# Euroopan unionin L 336/2015

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 336 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 58. vuosikerta23. joulukuuta 2015 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 336

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

58. vuosikerta23. joulukuuta 2015

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2436, annettu 16 päivänä joulukuuta 2015, jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

DIREKTIIVIT

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2436, annettu 16 päivänä joulukuuta 2015, jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä (
  1
  )

1

1

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2015/2437, annettu 14 päivänä joulukuuta 2015, unionin jäsenyyttä sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimuksen laajennetussa komissiossa koskevan Euroopan unionin ja sinievätonnikalan suojelukomission (CCSBT) välisenkirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta | 27 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2015/2438, annettu 12 päivänä lokakuuta 2015, tiettyjen pohjakalakantojen kalastuksia luoteisilla vesialueilla koskevasta poisheittämissuunnitelmasta | 29 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2015/2439, annettu 12 päivänä lokakuuta 2015, tiettyjen pohjakalakantojen kalastuksia lounaisilla vesialueilla koskevasta poisheittämissuunnitelmasta | 36 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2015/2440, annettu 22 päivänä lokakuuta 2015, tiettyjen pohjakalakantojen kalastuksia Pohjanmerellä ja unionin vesillä ICES-alueella IIa koskevasta poisheittämissuunnitelmasta | 42 |
| | * | Komission asetus (EU) 2015/2441, annettu 18 päivänä joulukuuta 2015, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin 27 osalta (
  1
  ) | 49 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2442, annettu 22 päivänä joulukuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 54 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2015/2443, annettu 11 päivänä joulukuuta 2015, Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisellä assosiaatiosopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta, joka koskee kyseisen assosiaatiosopimuksen V osastoa | 56 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/2444, annettu 17 päivänä joulukuuta 2015, eläintautien ja zoonoosien kansallisille hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmille myönnettävää unionin rahoitusta koskevien jäsenvaltioiden hakemusten vakiovaatimuksista ja päätöksen 2008/425/EY kumoamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 9192)

   (
  1
  ) | 59 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | EU:n ja Moldovan tasavallan assosiaationeuvoston päätös N:o 1/2015, annettu 18 päivänä joulukuuta 2015, Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen V osaston soveltamisesta koko Moldovan tasavallan alueella [2015/2445] | 93 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2015/2437, annettu 14 päivänä joulukuuta 2015, unionin jäsenyyttä sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimuksen laajennetussa komissiossa koskevan Euroopan unionin ja sinievätonnikalan suojelukomission (CCSBT) välisenkirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

27

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2015/2438, annettu 12 päivänä lokakuuta 2015, tiettyjen pohjakalakantojen kalastuksia luoteisilla vesialueilla koskevasta poisheittämissuunnitelmasta

29

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2015/2439, annettu 12 päivänä lokakuuta 2015, tiettyjen pohjakalakantojen kalastuksia lounaisilla vesialueilla koskevasta poisheittämissuunnitelmasta

36

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2015/2440, annettu 22 päivänä lokakuuta 2015, tiettyjen pohjakalakantojen kalastuksia Pohjanmerellä ja unionin vesillä ICES-alueella IIa koskevasta poisheittämissuunnitelmasta

42

*

Komission asetus (EU) 2015/2441, annettu 18 päivänä joulukuuta 2015, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin 27 osalta (
  1
  )

1

49

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2442, annettu 22 päivänä joulukuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

54

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2015/2443, annettu 11 päivänä joulukuuta 2015, Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisellä assosiaatiosopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta, joka koskee kyseisen assosiaatiosopimuksen V osastoa

56

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/2444, annettu 17 päivänä joulukuuta 2015, eläintautien ja zoonoosien kansallisille hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmille myönnettävää unionin rahoitusta koskevien jäsenvaltioiden hakemusten vakiovaatimuksista ja päätöksen 2008/425/EY kumoamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 9192)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 9192)

1

59

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

EU:n ja Moldovan tasavallan assosiaationeuvoston päätös N:o 1/2015, annettu 18 päivänä joulukuuta 2015, Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen V osaston soveltamisesta koko Moldovan tasavallan alueella [2015/2445]

93

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

DIREKTIIVIT

| 23.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 336/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 336/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI (EU) 2015/2436,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2015,

jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä

(uudelleenlaadittu)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2008/95/EY (3) olisi tehtävä joitakin muutoksia. Selkeyden vuoksi kyseinen direktiivi olisi laadittava uudelleen. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2008/95/EY (3) olisi tehtävä joitakin muutoksia. Selkeyden vuoksi kyseinen direktiivi olisi laadittava uudelleen.

| (2) | Direktiivillä 2008/95/EY on yhdenmukaistettu aineellisen tavaramerkkilainsäädännön keskeisiä säännöksiä, joiden katsottiin direktiivin hyväksymisen aikaan vaikuttavan välittömimmin sisämarkkinoiden toimintaan estämällä tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja palvelujen tarjoamisen vapautta unionissa. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivillä 2008/95/EY on yhdenmukaistettu aineellisen tavaramerkkilainsäädännön keskeisiä säännöksiä, joiden katsottiin direktiivin hyväksymisen aikaan vaikuttavan välittömimmin sisämarkkinoiden toimintaan estämällä tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja palvelujen tarjoamisen vapautta unionissa.

| (3) | Tavaramerkkisuoja jäsenvaltioissa on olemassa unionin tasolla saatavilla olevan suojan rinnalla; unionin tason suoja perustuu Euroopan unionin tavaramerkkeihin (”EU-tavaramerkit”), jotka ovat luonteeltaan yhtenäisiä, koko unionissa voimassa olevia neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 (4) mukaisesti. Tavaramerkkijärjestelmien rinnakkaisolo ja keskinäinen tasapaino kansallisella ja unionin tasolla on kulmakivenä lähestymistavassa, jota unioni noudattaa suhteessa teollis- ja tekijänoikeuksien suojaan. |
| --- | --- |

(3)

Tavaramerkkisuoja jäsenvaltioissa on olemassa unionin tasolla saatavilla olevan suojan rinnalla; unionin tason suoja perustuu Euroopan unionin tavaramerkkeihin (”EU-tavaramerkit”), jotka ovat luonteeltaan yhtenäisiä, koko unionissa voimassa olevia neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 (4) mukaisesti. Tavaramerkkijärjestelmien rinnakkaisolo ja keskinäinen tasapaino kansallisella ja unionin tasolla on kulmakivenä lähestymistavassa, jota unioni noudattaa suhteessa teollis- ja tekijänoikeuksien suojaan.

| (4) | Teollisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta strategiasta 16 päivänä heinäkuuta 2008 annetun tiedonannon jatkoksi komissio arvioi kattavasti tavaramerkkijärjestelmän yleistä toimintaa Euroopassa kokonaisuutena tarkasteltuna, eli unionin ja jäsenvaltioiden tasolla sekä myös näiden kahden välisen vuorovaikutuksen tasolla. |
| --- | --- |

(4)

Teollisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta strategiasta 16 päivänä heinäkuuta 2008 annetun tiedonannon jatkoksi komissio arvioi kattavasti tavaramerkkijärjestelmän yleistä toimintaa Euroopassa kokonaisuutena tarkasteltuna, eli unionin ja jäsenvaltioiden tasolla sekä myös näiden kahden välisen vuorovaikutuksen tasolla.

| (5) | Neuvosto pyysi 25 päivänä toukokuuta 2010 antamissaan päätelmissä Euroopan unionin tavaramerkkijärjestelmän tulevasta tarkistamisesta komissiota tekemään ehdotuksia asetuksen (EY) N:o 207/2009 ja direktiivin 2008/95/EY tarkistamiseksi. Direktiivin tarkistuksella olisi erityisesti toteutettava toimenpiteet, joilla direktiivi tehdään yhdenmukaisemmaksi asetuksen (EY) N:o 207/2009 kanssa; näin vähennettäisiin eroavuuksia Euroopan tavaramerkkijärjestelmässä kokonaisuudessaan, samalla kun säilytetään kansallinen tavaramerkkisuoja houkuttelevana vaihtoehtona hakijoille. Tässä yhteydessä olisi varmistettava EU:n tavaramerkkijärjestelmän ja kansallisten tavaramerkkijärjestelmien toisiaan täydentävä suhde. |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto pyysi 25 päivänä toukokuuta 2010 antamissaan päätelmissä Euroopan unionin tavaramerkkijärjestelmän tulevasta tarkistamisesta komissiota tekemään ehdotuksia asetuksen (EY) N:o 207/2009 ja direktiivin 2008/95/EY tarkistamiseksi. Direktiivin tarkistuksella olisi erityisesti toteutettava toimenpiteet, joilla direktiivi tehdään yhdenmukaisemmaksi asetuksen (EY) N:o 207/2009 kanssa; näin vähennettäisiin eroavuuksia Euroopan tavaramerkkijärjestelmässä kokonaisuudessaan, samalla kun säilytetään kansallinen tavaramerkkisuoja houkuttelevana vaihtoehtona hakijoille. Tässä yhteydessä olisi varmistettava EU:n tavaramerkkijärjestelmän ja kansallisten tavaramerkkijärjestelmien toisiaan täydentävä suhde.

| (6) | Komissio totesi 24 päivänä toukokuuta 2011 antamassaan tiedonannossa ”Teollis- ja tekijänoikeuksien sisämarkkinat”, että intressitahot vaativat jatkuvasti nopeampia, laadukkaampia ja rationaalisempia tavaramerkkien rekisteröintijärjestelmiä, jotka ovat myös johdonmukaisempia, käyttäjäystävällisempiä, yleisesti saatavilla ja uutta tekniikkaa hyödyntäviä, ja näihin vaatimuksiin vastaamiseksi unionin tavaramerkkijärjestelmää on tarpeen nykyaikaistaa kokonaisuudessaan ja sovittaa se internetaikakauteen. |
| --- | --- |

(6)

Komissio totesi 24 päivänä toukokuuta 2011 antamassaan tiedonannossa ”Teollis- ja tekijänoikeuksien sisämarkkinat”, että intressitahot vaativat jatkuvasti nopeampia, laadukkaampia ja rationaalisempia tavaramerkkien rekisteröintijärjestelmiä, jotka ovat myös johdonmukaisempia, käyttäjäystävällisempiä, yleisesti saatavilla ja uutta tekniikkaa hyödyntäviä, ja näihin vaatimuksiin vastaamiseksi unionin tavaramerkkijärjestelmää on tarpeen nykyaikaistaa kokonaisuudessaan ja sovittaa se internetaikakauteen.

| (7) | Tätä direktiiviä koskevassa kuulemisessa ja arvioinnissa on havaittu, että huolimatta kansallisten säädösten aiemmasta osittaisesta yhdenmukaistamisesta on edelleen olemassa aloja, joilla yhdenmukaistamisen jatkaminen voisi vaikuttaa myönteisesti kilpailukykyyn ja kasvuun. |
| --- | --- |

(7)

Tätä direktiiviä koskevassa kuulemisessa ja arvioinnissa on havaittu, että huolimatta kansallisten säädösten aiemmasta osittaisesta yhdenmukaistamisesta on edelleen olemassa aloja, joilla yhdenmukaistamisen jatkaminen voisi vaikuttaa myönteisesti kilpailukykyyn ja kasvuun.

| (8) | Hyvin toimivien sisämarkkinoiden vauhdittamista ja luomista koskevan tavoitteen edistämiseksi ja tavaramerkkien saannin ja suojaamisen helpottamiseksi unionissa ja siten eurooppalaisten yritysten, varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten, kasvun ja kilpailukyvyn parantamiseksi on tarpeen mennä direktiivillä 2008/95/EY saavutettua rajallista lähentämistä pitemmälle ja ulotettava lähentäminen asetuksen (EY) N:o 207/2009 nojalla rekisteröinnillä suojattuja tavaramerkkejä sääntelevän aineellisen tavaramerkkilainsäädännön muihin osa-alueisiin. |
| --- | --- |

(8)

Hyvin toimivien sisämarkkinoiden vauhdittamista ja luomista koskevan tavoitteen edistämiseksi ja tavaramerkkien saannin ja suojaamisen helpottamiseksi unionissa ja siten eurooppalaisten yritysten, varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten, kasvun ja kilpailukyvyn parantamiseksi on tarpeen mennä direktiivillä 2008/95/EY saavutettua rajallista lähentämistä pitemmälle ja ulotettava lähentäminen asetuksen (EY) N:o 207/2009 nojalla rekisteröinnillä suojattuja tavaramerkkejä sääntelevän aineellisen tavaramerkkilainsäädännön muihin osa-alueisiin.

| (9) | Tavaramerkkien rekisteröintien saannin ja hallinnoinnin helpottamiseksi koko unionissa on olennaista lähentää aineellisen oikeuden lisäksi myös menettelysääntöjä. Tämän vuoksi tavaramerkkien rekisteröintiä koskevat keskeiset menettelysäännöt jäsenvaltioissa ja EU:n tavaramerkkijärjestelmässä olisi yhtenäistettävä. Kansallisen lainsäädännön mukaisten menettelyjen osalta riittää, kun vahvistetaan yleiset periaatteet, jolloin jäsenvaltiot voivat vapaasti antaa tarkempia sääntöjä. |
| --- | --- |

(9)

Tavaramerkkien rekisteröintien saannin ja hallinnoinnin helpottamiseksi koko unionissa on olennaista lähentää aineellisen oikeuden lisäksi myös menettelysääntöjä. Tämän vuoksi tavaramerkkien rekisteröintiä koskevat keskeiset menettelysäännöt jäsenvaltioissa ja EU:n tavaramerkkijärjestelmässä olisi yhtenäistettävä. Kansallisen lainsäädännön mukaisten menettelyjen osalta riittää, kun vahvistetaan yleiset periaatteet, jolloin jäsenvaltiot voivat vapaasti antaa tarkempia sääntöjä.

| (10) | On olennaista varmistaa, että rekisteröidyt tavaramerkit saavat saman suojan kaikkien jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissä. Unionissa laajalti tunnetuille EU-tavaramerkeille myönnettyä laajaa suojaa vastaava suoja olisi myönnettävä myös kansallisella tasolla kaikille rekisteröidyille tavaramerkeille, jotka ovat laajalti tunnettuja kyseisessä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(10)

On olennaista varmistaa, että rekisteröidyt tavaramerkit saavat saman suojan kaikkien jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissä. Unionissa laajalti tunnetuille EU-tavaramerkeille myönnettyä laajaa suojaa vastaava suoja olisi myönnettävä myös kansallisella tasolla kaikille rekisteröidyille tavaramerkeille, jotka ovat laajalti tunnettuja kyseisessä jäsenvaltiossa.

| (11) | Tämä direktiivi ei saisi estää jäsenvaltioita jatkamasta vakiintuneiden tavaramerkkien suojaamista, mutta direktiivissä ne olisi otettava huomioon vain niiden suhteessa rekisteröityihin tavaramerkkeihin. |
| --- | --- |

(11)

Tämä direktiivi ei saisi estää jäsenvaltioita jatkamasta vakiintuneiden tavaramerkkien suojaamista, mutta direktiivissä ne olisi otettava huomioon vain niiden suhteessa rekisteröityihin tavaramerkkeihin.

| (12) | Niiden päämäärien saavuttaminen, joihin tällä lainsäädännön lähentämisellä pyritään, edellyttää, että rekisteröidyn tavaramerkin saamisen ja säilyttämisen edellytykset ovat kaikissa jäsenvaltioissa pääsääntöisesti samat. |
| --- | --- |

(12)

Niiden päämäärien saavuttaminen, joihin tällä lainsäädännön lähentämisellä pyritään, edellyttää, että rekisteröidyn tavaramerkin saamisen ja säilyttämisen edellytykset ovat kaikissa jäsenvaltioissa pääsääntöisesti samat.

| (13) | Tämän vuoksi on tarpeen luetella esimerkkejä merkeistä, jotka voivat olla tavaramerkkeinä, jos ne ovat omiaan erottamaan yrityksen tavarat tai palvelut muiden yritysten tavaroista ja palveluista. Jotta voitaisiin saavuttaa tavaramerkkien rekisteröintijärjestelmän päämäärät eli turvata oikeusvarmuus ja moitteeton hallinto, on myös tärkeää vaatia, että merkki voidaan esittää tavalla, joka on selkeä, täsmällinen, riippumaton, helposti saatavilla, ymmärrettävä, kestävä ja objektiivinen. Merkki olisi sen vuoksi voitava esittää missä tahansa asianmukaisessa muodossa yleisesti saatavilla olevaa tekniikkaa käyttämällä eikä siten välttämättä graafisella tavalla, kunhan esitystapa tarjoaa mainittujen päämäärien kannalta tyydyttävät takeet. |
| --- | --- |

(13)

Tämän vuoksi on tarpeen luetella esimerkkejä merkeistä, jotka voivat olla tavaramerkkeinä, jos ne ovat omiaan erottamaan yrityksen tavarat tai palvelut muiden yritysten tavaroista ja palveluista. Jotta voitaisiin saavuttaa tavaramerkkien rekisteröintijärjestelmän päämäärät eli turvata oikeusvarmuus ja moitteeton hallinto, on myös tärkeää vaatia, että merkki voidaan esittää tavalla, joka on selkeä, täsmällinen, riippumaton, helposti saatavilla, ymmärrettävä, kestävä ja objektiivinen. Merkki olisi sen vuoksi voitava esittää missä tahansa asianmukaisessa muodossa yleisesti saatavilla olevaa tekniikkaa käyttämällä eikä siten välttämättä graafisella tavalla, kunhan esitystapa tarjoaa mainittujen päämäärien kannalta tyydyttävät takeet.

| (14) | Lisäksi perusteet tavaramerkin hylkäämiselle ja mitättömyydelle, mukaan lukien erottamiskyvyn puuttuminen tai tavaramerkin ja aikaisempien oikeuksien väliset ristiriidat, olisi lueteltava tyhjentävästi, vaikka jotkin näistä perusteista ovat valinnaisia jäsenvaltioille, joiden olisi sen vuoksi voitava säilyttää tai lisätä ne lainsäädäntöönsä. |
| --- | --- |

(14)

Lisäksi perusteet tavaramerkin hylkäämiselle ja mitättömyydelle, mukaan lukien erottamiskyvyn puuttuminen tai tavaramerkin ja aikaisempien oikeuksien väliset ristiriidat, olisi lueteltava tyhjentävästi, vaikka jotkin näistä perusteista ovat valinnaisia jäsenvaltioille, joiden olisi sen vuoksi voitava säilyttää tai lisätä ne lainsäädäntöönsä.

| (15) | Unionin lainsäädännössä ja kansallisessa oikeudessa maantieteellisille merkinnöille annettavan suojatason yhdenmukaisen ja kattavan soveltamisen varmistamiseksi ehdottomien ja suhteellisten hylkäysperusteiden tutkinnassa koko unionissa tässä direktiivissä olisi oltava samat maantieteellisiä merkintöjä koskevat säännökset kuin asetuksessa (EY) N:o 207/2009. Lisäksi on aiheellista varmistaa, että ehdottomien perusteiden soveltamisalaa laajennetaan siten, että siihen kuuluvat myös viinejä koskevat suojatut perinteiset merkinnät ja aidot perinteiset tuotteet. |
| --- | --- |

(15)

Unionin lainsäädännössä ja kansallisessa oikeudessa maantieteellisille merkinnöille annettavan suojatason yhdenmukaisen ja kattavan soveltamisen varmistamiseksi ehdottomien ja suhteellisten hylkäysperusteiden tutkinnassa koko unionissa tässä direktiivissä olisi oltava samat maantieteellisiä merkintöjä koskevat säännökset kuin asetuksessa (EY) N:o 207/2009. Lisäksi on aiheellista varmistaa, että ehdottomien perusteiden soveltamisalaa laajennetaan siten, että siihen kuuluvat myös viinejä koskevat suojatut perinteiset merkinnät ja aidot perinteiset tuotteet.

| (16) | Rekisteröidyn tavaramerkin antaman suojan tarkoituksena on erityisesti taata, että tavaramerkki osoittaa alkuperän. Tämän suojan olisi oltava ehdoton, jos sekä merkki ja vastaava tunnus että tavarat tai palvelut ovat samoja. Suojan olisi oltava voimassa myös, jos sekä merkki ja tunnus että tavarat tai palvelut ovat samankaltaisia. On välttämätöntä määritellä samankaltaisuuden käsite suhteessa sekaannusvaaraan. Sekaannusvaaran, jonka arviointi riippuu lukuisista tekijöistä ja erityisesti siitä, kuinka hyvin tavaramerkki tunnetaan markkinoilla, vakiintuneeseen tai rekisteröityyn tunnukseen liittyvistä mielleyhtymistä sekä samankaltaisuuden asteesta tavaramerkin ja tunnuksen sekä niihin yhdistettyjen tavaroiden tai palvelujen välillä, olisi oltava erityinen edellytys tällaiselle suojalle. Sekaannusvaaran toteamistapojen ja erityisesti sitä koskevaa todistustaakkaa koskevien kysymysten olisi kuuluttava kansallisten menettelysäännösten alaan, eikä tämä direktiivi saisi estää soveltamasta tällaista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(16)

Rekisteröidyn tavaramerkin antaman suojan tarkoituksena on erityisesti taata, että tavaramerkki osoittaa alkuperän. Tämän suojan olisi oltava ehdoton, jos sekä merkki ja vastaava tunnus että tavarat tai palvelut ovat samoja. Suojan olisi oltava voimassa myös, jos sekä merkki ja tunnus että tavarat tai palvelut ovat samankaltaisia. On välttämätöntä määritellä samankaltaisuuden käsite suhteessa sekaannusvaaraan. Sekaannusvaaran, jonka arviointi riippuu lukuisista tekijöistä ja erityisesti siitä, kuinka hyvin tavaramerkki tunnetaan markkinoilla, vakiintuneeseen tai rekisteröityyn tunnukseen liittyvistä mielleyhtymistä sekä samankaltaisuuden asteesta tavaramerkin ja tunnuksen sekä niihin yhdistettyjen tavaroiden tai palvelujen välillä, olisi oltava erityinen edellytys tällaiselle suojalle. Sekaannusvaaran toteamistapojen ja erityisesti sitä koskevaa todistustaakkaa koskevien kysymysten olisi kuuluttava kansallisten menettelysäännösten alaan, eikä tämä direktiivi saisi estää soveltamasta tällaista lainsäädäntöä.

| (17) | Jotta voidaan turvata oikeusvarmuus ja se, että etuoikeusperiaatetta, jonka mukaan rekisteröity aiempi tavaramerkki asetetaan etusijalle suhteessa myöhemmin rekisteröityihin tavaramerkkeihin, noudatetaan täysin, on tarpeen säätää, että tavaramerkin tuomien oikeuksien noudattamisen varmistaminen ei saisi vaikuttaa ennen tavaramerkin haku- tai etuoikeuspäivää saatuihin tavaramerkkien haltijoiden oikeuksiin. Tällainen lähestymistapa on sopusoinnussa 15 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia koskevan sopimuksen, jäljempänä ’TRIPS-sopimus’, 16 artiklan 1 kohdan kanssa. |
| --- | --- |

(17)

Jotta voidaan turvata oikeusvarmuus ja se, että etuoikeusperiaatetta, jonka mukaan rekisteröity aiempi tavaramerkki asetetaan etusijalle suhteessa myöhemmin rekisteröityihin tavaramerkkeihin, noudatetaan täysin, on tarpeen säätää, että tavaramerkin tuomien oikeuksien noudattamisen varmistaminen ei saisi vaikuttaa ennen tavaramerkin haku- tai etuoikeuspäivää saatuihin tavaramerkkien haltijoiden oikeuksiin. Tällainen lähestymistapa on sopusoinnussa 15 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia koskevan sopimuksen, jäljempänä ’TRIPS-sopimus’, 16 artiklan 1 kohdan kanssa.

| (18) | On aiheellista säätää, että tavaramerkin loukkaus voidaan vahvistaa vain, jos havaitaan, että loukkaavaa merkkiä tai tunnusta käytetään elinkeinotoiminnassa tavaroiden tai palvelujen erottamiseksi toisistaan. Tunnuksen käytön muihin tarkoituksiin kuin tavaroiden tai palveluiden erottamiseksi toisistaan olisi kuuluttava kansallisen lainsäädännön säännösten soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(18)

On aiheellista säätää, että tavaramerkin loukkaus voidaan vahvistaa vain, jos havaitaan, että loukkaavaa merkkiä tai tunnusta käytetään elinkeinotoiminnassa tavaroiden tai palvelujen erottamiseksi toisistaan. Tunnuksen käytön muihin tarkoituksiin kuin tavaroiden tai palveluiden erottamiseksi toisistaan olisi kuuluttava kansallisen lainsäädännön säännösten soveltamisalaan.

| (19) | Tavaramerkin loukkauksen käsitteeseen olisi kuuluttava myös merkin käyttö toiminimenä tai vastaavana nimityksenä, siltä osin kuin käytön tarkoituksena on tavaroiden tai palvelujen erottaminen toisistaan. |
| --- | --- |

(19)

Tavaramerkin loukkauksen käsitteeseen olisi kuuluttava myös merkin käyttö toiminimenä tai vastaavana nimityksenä, siltä osin kuin käytön tarkoituksena on tavaroiden tai palvelujen erottaminen toisistaan.

| (20) | Jotta voidaan turvata oikeusvarmuus ja täysi yhdenmukaisuus unionin erityisen lainsäädännön kanssa, on aiheellista säätää, että tavaramerkin haltijalla olisi oltava oikeus kieltää kolmatta osapuolta käyttämästä merkkiä vertailevassa mainonnassa, jos tällainen vertaileva mainonta on vastoin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2006/114/EY (5). |
| --- | --- |

(20)

Jotta voidaan turvata oikeusvarmuus ja täysi yhdenmukaisuus unionin erityisen lainsäädännön kanssa, on aiheellista säätää, että tavaramerkin haltijalla olisi oltava oikeus kieltää kolmatta osapuolta käyttämästä merkkiä vertailevassa mainonnassa, jos tällainen vertaileva mainonta on vastoin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2006/114/EY (5).

| (21) | Tavaramerkkisuojan lujittamiseksi ja väärentämisen torjunnan tehostamiseksi sekä ottaen huomioon jäsenvaltioiden kansainväliset velvoitteet, jotka perustuvat Maailman kauppajärjestön (WTO) oikeuskehykseen, erityisesti tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen V artiklaan, joka koskee kauttakulun vapautta, ja geneeristen lääkkeiden osalta 14 päivänä marraskuuta 2001 hyväksyttyyn, TRIPS-sopimusta ja kansanterveyttä koskevaan WTO:n Dohan ministerikokouksen julistukseen, tavaramerkin haltijalla olisi oltava oikeus estää kolmansia osapuolia tuomasta tavaroita elinkeinotoiminnan yhteydessä siihen jäsenvaltioon, jossa tavaramerkki on rekisteröity, vaikka niitä ei luovuteta siellä vapaaseen liikkeeseen, jos tällaiset tavarat tulevat kolmansista maista ja niillä on ilman lupaa tavaramerkki, joka on samanlainen tai olennaisesti samankaltainen kuin tavaramerkki, joka on rekisteröity kyseisenkaltaisille tavaroille. |
| --- | --- |

(21)

Tavaramerkkisuojan lujittamiseksi ja väärentämisen torjunnan tehostamiseksi sekä ottaen huomioon jäsenvaltioiden kansainväliset velvoitteet, jotka perustuvat Maailman kauppajärjestön (WTO) oikeuskehykseen, erityisesti tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen V artiklaan, joka koskee kauttakulun vapautta, ja geneeristen lääkkeiden osalta 14 päivänä marraskuuta 2001 hyväksyttyyn, TRIPS-sopimusta ja kansanterveyttä koskevaan WTO:n Dohan ministerikokouksen julistukseen, tavaramerkin haltijalla olisi oltava oikeus estää kolmansia osapuolia tuomasta tavaroita elinkeinotoiminnan yhteydessä siihen jäsenvaltioon, jossa tavaramerkki on rekisteröity, vaikka niitä ei luovuteta siellä vapaaseen liikkeeseen, jos tällaiset tavarat tulevat kolmansista maista ja niillä on ilman lupaa tavaramerkki, joka on samanlainen tai olennaisesti samankaltainen kuin tavaramerkki, joka on rekisteröity kyseisenkaltaisille tavaroille.

| (22) | Tätä varten olisi oltava sallittua, että tavaramerkin haltijat estävät tavaramerkkiä loukkaavien tavaroiden maahanpääsyn ja tällaisten tavaroiden sijoittamisen kaikissa tullitoiminnan tilanteissa, mikä koskee erityisesti kauttakulkua, uudelleenlastausta, varastointia, vapaa-alueita, väliaikaista varastointia, sisäistä jalostusta ja väliaikaista pääsyä, mukaan lukien siinä tapauksessa, ettei tällaisia tavaroita ole tarkoitus saattaa kyseisen jäsenvaltion markkinoille. Tullitarkastuksia tehdessään tulliviranomaisten olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 608/2013 (6) säädettyä toimivaltaa ja siinä määriteltyjä menettelyjä, myös oikeudenhaltijoiden pyynnöstä. Tulliviranomaisten olisi erityisesti suoritettava asiaankuuluvat tarkastukset riskianalyysin kriteerien perusteella. |
| --- | --- |

(22)

Tätä varten olisi oltava sallittua, että tavaramerkin haltijat estävät tavaramerkkiä loukkaavien tavaroiden maahanpääsyn ja tällaisten tavaroiden sijoittamisen kaikissa tullitoiminnan tilanteissa, mikä koskee erityisesti kauttakulkua, uudelleenlastausta, varastointia, vapaa-alueita, väliaikaista varastointia, sisäistä jalostusta ja väliaikaista pääsyä, mukaan lukien siinä tapauksessa, ettei tällaisia tavaroita ole tarkoitus saattaa kyseisen jäsenvaltion markkinoille. Tullitarkastuksia tehdessään tulliviranomaisten olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 608/2013 (6) säädettyä toimivaltaa ja siinä määriteltyjä menettelyjä, myös oikeudenhaltijoiden pyynnöstä. Tulliviranomaisten olisi erityisesti suoritettava asiaankuuluvat tarkastukset riskianalyysin kriteerien perusteella.

| (23) | Jotta voitaisiin sovittaa yhteen toisaalta tarve varmistaa tosiasiallinen tavaramerkkioikeuksien noudattaminen ja toisaalta tarve välttää se, että estettäisiin laillisten tavaroiden kaupan pitäminen vapaasti, tavaramerkin haltijan oikeuden olisi rauettava, jos tämän mukaisesti käynnistetyn menettelyn aikana, kun asia on annettu sellaisen lainkäyttöelimen tai muun viranomaisen käsiteltäväksi, jolla on toimivalta tehdä ratkaisu siitä, onko rekisteröityä tavaramerkkiä loukattu, tavaroiden ilmoittaja tai tavaroiden haltija pystyy osoittamaan, että rekisteröidyn tavaramerkin haltijalla ei ole oikeutta estää tavaroiden saattamista markkinoille maassa, joka on niiden lopullinen määränpää. |
| --- | --- |

(23)

Jotta voitaisiin sovittaa yhteen toisaalta tarve varmistaa tosiasiallinen tavaramerkkioikeuksien noudattaminen ja toisaalta tarve välttää se, että estettäisiin laillisten tavaroiden kaupan pitäminen vapaasti, tavaramerkin haltijan oikeuden olisi rauettava, jos tämän mukaisesti käynnistetyn menettelyn aikana, kun asia on annettu sellaisen lainkäyttöelimen tai muun viranomaisen käsiteltäväksi, jolla on toimivalta tehdä ratkaisu siitä, onko rekisteröityä tavaramerkkiä loukattu, tavaroiden ilmoittaja tai tavaroiden haltija pystyy osoittamaan, että rekisteröidyn tavaramerkin haltijalla ei ole oikeutta estää tavaroiden saattamista markkinoille maassa, joka on niiden lopullinen määränpää.

| (24) | Asetuksen (EU) N:o 608/2013 28 artiklassa säädetään, että oikeudenhaltijaa pidetään korvausvelvollisena tavaroiden haltijan kärsimistä vahingoista muun muassa silloin, kun myöhemmin todetaan, että kyseiset tavarat eivät loukkaa teollis- tai tekijänoikeutta. |
| --- | --- |

(24)

Asetuksen (EU) N:o 608/2013 28 artiklassa säädetään, että oikeudenhaltijaa pidetään korvausvelvollisena tavaroiden haltijan kärsimistä vahingoista muun muassa silloin, kun myöhemmin todetaan, että kyseiset tavarat eivät loukkaa teollis- tai tekijänoikeutta.

| (25) | Olisi toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä geneeristen lääkkeiden sujuvan kauttakulun varmistamiseksi. Yhteisen kansainvälisen nimistön mukaisten nimien (INN-nimet) osalta, jotka maailmanlaajuisesti tunnustetaan lääkevalmisteiden vaikuttavien aineiden geneerisiksi nimiksi, on tärkeää ottaa asianmukaisesti huomioon tavaramerkkioikeuksien vaikutusten nykyiset rajoitukset. Tästä syystä tavaramerkin haltijalla ei saisi olla oikeutta lääkkeen vaikuttavan ainesosan yhteisen kansainvälisen nimistön mukaisen nimen (INN) ja tavaramerkin välisten samankaltaisuuksien perusteella estää kolmatta osapuolta tuomasta tavaroita jäsenvaltioon, jossa tavaramerkki on rekisteröity, jos niitä ei luovuteta siellä vapaaseen liikkeeseen. |
| --- | --- |

(25)

Olisi toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä geneeristen lääkkeiden sujuvan kauttakulun varmistamiseksi. Yhteisen kansainvälisen nimistön mukaisten nimien (INN-nimet) osalta, jotka maailmanlaajuisesti tunnustetaan lääkevalmisteiden vaikuttavien aineiden geneerisiksi nimiksi, on tärkeää ottaa asianmukaisesti huomioon tavaramerkkioikeuksien vaikutusten nykyiset rajoitukset. Tästä syystä tavaramerkin haltijalla ei saisi olla oikeutta lääkkeen vaikuttavan ainesosan yhteisen kansainvälisen nimistön mukaisen nimen (INN) ja tavaramerkin välisten samankaltaisuuksien perusteella estää kolmatta osapuolta tuomasta tavaroita jäsenvaltioon, jossa tavaramerkki on rekisteröity, jos niitä ei luovuteta siellä vapaaseen liikkeeseen.

| (26) | Jotta rekisteröityjen tavaramerkkien haltijat voisivat torjua väärentämistä tehokkaammin, niillä olisi oltava oikeus kieltää loukkaavan tavaramerkin paneminen tavaroihin ja tietyt tavaramerkin panemista edeltävät valmistelutoimet. |
| --- | --- |

(26)

Jotta rekisteröityjen tavaramerkkien haltijat voisivat torjua väärentämistä tehokkaammin, niillä olisi oltava oikeus kieltää loukkaavan tavaramerkin paneminen tavaroihin ja tietyt tavaramerkin panemista edeltävät valmistelutoimet.

| (27) | Tavaramerkillä myönnettävien yksinoikeuksien ei pitäisi antaa tavaramerkin haltijalle oikeutta kieltää kolmansia osapuolia käyttämästä merkkejä tai merkintöjä, kun käyttö on oikeudenmukaista ja noudattaa siten hyvää liiketapaa. Tasapuolisten olosuhteiden luomiseksi toiminimille ja tavaramerkeille sitä taustaa vasten, että toiminimille myönnetään säännönmukaisesti rajoittamaton suoja myöhempiä tavaramerkkejä vastaan, tällaisen käytön olisi katsottava kattavan ainoastaan kolmannen osapuolen henkilönimen käytön. Tällaisen käytön olisi lisäksi sallittava kuvailevien tai muiden kuin erottamiskykyisten merkkien tai merkintöjen käyttö yleensä. Tavaramerkin haltijalla ei myöskään saisi olla oikeutta estää tavaramerkin oikeudenmukaista ja vilpitöntä käyttöä tavaroiden tai palvelujen tunnistamiseen haltijan tavaroiksi tai palveluiksi tai viitattaessa tavaroihin tai palveluihin haltijan tavaroina tai palveluina. Tavaramerkin käyttö, jolla kolmannet osapuolet pyrkivät kiinnittämään kuluttajan huomion sellaisten aitojen tavaroiden jälleenmyyntiin, jotka on alun perin myyty tavaramerkin haltijan toimesta tai suostumuksella Euroopan unionissa, olisi katsottava oikeudenmukaiseksi, kun siinä samalla noudatetaan hyvää liiketapaa. Kolmansien osapuolien toimesta taiteellista ilmaisua varten tapahtuva tavaramerkin käyttö olisi katsottava oikeudenmukaiseksi, kun siinä samalla noudatetaan hyvää liiketapaa. Lisäksi tätä direktiiviä olisi sovellettava tavalla, jolla varmistetaan perusoikeuksien ja -vapauksien sekä varsinkin sananvapauden täysimääräinen kunnioittaminen. |
| --- | --- |

(27)

Tavaramerkillä myönnettävien yksinoikeuksien ei pitäisi antaa tavaramerkin haltijalle oikeutta kieltää kolmansia osapuolia käyttämästä merkkejä tai merkintöjä, kun käyttö on oikeudenmukaista ja noudattaa siten hyvää liiketapaa. Tasapuolisten olosuhteiden luomiseksi toiminimille ja tavaramerkeille sitä taustaa vasten, että toiminimille myönnetään säännönmukaisesti rajoittamaton suoja myöhempiä tavaramerkkejä vastaan, tällaisen käytön olisi katsottava kattavan ainoastaan kolmannen osapuolen henkilönimen käytön. Tällaisen käytön olisi lisäksi sallittava kuvailevien tai muiden kuin erottamiskykyisten merkkien tai merkintöjen käyttö yleensä. Tavaramerkin haltijalla ei myöskään saisi olla oikeutta estää tavaramerkin oikeudenmukaista ja vilpitöntä käyttöä tavaroiden tai palvelujen tunnistamiseen haltijan tavaroiksi tai palveluiksi tai viitattaessa tavaroihin tai palveluihin haltijan tavaroina tai palveluina. Tavaramerkin käyttö, jolla kolmannet osapuolet pyrkivät kiinnittämään kuluttajan huomion sellaisten aitojen tavaroiden jälleenmyyntiin, jotka on alun perin myyty tavaramerkin haltijan toimesta tai suostumuksella Euroopan unionissa, olisi katsottava oikeudenmukaiseksi, kun siinä samalla noudatetaan hyvää liiketapaa. Kolmansien osapuolien toimesta taiteellista ilmaisua varten tapahtuva tavaramerkin käyttö olisi katsottava oikeudenmukaiseksi, kun siinä samalla noudatetaan hyvää liiketapaa. Lisäksi tätä direktiiviä olisi sovellettava tavalla, jolla varmistetaan perusoikeuksien ja -vapauksien sekä varsinkin sananvapauden täysimääräinen kunnioittaminen.

| (28) | Tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteesta johtuu, ettei tavaramerkin haltijalla olisi oltava oikeutta kieltää kolmatta osapuolta käyttämästä tavaramerkkiä tavaroissa, jotka haltija itse tai hänen suostumuksellaan joku muu on laskenut liikkeeseen unionissa tätä tavaramerkkiä käyttäen, jollei haltija ole laillisin perustein oikeutettu vastustamaan tavaroiden myöhempää kaupan pitämistä. |
| --- | --- |

(28)

Tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteesta johtuu, ettei tavaramerkin haltijalla olisi oltava oikeutta kieltää kolmatta osapuolta käyttämästä tavaramerkkiä tavaroissa, jotka haltija itse tai hänen suostumuksellaan joku muu on laskenut liikkeeseen unionissa tätä tavaramerkkiä käyttäen, jollei haltija ole laillisin perustein oikeutettu vastustamaan tavaroiden myöhempää kaupan pitämistä.

| (29) | Oikeusvarmuuden vuoksi ja puuttumatta epäoikeutetulla tavalla aikaisemman tavaramerkin haltijan etuihin on tärkeää säätää, että tämä ei enää saa vaatia omaa tavaramerkkiään myöhemmän tavaramerkin mitättömäksi julistamista tai vastustaa sen käyttämistä, jos hän on käyttämisestä tietoisena sallinut pitkähkön ajan jatkuneen käyttämisen eikä myöhempää tavaramerkkiä koskevaa hakemusta ole tehty vilpillisessä mielessä. |
| --- | --- |

(29)

Oikeusvarmuuden vuoksi ja puuttumatta epäoikeutetulla tavalla aikaisemman tavaramerkin haltijan etuihin on tärkeää säätää, että tämä ei enää saa vaatia omaa tavaramerkkiään myöhemmän tavaramerkin mitättömäksi julistamista tai vastustaa sen käyttämistä, jos hän on käyttämisestä tietoisena sallinut pitkähkön ajan jatkuneen käyttämisen eikä myöhempää tavaramerkkiä koskevaa hakemusta ole tehty vilpillisessä mielessä.

| (30) | Oikeusvarmuuden turvaamiseksi ja laillisesti saatujen tavaramerkkioikeuksien suojaamiseksi on aiheellista ja tarpeen säätää vaikuttamatta periaatteeseen, jonka mukaan myöhempää tavaramerkkiä ei voida toimeenpanna vastoin aikaisempaa tavaramerkkiä, että aikaisempien tavaramerkkien haltijoilla ei saisi olla oikeutta saada myöhempää tavaramerkkiä hylätyksi tai mitätöidyksi eikä vastustaa sen käyttöä, kun myöhempi tavaramerkki saatiin ajankohtana, jona aikaisempi tavaramerkki olisi voitu julistaa mitättömäksi tai menettää esimerkiksi siksi, että se ei ollut vielä saavuttanut erottamiskykyä käytössä, tai jos aikaisempaa tavaramerkkiä ei voitu toimeenpanna vastoin myöhempää tavaramerkkiä, koska tarvittavat edellytykset eivät täyttyneet, esimerkiksi kun aikaisempi tavaramerkki ei ollut vielä laajalti tunnettu. |
| --- | --- |

(30)

Oikeusvarmuuden turvaamiseksi ja laillisesti saatujen tavaramerkkioikeuksien suojaamiseksi on aiheellista ja tarpeen säätää vaikuttamatta periaatteeseen, jonka mukaan myöhempää tavaramerkkiä ei voida toimeenpanna vastoin aikaisempaa tavaramerkkiä, että aikaisempien tavaramerkkien haltijoilla ei saisi olla oikeutta saada myöhempää tavaramerkkiä hylätyksi tai mitätöidyksi eikä vastustaa sen käyttöä, kun myöhempi tavaramerkki saatiin ajankohtana, jona aikaisempi tavaramerkki olisi voitu julistaa mitättömäksi tai menettää esimerkiksi siksi, että se ei ollut vielä saavuttanut erottamiskykyä käytössä, tai jos aikaisempaa tavaramerkkiä ei voitu toimeenpanna vastoin myöhempää tavaramerkkiä, koska tarvittavat edellytykset eivät täyttyneet, esimerkiksi kun aikaisempi tavaramerkki ei ollut vielä laajalti tunnettu.

| (31) | Tavaramerkit täyttävät tarkoituksensa, joka on tavaroiden tai palvelujen erottaminen muista tavaroista ja palveluista ja valmiuksien antaminen kuluttajille tehdä tietoon perustuvia valintoja, vain silloin kun tavaramerkkejä todella käytetään markkinoilla. Käyttöä koskeva vaatimus on tarpeen myös unionissa rekisteröityjen ja suojattujen tavaramerkkien kokonaismäärän ja samalla niitä koskevien riitojen määrän vähentämiseksi. Tämän vuoksi on tärkeää edellyttää, että rekisteröityjä tavaramerkkejä todella käytetään niiden tavaroiden tai palvelujen yhteydessä, joita varten ne on rekisteröity, tai jos niitä ei käytetä tässä yhteydessä viiden vuoden kuluessa rekisteröintimenettelyn päätökseen saattamisen päivämäärästä, että ne ovat menetettävissä. |
| --- | --- |

(31)

Tavaramerkit täyttävät tarkoituksensa, joka on tavaroiden tai palvelujen erottaminen muista tavaroista ja palveluista ja valmiuksien antaminen kuluttajille tehdä tietoon perustuvia valintoja, vain silloin kun tavaramerkkejä todella käytetään markkinoilla. Käyttöä koskeva vaatimus on tarpeen myös unionissa rekisteröityjen ja suojattujen tavaramerkkien kokonaismäärän ja samalla niitä koskevien riitojen määrän vähentämiseksi. Tämän vuoksi on tärkeää edellyttää, että rekisteröityjä tavaramerkkejä todella käytetään niiden tavaroiden tai palvelujen yhteydessä, joita varten ne on rekisteröity, tai jos niitä ei käytetä tässä yhteydessä viiden vuoden kuluessa rekisteröintimenettelyn päätökseen saattamisen päivämäärästä, että ne ovat menetettävissä.

| (32) | Rekisteröity tavaramerkki olisi siten suojattava vain siltä osin, kuin sitä todella käytetään, eikä rekisteröidyn aikaisemman tavaramerkin pitäisi antaa haltijalleen oikeutta vastustaa tai mitätöidä myöhempää tavaramerkkiä, jos kyseinen haltija ei ole asettanut tavaramerkkiään todelliseen käyttöön. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi säädettävä, että tavaramerkkiin ei voida vedota pätevästi loukkausta koskevassa oikeudenkäynnissä, jos väitteen johdosta todetaan, että tavaramerkki voitaisiin menettää, tai kun myöhempää oikeutta vastaan aloitetaan oikeudelliset toimenpiteet, tavaramerkki olisi voitu menettää, kun myöhempi oikeus saatiin. |
| --- | --- |

(32)

Rekisteröity tavaramerkki olisi siten suojattava vain siltä osin, kuin sitä todella käytetään, eikä rekisteröidyn aikaisemman tavaramerkin pitäisi antaa haltijalleen oikeutta vastustaa tai mitätöidä myöhempää tavaramerkkiä, jos kyseinen haltija ei ole asettanut tavaramerkkiään todelliseen käyttöön. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi säädettävä, että tavaramerkkiin ei voida vedota pätevästi loukkausta koskevassa oikeudenkäynnissä, jos väitteen johdosta todetaan, että tavaramerkki voitaisiin menettää, tai kun myöhempää oikeutta vastaan aloitetaan oikeudelliset toimenpiteet, tavaramerkki olisi voitu menettää, kun myöhempi oikeus saatiin.

| (33) | On aiheellista säätää, että jos kansallisen tavaramerkin tai tavaramerkin, jonka kansainvälinen rekisteröinti on voimassa jäsenvaltiossa, perusteella on vaadittu aiemmuutta EU-tavaramerkille ja tavaramerkistä, johon aiemmuusvaatimus perustuu, on sen jälkeen luovuttu tai sen on annettu raueta, kyseisen tavaramerkin pätevyys voidaan edelleen riitauttaa. Riitautus olisi rajattava tilanteisiin, joissa tavaramerkki olisi voitu julistaa mitättömäksi tai menettää ajankohtana, jona se poistettiin rekisteristä. |
| --- | --- |

(33)

On aiheellista säätää, että jos kansallisen tavaramerkin tai tavaramerkin, jonka kansainvälinen rekisteröinti on voimassa jäsenvaltiossa, perusteella on vaadittu aiemmuutta EU-tavaramerkille ja tavaramerkistä, johon aiemmuusvaatimus perustuu, on sen jälkeen luovuttu tai sen on annettu raueta, kyseisen tavaramerkin pätevyys voidaan edelleen riitauttaa. Riitautus olisi rajattava tilanteisiin, joissa tavaramerkki olisi voitu julistaa mitättömäksi tai menettää ajankohtana, jona se poistettiin rekisteristä.

| (34) | Johdonmukaisuuden vuoksi ja tavaramerkkien kaupallisen hyödyntämisen helpottamiseksi unionissa olisi säännöt, joita sovelletaan tavaramerkkeihin omistusoikeuden kohteina, yhtenäistettävä asianmukaisessa laajuudessa jo voimassa olevien EU-tavaramerkkejä koskevien sääntöjen kanssa, ja niihin olisi kuuluttava sääntöjä luovutuksesta ja siirrosta, käyttöluvasta, esineoikeuksista sekä pakkotäytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

(34)

Johdonmukaisuuden vuoksi ja tavaramerkkien kaupallisen hyödyntämisen helpottamiseksi unionissa olisi säännöt, joita sovelletaan tavaramerkkeihin omistusoikeuden kohteina, yhtenäistettävä asianmukaisessa laajuudessa jo voimassa olevien EU-tavaramerkkejä koskevien sääntöjen kanssa, ja niihin olisi kuuluttava sääntöjä luovutuksesta ja siirrosta, käyttöluvasta, esineoikeuksista sekä pakkotäytäntöönpanosta.

| (35) | Yhteisömerkit ovat osoittautuneet hyödylliseksi välineeksi sellaisten tavaroiden tai palvelujen myynnin edistämiseksi, joilla on yhteisiä erityisominaisuuksia. Sen vuoksi kansallisiin yhteisömerkkeihin on aiheellista soveltaa samankaltaisia sääntöjä kuin Euroopan unionin yhteisömerkkeihin. |
| --- | --- |

(35)

Yhteisömerkit ovat osoittautuneet hyödylliseksi välineeksi sellaisten tavaroiden tai palvelujen myynnin edistämiseksi, joilla on yhteisiä erityisominaisuuksia. Sen vuoksi kansallisiin yhteisömerkkeihin on aiheellista soveltaa samankaltaisia sääntöjä kuin Euroopan unionin yhteisömerkkeihin.

| (36) | Tavaramerkkisuojan saannin parantamiseksi ja helpottamiseksi sekä oikeusvarmuuden ja ennakoitavuuden lisäämiseksi olisi jäsenvaltioissa noudatettavan tavaramerkkien rekisteröintimenettelyn oltava tehokas ja avoin, ja siinä olisi noudatettava EU-tavaramerkkeihin sovellettavien sääntöjen kaltaisia sääntöjä. |
| --- | --- |

(36)

Tavaramerkkisuojan saannin parantamiseksi ja helpottamiseksi sekä oikeusvarmuuden ja ennakoitavuuden lisäämiseksi olisi jäsenvaltioissa noudatettavan tavaramerkkien rekisteröintimenettelyn oltava tehokas ja avoin, ja siinä olisi noudatettava EU-tavaramerkkeihin sovellettavien sääntöjen kaltaisia sääntöjä.

| (37) | Oikeusvarmuuden turvaamiseksi tavaramerkkioikeuksien soveltamisalan osalta ja tavaramerkkisuojan saannin helpottamiseksi tavaramerkkihakemuksen kattamien tavaroiden ja palvelujen nimikkeisiin ja luokitukseen olisi sovellettava samoja sääntöjä kaikissa jäsenvaltioissa, ja säännöt olisi yhtenäistettävä EU-tavaramerkkeihin sovellettavien sääntöjen kanssa. Jotta toimivaltaiset viranomaiset ja talouden toimijat voisivat määrittää pelkästään hakemuksen perusteella haettavan tavaramerkkisuojan laajuuden, tavarat ja palvelut olisi nimettävä riittävän selkeästi ja täsmällisesti. Yleisnimikkeiden käyttöä olisi tulkittava siten, että se kattaa vain nimikkeen kirjaimellisen merkityksen selkeästi kattamat tavarat ja palvelut. Selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi jäsenvaltioiden teollisoikeuksien keskusvirastojen ja Benelux-maiden teollis- ja tekijänoikeusviraston olisi yhteistyössä toistensa kanssa pyrittävä kokoamaan luettelo hallinnollisista käytännöistä, joita kukin keskusvirasto noudattaa tavaroiden ja palvelujen luokituksessa. |
| --- | --- |

(37)

Oikeusvarmuuden turvaamiseksi tavaramerkkioikeuksien soveltamisalan osalta ja tavaramerkkisuojan saannin helpottamiseksi tavaramerkkihakemuksen kattamien tavaroiden ja palvelujen nimikkeisiin ja luokitukseen olisi sovellettava samoja sääntöjä kaikissa jäsenvaltioissa, ja säännöt olisi yhtenäistettävä EU-tavaramerkkeihin sovellettavien sääntöjen kanssa. Jotta toimivaltaiset viranomaiset ja talouden toimijat voisivat määrittää pelkästään hakemuksen perusteella haettavan tavaramerkkisuojan laajuuden, tavarat ja palvelut olisi nimettävä riittävän selkeästi ja täsmällisesti. Yleisnimikkeiden käyttöä olisi tulkittava siten, että se kattaa vain nimikkeen kirjaimellisen merkityksen selkeästi kattamat tavarat ja palvelut. Selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi jäsenvaltioiden teollisoikeuksien keskusvirastojen ja Benelux-maiden teollis- ja tekijänoikeusviraston olisi yhteistyössä toistensa kanssa pyrittävä kokoamaan luettelo hallinnollisista käytännöistä, joita kukin keskusvirasto noudattaa tavaroiden ja palvelujen luokituksessa.

| (38) | Tehokkaan tavaramerkkisuojan varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi luotava tehokas hallinnollinen väitemenettely, jonka avulla ainakin aikaisempien tavaramerkkioikeuksien haltija ja henkilöt, joilla on asiaankuuluvan lain nojalla oikeus käyttää suojatusta alkuperänimityksestä tai maantieteellisestä merkinnästä johtuvia oikeuksia, voivat vastustaa tavaramerkkihakemuksen rekisteröintiä. Tarjotakseen tehokkaat keinot tavaramerkkien menettämiseen tai julistamiseen mitättömiksi jäsenvaltioiden olisi lisäksi säädettävä menettämisessä tai mitättömäksi julistamisessa noudatettavasta hallinnollisesta menettelystä pidemmässä kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevassa määräajassa, joka on seitsemän vuotta tämän direktiivin voimaantulosta. |
| --- | --- |

(38)

Tehokkaan tavaramerkkisuojan varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi luotava tehokas hallinnollinen väitemenettely, jonka avulla ainakin aikaisempien tavaramerkkioikeuksien haltija ja henkilöt, joilla on asiaankuuluvan lain nojalla oikeus käyttää suojatusta alkuperänimityksestä tai maantieteellisestä merkinnästä johtuvia oikeuksia, voivat vastustaa tavaramerkkihakemuksen rekisteröintiä. Tarjotakseen tehokkaat keinot tavaramerkkien menettämiseen tai julistamiseen mitättömiksi jäsenvaltioiden olisi lisäksi säädettävä menettämisessä tai mitättömäksi julistamisessa noudatettavasta hallinnollisesta menettelystä pidemmässä kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevassa määräajassa, joka on seitsemän vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

| (39) | On suotavaa, että jäsenvaltioiden teollisoikeuksien keskusvirastot ja Benelux-maiden teollis- ja tekijänoikeusvirasto tekevät yhteistyötä keskenään ja Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston kanssa kaikilla tavaramerkkien rekisteröinnin ja hallinnoinnin aloilla edistääkseen käytäntöjen ja välineiden lähentämistä esimerkiksi luomalla ja päivittämällä yhteisiä tai toisiinsa yhdistettyjä tietokantoja ja portaaleita konsultaatioita ja tutkimuksia varten. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden keskusvirastot tekevät yhteistyötä keskenään ja Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston kanssa kaikilla muilla toimintansa aloilla, jotka ovat merkityksellisiä tavaramerkkien suojaamiseksi unionissa. |
| --- | --- |

(39)

On suotavaa, että jäsenvaltioiden teollisoikeuksien keskusvirastot ja Benelux-maiden teollis- ja tekijänoikeusvirasto tekevät yhteistyötä keskenään ja Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston kanssa kaikilla tavaramerkkien rekisteröinnin ja hallinnoinnin aloilla edistääkseen käytäntöjen ja välineiden lähentämistä esimerkiksi luomalla ja päivittämällä yhteisiä tai toisiinsa yhdistettyjä tietokantoja ja portaaleita konsultaatioita ja tutkimuksia varten. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden keskusvirastot tekevät yhteistyötä keskenään ja Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston kanssa kaikilla muilla toimintansa aloilla, jotka ovat merkityksellisiä tavaramerkkien suojaamiseksi unionissa.

| (40) | Tämä direktiivi ei saisi estää jäsenvaltioita soveltamasta tavaramerkkeihin muita kuin tavaramerkkilainsäädäntönsä säännöksiä, esimerkiksi niiden vilpillistä kilpailua, yksityisoikeudellista vastuuta tai kuluttajansuojaa koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(40)

Tämä direktiivi ei saisi estää jäsenvaltioita soveltamasta tavaramerkkeihin muita kuin tavaramerkkilainsäädäntönsä säännöksiä, esimerkiksi niiden vilpillistä kilpailua, yksityisoikeudellista vastuuta tai kuluttajansuojaa koskevia säännöksiä.

| (41) | Jäsenvaltioita sitoo teollisoikeuden suojelemista koskeva Pariisin yleissopimus, jäljempänä ’Pariisin yleissopimus’, ja TRIPS-sopimus. On välttämätöntä, että tämä direktiivi on täysin yhdenmukainen mainittujen yleissopimuksen ja sopimuksen kanssa. Tämä direktiivi ei saisi vaikuttaa kyseisistä yleissopimuksesta ja sopimuksesta johtuviin jäsenvaltioiden velvoitteisiin. Tarvittaessa olisi sovellettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 351 artiklan toista kohtaa. |
| --- | --- |

(41)

Jäsenvaltioita sitoo teollisoikeuden suojelemista koskeva Pariisin yleissopimus, jäljempänä ’Pariisin yleissopimus’, ja TRIPS-sopimus. On välttämätöntä, että tämä direktiivi on täysin yhdenmukainen mainittujen yleissopimuksen ja sopimuksen kanssa. Tämä direktiivi ei saisi vaikuttaa kyseisistä yleissopimuksesta ja sopimuksesta johtuviin jäsenvaltioiden velvoitteisiin. Tarvittaessa olisi sovellettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 351 artiklan toista kohtaa.

| (42) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, joita ovat hyvin toimivien sisämarkkinoiden vahvistaminen ja luominen sekä tavaramerkkien rekisteröinnin, hallinnoimisen ja suojaamisen helpottaminen unionissa kasvun ja kilpailukyvyn edistämiseksi, vaan ne voidaan niiden laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(42)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, joita ovat hyvin toimivien sisämarkkinoiden vahvistaminen ja luominen sekä tavaramerkkien rekisteröinnin, hallinnoimisen ja suojaamisen helpottaminen unionissa kasvun ja kilpailukyvyn edistämiseksi, vaan ne voidaan niiden laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (43) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 95/46/EY (7) säännellään henkilötietojen käsittelyä, joka suoritetaan jäsenvaltioissa tässä direktiivissä tarkoitetuissa yhteyksissä. |
| --- | --- |

(43)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 95/46/EY (7) säännellään henkilötietojen käsittelyä, joka suoritetaan jäsenvaltioissa tässä direktiivissä tarkoitetuissa yhteyksissä.

| (44) | Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (8) 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon 11 päivänä heinäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(44)

Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (8) 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon 11 päivänä heinäkuuta 2013.

| (45) | Velvollisuus saattaa tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä olisi rajoitettava koskemaan ainoastaan niitä säännöksiä, joilla muutetaan aikaisemman direktiivin sisältöä. Velvollisuus saattaa sisällöltään muuttumattomat säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä perustuu aikaisempaan direktiiviin. |
| --- | --- |

(45)

Velvollisuus saattaa tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä olisi rajoitettava koskemaan ainoastaan niitä säännöksiä, joilla muutetaan aikaisemman direktiivin sisältöä. Velvollisuus saattaa sisällöltään muuttumattomat säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä perustuu aikaisempaan direktiiviin.

| (46) | Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden direktiivin 2008/95/EY mukaiseen velvollisuuteen, joka koskee direktiivin 2008/95/EY liitteessä I olevassa B osassa esitettyä määräaikaa, jossa neuvoston direktiivi 89/104/ETY (9) on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä, |
| --- | --- |

(46)

Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden direktiivin 2008/95/EY mukaiseen velvollisuuteen, joka koskee direktiivin 2008/95/EY liitteessä I olevassa B osassa esitettyä määräaikaa, jossa neuvoston direktiivi 89/104/ETY (9) on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 LUKU

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 artikla

Soveltamisala

Tätä direktiiviä sovelletaan tavaroiden tai palvelujen osalta kaikkiin tavaramerkkeihin, jotka on rekisteröity jäsenvaltiossa varsinaisiksi tavaramerkeiksi tai takuu- tai tarkastusmerkeiksi taikka yhteisömerkeiksi tai joiden rekisteröimiseksi tällaiseksi merkiksi on tehty hakemus jäsenvaltiossa taikka jotka on rekisteröity tai joiden rekisteröimiseksi on tehty hakemus Benelux-maiden teollis- ja tekijänoikeusvirastoon tai joiden kansainvälinen rekisteröinti on voimassa jäsenvaltiossa.

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan

| a) | ’keskusvirastolla’ tavaramerkkien rekisteröinnistä vastaavaa jäsenvaltion teollisoikeuksien keskusvirastoa tai Benelux-maiden teollis- ja tekijänoikeusvirastoa; |
| --- | --- |

a)

’keskusvirastolla’ tavaramerkkien rekisteröinnistä vastaavaa jäsenvaltion teollisoikeuksien keskusvirastoa tai Benelux-maiden teollis- ja tekijänoikeusvirastoa;

| b) | ’rekisterillä’ keskusviraston pitämää tavaramerkkirekisteriä. |
| --- | --- |

b)

’rekisterillä’ keskusviraston pitämää tavaramerkkirekisteriä.

2 LUKU

TAVARAMERKKEJÄ KOSKEVA AINEELLINEN OIKEUS

1 JAKSO

Tavaramerkin muodostavat merkit

3 artikla

Merkit, jotka voivat muodostaa tavaramerkin

Tavaramerkkinä voi olla mikä tahansa merkki, erityisesti sanat, henkilönnimet mukaan lukien, tai kuviot, kirjaimet, numerot, värit, tavaroiden tai niiden päällyksen muoto tai äänet, jos:

| a) | sellaisella merkillä voidaan erottaa yrityksen tavarat tai palvelut muiden yritysten tavaroista tai palveluista; ja |
| --- | --- |

a)

sellaisella merkillä voidaan erottaa yrityksen tavarat tai palvelut muiden yritysten tavaroista tai palveluista; ja

| b) | merkki voidaan esittää rekisterissä tavalla, joka mahdollistaa sen, että toimivaltaiset viranomaiset ja yleisö voivat määrittää sen haltijan saaman suojan selkeän ja täsmällisen kohteen. |
| --- | --- |

b)

merkki voidaan esittää rekisterissä tavalla, joka mahdollistaa sen, että toimivaltaiset viranomaiset ja yleisö voivat määrittää sen haltijan saaman suojan selkeän ja täsmällisen kohteen.

2 JAKSO

Hylkäysperusteet ja mitättömyysperusteet

4 artikla

Ehdottomat hylkäys- ja mitättömyysperusteet

1.   Seuraavia merkkejä ei saa rekisteröidä tai, jos ne on rekisteröity, ne on julistettava mitättömiksi:

| a) | merkit, jotka eivät voi olla tavaramerkkeinä; |
| --- | --- |

a)

merkit, jotka eivät voi olla tavaramerkkeinä;

| b) | tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky; |
| --- | --- |

b)

tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky;

| c) | yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä muodostuvat tavaramerkit, jotka voivat elinkeinotoiminnassa osoittaa tavaroiden tai palvelujen lajia, laatua, määrää, käyttötarkoitusta, arvoa tai maantieteellistä alkuperää, tavaroiden valmistusajankohtaa tai palvelujen suoritusajankohtaa taikka muita tavaroiden tai palvelujen ominaisuuksia; |
| --- | --- |

c)

yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä muodostuvat tavaramerkit, jotka voivat elinkeinotoiminnassa osoittaa tavaroiden tai palvelujen lajia, laatua, määrää, käyttötarkoitusta, arvoa tai maantieteellistä alkuperää, tavaroiden valmistusajankohtaa tai palvelujen suoritusajankohtaa taikka muita tavaroiden tai palvelujen ominaisuuksia;

| d) | yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä muodostuvat tavaramerkit, jotka ovat tulleet yleisessä kielenkäytössä tai hyvän kauppatavan mukaan tavanomaisiksi; |
| --- | --- |

d)

yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä muodostuvat tavaramerkit, jotka ovat tulleet yleisessä kielenkäytössä tai hyvän kauppatavan mukaan tavanomaisiksi;

| e) | merkit, jotka muodostuvat yksinomaan






  i) | tavaroiden luonteenomaisesta muodosta tai muusta ominaispiirteestä; |
| --- | --- | --- |

e)

merkit, jotka muodostuvat yksinomaan

i)

tavaroiden luonteenomaisesta muodosta tai muusta ominaispiirteestä;

| ii) | teknisen tuloksen saavuttamiseksi välttämättömästä tavaroiden muodosta tai muusta ominaispiirteestä; |
| --- | --- |

ii)

teknisen tuloksen saavuttamiseksi välttämättömästä tavaroiden muodosta tai muusta ominaispiirteestä;

| iii) | tavaroiden arvoon olennaisesti vaikuttavasta tavaroiden muodosta tai muusta ominaispiirteestä; |
| --- | --- |

iii)

tavaroiden arvoon olennaisesti vaikuttavasta tavaroiden muodosta tai muusta ominaispiirteestä;

| f) | tavaramerkit, jotka ovat yleisen järjestyksen tai hyvän tavan vastaisia; |
| --- | --- |

f)

tavaramerkit, jotka ovat yleisen järjestyksen tai hyvän tavan vastaisia;

| g) | tavaramerkit, jotka ovat omiaan johtamaan yleisöä harhaan esimerkiksi tavaroiden tai palvelujen luonteen, laadun tai maantieteellisen alkuperän suhteen; |
| --- | --- |

g)

tavaramerkit, jotka ovat omiaan johtamaan yleisöä harhaan esimerkiksi tavaroiden tai palvelujen luonteen, laadun tai maantieteellisen alkuperän suhteen;

| h) | tavaramerkit, joihin ei ole saatu toimivaltaisten viranomaisten lupaa ja joita Pariisin yleissopimuksen 6 ter artiklan mukaan ei saa rekisteröidä tai jotka mainitun artiklan mukaan on julistettava mitättömiksi; |
| --- | --- |

h)

tavaramerkit, joihin ei ole saatu toimivaltaisten viranomaisten lupaa ja joita Pariisin yleissopimuksen 6 ter artiklan mukaan ei saa rekisteröidä tai jotka mainitun artiklan mukaan on julistettava mitättömiksi;

| i) | tavaramerkit, jotka on jätetty rekisteröinnin ulkopuolelle alkuperänimitysten tai maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevan unionin lainsäädännön tai kyseisen jäsenvaltion kansallisen oikeuden nojalla tai sellaisten kansainvälisten sopimusten nojalla, joissa unioni tai kyseinen jäsenvaltio on sopimuspuolena; |
| --- | --- |

i)

tavaramerkit, jotka on jätetty rekisteröinnin ulkopuolelle alkuperänimitysten tai maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevan unionin lainsäädännön tai kyseisen jäsenvaltion kansallisen oikeuden nojalla tai sellaisten kansainvälisten sopimusten nojalla, joissa unioni tai kyseinen jäsenvaltio on sopimuspuolena;

| j) | tavaramerkit, jotka on jätetty rekisteröinnin ulkopuolelle viinejä koskevien perinteisten merkintöjen suojaa koskevan unionin lainsäädännön tai sellaisten kansainvälisten sopimusten nojalla, joissa unioni on sopimuspuolena; |
| --- | --- |

j)

tavaramerkit, jotka on jätetty rekisteröinnin ulkopuolelle viinejä koskevien perinteisten merkintöjen suojaa koskevan unionin lainsäädännön tai sellaisten kansainvälisten sopimusten nojalla, joissa unioni on sopimuspuolena;

| k) | tavaramerkit, jotka on jätetty rekisteröinnin ulkopuolelle aitojen perinteisten tuotteiden suojaa koskevan unionin lainsäädännön tai sellaisten kansainvälisten sopimusten nojalla, joissa unioni on sopimuspuolena; |
| --- | --- |

k)

tavaramerkit, jotka on jätetty rekisteröinnin ulkopuolelle aitojen perinteisten tuotteiden suojaa koskevan unionin lainsäädännön tai sellaisten kansainvälisten sopimusten nojalla, joissa unioni on sopimuspuolena;

| l) | tavaramerkit, jotka muodostuvat sellaisesta aiemmasta kasvin lajikenimestä, joka on rekisteröity kasvinjalostajanoikeuksien suojaa koskevan unionin lainsäädännön tai kyseisen jäsenvaltion kansallisen oikeuden tai sellaisten kansainvälisten sopimusten mukaisesti, joissa unioni on sopimuspuolena, tai jotka jäljittelevät olennaisilta osiltaan tällaista aiempaa lajikenimeä ja jotka viittaavat kasvilajikkeisiin, jotka ovat samaa tai läheistä sukua olevaa lajia. |
| --- | --- |

l)

tavaramerkit, jotka muodostuvat sellaisesta aiemmasta kasvin lajikenimestä, joka on rekisteröity kasvinjalostajanoikeuksien suojaa koskevan unionin lainsäädännön tai kyseisen jäsenvaltion kansallisen oikeuden tai sellaisten kansainvälisten sopimusten mukaisesti, joissa unioni on sopimuspuolena, tai jotka jäljittelevät olennaisilta osiltaan tällaista aiempaa lajikenimeä ja jotka viittaavat kasvilajikkeisiin, jotka ovat samaa tai läheistä sukua olevaa lajia.

2.   Tavaramerkki on julistettava mitättömäksi, jos hakija on tavaramerkin rekisteröintihakemuksen tehdessään toiminut vilpillisessä mielessä. Jäsenvaltio voi myös säätää, että tällaista tavaramerkkiä ei saa rekisteröidä.

3.   Jäsenvaltio voi säätää, että tavaramerkkiä ei saa rekisteröidä tai, jos se on rekisteröity, että se on julistettava mitättömäksi, jos:

| a) | tavaramerkin käyttö voidaan kieltää muun lainsäädännön nojalla kuin kyseisen jäsenvaltion tai unionin tavaramerkkejä koskevan oikeuden nojalla; |
| --- | --- |

a)

tavaramerkin käyttö voidaan kieltää muun lainsäädännön nojalla kuin kyseisen jäsenvaltion tai unionin tavaramerkkejä koskevan oikeuden nojalla;

| b) | tavaramerkki sisältää merkin, jolla on huomattavaa vertauskuvallista arvoa, kuten erityisesti uskonnollisen vertauskuvan; |
| --- | --- |

b)

tavaramerkki sisältää merkin, jolla on huomattavaa vertauskuvallista arvoa, kuten erityisesti uskonnollisen vertauskuvan;

| c) | tavaramerkki sisältää muun kuin Pariisin yleissopimuksen 6 ter artiklassa tarkoitetun tunnuksen, tunnusmerkin tai vaakunan, joka koskee julkista etua, eikä toimivaltainen viranomainen ole antanut lupaa sen rekisteröintiin jäsenvaltion oikeuden mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

tavaramerkki sisältää muun kuin Pariisin yleissopimuksen 6 ter artiklassa tarkoitetun tunnuksen, tunnusmerkin tai vaakunan, joka koskee julkista etua, eikä toimivaltainen viranomainen ole antanut lupaa sen rekisteröintiin jäsenvaltion oikeuden mukaisesti.

4.   Tavaramerkiltä ei saa evätä rekisteröintiä 1 kohdan b, c tai d alakohdan mukaisesti, jos tavaramerkki on ennen rekisteröintihakemuksen tekopäivää käytössä tullut erottamiskykyiseksi. Tavaramerkkiä ei saa julistaa mitättömäksi näiden samojen perusteiden mukaisesti, jos tavaramerkki on ennen mitättömyysvaatimuksen tekopäivää käytössä tullut erottamiskykyiseksi.

5.   Jäsenvaltio voi säätää, että 4 kohtaa sovelletaan myös, jos tavaramerkki on tullut erottamiskykyiseksi rekisteröintihakemuksen tekopäivän jälkeen mutta ennen rekisteröintipäivää.

5 artikla

Suhteelliset hylkäys- ja mitättömyysperusteet

1.   Tavaramerkkiä ei saa rekisteröidä tai, jos se on rekisteröity, se on julistettava mitättömäksi, jos:

| a) | se on sama kuin aikaisempi tavaramerkki ja jos tavarat tai palvelut, joita varten tavaramerkkiä haetaan tai tavaramerkki on rekisteröity, ovat samoja kuin tavarat tai palvelut, joita varten aikaisempaa tavaramerkkiä suojataan; |
| --- | --- |

a)

se on sama kuin aikaisempi tavaramerkki ja jos tavarat tai palvelut, joita varten tavaramerkkiä haetaan tai tavaramerkki on rekisteröity, ovat samoja kuin tavarat tai palvelut, joita varten aikaisempaa tavaramerkkiä suojataan;

| b) | yleisön keskuudessa on sekaannusvaara, mukaan lukien vaara tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välisestä mielleyhtymästä sen vuoksi, että tavaramerkki on sama tai samankaltainen kuin aikaisempi tavaramerkki tai että kyseisten tavaramerkkien kattamat tavarat tai palvelut ovat samoja tai samankaltaisia. |
| --- | --- |

b)

yleisön keskuudessa on sekaannusvaara, mukaan lukien vaara tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välisestä mielleyhtymästä sen vuoksi, että tavaramerkki on sama tai samankaltainen kuin aikaisempi tavaramerkki tai että kyseisten tavaramerkkien kattamat tavarat tai palvelut ovat samoja tai samankaltaisia.

2.   Edellä 1 kohdassa ’aikaisemmilla tavaramerkeillä’ tarkoitetaan

| a) | seuraavia tavaramerkkejä, joiden rekisteröintihakemuksen hakemuspäivä on aikaisempi kuin tavaramerkin rekisteröintihakemuksen hakemuspäivä, ottaen huomioon niiden mahdolliset etuoikeusvaatimukset:






  i) | EU-tavaramerkit; |
| --- | --- | --- |

a)

seuraavia tavaramerkkejä, joiden rekisteröintihakemuksen hakemuspäivä on aikaisempi kuin tavaramerkin rekisteröintihakemuksen hakemuspäivä, ottaen huomioon niiden mahdolliset etuoikeusvaatimukset:

i)

EU-tavaramerkit;

| ii) | kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyt tavaramerkit sekä Belgian, Luxemburgin tai Alankomaiden osalta Benelux-maiden teollis- ja tekijänoikeusvirastossa rekisteröidyt tavaramerkit; |
| --- | --- |

ii)

kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyt tavaramerkit sekä Belgian, Luxemburgin tai Alankomaiden osalta Benelux-maiden teollis- ja tekijänoikeusvirastossa rekisteröidyt tavaramerkit;

| iii) | tavaramerkit, joiden kansainvälinen rekisteröinti on voimassa kyseisessä jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

iii)

tavaramerkit, joiden kansainvälinen rekisteröinti on voimassa kyseisessä jäsenvaltiossa;

| b) | EU-tavaramerkkejä, joilla asetuksen (EY) N:o 207/2009 mukaan on aiemmuus a alakohdan ii ja iii alakohdassa tarkoitetuista tavaramerkeistä, silloinkin kun viimeksi mainitusta tavaramerkistä on luovuttu tai sen on annettu raueta; |
| --- | --- |

b)

EU-tavaramerkkejä, joilla asetuksen (EY) N:o 207/2009 mukaan on aiemmuus a alakohdan ii ja iii alakohdassa tarkoitetuista tavaramerkeistä, silloinkin kun viimeksi mainitusta tavaramerkistä on luovuttu tai sen on annettu raueta;

| c) | hakemuksia a tai b alakohdassa tarkoitettujen tavaramerkkien rekisteröimiseksi, jos tavaramerkit rekisteröidään; |
| --- | --- |

c)

hakemuksia a tai b alakohdassa tarkoitettujen tavaramerkkien rekisteröimiseksi, jos tavaramerkit rekisteröidään;

| d) | tavaramerkkejä, jotka tavaramerkin rekisteröinnin hakemispäivänä tai tavaramerkin rekisteröintihakemuksen etuoikeuspäivänä ovat kyseisessä jäsenvaltiossa yleisesti tunnettuja Pariisin yleissopimuksen 6 bis artiklassa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

d)

tavaramerkkejä, jotka tavaramerkin rekisteröinnin hakemispäivänä tai tavaramerkin rekisteröintihakemuksen etuoikeuspäivänä ovat kyseisessä jäsenvaltiossa yleisesti tunnettuja Pariisin yleissopimuksen 6 bis artiklassa tarkoitetussa merkityksessä.

3.   Tavaramerkkiä ei lisäksi saa rekisteröidä tai, jos se on rekisteröity, se on julistettava mitättömäksi,

| a) | jos se on sama tai samankaltainen kuin aikaisempi tavaramerkki riippumatta siitä, ovatko tavarat tai palvelut, joita varten sitä haetaan tai rekisteröidään, samoja, samankaltaisia tai ei samankaltaisia kuin tavarat tai palvelut, joita varten aikaisempi tavaramerkki on rekisteröity, kun aikaisempi tavaramerkki on laajalti tunnettu jäsenvaltiossa, jota varten rekisteröintiä on haettu tai jossa tavaramerkki on rekisteröity, tai EU-tavaramerkin tapauksessa tavaramerkki on laajalti tunnettu unionissa ja myöhemmän tavaramerkin aiheeton käyttö merkitsisi epäoikeudenmukaisen edun saamista aikaisemman tavaramerkin erottamiskyvystä tai maineesta taikka olisi haitaksi aikaisemman tavaramerkin erottamiskyvylle tai maineelle; |
| --- | --- |

a)

jos se on sama tai samankaltainen kuin aikaisempi tavaramerkki riippumatta siitä, ovatko tavarat tai palvelut, joita varten sitä haetaan tai rekisteröidään, samoja, samankaltaisia tai ei samankaltaisia kuin tavarat tai palvelut, joita varten aikaisempi tavaramerkki on rekisteröity, kun aikaisempi tavaramerkki on laajalti tunnettu jäsenvaltiossa, jota varten rekisteröintiä on haettu tai jossa tavaramerkki on rekisteröity, tai EU-tavaramerkin tapauksessa tavaramerkki on laajalti tunnettu unionissa ja myöhemmän tavaramerkin aiheeton käyttö merkitsisi epäoikeudenmukaisen edun saamista aikaisemman tavaramerkin erottamiskyvystä tai maineesta taikka olisi haitaksi aikaisemman tavaramerkin erottamiskyvylle tai maineelle;

| b) | jos tavaramerkin haltijan asiamies tai edustaja hakee tavaramerkin rekisteröintiä omissa nimissään ilman haltijan lupaa, jollei asiamies tai edustaja pysty perustelemaan toimiaan; |
| --- | --- |

b)

jos tavaramerkin haltijan asiamies tai edustaja hakee tavaramerkin rekisteröintiä omissa nimissään ilman haltijan lupaa, jollei asiamies tai edustaja pysty perustelemaan toimiaan;

| c) | jos ja siltä osin kuin alkuperänimitysten ja maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevan unionin lainsäädännön tai kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti:






  i) | alkuperänimitystä tai maantieteellistä merkintää koskeva hakemus oli jo jätetty unionin lainsäädännön tai kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti ennen tavaramerkin rekisteröintihakemuksen hakemispäivää tai hakemuksen etuoikeuspäivää, edellyttäen, että kyseinen nimitys tai merkintä rekisteröidään myöhemmin; |
| --- | --- | --- |

c)

jos ja siltä osin kuin alkuperänimitysten ja maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevan unionin lainsäädännön tai kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti:

i)

alkuperänimitystä tai maantieteellistä merkintää koskeva hakemus oli jo jätetty unionin lainsäädännön tai kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti ennen tavaramerkin rekisteröintihakemuksen hakemispäivää tai hakemuksen etuoikeuspäivää, edellyttäen, että kyseinen nimitys tai merkintä rekisteröidään myöhemmin;

| ii) | kyseinen alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä antaa henkilölle, jolla on asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti lupa käyttää siitä johtuvia oikeuksia, oikeuden kieltää myöhemmän tavaramerkin käyttö. |
| --- | --- |

ii)

kyseinen alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä antaa henkilölle, jolla on asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti lupa käyttää siitä johtuvia oikeuksia, oikeuden kieltää myöhemmän tavaramerkin käyttö.

4.   Jäsenvaltio voi säätää, että tavaramerkkiä ei saa rekisteröidä tai, jos se on rekisteröity, että se on julistettava mitättömäksi, jos ja siltä osin kuin:

| a) | oikeudet rekisteröimättömään tavaramerkkiin taikka muuhun elinkeinotoiminnassa käytettyyn merkkiin on saatu ennen päivää, jona hakemus myöhemmän tavaramerkin rekisteröimiseksi on tehty tai josta myöhemmän tavaramerkin rekisteröintihakemukselle on vaadittu etuoikeutta, ja rekisteröimättömän tavaramerkin tai muun merkin haltijalla on oikeus kieltää myöhemmän tavaramerkin käyttäminen; |
| --- | --- |

a)

oikeudet rekisteröimättömään tavaramerkkiin taikka muuhun elinkeinotoiminnassa käytettyyn merkkiin on saatu ennen päivää, jona hakemus myöhemmän tavaramerkin rekisteröimiseksi on tehty tai josta myöhemmän tavaramerkin rekisteröintihakemukselle on vaadittu etuoikeutta, ja rekisteröimättömän tavaramerkin tai muun merkin haltijalla on oikeus kieltää myöhemmän tavaramerkin käyttäminen;

| b) | tavaramerkin käyttö voidaan kieltää muun kuin 2 kohdassa tai tämän kohdan a alakohdassa tarkoitetun aikaisemman oikeuden nojalla ja erityisesti, jos kyseessä on






  i) | oikeus nimeen; |
| --- | --- | --- |

b)

tavaramerkin käyttö voidaan kieltää muun kuin 2 kohdassa tai tämän kohdan a alakohdassa tarkoitetun aikaisemman oikeuden nojalla ja erityisesti, jos kyseessä on

i)

oikeus nimeen;

| ii) | oikeus omaan kuvaan; |
| --- | --- |

ii)

oikeus omaan kuvaan;

| iii) | tekijänoikeus; |
| --- | --- |

iii)

tekijänoikeus;

| iv) | teollisoikeus; |
| --- | --- |

iv)

teollisoikeus;

| c) | tavaramerkki on sekoitettavissa ulkomailla suojattuun aikaisempaan tavaramerkkiin, edellyttäen, että hakemuksen tekopäivänä hakija toimi vilpillisessä mielessä. |
| --- | --- |

c)

tavaramerkki on sekoitettavissa ulkomailla suojattuun aikaisempaan tavaramerkkiin, edellyttäen, että hakemuksen tekopäivänä hakija toimi vilpillisessä mielessä.

5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tarkoituksenmukaisissa olosuhteissa rekisteröintiä ei tarvitse evätä tai tavaramerkkiä julistaa mitättömäksi tapauksissa, joissa aikaisemman tavaramerkin tai muun aikaisemman oikeuden haltija antaa suostumuksensa myöhemmän tavaramerkin rekisteröintiin.

6.   Jäsenvaltio voi 1–5 kohdasta poiketen säätää, että kyseisessä jäsenvaltiossa ennen direktiivin 89/104/ETY noudattamisen edellyttämien säännösten voimaantulopäivää voimassa olleita rekisteröinnin hylkäysperusteita ja mitättömyysperusteita sovelletaan tavaramerkkeihin, joita koskeva hakemus on tehty ennen mainittua päivää.

6 artikla

Tavaramerkin mitättömyyden tai menettämisen vahvistaminen jälkikäteen

Jos kansallisen tavaramerkin tai tavaramerkin, jonka kansainvälinen rekisteröinti on voimassa jäsenvaltiossa ja josta on luovuttu tai jonka on annettu raueta, perusteella vaaditaan aiemmuutta EU-tavaramerkille, sen tavaramerkin mitättömyys tai menettäminen, johon aiemmuusvaatimus perustuu, voidaan vahvistaa jälkikäteen, edellyttäen, että mitättömyys tai menettäminen olisi myös voitu julistaa ajankohtana, jona tavaramerkistä luovuttiin tai jona sen annettiin raueta. Tällöin aiemmuuden vaikutukset lakkaavat.

7 artikla

Vain joitakin tavaroita tai palveluja koskevat hylkäysperusteet ja mitättömyysperusteet

Jos tavaramerkin rekisteröinnin hylkäysperusteet tai mitättömyysperusteet koskevat vain joitakin tavaroita tai palveluja, joita varten tavaramerkkiä on haettu tai joita varten se on rekisteröity, rekisteröinnin hylkääminen tai mitättömyys koskee vain näitä tavaroita tai palveluja.

8 artikla

Aikaisemman tavaramerkin erottamiskyvyn tai laajan tunnettuuden puuttuminen esteenä rekisteröidyn tavaramerkin julistamiselle mitättömäksi

Vaatimus tavaramerkin julistamisesta mitättömäksi aikaisemman tavaramerkin perusteella ei voi tulla hyväksytyksi mitättömyysvaatimuksen tekoajankohtana, jos se ei olisi voinut tulla hyväksytyksi myöhemmän tavaramerkin hakemis- tai etuoikeuspäivänä jostain seuraavista syistä:

| a) | jos aikaisempi tavaramerkki, joka voitaisiin julistaa mitättömäksi 4 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdan nojalla, ei ollut vielä tullut erottamiskykyiseksi 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla; |
| --- | --- |

a)

jos aikaisempi tavaramerkki, joka voitaisiin julistaa mitättömäksi 4 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdan nojalla, ei ollut vielä tullut erottamiskykyiseksi 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla;

| b) | jos mitättömyysvaatimus perustuu 5 artiklan 1 kohdan b alakohtaan eikä aikaisempi tavaramerkki ollut vielä tullut riittävän erottamiskykyiseksi tukeakseen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun sekaannusvaaran toteamista; |
| --- | --- |

b)

jos mitättömyysvaatimus perustuu 5 artiklan 1 kohdan b alakohtaan eikä aikaisempi tavaramerkki ollut vielä tullut riittävän erottamiskykyiseksi tukeakseen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun sekaannusvaaran toteamista;

| c) | jos mitättömyysvaatimus perustuu 5 artiklan 3 kohdan a alakohtaan eikä aikaisempi tavaramerkki ollut vielä laajalti tunnettu 5 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

c)

jos mitättömyysvaatimus perustuu 5 artiklan 3 kohdan a alakohtaan eikä aikaisempi tavaramerkki ollut vielä laajalti tunnettu 5 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

9 artikla

Käytön sallimisesta johtuvat mitättömäksi julistamisen esteet

1.   Jos 5 artiklan 2 kohdassa tai 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun aikaisemman tavaramerkin haltija on jäsenvaltiossa yhtäjaksoisesti viiden vuoden ajan sallinut siinä jäsenvaltiossa rekisteröidyn myöhemmän tavaramerkin käytön tästä käytöstä tietoisena, tällä haltijalla ei enää ole oikeutta aikaisemman tavaramerkin perusteella vaatia myöhemmän tavaramerkin julistamista mitättömäksi koskien tavaroita tai palveluita, joissa myöhempää tavaramerkkiä on käytetty, ellei myöhemmän tavaramerkin haltija rekisteröintihakemuksen tehdessään ollut toiminut vilpillisessä mielessä.

2.   Jäsenvaltio voi säätää, että tämän artiklan 1 kohtaa sovelletaan minkä tahansa muun 5 artiklan 4 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetun aikaisemman oikeuden haltijaan.

3.   Myöhemmin rekisteröidyn tavaramerkin haltijalla ei 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ole oikeutta vastustaa aikaisemman oikeuden käyttämistä, vaikka aikaisempaan oikeuteen ei enää voida vedota myöhempää tavaramerkkiä vastaan.

3 JAKSO

Tavaramerkin antamat oikeudet ja oikeuksien rajoitukset

10 artikla

Tavaramerkin antamat oikeudet

1.   Tavaramerkin haltijalla on rekisteröinnin perusteella tavaramerkkiin yksinoikeudet.

2.   Rajoittamatta ennen rekisteröidyn tavaramerkin hakemis- tai etuoikeuspäivää saatujen haltijoiden oikeuksien soveltamista kyseisen rekisteröidyn tavaramerkin haltijalla on oikeus estää kaikkia kolmansia osapuolia ilman hänen suostumustaan käyttämästä elinkeinotoiminnassa mitään merkkiä tavaroita tai palveluja varten, jos:

| a) | merkki on sama kuin tavaramerkki ja sitä käytetään samoja tavaroita tai palveluja varten kuin ne tavarat ja palvelut, joita varten tavaramerkki on rekisteröity; |
| --- | --- |

a)

merkki on sama kuin tavaramerkki ja sitä käytetään samoja tavaroita tai palveluja varten kuin ne tavarat ja palvelut, joita varten tavaramerkki on rekisteröity;

| b) | merkki on sama tai samankaltainen kuin tavaramerkki ja sitä käytetään samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten kuin ne, joita varten tavaramerkki on rekisteröity, jos tämä aiheuttaa yleisön keskuudessa sekaannusvaaran, mukaan lukien vaara merkin ja tavaramerkin välisestä mielleyhtymästä; |
| --- | --- |

b)

merkki on sama tai samankaltainen kuin tavaramerkki ja sitä käytetään samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten kuin ne, joita varten tavaramerkki on rekisteröity, jos tämä aiheuttaa yleisön keskuudessa sekaannusvaaran, mukaan lukien vaara merkin ja tavaramerkin välisestä mielleyhtymästä;

| c) | merkki on sama tai samankaltainen kuin tavaramerkki riippumatta siitä, käytetäänkö sitä sellaisia tavaroita tai palveluja varten, jotka ovat samoja, samankaltaisia tai ei-samankaltaisia kuin ne, joita varten tavaramerkki on rekisteröity, kun viimeksi mainittu tavaramerkki on laajalti tunnettu kyseisessä jäsenvaltiossa ja kun merkin aiheeton käyttö merkitsee epäoikeudenmukaisen edun saamista tavaramerkin erottamiskyvystä tai maineesta taikka on haitaksi tavaramerkin erottamiskyvylle tai maineelle. |
| --- | --- |

c)

merkki on sama tai samankaltainen kuin tavaramerkki riippumatta siitä, käytetäänkö sitä sellaisia tavaroita tai palveluja varten, jotka ovat samoja, samankaltaisia tai ei-samankaltaisia kuin ne, joita varten tavaramerkki on rekisteröity, kun viimeksi mainittu tavaramerkki on laajalti tunnettu kyseisessä jäsenvaltiossa ja kun merkin aiheeton käyttö merkitsee epäoikeudenmukaisen edun saamista tavaramerkin erottamiskyvystä tai maineesta taikka on haitaksi tavaramerkin erottamiskyvylle tai maineelle.

3.   Edellä 2 kohdassa säädetyin edellytyksin voidaan kieltää erityisesti

| a) | merkin paneminen tavaroihin tai niiden päällyksiin; |
| --- | --- |

a)

merkin paneminen tavaroihin tai niiden päällyksiin;

| b) | tavaroiden tarjoaminen tai markkinoille saattaminen tai niiden varastoiminen tällaisia tarkoituksia varten merkkiä käyttäen taikka palvelujen tarjoaminen tai suorittaminen merkkiä käyttäen; |
| --- | --- |

b)

tavaroiden tarjoaminen tai markkinoille saattaminen tai niiden varastoiminen tällaisia tarkoituksia varten merkkiä käyttäen taikka palvelujen tarjoaminen tai suorittaminen merkkiä käyttäen;

| c) | tavaroiden maahantuonti tai maastavienti merkkiä käyttäen; |
| --- | --- |

c)

tavaroiden maahantuonti tai maastavienti merkkiä käyttäen;

| d) | merkin käyttö toimi- tai liikenimenä taikka toimi- tai liikenimen osana; |
| --- | --- |

d)

merkin käyttö toimi- tai liikenimenä taikka toimi- tai liikenimen osana;

| e) | merkin käyttäminen liikeasiakirjoissa ja mainonnassa; |
| --- | --- |

e)

merkin käyttäminen liikeasiakirjoissa ja mainonnassa;

| f) | merkin käyttö vertailevassa mainonnassa direktiivin 2006/114/EY vastaisella tavalla. |
| --- | --- |

f)

merkin käyttö vertailevassa mainonnassa direktiivin 2006/114/EY vastaisella tavalla.

4.   Rekisteröidyn tavaramerkin haltijalla on myös oikeus estää kaikkia kolmansia osapuolia tuomasta elinkeinotoiminnan yhteydessä tavaroita jäsenvaltioon, jossa tavaramerkki on rekisteröity, luovuttamatta niitä siellä vapaaseen liikkeeseen, jos kyseiset tavarat, mukaan lukien niiden päällykset, tulevat kolmansista maista ja niissä on ilman lupaa tavaramerkki, joka on sama kuin tavaramerkki, joka on rekisteröity tällaisia tavaroita varten, tai jota ei voida erottaa olennaisilta ominaisuuksiltaan kyseisestä tavaramerkistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ennen rekisteröidyn tavaramerkin hakemis- tai etuoikeuspäivää saatuja haltijoiden oikeuksia.

Tavaramerkin haltijalle ensimmäisen alakohdan mukaisesti kuuluva yksinoikeus raukeaa, jos sen menettelyn kuluessa, jossa ratkaistaan, onko rekisteröityä tavaramerkkiä loukattu, ja joka on käynnistetty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 608/2013 mukaisesti, tavaroiden ilmoittaja tai tavaroiden haltija esittää näyttöä siitä, että rekisteröidyn tavaramerkin haltijalla ei ole oikeutta kieltää tavaroiden saattamista markkinoille maassa, joka on niiden lopullinen määränpää.

5.   Jos jäsenvaltion lain mukaan ei ole voitu kieltää merkin käyttämistä 2 kohdan b tai c alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ennen päivää, jona direktiivin 89/104/ETY noudattamisen edellyttämät säännökset ovat tulleet voimaan asianomaisessa jäsenvaltiossa, tavaramerkin antamien oikeuksien perusteella ei voida estää merkin käyttämisen jatkamista.

6.   Mitä 1, 2, 3 ja 5 kohdassa säädetään, ei estä jäsenvaltioita soveltamasta niiden säännöksiä suojasta muuhun tarkoitukseen kuin tavaroiden tai palvelujen erottamiseksi tapahtuvaa merkin käyttämistä vastaan, jos merkin aiheeton käyttö merkitsee epäoikeudenmukaisen edun saamista tavaramerkin erottamiskyvystä tai maineesta taikka on haitaksi tavaramerkin erottamiskyvylle tai maineelle.

11 artikla

Oikeus kieltää päällysten tai muiden keinojen käyttöön liittyvät valmistelutoimet

Jos on olemassa riski siitä, että päällyksiä, etikettejä, nimilappuja, turvallisuuden tai aitouden osoittamiseen liittyviä ominaisuuksia tai laitteita tai muita keinoja, joihin tavaramerkki pannaan, voitaisiin käyttää tavaroita tai palveluja varten ja kyseinen käyttö muodostaisi haltijalle 10 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla kuuluvien oikeuksien loukkauksen, haltijalla on oikeus kieltää seuraavat toimet, jos niitä toteutetaan elinkeinotoiminnan yhteydessä:

| a) | sellaisen merkin paneminen päällyksiin, etiketteihin, nimilappuihin, turvallisuuden tai aitouden osoittamiseen liittyviin ominaisuuksiin tai laitteisiin tai muihin keinoihin, joihin merkki voidaan panna, joka on sama tai samankaltainen kuin tavaramerkki; |
| --- | --- |

a)

sellaisen merkin paneminen päällyksiin, etiketteihin, nimilappuihin, turvallisuuden tai aitouden osoittamiseen liittyviin ominaisuuksiin tai laitteisiin tai muihin keinoihin, joihin merkki voidaan panna, joka on sama tai samankaltainen kuin tavaramerkki;

| b) | päällysten, etikettien, nimilappujen, turvallisuuden tai aitouden osoittamiseen liittyvien ominaisuuksien tai laitteiden tai muiden keinojen, joihin merkki pannaan, tarjoaminen tai markkinoille saattaminen tai varastoiminen kyseisiä tarkoituksia varten taikka niiden maahantuonti tai maastavienti. |
| --- | --- |

b)

päällysten, etikettien, nimilappujen, turvallisuuden tai aitouden osoittamiseen liittyvien ominaisuuksien tai laitteiden tai muiden keinojen, joihin merkki pannaan, tarjoaminen tai markkinoille saattaminen tai varastoiminen kyseisiä tarkoituksia varten taikka niiden maahantuonti tai maastavienti.

12 artikla

Tavaramerkkien esittäminen sanakirjoissa

Jos tavaramerkin esittäminen painetussa tai sähköisessä muodossa olevassa sanakirjassa, tietosanakirjassa tai vastaavanlaisessa hakuteoksessa antaa sen vaikutelman, että tavaramerkki muodostaa yleiskäsitteen tavaroille tai palveluille, joita varten tavaramerkki on rekisteröity, kustantajan on tavaramerkin haltijan pyynnöstä huolehdittava siitä, että tavaramerkin esittämisen yhteyteen liitetään viipymättä ja painetussa muodossa olevien teosten kohdalla viimeistään teoksen seuraavassa painoksessa tieto siitä, että kyseessä on rekisteröity tavaramerkki.

13 artikla

Kielto käyttää asiamiehen tai edustajan nimissä rekisteröityä tavaramerkkiä

1.   Jos tavaramerkki on rekisteröity sellaisen henkilön asiamiehen tai edustajan nimissä, joka on kyseisen tavaramerkin haltija, ilman haltijan suostumusta, haltijalla on oikeus tehdä jompikumpi tai molemmat seuraavista:

| a) | vastustaa sitä, että hänen asiamiehensä tai edustajansa käyttää tavaramerkkiä; |
| --- | --- |

a)

vastustaa sitä, että hänen asiamiehensä tai edustajansa käyttää tavaramerkkiä;

| b) | vaatia tavaramerkin luovutusta omaksi edukseen. |
| --- | --- |

b)

vaatia tavaramerkin luovutusta omaksi edukseen.

2.   Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta, jos asiamies tai edustaja pystyy perustelemaan toimensa.

14 artikla

Tavaramerkin vaikutusten rajoittaminen

1.   Tavaramerkki ei anna haltijalle oikeutta kieltää kolmatta osapuolta käyttämästä elinkeinotoiminnassa

| a) | kolmannen osapuolen nimeä tai osoitetta, kun tämä kolmas osapuoli on luonnollinen henkilö; |
| --- | --- |

a)

kolmannen osapuolen nimeä tai osoitetta, kun tämä kolmas osapuoli on luonnollinen henkilö;

| b) | merkkejä tai merkintöjä, joilta puuttuu erottamiskyky tai jotka osoittavat tavaroiden tai palvelujen lajia, laatua, määrää, käyttötarkoitusta, arvoa tai maantieteellistä alkuperää, tavaroiden valmistusajankohtaa tai palvelujen suoritusajankohtaa taikka muita tavaroiden tai palvelujen ominaisuuksia; |
| --- | --- |

b)

merkkejä tai merkintöjä, joilta puuttuu erottamiskyky tai jotka osoittavat tavaroiden tai palvelujen lajia, laatua, määrää, käyttötarkoitusta, arvoa tai maantieteellistä alkuperää, tavaroiden valmistusajankohtaa tai palvelujen suoritusajankohtaa taikka muita tavaroiden tai palvelujen ominaisuuksia;

| c) | tavaramerkkiä tavaroiden tai palvelujen tunnistamiseksi kyseisen tavaramerkin haltijan tavaroiksi tai palveluiksi tai viitattaessa tavaroihin tai palveluihin tavaramerkin haltijan tavaroina tai palveluina, erityisesti silloin kun tavaramerkin käyttäminen on tarpeen tavaran tai palvelun, erityisesti lisätarvikkeiden tai varaosien, käyttötarkoituksen osoittamiseksi. |
| --- | --- |

c)

tavaramerkkiä tavaroiden tai palvelujen tunnistamiseksi kyseisen tavaramerkin haltijan tavaroiksi tai palveluiksi tai viitattaessa tavaroihin tai palveluihin tavaramerkin haltijan tavaroina tai palveluina, erityisesti silloin kun tavaramerkin käyttäminen on tarpeen tavaran tai palvelun, erityisesti lisätarvikkeiden tai varaosien, käyttötarkoituksen osoittamiseksi.

2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan vain, jos kolmas osapuoli käyttää tavaramerkkiä hyvää liiketapaa noudattaen.

3.   Tavaramerkki ei anna haltijalle oikeutta kieltää kolmatta osapuolta käyttämästä elinkeinotoiminnassa aikaisempaa oikeutta, joka on voimassa vain tietyllä alueella, jos kyseisen oikeuden käyttö tunnustetaan kyseessä olevan jäsenvaltion oikeudessa, sillä alueella, jolla se on tunnustettu.

15 artikla

Tavaramerkin antamien oikeuksien sammuminen

1.   Tavaramerkki ei anna haltijalle oikeutta kieltää tavaramerkin käyttämistä niissä tavaroissa, jotka haltija tai haltijan suostumuksella joku muu on saattanut markkinoille unionissa tätä tavaramerkkiä käyttäen.

2.   Mitä 1 kohdassa säädetään, ei sovelleta, jos haltijalla on perusteltua aihetta vastustaa tavaroiden myöhempää kaupan pitämistä, erityisesti silloin kun tavaroiden kuntoa on muutettu tai huononnettu sen jälkeen, kun ne on saatettu markkinoille.

16 artikla

Tavaramerkkien käyttäminen

1.   Jos tavaramerkin haltija ei viiden vuoden kuluessa rekisteröintimenettelyn päättymisestä ole ottanut jäsenvaltiossa tavaramerkkiä tosiasialliseen käyttöön tavaroissa tai palveluissa, joita varten se on rekisteröity, tai jos tällainen käyttö on ollut viisi vuotta yhtäjaksoisesti keskeytyneenä, tavaramerkkiin sovelletaan 17 artiklassa, 19 artiklan 1 kohdassa, 44 artiklan 1 ja 2 kohdassa sekä 46 artiklan 3 ja 4 kohdassa säädettyjä rajoituksia ja seuraamuksia, ellei käyttämättä jättämiseen ole päteviä syitä.

2.   Jos jäsenvaltio säätää väitemenettelystä rekisteröinnin jälkeen, 1 kohdassa tarkoitettu viiden vuoden jakso lasketaan päivästä, jona tavaramerkkiä vastaan ei voida enää esittää väitteitä tai, jos väite on esitetty, päivästä, jona väitemenettelyn lopettavasta päätöksestä on tullut lopullinen tai väite on peruutettu.

3.   Jäsenvaltiossa voimassa olevien kansainvälisten järjestelyjen mukaisesti rekisteröityjen tavaramerkkien osalta 1 kohdassa tarkoitettu viiden vuoden jakso lasketaan päivästä, jona tavaramerkkiä ei enää voida hylätä tai jona sitä vastaan ei enää voida esittää väitteitä. Jos on esitetty väite tai on ilmoitettu ehdottomiin tai suhteellisiin perusteisiin perustuvasta kieltäytymisestä, mainittu jakso lasketaan päivästä, jona väitemenettelyn lopettavasta päätöksestä tai ehdottomiin tai suhteellisiin hylkäysperusteisiin perustuvasta kieltäytymisestä on tullut lopullinen tai jona väite on peruutettu.

4.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu viiden vuoden jakson alkamispäivämäärä merkitään rekisteriin.

5.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua käyttöä on myös seuraava:

| a) | tavaramerkin käyttäminen muodossa, joka poikkeaa sen rekisteröidystä muodosta vain sellaisilta osin, että poikkeaminen ei vaikuta tavaramerkin erottamiskykyyn, riippumatta siitä, onko tavaramerkki käytetyssä muodossaan myös rekisteröity haltijan nimissä; |
| --- | --- |

a)

tavaramerkin käyttäminen muodossa, joka poikkeaa sen rekisteröidystä muodosta vain sellaisilta osin, että poikkeaminen ei vaikuta tavaramerkin erottamiskykyyn, riippumatta siitä, onko tavaramerkki käytetyssä muodossaan myös rekisteröity haltijan nimissä;

| b) | tavaramerkin paneminen asianomaisessa jäsenvaltiossa tavaroihin tai niiden päällyksiin vain maastavientiä varten. |
| --- | --- |

b)

tavaramerkin paneminen asianomaisessa jäsenvaltiossa tavaroihin tai niiden päällyksiin vain maastavientiä varten.

6.   Tavaramerkin käyttö tavaramerkin haltijan suostumuksella rinnastetaan haltijan omaan tavaramerkin käyttöön.

17 artikla

Käyttämättä jättäminen kiistämisperusteena loukkausta koskevissa menettelyissä

Tavaramerkin haltijalla on oikeus kieltää merkin käyttö vain siltä osin, kuin haltijan oikeuksia ei voitaisi vaatia menetettäviksi 19 artiklan nojalla loukkauskanteen nostamisen aikaan. Vastaajan pyytäessä tavaramerkin haltijan on esitettävä todisteet siitä, että kanteen nostoa edeltäneellä viiden vuoden ajanjaksolla tavaramerkki on ollut tosiasiallisesti käytössä 16 artiklassa säädetyllä tavalla niiden tavaroiden tai palvelujen yhteydessä, joita varten se on rekisteröity ja jotka ovat kanteen perusteena, tai siitä, että käyttämättä jättämiselle on olemassa asianmukaiset perusteet, edellyttäen, että tavaramerkin rekisteröimismenettely on saatu päätökseen vähintään viisi vuotta ennen kanteen nostamisen ajankohtaa.

18 artikla

Myöhemmin rekisteröidyn tavaramerkin haltijan väliintulo-oikeus kiistämisperusteena loukkausta koskevissa menettelyissä

1.   Tavaramerkin haltijalla ei ole loukkausta koskevassa menettelyssä oikeutta kieltää myöhemmin rekisteröidyn tavaramerkin käyttöä, jos kyseistä myöhempää tavaramerkkiä ei julistettaisi mitättömäksi 8 artiklan, 9 artiklan 1 tai 2 kohdan ja 46 artiklan 3 kohdan nojalla.

2.   Tavaramerkin haltijalla ei ole loukkausta koskevassa menettelyssä oikeutta kieltää myöhemmin rekisteröidyn EU-tavaramerkin käyttöä, jos kyseistä myöhempää tavaramerkkiä ei julisteta mitättömäksi asetuksen (EY) N:o 207/2009 53 artiklan 1, 3 tai 4 kohdan, 54 artiklan 1 tai 2 kohdan tai 57 artiklan 2 kohdan nojalla.

3.   Jos tavaramerkin haltijalla ei ole oikeutta kieltää myöhemmin rekisteröidyn tavaramerkin käyttöä 1 tai 2 kohdan nojalla, kyseisen myöhemmin rekisteröidyn tavaramerkin haltijalla ei ole oikeutta kieltää loukkausta koskevassa menettelyssä aikaisemman tavaramerkin käyttämistä, vaikka kyseiseen aikaisempaan oikeuteen ei välttämättä enää voida vedota myöhempää tavaramerkkiä vastaan.

4 JAKSO

Tavaramerkkioikeuksien menettäminen

19 artikla

Tosiasiallisen käytön puuttuminen menettämisperusteena

1.   Tavaramerkki voidaan julistaa menetetyksi, jollei sitä viiden vuoden yhtäjaksoisen määräajan kuluessa ole otettu jäsenvaltiossa tosiasialliseen käyttöön koskien niitä tavaroita tai palveluita, joita varten se on rekisteröity, eikä hyväksyttäviä syitä merkin käyttämättä jättämiseen ole.

2.   Tavaramerkin haltijan oikeuksia tavaramerkkiin ei saa vaatia menetettäviksi, jos tavaramerkkiä on ryhdytty tosiasiallisesti käyttämään tai alettu uudestaan käyttää viiden vuoden määräajan päättymisen jälkeen mutta ennen menettämisvaatimuksen tekemistä.

3.   Käytön aloittamista tai uudelleen aloittamista menettämisvaatimuksen tekemistä edeltäneen, aikaisintaan viiden vuoden yhtäjaksoisen käyttämättä jättämisen määräajan päättyessä alkaneen kolmen kuukauden määräajan kuluessa ei oteta huomioon, jos käytön aloittamista tai uudelleen aloittamista koskeviin valmisteluihin on ryhdytty vasta haltijan saatua tiedon siitä, että menettämisvaatimus voidaan tehdä.

20 artikla

Tavaramerkin muuttuminen yleiseksi nimitykseksi tai harhaanjohtavaksi ilmaukseksi menettämisperusteena

Tavaramerkki voidaan julistaa menetetyksi myös, jos sen rekisteröintipäivän jälkeen:

| a) | siitä on tavaramerkin haltijan toiminnan tai toimimatta jättämisen vuoksi tullut elinkeinotoiminnassa sellaisesta tuotteesta tai palvelusta yleisesti käytetty nimitys, jota varten se on rekisteröity; |
| --- | --- |

a)

siitä on tavaramerkin haltijan toiminnan tai toimimatta jättämisen vuoksi tullut elinkeinotoiminnassa sellaisesta tuotteesta tai palvelusta yleisesti käytetty nimitys, jota varten se on rekisteröity;

| b) | se on käytön seurauksena, kun tavaramerkin haltija tai haltijan suostumuksella joku muu on käyttänyt tavaramerkkiä, tullut harhaanjohtavaksi, erityisesti tavaroiden tai palvelujen lajin, laadun tai maantieteellisen alkuperän osalta, koskien niitä tavaroita tai palveluita, joita varten se on rekisteröity. |
| --- | --- |

b)

se on käytön seurauksena, kun tavaramerkin haltija tai haltijan suostumuksella joku muu on käyttänyt tavaramerkkiä, tullut harhaanjohtavaksi, erityisesti tavaroiden tai palvelujen lajin, laadun tai maantieteellisen alkuperän osalta, koskien niitä tavaroita tai palveluita, joita varten se on rekisteröity.

21 artikla

Menettäminen, joka koskee vain joitakin tavaroita tai palveluja

Jos tavaramerkin menettämisperusteet koskevat vain joitakin tavaroita tai palveluja, joita varten tavaramerkki on rekisteröity, menettäminen koskee vain näitä tavaroita tai palveluja.

5 JAKSO

Tavaramerkit omistusoikeuden kohteina

22 artikla

Rekisteröityjen tavaramerkkien luovutus

1.   Oikeus tavaramerkkiin voidaan yrityksen luovuttamisesta erillään luovuttaa joidenkin tai kaikkien sellaisten tavaroiden tai palvelujen osalta, joita varten se on rekisteröity.

2.   Yrityksen luovuttaminen kokonaisuudessaan sisältää tavaramerkkiä koskevien oikeuksien luovuttamisen, jollei ole olemassa vastakkaista sopimusta tai jollei olosuhteista selvästi käy muuta ilmi. Tätä säännöstä sovelletaan yrityksen luovuttamiseen sopimusvelvoitteen perusteella.

3.   Jäsenvaltioissa on oltava käytössä menettelyt, joiden mukaisesti luovutukset merkitään jäsenvaltioiden rekistereihin.

23 artikla

Esineoikeudet

1.   Tavaramerkki voidaan erillään yrityksestä antaa pantiksi tai se voi olla muun esineoikeuden kohteena.

2.   Jäsenvaltioissa on oltava käytössä menettelyt, joiden mukaisesti esineoikeudet merkitään jäsenvaltioiden rekistereihin.

24 artikla

Pakkotäytäntöönpano

1.   Tavaramerkkiin voidaan soveltaa pakkotäytäntöönpanotoimenpiteitä.

2.   Jäsenvaltioissa on oltava käytössä menettelyt, joiden mukaisesti pakkotäytäntöönpanotoimet merkitään jäsenvaltioiden rekistereihin.

25 artikla

Käyttölupa

1.   Tavaramerkkiin voidaan antaa käyttölupa, joka koskee joitakin tai kaikkia tavaroita tai palveluja, joita varten tavaramerkki on rekisteröity, ja asianomaisen jäsenvaltion koko aluetta tai sen jotakin osaa. Käyttölupa voi olla yksinomainen tai ei-yksinomainen.

2.   Tavaramerkin haltija voi vedota tavaramerkin antamiin oikeuksiin sellaista käyttöluvan haltijaa vastaan, joka rikkoo käyttölupasopimuksen määräyksiä seuraavien osalta:

| a) | sopimuksen kesto; |
| --- | --- |

a)

sopimuksen kesto;

| b) | rekisteröinnin suojaama muoto, jollaisena merkkiä saa käyttää; |
| --- | --- |

b)

rekisteröinnin suojaama muoto, jollaisena merkkiä saa käyttää;

| c) | käyttöluvan kattamien tavaroiden tai palvelujen laajuus; |
| --- | --- |

c)

käyttöluvan kattamien tavaroiden tai palvelujen laajuus;

| d) | tavaramerkin käyttöalue; tai |
| --- | --- |

d)

tavaramerkin käyttöalue; tai

| e) | käyttöluvan haltijan valmistamien tavaroiden tai tarjoamien palvelujen laatu. |
| --- | --- |

e)

käyttöluvan haltijan valmistamien tavaroiden tai tarjoamien palvelujen laatu.

3.   Käyttöluvan haltija voi aloittaa oikeudelliset toimenpiteet tavaramerkkiä koskevan loukkauksen vuoksi ainoastaan tavaramerkin haltijan suostumuksella sanotun kuitenkaan rajoittamatta käyttölupasopimuksen määräysten soveltamista. Yksinomaisen käyttöluvan haltija voi kuitenkin aloittaa oikeudelliset toimenpiteet, jos tavaramerkin haltija ei virallisen ilmoituksen saatuaan itse ryhdy toimenpiteisiin loukkauksen suhteen kohtuullisessa ajassa.

4.   Käyttöluvan haltija on oikeutettu yhtymään tavaramerkin haltijan aloittamaan loukkausta koskevaan oikeudelliseen toimenpiteeseen saadakseen korvauksen kärsimästään vahingosta.

5.   Jäsenvaltioissa on oltava käytössä menettelyt, joiden mukaisesti käyttöluvat merkitään jäsenvaltioiden rekistereihin.

26 artikla

Tavaramerkkiä koskeva hakemus omistusoikeuden kohteena

Edellä olevia 22–25 artiklaa sovelletaan tavaramerkkejä koskeviin hakemuksiin.

6 JAKSO

Takuu- tai tarkastusmerkit ja yhteisömerkit

27 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

| a) | ’takuu- tai tarkastusmerkillä’ tavaramerkkiä, joka on tällä tavalla nimetty hakemusta jätettäessä ja joka voi erottaa tavaramerkin haltijan varmentamat tavarat tai palvelut materiaalin, tavaroiden valmistustavan tai palvelujen tarjontatavan, laadun, tarkkuuden tai muiden ominaisuuksien osalta tavaroista ja palveluista, joita ei ole varmennettu tällä tavalla; |
| --- | --- |

a)

’takuu- tai tarkastusmerkillä’ tavaramerkkiä, joka on tällä tavalla nimetty hakemusta jätettäessä ja joka voi erottaa tavaramerkin haltijan varmentamat tavarat tai palvelut materiaalin, tavaroiden valmistustavan tai palvelujen tarjontatavan, laadun, tarkkuuden tai muiden ominaisuuksien osalta tavaroista ja palveluista, joita ei ole varmennettu tällä tavalla;

| b) | ’yhteisömerkillä’ tavaramerkkiä, joka on tällä tavalla nimetty hakemusta jätettäessä ja joka voi erottaa tavaramerkin haltijana olevan yhteenliittymän jäsenten tavarat tai palvelut muiden yritysten tavaroista tai palveluista. |
| --- | --- |

b)

’yhteisömerkillä’ tavaramerkkiä, joka on tällä tavalla nimetty hakemusta jätettäessä ja joka voi erottaa tavaramerkin haltijana olevan yhteenliittymän jäsenten tavarat tai palvelut muiden yritysten tavaroista tai palveluista.

28 artikla

Takuu tai tarkastusmerkit

1.   Jäsenvaltiot voivat säätää takuu- tai tarkastusmerkkien rekisteröinnistä.

2   Kaikki luonnolliset tai oikeushenkilöt, mukaan lukien julkisoikeudelliset laitokset, viranomaiset ja elimet, voivat jättää takuu- tai tarkastusmerkkejä koskevan hakemuksen, edellyttäen, että asianomainen luonnollinen tai oikeushenkilö ei harjoita liiketoimintaa, johon liittyy varmennettujen tavaroiden tai varmennettujen palvelujen tarjoaminen.

Jäsenvaltiot voivat säätää siitä, että takuu- tai tarkastusmerkkiä ei rekisteröidä, ellei hakija ole toimivaltainen varmentamaan niitä tavaroita tai palveluja, joita varten merkki aiotaan rekisteröidä.

3.   Jäsenvaltiot voivat säätää muistakin kuin 4, 19 ja 20 artiklassa säädetyistä edellytyksistä, joiden täyttyessä takuu- tai tarkastusmerkkejä ei saa rekisteröidä taikka ne on kumottava tai julistettava mitättömiksi, jos kyseisten merkkien toiminta sitä edellyttää.

4.   Jäsenvaltiot voivat 4 artiklan 1 kohdan c alakohdasta poiketen säätää, että merkit tai merkinnät, joita voidaan käyttää elinkeinotoiminnassa osoittamaan tavaroiden tai palvelujen maantieteellistä alkuperää, voivat olla takuu- tai tarkastusmerkkeinä. Tällainen takuu- tai tarkastusmerkki ei anna haltijalle oikeutta kieltää kolmatta osapuolta käyttämästä elinkeinotoiminnassa tällaisia merkkejä tai merkintöjä, jos kyseinen kolmas osapuoli käyttää niitä hyvää liiketapaa noudattaen. Tällaiseen merkkiin ei varsinkaan saa vedota kolmatta osapuolta vastaan, jolla on oikeus käyttää maantieteellistä nimeä.

5.   Edellä 16 artiklassa säädetyt vaatimukset täyttyvät, jos henkilö, jolla on oikeus takuu- tai tarkastusmerkin käyttöön, käyttää merkkiä tosiasiallisesti 16 artiklan mukaisesti.

29 artikla

Yhteisömerkit

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä yhteisömerkkien rekisteröinnistä.

2.   Yhteisömerkkiä koskevan hakemuksen voivat jättää valmistajien, tuottajien, palvelujen tarjoajien tai kauppiaiden yhteenliittymät, joilla niihin sovellettavan lainsäädännön mukaan on kelpoisuus omissa nimissään hankkia oikeuksia ja tehdä sitoumuksia, olla osapuolena sopimuksissa tai muissa oikeustoimissa ja esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä, samoin kuin julkisoikeudelliset oikeushenkilöt.

3.   Jäsenvaltiot voivat 4 artiklan 1 kohdan c alakohdasta poiketen säätää, että merkit tai merkinnät, joita voidaan käyttää elinkeinotoiminnassa osoittamaan tavaroiden tai palvelujen maantieteellistä alkuperää, voivat olla yhteisömerkkeinä. Tällainen yhteisömerkki ei anna haltijalle oikeutta kieltää kolmatta osapuolta käyttämästä elinkeinotoiminnassa tällaisia merkkejä tai merkintöjä, jos kyseinen kolmas osapuoli käyttää niitä hyvää liiketapaa noudattaen. Tällaiseen merkkiin ei varsinkaan saa vedota kolmatta osapuolta vastaan, jolla on oikeus käyttää maantieteellistä nimeä.

30 artikla

Yhteisömerkin käyttöä koskevat määräykset

1.   Yhteisömerkin hakijan on toimitettava sen käyttöä koskevat määräykset keskusvirastoon.

2.   Käyttömääräyksissä ilmaistaan vähintäänkin ne henkilöt, joilla on lupa käyttää merkkiä, yhteenliittymään liittymisen edellytykset sekä merkin käyttöä koskevat edellytykset, mukaan lukien seuraamukset. Edellä 29 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun merkin käyttömääräyksissä on hyväksyttävä merkin haltijana olevan yhteenliittymän jäseneksi jokainen henkilö, jonka tavaroiden tai palvelujen maantieteellinen alkuperä on kyseisellä alueella, edellyttäen, että henkilö täyttää kaikki muut määräyksiin sisältyvät ehdot.

31 artikla

Hakemuksen hylkääminen

1.   Sen lisäksi, että yhteisömerkkiä koskeva hakemus hylätään aiheellisissa tapauksissa 4 artiklassa säädettyjen tavaramerkin hylkäysperusteiden perusteella, lukuun ottamatta 4 artiklan 1 kohdan c alakohtaa, joka koskee sellaisia merkkejä tai merkintöjä, joita voidaan käyttää elinkeinotoiminnassa osoittamaan tavaroiden tai palvelujen maantieteellistä alkuperää, ja 5 artiklan perusteella, ja rajoittamatta keskusviraston oikeutta olla tutkimatta viran puolesta suhteellisia hylkäysperusteita, yhteisömerkkiä koskeva hakemus hylätään myös, jos 27 artiklan b alakohdan taikka 29 tai 30 artiklan säännöksiä ei noudateta tai jos yhteisömerkin käyttömääräykset ovat yleisen järjestyksen tai hyvän tavan vastaiset.

2.   Yhteisömerkkiä koskeva hakemus hylätään myös, jos on olemassa vaara yleisön johtamisesta harhaan merkin luonteen tai merkityksen osalta, erityisesti jos merkki on omiaan vaikuttamaan muulta kuin yhteisömerkiltä.

3.   Hakemusta ei hylätä, jos hakija yhteisömerkin käyttömääräyksiä muuttamalla täyttää 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut vaatimukset.

32 artikla

Yhteisömerkkien käyttö

Edellä olevan 16 artiklan mukaiset vaatimukset täyttyvät, jos henkilö, jolla on oikeus yhteisömerkin käyttöön, käyttää merkkiä tosiasiallisesti kyseisen artiklan mukaisesti.

33 artikla

Yhteisömerkin käyttömääräysten muuttaminen

1.   Yhteisömerkin haltijan on toimitettava keskusvirastolle muutetut käyttömääräykset.

2.   Käyttömääräysten muutokset mainitaan rekisterissä, paitsi jos muutetut käyttömääräykset eivät täytä 30 artiklan vaatimuksia tai ne sisältävät 31 artiklassa tarkoitetun hylkäysperusteen.

3.   Tätä direktiiviä sovellettaessa käyttömääräysten muutos tulee voimaan vasta alkaen päivästä, jona kyseisistä muutoksista tehdään merkintä rekisteriin.

34 artikla

Henkilöt, joilla on oikeus loukkauskanteen ajamiseen

1.   Edellä olevan 25 artiklan 3 ja 4 kohtaa sovelletaan jokaiseen henkilöön, jolla on oikeus käyttää yhteisömerkkiä.

2.   Yhteisömerkin haltija voi niiden henkilöiden puolesta, joilla on merkin käyttöoikeus, vaatia korvausta näiden kärsimästä, merkin luvattomasta käytöstä johtuvasta vahingosta.

35 artikla

Täydentävät menettämisperusteet

Edellä 19 ja 20 artiklassa säädettyjen menettämisperusteiden lisäksi yhteisömerkin haltijan oikeudet julistetaan menetetyksi seuraavin perustein:

| a) | haltija ei toteuta kohtuullisia toimenpiteitä estääkseen käyttömääräyksissä määrättyjen edellytysten vastaisen merkin käytön, rekisterissä mainitut käyttömääräysten muutokset mukaan lukien; |
| --- | --- |

a)

haltija ei toteuta kohtuullisia toimenpiteitä estääkseen käyttömääräyksissä määrättyjen edellytysten vastaisen merkin käytön, rekisterissä mainitut käyttömääräysten muutokset mukaan lukien;

| b) | tapa, jolla valtuutetut henkilöt ovat käyttäneet merkkiä, on johtanut siihen, että merkki on omiaan johtamaan yleisöä harhaan 31 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla; |
| --- | --- |

b)

tapa, jolla valtuutetut henkilöt ovat käyttäneet merkkiä, on johtanut siihen, että merkki on omiaan johtamaan yleisöä harhaan 31 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla;

| c) | käyttömääräysten muutos on mainittu rekisterissä vastoin 33 artiklan 2 kohtaa, paitsi jos merkin haltija täyttää kyseisen artiklan mukaiset vaatimukset tekemällä uuden muutoksen käyttömääräyksiin. |
| --- | --- |

c)

käyttömääräysten muutos on mainittu rekisterissä vastoin 33 artiklan 2 kohtaa, paitsi jos merkin haltija täyttää kyseisen artiklan mukaiset vaatimukset tekemällä uuden muutoksen käyttömääräyksiin.

36 artikla

Täydentävät mitättömyysperusteet

Sen lisäksi, että sovelletaan aiheellisissa tapauksissa edellä 4 artiklassa säädettyjä mitättömyysperusteita, lukuun ottamatta 4 artiklan 1 kohdan c alakohtaa, joka koskee merkkejä tai merkintöjä, joita voidaan käyttää elinkeinotoiminnassa osoittamaan tavaroiden tai palvelujen maantieteellistä alkuperää, sekä 5 artiklassa säädettyjä mitättömyysperusteita, yhteisömerkki, joka on rekisteröity 31 artiklan vastaisesti, on julistettava mitättömäksi, jollei merkin haltija noudata 31 artiklan vaatimuksia muuttamalla käyttömääräyksiä.

3 LUKU

MENETTELYT

1 JAKSO

Hakemus ja rekisteröinti

37 artikla

Hakemusta koskevat vaatimukset

1.   Tavaramerkin rekisteröintihakemuksen on sisällettävä ainakin kaikki seuraavat tiedot:

| a) | rekisteröintipyyntö; |
| --- | --- |

a)

rekisteröintipyyntö;

| b) | hakijan tunnistetiedot; |
| --- | --- |

b)

hakijan tunnistetiedot;

| c) | luettelo tavaroista tai palveluista, joita varten rekisteröintiä haetaan; |
| --- | --- |

c)

luettelo tavaroista tai palveluista, joita varten rekisteröintiä haetaan;

| d) | tavaramerkin kuvaus, joka täyttää 3 artiklan b alakohdassa vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

d)

tavaramerkin kuvaus, joka täyttää 3 artiklan b alakohdassa vahvistetut vaatimukset.

2.   Tavaramerkkiä koskevasta hakemuksesta on suoritettava asianomaisen jäsenvaltion määräämä maksu.

38 artikla

Hakemispäivä

1.   Tavaramerkin hakemispäivä on päivä, jona hakija jättää 37 artiklan 1 kohdassa täsmennetyt tiedot sisältävät asiakirjat keskusvirastolle.

2.   Jäsenvaltiot voivat lisäksi säätää, että hakemispäivän saaminen edellyttää 37 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun maksun suorittamista.

39 artikla

Tavaroiden ja palvelujen nimeäminen ja luokitus

1.   Tavarat ja palvelut, joita varten tavaramerkin rekisteröintiä haetaan, on luokiteltava tavaroiden ja palvelujen kansainvälisestä luokituksesta tavaramerkkien rekisteröimistä varten 15 päivänä kesäkuuta 1957 tehdyllä Nizzan sopimuksella vahvistetun luokitusjärjestelmän, jäljempänä ’Nizzan luokitus’, mukaisesti.

2.   Hakijan on yksilöitävä tavarat ja palvelut, joille suojaa haetaan, riittävän selkeästi ja täsmällisesti, jotta toimivaltaiset viranomaiset ja talouden toimijat voivat pelkästään tällä perusteella määrittää haetun suojan laajuuden.

3.   Sovellettaessa 2 kohtaa voidaan käyttää Nizzan luokituksen luokkaotsikoiden yleisnimikkeitä tai muita yleisiä termejä edellyttäen, että ne noudattavat vaadittuja selkeyttä ja täsmällisyyttä koskevia tässä artiklassa esitettyjä standardeja.

4.   Keskusvirasto hylkää hakemuksen epäselvien ja epätäsmällisten nimikkeiden tai termien osalta, jos hakija ei ehdota hyväksyttävää sanamuotoa keskusviraston tätä varten vahvistaman ajanjakson kuluessa.

5.   Yleisten termien, mukaan lukien Nizzan luokituksen luokkaotsikoiden yleisnimikkeet, käytön on tulkittava kattavan kaikki nimikkeen tai termin kirjaimellisen merkityksen selkeästi kattamat tavarat ja palvelut. Tällaisten termien tai nimikkeiden käytön ei saa tulkita sisältävän sellaisia tavaroita tai palveluita koskevaa vaatimusta, joita ei voida ymmärtää tässä merkityksessä.

6.   Jos hakija pyytää rekisteröintiä useampaa kuin yhtä luokkaa varten, hakijan on ryhmiteltävä tavarat ja palvelut Nizzan luokituksen luokkien mukaan siten, että kutakin ryhmää edeltää sen luokan numero, johon kyseinen tavara- tai palveluryhmä kuuluu, ja esitettävä ne luokkien mukaisessa järjestyksessä.

7.   Tavaroita ja palveluja ei voida pitää samankaltaisina sillä perusteella, että ne esiintyvät Nizzan luokituksen samassa luokassa. Tavaroita ja palveluja ei voida pitää erilaisina sillä perusteella, että ne esiintyvät Nizzan luokituksen eri luokissa.

40 artikla

Kolmansien osapuolten huomautukset

1.   Jäsenvaltiot voivat säätää, että luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt sekä valmistajia, tuottajia, palvelujen tarjoajia, kauppiaita tai kuluttajia edustavat ryhmittymät tai elimet voivat ennen tavaramerkin rekisteröintiä toimittaa keskusvirastolle kirjallisia huomautuksia, joissa selvitetään, millä perusteella tavaramerkkiä ei saisi rekisteröidä viran puolesta.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilla henkilöillä tai ryhmittymillä tai elimillä ei ole asianosaisasemaa keskusviraston menettelyssä.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen perusteiden lisäksi luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt sekä valmistajia, tuottajia, palvelujen tarjoajia, kauppiaita tai kuluttajia edustavat ryhmittymät tai elimet voivat toimittaa keskusvirastolle kirjallisia huomautuksia niistä erityisistä perusteista, joiden perusteella yhteisömerkkiä koskeva hakemus olisi hylättävä 31 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla. Tämä säännös voidaan ulottaa koskemaan myös takuu- ja tarkastusmerkkejä, mikäli näitä säännellään jäsenvaltioissa.

41 artikla

Hakemusten ja rekisteröintien jakaminen

Hakija tai haltija voi jakaa kansallisen tavaramerkkihakemuksen tai rekisteröinnin kahteen tai useampaan erilliseen hakemukseen tai rekisteröintiin toimittamalla keskusvirastolle asiaa koskevan ilmoituksen ja ilmoittamalla, mitä alkuperäisessä hakemuksessa tai rekisteröinnissä tarkoitettuja tavaroita tai palveluja kukin jaettu hakemus tai rekisteröinti koskee.

42 artikla

Luokkamaksut

Jäsenvaltiot voivat säätää, että tavaramerkkihakemuksesta ja tavaramerkin uudistamisesta on suoritettava lisämaksu kutakin ensimmäisen luokan jälkeistä tavara- ja palveluluokkaa kohden.

2 JAKSO

Väite-, menettämis- ja mitättömyysmenettelyt

43 artikla

Väitemenettely

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä tehokkaasta ja nopeasta hallinnollisesta menettelystä, jota noudatetaan niiden keskusvirastoissa esitettäessä väitteitä tavaramerkkihakemuksen rekisteröintiä vastaan 5 artiklassa säädetyin perustein.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa hallinnollisessa menettelyssä on vähintäänkin oltava mahdollista, että 5 artiklan 2 kohdassa ja 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun aikaisemman tavaramerkin haltija ja henkilö, jolla on asiaankuuluvan lain nojalla oikeus käyttää 5 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetusta suojatusta alkuperänimityksestä tai maantieteellisestä merkinnästä johtuvia oikeuksia, voi tehdä väitteen tavaramerkin rekisteröintiä vastaan. Väite tavaramerkin rekisteröintiä vastaan voidaan tehdä yhden tai useamman aikaisemman oikeuden perusteella edellyttäen, että ne kaikki kuuluvat samalle haltijalle, ja kaikkien niiden tavaroiden tai palvelujen tai osan niistä perusteella, joita varten aikaisempi oikeus on suojattu tai joita varten sitä on haettu; väite voidaan kohdistaa kaikkia niitä tavaroita tai palveluja tai osaa niistä vastaan, joita varten kiistanalaista tavaramerkkiä on haettu.

3.   Osapuolille eli väitteiden tekijälle ja hakijalle on niiden yhteisestä pyynnöstä myönnettävä väitemenettelyn yhteydessä vähintään kaksi kuukautta aikaa, jotta heillä on mahdollisuus päästä keskenään asiassa sovintoratkaisuun.

44 artikla

Käyttämättä jättäminen kiistämisperusteena väitemenettelyssä

1.   Jos viiden vuoden jakso, jonka kuluessa aikaisempi tavaramerkki on täytynyt ottaa tosiasiallisesti käyttöön 16 artiklan mukaisesti, on päättynyt 43 artiklan mukaisessa väitemenettelyssä myöhemmän tavaramerkin hakemis- tai etuoikeuspäivänä, aikaisemman tavaramerkin haltijan, joka on tehnyt väitteen myöhemmän tavaramerkin rekisteröintiä vastaan, on toimitettava hakijan pyynnöstä todisteet siitä, että aikaisempi tavaramerkki on otettu tosiasiallisesti käyttöön 16 artiklan mukaisesti myöhemmän tavaramerkin hakemis- tai etuoikeuspäivää edeltävän viiden vuoden jakson aikana, tai siitä, että käyttämättä jättämiseen oli pätevät syyt. Jos näitä todisteita ei esitetä, väite hylätään.

2.   Jos aikaisempaa tavaramerkkiä on käytetty ainoastaan joidenkin sellaisten tavaroiden tai palvelujen osalta, joita varten se on rekisteröity, sitä pidetään 1 kohdassa säädetyssä väitteen tutkimisessa rekisteröitynä ainoastaan näiden tavaroiden tai palvelujen osalta.

3.   Tämän artiklan 1 ja 2 kohtaa sovelletaan myös, jos aikaisempi tavaramerkki on EU-tavaramerkki. Tällöin EU-tavaramerkin tosiasiallinen käyttö on määritettävä asetuksen (EY) N:o 207/2009 15 artiklan mukaisesti.

45 artikla

Menettämismenettely tai mitättömäksi julistamista koskeva menettely

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä tehokkaasta ja nopeasta hallinnollisesta menettelystä, jota noudatetaan niiden keskusvirastoissa vaadittaessa tavaramerkin menettämistä tai julistamista mitättömäksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta osapuolten oikeutta hakea muutosta tuomioistuimissa.

2.   Hallinnollisessa menettämismenettelyssä on säädettävä, että tavaramerkki julistetaan menetetyksi 19 ja 20 artiklassa säädetyillä perusteilla.

3.   Hallinnollisessa mitättömäksi julistamista koskevassa menettelyssä on säädettävä, että tavaramerkki julistetaan mitättömäksi ainakin seuraavilla perusteilla:

| a) | tavaramerkkiä ei olisi pitänyt rekisteröidä, koska se ei täytä 4 artiklassa säädettyjä vaatimuksia; |
| --- | --- |

a)

tavaramerkkiä ei olisi pitänyt rekisteröidä, koska se ei täytä 4 artiklassa säädettyjä vaatimuksia;

| b) | tavaramerkkiä ei olisi pitänyt rekisteröidä 5 artiklan 1–3 kohdassa tarkoitetun aikaisemman oikeuden olemassaolon vuoksi. |
| --- | --- |

b)

tavaramerkkiä ei olisi pitänyt rekisteröidä 5 artiklan 1–3 kohdassa tarkoitetun aikaisemman oikeuden olemassaolon vuoksi.

4.   Hallinnollisesta menettelystä on säädettävä, että ainakin seuraavien on voitava jättää menettämis- tai mitättömyyshakemus:

| a) | edellä 2 kohdassa ja 3 kohdan a alakohdassa määritellyissä tapauksissa, jokainen luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö sekä jokainen valmistajien, tuottajien, palvelujen tarjoajien, kauppiaiden tai kuluttajien edustajien ryhmittymä tai elin, joka siihen sovellettavan lainsäädännön mukaan voi esiintyä kantajana tai vastaajana oikeudenkäynneissä; |
| --- | --- |

a)

edellä 2 kohdassa ja 3 kohdan a alakohdassa määritellyissä tapauksissa, jokainen luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö sekä jokainen valmistajien, tuottajien, palvelujen tarjoajien, kauppiaiden tai kuluttajien edustajien ryhmittymä tai elin, joka siihen sovellettavan lainsäädännön mukaan voi esiintyä kantajana tai vastaajana oikeudenkäynneissä;

| b) | tämän artiklan 3 kohdan b alakohdassa määritellyissä tapauksissa, 5 artiklan 2 kohdassa ja 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun aikaisemman tavaramerkin haltija ja henkilö, jolla on asiaankuuluvan lain nojalla oikeus käyttää 5 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetusta suojatusta alkuperänimityksestä tai maantieteellisestä merkinnästä johtuvia oikeuksia. |
| --- | --- |

b)

tämän artiklan 3 kohdan b alakohdassa määritellyissä tapauksissa, 5 artiklan 2 kohdassa ja 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun aikaisemman tavaramerkin haltija ja henkilö, jolla on asiaankuuluvan lain nojalla oikeus käyttää 5 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetusta suojatusta alkuperänimityksestä tai maantieteellisestä merkinnästä johtuvia oikeuksia.

5.   Menettämis- tai mitättömyyshakemus voidaan kohdistaa kaikkiin niihin tavaroihin tai palveluihin tai osaan niistä, joita varten kiistanalainen tavaramerkki on rekisteröity.

6.   Mitättömyyshakemus voidaan jättää yhden tai useamman aikaisemman oikeuden perusteella edellyttäen, että ne kaikki kuuluvat samalle haltijalle.

46 artikla

Käyttämättä jättäminen kiistämisperusteena mitättömyysmenettelyssä

1.   Kun on kyse rekisteröityyn tavaramerkkiin, jonka hakemis- tai etuoikeuspäivä on aikaisempi, perustuvasta mitättömyysmenettelystä, aikaisemman tavaramerkin haltijan on esitettävä myöhemmän tavaramerkin haltijan pyynnöstä todisteet siitä, että aikaisempaa tavaramerkkiä on käytetty mitättömyysvaatimuksen tekopäivää edeltävän viiden vuoden jakson aikana tosiasiallisesti 16 artiklassa säädetyllä tavalla niiden tavaroiden tai palvelujen yhteydessä, joita varten se on rekisteröity ja joilla vaatimusta perustellaan, tai että käyttämättä jättämiseen on pätevät syyt, edellyttäen, että aikaisemman tavaramerkin rekisteröintimenettely on saatu päätökseen vähintään viisi vuotta ennen mitättömyysvaatimuksen esittämisajankohtaa.

2.   Jos viiden vuoden jakso, jonka kuluessa aikaisempi tavaramerkki oli täytynyt ottaa tosiasiallisesti käyttöön 16 artiklan mukaisesti, oli päättynyt ennen myöhemmän tavaramerkin hakemis- tai etuoikeuspäivää, aikaisemman tavaramerkin haltijan on esitettävä tämän artiklan 1 kohdan nojalla edellytettyjen todisteiden lisäksi todisteet siitä, että tavaramerkki oli otettu tosiasiallisesti käyttöön hakemis- tai etuoikeuspäivää edeltäneen viiden vuoden jakson aikana, tai siitä, että käyttämättä jättämiseen oli pätevät syyt.

3.   Jos 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja todisteita ei esitetä, aikaisempaan tavaramerkkiin perustuva mitättömyyshakemus on hylättävä.

4.   Jos aikaisempaa tavaramerkkiä on käytetty 16 artiklan mukaisesti ainoastaan joidenkin sellaisten tavaroiden tai palvelujen osalta, joita varten se on rekisteröity, sitä on pidettävä mitättömyysvaatimuksen tutkimisessa rekisteröitynä ainoastaan näiden tavaroiden tai palvelujen osalta.

5.   Tämän artiklan 1–4 kohtia sovelletaan myös, jos aikaisempi tavaramerkki on EU-tavaramerkki. Tällöin EU-tavaramerkin tosiasiallinen käyttö on määritettävä asetuksen (EY) N:o 207/2009 15 artiklan mukaisesti.

47 artikla

Menettämisen ja mitättömyyden vaikutukset

1.   Rekisteröidyllä tavaramerkillä ei katsota olleen menettämishakemuksen tekemispäivästä alkaen tässä direktiivissä tarkoitettuja vaikutuksia siltä osin, kuin haltijan oikeudet on kumottu. Menettämisvaatimusta koskevassa päätöksessä voidaan toisen osapuolen pyynnöstä vahvistaa aikaisempi päivä, jona jokin menettämisperuste on ilmennyt.

2.   Rekisteröidyllä tavaramerkillä ei katsota alun perin olleen tässä direktiivissä tarkoitettuja vaikutuksia niiltä osin, kuin tavaramerkki on julistettu mitättömäksi.

3 JAKSO

Rekisteröinnin kesto ja uudistaminen

48 artikla

Rekisteröinnin kesto

1.   Tavaramerkit on rekisteröitävä kymmeneksi vuodeksi hakemispäivästä alkaen.

2.   Rekisteröinti voidaan uudistaa 49 artiklan mukaisesti kymmenen vuoden jaksoissa.

49 artikla

Uudistaminen

1.   Tavaramerkin rekisteröinti uudistetaan tavaramerkin haltijan tai sellaisen henkilön pyynnöstä, joka on saanut siihen valtuudet lain tai sopimuksen nojalla, edellyttäen, että uudistamismaksut on suoritettu. Jäsenvaltiot voivat säätää, että uudistamismaksusuorituksen vastaanottamisen katsotaan muodostavan tällaisen pyynnön.

2.   Keskusvirasto ilmoittaa tavaramerkin haltijalle rekisteröinnin umpeutumisesta vähintään kuusi kuukautta ennen tätä umpeutumista. Keskusvirastoa ei voida katsoa vastuulliseksi, jos se ei anna tällaista ilmoitusta.

3.   Uudistamispyyntö on tehtävä ja uudistamismaksut suoritettava ajanjaksolla, jonka on oltava vähintään kuusi kuukautta välittömästi ennen rekisteröinnin erääntymistä. Pyyntö voidaan kuitenkin vielä esittää välittömästi rekisteröinnin tai uudistamisen erääntymisen jälkeisen kuuden kuukauden lisämääräajan kuluessa. Uudistamismaksut ja lisämaksu on maksettava tämän lisämääräajan aikana.

4.   Jos pyyntö esitetään tai maksut maksetaan ainoastaan joidenkin sellaisten tavaroiden tai palvelujen osalta, joita varten tavaramerkki on rekisteröity, rekisteröinti uudistetaan ainoastaan kyseisten tavaroiden tai palvelujen osalta.

5.   Uudistaminen tulee voimaan rekisteröinnin erääntymistä seuraavana päivänä. Uudistaminen merkitään rekisteriin.

4 JAKSO

Yhteydenpito keskusviraston kanssa

50 artikla

Yhteydenpito keskusviraston kanssa

Menettelyjen osapuolet tai niiden edustajat, jos sellaisia on nimitetty, ilmoittavat virallisen osoitteen kaikkea keskusviraston kanssa käytävää yhteydenpitoa varten. Jäsenvaltioilla on oikeus edellyttää, että virallinen osoite on Euroopan talousalueella.

4 LUKU

HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ

51 artikla

Tavaramerkkien rekisteröinnin ja hallinnoinnin alalla tehtävä yhteistyö

Keskusvirastoilla on vapaus tehdä tehokasta yhteistyötä keskenään ja Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston kanssa edistääkseen käytäntöjen ja välineiden lähentämistä tavaramerkkien tutkimisessa ja rekisteröinnissä.

52 artikla

Yhteistyö muilla aloilla

Keskusvirastoilla on vapaus tehdä tehokasta yhteistyötä keskenään ja Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston kanssa kaikilla sellaisilla toimialoillaan, joita ei tarkoiteta 51 artiklassa ja jotka ovat merkityksellisiä tavaramerkkien suojaamiseksi unionissa.

5 LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

53 artikla

Tietosuoja

Tämän direktiivin puitteissa jäsenvaltioissa tapahtuvaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan kansallista oikeutta, joka koskee Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY täytäntöönpanoa.

54 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava 3–6, 8–14, 16, 17, 18, 22–39, 41, 43–50 artiklan säännösten noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 14 päivänä tammikuuta 2019. Jäsenvaltioiden on saatettava 45 artiklan säännösten noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 14 päivänä tammikuuta 2023. Niiden on viipymättä toimitettava kyseiset säännökset kirjallisina komissiolle.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Niissä on myös mainittava, että voimassa oleviin lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin määräyksiin sisältyviä viittauksia tällä direktiivillä kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset ja maininnat tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

55 artikla

Kumoaminen

Kumotaan direktiivi 2008/95/EY 15 päivästä tammikuuta 2019, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden velvollisuuksiin noudattaa direktiivin 2008/95/EY liitteessä I olevassa B osassa mainittua määräaikaa, jonka kuluessa niiden on saatettava direktiivi 89/104/ETY osaksi kansallista lainsäädäntöä.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

56 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän direktiivin 1, 7, 15, 19, 20, 21 ja 54–57 artiklaa sovelletaan 15 päivästä tammikuuta 2019.

57 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 16 päivänä joulukuuta 2015.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

M. SCHULZ

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

N. SCHMIT

---

(1)  EUVL C 327, 12.11.2013, s. 42.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 25. helmikuuta 2014 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 10. marraskuuta 2015 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 15. joulukuuta 2015.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/95/EY, annettu 22 päivänä lokakuuta 2008, jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä (EUVL L 299, 8.11.2008, s. 25).

3

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 207/2009, annettu 26 päivänä helmikuuta 2009, yhteisön tavaramerkistä (EUVL L 78, 24.3.2009, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/114/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, harhaanjohtavasta ja vertailevasta mainonnasta (EUVL L 376, 27.12.2006, s. 21).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 608/2013, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2013, teollis- ja tekijänoikeuksien tullivalvonnasta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1383/2003 kumoamisesta (EUVL L 181, 29.6.2013, s. 15).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

8

(9)  Ensimmäinen neuvoston direktiivi 89/104/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1988, jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 40, 11.2.1989, s. 1).

9

---

LIITE

Vastaavuustaulukko

| Direktiivi 2008/95/EY | Tämä direktiivi |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1 artikla |
| — | 2 artikla |
| 2 artikla | 3 artikla |
| 3 artiklan 1 kohdan a–h alakohta | 4 artiklan 1 kohdan a–h alakohta |
| — | 4 artiklan 1 kohdan i–l alakohta |
| 3 artiklan 2 kohdan a–c alakohta | 4 artiklan 3 kohdan a–c alakohta |
| 3 artiklan 2 kohdan d alakohta | 4 artiklan 2 kohta |
| 3 artiklan 3 kohdan ensimmäinen virke | 4 artiklan 4 kohdan ensimmäinen virke |
| — | 4 artiklan 4 kohdan toinen virke |
| 3 artiklan 3 kohdan toinen virke | 4 artiklan 5 kohta |
| 3 artiklan 4 kohta | — |
| 4 artiklan 1 ja 2 kohta | 5 artiklan 1 ja 2 kohta |
| 4 artiklan 3 kohta ja 4 kohdan a alakohta | 5 artiklan 3 kohdan a alakohta |
| — | 5 artiklan 3 kohdan b alakohta |
| — | 5 artiklan 3 kohdan c alakohta |
| 4 artiklan 4 kohdan b ja c alakohta | 5 artiklan 4 kohdan a ja b alakohta |
| 4 artiklan 4 kohdan d–f alakohta | — |
| 4 artiklan 4 kohdan g alakohta | 5 artiklan 4 kohdan c alakohta |
| 4 artiklan 5 ja 6 kohta | 5 artiklan 5 ja 6 kohta |
| — | 8 artikla |
| 5 artiklan 1 kohdan ensimmäinen johdantokappale | 10 artiklan 1 kohta |
| 5 artiklan 1 kohta, toinen virke, johdantolause | 10 artiklan 2 kohta, virkkeen johdantolause |
| 5 artiklan 1 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta | 10 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta |
| 5 artiklan 2 kohta | 10 artiklan 2 kohdan c alakohta |
| 5 artiklan 3 kohdan a–c alakohta | 10 artiklan 3 kohdan a–c alakohta |
| — | 10 artiklan 3 kohdan d alakohta |
| 5 artiklan 3 kohdan d alakohta | 10 artiklan 3 kohdan e alakohta |
| — | 10 artiklan 3 kohdan f alakohta |
| — | 10 artiklan 4 kohta |
| 5 artiklan 4 ja 5 kohta | 10 artiklan 5 ja 6 kohta |
| — | 11 artikla |
| — | 12 artikla |
| — | 13 artikla |
| 6 artiklan 1 kohdan a–c alakohta | 14 artiklan 1 kohdan a–c alakohta, ja 2 kohta |
| 6 artiklan 2 kohta | 14 artiklan 3 kohta |
| 7 artiklan | 15 artikla |
| 8 artiklan 1 ja 2 kohta | 25 artiklan 1 ja 2 kohta |
| — | 25 artiklan 3–5 kohta |
| 9 artikla | 9 artikla |
| 10 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | 16 artiklan 1 kohta |
| — | 16 artiklan 2–4 kohta |
| 10 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | 16 artiklan 5 kohta |
| 10 artiklan 2 kohta | 16 artiklan 6 kohta |
| 10 artiklan 3 kohta | — |
| 11 artiklan 1 kohta | 46 artiklan 1–3 kohta |
| 11 artiklan 2 kohta | 44 artiklan 1 kohta |
| 11 artiklan 3 kohta | 17 artikla |
| 11 artiklan 4 kohta | 17 artikla, 44 artiklan 2 kohta ja 46 artiklan 4 kohta |
| — | 18 artikla |
| 12 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | 19 artiklan 1 kohta |
| 12 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | 19 artiklan 2 kohta |
| 12 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta | 19 artiklan 3 kohta |
| 12 artiklan 2 kohta | 20 artikla |
| 13 artikla | 7 ja 21 artikla |
| 14 artikla | 6 artikla |
| — | 22–24 artikla |
| — | 26 artikla |
| — | 27 artikla |
| 15 artiklan 1 kohta | 28 artiklan 1 ja 3 kohta |
| 15 artiklan 2 kohta | 28 artiklan 4 kohta |
| — | 28 artiklan 2 ja 5 kohta |
| — | 29-artikla ja 54 artiklan 1 kohta |
| 16 artikla | 54 artiklan 2 kohta |
| 17 artikla | 55 artikla |
| 18 artikla | 56 artikla |
| 19 artikla | 57 artikla |

Direktiivi 2008/95/EY

Tämä direktiivi

1 artikla

1 artikla

—

2 artikla

2 artikla

3 artikla

3 artiklan 1 kohdan a–h alakohta

4 artiklan 1 kohdan a–h alakohta

—

4 artiklan 1 kohdan i–l alakohta

3 artiklan 2 kohdan a–c alakohta

4 artiklan 3 kohdan a–c alakohta

3 artiklan 2 kohdan d alakohta

4 artiklan 2 kohta

3 artiklan 3 kohdan ensimmäinen virke

4 artiklan 4 kohdan ensimmäinen virke

—

4 artiklan 4 kohdan toinen virke

3 artiklan 3 kohdan toinen virke

4 artiklan 5 kohta

3 artiklan 4 kohta

—

4 artiklan 1 ja 2 kohta

5 artiklan 1 ja 2 kohta

4 artiklan 3 kohta ja 4 kohdan a alakohta

5 artiklan 3 kohdan a alakohta

—

5 artiklan 3 kohdan b alakohta

—

5 artiklan 3 kohdan c alakohta

4 artiklan 4 kohdan b ja c alakohta

5 artiklan 4 kohdan a ja b alakohta

4 artiklan 4 kohdan d–f alakohta

—

4 artiklan 4 kohdan g alakohta

5 artiklan 4 kohdan c alakohta

4 artiklan 5 ja 6 kohta

5 artiklan 5 ja 6 kohta

—

8 artikla

5 artiklan 1 kohdan ensimmäinen johdantokappale

10 artiklan 1 kohta

5 artiklan 1 kohta, toinen virke, johdantolause

10 artiklan 2 kohta, virkkeen johdantolause

5 artiklan 1 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta

10 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta

5 artiklan 2 kohta

10 artiklan 2 kohdan c alakohta

5 artiklan 3 kohdan a–c alakohta

10 artiklan 3 kohdan a–c alakohta

—

10 artiklan 3 kohdan d alakohta

5 artiklan 3 kohdan d alakohta

10 artiklan 3 kohdan e alakohta

—

10 artiklan 3 kohdan f alakohta

—

10 artiklan 4 kohta

5 artiklan 4 ja 5 kohta

10 artiklan 5 ja 6 kohta

—

11 artikla

—

12 artikla

—

13 artikla

6 artiklan 1 kohdan a–c alakohta

14 artiklan 1 kohdan a–c alakohta, ja 2 kohta

6 artiklan 2 kohta

14 artiklan 3 kohta

7 artiklan

15 artikla

8 artiklan 1 ja 2 kohta

25 artiklan 1 ja 2 kohta

—

25 artiklan 3–5 kohta

9 artikla

9 artikla

10 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

16 artiklan 1 kohta

—

16 artiklan 2–4 kohta

10 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

16 artiklan 5 kohta

10 artiklan 2 kohta

16 artiklan 6 kohta

10 artiklan 3 kohta

—

11 artiklan 1 kohta

46 artiklan 1–3 kohta

11 artiklan 2 kohta

44 artiklan 1 kohta

11 artiklan 3 kohta

17 artikla

11 artiklan 4 kohta

17 artikla, 44 artiklan 2 kohta ja 46 artiklan 4 kohta

—

18 artikla

12 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

19 artiklan 1 kohta

12 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

19 artiklan 2 kohta

12 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta

19 artiklan 3 kohta

12 artiklan 2 kohta

20 artikla

13 artikla

7 ja 21 artikla

14 artikla

6 artikla

—

22–24 artikla

—

26 artikla

—

27 artikla

15 artiklan 1 kohta

28 artiklan 1 ja 3 kohta

15 artiklan 2 kohta

28 artiklan 4 kohta

—

28 artiklan 2 ja 5 kohta

—

29-artikla ja 54 artiklan 1 kohta

16 artikla

54 artiklan 2 kohta

17 artikla

55 artikla

18 artikla

56 artikla

19 artikla

57 artikla

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 23.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 336/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 336/27

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/2437,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2015,

unionin jäsenyyttä sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimuksen laajennetussa komissiossa koskevan Euroopan unionin ja sinievätonnikalan suojelukomission (CCSBT) välisenkirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unionilla on toimivalta toteuttaa toimenpiteitä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi osana yhteistä kalastuspolitiikkaa sekä tehdä sopimuksia kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

(1)

Unionilla on toimivalta toteuttaa toimenpiteitä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi osana yhteistä kalastuspolitiikkaa sekä tehdä sopimuksia kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa.

| (2) | Neuvoston päätöksen 98/392/EY (2) nojalla unioni on sopimuspuolena 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyssä Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksessa. Mainittu yleissopimus velvoittaa kaikkia kansainvälisen yhteisön jäseniä toimimaan yhteistyössä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston päätöksen 98/392/EY (2) nojalla unioni on sopimuspuolena 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyssä Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksessa. Mainittu yleissopimus velvoittaa kaikkia kansainvälisen yhteisön jäseniä toimimaan yhteistyössä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi.

| (3) | Neuvoston päätöksen 98/414/EY (3) nojalla unioni on sopimuspuolena hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyssä sopimuksessa. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston päätöksen 98/414/EY (3) nojalla unioni on sopimuspuolena hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyssä sopimuksessa.

| (4) | Joulukuun 1 joulukuuta 2009 neuvosto valtuutti Euroopan komission hakemaan unionin puolesta muutosta sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimukseen, jäljempänä ’yleissopimus’, jotta unionista voisi tulla sopimuspuoli. |
| --- | --- |

(4)

Joulukuun 1 joulukuuta 2009 neuvosto valtuutti Euroopan komission hakemaan unionin puolesta muutosta sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimukseen, jäljempänä ’yleissopimus’, jotta unionista voisi tulla sopimuspuoli.

| (5) | Kun yleissopimuksen muuttamista koskevat neuvottelut eivät ole johtaneet tulokseen, sinievätonnikalan suojelukomissio, jäljempänä ’CCSBT’, muutti lokakuussa 2013 pidetyssä 20. kokouksessaan laajennetun komission perustamista koskevaa päätöslauselmaa siten, että unioni voi ryhtyä sinievätonnikalan laajennetun suojelukomission, jäljempänä ’CCSBT:n laajennettu komissio’, jäseneksi kirjeenvaihtona tehdyllä sopimuksella. |
| --- | --- |

(5)

Kun yleissopimuksen muuttamista koskevat neuvottelut eivät ole johtaneet tulokseen, sinievätonnikalan suojelukomissio, jäljempänä ’CCSBT’, muutti lokakuussa 2013 pidetyssä 20. kokouksessaan laajennetun komission perustamista koskevaa päätöslauselmaa siten, että unioni voi ryhtyä sinievätonnikalan laajennetun suojelukomission, jäljempänä ’CCSBT:n laajennettu komissio’, jäseneksi kirjeenvaihtona tehdyllä sopimuksella.

| (6) | Neuvosto valtuutti 20 päivänä huhtikuuta 2015 unionin jäsenyyttä sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimuksen laajennetussa komissiossa koskevan Euroopan unionin ja sinievätonnikalan suojelukomission (CCSBT) välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’kirjeenvaihtona tehty sopimus’, allekirjoittamisen ja sen väliaikaisen soveltamisen. |
| --- | --- |

(6)

Neuvosto valtuutti 20 päivänä huhtikuuta 2015 unionin jäsenyyttä sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimuksen laajennetussa komissiossa koskevan Euroopan unionin ja sinievätonnikalan suojelukomission (CCSBT) välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’kirjeenvaihtona tehty sopimus’, allekirjoittamisen ja sen väliaikaisen soveltamisen.

| (7) | Koska unionin jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivia aluksia kalastaa sinievätonnikalan esiintymisalueella, on unionin edun mukaista osallistua aktiivisesti yleissopimuksen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(7)

Koska unionin jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivia aluksia kalastaa sinievätonnikalan esiintymisalueella, on unionin edun mukaista osallistua aktiivisesti yleissopimuksen täytäntöönpanoon.

| (8) | Lisäksi CCSBT:n laajennetun suojelukomission jäsenyydellä edistetään yhdenmukaisuutta lähestymistavassa, jota unioni soveltaa säilyttämiseen, kaikilla valtamerillä sekä lujitetaan unionin sitoutumista pitkän aikavälin säilyttämiseen ja kalavarojen kestävään käyttöön maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

(8)

Lisäksi CCSBT:n laajennetun suojelukomission jäsenyydellä edistetään yhdenmukaisuutta lähestymistavassa, jota unioni soveltaa säilyttämiseen, kaikilla valtamerillä sekä lujitetaan unionin sitoutumista pitkän aikavälin säilyttämiseen ja kalavarojen kestävään käyttöön maailmanlaajuisesti.

| (9) | Kirjeenvaihtona tehty sopimus olisi sen vuoksi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(9)

Kirjeenvaihtona tehty sopimus olisi sen vuoksi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään unionin jäsenyyttä sinievätonnikalan suojelemista koskevan yleissopimuksen laajennetussa komissiossa koskeva Euroopan unionin ja sinievätonnikalan suojelukomission (CCSBT) välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus (4) unionin puolesta.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet antaa unionin puolesta hyväksymisasiakirja CCSBT:n pääsihteerille talletettavaksi CCSBT:n puolesta yleissopimuksen 10 artiklan mukaisesti.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. ETGEN

---

(1)  Hyväksyntä annettu 24. marraskuuta 2015 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Neuvoston päätös 98/392/EY, tehty 23 päivänä maaliskuuta 1998, 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ja sen XI osan soveltamiseen liittyvän 28 päivänä heinäkuuta 1994 tehdyn sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EYVL L 179, 23.6.1998, s. 1).

2

(3)  Neuvoston päätös 98/414/EY, tehty 8 päivänä kesäkuuta 1998, hajallaan olevien (talousvyöhykkeiden sisällä ja niiden ulkopuolella liikkuvien) kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyn sopimuksen ratifioinnista Euroopan yhteisön puolesta (EYVL L 189, 3.7.1998, s. 14).

3

(4)  Kirjeenvaihtona tehty sopimus on julkaistu EUVL:ssä L 234, 8.9.2015, s. 1 yhdessä allekirjoittamista koskevan päätöksen kanssa.

4

---

ASETUKSET

| 23.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 336/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 336/29

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2015/2438,

annettu 12 päivänä lokakuuta 2015,

tiettyjen pohjakalakantojen kalastuksia luoteisilla vesialueilla koskevasta poisheittämissuunnitelmasta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 6 kohdan ja 18 artiklan 1 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 tavoitteena on saaliiden poisheittämisen lopettaminen asteittain kaikissa unionin kalastuksissa ottamalla käyttöön purkamisvelvoite, joka koskee saalisrajoitusten alaisten lajien saaliita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 tavoitteena on saaliiden poisheittämisen lopettaminen asteittain kaikissa unionin kalastuksissa ottamalla käyttöön purkamisvelvoite, joka koskee saalisrajoitusten alaisten lajien saaliita.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 6 kohdassa siirretään komissiolle valta hyväksyä delegoidulla säädöksellä poisheittämissuunnitelmia enintään kolmen vuoden ajaksi yhteisten suositusten perusteella, joita jäsenvaltiot ovat laatineet kuultuaan asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 6 kohdassa siirretään komissiolle valta hyväksyä delegoidulla säädöksellä poisheittämissuunnitelmia enintään kolmen vuoden ajaksi yhteisten suositusten perusteella, joita jäsenvaltiot ovat laatineet kuultuaan asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia.

| (3) | Alankomailla, Belgialla, Espanjalla, Irlannilla, Ranskalla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on luoteisilla vesillä välitön kalastuksenhoitoetu. Kyseiset jäsenvaltiot ovat luoteisten vesialueiden neuvoa-antavaa toimikuntaa kuultuaan toimittaneet komissiolle yhteisen suosituksen. Asiaankuuluvilta tieteellisiltä elimiltä on saatu tieteelliset lausunnot, joita tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) on tarkastellut. Yhteiseen suositukseen sisältyvät toimenpiteet ovat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 6 kohdan mukaisia, ja näin ollen ne olisi tuon asetuksen 18 artiklan 3 mukaisesti sisällytettävä tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(3)

Alankomailla, Belgialla, Espanjalla, Irlannilla, Ranskalla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on luoteisilla vesillä välitön kalastuksenhoitoetu. Kyseiset jäsenvaltiot ovat luoteisten vesialueiden neuvoa-antavaa toimikuntaa kuultuaan toimittaneet komissiolle yhteisen suosituksen. Asiaankuuluvilta tieteellisiltä elimiltä on saatu tieteelliset lausunnot, joita tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) on tarkastellut. Yhteiseen suositukseen sisältyvät toimenpiteet ovat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 6 kohdan mukaisia, ja näin ollen ne olisi tuon asetuksen 18 artiklan 3 mukaisesti sisällytettävä tähän asetukseen.

| (4) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti purkamisvelvoitetta olisi sovellettava luoteisilla vesillä kalastuksia määrittäviin saalisrajoitusten alaisiin lajeihin viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2016. Yhteisen suosituksen mukaan poisheittämissuunnitelman olisi käsitettävä kalastukset, jotka määrittävät erittäin sekoittunutta turskan, koljan, valkoturskan ja seidin kalastusta, keisarihummerin (Nephrops) pyyntiä, punakampelan ja kielikampelan sekakalastusta ja kummeliturskan kalastusta, 1 päivästä tammikuuta 2016. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti purkamisvelvoitetta olisi sovellettava luoteisilla vesillä kalastuksia määrittäviin saalisrajoitusten alaisiin lajeihin viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2016. Yhteisen suosituksen mukaan poisheittämissuunnitelman olisi käsitettävä kalastukset, jotka määrittävät erittäin sekoittunutta turskan, koljan, valkoturskan ja seidin kalastusta, keisarihummerin (Nephrops) pyyntiä, punakampelan ja kielikampelan sekakalastusta ja kummeliturskan kalastusta, 1 päivästä tammikuuta 2016.

| (5) | Yhteisessä suosituksessa esitetään, että merroilla ja rysillä ICES-alueella VI a ja -suuralueella VII pyydettyyn keisarihummeriin sovelletaan vapautusta purkamisvelvoitteesta, koska on tieteellistä näyttöä siitä, että eloonjäämisasteet ovat korkeita, kun otetaan huomioon pyydyksen, pyyntikäytäntöjen ja ekosysteemin ominaisuudet. STECF:n päätelmä on, että vapautus on perusteltu. Sen vuoksi kyseinen vapautus olisi sisällytettävä tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(5)

Yhteisessä suosituksessa esitetään, että merroilla ja rysillä ICES-alueella VI a ja -suuralueella VII pyydettyyn keisarihummeriin sovelletaan vapautusta purkamisvelvoitteesta, koska on tieteellistä näyttöä siitä, että eloonjäämisasteet ovat korkeita, kun otetaan huomioon pyydyksen, pyyntikäytäntöjen ja ekosysteemin ominaisuudet. STECF:n päätelmä on, että vapautus on perusteltu. Sen vuoksi kyseinen vapautus olisi sisällytettävä tähän asetukseen.

| (6) | Yhteinen suositus käsittää seitsemän purkamisvelvoitteeseen sovellettavaa de minimis -poikkeusta tietyissä kalastuksissa ja tiettyihin tasoihin saakka. STECF arvioi jäsenvaltioiden esittämän näytön, ja sen yleinen päätelmä oli, että yhteiseen suositukseen sisältyi perusteltuja argumentteja siitä, että valikoivuutta on vaikea enää lisätä enempää, ja/tai tahattomien saaliiden käsittelystä aiheutuvista suhteettomista kustannuksista, mitä joissakin tapauksissa tuki kustannuksia koskeva laadullinen arvio. Edellä sanottu huomioon ottaen ja koska poikkeavaa tieteellistä tietoa ei ole, on asianmukaista vahvistaa de minimis -poikkeukset yhteisessä suosituksessa ehdotetun prosenttiosuuden suuruisena ja siten, etteivät asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa sallitut tasot ylity. |
| --- | --- |

(6)

Yhteinen suositus käsittää seitsemän purkamisvelvoitteeseen sovellettavaa de minimis -poikkeusta tietyissä kalastuksissa ja tiettyihin tasoihin saakka. STECF arvioi jäsenvaltioiden esittämän näytön, ja sen yleinen päätelmä oli, että yhteiseen suositukseen sisältyi perusteltuja argumentteja siitä, että valikoivuutta on vaikea enää lisätä enempää, ja/tai tahattomien saaliiden käsittelystä aiheutuvista suhteettomista kustannuksista, mitä joissakin tapauksissa tuki kustannuksia koskeva laadullinen arvio. Edellä sanottu huomioon ottaen ja koska poikkeavaa tieteellistä tietoa ei ole, on asianmukaista vahvistaa de minimis -poikkeukset yhteisessä suosituksessa ehdotetun prosenttiosuuden suuruisena ja siten, etteivät asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa sallitut tasot ylity.

| (7) | Kielikampelaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on vuosina 2016–2018 enintään 3 prosenttia kielikampelaa riimuverkoilla ja tavallisilla verkoilla ICES-alueilla VII d, VII e, VII f ja VII g pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF:n päätelmä oli, että poikkeus on hyvin määritelty ja olisi sen vuoksi sisällytettävä tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(7)

Kielikampelaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on vuosina 2016–2018 enintään 3 prosenttia kielikampelaa riimuverkoilla ja tavallisilla verkoilla ICES-alueilla VII d, VII e, VII f ja VII g pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF:n päätelmä oli, että poikkeus on hyvin määritelty ja olisi sen vuoksi sisällytettävä tähän asetukseen.

| (8) | Valkoturskaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia valkoturskaa alle 100 mm:n pohjatrooleilla ICES-alueilla VII d ja VII e pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF päätteli, että poikkeuksen tueksi on toimitettu riittävä näyttö mutta että de minimis -määrän arvioimista varten olisi kerättävä lisää tietoa. Sen vuoksi kyseinen poikkeus voidaan sisällyttää asetukseen vain, jos siihen liittyy säännös, jolla asianomaisia jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan komissiolle lisätietoja, jotta STECF voisi arvioida kattavasti poisheittämisten nykyistä tasoa haettuun de minimis -määrään verrattuna. |
| --- | --- |

(8)

Valkoturskaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia valkoturskaa alle 100 mm:n pohjatrooleilla ICES-alueilla VII d ja VII e pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF päätteli, että poikkeuksen tueksi on toimitettu riittävä näyttö mutta että de minimis -määrän arvioimista varten olisi kerättävä lisää tietoa. Sen vuoksi kyseinen poikkeus voidaan sisällyttää asetukseen vain, jos siihen liittyy säännös, jolla asianomaisia jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan komissiolle lisätietoja, jotta STECF voisi arvioida kattavasti poisheittämisten nykyistä tasoa haettuun de minimis -määrään verrattuna.

| (9) | Valkoturskaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia valkoturskaa vähintään 100 mm:n pohjatrooleilla ICES-alueilla VII b–VII j pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF päätteli, että poikkeuksen tueksi on toimitettu riittävä näyttö mutta että de minimis -määrän arvioimista varten olisi kerättävä lisää tietoa. STECF totesi myös, että muita valikoivuutta selvittäviä tutkimuksia on käynnissä. Sen vuoksi kyseinen poikkeus sisällytetään asetukseen ja siihen liitetään säännös, jolla asianomaisia jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan komissiolle lisätietoja, jotta STECF voisi arvioida kattavasti nykyisin poisheitettyjä määriä kyseessä olevissa kalastuksissa. |
| --- | --- |

(9)

Valkoturskaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia valkoturskaa vähintään 100 mm:n pohjatrooleilla ICES-alueilla VII b–VII j pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF päätteli, että poikkeuksen tueksi on toimitettu riittävä näyttö mutta että de minimis -määrän arvioimista varten olisi kerättävä lisää tietoa. STECF totesi myös, että muita valikoivuutta selvittäviä tutkimuksia on käynnissä. Sen vuoksi kyseinen poikkeus sisällytetään asetukseen ja siihen liitetään säännös, jolla asianomaisia jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan komissiolle lisätietoja, jotta STECF voisi arvioida kattavasti nykyisin poisheitettyjä määriä kyseessä olevissa kalastuksissa.

| (10) | Valkoturskaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia valkoturskaa alle 100 mm:n pohjatrooleilla ICES-alueilla VII (ei kuitenkaan alueilla VII a, VII d ja VII e) pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF totesi, että poikkeuksen perusteluun sisältyi vain vähän määrällistä tietoa valikoivuudesta. STECF:n päätelmä oli, että kyseisen de minimis -poikkeuksen arvioimista varten olisi kerättävä lisää tietoa. Sen vuoksi kyseinen poikkeus voidaan sisällyttää asetukseen vain, jos siihen liittyy säännös, jolla asianomaisia jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan komissiolle lisätietoja, jotta STECF voisi arvioida paremmin poikkeusta tukevia tietoja. |
| --- | --- |

(10)

Valkoturskaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia valkoturskaa alle 100 mm:n pohjatrooleilla ICES-alueilla VII (ei kuitenkaan alueilla VII a, VII d ja VII e) pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF totesi, että poikkeuksen perusteluun sisältyi vain vähän määrällistä tietoa valikoivuudesta. STECF:n päätelmä oli, että kyseisen de minimis -poikkeuksen arvioimista varten olisi kerättävä lisää tietoa. Sen vuoksi kyseinen poikkeus voidaan sisällyttää asetukseen vain, jos siihen liittyy säännös, jolla asianomaisia jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan komissiolle lisätietoja, jotta STECF voisi arvioida paremmin poikkeusta tukevia tietoja.

| (11) | Keisarihummeria koskeva de minimis -poikkeus, joka on vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia alusten, joita koskee velvoite purkaa keisarihummeri ICES-suuralueella VII, vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF:n päätelmä on, että poikkeus on perusteltu. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(11)

Keisarihummeria koskeva de minimis -poikkeus, joka on vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia alusten, joita koskee velvoite purkaa keisarihummeri ICES-suuralueella VII, vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF:n päätelmä on, että poikkeus on perusteltu. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen.

| (12) | Keisarihummeria koskeva de minimis -poikkeus, joka on vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia alusten, joita koskee velvoite purkaa keisarihummeri ICES-alueella VI a, vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa ja että tahattomien saaliiden käsittelystä aiheutuvien suhteettomien kustannusten osalta on olemassa asiaa tukevaa määrällistä tietoa. STECF:n päätelmä on, että poikkeus on perusteltu. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(12)

Keisarihummeria koskeva de minimis -poikkeus, joka on vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia alusten, joita koskee velvoite purkaa keisarihummeri ICES-alueella VI a, vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa ja että tahattomien saaliiden käsittelystä aiheutuvien suhteettomien kustannusten osalta on olemassa asiaa tukevaa määrällistä tietoa. STECF:n päätelmä on, että poikkeus on perusteltu. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen.

| (13) | Kielikampelaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on vuosina 2016–2018 enintään 3 prosenttia paremmin valikoivilla pyydyksillä ICES-alueilla VII d, VII e, VII f ja VII g pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF toteaa, että poikkeus on tarkoitettu korvaukseksi valikoivamman pyydyksen käytöstä ja haetun de minimis -poikkeuksen on tarkoitus kattaa jäljellä olevat poisheittämiset. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(13)

Kielikampelaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on vuosina 2016–2018 enintään 3 prosenttia paremmin valikoivilla pyydyksillä ICES-alueilla VII d, VII e, VII f ja VII g pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF toteaa, että poikkeus on tarkoitettu korvaukseksi valikoivamman pyydyksen käytöstä ja haetun de minimis -poikkeuksen on tarkoitus kattaa jäljellä olevat poisheittämiset. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen.

| (14) | Koska tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet vaikuttavat suoraan unionin alusten kalastuskauden suunnitteluun ja kalastuskauden taloudelliseen toimintaan, asetuksen olisi tultava voimaan heti sen julkaisemisen jälkeen. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa asetetun aikataulun noudattamiseksi tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2016. Mainitun asetuksen 15 artiklan 6 kohdan mukaisesti tätä asetusta olisi sovellettava enintään kolmen vuoden ajan, |
| --- | --- |

(14)

Koska tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet vaikuttavat suoraan unionin alusten kalastuskauden suunnitteluun ja kalastuskauden taloudelliseen toimintaan, asetuksen olisi tultava voimaan heti sen julkaisemisen jälkeen. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa asetetun aikataulun noudattamiseksi tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2016. Mainitun asetuksen 15 artiklan 6 kohdan mukaisesti tätä asetusta olisi sovellettava enintään kolmen vuoden ajan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Soveltamisala

Tässä asetuksessa vahvistetaan yksityiskohdat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa säädetyn purkamisvelvoitteen täytäntöönpanemiseksi, ja sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016 mainitun asetuksen 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetuilla luoteisilla vesillä tämän asetuksen liitteessä määritellyissä kalastuksissa.

2 artikla

Eloonjäämisasteeseen perustuva vapautus

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 4 kohdan b alakohdassa säädettyä vapautusta purkamisvelvoitteesta lajeilla, joiden osalta on tieteellistä näyttöä korkeista eloonjäämisasteista, sovelletaan merroilla tai rysillä (pyydyskoodit (2): FPO ja FIX) ICES-alueella VI a ja ICES-suuralueella VII pyydettyyn keisarihummeriin (Nephrops norvegicus).

3 artikla

De minimis -poikkeukset

1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa säädetään, seuraavat määrät saa heittää pois:

| a) | kielikampelaa (Solea solea) vuosina 2016, 2017 ja 2018 enintään 3 prosenttia kielikampelaa riimuverkoilla ja tavallisilla verkoilla ICES-alueilla VII d, VII e, VII f ja VII g pyytävien alusten kyseisen lajin vuotuisesta kokonaissaaliista; |
| --- | --- |

a)

kielikampelaa (Solea solea) vuosina 2016, 2017 ja 2018 enintään 3 prosenttia kielikampelaa riimuverkoilla ja tavallisilla verkoilla ICES-alueilla VII d, VII e, VII f ja VII g pyytävien alusten kyseisen lajin vuotuisesta kokonaissaaliista;

| b) | valkoturskaa (Merlangius merlangus) vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia valkoturskaa alle 100 mm:n pohjatrooleilla ICES-alueilla VII d ja VII e pyytävien alusten kyseisen lajin vuotuisesta kokonaissaaliista; |
| --- | --- |

b)

valkoturskaa (Merlangius merlangus) vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia valkoturskaa alle 100 mm:n pohjatrooleilla ICES-alueilla VII d ja VII e pyytävien alusten kyseisen lajin vuotuisesta kokonaissaaliista;

| c) | valkoturskaa (Merlangius merlangus) vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia valkoturskaa vähintään 100 mm:n pohjatrooleilla ICES-alueilla VII b–VII j pyytävien alusten kyseisen lajin vuotuisesta kokonaissaaliista; |
| --- | --- |

c)

valkoturskaa (Merlangius merlangus) vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia valkoturskaa vähintään 100 mm:n pohjatrooleilla ICES-alueilla VII b–VII j pyytävien alusten kyseisen lajin vuotuisesta kokonaissaaliista;

| d) | valkoturskaa (Merlangius merlangus) vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia valkoturskaa alle 100 mm:n pohjatrooleilla ICES- suuralueella VII (ei kuitenkaan alueilla VII a, d ja e) pyytävien alusten kyseisen lajin vuotuisesta kokonaissaaliista; |
| --- | --- |

d)

valkoturskaa (Merlangius merlangus) vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia valkoturskaa alle 100 mm:n pohjatrooleilla ICES- suuralueella VII (ei kuitenkaan alueilla VII a, d ja e) pyytävien alusten kyseisen lajin vuotuisesta kokonaissaaliista;

| e) | keisarihummeria (Nephrops norvegicus) vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia alusten, joita koskee velvoite purkaa keisarihummeri ICES-suuralueella VII, kyseisen lajin vuotuisesta kokonaissaaliista; |
| --- | --- |

e)

keisarihummeria (Nephrops norvegicus) vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia alusten, joita koskee velvoite purkaa keisarihummeri ICES-suuralueella VII, kyseisen lajin vuotuisesta kokonaissaaliista;

| f) | keisarihummeria (Nephrops norvegicus) vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia alusten, joita koskee velvoite purkaa keisarihummeri ICES-alueella VI a, kyseisen lajin vuotuisesta kokonaissaaliista; |
| --- | --- |

f)

keisarihummeria (Nephrops norvegicus) vuosina 2016 ja 2017 enintään 7 prosenttia ja vuonna 2018 enintään 6 prosenttia alusten, joita koskee velvoite purkaa keisarihummeri ICES-alueella VI a, kyseisen lajin vuotuisesta kokonaissaaliista;

| g) | kielikampelaa (Solea solea) vuosina 2016, 2017 ja 2018 enintään 3 prosenttia kielikampelaa valikoivammilla pyydyksillä (TBB, silmäkoko 80–199 mm) ICES-alueilla VII d, VII e, VII f ja VII g pyytävien alusten kyseisen lajin vuotuisesta kokonaissaaliista. |
| --- | --- |

g)

kielikampelaa (Solea solea) vuosina 2016, 2017 ja 2018 enintään 3 prosenttia kielikampelaa valikoivammilla pyydyksillä (TBB, silmäkoko 80–199 mm) ICES-alueilla VII d, VII e, VII f ja VII g pyytävien alusten kyseisen lajin vuotuisesta kokonaissaaliista.

2.   Jäsenvaltioiden, joilla on välitöntä kalastuksenhoitoetua luoteisilla vesillä, on toimitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä toukokuuta 2016 lisätietoja poisheittämisistä sekä muu mahdollinen asiaankuuluva tieteellinen tieto, joka tukee 1 kohdan b, c ja d alakohdassa säädettyjä poikkeuksia. Tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) arvioi kyseiset tiedot viimeistään 1 päivänä syyskuuta 2016.

4 artikla

Alukset, joihin sovelletaan purkamisvelvoitetta

1.   Jäsenvaltiot vahvistavat tämän asetuksen liitteessä säädettyjen kriteerien mukaisesti alukset, joihin purkamisvelvoitetta kussakin yksittäisessä kalastuksessa sovelletaan.

2.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015 suojattua unionin kalastuksenvalvonnan verkkosivustoa käyttäen luettelo aluksista, jotka 1 kohdan nojalla on vahvistettu kunkin liitteessä esitetyn kalastuksen osalta. Niiden on pidettävä luettelot ajan tasalla.

5 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivän tammikuuta 2016 ja 31 päivän joulukuuta 2018 välisenä aikana.

Asetuksen 4 artiklaa sovelletaan asetuksen voimaantulopäivästä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä lokakuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 354, 28.1.2013, s. 22.

1

(2)  Tässä asetuksessa käytetyt pyydyskoodit on määritellyt Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO).

2

---

LIITE

Kalastukset, joihin sovelletaan purkamisvelvoitetta

| a) | Kalastukset ICES-alueella VI a sekä ICES-alueella V b sijaitsevilla unionin vesillä









  Kalastus | Pyydyskoodi | Pyydyksen kuvaus | Silmäkoko | Purkamisvelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turska (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), valkoturska (Merlangius merlangus) ja seiti (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Troolit ja nuotat | Kaikki | Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 10 % on seuraavia turskakaloja: turskaa, koljaa, valkoturskaa ja seitiä yhdistettynä, purkamisvelvoitetta sovelletaan koljaan. |
| Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Troolit, nuotat, merrat ja rysät | Kaikki | Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 30 % on keisarihummeria, purkamisvelvoitetta sovelletaan keisarihummeriin. |

a)

Kalastukset ICES-alueella VI a sekä ICES-alueella V b sijaitsevilla unionin vesillä

Kalastus

Pyydyskoodi

Pyydyksen kuvaus

Silmäkoko

Purkamisvelvoite

Turska (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), valkoturska (Merlangius merlangus) ja seiti (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Troolit ja nuotat

Kaikki

Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 10 % on seuraavia turskakaloja: turskaa, koljaa, valkoturskaa ja seitiä yhdistettynä, purkamisvelvoitetta sovelletaan koljaan.

Keisarihummeri (Nephrops norvegicus)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Troolit, nuotat, merrat ja rysät

Kaikki

Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 30 % on keisarihummeria, purkamisvelvoitetta sovelletaan keisarihummeriin.

| b) | Kalastukset, joilla on kummeliturskan osalta yhdistetty TAC ICES-suuralueilla VI ja VII sekä ICES-alueella V b sijaitsevilla unionin vesillä









  Kalastus | Pyydyskoodi | Pyydyksen kuvaus | Silmäkoko | Purkamisvelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kummeliturska
  (Merluccius merluccius) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Troolit ja nuotat | Kaikki | Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 30 % on kummeliturskaa, purkamisvelvoitetta sovelletaan kummeliturskaan. |
| Kummeliturska
  (Merluccius merluccius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kaikki tavalliset verkot | Kaikki | Kaikkiin kummeliturskan saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta. |
| Kummeliturska
  (Merluccius merluccius) | LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM | Kaikki pitkätsiimat | Kaikki | Kaikkiin kummeliturskan saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta. |

b)

Kalastukset, joilla on kummeliturskan osalta yhdistetty TAC ICES-suuralueilla VI ja VII sekä ICES-alueella V b sijaitsevilla unionin vesillä

Kalastus

Pyydyskoodi

Pyydyksen kuvaus

Silmäkoko

Purkamisvelvoite

Kummeliturska

(Merluccius merluccius)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Troolit ja nuotat

Kaikki

Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 30 % on kummeliturskaa, purkamisvelvoitetta sovelletaan kummeliturskaan.

Kummeliturska

(Merluccius merluccius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kaikki tavalliset verkot

Kaikki

Kaikkiin kummeliturskan saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta.

Kummeliturska

(Merluccius merluccius)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

Kaikki pitkätsiimat

Kaikki

Kaikkiin kummeliturskan saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta.

| c) | Kalastukset, joilla on keisarihummerin osalta TAC ICES-suuralueella VII









  Kalastus | Pyydyskoodi | Pyydyksen kuvaus | Silmäkoko | Purkamisvelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) | OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Troolit, nuotat, merrat ja rysät | Kaikki | Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 30 % on keisarihummeria, purkamisvelvoitetta sovelletaan keisarihummeriin. |

c)

Kalastukset, joilla on keisarihummerin osalta TAC ICES-suuralueella VII

Kalastus

Pyydyskoodi

Pyydyksen kuvaus

Silmäkoko

Purkamisvelvoite

Keisarihummeri (Nephrops norvegicus)

OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Troolit, nuotat, merrat ja rysät

Kaikki

Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 30 % on keisarihummeria, purkamisvelvoitetta sovelletaan keisarihummeriin.

| d) | Kalastukset ICES-alueella VII a









  Kalastus | Pyydyskoodi | Pyydykset | Silmäkoko | Purkamisvelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turska (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), valkoturska (Merlangius merlangus) ja seiti (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Troolit ja nuotat | Kaikki | Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 10 % on turskakaloja turskaa, koljaa, valkoturskaa ja seitiä yhdistettynä, purkamisvelvoitetta sovelletaan koljaan. |

d)

Kalastukset ICES-alueella VII a

Kalastus

Pyydyskoodi

Pyydykset

Silmäkoko

Purkamisvelvoite

Turska (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), valkoturska (Merlangius merlangus) ja seiti (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Troolit ja nuotat

Kaikki

Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 10 % on turskakaloja turskaa, koljaa, valkoturskaa ja seitiä yhdistettynä, purkamisvelvoitetta sovelletaan koljaan.

| e) | Kalastukset ICES-alueella VII d









  Kalastus | Pyydyskoodi | Pyydykset | Silmäkoko | Purkamisvelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kielikampela (Solea solea) | TBB | Kaikki puomitroolit | Kaikki | Kaikkiin kielikampelan saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta. |
| Kielikampela (Solea solea) | OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX | Troolit | < 100 mm | Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 5 % on kielikampelaa, purkamisvelvoitetta sovelletaan kielikampelaan. |
| Kielikampela (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kaikki riimuverkot ja tavalliset verkot | Kaikki | Kaikkiin kielikampelan saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta. |
| Turska (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), valkoturska (Merlangius merlangus) ja seiti (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Troolit ja nuotat | Kaikki | Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 25 % on turskakaloja turskaa, koljaa, valkoturskaa ja seitiä yhdistettynä, purkamisvelvoitetta sovelletaan valkoturskaan. |

e)

Kalastukset ICES-alueella VII d

Kalastus

Pyydyskoodi

Pyydykset

Silmäkoko

Purkamisvelvoite

Kielikampela (Solea solea)

TBB

Kaikki puomitroolit

Kaikki

Kaikkiin kielikampelan saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta.

Kielikampela (Solea solea)

OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX

Troolit

< 100 mm

Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 5 % on kielikampelaa, purkamisvelvoitetta sovelletaan kielikampelaan.

Kielikampela (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kaikki riimuverkot ja tavalliset verkot

Kaikki

Kaikkiin kielikampelan saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta.

Turska (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), valkoturska (Merlangius merlangus) ja seiti (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Troolit ja nuotat

Kaikki

Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 25 % on turskakaloja turskaa, koljaa, valkoturskaa ja seitiä yhdistettynä, purkamisvelvoitetta sovelletaan valkoturskaan.

| f) | Kalastukset ICES-alueella VII e – kielikampela









  Kalastus | Pyydyskoodi | Pyydykset | Silmäkoko | Purkamisvelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kielikampela (Solea solea) | TBB | Kaikki puomitroolit | Kaikki | Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 10 % on kielikampelaa, purkamisvelvoitetta sovelletaan kielikampelaan. |
| Kielikampela (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kaikki riimuverkot ja tavalliset verkot | Kaikki | Kaikkiin kielikampelan saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta. |

f)

Kalastukset ICES-alueella VII e – kielikampela

Kalastus

Pyydyskoodi

Pyydykset

Silmäkoko

Purkamisvelvoite

Kielikampela (Solea solea)

TBB

Kaikki puomitroolit

Kaikki

Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 10 % on kielikampelaa, purkamisvelvoitetta sovelletaan kielikampelaan.

Kielikampela (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kaikki riimuverkot ja tavalliset verkot

Kaikki

Kaikkiin kielikampelan saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta.

| g) | Kalastukset ICES-alueilla VII b, VII c ja VII f–VII k









  Kalastus | Pyydyskoodi | Pyydykset | Silmäkoko | Purkamisvelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kielikampela (Solea solea) | TBB | Kaikki puomitroolit | Kaikki | Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 5 % on kielikampelaa, purkamisvelvoitetta sovelletaan kielikampelaan. |
| Kielikampela (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kaikki riimuverkot ja tavalliset verkot | Kaikki | Kaikkiin kielikampelan saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta. |

g)

Kalastukset ICES-alueilla VII b, VII c ja VII f–VII k

Kalastus

Pyydyskoodi

Pyydykset

Silmäkoko

Purkamisvelvoite

Kielikampela (Solea solea)

TBB

Kaikki puomitroolit

Kaikki

Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 5 % on kielikampelaa, purkamisvelvoitetta sovelletaan kielikampelaan.

Kielikampela (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kaikki riimuverkot ja tavalliset verkot

Kaikki

Kaikkiin kielikampelan saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta.

| h) | Kalastukset ICES-alueilla VII b, VII c ja VII f–VII k









  Kalastus | Pyydyskoodi | Pyydykset | Silmäkoko | Purkamisvelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turska (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), valkoturska (Merlangius merlangus) ja seiti (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Troolit ja nuotat | Kaikki | Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 25 % on turskakaloja turskaa, koljaa, valkoturskaa ja seitiä yhdistettynä, purkamisvelvoitetta sovelletaan valkoturskaan. |

h)

Kalastukset ICES-alueilla VII b, VII c ja VII f–VII k

Kalastus

Pyydyskoodi

Pyydykset

Silmäkoko

Purkamisvelvoite

Turska (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), valkoturska (Merlangius merlangus) ja seiti (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Troolit ja nuotat

Kaikki

Jos vuosina 2013 ja 2014 aluskohtaisesta kaikkien lajien kokonaissaaliista yli 25 % on turskakaloja turskaa, koljaa, valkoturskaa ja seitiä yhdistettynä, purkamisvelvoitetta sovelletaan valkoturskaan.

---

| 23.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 336/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 336/36

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2015/2439,

annettu 12 päivänä lokakuuta 2015,

tiettyjen pohjakalakantojen kalastuksia lounaisilla vesialueilla koskevasta poisheittämissuunnitelmasta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 6 kohdan ja 18 artiklan 1 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 tavoitteena on saaliiden poisheittämisen lopettaminen asteittain kaikissa unionin kalastuksissa ottamalla käyttöön purkamisvelvoite, joka koskee saalisrajoitusten alaisten lajien saaliita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 tavoitteena on saaliiden poisheittämisen lopettaminen asteittain kaikissa unionin kalastuksissa ottamalla käyttöön purkamisvelvoite, joka koskee saalisrajoitusten alaisten lajien saaliita.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 6 kohdassa siirretään komissiolle valta hyväksyä delegoidulla säädöksellä poisheittämissuunnitelmia enintään kolmen vuoden ajaksi yhteisten suositusten perusteella, joita jäsenvaltiot ovat laatineet kuultuaan asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 6 kohdassa siirretään komissiolle valta hyväksyä delegoidulla säädöksellä poisheittämissuunnitelmia enintään kolmen vuoden ajaksi yhteisten suositusten perusteella, joita jäsenvaltiot ovat laatineet kuultuaan asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia.

| (3) | Alankomailla, Belgialla, Espanjalla, Portugalilla ja Ranskalla on lounaisilla vesillä välitön kalastuksenhoitoetu. Kyseiset jäsenvaltiot ovat lounaisten vesialueiden neuvoa-antavaa toimikuntaa kuultuaan toimittaneet komissiolle yhteisen suosituksen. Asiaankuuluvilta tieteellisiltä elimiltä on saatu tieteelliset lausunnot, joita tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) on tarkastellut. Yhteiseen suositukseen sisältyvät toimenpiteet ovat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 6 kohdan mukaisia, ja näin ollen ne olisi kyseisen asetuksen 18 artiklan 3 mukaisesti sisällytettävä tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(3)

Alankomailla, Belgialla, Espanjalla, Portugalilla ja Ranskalla on lounaisilla vesillä välitön kalastuksenhoitoetu. Kyseiset jäsenvaltiot ovat lounaisten vesialueiden neuvoa-antavaa toimikuntaa kuultuaan toimittaneet komissiolle yhteisen suosituksen. Asiaankuuluvilta tieteellisiltä elimiltä on saatu tieteelliset lausunnot, joita tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) on tarkastellut. Yhteiseen suositukseen sisältyvät toimenpiteet ovat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 6 kohdan mukaisia, ja näin ollen ne olisi kyseisen asetuksen 18 artiklan 3 mukaisesti sisällytettävä tähän asetukseen.

| (4) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti purkamisvelvoitetta sovelletaan lounaisilla vesillä kalastuksia määrittäviin lajeihin viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2016. Yhteisen suosituksen mukaisesti poisheittämissuunnitelman olisi käsitettävä kielikampelan, kummeliturskan ja keisarihummerin kalastus (ainoastaan kantojen levinneisyysalueilla, joista käytetään nimitystä ’toiminnalliset yksiköt’) ICES-alueilla VIII a, b, d ja e, keisarihummerin kalastus ICES-alueilla VIII c ja IX a (ainoastaan toiminnallisten yksiköiden sisällä), kielikampelan ja punakampelan kalastus ICES-alueella IX a ja kummeliturskan kalastus ICES-alueilla VIII c ja IX a. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti purkamisvelvoitetta sovelletaan lounaisilla vesillä kalastuksia määrittäviin lajeihin viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2016. Yhteisen suosituksen mukaisesti poisheittämissuunnitelman olisi käsitettävä kielikampelan, kummeliturskan ja keisarihummerin kalastus (ainoastaan kantojen levinneisyysalueilla, joista käytetään nimitystä ’toiminnalliset yksiköt’) ICES-alueilla VIII a, b, d ja e, keisarihummerin kalastus ICES-alueilla VIII c ja IX a (ainoastaan toiminnallisten yksiköiden sisällä), kielikampelan ja punakampelan kalastus ICES-alueella IX a ja kummeliturskan kalastus ICES-alueilla VIII c ja IX a.

| (5) | Yhteisessä suosituksessa esitetään, että trooleilla ICES-suuralueilla VIII ja IX pyydettyyn keisarihummeriin sovelletaan vapautusta purkamisvelvoitteesta, koska on tieteellistä näyttöä siitä, että eloonjäämisasteet ovat mahdollisesti korkeita, kun otetaan huomioon lajilla käytettävien pyydysten ominaisuudet, pyyntikäytännöt ja ekosysteemi. STECF katsoo omassa arvioinnissaan, että nykyisten päätelmien vahvistamiseksi tarvitaan lisää tutkimuksia, ja toteaa, että tällaisia tutkimuksia on meneillään sekä suunnitteilla. Sen vuoksi kyseinen vapautus olisi sisällytettävä asetukseen vuoden 2016 osalta ja siihen olisi liitettävä säännös, jolla asianomaisia jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan komissiolle lisätietoja, jotta STECF voisi arvioida kattavasti vapautuksen perusteita. |
| --- | --- |

(5)

Yhteisessä suosituksessa esitetään, että trooleilla ICES-suuralueilla VIII ja IX pyydettyyn keisarihummeriin sovelletaan vapautusta purkamisvelvoitteesta, koska on tieteellistä näyttöä siitä, että eloonjäämisasteet ovat mahdollisesti korkeita, kun otetaan huomioon lajilla käytettävien pyydysten ominaisuudet, pyyntikäytännöt ja ekosysteemi. STECF katsoo omassa arvioinnissaan, että nykyisten päätelmien vahvistamiseksi tarvitaan lisää tutkimuksia, ja toteaa, että tällaisia tutkimuksia on meneillään sekä suunnitteilla. Sen vuoksi kyseinen vapautus olisi sisällytettävä asetukseen vuoden 2016 osalta ja siihen olisi liitettävä säännös, jolla asianomaisia jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan komissiolle lisätietoja, jotta STECF voisi arvioida kattavasti vapautuksen perusteita.

| (6) | Yhteinen suositus käsittää kolme purkamisvelvoitteeseen sovellettavaa de minimis -poikkeusta tietyissä kalastuksissa ja tiettyihin tasoihin saakka. Jäsenvaltioiden esittämät todisteet arvioi STECF. Se päätteli, että yhteisessä suosituksessa esitettiin perustellut argumentit siitä, että valikoivuuden lisääminen on vaikeaa ja että tahattomien saaliiden käsittelystä aiheutuu suhteettomasti kustannuksia. Edellä sanotun vuoksi on asianmukaista vahvistaa de minimis -poikkeukset yhteisessä suosituksessa ehdotetun prosenttiosuuden suuruisena ja siten, etteivät asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa sallitut tasot ylity. |
| --- | --- |

(6)

Yhteinen suositus käsittää kolme purkamisvelvoitteeseen sovellettavaa de minimis -poikkeusta tietyissä kalastuksissa ja tiettyihin tasoihin saakka. Jäsenvaltioiden esittämät todisteet arvioi STECF. Se päätteli, että yhteisessä suosituksessa esitettiin perustellut argumentit siitä, että valikoivuuden lisääminen on vaikeaa ja että tahattomien saaliiden käsittelystä aiheutuu suhteettomasti kustannuksia. Edellä sanotun vuoksi on asianmukaista vahvistaa de minimis -poikkeukset yhteisessä suosituksessa ehdotetun prosenttiosuuden suuruisena ja siten, etteivät asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa sallitut tasot ylity.

| (7) | Kielikampelaa koskeva de minimis -poikkeus, joka koskee enintään 5:tä prosenttia lajia puomitrooleilla ja pohjatrooleilla ICES-alueilla VIII a ja VIII b pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF päätteli, että suositusta tukevat taustatiedot ovat riittävä peruste haetulle poikkeukselle. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(7)

Kielikampelaa koskeva de minimis -poikkeus, joka koskee enintään 5:tä prosenttia lajia puomitrooleilla ja pohjatrooleilla ICES-alueilla VIII a ja VIII b pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF päätteli, että suositusta tukevat taustatiedot ovat riittävä peruste haetulle poikkeukselle. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen.

| (8) | Kielikampelaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on enintään 3 prosenttia lajia riimuverkoilla ja tavallisilla verkoilla ICES-alueilla VIII a ja VIII b pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF päätteli, että suositusta tukevat taustatiedot ovat riittävä peruste haetulle poikkeukselle. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(8)

Kielikampelaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on enintään 3 prosenttia lajia riimuverkoilla ja tavallisilla verkoilla ICES-alueilla VIII a ja VIII b pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF päätteli, että suositusta tukevat taustatiedot ovat riittävä peruste haetulle poikkeukselle. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen.

| (9) | Kummeliturskaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on enintään 7 prosenttia vuosina 2016 ja 2017 ja 6 prosenttia vuonna 2018 lajia trooleilla ICES-suuralueilla VIII ja VIII pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. Suosituksen tueksi esitetyt tiedot osoittavat, että valikoivuuden lisääminen kyseisissä kalastuksissa johtaisi markkinakelpoisen kalan menetyksiin, jotka mahdollisesti tekisivät kalastuksesta kannattamatonta. STECF korosti kuitenkin, että tietoja olisi täydennettävä tekemällä lisää valikoivuutta selvittäviä tutkimuksia kyseisten kalastusten osalta. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä asetukseen, ja siihen olisi liitettävä säännös, jolla asianomaisia jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan komissiolle lisätietoja, jotta STECF voisi arvioida kattavasti poikkeuksen perusteita. |
| --- | --- |

(9)

Kummeliturskaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on enintään 7 prosenttia vuosina 2016 ja 2017 ja 6 prosenttia vuonna 2018 lajia trooleilla ICES-suuralueilla VIII ja VIII pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. Suosituksen tueksi esitetyt tiedot osoittavat, että valikoivuuden lisääminen kyseisissä kalastuksissa johtaisi markkinakelpoisen kalan menetyksiin, jotka mahdollisesti tekisivät kalastuksesta kannattamatonta. STECF korosti kuitenkin, että tietoja olisi täydennettävä tekemällä lisää valikoivuutta selvittäviä tutkimuksia kyseisten kalastusten osalta. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä asetukseen, ja siihen olisi liitettävä säännös, jolla asianomaisia jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan komissiolle lisätietoja, jotta STECF voisi arvioida kattavasti poikkeuksen perusteita.

| (10) | Koska tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet vaikuttavat suoraan unionin alusten kalastuskauden suunnitteluun ja kalastuskauden taloudelliseen toimintaan, asetuksen olisi tultava voimaan heti sen julkaisemisen jälkeen. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa asetetun aikataulun noudattamiseksi asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2016. Mainitun asetuksen 15 artiklan 6 kohdan mukaisesti tätä asetusta olisi sovellettava enintään kolmen vuoden ajan, |
| --- | --- |

(10)

Koska tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet vaikuttavat suoraan unionin alusten kalastuskauden suunnitteluun ja kalastuskauden taloudelliseen toimintaan, asetuksen olisi tultava voimaan heti sen julkaisemisen jälkeen. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa asetetun aikataulun noudattamiseksi asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2016. Mainitun asetuksen 15 artiklan 6 kohdan mukaisesti tätä asetusta olisi sovellettava enintään kolmen vuoden ajan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Soveltamisala

Tässä asetuksessa vahvistetaan yksityiskohdat, jotka koskevat tämän asetuksen liitteessä määritettyjä kalastuksia koskevan, asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa säädetyn purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa mainitun asetuksen 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetuilla lounaisilla vesillä.

2 artikla

Eloonjäämisasteeseen perustuva vapautus

1.   Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 4 kohdan b alakohdassa säädettyä vapautusta purkamisvelvoitteesta lajeilla, joiden osalta on tieteellistä näyttöä korkeasta eloonjäämisasteesta, sovelletaan vuonna 2016 trooleilla (pyydyskoodit (2): OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) ICES-suuralueilla VIII ja IX pyydettyyn keisarihummeriin (Nephrops norvegicus).

2.   Jäsenvaltioiden, joilla on välitöntä kalastuksenhoitoetua lounaisilla vesillä, on toimitettava lisää 1 kohdassa säädettyä vapautusta tukevaa tieteellistä tietoa viimeistään 1 päivänä toukokuuta 2016. Tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) arvioi toimitetun tieteellisen tiedon viimeistään 1 päivänä syyskuuta 2016.

3 artikla

De minimis -poikkeukset

1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa säädetään, seuraavat määrät saa heittää pois:

| a) | kielikampelaa (Solea solea) enintään 5 prosenttia lajia puomitrooleilla (pyydyskoodi: TBB) ja pohjatrooleilla (pyydyskoodit: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) ICES-alueilla VIII a ja VIII b pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista; |
| --- | --- |

a)

kielikampelaa (Solea solea) enintään 5 prosenttia lajia puomitrooleilla (pyydyskoodi: TBB) ja pohjatrooleilla (pyydyskoodit: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) ICES-alueilla VIII a ja VIII b pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista;

| b) | kielikampelaa (Solea solea) enintään 3 prosenttia lajia riimuverkoilla ja tavallisilla verkoilla (pyydyskoodit: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) ICES-alueilla VIII a ja VIII b pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista; |
| --- | --- |

b)

kielikampelaa (Solea solea) enintään 3 prosenttia lajia riimuverkoilla ja tavallisilla verkoilla (pyydyskoodit: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) ICES-alueilla VIII a ja VIII b pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista;

| c) | kummeliturskaa (Merluccius merluccius) enintään 7 prosenttia vuosina 2016 ja 2017 ja 6 prosenttia vuonna 2018 lajia trooleilla (pyydyskoodit: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX ja SV) ICES-suuralueilla VIII ja IX pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista. |
| --- | --- |

c)

kummeliturskaa (Merluccius merluccius) enintään 7 prosenttia vuosina 2016 ja 2017 ja 6 prosenttia vuonna 2018 lajia trooleilla (pyydyskoodit: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX ja SV) ICES-suuralueilla VIII ja IX pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista.

2.   Jäsenvaltioiden, joilla on välitöntä kalastuksenhoitoetua lounaisilla vesillä, on toimitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä toukokuuta 2016 lisätietoja poisheittämisistä sekä muu mahdollinen asiaankuuluva tieteellinen tieto, joka tukee 1 kohdan c alakohdassa säädettyä poikkeusta. Tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) arvioi kyseiset tiedot viimeistään 1 päivänä syyskuuta 2016.

4 artikla

Alukset, joihin sovelletaan purkamisvelvoitetta

1.   Jäsenvaltiot vahvistavat tämän asetuksen liitteessä säädettyjen kriteerien mukaisesti alukset, joihin purkamisvelvoitetta kussakin yksittäisessä kalastuksessa sovelletaan.

2.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015 suojattua unionin kalastuksenvalvonnan verkkosivustoa käyttäen luettelo aluksista, jotka 1 kohdan nojalla on vahvistettu kunkin liitteessä esitetyn kalastuksen osalta. Niiden on pidettävä luettelot ajan tasalla.

5 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivän tammikuuta 2016 ja 31 päivän joulukuuta 2018 välisenä aikana.

Asetuksen 4 artiklaa sovelletaan asetuksen voimaantulopäivästä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä lokakuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 354, 28.1.2013, s. 22.

1

(2)  Tässä asetuksessa käytetyt pyydyskoodit on määritellyt Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO).

2

---

LIITE

Kalastukset, joihin sovelletaan purkamisvelvoitetta

| a) | Kalastukset ICES-alueilla VIII a, b, d ja e









  Kalastus (laji) | Pyydyskoodi | Pyydyksen kuvaus | Silmäkoko | Purkamisvelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kielikampela
  (Solea solea) | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Kaikki pohjatroolit | Silmäkoko 70–100 mm | Kaikkiinkielikampelan saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta. |
| TBB | Kaikki puomitroolit | Silmäkoko 70–100 mm |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kaikki riimuverkot ja tavalliset verkot | Silmäkoko ≥ 100 mm |
| Kummeliturska
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV | Kaikki pohjatroolit ja nuotat | Silmäkoko ≥ 100 mm | Kaikkiinkummeliturskansaaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta. |
| LL, LLS | Kaikki pitkätsiimat | Kaikki |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | Kaikki tavalliset verkot | Silmäkoko ≥ 100 mm |
| Keisarihummeri (Nephrops norvegicus)
  ainoastaan toiminnallisten yksiköiden sisällä | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Kaikki pohjatroolit | Silmäkoko ≥ 70 mm | Kaikkiinkeisarihummerin saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta. |

a)

Kalastukset ICES-alueilla VIII a, b, d ja e

Kalastus (laji)

Pyydyskoodi

Pyydyksen kuvaus

Silmäkoko

Purkamisvelvoite

Kielikampela

(Solea solea)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Kaikki pohjatroolit

Silmäkoko 70–100 mm

Kaikkiinkielikampelan saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta.

TBB

Kaikki puomitroolit

Silmäkoko 70–100 mm

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kaikki riimuverkot ja tavalliset verkot

Silmäkoko ≥ 100 mm

Kummeliturska

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV

Kaikki pohjatroolit ja nuotat

Silmäkoko ≥ 100 mm

Kaikkiinkummeliturskansaaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta.

LL, LLS

Kaikki pitkätsiimat

Kaikki

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Kaikki tavalliset verkot

Silmäkoko ≥ 100 mm

Keisarihummeri (Nephrops norvegicus)

ainoastaan toiminnallisten yksiköiden sisällä

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Kaikki pohjatroolit

Silmäkoko ≥ 70 mm

Kaikkiinkeisarihummerin saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta.

| b) | Kalastukset ICES-alueilla VIII c ja IX a









  Kalastus (laji) | Pyydyskoodi | Pyydyksen kuvaus | Silmäkoko | Purkamisvelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keisarihummeri
  (Nephrops norvegicus)
  ainoastaan toiminnallisten yksiköiden sisällä | OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX TB | Kaikki pohjatroolit | Silmäkoko ≥ 70 mm | Kaikkiinkeisarihummerinsaaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta. |
| Kummeliturska
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV | Kaikki pohjatroolit ja nuotat | Alukset, jotka täyttävät seuraavat kriteerit:






  1. | Silmäkoko ≥ 70 mm |

b)

Kalastukset ICES-alueilla VIII c ja IX a

Kalastus (laji)

Pyydyskoodi

Pyydyksen kuvaus

Silmäkoko

Purkamisvelvoite

Keisarihummeri

(Nephrops norvegicus)

ainoastaan toiminnallisten yksiköiden sisällä

OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX TB

Kaikki pohjatroolit

Silmäkoko ≥ 70 mm

Kaikkiinkeisarihummerinsaaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta.

Kummeliturska

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV

Kaikki pohjatroolit ja nuotat

Alukset, jotka täyttävät seuraavat kriteerit:

1.

Silmäkoko ≥ 70 mm

| 2. | Kummeliturskan purettu kokonaissaalis kaudella 2013/2014 on yli 10 % kaikkien lajien puretusta saaliista ja yli 10 tonnia |
| --- | --- |

2.

Kummeliturskan purettu kokonaissaalis kaudella 2013/2014 on yli 10 % kaikkien lajien puretusta saaliista ja yli 10 tonnia

Kaikkiinkummeliturskan saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta.

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Kaikki tavalliset verkot

Alukset, jotka täyttävät seuraavat kriteerit:

| 1. | Silmäkoko 80–99 mm |
| --- | --- |

1.

Silmäkoko 80–99 mm

| 2. | Kummeliturskan purettu kokonaissaalis kaudella 2013/2014 on yli 10 % kaikkien lajien puretusta saaliista ja yli 10 tonnia |
| --- | --- |

2.

Kummeliturskan purettu kokonaissaalis kaudella 2013/2014 on yli 10 % kaikkien lajien puretusta saaliista ja yli 10 tonnia

LL, LLS

Kaikki pitkätsiimat

Alukset, jotka täyttävät seuraavat kriteerit:

| 1. | Koukkukoko: suurempi kuin pituus 3,85+/-1,15 ja leveys 1,6+/-0,4 |
| --- | --- |

1.

Koukkukoko: suurempi kuin pituus 3,85+/-1,15 ja leveys 1,6+/-0,4

| 2. | Kummeliturskan purettu kokonaissaalis kaudella 2013/2014on yli 10 % kaikkien lajien puretusta saaliista ja yli 10 tonnia |
| --- | --- |

2.

Kummeliturskan purettu kokonaissaalis kaudella 2013/2014on yli 10 % kaikkien lajien puretusta saaliista ja yli 10 tonnia

| c) | Kalastukset ICES-alueella IX a









  Kalastus (laji) | Pyydyskoodi | Pyydyksen kuvaus | Silmäkoko | Purkamisvelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kielikampela (Solea solea) ja punakampela (Pleuronectes platessa) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kaikki riimuverkot ja tavalliset verkot | Silmäkoko ≥ 100 mm | Kaikkiinkielikampelan saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta. |

c)

Kalastukset ICES-alueella IX a

Kalastus (laji)

Pyydyskoodi

Pyydyksen kuvaus

Silmäkoko

Purkamisvelvoite

Kielikampela (Solea solea) ja punakampela (Pleuronectes platessa)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kaikki riimuverkot ja tavalliset verkot

Silmäkoko ≥ 100 mm

Kaikkiinkielikampelan saaliisiin sovelletaan purkamisvelvoitetta.

---

| 23.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 336/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 336/42

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2015/2440,

annettu 22 päivänä lokakuuta 2015,

tiettyjen pohjakalakantojen kalastuksia Pohjanmerellä ja unionin vesillä ICES-alueella IIa koskevasta poisheittämissuunnitelmasta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 6 kohdan ja 18 artiklan 1 ja 3 kohdan sekä kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30 päivänä maaliskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 (2) ja erityisesti sen 18 a ja 48 a artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 tavoitteena on saaliiden poisheittämisen lopettaminen asteittain kaikissa unionin kalastuksissa ottamalla käyttöön purkamisvelvoite, joka koskee saalisrajoitusten alaisten lajien saaliita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 tavoitteena on saaliiden poisheittämisen lopettaminen asteittain kaikissa unionin kalastuksissa ottamalla käyttöön purkamisvelvoite, joka koskee saalisrajoitusten alaisten lajien saaliita.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 6 kohdassa siirretään komissiolle valta hyväksyä delegoiduilla säädöksillä poisheittämissuunnitelmia enintään kolmen vuoden ajaksi yhteisten suositusten perusteella, joita jäsenvaltiot ovat laatineet kuultuaan asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 6 kohdassa siirretään komissiolle valta hyväksyä delegoiduilla säädöksillä poisheittämissuunnitelmia enintään kolmen vuoden ajaksi yhteisten suositusten perusteella, joita jäsenvaltiot ovat laatineet kuultuaan asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia.

| (3) | Alankomailla, Belgialla, Ranskalla, Ruotsilla, Saksalla, Tanskalla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on Pohjanmerellä välitön kalastuksenhoitoetu. Nämä jäsenvaltiot toimittivat Pohjanmeren neuvoa-antavaa toimikuntaa kuultuaan komissiolle yhteisen suosituksen. Asiaankuuluvilta tieteellisiltä elimiltä on saatu tieteelliset lausunnot, joita tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) on tarkastellut. Yhteiseen suositukseen sisältyvät toimenpiteet ovat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan 3 kohdan mukaisia. |
| --- | --- |

(3)

Alankomailla, Belgialla, Ranskalla, Ruotsilla, Saksalla, Tanskalla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on Pohjanmerellä välitön kalastuksenhoitoetu. Nämä jäsenvaltiot toimittivat Pohjanmeren neuvoa-antavaa toimikuntaa kuultuaan komissiolle yhteisen suosituksen. Asiaankuuluvilta tieteellisiltä elimiltä on saatu tieteelliset lausunnot, joita tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) on tarkastellut. Yhteiseen suositukseen sisältyvät toimenpiteet ovat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan 3 kohdan mukaisia.

| (4) | Sovellettaessa asetusta (EU) N:o 1380/2013 Pohjanmeri käsittää ICES-alueet IIIa ja IV. Koska eräitä ehdotetun poisheittämissuunnitelman piiriin kuuluvia pohjakalakantoja esiintyy myös unionin vesillä ICES-alueella IIa, jäsenvaltiot suosittavat, että poisheittämissuunnitelma kattaa myös kyseisen alueen. |
| --- | --- |

(4)

Sovellettaessa asetusta (EU) N:o 1380/2013 Pohjanmeri käsittää ICES-alueet IIIa ja IV. Koska eräitä ehdotetun poisheittämissuunnitelman piiriin kuuluvia pohjakalakantoja esiintyy myös unionin vesillä ICES-alueella IIa, jäsenvaltiot suosittavat, että poisheittämissuunnitelma kattaa myös kyseisen alueen.

| (5) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti purkamisvelvoitetta sovelletaan Pohjanmerellä kalastuksia määrittäviin saalisrajoitusten alaisiin lajeihin viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2016 turskan, koljan, valkoturskan ja seitin sekakalastuksessa, keisarihummerin kalastuksessa, merianturan ja punakampelan sekakalastuksessa, kummeliturskan kalastuksessa ja pohjankatkaravun kalastuksessa. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 5 kohdan mukaisesti poisheittämissuunnitelmassa yksilöidään lajit, joiden saaliit on purettava 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen. Nämä lajit ovat seiti, valkoturska, keisarihummeri, meriantura, punakampela, kummeliturska ja pohjankatkarapu. Poisheittämissuunnitelmassa vahvistetaan myös pohjankatkaravun sivusaaliiden purkamisvelvoite. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti purkamisvelvoitetta sovelletaan Pohjanmerellä kalastuksia määrittäviin saalisrajoitusten alaisiin lajeihin viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2016 turskan, koljan, valkoturskan ja seitin sekakalastuksessa, keisarihummerin kalastuksessa, merianturan ja punakampelan sekakalastuksessa, kummeliturskan kalastuksessa ja pohjankatkaravun kalastuksessa. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 5 kohdan mukaisesti poisheittämissuunnitelmassa yksilöidään lajit, joiden saaliit on purettava 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen. Nämä lajit ovat seiti, valkoturska, keisarihummeri, meriantura, punakampela, kummeliturska ja pohjankatkarapu. Poisheittämissuunnitelmassa vahvistetaan myös pohjankatkaravun sivusaaliiden purkamisvelvoite.

| (6) | Yhteisessä suosituksessa ehdotetaan, että merroilla ja tietyillä pohjatrooleilla (OTB, TBN (3)) ICES-alueella IIIa pyydettyyn keisarihummeriin sovelletaan kahta vapautusta purkamisvelvoitteesta. Yhteisessä suosituksessa esitetyn ja STECF:n arvioiman tieteellisen näytön perusteella ja ottaen huomioon pyydysten, pyyntikäytäntöjen ja ekosysteemin erityispiirteet komissio katsoo, että kyseiset vapautukset olisi sisällytettävä tähän asetukseen. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava lisätietoja, jotta STECF voisi jatkaa kyseisillä trooleilla pyydetyn keisarihummerin eloonjäämisasteen arvioimista ja komissio voisi tarkastella kyseistä vapautusta uudelleen vuoden 2016 jälkeen. |
| --- | --- |

(6)

Yhteisessä suosituksessa ehdotetaan, että merroilla ja tietyillä pohjatrooleilla (OTB, TBN (3)) ICES-alueella IIIa pyydettyyn keisarihummeriin sovelletaan kahta vapautusta purkamisvelvoitteesta. Yhteisessä suosituksessa esitetyn ja STECF:n arvioiman tieteellisen näytön perusteella ja ottaen huomioon pyydysten, pyyntikäytäntöjen ja ekosysteemin erityispiirteet komissio katsoo, että kyseiset vapautukset olisi sisällytettävä tähän asetukseen. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava lisätietoja, jotta STECF voisi jatkaa kyseisillä trooleilla pyydetyn keisarihummerin eloonjäämisasteen arvioimista ja komissio voisi tarkastella kyseistä vapautusta uudelleen vuoden 2016 jälkeen.

| (7) | Yhteinen suositus sisältää viisi purkamisvelvoitetta koskevaa de minimis -poikkeusta tietyissä kalastuksissa ja tiettyihin tasoihin saakka. STECF tarkasteli jäsenvaltioiden toimittamaa näyttöä ja päätteli, että yleisesti ottaen yhteinen suositus sisälsi perusteltuja argumentteja, joiden mukaan valikoivuuden lisääminen on vaikeaa ja/tai aiheuttaa tahattomien saaliiden käsittelykustannusten kohtuutonta kasvua; eräissä tapauksissa yhteisen suosituksen argumenttien tueksi esitettiin laadullinen arvio kustannuksista. Koska poikkeavat tieteelliset tiedot eivät kiistä tätä päätelmää, on syytä vahvistaa de minimis -poikkeukset yhteisessä suosituksessa ehdotettujen prosenttiosuuksien mukaisesti siten, etteivät asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 5 kohdan c alakohdan nojalla sallitut tasot ylity. |
| --- | --- |

(7)

Yhteinen suositus sisältää viisi purkamisvelvoitetta koskevaa de minimis -poikkeusta tietyissä kalastuksissa ja tiettyihin tasoihin saakka. STECF tarkasteli jäsenvaltioiden toimittamaa näyttöä ja päätteli, että yleisesti ottaen yhteinen suositus sisälsi perusteltuja argumentteja, joiden mukaan valikoivuuden lisääminen on vaikeaa ja/tai aiheuttaa tahattomien saaliiden käsittelykustannusten kohtuutonta kasvua; eräissä tapauksissa yhteisen suosituksen argumenttien tueksi esitettiin laadullinen arvio kustannuksista. Koska poikkeavat tieteelliset tiedot eivät kiistä tätä päätelmää, on syytä vahvistaa de minimis -poikkeukset yhteisessä suosituksessa ehdotettujen prosenttiosuuksien mukaisesti siten, etteivät asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 5 kohdan c alakohdan nojalla sallitut tasot ylity.

| (8) | Yhteisessä suosituksessa ehdotettu merianturaa ja koljaa yhdessä koskeva de minimis -poikkeus, joka on enintään kaksi prosenttia keisarihummerin, merianturan ja koljan vuotuisesta kokonaissaaliista keisarihummeria lajitteluristikkoa käyttävillä pohjatrooleilla ICES-alueella IIIa pyytävien alusten harjoittamassa kalastuksessa, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen on erittäin vaikeaa. STECF päätteli, että suositusta tukevat taustatiedot ovat riittävä peruste haetulle poikkeukselle. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(8)

Yhteisessä suosituksessa ehdotettu merianturaa ja koljaa yhdessä koskeva de minimis -poikkeus, joka on enintään kaksi prosenttia keisarihummerin, merianturan ja koljan vuotuisesta kokonaissaaliista keisarihummeria lajitteluristikkoa käyttävillä pohjatrooleilla ICES-alueella IIIa pyytävien alusten harjoittamassa kalastuksessa, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen on erittäin vaikeaa. STECF päätteli, että suositusta tukevat taustatiedot ovat riittävä peruste haetulle poikkeukselle. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen.

| (9) | Yhteisessä suosituksessa ehdotettu merianturaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on enintään kolme prosenttia merianturaa riimuverkoilla ja tavallisilla verkoilla ICES-alueella IIIa, ICES-suuralueella IV ja unionin vesillä ICES-alueella IIa pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF päätteli, että suositusta tukevat taustatiedot ovat riittävä peruste haetulle poikkeukselle. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(9)

Yhteisessä suosituksessa ehdotettu merianturaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on enintään kolme prosenttia merianturaa riimuverkoilla ja tavallisilla verkoilla ICES-alueella IIIa, ICES-suuralueella IV ja unionin vesillä ICES-alueella IIa pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen tosiasiallisesti on erittäin vaikeaa. STECF päätteli, että suositusta tukevat taustatiedot ovat riittävä peruste haetulle poikkeukselle. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen.

| (10) | Yhteisessä suosituksessa ehdotettu alle 19 senttimetrin kokoista merianturaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on enintään 3,7 prosenttia tätä lajia pyytävien, silmäkooltaan 80–90 millimetriä olevia puomitrooleja ICES-suuralueella IV linjan 55/56oN eteläpuolella käyttävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen on erittäin vaikeaa ja että on olemassa suositusta tukevia määrällisiä taustatietoja tahattomien saaliiden käsittelykustannusten kohtuuttomasta kasvusta. Komissio katsoo, että on aiheellista sisällyttää kyseinen poikkeus tähän asetukseen. Jäsenvaltioiden olisi esitettävä lisätietoja kyseisistä kustannuksista, jotta komissio voi tarkastella poikkeusta uudelleen vuoden 2016 jälkeen. |
| --- | --- |

(10)

Yhteisessä suosituksessa ehdotettu alle 19 senttimetrin kokoista merianturaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on enintään 3,7 prosenttia tätä lajia pyytävien, silmäkooltaan 80–90 millimetriä olevia puomitrooleja ICES-suuralueella IV linjan 55/56oN eteläpuolella käyttävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen on erittäin vaikeaa ja että on olemassa suositusta tukevia määrällisiä taustatietoja tahattomien saaliiden käsittelykustannusten kohtuuttomasta kasvusta. Komissio katsoo, että on aiheellista sisällyttää kyseinen poikkeus tähän asetukseen. Jäsenvaltioiden olisi esitettävä lisätietoja kyseisistä kustannuksista, jotta komissio voi tarkastella poikkeusta uudelleen vuoden 2016 jälkeen.

| (11) | Yhteisessä suosituksessa ehdotettu merianturaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on enintään seitsemän prosenttia kyseistä lajia puomitrooleilla, joiden valikoivuutta on lisätty, ICES-suuralueella IV pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen on erittäin vaikeaa. STECF päätteli, että suositusta tukevat taustatiedot ovat riittävä peruste ehdotetulle poikkeukselle. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(11)

Yhteisessä suosituksessa ehdotettu merianturaa koskeva de minimis -poikkeus, joka on enintään seitsemän prosenttia kyseistä lajia puomitrooleilla, joiden valikoivuutta on lisätty, ICES-suuralueella IV pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että valikoivuuden lisääminen on erittäin vaikeaa. STECF päätteli, että suositusta tukevat taustatiedot ovat riittävä peruste ehdotetulle poikkeukselle. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen.

| (12) | Yhteisessä suosituksessa ehdotettu säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempää keisarihummeria koskeva de minimis -poikkeus, joka on enintään kuusi prosenttia kyseistä lajia ICES-suuralueella IV ja unionin vesillä ICES-alueella IIa pyytävien, tiettyjä pohjatrooleja käyttävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että on olemassa suositusta tukevia määrällisiä taustatietoja tahattomien saaliiden käsittely- ja poisheittämiskustannusten kohtuuttomasta kasvusta. STECF päätteli, että suositusta tukevat taustatiedot ovat riittävä peruste ehdotetulle poikkeukselle. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(12)

Yhteisessä suosituksessa ehdotettu säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempää keisarihummeria koskeva de minimis -poikkeus, joka on enintään kuusi prosenttia kyseistä lajia ICES-suuralueella IV ja unionin vesillä ICES-alueella IIa pyytävien, tiettyjä pohjatrooleja käyttävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista, perustuu siihen, että on olemassa suositusta tukevia määrällisiä taustatietoja tahattomien saaliiden käsittely- ja poisheittämiskustannusten kohtuuttomasta kasvusta. STECF päätteli, että suositusta tukevat taustatiedot ovat riittävä peruste ehdotetulle poikkeukselle. Sen vuoksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen.

| (13) | Asetuksen (EY) N:o 850/98 18 a artiklassa annetaan komissiolle valtuudet vahvistaa poisheittämissuunnitelmien hyväksymistä varten ja purkamisvelvoitteen alaisten lajien osalta säilyttämisen vähimmäisviitekoko, jonka tarkoituksena on varmistaa nuorten meren eliöiden suojeleminen. Säilyttämisen vähimmäisviitekoko voi tarvittaessa poiketa kyseisen asetuksen liitteessä XII vahvistetusta koosta. Nykyisin keisarihummerin osalta kyseisessä liitteessä vahvistettu säilyttämisen vähimmäisviitekoko on 130 senttimetriä. STECF:n tarkistama tieteellinen näyttö tukee keisarihummerin säilyttämisen vähimmäisviitekoon vahvistamista 105 senttimetriksi. STECF päätteli erityisesti, että ehdotettu säilyttämisen vähimmäisviitekoko on keskimääräistä sukukypsyyskokoa suurempi ja että säilyttämisen vähimmäisviitekoon pienentämisestä kannalle aiheutuva riski ICES-alueella IIIa on vähäinen. |
| --- | --- |

(13)

Asetuksen (EY) N:o 850/98 18 a artiklassa annetaan komissiolle valtuudet vahvistaa poisheittämissuunnitelmien hyväksymistä varten ja purkamisvelvoitteen alaisten lajien osalta säilyttämisen vähimmäisviitekoko, jonka tarkoituksena on varmistaa nuorten meren eliöiden suojeleminen. Säilyttämisen vähimmäisviitekoko voi tarvittaessa poiketa kyseisen asetuksen liitteessä XII vahvistetusta koosta. Nykyisin keisarihummerin osalta kyseisessä liitteessä vahvistettu säilyttämisen vähimmäisviitekoko on 130 senttimetriä. STECF:n tarkistama tieteellinen näyttö tukee keisarihummerin säilyttämisen vähimmäisviitekoon vahvistamista 105 senttimetriksi. STECF päätteli erityisesti, että ehdotettu säilyttämisen vähimmäisviitekoko on keskimääräistä sukukypsyyskokoa suurempi ja että säilyttämisen vähimmäisviitekoon pienentämisestä kannalle aiheutuva riski ICES-alueella IIIa on vähäinen.

| (14) | Poisheittämissuunnitelmiin voi sisältyä myös teknisiä toimenpiteitä, jotka liittyvät purkamisvelvoitteen alaisiin kalastuksiin tai lajeihin. Pyydysten valikoivuuden parantamiseksi ja tahattomien saaliiden vähentämiseksi Skagerrakissa on tarpeen säätää eräistä teknisistä toimenpiteistä, joista sovittiin unionin ja Norjan välillä vuosina 2011 (4) ja 2012 (5). |
| --- | --- |

(14)

Poisheittämissuunnitelmiin voi sisältyä myös teknisiä toimenpiteitä, jotka liittyvät purkamisvelvoitteen alaisiin kalastuksiin tai lajeihin. Pyydysten valikoivuuden parantamiseksi ja tahattomien saaliiden vähentämiseksi Skagerrakissa on tarpeen säätää eräistä teknisistä toimenpiteistä, joista sovittiin unionin ja Norjan välillä vuosina 2011 (4) ja 2012 (5).

| (15) | Asianmukaisen valvonnan varmistamiseksi olisi laadittava jäsenvaltioita koskevat erityisvaatimukset tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan alusluettelon laatimisen osalta. |
| --- | --- |

(15)

Asianmukaisen valvonnan varmistamiseksi olisi laadittava jäsenvaltioita koskevat erityisvaatimukset tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan alusluettelon laatimisen osalta.

| (16) | Koska tällä asetuksella säädetyt toimenpiteet vaikuttavat suoraan unionin alusten kalastuskauden suunnitteluun ja kalastuskauden taloudelliseen toimintaan, asetuksen olisi tultava voimaan heti sen julkaisemisen jälkeen. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa asetetun aikataulun noudattamiseksi asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2016. Mainitun asetuksen 15 artiklan 6 kohdan mukaisesti tätä asetusta olisi sovellettava enintään yhden vuoden ajan, |
| --- | --- |

(16)

Koska tällä asetuksella säädetyt toimenpiteet vaikuttavat suoraan unionin alusten kalastuskauden suunnitteluun ja kalastuskauden taloudelliseen toimintaan, asetuksen olisi tultava voimaan heti sen julkaisemisen jälkeen. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa asetetun aikataulun noudattamiseksi asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2016. Mainitun asetuksen 15 artiklan 6 kohdan mukaisesti tätä asetusta olisi sovellettava enintään yhden vuoden ajan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Soveltamisala

Tässä asetuksessa vahvistetaan yksityiskohdat, jotka koskevat tämän asetuksen liitteessä määriteltyjä kalastuksia koskevan, asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa säädetyn purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa Pohjanmerellä ja unionin vesillä ICES-alueella IIa.

2 artikla

Eloonjäämisasteeseen perustuva vapautus

1.   Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettua vapautusta purkamisvelvoitteesta sellaisten lajien yhteydessä, joiden osalta on tieteellistä näyttöä siitä, että eloonjäämisasteet ovat mahdollisesti korkeita, sovelletaan seuraaviin keisarihummerisaaliisiin:

| a) | merroilla (FPO) pyydetyt saaliit; |
| --- | --- |

a)

merroilla (FPO) pyydetyt saaliit;

| b) | ICES-alueella IIIa pohjatrooleilla (OTB, TBN), joiden silmäkoko on vähintään 70 millimetriä ja jotka on varustettu lajitteluristikolla, jonka tankojen väli on enintään 35 millimetriä, pyydetyt saaliit; sekä |
| --- | --- |

b)

ICES-alueella IIIa pohjatrooleilla (OTB, TBN), joiden silmäkoko on vähintään 70 millimetriä ja jotka on varustettu lajitteluristikolla, jonka tankojen väli on enintään 35 millimetriä, pyydetyt saaliit; sekä

| c) | ICES-alueella IIIa pohjatrooleilla (OTB, TBN), joiden silmäkoko on vähintään 90 millimetriä ja jotka on varustettu ylähavaksella, jonka silmäkoko on vähintään 270 millimetriä (vinoneliösilmä) tai vähintään 140 millimetriä (neliösilmä), pyydetyt saaliit. |
| --- | --- |

c)

ICES-alueella IIIa pohjatrooleilla (OTB, TBN), joiden silmäkoko on vähintään 90 millimetriä ja jotka on varustettu ylähavaksella, jonka silmäkoko on vähintään 270 millimetriä (vinoneliösilmä) tai vähintään 140 millimetriä (neliösilmä), pyydetyt saaliit.

2.   Edellä 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa pyydetty keisarihummeri on päästettävä heti takaisin mereen alueella, jolta se on pyydetty.

3.   Jäsenvaltioiden, joilla on välitöntä kalastuksenhoitoetua Pohjanmerellä, on toimitettava komissiolle viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2016 tieteellistä lisätietoa, joka tukee 1 kohdan b alakohdassa säädettyä poikkeusta.

3 artikla

De minimis -poikkeukset

1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa säädetään, seuraavat määrät saa heittää pois:

| a) | merianturan ja koljan yhdistettyjen saaliiden osalta enintään kaksi prosenttia keisarihummerin, merianturan ja koljan vuotuisesta kokonaissaaliista keisarihummeria lajitteluristikkoa, jonka tankojen väli on enintään 35 millimetriä, käyttävillä pohjatrooleilla (OTB, TBN), joiden silmäkoko on vähintään 70 millimetriä, ICES-alueella IIIa pyytävien alusten harjoittamassa kalastuksessa; |
| --- | --- |

a)

merianturan ja koljan yhdistettyjen saaliiden osalta enintään kaksi prosenttia keisarihummerin, merianturan ja koljan vuotuisesta kokonaissaaliista keisarihummeria lajitteluristikkoa, jonka tankojen väli on enintään 35 millimetriä, käyttävillä pohjatrooleilla (OTB, TBN), joiden silmäkoko on vähintään 70 millimetriä, ICES-alueella IIIa pyytävien alusten harjoittamassa kalastuksessa;

| b) | merianturan osalta enintään kolme prosenttia merianturaa riimuverkoilla ja tavallisilla verkoilla (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) ICES-alueella IIIa, ICES-suuralueella IV ja unionin vesillä ICES-alueella IIa pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista; |
| --- | --- |

b)

merianturan osalta enintään kolme prosenttia merianturaa riimuverkoilla ja tavallisilla verkoilla (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) ICES-alueella IIIa, ICES-suuralueella IV ja unionin vesillä ICES-alueella IIa pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista;

| c) | alle 19 senttimetrin kokoisen merianturan osalta enintään 3,7 prosenttia tätä lajia pyytävien, silmäkooltaan 80–90 millimetriä olevia puomitrooleja (TBB) Pohjanmeren eteläosassa (ICES-suuralueella IV linjan 55/56° N eteläpuolella) käyttävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista; |
| --- | --- |

c)

alle 19 senttimetrin kokoisen merianturan osalta enintään 3,7 prosenttia tätä lajia pyytävien, silmäkooltaan 80–90 millimetriä olevia puomitrooleja (TBB) Pohjanmeren eteläosassa (ICES-suuralueella IV linjan 55/56° N eteläpuolella) käyttävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista;

| d) | säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienemmän merianturan osalta enintään seitsemän prosenttia kyseistä lajia puomitrooleilla (TBB), joiden silmäkoko on 80–119 millimetriä ja joiden silmäkokoa on lisätty puomitroolin jatko-osassa, ICES-suuralueella IV pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista; |
| --- | --- |

d)

säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienemmän merianturan osalta enintään seitsemän prosenttia kyseistä lajia puomitrooleilla (TBB), joiden silmäkoko on 80–119 millimetriä ja joiden silmäkokoa on lisätty puomitroolin jatko-osassa, ICES-suuralueella IV pyytävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista;

| e) | säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienemmän keisarihummerin osalta enintään kuusi prosenttia kyseistä lajia ICES-suuralueella IV ja unionin vesillä ICES-alueella IIa pyytävien, pohjatrooleja (OTB, TBN, OTT, TB), joiden silmäkoko on 80–99 millimetriä, käyttävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista. |
| --- | --- |

e)

säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienemmän keisarihummerin osalta enintään kuusi prosenttia kyseistä lajia ICES-suuralueella IV ja unionin vesillä ICES-alueella IIa pyytävien, pohjatrooleja (OTB, TBN, OTT, TB), joiden silmäkoko on 80–99 millimetriä, käyttävien alusten vuotuisesta kokonaissaaliista.

2.   Jäsenvaltioiden, joilla on välitöntä kalastuksenhoitoetua Pohjanmerellä, on toimitettava komissiolle viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2016 tieteellistä lisätietoa, joka tukee 1 kohdan c alakohdassa säädettyä poikkeusta.

4 artikla

Säilyttämisen vähimmäisviitekoko

Asetuksen (EY) N:o 850/98 liitteessä XII vahvistetusta säilyttämisen vähimmäisviitekoosta poiketen tätä asetusta sovellettaessa keisarihummerin säilyttämisen vähimmäisviitekoko ICES-alueella IIIa on seuraava:

| a) | kokonaispituus 105 millimetriä; |
| --- | --- |

a)

kokonaispituus 105 millimetriä;

| b) | selkäkilven pituus 32 millimetriä. |
| --- | --- |

b)

selkäkilven pituus 32 millimetriä.

5 artikla

Tekniset erityistoimenpiteet Skagerrakissa

1.   On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää trooleja, ankkuroituja kierrenuottia, puomitrooleja tai vastaavia hinattavia verkkopyydyksiä, joiden silmäkoko on alle 120 mm.

2.   Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen on sallittua käyttää trooleja, joiden troolinperän silmäkoko on vähintään 90 millimetriä edellyttäen, että ne on varustettu seuraavilla laitteilla:

| a) | vähintään 140 millimetrin neliösilmähavas; |
| --- | --- |

a)

vähintään 140 millimetrin neliösilmähavas;

| b) | vähintään 270 millimetrin vinoneliösilmähavas neljänä paneelina, jotka yhdistetään siten, että kolme 90 millimetrin silmää on kiinnitetty yhteen 270 millimetrin silmään; tai |
| --- | --- |

b)

vähintään 270 millimetrin vinoneliösilmähavas neljänä paneelina, jotka yhdistetään siten, että kolme 90 millimetrin silmää on kiinnitetty yhteen 270 millimetrin silmään; tai

| c) | lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 35 millimetriä. |
| --- | --- |

c)

lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 35 millimetriä.

Ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa säädettyä poikkeusta sovelletaan, edellyttäen että troolin havas on

| — | vähintään kolmen metrin pituinen, |
| --- | --- |

—

vähintään kolmen metrin pituinen,

| — | sijoitettu enintään neljän metrin päähän sulkuköydestä ja |
| --- | --- |

—

sijoitettu enintään neljän metrin päähän sulkuköydestä ja

| — | yhtä leveä kuin troolin ylempi verkko (jameesta jameeseen). |
| --- | --- |

—

yhtä leveä kuin troolin ylempi verkko (jameesta jameeseen).

3.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, myös seuraavanlaisia trooleja voidaan käyttää:

| a) | troolit, joiden neliösilmäverkon perä on vähintään 70 millimetriä ja jotka on varustettu lajitteluristikolla, jonka tankojen väli on enintään 35 millimetriä; |
| --- | --- |

a)

troolit, joiden neliösilmäverkon perä on vähintään 70 millimetriä ja jotka on varustettu lajitteluristikolla, jonka tankojen väli on enintään 35 millimetriä;

| b) | troolit, joiden pienin silmäkoko on alle 70 millimetriä kalastettaessa pelagisia tai teollisia lajeja, edellyttäen että saalis koostuu vähintään 80-prosenttisesti yhdestä tai useammasta pelagisesta tai teollisesta lajista; |
| --- | --- |

b)

troolit, joiden pienin silmäkoko on alle 70 millimetriä kalastettaessa pelagisia tai teollisia lajeja, edellyttäen että saalis koostuu vähintään 80-prosenttisesti yhdestä tai useammasta pelagisesta tai teollisesta lajista;

| c) | troolit, joiden perän silmäkoko on vähintään 35 millimetriä kalastettaessa Pandalus-sukuun kuuluvia lajeja, edellyttäen että trooli on varustettu lajitteluristikolla, jonka tankojen väli on enintään 19 millimetriä. |
| --- | --- |

c)

troolit, joiden perän silmäkoko on vähintään 35 millimetriä kalastettaessa Pandalus-sukuun kuuluvia lajeja, edellyttäen että trooli on varustettu lajitteluristikolla, jonka tankojen väli on enintään 19 millimetriä.

4.   Kalapesää voidaan käyttää kalastettaessa 3 kohdan c alakohdan mukaisesti Pandalus-sukuun kuuluvia lajeja, edellyttäen että on olemassa asianmukaiset kalastusmahdollisuudet sivusaaliskalastuksen kattamiseksi ja että pesä on

| — | varustettu neliösilmäisellä ylähavaksella, jonka silmäkoko on vähintään 120 millimetriä, |
| --- | --- |

—

varustettu neliösilmäisellä ylähavaksella, jonka silmäkoko on vähintään 120 millimetriä,

| — | vähintään kolmen metrin pituinen, ja |
| --- | --- |

—

vähintään kolmen metrin pituinen, ja

| — | vähintään yhtä leveä kuin lajitteluristikko. |
| --- | --- |

—

vähintään yhtä leveä kuin lajitteluristikko.

6 artikla

Alusluettelo

Jäsenvaltiot vahvistavat tämän asetuksen liitteessä säädettyjen kriteerien mukaisesti alukset, joihin purkamisvelvoitetta kussakin yksittäisessä kalastuksessa sovelletaan.

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015 suojattua unionin kalastuksenvalvonnan verkkosivustoa käyttäen luettelo kaikista seitiä kohdelajina pyytävistä aluksista, jotka ensimmäisen kohdan nojalla on vahvistettu liitteessä. Niiden on pidettävä luettelot ajan tasalla.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivän tammikuuta 2016 ja 31 päivän joulukuuta 2016 välisenä aikana.

Tämän asetuksen 6 artiklaa sovelletaan kuitenkin asetuksen voimaantulopäivästä lähtien.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä lokakuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  EYVL L 125, 27.4.1998, s. 1.

2

(3)  Tässä asetuksessa käytetyt pyydyskoodit viittaavat valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EY) N:o 404/2011 liitteessä XI oleviin koodeihin. Kokonaispituudeltaan alle 10-metristen alusten osalta taulukossa käytetyt koodit viittaavat FAO:n pyydysluokituksen koodeihin.

3

(4)  Euroopan unionin ja Norjan välisissä Skagerrakin ja Kattegatin vuoden 2012 kalastuksen sääntelyä koskevissa kalastusneuvotteluissa sovittuja päätelmiä koskeva yhteisesti sovittu pöytäkirja.

4

(5)  Euroopan unionin ja Norjan 4 päivänä heinäkuuta 2012 tekemä, poisheittokiellon ja valvontatoimenpiteiden täytäntöönpanoa Skagerrakin alueella koskevia toimenpiteitä koskevien kalastusneuvottelujen yhteisesti sovittu pöytäkirja.

5

---

LIITE

Kalastukset, joihin sovelletaan purkamisvelvoitetta

| Pyydys (1)
   (2) | Silmäkoko | Lajit |
| --- | --- | --- |
| Troolit:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | > 100 mm | Kaikki seiti- (jos alus pyytää kohdelajina seitiä (3)), punakampela- ja koljasaaliit.
  Kaikki pohjankatkaravun sivusaaliit. |
| Troolit:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | ICES-suuralue IV ja unionin vedet ICES-alueella IIa:
  80–99 mm | Kaikilla alueilla kaikki keisarihummeri- ja merianturasaaliit (4).
  Kaikki pohjankatkaravun sivusaaliit.
  ICES-alue IIIa: kaikki koljasaaliit. |
| ICES-alue IIIa: 70–99 mm |
| Troolit:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 32–69 mm | Kaikki pohjankatkarapusaaliit. |
| Puomitroolit:
  TBB | > 120 mm | Kaikki punakampelasaaliit.
  Kaikki pohjankatkaravun sivusaaliit. |
| Puomitroolit:
  TBB | 80–119 mm | Kaikki merianturasaaliit.
  Mahdolliset pohjankatkaravun sivusaaliit. |
| Verkot, riimuverkot ja pussiverkot:
  GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF | | Kaikki merianturasaaliit.
  Kaikki pohjankatkaravun sivusaaliit. |
| Koukut ja siimat:
  LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM | | Kaikki koljasaaliit.
  Kaikki pohjankatkaravun sivusaaliit. |
| Rysät:
  FPO, FIX, FYK, FPN | | Kaikki keisarihummerisaaliit.
  Kaikki pohjankatkaravun sivusaaliit. |

Pyydys (1)
   (2)

Silmäkoko

Lajit

Troolit:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

> 100 mm

Kaikki seiti- (jos alus pyytää kohdelajina seitiä (3)), punakampela- ja koljasaaliit.

Kaikki pohjankatkaravun sivusaaliit.

Troolit:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

ICES-suuralue IV ja unionin vedet ICES-alueella IIa:

80–99 mm

Kaikilla alueilla kaikki keisarihummeri- ja merianturasaaliit (4).

Kaikki pohjankatkaravun sivusaaliit.

ICES-alue IIIa: kaikki koljasaaliit.

ICES-alue IIIa: 70–99 mm

Troolit:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

32–69 mm

Kaikki pohjankatkarapusaaliit.

Puomitroolit:

TBB

> 120 mm

Kaikki punakampelasaaliit.

Kaikki pohjankatkaravun sivusaaliit.

Puomitroolit:

TBB

80–119 mm

Kaikki merianturasaaliit.

Mahdolliset pohjankatkaravun sivusaaliit.

Verkot, riimuverkot ja pussiverkot:

GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF

Kaikki merianturasaaliit.

Kaikki pohjankatkaravun sivusaaliit.

Koukut ja siimat:

LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM

Kaikki koljasaaliit.

Kaikki pohjankatkaravun sivusaaliit.

Rysät:

FPO, FIX, FYK, FPN

Kaikki keisarihummerisaaliit.

Kaikki pohjankatkaravun sivusaaliit.

---

(1)  Tässä taulukossa käytetyt pyydyskoodit viittaavat yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2011 liitteessä XI vahvistettuihin koodeihin.

(2)  Sellaisten alusten, joiden suurin pituus on alle 10 metriä, tässä taulukossa käytetyt koodit viittaavat FAO:n pyydysluokituksen mukaisiin koodeihin.

(3)  Aluksia pidetään kohdelajina seitiä pyytävinä aluksina, jos käytettäessä trooleja, joiden silmäkoko on ≥ 100 millimetriä, purettujen seitisaaliiden vuosittainen keskiarvo on ollut ≥ 50 prosenttia kaikista aluksen purkamista EU:n ja kolmansien maiden aluevesillä pyydetyistä saaliista ajanjaksolla x-4 – x-2, jossa x = soveltamisvuosi; esim. 2012–2014 vuoden 2016 ja 2013–2015 vuoden 2017 osalta.

(4)  Lukuun ottamatta ICES-aluetta IIIa kalastettaessa trooleilla, joiden silmäkoko on vähintään 90 millimetriä ja jotka on varustettu ylähavaksella, jonka silmäkoko on vähintään 270 millimetriä (vinoneliösilmä) tai vähintään 140 millimetriä (neliösilmä), taikka 6–9 metrin päähän troolinperästä kiinnitetyllä 120 millimetrin neliösilmähavaksella.

---

| 23.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 336/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 336/49

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2015/2441,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2015,

tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin 27 osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tietyt kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008, hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tietyt kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008, hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2).

| (2) | Kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antava elin International Accounting Standards Board julkaisi 12 päivänä elokuuta 2014 muutokset kansainväliseen tilinpäätösstandardiin IAS 27 Erillistilinpäätös otsikolla Pääomaosuusmenetelmä erillistilinpäätöksessä. Muutosten tarkoituksena on sallia, että yhteisöt käyttävät IAS 28 -standardissa Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin selostettua pääomaosuusmenetelmää tytär-, yhteis- ja osakkuusyrityksiin tehtyjen sijoitusten kirjaamisessa erillistilinpäätöksiinsä. |
| --- | --- |

(2)

Kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antava elin International Accounting Standards Board julkaisi 12 päivänä elokuuta 2014 muutokset kansainväliseen tilinpäätösstandardiin IAS 27 Erillistilinpäätös otsikolla Pääomaosuusmenetelmä erillistilinpäätöksessä. Muutosten tarkoituksena on sallia, että yhteisöt käyttävät IAS 28 -standardissa Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin selostettua pääomaosuusmenetelmää tytär-, yhteis- ja osakkuusyrityksiin tehtyjen sijoitusten kirjaamisessa erillistilinpäätöksiinsä.

| (3) | IAS 27:n muutoksista seuraa, että kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja IFRS 1 ja IAS 28 on muutettava, jotta voidaan varmistaa kansainvälisten tilinpäätösstandardien välinen johdonmukaisuus. |
| --- | --- |

(3)

IAS 27:n muutoksista seuraa, että kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja IFRS 1 ja IAS 28 on muutettava, jotta voidaan varmistaa kansainvälisten tilinpäätösstandardien välinen johdonmukaisuus.

| (4) | IAS 27:n muutokset sisältävät joitakin viittauksia IFRS 9 -standardiin, joita nykyään ei voida soveltaa, koska unioni ei ole vielä hyväksynyt kyseistä standardia. Siksi tämän asetuksen liitteessä olevia viittauksia IFRS 9:ään olisi pidettävä viittauksina kansainväliseen tilinpäätösstandardiin IAS 39 Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen. |
| --- | --- |

(4)

IAS 27:n muutokset sisältävät joitakin viittauksia IFRS 9 -standardiin, joita nykyään ei voida soveltaa, koska unioni ei ole vielä hyväksynyt kyseistä standardia. Siksi tämän asetuksen liitteessä olevia viittauksia IFRS 9:ään olisi pidettävä viittauksina kansainväliseen tilinpäätösstandardiin IAS 39 Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen.

| (5) | Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) on vahvistanut, että muutokset IAS 27:ään täyttävät asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt hyväksymisperusteet. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) on vahvistanut, että muutokset IAS 27:ään täyttävät asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt hyväksymisperusteet.

| (6) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1126/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1126/2008 olisi muutettava.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1126/2008 liite seuraavasti:

| a) | muutetaan IFRS 1 Ensimmäinen IFRS-standardien käyttöönotto tämän asetuksen liitteen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

muutetaan IFRS 1 Ensimmäinen IFRS-standardien käyttöönotto tämän asetuksen liitteen mukaisesti;

| b) | muutetaan IAS 27 Erillistilinpäätös tämän asetuksen liitteen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

muutetaan IAS 27 Erillistilinpäätös tämän asetuksen liitteen mukaisesti;

| c) | muutetaan IAS 28 Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

muutetaan IAS 28 Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2.   Tämän asetuksen liitteessä olevia viittauksia IFRS 9:ään on pidettävä viittauksina IAS 39:ään Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen.

2 artikla

Kaikkien yritysten on sovellettava 1 artiklassa tarkoitettuja muutoksia viimeistään sen ensimmäisen tilikauden alusta, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2016 tai sen jälkeen.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1126/2008, annettu 3 päivänä marraskuuta 2008, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti (EUVL L 320, 29.11.2008, s. 1).

2

---

LIITE

Pääomaosuusmenetelmä erillistilinpäätöksessä

(Muutokset IAS 27:ään)

Muutokset IAS 27:ään

Erillistilinpäätös

Muutetaan kappaleita 4–7, 10, 11B ja 12 ja lisätään kappale 18J.

MÄÄRITELMÄT

| 4 | Tässä standardissa käytetään seuraavia termejä seuraavassa merkityksessä:
  ...


  Erillistilinpäätös on sellaisen yhteisön esittämä tilinpäätös, jossa yhteisö voisi tämän standardin vaatimukset huomioon ottaen valintansa mukaan käsitellä tytär-, yhteis- ja osakkuusyrityssijoitukset hankintamenoon perustuen, IFRS 9:n Rahoitusinstrumentit mukaisesti tai IAS 28:ssa Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin kuvatulla pääomaosuusmenetelmällä. |
| --- | --- |

4

...

Erillistilinpäätös on sellaisen yhteisön esittämä tilinpäätös, jossa yhteisö voisi tämän standardin vaatimukset huomioon ottaen valintansa mukaan käsitellä tytär-, yhteis- ja osakkuusyrityssijoitukset hankintamenoon perustuen, IFRS 9:n Rahoitusinstrumentit mukaisesti tai IAS 28:ssa Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin kuvatulla pääomaosuusmenetelmällä.

| 5 | Seuraavat termit määritellään IFRS 10:n Konsernitilinpäätös liitteessä A, IFRS 11:n Yhteisjärjestelyt liitteessä A ja IAS 28:n kappaleessa 3:






  — | osakkuusyritys |
| --- | --- | --- |

5

Seuraavat termit määritellään IFRS 10:n Konsernitilinpäätös liitteessä A, IFRS 11:n Yhteisjärjestelyt liitteessä A ja IAS 28:n kappaleessa 3:

—

osakkuusyritys

| — | pääomaosuusmenetelmä |
| --- | --- |

—

pääomaosuusmenetelmä

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| 6 | Erillistilinpäätös on tilinpäätös, joka esitetään konsernitilinpäätöksen lisäksi tai sellaisen sijoittajan tilinpäätöksen lisäksi, jolla ei ole tytäryrityssijoituksia mutta jolla on osakkuus- tai yhteisyrityssijoituksia ja jossa osakkuus- tai yhteisyrityssijoituksia on IAS 28:n mukaan käsiteltävä pääomaosuusmenetelmällä muissa kuin kappaleissa 8–8A tarkoitetuissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

6

Erillistilinpäätös on tilinpäätös, joka esitetään konsernitilinpäätöksen lisäksi tai sellaisen sijoittajan tilinpäätöksen lisäksi, jolla ei ole tytäryrityssijoituksia mutta jolla on osakkuus- tai yhteisyrityssijoituksia ja jossa osakkuus- tai yhteisyrityssijoituksia on IAS 28:n mukaan käsiteltävä pääomaosuusmenetelmällä muissa kuin kappaleissa 8–8A tarkoitetuissa olosuhteissa.

| 7 | Jos yhteisöllä ei ole tytäryrityksiä tai osakkuusyrityksiä eikä se ole osapuolena yhteisyrityksessä, sen tilinpäätös ei ole erillistilinpäätös.
  ... |
| --- | --- |

7

Jos yhteisöllä ei ole tytäryrityksiä tai osakkuusyrityksiä eikä se ole osapuolena yhteisyrityksessä, sen tilinpäätös ei ole erillistilinpäätös.

...

ERILLISTILINPÄÄTÖKSEN LAATIMINEN

...

| 10 | Kun yhteisö laatii erillistilinpäätöksen, sen on käsiteltävä tytär-, yhteis- ja osakkuusyrityssijoitukset joko:







  a) | hankintamenoon perustuen; |
| --- | --- | --- |

10

a)

hankintamenoon perustuen;

| b) | IFRS 9:n mukaisesti; tai |
| --- | --- |

b)

IFRS 9:n mukaisesti; tai

| c) | IAS 28:ssa kuvatulla pääomaosuusmenetelmällä. |
| --- | --- |

c)

IAS 28:ssa kuvatulla pääomaosuusmenetelmällä.

Yhteisön on sovellettava samaa kirjanpitokäsittelyä jokaiseen sijoitusten ryhmään. Sijoituksia, jotka käsitellään hankintamenoon perustuen tai pääomaosuusmenetelmällä, on käsiteltävä kirjanpidossa IFRS 5:n Myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät ja lopetetut toiminnot mukaisesti, kun ne luokitellaan myytävinä oleviksi tai omistajille jaettaviksi (tai sisältyvät myytävänä olevaksi tai omistajille jaettavaksi luokiteltavaan luovutettavien erien ryhmään). IFRS 9:n mukaisesti käsiteltävien sijoitusten arvostus ei muutu tällaisessa tapauksessa.

...

| 11B | Kun emoyritys lakkaa olemasta sijoitusyhteisö tai kun siitä tulee sijoitusyhteisö, sen on käsiteltävä muutos kirjanpidossaan statuksen muuttumisajankohdasta lukien seuraavalla tavalla:






  a) | kun yhteisö lakkaa olemasta sijoitusyhteisö, sen on käsiteltävä tytäryrityssijoitus kappaleen 10 mukaisesti. Statuksen muuttumispäivää on pidettävä oletushankinta-ajankohtana. Kun sijoitus käsitellään kappaleen 10 mukaisesti, tytäryrityksen oletushankinta-ajankohdan käyvän arvon on edustettava luovutettua oletusvastiketta.






  i) | [poistettu] |
| --- | --- | --- | --- |

11B

Kun emoyritys lakkaa olemasta sijoitusyhteisö tai kun siitä tulee sijoitusyhteisö, sen on käsiteltävä muutos kirjanpidossaan statuksen muuttumisajankohdasta lukien seuraavalla tavalla:

a)

kun yhteisö lakkaa olemasta sijoitusyhteisö, sen on käsiteltävä tytäryrityssijoitus kappaleen 10 mukaisesti. Statuksen muuttumispäivää on pidettävä oletushankinta-ajankohtana. Kun sijoitus käsitellään kappaleen 10 mukaisesti, tytäryrityksen oletushankinta-ajankohdan käyvän arvon on edustettava luovutettua oletusvastiketta.

i)

[poistettu]

| ii) | [poistettu] |
| --- | --- |

ii)

[poistettu]

| b) | kun yhteisöstä tulee sijoitusyhteisö, sen on käsiteltävä tytäryrityssijoitus kirjanpidossaan IFRS 9:n mukaisesti käypään arvoon tulosvaikutteisesti. Tytäryrityksen aikaisemman kirjanpitoarvon ja sijoittajan statuksen muuttumisajankohdan käyvän arvon välinen erotus on kirjattava tulosvaikutteisesti voitoksi tai tappioksi. Kyseisistä tytäryrityksistä aiemmin muihin laajan tuloksen eriin kirjattujen voittojen tai tappioiden kertynyt määrä on käsiteltävä ikään kuin sijoitusyhteisö olisi luopunut kyseisistä tytäryrityksistä statuksen muuttumisajankohtana. |
| --- | --- |

b)

kun yhteisöstä tulee sijoitusyhteisö, sen on käsiteltävä tytäryrityssijoitus kirjanpidossaan IFRS 9:n mukaisesti käypään arvoon tulosvaikutteisesti. Tytäryrityksen aikaisemman kirjanpitoarvon ja sijoittajan statuksen muuttumisajankohdan käyvän arvon välinen erotus on kirjattava tulosvaikutteisesti voitoksi tai tappioksi. Kyseisistä tytäryrityksistä aiemmin muihin laajan tuloksen eriin kirjattujen voittojen tai tappioiden kertynyt määrä on käsiteltävä ikään kuin sijoitusyhteisö olisi luopunut kyseisistä tytäryrityksistä statuksen muuttumisajankohtana.

| 12 | Osingot tytär-, yhteis- tai osakkuusyritykseltä on kirjattava yhteisön erillistilinpäätökseen, kun yhteisölle syntyy oikeus osingon saamiseen. Osinko kirjataan tulosvaikutteisesti, paitsi jos yhteisö valitsee pääomaosuusmenetelmän soveltamisen, jolloin osinko kirjataan vähentämään sijoituksen kirjanpitoarvoa.
  ... |
| --- | --- |

12

Osingot tytär-, yhteis- tai osakkuusyritykseltä on kirjattava yhteisön erillistilinpäätökseen, kun yhteisölle syntyy oikeus osingon saamiseen. Osinko kirjataan tulosvaikutteisesti, paitsi jos yhteisö valitsee pääomaosuusmenetelmän soveltamisen, jolloin osinko kirjataan vähentämään sijoituksen kirjanpitoarvoa.

...

VOIMAANTULO JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

...

| 18J | Elokuussa 2014 julkaistulla asiakirjalla Pääomaosuusmenetelmä erillistilinpäätöksessä (muutokset IAS 27:ään) muutettiin kappaleita 4–7, 10, 11B ja 12. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia 1.1.2016 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla takautuvasti IAS 8:n Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, kirjanpidollisten arvioiden muutokset ja virheet mukaisesti. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa muutoksia aikaisemmalla kaudella, tästä on annettava tieto. |
| --- | --- |

18J

Muutokset muihin standardeihin

IFRS 1 Ensimmäinen IFRS-standardien käyttöönotto

Lisätään kappale 39Z.

VOIMAANTULO

...

| 39Z | Elokuussa 2014 julkaistulla asiakirjalla Pääomaosuusmenetelmä erillistilinpäätöksessä (muutokset IAS 27:ään) muutettiin kappaletta D14 ja lisättiin kappale D15A. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia 1.1.2016 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa muutoksia aikaisemmalla kaudella, tästä on annettava tieto. |
| --- | --- |

39Z

Elokuussa 2014 julkaistulla asiakirjalla Pääomaosuusmenetelmä erillistilinpäätöksessä (muutokset IAS 27:ään) muutettiin kappaletta D14 ja lisättiin kappale D15A. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia 1.1.2016 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa muutoksia aikaisemmalla kaudella, tästä on annettava tieto.

Muutetaan liitteen D kappaletta D14 ja lisätään kappale D15A.

Sijoitukset tytäryrityksiin, yhteisyrityksiin ja osakkuusyrityksiin

| D14 | Kun yhteisö laatii erillistilinpäätöksen, sen on IAS 27:n mukaan käsiteltävä tytäryritys, yhteisyritys- ja osakkuusyrityssijoitukset joko:






  a) | hankintamenoon perustuen; |
| --- | --- | --- |

D14

Kun yhteisö laatii erillistilinpäätöksen, sen on IAS 27:n mukaan käsiteltävä tytäryritys, yhteisyritys- ja osakkuusyrityssijoitukset joko:

a)

hankintamenoon perustuen;

| b) | IFRS 9:n mukaisesti; tai |
| --- | --- |

b)

IFRS 9:n mukaisesti; tai

| c) | IAS 28:ssa kuvatulla pääomaosuusmenetelmällä. |
| --- | --- |

c)

IAS 28:ssa kuvatulla pääomaosuusmenetelmällä.

...

| D15A | Jos ensilaatija käsittelee tällaisen sijoituksen käyttäen IAS 28:ssa kuvattuja pääomaosuusmenetelmän mukaisia menettelyjä:






  a) | ensilaatija soveltaa sijoituksen hankintaan aiempia liiketoimintojen yhdistämisiä koskevaa helpotusta (Liite C). |
| --- | --- | --- |

D15A

Jos ensilaatija käsittelee tällaisen sijoituksen käyttäen IAS 28:ssa kuvattuja pääomaosuusmenetelmän mukaisia menettelyjä:

a)

ensilaatija soveltaa sijoituksen hankintaan aiempia liiketoimintojen yhdistämisiä koskevaa helpotusta (Liite C).

| b) | jos yhteisöstä tulee ensilaatija erillistilinpäätöksensä osalta aiemmin kuin konsernitilinpäätöksensä osalta ja






  i) | myöhemmin kuin sen emoyrityksestä, sen on sovellettava erillistilinpäätöksessään kappaletta D16. |
| --- | --- | --- |

b)

jos yhteisöstä tulee ensilaatija erillistilinpäätöksensä osalta aiemmin kuin konsernitilinpäätöksensä osalta ja

i)

myöhemmin kuin sen emoyrityksestä, sen on sovellettava erillistilinpäätöksessään kappaletta D16.

| ii) | myöhemmin kuin sen tytäryrityksestä, sen on sovellettava erillistilinpäätöksessään kappaletta D17. |
| --- | --- |

ii)

myöhemmin kuin sen tytäryrityksestä, sen on sovellettava erillistilinpäätöksessään kappaletta D17.

IAS 28 Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin

Muutetaan kappaletta 25 ja lisätään kappale 45B.

Omistusosuuksien muutokset

| 25 | Jos yhteisön omistusosuus osakkuus- tai yhteisyrityksessä pienenee mutta sijoitus luokitellaan edelleen joko osakkuus- tai yhteisyritykseksi, yhteisön on siirrettävä tulosvaikutteiseksi aiemmin muihin laajan tuloksen eriin kirjattu osuus tähän omistusosuuden pienemiseen liittyvästä voitosta tai tappiosta, jos tämä voitto tai tappio olisi siirrettävä tulosvaikutteiseksi asianomaisten varojen tai velkojen luovutuksen yhteydessä.
  ... |
| --- | --- |

25

Jos yhteisön omistusosuus osakkuus- tai yhteisyrityksessä pienenee mutta sijoitus luokitellaan edelleen joko osakkuus- tai yhteisyritykseksi, yhteisön on siirrettävä tulosvaikutteiseksi aiemmin muihin laajan tuloksen eriin kirjattu osuus tähän omistusosuuden pienemiseen liittyvästä voitosta tai tappiosta, jos tämä voitto tai tappio olisi siirrettävä tulosvaikutteiseksi asianomaisten varojen tai velkojen luovutuksen yhteydessä.

...

VOIMAANTULO JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

...

| 45B | Elokuussa 2014 julkaistulla asiakirjalla Pääomaosuusmenetelmä erillistilinpäätöksessä (muutokset IAS 27:ään) muutettiin kappaletta 25. Yhteisön on sovellettava tätä muutosta 1.1.2016 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla takautuvasti IAS 8:n Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, kirjanpidollisten arvioiden muutokset ja virheet mukaisesti. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa muutosta aikaisemmalla kaudella, tästä on annettava tieto. |
| --- | --- |

45B

Elokuussa 2014 julkaistulla asiakirjalla Pääomaosuusmenetelmä erillistilinpäätöksessä (muutokset IAS 27:ään) muutettiin kappaletta 25. Yhteisön on sovellettava tätä muutosta 1.1.2016 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla takautuvasti IAS 8:n Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, kirjanpidollisten arvioiden muutokset ja virheet mukaisesti. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa muutosta aikaisemmalla kaudella, tästä on annettava tieto.

---

| 23.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 336/54 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 336/54

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/2442,

annettu 22 päivänä joulukuuta 2015,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä,

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 104,4 |
| TR | 109,8 |
| ZZ | 150,1 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| MA | 90,3 |
| TR | 143,9 |
| ZZ | 136,4 |
| 0709 93 10 | MA | 45,8 |
| TR | 145,2 |
| ZZ | 95,5 |
| 0805 10 20 | EG | 52,8 |
| MA | 65,7 |
| TR | 77,0 |
| ZA | 53,1 |
| ZZ | 62,2 |
| 0805 20 10 | MA | 74,4 |
| ZZ | 74,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 111,9 |
| TR | 86,8 |
| UY | 95,4 |
| ZZ | 98,0 |
| 0805 50 10 | TR | 97,8 |
| ZZ | 97,8 |
| 0808 10 80 | CA | 153,6 |
| CL | 95,8 |
| US | 172,3 |
| ZA | 141,1 |
| ZZ | 140,7 |
| 0808 30 90 | CN | 63,7 |
| TR | 121,0 |
| ZZ | 92,4 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

236,2

MA

104,4

TR

109,8

ZZ

150,1

0707 00 05

EG

174,9

MA

90,3

TR

143,9

ZZ

136,4

0709 93 10

MA

45,8

TR

145,2

ZZ

95,5

0805 10 20

EG

52,8

MA

65,7

TR

77,0

ZA

53,1

ZZ

62,2

0805 20 10

MA

74,4

ZZ

74,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

111,9

TR

86,8

UY

95,4

ZZ

98,0

0805 50 10

TR

97,8

ZZ

97,8

0808 10 80

CA

153,6

CL

95,8

US

172,3

ZA

141,1

ZZ

140,7

0808 30 90

CN

63,7

TR

121,0

ZZ

92,4

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 23.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 336/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 336/56

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/2443,

annettu 11 päivänä joulukuuta 2015,

Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisellä assosiaatiosopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta, joka koskee kyseisen assosiaatiosopimuksen V osastoa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, 464 artiklan 3 ja 4 kohdassa määrätään, että osaa sopimuksesta sovelletaan väliaikaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, 464 artiklan 3 ja 4 kohdassa määrätään, että osaa sopimuksesta sovelletaan väliaikaisesti.

| (2) | Väliaikaisesti sovellettavat sopimuksen osat täsmennetään neuvoston päätöksen 2014/492/EU (2) 3 artiklassa. |
| --- | --- |

(2)

Väliaikaisesti sovellettavat sopimuksen osat täsmennetään neuvoston päätöksen 2014/492/EU (2) 3 artiklassa.

| (3) | Sopimuksen 462 artiklassa määrätään, että sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltaminen niiden Moldovan tasavallan alueiden osalta, jotka eivät kuulu Moldovan tasavallan hallituksen tosiasialliseen hallintaan, on aloitettava sen jälkeen, kun Moldovan tasavalta takaa V osaston täysimääräisen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan koko alueellaan. |
| --- | --- |

(3)

Sopimuksen 462 artiklassa määrätään, että sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltaminen niiden Moldovan tasavallan alueiden osalta, jotka eivät kuulu Moldovan tasavallan hallituksen tosiasialliseen hallintaan, on aloitettava sen jälkeen, kun Moldovan tasavalta takaa V osaston täysimääräisen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan koko alueellaan.

| (4) | Lisäksi sopimuksen 462 artiklassa määrätään, että assosiaationeuvosto tekee päätöksen siitä, milloin sopimuksen V osaston täysimääräinen täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta on varmistettu koko Moldovan tasavallan alueella. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi sopimuksen 462 artiklassa määrätään, että assosiaationeuvosto tekee päätöksen siitä, milloin sopimuksen V osaston täysimääräinen täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta on varmistettu koko Moldovan tasavallan alueella.

| (5) | Moldovan tasavalta on ilmoittanut Euroopan komissiolle, että se voi taata sopimuksen V osaston täysimääräisen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan koko alueellaan 1 päivästä tammikuuta 2016. |
| --- | --- |

(5)

Moldovan tasavalta on ilmoittanut Euroopan komissiolle, että se voi taata sopimuksen V osaston täysimääräisen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan koko alueellaan 1 päivästä tammikuuta 2016.

| (6) | Sopimuksen V osaston soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella on tarpeen seurata ja tarkastella säännöllisesti. |
| --- | --- |

(6)

Sopimuksen V osaston soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella on tarpeen seurata ja tarkastella säännöllisesti.

| (7) | Sen vuoksi on aiheellista määrittää unionin kanta, joka koskee sopimuksen V osaston soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella, |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi on aiheellista määrittää unionin kanta, joka koskee sopimuksen V osaston soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen 434 artiklalla perustetussa assosiaationeuvostossa esitettävä unionin kanta, joka koskee sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) täysimääräistä täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa ja sen soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella, perustuu tähän päätökseen liitettyyn assosiaationeuvoston päätösluonnokseen.

2.   Unionin edustajat assosiaationeuvostossa voivat sopia päätösluonnokseen tehtävistä vähäisistä teknisistä muutoksista ilman uutta neuvoston päätöstä.

2 artikla

Euroopan komissio raportoi neuvostolle sopimuksen V osaston soveltamisesta koko Moldovan tasavallan alueella kahdeksan kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta ja sen jälkeen vuosittain. Jos Moldovan tasavalta ei enää takaa sopimuksen V osaston täysimääräistä täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa niillä Moldovan tasavallan alueilla, jotka eivät kuulu sen tosiasialliseen hallintaan, unionin edustajat assosiaationeuvostossa voivat perussopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaisella päätöksellä pyytää assosiaationeuvostoa harkitsemaan uudelleen sopimuksen V osaston soveltamisen jatkumista kyseisillä alueilla.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 11 päivänä joulukuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. BAUSCH

---

(1)  EUVL L 260, 30.8.2014, s. 4.

1

(2)  Neuvoston päätös 2014/492/EU, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 260, 30.8.2014, s. 1).

2

---

LUONNOS

EU:N JA MOLDOVAN TASAVALLAN ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1/2015,

annettu ... päivänä ...kuuta 2015,

Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen V osaston soveltamisesta koko Moldovan tasavallan alueella

ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen (1) ja erityisesti sen 462 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Osia Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisestä assosiaatiosopimuksesta, jäljempänä ’sopimus’, on sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä syyskuuta 2014 sopimuksen 464 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Osia Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisestä assosiaatiosopimuksesta, jäljempänä ’sopimus’, on sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä syyskuuta 2014 sopimuksen 464 artiklan mukaisesti.

| (2) | Moldovan tasavalta on ilmoittanut Euroopan komissiolle voivansa taata sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) täysimääräisen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan koko alueellaan 1 päivästä tammikuuta 2016. |
| --- | --- |

(2)

Moldovan tasavalta on ilmoittanut Euroopan komissiolle voivansa taata sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) täysimääräisen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan koko alueellaan 1 päivästä tammikuuta 2016.

| (3) | On aiheellista, että assosiaationeuvosto tarkastelee säännöllisesti sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella. |
| --- | --- |

(3)

On aiheellista, että assosiaationeuvosto tarkastelee säännöllisesti sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella.

| (4) | On aiheellista, että kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevä assosiaatiokomitea seuraa sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella ja raportoi säännöllisesti assosiaationeuvostolle, |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista, että kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevä assosiaatiokomitea seuraa sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella ja raportoi säännöllisesti assosiaationeuvostolle,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen V osastoa (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) sovelletaan koko Moldovan tasavallan alueella 1 päivästä tammikuuta 2016.

2.   Assosiaationeuvosto tarkastelee uudelleen sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella 10 kuukauden kuluessa tämän päätöksen hyväksymisestä ja sen jälkeen kerran vuodessa.

3.   Kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevä assosiaatiokomitea seuraa 1 kohdassa tarkoitettua sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltamista. Se raportoi assosiaationeuvostolle kerran vuodessa ja olosuhteiden sitä vaatiessa.

4.   Sopimuksen VII osastoa (Institutionaaliset määräykset, yleiset määräykset ja loppumääräykset) sovelletaan siltä osin kuin sitä sovelletaan sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) yhteydessä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty

Assosiaationeuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 260, 30.8.2014, s. 4.

1

---

| 23.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 336/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 336/59

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/2444,

annettu 17 päivänä joulukuuta 2015,

eläintautien ja zoonoosien kansallisille hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmille myönnettävää unionin rahoitusta koskevien jäsenvaltioiden hakemusten vakiovaatimuksista ja päätöksen 2008/425/EY kumoamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 9192)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikeketjuun, eläinten terveyteen ja eläinten hyvinvointiin, kasvien terveyteen ja kasvien lisäysaineistoon liittyvien menojen hallinnointia koskevista säännöksistä, neuvoston direktiivien 98/56/EY, 2000/29/EY ja 2008/90/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 178/2002, (EY) N:o 882/2004, (EY) N:o 396/2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/128/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 muuttamisesta sekä neuvoston päätösten 66/399/ETY, 76/894/ETY ja 2009/470/EY kumoamisesta 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 652/2014 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) N:o 652/2014 annetaan säännöksiä muun muassa elintarvikeketjuun ja eläinten terveyteen liittyvien kustannusten hallinnasta sekä eläintautien ja zoonoosien kansallisten hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien sisältöä koskevista vaatimuksista. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) N:o 652/2014 annetaan säännöksiä muun muassa elintarvikeketjuun ja eläinten terveyteen liittyvien kustannusten hallinnasta sekä eläintautien ja zoonoosien kansallisten hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien sisältöä koskevista vaatimuksista.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 652/2014 12 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on esitettävä komissiolle viimeistään kunkin vuoden toukokuun 31 päivänä seuraavan vuoden aikana alkavat kansalliset ohjelmat, joita varten ne haluavat hakea avustusta. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 652/2014 12 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on esitettävä komissiolle viimeistään kunkin vuoden toukokuun 31 päivänä seuraavan vuoden aikana alkavat kansalliset ohjelmat, joita varten ne haluavat hakea avustusta.

| (3) | Komission päätöksessä 2008/425/EY (2) säädetään, että jäsenvaltioiden, jotka hakevat unionilta rahoitusta kansallisiin tiettyjen eläintautien hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmiin, on toimitettava hakemukset, jotka sisältävät vähintään tietyt kyseisen päätöksen liitteessä I–V esitetyt tiedot. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätöksessä 2008/425/EY (2) säädetään, että jäsenvaltioiden, jotka hakevat unionilta rahoitusta kansallisiin tiettyjen eläintautien hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmiin, on toimitettava hakemukset, jotka sisältävät vähintään tietyt kyseisen päätöksen liitteessä I–V esitetyt tiedot.

| (4) | Asetuksen (EU) N:o 652/2014 hyväksymisen jälkeen jäsenvaltioiden kansallisten ohjelmien sisältöä ja toimittamista koskevia vakiovaatimuksia, sellaisina kuin ne ovat määriteltynä kyseisen asetuksen 9 artiklassa, olisi tarkistettava, jotta ne täyttävät täysin kyseisen asetuksen 12 artiklan vaatimukset. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) N:o 652/2014 hyväksymisen jälkeen jäsenvaltioiden kansallisten ohjelmien sisältöä ja toimittamista koskevia vakiovaatimuksia, sellaisina kuin ne ovat määriteltynä kyseisen asetuksen 9 artiklassa, olisi tarkistettava, jotta ne täyttävät täysin kyseisen asetuksen 12 artiklan vaatimukset.

| (5) | Lisäksi jäsenvaltioiden kansallisten ohjelmien sisältöä ja toimittamista koskevien vakiovaatimusten, sellaisina kuin ne ovat määriteltyinä asetuksen (EU) N:o 652/2014 9 artiklassa, olisi täytettävä komission päätöksellä 2008/341/EY (3) vahvistettuja kansallisia hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmia koskevat kriteerit. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi jäsenvaltioiden kansallisten ohjelmien sisältöä ja toimittamista koskevien vakiovaatimusten, sellaisina kuin ne ovat määriteltyinä asetuksen (EU) N:o 652/2014 9 artiklassa, olisi täytettävä komission päätöksellä 2008/341/EY (3) vahvistettuja kansallisia hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmia koskevat kriteerit.

| (6) | Unionin kehittyvän lainsäädännön noudattamiseksi tiettyjen tautien osalta olisi käytettävä komission verkkosivulla esitettyjä sähköisiä vakiomalleja, jotta malleihin on helpompi tehdä tarvittavia muutoksia tai sisällyttää lisätietoja. Komissio tiedottaa jäsenvaltioille ja keskustelee niiden kanssa kaikista sähköisiin vakiomalleihin tarvittavista muutoksista pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean puitteissa. Tarkistetut sähköiset vakiomallit lähetetään kaikille jäsenvaltioille viimeistään kyseisen vuoden maaliskuun alkuun mennessä. |
| --- | --- |

(6)

Unionin kehittyvän lainsäädännön noudattamiseksi tiettyjen tautien osalta olisi käytettävä komission verkkosivulla esitettyjä sähköisiä vakiomalleja, jotta malleihin on helpompi tehdä tarvittavia muutoksia tai sisällyttää lisätietoja. Komissio tiedottaa jäsenvaltioille ja keskustelee niiden kanssa kaikista sähköisiin vakiomalleihin tarvittavista muutoksista pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean puitteissa. Tarkistetut sähköiset vakiomallit lähetetään kaikille jäsenvaltioille viimeistään kyseisen vuoden maaliskuun alkuun mennessä.

| (7) | Sellaisten tautien osalta, jotka eivät sisälly sähköisiin vakiomalleihin, ja vesieläinten tautien osalta kansalliset ohjelmat voidaan toimittaa käyttämällä muita kuin sähköisiä vakiomalleja, kun otetaan huomioon viime vuosina toimitetut vähäiset määrät, jotka eivät oikeuta erityisten sähköisten mallien kehittämiseen. |
| --- | --- |

(7)

Sellaisten tautien osalta, jotka eivät sisälly sähköisiin vakiomalleihin, ja vesieläinten tautien osalta kansalliset ohjelmat voidaan toimittaa käyttämällä muita kuin sähköisiä vakiomalleja, kun otetaan huomioon viime vuosina toimitetut vähäiset määrät, jotka eivät oikeuta erityisten sähköisten mallien kehittämiseen.

| (8) | Selkeyden vuoksi päätös 2008/425/EY olisi näin ollen kumottava ja korvattava tällä päätöksellä. |
| --- | --- |

(8)

Selkeyden vuoksi päätös 2008/425/EY olisi näin ollen kumottava ja korvattava tällä päätöksellä.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 652/2014 12 artiklan 2 kohdassa esitetyn sisällön lisäksi kansallisiin ohjelmiin on sisällyttävä tämän päätöksen liitteissä säädetyt tiedot.

2 artikla

Asetuksen (EU) N:o 652/2014 9 artiklassa säädetyt kansalliset ohjelmat on toimitettava internetin kautta käyttämällä tämän päätöksen liitteissä I–IV esitettyjä sähköisiä vakiomalleja tai sähköpostitse käyttämällä tämän päätöksen liitteessä V esitettyjä vakiomalleja sellaisten tautien osalta, jotka eivät sisälly sähköisiin malleihin, ja liitteessä VI esitettyjä malleja vesieläinten tautien osalta.

3 artikla

Kumotaan päätös 2008/425/EY.

4 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan vuotta 2017 ja seuraavia vuosia koskevien kansallisten hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien toimittamiseen.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 2015.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 189, 27.6.2014, s. 1.

1

(2)  Komission päätös 2008/425/EY, tehty 25 päivänä huhtikuuta 2008, tiettyjen eläintautien ja zoonoosien kansallisille hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmille myönnettävää yhteisön rahoitusta koskevien jäsenvaltioiden hakemusten vakiovaatimuksista (EUVL L 159, 18.6.2008, s. 1).

2

(3)  Komission päätös 2008/341/EY, tehty 25 päivänä huhtikuuta 2008, tiettyjen eläintautien ja zoonoosien kansallisiin hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmiin sovellettavista yhteisön vaatimuksista (EUVL L 115, 29.4.2008, s. 44).

3

---

LIITE I

Jäljempänä lueteltuja eläintauteja koskevien kansallisten ohjelmien toimittamisessa käytettävä pdf-malli löytyy SANTE-pääosaston verkkosivulta:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

Liite I.a: raivotauti

Liite I.b: nautojen tuberkuloosi, naudan luomistauti, lampaan ja vuohen luomistauti (B. melitensis)

Liite I.c: klassinen sikarutto, afrikkalainen sikarutto ja sian vesikulääritauti

Liite I.d: bluetongue-tauti.

---

LIITE II

Salmonellan torjuntaohjelmien toimittamisessa käytettävä pdf-malli löytyy SANTE-pääosaston verkkosivulta:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

---

LIITE III

Tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (BSE ja scrapie) torjuntaohjelmien toimittamisessa käytettävä pdf-malli löytyy SANTE-pääosaston verkkosivulta:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

---

LIITE IV

Lintuinfluenssan seurantaohjelmien toimittamisessa käytettävä pdf-malli löytyy SANTE-pääosaston verkkosivulta:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

---

LIITE V

Jäljempänä lueteltuja eläintauteja koskevien kansallisten hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien toimittamista koskevat vakiovaatimukset:

| — | pernarutto |
| --- | --- |

—

pernarutto

| — | tarttuva naudan keuhkorutto |
| --- | --- |

—

tarttuva naudan keuhkorutto

| — | ekinokokkoosi |
| --- | --- |

—

ekinokokkoosi

| — | kampylobakterioosi |
| --- | --- |

—

kampylobakterioosi

| — | listerioosi |
| --- | --- |

—

listerioosi

| — | trikinelloosi |
| --- | --- |

—

trikinelloosi

| — | verototoksinen E. coli (VTEC) |
| --- | --- |

—

verototoksinen E. coli (VTEC)

1.   Ohjelman yksilöinti

Jäsenvaltio:

Tauti (taudit) (1):

Ohjelman kesto: yksivuotinen/monivuotinen

Unionin yhteisrahoitusta haetaan (2):

Tämän asiakirjan viite:

Yhteystiedot (nimi, puhelin- ja faksinumero, sähköpostiosoite):

Päivä, jona toimitettu komissiolle:

2.   Kuvaus taudin/zoonoosin epidemiologisesta tilanteesta ennen ohjelman täytäntöönpanoa ja tiedot taudin (tautien) epidemiologisesta kehityksestä
   (3):

3.   Ohjelman kuvaus
   (4)
  :

4.   Täytäntöön pantavaan ohjelmaan sisältyvät toimet

4.1   Yhteenveto ohjelmaan kuuluvista toimista:

4.2   Kaikkien ohjelmassa mukana olevien sidosryhmien
   (5)
  organisaatio, valvonta ja tehtävä:

4.3   Sen maantieteellisen ja hallinnollisen alueen kuvaus ja määrittely, jolla ohjelma pannaan täytäntöön
   (6)
  :

4.4   Tavoitteet, jotka on tarkoitus saavuttaa ohjelman päättymispäivään mennessä, ja ohjelmasta odotetut hyödyt:

4.5   Asianmukaiset indikaattorit, joilla mitataan ohjelman tavoitteiden saavuttaminen:

4.6   Ohjelmaan kuuluvien toimien kuvaus
   (7)
  :

| 4.6.1 | Taudin ilmoittaminen |
| --- | --- |

4.6.1

Taudin ilmoittaminen

| 4.6.2 | Kohde-eläimet ja eläinpopulaatio |
| --- | --- |

4.6.2

Kohde-eläimet ja eläinpopulaatio

| 4.6.3 | Eläinten yksilöinti ja tilojen rekisteröinti |
| --- | --- |

4.6.3

Eläinten yksilöinti ja tilojen rekisteröinti

| 4.6.4 | Eläinten ja karjojen kelpuutukset (8) |
| --- | --- |

4.6.4

Eläinten ja karjojen kelpuutukset (8)

| 4.6.5 | Eläinten siirtoja koskevat säännöt |
| --- | --- |

4.6.5

Eläinten siirtoja koskevat säännöt

| 4.6.6 | Käytetyt testit ja näytteenottosuunnitelmat |
| --- | --- |

4.6.6

Käytetyt testit ja näytteenottosuunnitelmat

| 4.6.7 | Käytetyt rokotteet ja rokotussuunnitelmat |
| --- | --- |

4.6.7

Käytetyt rokotteet ja rokotussuunnitelmat

| 4.6.8 | Tiedot ja arviointi asianomaisilla tiloilla käytössä olevien bioturvallisuustoimenpiteiden hallinnoinnista ja infrastruktuurista |
| --- | --- |

4.6.8

Tiedot ja arviointi asianomaisilla tiloilla käytössä olevien bioturvallisuustoimenpiteiden hallinnoinnista ja infrastruktuurista

| 4.6.9 | Toimet positiivisen tuloksen ilmetessä (9) |
| --- | --- |

4.6.9

Toimet positiivisen tuloksen ilmetessä (9)

| 4.6.10 | Teurastettujen ja lopetettujen eläinten omistajille maksettavia korvauksia koskeva suunnitelma (10) |
| --- | --- |

4.6.10

Teurastettujen ja lopetettujen eläinten omistajille maksettavia korvauksia koskeva suunnitelma (10)

| 4.6.11 | Ohjelman ja raportoinnin täytäntöönpanoa koskeva valvonta (11) |
| --- | --- |

4.6.11

Ohjelman ja raportoinnin täytäntöönpanoa koskeva valvonta (11)

5.   Taloudelliset resurssit ohjelman täytäntöönpanoa varten:

Arvioitu budjetti ja rahoituslähde: julkinen/yksityinen tai molemmat.

6.   Tiedot epidemiologisesta kehityksestä viimeisten viiden vuoden ajalta
   (12)

6.1   Taudin kehitys

6.1.1   Tiedot karjoista (13) (yksi taulukko vuotta kohden)

| Vuosi: |
| --- |
| Alue (14) | Eläinlaji | Karjojen kokonaismäärä (15) | Ohjelmaan kuuluvien karjojen kokonaismäärä | Tarkastettujen karjojen määrä (16) | Positiivisten karjojen määrä (17) | Uusien positiivisten karjojen määrä (18) | Poistettujen karjojen määrä | Poistettuja positiivisia karjoja (%) | INDIKAATTORIT |
| Kattavuus (%) | Positiiviset karjat (%)
  Prevalenssi jaksossa | Uusia positiivisia karjoja (%)
  Sairastuvuus |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 = (/) × 100 | 10= (5/4) × 100 | 11 = (6/5) × 100 | 12 = (7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | | | | | | | | | | |

Vuosi:

Alue (14)

Eläinlaji

Karjojen kokonaismäärä (15)

Ohjelmaan kuuluvien karjojen kokonaismäärä

Tarkastettujen karjojen määrä (16)

Positiivisten karjojen määrä (17)

Uusien positiivisten karjojen määrä (18)

Poistettujen karjojen määrä

Poistettuja positiivisia karjoja (%)

INDIKAATTORIT

Kattavuus (%)

Positiiviset karjat (%)

Prevalenssi jaksossa

Uusia positiivisia karjoja (%)

Sairastuvuus

1

2

3

4

5

6

7

8

9 = (/) × 100

10= (5/4) × 100

11 = (6/5) × 100

12 = (7/5) × 100

Yhteensä

6.1.2   Tiedot eläimistä (yksi taulukko vuotta kohden)

| Vuosi: |
| --- |
| Alue (19) | Eläinlaji | Eläinten kokonaismäärä (20) | Ohjelman mukaisesti testattavien eläinten määrä (22) | Testattujen eläinten määrä (21) | Yksittäin testattujen eläinten määrä (22) | Positiivisten eläinten määrä | Teurastaminen | INDIKAATTORIT |
| Teurastettujen tai karsittujen positiivisten eläinten määrä | Teurastettujen eläinten kokonaismäärä (23) | Kattavuus eläimittäin (%) | Positiivisia eläimiä (%)
  Prevalenssi |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10=(5/4) × 100 | 11=(7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | | | | | | | | | |

Vuosi:

Alue (19)

Eläinlaji

Eläinten kokonaismäärä (20)

Ohjelman mukaisesti testattavien eläinten määrä (22)

Testattujen eläinten määrä (21)

Yksittäin testattujen eläinten määrä (22)

Positiivisten eläinten määrä

Teurastaminen

INDIKAATTORIT

Teurastettujen tai karsittujen positiivisten eläinten määrä

Teurastettujen eläinten kokonaismäärä (23)

Kattavuus eläimittäin (%)

Positiivisia eläimiä (%)

Prevalenssi

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10=(5/4) × 100

11=(7/5) × 100

Yhteensä

6.2   Ositetut tiedot seurannasta ja laboratoriotesteistä

6.2.1   Ositetut tiedot seurannasta ja laboratoriotesteistä

| Vuosi: |
| --- |
| Alue (24) | Eläinlaji/luokka | Testityyppi (25) | Testin kuvaus | Testattujen näytteiden määrä | Positiivisten näytteiden määrä |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Yhteensä | | | | | |

Vuosi:

Alue (24)

Eläinlaji/luokka

Testityyppi (25)

Testin kuvaus

Testattujen näytteiden määrä

Positiivisten näytteiden määrä

Yhteensä

6.3   Tiedot tartunnasta (yksi taulukko vuotta kohden)

| Vuosi: |
| --- |
| Alue (26) | Eläinlaji | Tartunnan saaneiden karjojen määrä (27) | Tartunnan saaneiden eläinten määrä |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Yhteensä | | | |

Vuosi:

Alue (26)

Eläinlaji

Tartunnan saaneiden karjojen määrä (27)

Tartunnan saaneiden eläinten määrä

Yhteensä

6.4   Tiedot karjojen terveysstatuksesta kunkin vuoden lopussa (jos sovelletaan)

| Vuosi: |
| --- |
| Alue (28) | Eläinlaji | Ohjelmaan kuuluvien karjojen ja eläinten terveysstatus (29) |
| Ohjelmaan kuuluvien karjojen ja eläinten kokonaismäärä | Tuntematon (30) | Ei taudista vapaa eikä taudista virallisesti vapaa | Taudista vapaa tai taudista virallisesti vapaa status keskeytetty (33) | Taudista vapaa (34) | Taudista virallisesti vapaa (35) |
| Viimeisin tarkastus positiivinen (31) | Viimeisin tarkastus negatiivinen (32) |
| Karjat | Eläimet (36) | Karjat | Eläimet (36) | Karjat | Eläimet (36) | Karjat | Eläimet (36) | Karjat | Eläimet (36) | Karjat | Eläimet (36) | Karjat | Eläimet (36) |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | | | | | | | | | | | | | | |

Vuosi:

Alue (28)

Eläinlaji

Ohjelmaan kuuluvien karjojen ja eläinten terveysstatus (29)

Ohjelmaan kuuluvien karjojen ja eläinten kokonaismäärä

Tuntematon (30)

Ei taudista vapaa eikä taudista virallisesti vapaa

Taudista vapaa tai taudista virallisesti vapaa status keskeytetty (33)

Taudista vapaa (34)

Taudista virallisesti vapaa (35)

Viimeisin tarkastus positiivinen (31)

Viimeisin tarkastus negatiivinen (32)

Karjat

Eläimet (36)

Karjat

Eläimet (36)

Karjat

Eläimet (36)

Karjat

Eläimet (36)

Karjat

Eläimet (36)

Karjat

Eläimet (36)

Karjat

Eläimet (36)

Yhteensä

6.5   Tiedot rokottamisesta tai hoito-ohjelmista
   (37)

| Vuosi: |
| --- |
| Alue (38) | Eläinlaji | Karjojen kokonaismäärä (39) | Eläinten kokonaismäärä | Rokotus- tai hoito-ohjelmaa koskevia tietoja |
| Rokotus- tai hoito-ohjelmaan kuuluvien karjojen määrä | Rokotettujen tai hoitoa saaneiden karjojen määrä | Rokotettujen tai hoitoa saaneiden eläinten määrä | Annettujen rokoteannosten tai hoitokertojen määrä | Rokotettujen aikuisten eläinten määrä | Rokotettujen nuorten eläinten määrä |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Yhteensä | | | | | | | | |

Vuosi:

Alue (38)

Eläinlaji

Karjojen kokonaismäärä (39)

Eläinten kokonaismäärä

Rokotus- tai hoito-ohjelmaa koskevia tietoja

Rokotus- tai hoito-ohjelmaan kuuluvien karjojen määrä

Rokotettujen tai hoitoa saaneiden karjojen määrä

Rokotettujen tai hoitoa saaneiden eläinten määrä

Annettujen rokoteannosten tai hoitokertojen määrä

Rokotettujen aikuisten eläinten määrä

Rokotettujen nuorten eläinten määrä

Yhteensä

6.6   Tiedot luonnonvaraisista eläimistä
   (40)

6.6.1   Arvio luonnonvaraisesta eläinpopulaatiosta

| Vuosi: |
| --- |
| Alueet (41) | Eläinlaji | Arviointimenetelmä | Arvioitu populaatio |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Yhteensä | | | |

Vuosi:

Alueet (41)

Eläinlaji

Arviointimenetelmä

Arvioitu populaatio

Yhteensä

6.6.2   Taudin valvonta ja muut luonnonvaraisten eläinten testit (yksi taulukko vuotta kohden)

| Vuosi: |
| --- |
| Alue (42) | Eläinlaji | Testityyppi (43) | Testin kuvaus | Testattujen näytteiden määrä | Positiivisten näytteiden määrä |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Yhteensä | | | | |

Vuosi:

Alue (42)

Eläinlaji

Testityyppi (43)

Testin kuvaus

Testattujen näytteiden määrä

Positiivisten näytteiden määrä

Yhteensä

6.6.3   Tiedot luonnonvaraisten eläinten rokottamisesta tai hoidosta

| Vuosi: |
| --- |
| Alue (44) | Alue (b) | Rokotus- tai hoito-ohjelma |
| Annettavien rokoteannosten tai hoitokertojen määrä | Toimenpidekokonaisuuksien määrä | Annettujen rokoteannosten tai hoitokertojen kokonaismäärä |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| Yhteensä | | | | |

Vuosi:

Alue (44)

Alue (b)

Rokotus- tai hoito-ohjelma

Annettavien rokoteannosten tai hoitokertojen määrä

Toimenpidekokonaisuuksien määrä

Annettujen rokoteannosten tai hoitokertojen kokonaismäärä

Yhteensä

7.   Tavoitteet

7.1   Testaukseen liittyvät tavoitteet (yksi taulukko kutakin täytäntöönpanovuotta kohden)
   (45)

7.1.1   Taudinmääritystestien tavoitteet

| Alue (46) | Testityyppi (47) | Kohdepopulaatio (48) | Näytetyyppi (49) | Tarkoitus (50) | Suunniteltujen testien määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Yhteensä | |

Alue (46)

Testityyppi (47)

Kohdepopulaatio (48)

Näytetyyppi (49)

Tarkoitus (50)

Suunniteltujen testien määrä

Yhteensä

7.1.2   Karjojen ja eläinten testauksen tavoitteet

7.1.2.1   Karjojen testauksen tavoitteet (51)

| Alue (52) | Eläinlaji | Karjojen kokonaismäärä (53) | Ohjelmaan kuuluvien karjojen kokonaismäärä | Oletettu tarkastettavien karjojen määrä (54) | Oletettu positiivisten karjojen määrä (55) | Oletettu uusien positiivisten karjojen määrä (56) | Oletettu poistettavien karjojen määrä | Oletettu poistettavien positiivisten karjojen osuus (%) | TAVOITEINDIKAATTORIT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oletettu kattavuus (%) | Positiiviset karjat (%)
  Oletettu prevalenssi jaksossa | Uusia positiivisia karjoja (%)
  Oletettu sairastuvuus |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 = (8/6) × 100 | 10 = (5/4) × 100 | 11 = (6/5) × 100 | 12 = (7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | | | | | | | | | | |

Alue (52)

Eläinlaji

Karjojen kokonaismäärä (53)

Ohjelmaan kuuluvien karjojen kokonaismäärä

Oletettu tarkastettavien karjojen määrä (54)

Oletettu positiivisten karjojen määrä (55)

Oletettu uusien positiivisten karjojen määrä (56)

Oletettu poistettavien karjojen määrä

Oletettu poistettavien positiivisten karjojen osuus (%)

TAVOITEINDIKAATTORIT

Oletettu kattavuus (%)

Positiiviset karjat (%)

Oletettu prevalenssi jaksossa

Uusia positiivisia karjoja (%)

Oletettu sairastuvuus

1

2

3

4

5

6

7

8

9 = (8/6) × 100

10 = (5/4) × 100

11 = (6/5) × 100

12 = (7/5) × 100

Yhteensä

7.1.2.2   Eläinten testauksen tavoitteet

| Alue (57) | Eläinlaji | Eläinten kokonaismäärä (58) | Ohjelmaan kuuluvien eläinten (59) määrä | Oletettu testattavien eläinten (59) määrä | Yksittäin testattavien eläinten määrä (60) | Oletettu positiivisten eläinten määrä | Teurastaminen | TAVOITEINDIKAATTORIT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oletettu teurastettavien tai karsittavien positiivisen testituloksen saaneiden eläinten määrä | Oletettu teurastettavien eläinten kokonaismäärä (61) | Oletettu kattavuus eläimittäin (%) | Positiivisia eläimiä (%) (Oletettu prevalenssi) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10=(5/4) × 100 | 11=(7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Alue (57)

Eläinlaji

Eläinten kokonaismäärä (58)

Ohjelmaan kuuluvien eläinten (59) määrä

Oletettu testattavien eläinten (59) määrä

Yksittäin testattavien eläinten määrä (60)

Oletettu positiivisten eläinten määrä

Teurastaminen

TAVOITEINDIKAATTORIT

Oletettu teurastettavien tai karsittavien positiivisen testituloksen saaneiden eläinten määrä

Oletettu teurastettavien eläinten kokonaismäärä (61)

Oletettu kattavuus eläimittäin (%)

Positiivisia eläimiä (%) (Oletettu prevalenssi)

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10=(5/4) × 100

11=(7/5) × 100

7.2   Karjojen ja eläinten kelpuuttamisen tavoitteet (yksi taulukko kutakin täytäntöönpanovuotta kohden), jos sovelletaan.

| Alue (62) | Eläinlaji | Ohjelmaan kuuluvien karjojen ja eläinten kokonaismäärä | Ohjelmaan kuuluvien karjojen ja eläinten terveysstatukseen liittyvät tavoitteet (63) |
| --- | --- | --- | --- |
| Oletus: tuntematon (64) | Oletus: ei taudista vapaa eikä taudista virallisesti vapaa | Oletus: taudista vapaa tai taudista virallisesti vapaa status keskeytetty (67) | Oletus: taudista vapaa (68) | Oletus: taudista virallisesti vapaa (69) |
| Viimeisin tarkastus positiivinen (65) | Viimeisin tarkastus negatiivinen (66) |
| Karjat | Eläimet (70) | Karjat | Eläimet (70) | Karjat | Eläimet (70) | Karjat | Eläimet (70) | Karjat | Eläimet (70) | Karjat | Eläimet (70) | Karjat | Eläimet (70) |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | | | | | | | | | | | | | | | |

Alue (62)

Eläinlaji

Ohjelmaan kuuluvien karjojen ja eläinten kokonaismäärä

Ohjelmaan kuuluvien karjojen ja eläinten terveysstatukseen liittyvät tavoitteet (63)

Oletus: tuntematon (64)

Oletus: ei taudista vapaa eikä taudista virallisesti vapaa

Oletus: taudista vapaa tai taudista virallisesti vapaa status keskeytetty (67)

Oletus: taudista vapaa (68)

Oletus: taudista virallisesti vapaa (69)

Viimeisin tarkastus positiivinen (65)

Viimeisin tarkastus negatiivinen (66)

Karjat

Eläimet (70)

Karjat

Eläimet (70)

Karjat

Eläimet (70)

Karjat

Eläimet (70)

Karjat

Eläimet (70)

Karjat

Eläimet (70)

Karjat

Eläimet (70)

Yhteensä

7.3   Rokottamisen tai hoidon tavoitteet (yksi taulukko kutakin täytäntöönpanovuotta kohden)

7.3.1   Rokottamisen tai hoidon tavoitteet (71)

| Alue (72) | Eläinlaji | Rokotus- tai hoito-ohjelmaan kuuluvien karjojen (73) kokonaismäärä | Rokotus- tai hoito-ohjelmaan kuuluvien eläinten kokonaismäärä | Rokotus- tai hoito-ohjelman tavoitteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rokotus- tai hoito-ohjelmaan kuuluvien karjojen (73) määrä | Oletettu rokotettavien tai hoitoa saavien karjojen (73) määrä | Oletettu rokotettavien tai hoitoa saavien eläinten määrä | Oletettu annettavien rokoteannosten tai hoitokertojen määrä | Oletettu rokotettavien aikuisten eläinten määrä | Oletettu rokotettavien nuorten eläinten määrä |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Yhteensä | | | | | | | | |

Alue (72)

Eläinlaji

Rokotus- tai hoito-ohjelmaan kuuluvien karjojen (73) kokonaismäärä

Rokotus- tai hoito-ohjelmaan kuuluvien eläinten kokonaismäärä

Rokotus- tai hoito-ohjelman tavoitteet

Rokotus- tai hoito-ohjelmaan kuuluvien karjojen (73) määrä

Oletettu rokotettavien tai hoitoa saavien karjojen (73) määrä

Oletettu rokotettavien tai hoitoa saavien eläinten määrä

Oletettu annettavien rokoteannosten tai hoitokertojen määrä

Oletettu rokotettavien aikuisten eläinten määrä

Oletettu rokotettavien nuorten eläinten määrä

Yhteensä

7.3.2   Luonnonvaraisten eläinten rokottamisen tai hoidon (74) tavoitteet

| Alue (75) | Eläinlaji | Neliökilometriä | Rokotus- tai hoito-ohjelman tavoitteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Oletettu annettavien rokoteannosten tai hoitokertojen määrä toimenpidekokonaisuuden aikana | Oletettu toimenpidekokonaisuuksien määrä | Oletettu annettavien rokoteannosten tai hoitokertojen kokonaismäärä |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Yhteensä | | | | |

Alue (75)

Eläinlaji

Neliökilometriä

Rokotus- tai hoito-ohjelman tavoitteet

Oletettu annettavien rokoteannosten tai hoitokertojen määrä toimenpidekokonaisuuden aikana

Oletettu toimenpidekokonaisuuksien määrä

Oletettu annettavien rokoteannosten tai hoitokertojen kokonaismäärä

Yhteensä

8.   Yksityiskohtainen selvitys ohjelman kustannuksista (yksi taulukko täytäntöönpanovuotta kohden)

| Kustannusten peruste | Erittely | Yksiköiden määrä | Yksikkökustannukset euroina | Kokonaissumma euroina | Haettu unionin rahoitusta (kyllä/ei) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.   Testaus |
| 1.1 | Näytteenoton kustannukset |

Kustannusten peruste

Erittely

Yksiköiden määrä

Yksikkökustannukset euroina

Kokonaissumma euroina

Haettu unionin rahoitusta (kyllä/ei)

1.   Testaus

1.1

Näytteenoton kustannukset

Kotieläimet

| 1.2 | Analyysien kustannukset |
| --- | --- |

1.2

Analyysien kustannukset

Bakteriologiset testit (viljely) virallisen näytteenoton yhteydessä

Relevanttien isolaattien serotyyppien määritys

Bakteriologinen testi, jolla varmennetaan positiivisia salmonellatuloksia antaneen parven poistamisen jälkeisen laitosten desinfioinnin tehokkuus

Testi, joka tehdään mikrobilääkkeiden tai bakteerikasvua estävän vaikutuksen havaitsemiseksi salmonellan varalta testatuista parvista/karjoista peräisin olevien eläinten kudoksissa

Muu (täsmennettävä)

| 2. | Rokottaminen |
| --- | --- |

2.

(Jos rokotteiden ostoa varten haetaan yhteisrahoitusta, on täytettävä myös 6.4 jakso ja 7.2 jakso, jos rokottaminen kuuluu osana ohjelmaan)

| 2.1 | Rokoteannosten osto |
| --- | --- |

2.1

Rokoteannosten osto

Rokoteannosten määrä

3.   Teurastaminen ja hävittäminen

| 3.1 | Korvaus eläimistä |
| --- | --- |

3.1

Korvaus eläimistä

Korvaus eläimistä

| 3.2 | Kuljetuskustannukset |
| --- | --- |

3.2

Kuljetuskustannukset

| 3.3 | Hävityskustannukset |
| --- | --- |

3.3

Hävityskustannukset

| 3.4 | Tappio teurastamisen yhteydessä |
| --- | --- |

3.4

Tappio teurastamisen yhteydessä

| 3.5 | Eläinperäisten tuotteiden (munat, siitosmunat jne.) käsittelykustannukset |
| --- | --- |

3.5

Eläinperäisten tuotteiden (munat, siitosmunat jne.) käsittelykustannukset

Eläinperäisten tuotteiden (munat, siitosmunat jne.) käsittelykustannukset

4.   Puhdistus ja desinfiointi

| 5. | Palkat (ainoastaan ohjelmaa varten palkattu henkilökunta) |
| --- | --- |

5.

Palkat

Muu (täsmennettävä)

6.   Kulutushyödykkeet ja erityisvarusteet

7.   Muut kustannukset

Yhteensä

---

(1)  Yksi asiakirja tautia kohden, paitsi jos kaikkia kohdepopulaatioon kohdistuvia ohjelman toimia käytetään eri tautien seurantaan, torjuntaan ja hävittämiseen.

(2)  Ilmoitetaan vuosi tai vuodet, joille yhteisrahoitusta haetaan.

(3)  Lyhyt kuvaus ja tiedot kohdepopulaatiosta (laji, alueella olevien ja ohjelmaan kuuluvien karjojen ja eläinten kokonaismäärä), pääasialliset toimet (näytteenotto- ja testausjärjestelmät, käytetyt hävittämistoimenpiteet, karjojen ja eläinten kelpuuttaminen, rokotussuunnitelmat) ja pääasialliset tulokset (sairastuvuus, prevalenssi, karjojen ja eläinten kelpuuttaminen). Jos toimenpiteitä on muutettu olennaisesti, tiedot on annettava jaksokohtaisesti. Tiedot on vahvistettava kokoavissa epidemiologisissa taulukoissa (esitetty 6 jaksossa) sekä niitä täydentävissä kaavioissa tai kartoissa (liitettävä).

(4)  Ohjelman lyhyt kuvaus ja päätavoite (päätavoitteet) (seuranta, torjunta, hävittäminen, karjojen ja/tai alueiden kelpuuttaminen, prevalenssin ja sairastuvuuden vähentäminen), pääasialliset toimet (näytteenotto- ja testausjärjestelmät, käytettävät hävittämistoimenpiteet, karjojen ja eläinten kelpuuttaminen, rokotussuunnitelmat), kohdepopulaatio ja täytäntöönpanoalue(et) sekä positiivisen tautitapauksen määritteleminen.

(5)  Ohjelman täytäntöönpanosta vastaavia viranomaisia valvovan ja niiden työtä koordinoivan keskusviranomaisen sekä mukana olevien eri toimijoiden kuvaus. Kaikkien mukana olevien sidosryhmien tehtävien kuvaus.

(6)  Sen hallinnollisen ja maantieteellisen alueen, jolla ohjelmaa sovelletaan, nimen, hallinnollisten rajojen ja pinta-alan kuvaus. Havainnollistettava karttojen avulla.

(7)  Kattava kuvaus kaikista toimista, ellei voida esittää viittausta unionin lainsäädäntöön. Myös maininta kansallisesta säädöksestä, jossa kyseisistä toimista säädetään.

(8)  Mainitaan ainoastaan, jos sovelletaan.

(9)  Kuvaus positiivisiin eläimiin sovellettavista toimista (kuvaus teurastusmenettelystä; ruhojen määräpaikka; eläinperäisten tuotteiden käyttö tai käsittely; kaikkien sellaisten tuotteiden hävittäminen, jotka voivat levittää tautia, tai tällaisten tuotteiden käsittely mahdollisen tartunnan estämiseksi; saastuneiden tilojen desinfiointiprosessi; valittu hoito tai ennalta ehkäisevä käsittely; menettely terveiden eläinten tuomiseksi niille tiloille, joilta karjat on poistettu teurastamalla; tarkkailuvyöhykkeen perustaminen saastuneen tilan ympärille).

(10)  Ei bluetongue-taudin osalta.

(11)  Kuvaus toteutettavasta menettelystä ja valvonnasta, joilla varmistetaan ohjelman täytäntöönpanon asianmukainen seuranta.

(12)  Tiedot taudin kehityksestä on tarvittaessa esitettävä jäljempänä olevien taulukoiden mukaisesti.

(13)  Karjoja tai parvia tai maatiloja tilanteen mukaan.

(14)  Jäsenvaltion ohjelmassa määritelty alue.

(15)  Alueella olevien karjojen kokonaismäärä, ohjelman soveltamisalaan kuuluvat ja kuulumattomat karjat mukaan luettuina.

(16)  Tarkastamisella tarkoitetaan karjalle kyseisen taudin ohjelman mukaisesti tehtyjä testejä, joiden tarkoituksena on karjan terveysstatuksen säilyttäminen tai nostaminen. Tässä sarakkeessa karjaa ei saa laskea mukaan kahdesti, vaikka se olisi tarkastettu useammin kuin kerran.

(17)  Karja, jossa on vähintään yksi positiivinen eläin jakson aikana riippumatta karjalle tehtyjen tarkastusten määrästä.

(18)  Karja, jonka terveysstatus edellisen jakson aikana oli tuntematon, ei taudista vapaa / negatiivinen, taudista vapaa, virallisesti taudista vapaa tai keskeytetty ja jossa tuon jakson aikana oli vähintään yksi positiivisen testituloksen saanut eläin.

(19)  Jäsenvaltion ohjelmassa määritelty alue.

(20)  Alueella olevien eläinten kokonaismäärä, ohjelman soveltamisalaan kuuluvat ja kuulumattomat karjat mukaan luettuina.

(21)  Sekä yksittäin että yhdistetystä näytteestä testatut eläimet.

(22)  Ainoastaan yksittäin testatut eläimet, mukaan ei lueta yhdistetystä näytteestä testattuja eläimiä.

(23)  Kaikki ohjelman mukaisesti teurastetut positiiviset ja negatiiviset eläimet.

(24)  Jäsenvaltion ohjelmassa määritelty alue.

(25)  Ilmoitetaan, onko kyseessä serologinen testi, virologinen testi jne.

(26)  Jäsenvaltion ohjelmassa määritelty alue.

(27)  Karjoja tai parvia tai maatiloja tilanteen mukaan.

(28)  Jäsenvaltion ohjelmassa määritelty alue.

(29)  Vuoden lopussa.

(30)  Tuntematon: aikaisempia testituloksia ei ole saatavilla.

(31)  Ei taudista vapaa ja viimeisin tarkastus positiivinen: karjan viimeisimmässä tarkastuksessa löytynyt vähintään yksi positiivinen tulos.

(32)  Ei taudista vapaa ja viimeisin tarkastus negatiivinen: karjan viimeisimmän tarkastuksen tulokset negatiivisia mutta karja ei ole taudista vapaa eikä taudista virallisesti vapaa.

(33)  Keskeytetty, sellaisena kuin se on määritelty kyseistä tautia koskevassa unionin tai kansallisessa lainsäädännössä, raportointijakson lopussa.

(34)  Taudista vapaa karja sellaisena kuin se on määritelty kyseistä tautia koskevassa unionin tai kansallisessa lainsäädännössä.

(35)  Taudista virallisesti vapaa karja sellaisena kuin se on määritelty kyseistä tautia koskevassa unionin tai kansallisessa lainsäädännössä.

(36)  Ohjelmaan kuuluvat eläimet karjoissa, joilla on kyseinen terveysstatus (vasen sarake).

(37)  Tiedot ilmoitetaan ainoastaan, jos rokottaminen on suoritettu.

(38)  Jäsenvaltion ohjelmassa määritelty alue.

(39)  Karjoja tai parvia tai maatiloja tilanteen mukaan.

(40)  Tiedot ilmoitetaan ainoastaan, jos ohjelmaan kuuluu luonnonvaraisia eläimiä koskevia toimia tai jos tiedot ovat epidemiologisesti merkityksellisiä taudin suhteen.

(41)  Jäsenvaltion ohjelmassa määritelty alue.

(42)  Jäsenvaltion ohjelmassa määritelty alue.

(43)  Ilmoitetaan, onko kyseessä serologinen testi, virologinen testi, biomerkkiaineen osoittaminen jne.

(44)  Jäsenvaltion ohjelmassa määritelty alue.

(45)  Hyväksyttyjen monivuotisten ohjelmien myöhemmistä vuosista täytetään vain yksi taulukko asianomaisen vuoden osalta.

(46)  Jäsenvaltion ohjelmassa määritelty alue.

(47)  Testin kuvaus.

(48)  Kohdelajien erittely ja kohde-eläinten luokan kuvaus.

(49)  Näytteen kuvaus.

(50)  Tarkoituksen kuvaus (esim. kelpuuttaminen, tarkkailu, epäiltyjen tapausten vahvistaminen, toimenpidekokonaisuuksien seuranta, serokonversio, tapettujen rokotteiden valvonta, rokotteen testaus, rokotusten valvonta).

(51)  Karjoja tai parvia tai maatiloja tilanteen mukaan.

(52)  Jäsenvaltion ohjelmassa määritelty alue.

(53)  Alueella olevien karjojen kokonaismäärä, ohjelman soveltamisalaan kuuluvat ja kuulumattomat karjat mukaan luettuina.

(54)  Tarkastamisella tarkoitetaan karjalle kyseisen taudin ohjelman mukaisesti tehtyjä testejä, joiden tarkoituksena on karjan terveysstatuksen säilyttäminen, nostaminen jne. Tässä sarakkeessa karjaa ei saa laskea mukaan kahdesti, vaikka se olisi tarkastettu useammin kuin kerran.

(55)  Karja, jossa on vähintään yksi positiivinen eläin jakson aikana riippumatta karjalle tehtyjen tarkastusten määrästä.

(56)  Karja, jonka terveysstatus edellisen jakson aikana oli tuntematon, ei taudista vapaa / negatiivinen, taudista vapaa, virallisesti taudista vapaa tai keskeytetty ja jossa tuon jakson aikana oli vähintään yksi positiivinen eläin.

(57)  Jäsenvaltion ohjelmassa määritelty alue.

(58)  Alueella olevien eläinten kokonaismäärä, ohjelman soveltamisalaan kuuluvat ja kuulumattomat karjat mukaan luettuina.

(59)  Sekä yksittäin että yhdistetystä näytteestä testatut eläimet.

(60)  Ainoastaan yksittäin testatut eläimet, mukaan ei lueta yhdistetystä näytteestä testattuja eläimiä.

(61)  Kaikki ohjelman mukaisesti teurastetut positiiviset ja negatiiviset eläimet.

(62)  Jäsenvaltion ohjelmassa määritelty alue.

(63)  Vuoden lopussa.

(64)  Tuntematon: aikaisempia testituloksia ei ole saatavilla.

(65)  Ei taudista vapaa ja viimeisin tarkastus positiivinen: karjan viimeisimmässä tarkastuksessa löytynyt vähintään yksi positiivinen tulos.

(66)  Ei taudista vapaa ja viimeisin tarkastus negatiivinen: karjan viimeisimmän tarkastuksen tulokset negatiivisia mutta karja ei ole taudista vapaa eikä taudista virallisesti vapaa.

(67)  Keskeytetty sellaisena kuin se on määritelty kyseistä tautia koskevassa unionin tai kansallisessa lainsäädännössä.

(68)  Vapaa karja sellaisena kuin se on määritelty kyseistä tautia koskevassa unionin tai kansallisessa lainsäädännössä.

(69)  Taudista virallisesti vapaa karja sellaisena kuin se on määritelty kyseistä tautia koskevassa unionin tai kansallisessa lainsäädännössä.

(70)  Ohjelmaan kuuluvat eläimet karjoissa, joilla on kyseinen terveysstatus (vasen sarake).

(71)  Tiedot ilmoitetaan ainoastaan tarvittaessa.

(72)  Jäsenvaltion ohjelmassa määritelty alue.

(73)  Karjoja tai parvia tai maatiloja tilanteen mukaan.

(74)  Tiedot ilmoitetaan ainoastaan tarvittaessa.

(75)  Jäsenvaltion ohjelmassa määritelty alue.

---

LIITE VI

Jäljempänä lueteltujen vesiviljelyn yhteydessä esiintyvien eläintautien kansallisten hävittämisohjelmien toimittamista koskevat vakiovaatimukset:

| — | Virusperäinen verenvuotoseptikemia (VHS) |
| --- | --- |

—

Virusperäinen verenvuotoseptikemia (VHS)

| — | Tarttuva vertamuodostavan kudoksen kuolio (IHN) |
| --- | --- |

—

Tarttuva vertamuodostavan kudoksen kuolio (IHN)

| — | Koikarpin herpesvirustartunta (KHV) |
| --- | --- |

—

Koikarpin herpesvirustartunta (KHV)

| — | Tarttuva lohen anemia (ISA-tauti) |
| --- | --- |

—

Tarttuva lohen anemia (ISA-tauti)

| — | Nilviäisten marteilioosi (Marteilia refringens -loisen aiheuttama tartunta) |
| --- | --- |

—

Nilviäisten marteilioosi (Marteilia refringens -loisen aiheuttama tartunta)

| — | Nilviäisten bonamioosi (Bonamia ostreae -loisen aiheuttama tartunta) |
| --- | --- |

—

Nilviäisten bonamioosi (Bonamia ostreae -loisen aiheuttama tartunta)

| — | Äyriäisten valkopilkkutauti |
| --- | --- |

—

Äyriäisten valkopilkkutauti

| Vaatimukset / tarvittavat tiedot | Tiedot/lisäselvitykset ja perustelut |
| --- | --- |
| 1. | Ohjelman yksilöinti | |
| 1.1 | Tiedot toimittava jäsenvaltio | |
| 1.2 | Toimivaltainen viranomainen (osoite, faksinumero, sähköpostiosoite) | |
| 1.3 | Tämän asiakirjan viite | |
| 1.4 | Päivä, jona toimitettu komissiolle | |
| 2. | Ilmoitustyyppi | |
| 2.1 | ☐ | Hävittämisohjelmaa koskeva hakemus |

Vaatimukset / tarvittavat tiedot

Tiedot/lisäselvitykset ja perustelut

1.

Ohjelman yksilöinti

1.1

Tiedot toimittava jäsenvaltio

1.2

Toimivaltainen viranomainen (osoite, faksinumero, sähköpostiosoite)

1.3

Tämän asiakirjan viite

1.4

Päivä, jona toimitettu komissiolle

2.

Ilmoitustyyppi

2.1

☐

Hävittämisohjelmaa koskeva hakemus

3.

Kansallinen lainsäädäntö
   (1)

4.

Yhteisrahoitushakemus

4.1

Ilmoitetaan vuosi tai vuodet, joille yhteisrahoitusta haetaan

4.2

Toimintaohjelman hallintoviranomaisen suostumus (allekirjoitus ja leima)

5.

Taudit

5.1

Kalat

☐

VHS

☐

IHN

☐

ISAV

☐

KHV

5.2

Nilviäiset

☐

Marteilia refringens

☐

Bonamia ostrae

5.3

Äyriäiset

☐

Valkopilkkutauti (white spot disease)

6.

Yleisiä tietoja ohjelmista

6.1

Toimivaltainen viranomainen (2)

6.2

Kaikkien ohjelmassa mukana olevien sidosryhmien organisaatio, valvonta (3)

6.3

Yleiskatsaus vesiviljelyalan rakenteeseen asianomaisella alueella, mukaan luettuina tuotantotyypit, kasvatettavat lajit jne.

6.4

Mistä asti asianomaisen taudin (tautien) epäilyn ja vahvistuksen ilmoittaminen toimivaltaiselle viranomaiselle on ollut pakollista?

6.5

Mistä asti on ollut käytössä koko jäsenvaltion laajuinen varhaishavaintajärjestelmä, jonka ansiosta toimivaltainen viranomainen voi ryhtyä tehokkaisiin tautitutkimus- ja raportointitoimiin? (4)

6.6

Jäsenvaltioon, vyöhykkeeseen tai viljelyosastoon saapuvien, asianomaiselle taudille alttiisiin lajeihin kuuluvien vesiviljelyeläinten lähde

6.7

Hyvää hygieniakäytäntöä koskevat ohjeet (5)

6.8

Taudin epidemiologinen tilanne vähintään neljän edellisen vuoden ajalta ennen ohjelman alkamista (6)

6.9

Ohjelman arvioidut kustannukset sekä ohjelmalta odotettavat hyödyt (7)

6.10

Ohjelman kuvaus (8)

6.11

Ohjelman kesto

7.

Ohjelman kattama alue
   (9)

7.1

| ☐ | Jäsenvaltio |
| --- | --- |

☐

Jäsenvaltio

7.2

| ☐ | Vyöhyke (kokonainen vesistöalue) (10) |
| --- | --- |

☐

Vyöhyke (kokonainen vesistöalue) (10)

7.3

| ☐ | Vyöhyke (osa vesistöalueesta) (11)

  Yksilöitävä ja kuvattava luonnollinen tai keinotekoinen este, joka rajoittaa vyöhykettä, ja perusteltava sen kyky estää vesieläinten vaeltaminen ylävirtaan vesistöalueen alajuoksulta. |
| --- | --- |

☐

Vyöhyke (osa vesistöalueesta) (11)

Yksilöitävä ja kuvattava luonnollinen tai keinotekoinen este, joka rajoittaa vyöhykettä, ja perusteltava sen kyky estää vesieläinten vaeltaminen ylävirtaan vesistöalueen alajuoksulta.

7.4

| ☐ | Vyöhyke (useampi kuin yksi vesistöalue) (12) |
| --- | --- |

☐

Vyöhyke (useampi kuin yksi vesistöalue) (12)

7.5

| ☐ | Ympäröivästä terveystilanteesta riippumaton osasto (13) |
| --- | --- |

☐

Ympäröivästä terveystilanteesta riippumaton osasto (13)

Yksilöitävä ja kuvattava kunkin viljelylaitoksen osalta tulovesitys (14)

☐

Kaivo, porakaivo tai lähde

☐

Vedenkäsittelyjärjestelmä, joka inaktivoi kyseisen taudinaiheuttajan (15)

Yksilöitävä ja kuvattava kunkin viljelylaitoksen osalta luonnolliset tai keinotekoiset esteet ja perusteltava niiden kyky estää se, että ympäröivissä vesistöissä olevia vesieläimiä tulee osaston viljelylaitoksiin.

Yksilöitävä ja kuvattava kunkin viljelylaitoksen osalta suojelu tulvilta ja ympäröivältä alueelta peräisin olevan veden virtaamiselta.

7.6

| ☐ | Ympäröivästä terveystilanteesta riippuvainen osasto (16) |
| --- | --- |

☐

Ympäröivästä terveystilanteesta riippuvainen osasto (16)

| ☐ | Yksi epidemiologinen yksikkö maantieteellisen sijaintinsa ja muihin viljelylaitoksiin/viljelyalueisiin olevan etäisyyden vuoksi (17) |
| --- | --- |

☐

Yksi epidemiologinen yksikkö maantieteellisen sijaintinsa ja muihin viljelylaitoksiin/viljelyalueisiin olevan etäisyyden vuoksi (17)

| ☐ | Kaikki osaston muodostavat viljelylaitokset kuuluvat yhteiseen bioturvallisuusjärjestelmään (18) |
| --- | --- |

☐

Kaikki osaston muodostavat viljelylaitokset kuuluvat yhteiseen bioturvallisuusjärjestelmään (18)

| ☐ | Mahdolliset lisävaatimukset (19) |
| --- | --- |

☐

Mahdolliset lisävaatimukset (19)

7.7

Ohjelman kattamat viljelylaitokset tai nilviäisten viljelyalueet (rekisteröintinumerot ja maantieteellinen sijainti)

8.

Ohjelmaan sisältyvät toimet

8.1

Yhteenveto ohjelmaan kuuluvista toimista

Ensimmäinen vuosi

| ☐ | Testaus |
| --- | --- |

☐

Testaus

| ☐ | Keruu ihmisravinnoksi tai jatkojalostettavaksi






  ☐ | Välittömästi |
| --- | --- | --- |

☐

Keruu ihmisravinnoksi tai jatkojalostettavaksi

☐

Välittömästi

| ☐ | Viiveellä |
| --- | --- |

☐

Viiveellä

| ☐ | Poistaminen ja hävittäminen






  ☐ | Välittömästi |
| --- | --- | --- |

☐

Poistaminen ja hävittäminen

☐

Välittömästi

| ☐ | Viiveellä |
| --- | --- |

☐

Viiveellä

| ☐ | Rokottaminen |
| --- | --- |

☐

Rokottaminen

| ☐ | Muut toimet (täsmennettävä) |
| --- | --- |

☐

Muut toimet (täsmennettävä)

Viimeinen vuosi

| ☐ | Testaus |
| --- | --- |

☐

Testaus

| ☐ | Keruu ihmisravinnoksi tai jatkojalostettavaksi






  ☐ | Välittömästi |
| --- | --- | --- |

☐

Keruu ihmisravinnoksi tai jatkojalostettavaksi

☐

Välittömästi

| ☐ | Viiveellä |
| --- | --- |

☐

Viiveellä

| ☐ | Poistaminen ja hävittäminen






  ☐ | Välittömästi |
| --- | --- | --- |

☐

Poistaminen ja hävittäminen

☐

Välittömästi

| ☐ | Viiveellä |
| --- | --- |

☐

Viiveellä

| ☐ | Muut toimet (täsmennettävä) |
| --- | --- |

☐

Muut toimet (täsmennettävä)

8.2

Ohjelmaan kuuluvien toimien kuvaus (20)

Kohdepopulaatio/-lajit

Käytetyt testit ja näytteenottosuunnitelmat. Ohjelmassa mukana olevat laboratoriot (21)

Eläinten siirtoja koskevat säännöt

Käytetyt rokotteet ja rokotussuunnitelmat

Toimet positiivisen tuloksen ilmetessä (22)

Omistajille maksettavia korvauksia koskeva suunnitelma

Ohjelman ja raportoinnin täytäntöönpanoa koskeva seuranta ja valvonta

9.   Tiedot taudin epidemiologisesta tilanteesta/kehityksestä viimeisten neljän vuoden ajalta (yksi taulukko kutakin täytäntöönpanovuotta kohden)

9.1   Tiedot eläinten testauksesta

Jäsenvaltio, vyöhyke tai osasto (23)

| Tauti | Vuosi | |
| --- | --- | --- |
| Viljelylaitos tai nilviäisten viljelyalue | Näytteenottojen määrä | Kliinisten tarkastusten määrä | Veden lämpötila näytteenoton/tarkastuksen ajankohtana | Lajit näytteenoton ajankohtana | Lajit, joista näytteitä otettu | Niiden eläinten määrä, joista näytteitä otettu (yhteensä ja lajeittain) | Testien määrä | Laboratoriotutkimuksessa saadut positiiviset tulokset | Kliinisissä tarkastuksissa saadut positiiviset tulokset |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Yhteensä | | | | |

Tauti

Vuosi

Viljelylaitos tai nilviäisten viljelyalue

Näytteenottojen määrä

Kliinisten tarkastusten määrä

Veden lämpötila näytteenoton/tarkastuksen ajankohtana

Lajit näytteenoton ajankohtana

Lajit, joista näytteitä otettu

Niiden eläinten määrä, joista näytteitä otettu (yhteensä ja lajeittain)

Testien määrä

Laboratoriotutkimuksessa saadut positiiviset tulokset

Kliinisissä tarkastuksissa saadut positiiviset tulokset

Yhteensä

9.2   Tiedot viljelylaitosten tai viljelyalueiden testauksesta

| Tauti | Vuosi | |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltio, vyöhyke tai osasto (24) | Viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden kokonaismäärä (25) | Ohjelmaan kuuluvien viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden kokonaismäärä | Tarkastettujen viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden määrä (26) | Positiivisten viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden määrä (27) | Uusien positiivisten viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden määrä (28) | Niiden viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden määrä, joilta eläimet on poistettu | Positiivisia viljelylaitoksia tai nilviäisten viljelyalueita, joilta eläimet on poistettu (%) | Poistetut ja hävitetyt eläimet (29) | Tavoiteindikaattorit |
| Viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden kattavuus (%) | Positiivisia viljelylaitoksia tai nilviäisten viljelyalueita (%)
  Prevalenssi jaksossa | Uusia positiivisia viljelylaitoksia tai nilviäisten viljelyalueita (%)
  Sairastuvuus |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 = | 9 | 10 = | 11 = (5/4) × 100 | 12 = (6/4) × 100 |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | | | | | | | | | | | |

Tauti

Vuosi

Jäsenvaltio, vyöhyke tai osasto (24)

Viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden kokonaismäärä (25)

Ohjelmaan kuuluvien viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden kokonaismäärä

Tarkastettujen viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden määrä (26)

Positiivisten viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden määrä (27)

Uusien positiivisten viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden määrä (28)

Niiden viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden määrä, joilta eläimet on poistettu

Positiivisia viljelylaitoksia tai nilviäisten viljelyalueita, joilta eläimet on poistettu (%)

Poistetut ja hävitetyt eläimet (29)

Tavoiteindikaattorit

Viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden kattavuus (%)

Positiivisia viljelylaitoksia tai nilviäisten viljelyalueita (%)

Prevalenssi jaksossa

Uusia positiivisia viljelylaitoksia tai nilviäisten viljelyalueita (%)

Sairastuvuus

1

2

3

4

5

6

7

8 =

9

10 =

11 = (5/4) × 100

12 = (6/4) × 100

Yhteensä

10.   Tavoitteet (yksi taulukko kutakin täytäntöönpanovuotta kohden)

10.1   Eläinten testaukseen liittyvät tavoitteet

Jäsenvaltio, vyöhyke tai osasto (30)

| Tauti | Vuosi | |
| --- | --- | --- |
| Viljelylaitos tai nilviäisten viljelyalue | Näytteenottojen määrä | Kliinisten tarkastusten määrä | Veden lämpötila näytteenoton/tarkastuksen ajankohtana | Lajit näytteenoton ajankohtana | Lajit, joista näytteitä otettu | Niiden eläinten määrä, joista näytteitä otettu (yhteensä ja lajeittain) | Testien määrä |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| Yhteensä | |

Tauti

Vuosi

Viljelylaitos tai nilviäisten viljelyalue

Näytteenottojen määrä

Kliinisten tarkastusten määrä

Veden lämpötila näytteenoton/tarkastuksen ajankohtana

Lajit näytteenoton ajankohtana

Lajit, joista näytteitä otettu

Niiden eläinten määrä, joista näytteitä otettu (yhteensä ja lajeittain)

Testien määrä

Yhteensä

10.2   Viljelylaitosten tai viljelyalueiden testauksen tavoitteet

| Tauti | Vuosi | |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltio, vyöhyke tai osasto (31) | Viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden kokonaismäärä (32) | Ohjelmaan kuuluvien viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden kokonaismäärä | Oletettu tarkastettavien viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden määrä (33) | Oletettu positiivisten viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden määrä (34) | Oletettu uusien positiivisten viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden määrä (35) | Oletettu sellaisten viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden määrä, joilta poistetaan eläimet | Oletettuja positiivisia viljelylaitoksia tai nilviäisten viljelyalueita, joilta poistetaan eläimet (%) | Tavoiteindikaattorit |
| Viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden oletettu kattavuus (%) | Positiivisia viljelylaitoksia tai nilviäisten viljelyalueita (%)
  Oletettu prevalenssi jaksossa | Uusia positiivisia viljelylaitoksia tai nilviäisten viljelyalueita (%)
  Oletettu sairastuvuus |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 = (7/5) × 100 | 9 = (4/3) × 100 | 10 = (5/4) × 100 | 11 = (6/4) × 100 |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | | | | | | | | | | |

Tauti

Vuosi

Jäsenvaltio, vyöhyke tai osasto (31)

Viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden kokonaismäärä (32)

Ohjelmaan kuuluvien viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden kokonaismäärä

Oletettu tarkastettavien viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden määrä (33)

Oletettu positiivisten viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden määrä (34)

Oletettu uusien positiivisten viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden määrä (35)

Oletettu sellaisten viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden määrä, joilta poistetaan eläimet

Oletettuja positiivisia viljelylaitoksia tai nilviäisten viljelyalueita, joilta poistetaan eläimet (%)

Tavoiteindikaattorit

Viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden oletettu kattavuus (%)

Positiivisia viljelylaitoksia tai nilviäisten viljelyalueita (%)

Oletettu prevalenssi jaksossa

Uusia positiivisia viljelylaitoksia tai nilviäisten viljelyalueita (%)

Oletettu sairastuvuus

1

2

3

4

5

6

7

8 = (7/5) × 100

9 = (4/3) × 100

10 = (5/4) × 100

11 = (6/4) × 100

Yhteensä

11.   Yksityiskohtainen selvitys ohjelman kustannuksista (yksi taulukko täytäntöönpanovuotta kohden)

| Kustannusten peruste | Erittely | Yksiköiden määrä | Yksikkökustannukset euroina | Kokonaissumma euroina | Haettu unionin rahoitusta (kyllä/ei) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Testaus | | | | | |
| 1.1 | Analyysien kustannukset | Testi: | | | | |
| | | Testi: | | | | |
| | | Testi: | | | | |
| 1.2 | Näytteenoton kustannukset | | | | | |
| 1.3 | Muut kustannukset | | | | | |
| 2. | Rokottaminen tai hoito | | | | | |
| 2.1 | Rokotteen/hoidon osto | | | | | |
| 2.2 | Myynnin ja markkinoinnin kulut | | | | | |
| 2.3 | Rokotteen tai hoidon antamisesta aiheutuvat kustannukset | | | | | |
| 2.4 | Valvontakustannukset | | | | | |
| 3. | Vesiviljelyeläinten poistaminen ja hävittäminen | | | | | |
| 3.1 | Korvaus eläimistä | | | | | |
| 3.2 | Kuljetuskustannukset | | | | | |
| 3.3 | Hävittämiskustannukset | | | | | |
| 3.4 | Tappio poistamisen yhteydessä | | | | | |
| 3.5 | Tuotteiden käsittelykustannukset | | | | | |
| 4. | Puhdistus ja desinfiointi | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 5. | Palkat (ainoastaan ohjelmaa varten palkattu henkilökunta) | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 6. | Kulutushyödykkeet ja erityisvarusteet | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 7. | Muut kustannukset | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| Yhteensä | | |

Kustannusten peruste

Erittely

Yksiköiden määrä

Yksikkökustannukset euroina

Kokonaissumma euroina

Haettu unionin rahoitusta (kyllä/ei)

1.

Testaus

1.1

Analyysien kustannukset

Testi:

Testi:

Testi:

1.2

Näytteenoton kustannukset

1.3

Muut kustannukset

2.

Rokottaminen tai hoito

2.1

Rokotteen/hoidon osto

2.2

Myynnin ja markkinoinnin kulut

2.3

Rokotteen tai hoidon antamisesta aiheutuvat kustannukset

2.4

Valvontakustannukset

3.

Vesiviljelyeläinten poistaminen ja hävittäminen

3.1

Korvaus eläimistä

3.2

Kuljetuskustannukset

3.3

Hävittämiskustannukset

3.4

Tappio poistamisen yhteydessä

3.5

Tuotteiden käsittelykustannukset

4.

Puhdistus ja desinfiointi

5.

Palkat (ainoastaan ohjelmaa varten palkattu henkilökunta)

6.

Kulutushyödykkeet ja erityisvarusteet

7.

Muut kustannukset

Yhteensä

---

(1)  Hävittämisohjelmaa koskevaan hakemukseen sovellettava voimassa oleva kansallinen lainsäädäntö.

(2)  Esitettävä kuvaus asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen tai toimivaltaisten viranomaisten rakenteesta, pätevyydestä, tehtävistä ja valtuuksista.

(3)  Esitettävä kuvaus ohjelman ja siinä mukana olevien eri toimijoiden valvonnasta ja koordinoinnista vastaavista viranomaisista.

(4)  Varhaishavaintajärjestelmällä on erityisesti varmistettava sellaisten kliinisten oireiden nopea tunnistaminen, jotka vastaavat tautiepäilyä, uutta tautia tai selittämätöntä kuolevuutta viljelylaitoksissa tai nilviäisten viljelyalueilla ja luonnossa, sekä nopea ilmoittaminen toimivaltaiselle viranomaiselle, jotta diagnostiset tutkimukset voidaan aloittaa mahdollisimman pian. Varhaishavaintajärjestelmään on sisällyttävä vähintään seuraavat osatekijät:

| a) | vesiviljely-yrityksissä työskentelevillä tai vesiviljeltyjen eläinten käsittelyssä mukana olevilla henkilöillä on laaja tietoisuus kaikista taudin esiintymiseen liittyvistä oireista, ja eläinlääkärit tai vesieläinten terveyden asiantuntijat on koulutettu havaitsemaan tautien epätavallinen esiintyminen ja raportoimaan siitä; |
| --- | --- |

a)

vesiviljely-yrityksissä työskentelevillä tai vesiviljeltyjen eläinten käsittelyssä mukana olevilla henkilöillä on laaja tietoisuus kaikista taudin esiintymiseen liittyvistä oireista, ja eläinlääkärit tai vesieläinten terveyden asiantuntijat on koulutettu havaitsemaan tautien epätavallinen esiintyminen ja raportoimaan siitä;

| b) | eläinlääkärit tai vesieläinten terveyden asiantuntijat on koulutettu tunnistamaan epäilyttävät tautitapaukset ja raportoimaan niistä; |
| --- | --- |

b)

eläinlääkärit tai vesieläinten terveyden asiantuntijat on koulutettu tunnistamaan epäilyttävät tautitapaukset ja raportoimaan niistä;

| c) | toimivaltaisella viranomaisella on pääsy laboratorioihin, jotka pystyvät diagnosoimaan ja erottamaan toisistaan luetellut ja uudet taudit. |
| --- | --- |

c)

toimivaltaisella viranomaisella on pääsy laboratorioihin, jotka pystyvät diagnosoimaan ja erottamaan toisistaan luetellut ja uudet taudit.

(5)  Esitettävä kuvaus vesiviljelyeläimiin ja niistä saataviin tuotteisiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista sekä vesieläinten tiettyjen tautien ehkäisemisestä ja torjunnasta 24 päivänä lokakuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/88/EY 9 artiklan mukaisesti (EUVL L 328, 24.11.2006, s. 14).

(6)  Tiedot on annettava käyttäen tämän päätöksen liitteessä VI olevassa 9 osassa esitettyä taulukkoa.

(7)  Esitettävä kuvaus kasvattajille ja yhteiskunnalle koituvista hyödyistä.

(8)  Esitettävä lyhyt kuvaus ohjelmasta ja päätavoitteet, pääasialliset toimet, kohdepopulaatio, täytäntöönpanoalueet ja positiivisen tautitapauksen määritteleminen.

(9)  Ohjelman kattama alue on yksilöitävä selvästi ja kuvattava kartassa, joka olisi liitettävä hakemukseen liitteenä.

(10)  Kokonainen vesistöalue alkulähteiltä suistoon asti.

(11)  Osa vesistöalueesta yhdeltä tai useammalta alkulähteeltä sellaiselle luonnolliselle tai keinotekoiselle esteelle, joka estää vesieläinten vaeltamisen ylävirtaan vesistöalueen alajuoksulta.

(12)  Useampi kuin yksi vesistöalue suistoineen, jonka välityksellä näillä vesistöalueilla on epidemiologinen yhteys toisiinsa.

(13)  Yhdestä tai useammasta viljelylaitoksesta tai nilviäisten viljelyalueesta koostuvat osastot, joissa tiettyä tautia koskeva terveystilanne on riippumaton kyseistä tautia koskevasta terveystilanteesta ympäröivissä luonnonvesissä.

(14)  Osastoon, joka on riippumaton ympäröivien vesien terveystilanteesta, on tuotava vesi

| a) | sellaisen vedenkäsittelyjärjestelmän kautta, joka inaktivoi kyseisen taudinaiheuttajan taudin kulkeutumisriskin vähentämiseksi hyväksyttävälle tasolle; tai |
| --- | --- |

a)

sellaisen vedenkäsittelyjärjestelmän kautta, joka inaktivoi kyseisen taudinaiheuttajan taudin kulkeutumisriskin vähentämiseksi hyväksyttävälle tasolle; tai

| b) | suoraan kaivosta, porakaivosta tai lähteestä. Jos tällainen vesilähde on viljelylaitoksen alueen ulkopuolella, vesi on johdettava suoraan viljelylaitokseen ja ohjattava putkea pitkin. |
| --- | --- |

b)

suoraan kaivosta, porakaivosta tai lähteestä. Jos tällainen vesilähde on viljelylaitoksen alueen ulkopuolella, vesi on johdettava suoraan viljelylaitokseen ja ohjattava putkea pitkin.

(15)  Esitettävä tekniset tiedot, joilla osoitetaan, että kyseinen taudinaiheuttaja inaktivoidaan taudin kulkeutumisriskin vähentämiseksi hyväksyttävälle tasolle.

(16)  Yhdestä tai useammasta viljelylaitoksesta tai nilviäisten viljelyalueesta koostuvat osastot, joissa tiettyä tautia koskeva terveystilanne on riippuvainen kyseistä tautia koskevasta terveystilanteesta ympäröivissä luonnonvesissä.

(17)  Esitettävä maantieteellistä sijaintia ja etäisyyttä muihin viljelylaitoksiin/viljelyalueisiin koskeva kuvaus, jonka johdosta osastoa voidaan pitää yhtenä epidemiologisena yksikkönä.

(18)  Esitettävä kuvaus yhteisestä bioturvallisuusjärjestelmästä.

(19)  Kuhunkin viljelylaitokseen tai nilviäisten viljelyalueeseen osastossa, joka on riippuvainen ympäröivien vesien terveystilanteesta, on sovellettava toimivaltaisen viranomaisen määräämiä lisätoimenpiteitä, jos tämän katsotaan olevan tarpeen tautien kulkeutumisen ehkäisemiseksi. Näihin toimenpiteisiin voi sisältyä osaston ympärille perustettava puskurivyöhyke, jonka alueella otetaan käyttöön seurantaohjelma, samoin kuin lisätoimet, joilla suojaudutaan mahdollisten taudinaiheuttajan kantajien tai taudinvälittäjien kulkeutumista vastaan.

(20)  Esitettävä kattava kuvaus, ellei voida esittää viittausta unionin lainsäädäntöön. Mainittava kansallinen säädös, jossa kyseisistä toimista säädetään.

(21)  Kuvattava diagnostiset menetelmät ja näytteenottosuunnitelmat. Jos sovelletaan OIE:n tai unionin standardeja, viitattava niihin. Jos ei, esitettävä kuvaus. Nimettävä ohjelmassa mukana olevat laboratoriot (kansallinen vertailulaboratorio tai nimetyt laboratoriot).

(22)  Esitettävä kuvaus positiivisiin eläimiin sovellettavista toimista (välittömästi tai viiveellä suoritettava keräys ihmisravinnoksi, välittömästi tai viiveellä suoritettava poistaminen ja hävittäminen, toimenpiteet taudinaiheuttajan leviämisen estämiseksi suoritettaessa keräys, jatkojalostus tai poistaminen ja hävittäminen, menettely tartunnan saaneiden viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden desinfioimiseksi, menettely terveiden eläinten tuomiseksi niille viljelylaitoksille tai nilviäisten viljelyalueille, joilta eläimet on poistettu, ja seuranta-alueen perustaminen tartunnan saaneen viljelylaitoksen tai viljelyalueen ympärille jne.).

(23)  Jäsenvaltio, vyöhyke tai osasto siten kuin liitteessä VI olevassa 7 kohdassa on määritelty.

(24)  Jäsenvaltio, vyöhyke tai osasto siten kuin liitteessä VI olevassa 7 kohdassa on määritelty.

(25)  Viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden kokonaismäärä jäsenvaltiossa, vyöhykkeessä tai osastossa siten kuin liitteessä VI olevassa 7 kohdassa on määritelty.

(26)  Tarkastamisella tarkoitetaan viljelylaitokselle / nilviäisten viljelyalueelle kyseisen taudin ohjelman mukaisesti tehtyjä testejä, joiden tarkoituksena on viljelylaitoksen / nilviäisten viljelyalueen terveysstatuksen nostaminen. Tässä sarakkeessa viljelylaitosta / nilviäisten viljelyaluetta ei lasketa mukaan kahdesti, vaikka se olisi tarkastettu useammin kuin kerran

(27)  Viljelylaitoksia tai nilviäisten viljelyalueita, joilla on vähintään yksi positiivinen eläin jakson aikana riippumatta viljelylaitokselle tai nilviäisten viljelyalueelle tehtyjen tarkastusten määrästä.

(28)  Viljelylaitoksia tai nilviäisten viljelyalueita, joiden terveystilanne edellisellä jaksolla kuului direktiivin 2006/88/EY liitteessä III olevan A osan mukaisesti luokkaan I, luokkaan II, luokkaan III tai luokkaan IV ja joilla on vähintään yksi positiivinen eläin tällä jaksolla.

(29)  Eläimiä × 1 000 tai poistettujen ja hävitettyjen eläinten kokonaispaino.

(30)  Jäsenvaltio, vyöhyke tai osasto siten kuin liitteessä VI olevassa 7 kohdassa on määritelty.

(31)  Jäsenvaltio, vyöhyke tai osasto siten kuin liitteessä VI olevassa 7 kohdassa on määritelty.

(32)  Viljelylaitosten tai nilviäisten viljelyalueiden kokonaismäärä jäsenvaltiossa, vyöhykkeessä tai osastossa siten kuin liitteessä VI olevassa 7 kohdassa on määritelty.

(33)  Tarkastamisella tarkoitetaan viljelylaitokselle / nilviäisten viljelyalueelle kyseisen taudin ohjelman mukaisesti tehtyjä testejä, joiden tarkoituksena on viljelylaitoksen / nilviäisten viljelyalueen terveysstatuksen nostaminen. Tässä sarakkeessa viljelylaitosta / nilviäisten viljelyaluetta ei lasketa mukaan kahdesti, vaikka se olisi tarkastettu useammin kuin kerran

(34)  Viljelylaitoksia tai nilviäisten viljelyalueita, joilla on vähintään yksi positiivinen eläin jakson aikana riippumatta viljelylaitokselle tai nilviäisten viljelyalueelle tehtyjen tarkastusten määrästä.

(35)  Viljelylaitoksia tai nilviäisten viljelyalueita, joiden terveystilanne edellisellä jaksolla kuului direktiivin 2006/88/EY liitteessä III olevan A osan mukaisesti luokkaan I, luokkaan II, luokkaan III tai luokkaan IV ja joilla on vähintään yksi positiivinen eläin tällä jaksolla.

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 23.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 336/93 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 336/93

---

EU:N JA MOLDOVAN TASAVALLAN ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1/2015,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2015,

Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen V osaston soveltamisesta koko Moldovan tasavallan alueella [2015/2445]

ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen (1) ja erityisesti sen 462 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Osia Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisestä assosiaatiosopimuksesta, jäljempänä ’sopimus’, on sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä syyskuuta 2014 sopimuksen 464 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Osia Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisestä assosiaatiosopimuksesta, jäljempänä ’sopimus’, on sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä syyskuuta 2014 sopimuksen 464 artiklan mukaisesti.

| (2) | Moldovan tasavalta on ilmoittanut Euroopan komissiolle voivansa taata sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) täysimääräisen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan koko alueellaan 1 päivästä tammikuuta 2016. |
| --- | --- |

(2)

Moldovan tasavalta on ilmoittanut Euroopan komissiolle voivansa taata sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) täysimääräisen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan koko alueellaan 1 päivästä tammikuuta 2016.

| (3) | On aiheellista, että assosiaationeuvosto tarkastelee säännöllisesti sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella. |
| --- | --- |

(3)

On aiheellista, että assosiaationeuvosto tarkastelee säännöllisesti sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella.

| (4) | On aiheellista, että kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevä assosiaatiokomitea seuraa sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella ja raportoi säännöllisesti assosiaationeuvostolle, |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista, että kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevä assosiaatiokomitea seuraa sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella ja raportoi säännöllisesti assosiaationeuvostolle,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen V osastoa (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) sovelletaan koko Moldovan tasavallan alueella 1 päivästä tammikuuta 2016.

2.   Assosiaationeuvosto tarkastelee uudelleen sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltamista koko Moldovan tasavallan alueella 10 kuukauden kuluessa tämän päätöksen hyväksymisestä ja sen jälkeen kerran vuodessa.

3.   Kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevä assosiaatiokomitea seuraa 1 kohdassa tarkoitettua sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) soveltamista. Se raportoi assosiaationeuvostolle kerran vuodessa ja olosuhteiden sitä vaatiessa.

4.   Sopimuksen VII osastoa (Institutionaaliset määräykset, yleiset määräykset ja loppumääräykset) sovelletaan siltä osin kuin sitä sovelletaan sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) yhteydessä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Chișinăussa 18 päivänä joulukuuta 2015.

Assosiaationeuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. BREGA

---

(1)  EUVL L 260, 30.8.2014, s. 4.

1

---