# Eiropas Savienības C 434/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 434 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 23. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 434

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 23. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2012.–2013. GADA SESIJA2012. gada 10.–13. decembra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 77 E, 15.3.2013.
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2012.–2013. GADA SESIJA2012. gada 10.–13. decembra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 77 E, 15.3.2013.
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 77 E, 15.3.2013.

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2012. gada 11. decembris |
| 2015/C 434/01 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšanu (2012/2030(INI)) | 2 |
| 2015/C 434/02 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par ES MVU tirdzniecības un ieguldījumu finansēšanu – vieglāk pieejami kredīti internacionalizācijas atbalstam (2012/2114(INI)) | 17 |
| 2015/C 434/03 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par Digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā (2012/2094(INI)) | 24 |
| 2015/C 434/04 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par jurisdikcijas sistēmu attiecībā uz patentu strīdiem (2011/2176(INI)) | 34 |
| 2015/C 434/05 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par ar vecumu saistītu sieviešu slimību profilaksi (2012/2129(INI)) | 38 |
| 2015/C 434/06 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par mikrobu problemātiku – mikrobu rezistences palielināšanās draudiem (2012/2041(INI)) | 49 |
| | Trešdiena, 2012. gada 12. decembris |
| 2015/C 434/07 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā (2012/2031(INI)) | 59 |
| 2015/C 434/08 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2010.–2011. gadā (2011/2069(INI)) | 64 |
| | Ceturtdiena, 2012. gada 13. decembris |
| 2015/C 434/09 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par 2011. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (2012/2145(INI)) | 87 |
| 2015/C 434/10 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par ES cilvēktiesību stratēģijas pārskatīšanu (2012/2062(INI)) | 111 |
| 2015/C 434/11 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam attiecībā uz sarunām par jauno ES un Krievijas nolīgumu (2011/2050(INI)) | 123 |
| 2015/C 434/12 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par Izraēlas valdības lēmumu paplašināt apmetnes Rietumkrastā (2012/2911(RSP)) | 130 |
| 2015/C 434/13 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par stāvokli Ukrainā (2012/2889(RSP)) | 132 |
| 2015/C 434/14 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par Albānijas 2012. gada progresa ziņojumu (2012/2814(RSP)) | 135 |
| 2015/C 434/15 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par ES tērauda rūpniecību (2012/2833(RSP)) | 142 |
| 2015/C 434/16 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par jaunu ilgtspējīgu un konkurētspējīgu tēraudrūpniecību, pamatojoties saņemto lūgumrakstu (2012/2905(RSP)) | 144 |
| 2015/C 434/17 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā (2012/2907(RSP)) | 146 |
| 2015/C 434/18 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par kastu diskrimināciju Indijā (2012/2909(RSP)) | 152 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2012. gada 11. decembris

2015/C 434/01

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšanu (2012/2030(INI))

2

2015/C 434/02

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par ES MVU tirdzniecības un ieguldījumu finansēšanu – vieglāk pieejami kredīti internacionalizācijas atbalstam (2012/2114(INI))

17

2015/C 434/03

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par Digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā (2012/2094(INI))

24

2015/C 434/04

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par jurisdikcijas sistēmu attiecībā uz patentu strīdiem (2011/2176(INI))

34

2015/C 434/05

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par ar vecumu saistītu sieviešu slimību profilaksi (2012/2129(INI))

38

2015/C 434/06

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par mikrobu problemātiku – mikrobu rezistences palielināšanās draudiem (2012/2041(INI))

49

Trešdiena, 2012. gada 12. decembris

2015/C 434/07

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā (2012/2031(INI))

59

2015/C 434/08

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2010.–2011. gadā (2011/2069(INI))

64

Ceturtdiena, 2012. gada 13. decembris

2015/C 434/09

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par 2011. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (2012/2145(INI))

87

2015/C 434/10

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par ES cilvēktiesību stratēģijas pārskatīšanu (2012/2062(INI))

111

2015/C 434/11

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam attiecībā uz sarunām par jauno ES un Krievijas nolīgumu (2011/2050(INI))

123

2015/C 434/12

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par Izraēlas valdības lēmumu paplašināt apmetnes Rietumkrastā (2012/2911(RSP))

130

2015/C 434/13

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par stāvokli Ukrainā (2012/2889(RSP))

132

2015/C 434/14

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par Albānijas 2012. gada progresa ziņojumu (2012/2814(RSP))

135

2015/C 434/15

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par ES tērauda rūpniecību (2012/2833(RSP))

142

2015/C 434/16

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par jaunu ilgtspējīgu un konkurētspējīgu tēraudrūpniecību, pamatojoties saņemto lūgumrakstu (2012/2905(RSP))

144

2015/C 434/17

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā (2012/2907(RSP))

146

2015/C 434/18

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par kastu diskrimināciju Indijā (2012/2909(RSP))

152

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2012. gada 11. decembris |
| 2015/C 434/19 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra lēmums par balsošanu komitejas pilntiesīgā locekļa brīvas vietas gadījumā (Reglamenta 187. panta 1. punkta interpretācija) (2012/2254(REG)) | 155 |
| | Ceturtdiena, 2012. gada 13. decembris |
| 2015/C 434/20 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra lēmums par grozījumu izdarīšanu Reglamenta 123. pantā par rakstiskām deklarācijām un 42. pantā par likumdošanas iniciatīvām (2011/2058(REG)) | 156 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2012. gada 11. decembris

2015/C 434/19

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra lēmums par balsošanu komitejas pilntiesīgā locekļa brīvas vietas gadījumā (Reglamenta 187. panta 1. punkta interpretācija) (2012/2254(REG))

155

Ceturtdiena, 2012. gada 13. decembris

2015/C 434/20

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra lēmums par grozījumu izdarīšanu Reglamenta 123. pantā par rakstiskām deklarācijām un 42. pantā par likumdošanas iniciatīvām (2011/2058(REG))

156

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2012. gada 11. decembris |
| 2015/C 434/21 | P7_TA(2012)0466Makrofinansiālā palīdzība Kirgizstānas Republikai ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par makrofinansiālo palīdzību Kirgizstānas Republikai (COM(2011)0925 – C7-0521/2011 – 2011/0458(COD))P7_TC1-COD(2011)0458Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2013/ES par makrofinansiālo palīdzību Kirgizstānas Republikai | 160 |
| 2015/C 434/22 | P7_TA(2012)0467Biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programma ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Savienības biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 106/2008 par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (COM(2012)0109 – C7-0077/2012 – 2012/0049(COD))P7_TC1-COD(2012)0049Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 106/2008 par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu | 165 |
| 2015/C 434/23 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm (11917/1/2012 – C7-0328/2012 – 2010/0197(COD)) | 166 |
| 2015/C 434/24 | P7_TA(2012)0472Turpmākas makrofinansiālās palīdzības piešķiršana Gruzijai ***IIEiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Gruzijai (05682/1/2012 – C7-0221/2012 – 2010/0390(COD))P7_TC2-COD(2010)0390Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Gruzijai | 167 |
| 2015/C 434/25 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (10090/2/2012 – C7-0329/2012 – 2010/0303(COD)) | 171 |
| 2015/C 434/26 | P7_TA(2012)0474Vienotas patentaizsardzības izveide ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību (COM(2011)0215 – C7-0099/2011 – 2011/0093(COD))P7_TC1-COD(2011)0093Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi | 172 |
| 2015/C 434/27 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, un kas attiecas uz piemērojamo tulkošanas kārtību (COM(2011)0216 – C7-0145/2011 – 2011/0094(CNS)) | 173 |
| 2015/C 434/28 | P7_TA(2012)0477ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgumā paredzētās divpusējo aizsargpasākumu klauzulas un banānu tirdzniecības stabilizācijas mehānisma īstenošana ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD))P7_TC1-COD(2011)0263Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses | 180 |
| 2015/C 434/29 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE)) | 181 |
| 2015/C 434/30 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE)) | 187 |
| 2015/C 434/31 | P7_TA(2012)0480Tirdzniecības nolīgumā starp ES un Kolumbiju un Peru paredzētās divpusējo aizsargpasākumu klauzulas un banānu tirdzniecības stabilizācijas mehānisma īstenošana ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kolumbiju un Peru (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD))P7_TC1-COD(2011)0262Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses | 188 |
| 2015/C 434/32 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam attiecībā uz tirdzniecības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (14762/1/2011 – C7-0287/2012 – 2011/0249(NLE)) | 190 |
| | Trešdiena, 2012. gada 12. decembris |
| 2015/C 434/33 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2012. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektu, III iedaļa – Komisija (17295/2012 – C7-0401/2012 – 2012/2281(BUD)) | 191 |
| 2015/C 434/34 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz jauno Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžeta projektu – visas iedaļas (17195/2012 – C7-0399/2012 – 2012/2307(BUD)) | 192 |
| 2015/C 434/35 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Itālijas pieteikums EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna Motorcycles) (COM(2012)0616 – C7-0350/2012 – 2012/2265(BUD)) | 196 |
| 2015/C 434/36 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Zviedrijas pieteikums EGF/2012/005 SE/Saab) (COM(2012)0622 – C7-0363/2012 – 2012/2279(BUD)) | 199 |
| 2015/C 434/37 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Spānijas pieteikums EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos) (COM(2012)0620 – C7-0364/2012 – 2012/2280(BUD)) | 201 |
| 2015/C 434/38 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Dānijas pieteikums EGF/2011/013 DK/Flextronics) (COM(2012)0623 – C7-0362/2012 – 2012/2278(BUD)) | 204 |
| 2015/C 434/39 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Rumānijas pieteikums EGF/2011/014 RO/Nokia) (COM(2012)0618 – C7-0359/2012 – 2012/2275(BUD)) | 207 |
| 2015/C 434/40 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Austrijas pieteikums EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen) (COM(2012)0621 – C7-0361/2012 – 2012/2277(BUD)) | 210 |
| 2015/C 434/41 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2012/006 FI/Nokia Salo no Somijas) (COM(2012)0619 – C7-0360/2012 – 2012/2276(BUD)) | 213 |
| 2015/C 434/42 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku attiecībā uz noziegumdrošības sajūtu (COM(2011)0335 – C7-0155/2011 – 2011/0146(COD)) | 216 |
| 2015/C 434/43 | P7_TA(2012)0495Laika nišu piešķiršana Eiropas Savienības lidostās ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Eiropas Savienības lidostās (pārstrādāta versija) (COM(2011)0827 – C7-0458/2011 – 2011/0391(COD))P7_TC1-COD(2011)0391Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Eiropas Savienības lidostās (pārstrādāta versija) (
  1
  ) | 217 |
| 2015/C 434/44 | P7_TA(2012)0496Ar troksni saistītu ekspluatācijas ierobežojumu ieviešana Savienības lidostās ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par noteikumiem un procedūrām attiecībā uz tādu ekspluatācijas ierobežojumu, kas saistīti ar troksni, ieviešanu Savienības lidostās, izmantojot līdzsvarotu pieeju, un par Direktīvas 2002/30/EK atcelšanu (COM(2011)0828 – C7-0456/2011 – 2011/0398(COD))P7_TC1-COD(2011)0398Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par noteikumiem un procedūrām attiecībā uz tādu ekspluatācijas ierobežojumu, kas saistīti ar troksni, ieviešanu Savienības lidostās, izmantojot līdzsvarotu pieeju, un par Direktīvas 2002/30/EK atcelšanu | 245 |
| 2015/C 434/45 | P7_TA(2012)0497Eiropas statistikas programma 2013.–2017. gadam ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par 2013.–2017. gada Eiropas statistikas programmu (COM(2011)0928 – C7-0001/2012 – 2011/0459(COD))P7_TC1-COD(2011)0459Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam | 259 |
| 2015/C 434/46 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko atļauj ciešāku sadarbību finanšu darījumu nodokļa jomā (COM(2012)0631 – C7-0396/2012 – 2012/0298(APP)) | 260 |
| | Ceturtdiena, 2012. gada 13. decembris |
| 2015/C 434/47 | Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras daudzgadu nostādnes laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP)) | 262 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2012. gada 11. decembris

2015/C 434/21

P7_TA(2012)0466Makrofinansiālā palīdzība Kirgizstānas Republikai ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par makrofinansiālo palīdzību Kirgizstānas Republikai (COM(2011)0925 – C7-0521/2011 – 2011/0458(COD))P7_TC1-COD(2011)0458Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2013/ES par makrofinansiālo palīdzību Kirgizstānas Republikai

160

2015/C 434/22

P7_TA(2012)0467Biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programma ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Savienības biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 106/2008 par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (COM(2012)0109 – C7-0077/2012 – 2012/0049(COD))P7_TC1-COD(2012)0049Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 106/2008 par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu

165

2015/C 434/23

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm (11917/1/2012 – C7-0328/2012 – 2010/0197(COD))

166

2015/C 434/24

P7_TA(2012)0472Turpmākas makrofinansiālās palīdzības piešķiršana Gruzijai ***IIEiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Gruzijai (05682/1/2012 – C7-0221/2012 – 2010/0390(COD))P7_TC2-COD(2010)0390Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Gruzijai

167

2015/C 434/25

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (10090/2/2012 – C7-0329/2012 – 2010/0303(COD))

171

2015/C 434/26

P7_TA(2012)0474Vienotas patentaizsardzības izveide ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību (COM(2011)0215 – C7-0099/2011 – 2011/0093(COD))P7_TC1-COD(2011)0093Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi

172

2015/C 434/27

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, un kas attiecas uz piemērojamo tulkošanas kārtību (COM(2011)0216 – C7-0145/2011 – 2011/0094(CNS))

173

2015/C 434/28

P7_TA(2012)0477ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgumā paredzētās divpusējo aizsargpasākumu klauzulas un banānu tirdzniecības stabilizācijas mehānisma īstenošana ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD))P7_TC1-COD(2011)0263Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses

180

2015/C 434/29

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE))

181

2015/C 434/30

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE))

187

2015/C 434/31

P7_TA(2012)0480Tirdzniecības nolīgumā starp ES un Kolumbiju un Peru paredzētās divpusējo aizsargpasākumu klauzulas un banānu tirdzniecības stabilizācijas mehānisma īstenošana ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kolumbiju un Peru (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD))P7_TC1-COD(2011)0262Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses

188

2015/C 434/32

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam attiecībā uz tirdzniecības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (14762/1/2011 – C7-0287/2012 – 2011/0249(NLE))

190

Trešdiena, 2012. gada 12. decembris

2015/C 434/33

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2012. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektu, III iedaļa – Komisija (17295/2012 – C7-0401/2012 – 2012/2281(BUD))

191

2015/C 434/34

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz jauno Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžeta projektu – visas iedaļas (17195/2012 – C7-0399/2012 – 2012/2307(BUD))

192

2015/C 434/35

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Itālijas pieteikums EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna Motorcycles) (COM(2012)0616 – C7-0350/2012 – 2012/2265(BUD))

EGF/2011/026

196

2015/C 434/36

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Zviedrijas pieteikums EGF/2012/005 SE/Saab) (COM(2012)0622 – C7-0363/2012 – 2012/2279(BUD))

199

2015/C 434/37

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Spānijas pieteikums EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos) (COM(2012)0620 – C7-0364/2012 – 2012/2280(BUD))

201

2015/C 434/38

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Dānijas pieteikums EGF/2011/013 DK/Flextronics) (COM(2012)0623 – C7-0362/2012 – 2012/2278(BUD))

204

2015/C 434/39

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Rumānijas pieteikums EGF/2011/014 RO/Nokia) (COM(2012)0618 – C7-0359/2012 – 2012/2275(BUD))

207

2015/C 434/40

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Austrijas pieteikums EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen) (COM(2012)0621 – C7-0361/2012 – 2012/2277(BUD))

210

2015/C 434/41

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2012/006 FI/Nokia Salo no Somijas) (COM(2012)0619 – C7-0360/2012 – 2012/2276(BUD))

213

2015/C 434/42

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku attiecībā uz noziegumdrošības sajūtu (COM(2011)0335 – C7-0155/2011 – 2011/0146(COD))

216

2015/C 434/43

P7_TA(2012)0495Laika nišu piešķiršana Eiropas Savienības lidostās ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Eiropas Savienības lidostās (pārstrādāta versija) (COM(2011)0827 – C7-0458/2011 – 2011/0391(COD))P7_TC1-COD(2011)0391Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Eiropas Savienības lidostās (pārstrādāta versija) (
  1
  )

1

217

2015/C 434/44

P7_TA(2012)0496Ar troksni saistītu ekspluatācijas ierobežojumu ieviešana Savienības lidostās ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par noteikumiem un procedūrām attiecībā uz tādu ekspluatācijas ierobežojumu, kas saistīti ar troksni, ieviešanu Savienības lidostās, izmantojot līdzsvarotu pieeju, un par Direktīvas 2002/30/EK atcelšanu (COM(2011)0828 – C7-0456/2011 – 2011/0398(COD))P7_TC1-COD(2011)0398Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par noteikumiem un procedūrām attiecībā uz tādu ekspluatācijas ierobežojumu, kas saistīti ar troksni, ieviešanu Savienības lidostās, izmantojot līdzsvarotu pieeju, un par Direktīvas 2002/30/EK atcelšanu

245

2015/C 434/45

P7_TA(2012)0497Eiropas statistikas programma 2013.–2017. gadam ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par 2013.–2017. gada Eiropas statistikas programmu (COM(2011)0928 – C7-0001/2012 – 2011/0459(COD))P7_TC1-COD(2011)0459Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam

259

2015/C 434/46

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko atļauj ciešāku sadarbību finanšu darījumu nodokļa jomā (COM(2012)0631 – C7-0396/2012 – 2012/0298(APP))

260

Ceturtdiena, 2012. gada 13. decembris

2015/C 434/47

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras daudzgadu nostādnes laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP))

262

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

23.12.2015

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2012.–2013. GADA SESIJA

2012. gada 10.–13. decembra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 77 E, 15.3.2013.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2012. gada 11. decembris

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/2

---

P7_TA(2012)0468

Vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšana

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšanu (2012/2030(INI))

(2015/C 434/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “II vienotā tirgus akts” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “II vienotā tirgus akts” (COM(2012)0573),

| — | ņemot vērā 2012. gada 4. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 4. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū (COM(2012)0238),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 29. maija paziņojumu “Rezultātu apkopojums par patērētāju aizsardzību parāda, kur Eiropā ir vislabākie nosacījumi patērētājiem – septītais rezultātu apkopojums par nosacījumiem patērētājiem” (SWD(2012)0165), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 29. maija paziņojumu “Rezultātu apkopojums par patērētāju aizsardzību parāda, kur Eiropā ir vislabākie nosacījumi patērētājiem – septītais rezultātu apkopojums par nosacījumiem patērētājiem” (SWD(2012)0165),

| — | ņemot vērā 2012. gada 22. maija rezolūciju par stratēģiju neaizsargāto patērētāju tiesību stiprināšanai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 22. maija rezolūciju par stratēģiju neaizsargāto patērētāju tiesību stiprināšanai (1),

| — | ņemot vērā 2012. gada 22. maija rezolūciju par iekšējā tirgus rezultātu apkopojumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 22. maija rezolūciju par iekšējā tirgus rezultātu apkopojumu (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 22. maija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības programma paļāvības un izaugsmes veicināšanai” (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 22. maija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības programma paļāvības un izaugsmes veicināšanai” (COM(2012)0225),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 22. maija darba dokumentu “Ziņojums par patērētāju tiesību aizsardzības politiku (2010. gada jūlijs–2011. gada decembris)” (SWD(2012)0132), kas ir pavaddokuments paziņojumam “Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības programma paļāvības un izaugsmes veicināšanai” (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 22. maija darba dokumentu “Ziņojums par patērētāju tiesību aizsardzības politiku (2010. gada jūlijs–2011. gada decembris)” (SWD(2012)0132), kas ir pavaddokuments paziņojumam “Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības programma paļāvības un izaugsmes veicināšanai” (COM(2012)0225),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 2. maija paziņojumu “Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets”” (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 2. maija paziņojumu “Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets”” (COM(2012)0196),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 20. aprīļa paziņojumu “E-iepirkuma stratēģija” (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 20. aprīļa paziņojumu “E-iepirkuma stratēģija” (COM(2012)0179),

| — | ņemot vērā 2012. gada 25. janvāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 25. janvāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (COM(2012)0011),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 11. janvāra paziņojumu “Vienota sistēma uzticēšanās pastiprināšanai vienotajam digitālajam e-komercijas un tiešsaistes pakalpojumu tirgum” (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 11. janvāra paziņojumu “Vienota sistēma uzticēšanās pastiprināšanai vienotajam digitālajam e-komercijas un tiešsaistes pakalpojumu tirgum” (COM(2011)0942),

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. novembra rezolūciju par jaunu stratēģiju attiecībā uz patērētāju aizsardzības politiku (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. novembra rezolūciju par jaunu stratēģiju attiecībā uz patērētāju aizsardzības politiku (3),

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. novembra rezolūciju par tiešsaistes azartspēlēm iekšējā tirgū (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. novembra rezolūciju par tiešsaistes azartspēlēm iekšējā tirgū (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvu 2011/83/ES par patērētāju tiesībām, ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvu 2011/83/ES par patērētāju tiesībām, ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (5),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Patērētāju tiesību aizsardzības programmu 2014.–2020. gadam (COM(2011)0707) un tā pavaddokumentus (SEC(2011)1320 un SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Patērētāju tiesību aizsardzības programmu 2014.–2020. gadam (COM(2011)0707) un tā pavaddokumentus (SEC(2011)1320 un SEC(2011)1321),

| — | ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par invalīdu mobilitāti un integrāciju un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par invalīdu mobilitāti un integrāciju un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) (6),

| — | ņemot vērā 2011. gada 19. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 19. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (COM(2011)0665),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 21. oktobra paziņojumu “Likt tirgiem strādāt patērētāju labā – patēriņa tirgu rezultātu pārskata sestais izdevums” (SEC(2011)1271), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 21. oktobra paziņojumu “Likt tirgiem strādāt patērētāju labā – patēriņa tirgu rezultātu pārskata sestais izdevums” (SEC(2011)1271),

| — | ņemot vērā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par efektīvāku un taisnīgāku mazumtirdzniecības tirgu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par efektīvāku un taisnīgāku mazumtirdzniecības tirgu (7),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 7. aprīļa darba dokumentu “Patērētāju tiesību noteikšana ES” (SEC(2011)0469), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 7. aprīļa darba dokumentu “Patērētāju tiesību noteikšana ES” (SEC(2011)0469),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 4. marta paziņojumu “Vietējie patērētāji vienotajā tirgū – piektais rezultātu apkopojums par nosacījumiem patērētājiem” (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 4. marta paziņojumu “Vietējie patērētāji vienotajā tirgū – piektais rezultātu apkopojums par nosacījumiem patērētājiem” (SEC(2011)0299),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomei “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomei “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā 2010. gada 15. decembra rezolūciju par reklāmas ietekmi uz patērētāju uzvedību (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 15. decembra rezolūciju par reklāmas ietekmi uz patērētāju uzvedību (8),

| — | ņemot vērā 2010. gada 21. septembra rezolūciju par iekšējā tirgus izveidi elektroniskās komercijas jomā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 21. septembra rezolūciju par iekšējā tirgus izveidi elektroniskās komercijas jomā (9),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 13. jūlija Direktīvu 2010/45/ES, ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz rēķinu piesūtīšanas noteikumiem (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 13. jūlija Direktīvu 2010/45/ES, ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz rēķinu piesūtīšanas noteikumiem (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas Tiesas spriedumus Google (2010. gada 23. martā pieņemtais spriedums apvienotajās lietās no C-236/08 līdz C-238/08) un BergSpechte (2010. gada 25. martā pieņemtais spriedums lietā C-278/08) lietās, kuros normāls interneta patērētājs definēts kā “samērā informēts un apdomīgs lietotājs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas Tiesas spriedumus Google (2010. gada 23. martā pieņemtais spriedums apvienotajās lietās no C-236/08 līdz C-238/08) un BergSpechte (2010. gada 25. martā pieņemtais spriedums lietā C-278/08) lietās, kuros normāls interneta patērētājs definēts kā “samērā informēts un apdomīgs lietotājs”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (11),

| — | ņemot vērā 2010. gada 9. marta rezolūciju par patērētāju aizsardzību (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 9. marta rezolūciju par patērētāju aizsardzību (12),

| — | ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par invalīdu mobilitāti un integrāciju un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par invalīdu mobilitāti un integrāciju un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) (13),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Mario Monti 2010. gada 9. maija ziņojumu “Par jaunu stratēģiju vienotajam tirgum”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mario Monti 2010. gada 9. maija ziņojumu “Par jaunu stratēģiju vienotajam tirgum”,

| — | ņemot vērā analītisko ziņojumu par attieksmi pret pārrobežu tirdzniecību un patērētāju aizsardzību, ko Komisija publicēja 2010. gada martā (Eirobarometra apsekojums Nr. 282), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā analītisko ziņojumu par attieksmi pret pārrobežu tirdzniecību un patērētāju aizsardzību, ko Komisija publicēja 2010. gada martā (Eirobarometra apsekojums Nr. 282),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 22. oktobra paziņojumu par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES (COM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 22. oktobra paziņojumu par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES (COM(2009)0557),

| — | ņemot vērā Komisijas Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD vārdā veikto pētījumu “Pārrobežu elektroniskās komercijas novērtējums Eiropas Savienībā (projekts „slepenais pircējs)”, ko veica YouGovPsychonomics un ko publicēja 2009. gada 20. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD vārdā veikto pētījumu “Pārrobežu elektroniskās komercijas novērtējums Eiropas Savienībā (projekts „slepenais pircējs)”, ko veica YouGovPsychonomics un ko publicēja 2009. gada 20. oktobrī,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 22. septembra darba dokumentu par finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecībā pārraudzību saistībā ar “Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem (SEC(2009)1251), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 22. septembra darba dokumentu par finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecībā pārraudzību saistībā ar “Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem (SEC(2009)1251),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 7. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par harmonizētu metodiku patērētāju sūdzību un jautājumu klasificēšanai (COM(2009)0346) un attiecīgo Komisijas ieteikuma projektu (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 7. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par harmonizētu metodiku patērētāju sūdzību un jautājumu klasificēšanai (COM(2009)0346) un attiecīgo Komisijas ieteikuma projektu (SEC(2009)0949),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. jūlija paziņojumu par patērētāju acquis īstenošanu (COM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. jūlija paziņojumu par patērētāju acquis īstenošanu (COM(2009)0330),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. jūlija ziņojumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā, (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā) piemērošanu (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. jūlija ziņojumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā, (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā) piemērošanu (COM(2009)0336),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 5. marta darba dokumentu “Ziņojums par pārrobežu elektronisko komerciju Eiropas Savienībā” (SEC(2009)0283), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 5. marta darba dokumentu “Ziņojums par pārrobežu elektronisko komerciju Eiropas Savienībā” (SEC(2009)0283),

| — | ņemot vērā tā 2009. gada 5. februāra rezolūciju par starptautisko tirdzniecību un internetu (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2009. gada 5. februāra rezolūciju par starptautisko tirdzniecību un internetu (14),

| — | ņemot vērā 2009. gada 13. janvāra rezolūciju par Direktīvas 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem, un Direktīvas 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu transponēšanu, īstenošanu un piemērošanu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 13. janvāra rezolūciju par Direktīvas 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem, un Direktīvas 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu transponēšanu, īstenošanu un piemērošanu (15),

| — | ņemot vērā 2008. gada 3. septembra rezolūciju par to, kā tirdzniecība un reklāma ietekmē sieviešu un vīriešu līdztiesību (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 3. septembra rezolūciju par to, kā tirdzniecība un reklāma ietekmē sieviešu un vīriešu līdztiesību (16),

| — | ņemot vērā 2007. gada 21. jūnija rezolūciju par patērētāju uzticēšanos digitālajai videi (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 21. jūnija rezolūciju par patērētāju uzticēšanos digitālajai videi (17),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā) (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā) (18),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (19),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvas 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (20) 20. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvas 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (20) 20. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 23. marta rezolūciju par Eiropas līgumtiesībām un acquis pārskatīšanu: turpmākā virzība (21) un 2006. gada 7. septembra rezolūciju par Eiropas līgumtiesībām (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 23. marta rezolūciju par Eiropas līgumtiesībām un acquis pārskatīšanu: turpmākā virzība (21) un 2006. gada 7. septembra rezolūciju par Eiropas līgumtiesībām (22),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu (COM(2006)0334), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu (COM(2006)0334),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (23),

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (24),

| — | ņemot vērā Eirobarometra īpašo izdevumu Nr. 342 par patērētāju tiesību nostiprināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra īpašo izdevumu Nr. 342 par patērētāju tiesību nostiprināšanu,

| — | ņemot vērā ANO Starptautiskās tirdzniecības tiesību komitejas (UNCITRAL) Konvenciju par elektronisko sakaru izmantošanu starptautisku līgumu slēgšanā (2005), UNCITRAL paraugnoteikumus par elektronisko parakstu (2001) un UNCITRAL paraugnoteikumus par elektronisko komerciju (1996) (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautiskās tirdzniecības tiesību komitejas (UNCITRAL) Konvenciju par elektronisko sakaru izmantošanu starptautisku līgumu slēgšanā (2005), UNCITRAL paraugnoteikumus par elektronisko parakstu (2001) un UNCITRAL paraugnoteikumus par elektronisko komerciju (1996) (25),

| — | ņemot vērā 2003. gada 21. novembra pirmo ziņojumu par Elektroniskās komercijas direktīvas (COM(2003)0702) piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 21. novembra pirmo ziņojumu par Elektroniskās komercijas direktīvas (COM(2003)0702) piemērošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/65/EK par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 90/619/EEK un Direktīvās 97/7/EK un 98/27/EK (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/65/EK par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 90/619/EEK un Direktīvās 97/7/EK un 98/27/EK (26),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (27); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (27);

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvu 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (28), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvu 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (28),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (29),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kas iekļauta līgumos ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 6. pantu, jo īpaši tās 7. pantu (privātās un ģimenes dzīves neaizskaramība), 21. pantu (diskriminācijas aizliegums), 24. pantu (bērnu tiesības), 25. pantu (vecāka gadagājuma cilvēku tiesības), 26. pantu (invalīdu integrācija) un 38. pantu (patērētāju tiesību aizsardzība), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kas iekļauta līgumos ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 6. pantu, jo īpaši tās 7. pantu (privātās un ģimenes dzīves neaizskaramība), 21. pantu (diskriminācijas aizliegums), 24. pantu (bērnu tiesības), 25. pantu (vecāka gadagājuma cilvēku tiesības), 26. pantu (invalīdu integrācija) un 38. pantu (patērētāju tiesību aizsardzība),

| — | ņemot vērā LESD 9. pantu, kurā noteikts, ka, “nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 9. pantu, kurā noteikts, ka, “nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu”,

| — | ņemot vērā LESD 11. pantu, kurā noteikts, ka, “nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, tajās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu noturīgu attīstību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 11. pantu, kurā noteikts, ka, “nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, tajās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu noturīgu attīstību”,

| — | ņemot vērā LESD 12. pantu, kurā noteikts, ka “patērētāju tiesību aizsardzības prasības ņem vērā, nosakot un īstenojot pārējo Savienības politiku un darbības”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 12. pantu, kurā noteikts, ka “patērētāju tiesību aizsardzības prasības ņem vērā, nosakot un īstenojot pārējo Savienības politiku un darbības”,

| — | ņemot vērā LESD 14. pantu un Līgumam pievienoto 26. protokolu par sabiedriskiem (ar ekonomiku saistītiem) pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 14. pantu un Līgumam pievienoto 26. protokolu par sabiedriskiem (ar ekonomiku saistītiem) pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā Parlamenta Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0341/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0341/2012),

| A. | tā kā vienota digitālā tirgus izveides pabeigšana ir svarīgs faktors, lai padarītu ES par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē; |
| --- | --- |

A.

tā kā vienota digitālā tirgus izveides pabeigšana ir svarīgs faktors, lai padarītu ES par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē;

| B. | tā kā e-komercija un tiešsaistes pakalpojumi ir būtisks interneta attīstības dzinējspēks un izšķirīgs faktors stratēģijā “ES 2020” iekšējam tirgum, saskaņā ar kuru no gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes ieguvēji ir gan iedzīvotāji, gan uzņēmumi; |
| --- | --- |

B.

tā kā e-komercija un tiešsaistes pakalpojumi ir būtisks interneta attīstības dzinējspēks un izšķirīgs faktors stratēģijā “ES 2020” iekšējam tirgum, saskaņā ar kuru no gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes ieguvēji ir gan iedzīvotāji, gan uzņēmumi;

| C. | tā kā 99 % Eiropas uzņēmumu ir MVU, kas nodrošina 85 % nodarbinātības, un tādējādi MVU ir Eiropas ekonomikas dzinējspēks, kas uzņemas vislielāko atbildību par vērtību radīšanu, nodarbinātību un izaugsmi, kā arī inovācijām un pētniecību un izstrādi; |
| --- | --- |

C.

tā kā 99 % Eiropas uzņēmumu ir MVU, kas nodrošina 85 % nodarbinātības, un tādējādi MVU ir Eiropas ekonomikas dzinējspēks, kas uzņemas vislielāko atbildību par vērtību radīšanu, nodarbinātību un izaugsmi, kā arī inovācijām un pētniecību un izstrādi;

| D. | tā kā e-komercija ir kļuvusi par būtisku tirdzniecības daļu un svarīgu patērētāju izvēles, konkurences un tehnoloģisko inovāciju dzinējspēku, ņemot vērā to, ka patērētāji un uzņēmumi ikdienā arvien mazāk nošķir tiešsaistes un bezsaistes darbības; |
| --- | --- |

D.

tā kā e-komercija ir kļuvusi par būtisku tirdzniecības daļu un svarīgu patērētāju izvēles, konkurences un tehnoloģisko inovāciju dzinējspēku, ņemot vērā to, ka patērētāji un uzņēmumi ikdienā arvien mazāk nošķir tiešsaistes un bezsaistes darbības;

| E. | atgādina, ka vienots digitālais tirgus, kurā brīva pakalpojumu plūsma ir brīvi pieejama 500 miljoniem patērētāju, ir izšķirīgs konkurētspējas un ekonomiskās izaugsmes virzītājspēks, kas nodrošina augsti kvalificētas darbavietas un sekmē ES pārveidi par ekonomiku, kas balstīta uz zināšanām; |
| --- | --- |

E.

atgādina, ka vienots digitālais tirgus, kurā brīva pakalpojumu plūsma ir brīvi pieejama 500 miljoniem patērētāju, ir izšķirīgs konkurētspējas un ekonomiskās izaugsmes virzītājspēks, kas nodrošina augsti kvalificētas darbavietas un sekmē ES pārveidi par ekonomiku, kas balstīta uz zināšanām;

| F. | uzsver, ka platjosla un internets ir svarīgi ekonomiskās izaugsmes, zināšanu sabiedrības, darba vietu radīšanas, inovācijas un Eiropas konkurētspējas, kā arī tiešsaistes komercijas un pakalpojumu virzītājspēki; uzsver, ka patērētājiem un uzņēmumiem nepieciešama platjoslas piekļuve, lai tie varētu pilnībā izmantot internetu; |
| --- | --- |

F.

uzsver, ka platjosla un internets ir svarīgi ekonomiskās izaugsmes, zināšanu sabiedrības, darba vietu radīšanas, inovācijas un Eiropas konkurētspējas, kā arī tiešsaistes komercijas un pakalpojumu virzītājspēki; uzsver, ka patērētājiem un uzņēmumiem nepieciešama platjoslas piekļuve, lai tie varētu pilnībā izmantot internetu;

| G. | uzsver, ka attiecībā uz PVN nozīmīgi ir vienotie kontaktpunkti, lai veicinātu MVU pārrobežu e-komerciju un sekmētu e-rēķinu izmantošanu; tomēr norāda, ka šādi vienoti kontaktpunkti būtu jāveido tikai pašreizējās iestāžu struktūras ietvaros, nepalielinot nodokļu maksātājiem uzlikto slogu; |
| --- | --- |

G.

uzsver, ka attiecībā uz PVN nozīmīgi ir vienotie kontaktpunkti, lai veicinātu MVU pārrobežu e-komerciju un sekmētu e-rēķinu izmantošanu; tomēr norāda, ka šādi vienoti kontaktpunkti būtu jāveido tikai pašreizējās iestāžu struktūras ietvaros, nepalielinot nodokļu maksātājiem uzlikto slogu;

| H. | tā kā uzņēmumi, kas izveidojuši savu interneta ekonomiku, ir panākuši daudz lielāku progresu nekā citi un pašreizējā ekonomikas un finanšu krīzē, kad nodarbinātības radīšana praktiski ir atkarīga no MVU, ir svarīgi novērst šķēršļus tiešsaistes tirdzniecībai tā, lai šie uzņēmumi varētu izmantot visas tās priekšrocības; |
| --- | --- |

H.

tā kā uzņēmumi, kas izveidojuši savu interneta ekonomiku, ir panākuši daudz lielāku progresu nekā citi un pašreizējā ekonomikas un finanšu krīzē, kad nodarbinātības radīšana praktiski ir atkarīga no MVU, ir svarīgi novērst šķēršļus tiešsaistes tirdzniecībai tā, lai šie uzņēmumi varētu izmantot visas tās priekšrocības;

| I. | tā kā tiešsaistes tirgiem jābūt pēc iespējas elastīgākiem, lai uzlabotu uzņēmējdarbības un attīstības iespējas šajā jomā; |
| --- | --- |

I.

tā kā tiešsaistes tirgiem jābūt pēc iespējas elastīgākiem, lai uzlabotu uzņēmējdarbības un attīstības iespējas šajā jomā;

| J. | tā kā e-komercija būtiski papildina tradicionālo tirdzniecību, dodot iespēju augt mazajiem uzņēmumiem un piedāvājot labāku piekļuvi precēm un pakalpojumiem arī iedzīvotājiem attālos rajonos un lauku apvidos, kā arī personām ar invaliditāti un ierobežotām pārvietošanās spējām; |
| --- | --- |

J.

tā kā e-komercija būtiski papildina tradicionālo tirdzniecību, dodot iespēju augt mazajiem uzņēmumiem un piedāvājot labāku piekļuvi precēm un pakalpojumiem arī iedzīvotājiem attālos rajonos un lauku apvidos, kā arī personām ar invaliditāti un ierobežotām pārvietošanās spējām;

| K. | tā kā dažās G-8 grupas valstīs iepriekšējos piecos gados internets ir nodrošinājis 20 % ekonomikas izaugsmes un 25 % nodarbinātības pieauguma; |
| --- | --- |

K.

tā kā dažās G-8 grupas valstīs iepriekšējos piecos gados internets ir nodrošinājis 20 % ekonomikas izaugsmes un 25 % nodarbinātības pieauguma;

| L. | tā kā internets un elektroniskā komercija nodrošina to, ka globalizācijas priekšrocības var vienmērīgāk sadalīt starp patērētājiem un MVU; |
| --- | --- |

L.

tā kā internets un elektroniskā komercija nodrošina to, ka globalizācijas priekšrocības var vienmērīgāk sadalīt starp patērētājiem un MVU;

| M. | tā kā iekšējā tirgus efektīvas darbības panākšana būtu svarīgs solis, īstenojot Lisabonas programmas mērķus palielināt izaugsmi, nodarbinātību un konkurenci un darboties Eiropas Savienības 500 miljonu patērētāju interesēs; |
| --- | --- |

M.

tā kā iekšējā tirgus efektīvas darbības panākšana būtu svarīgs solis, īstenojot Lisabonas programmas mērķus palielināt izaugsmi, nodarbinātību un konkurenci un darboties Eiropas Savienības 500 miljonu patērētāju interesēs;

| N. | tā kā vienots digitālais tirgus nodrošina lielākas izvēles iespējas par konkurētspējīgākām cenām patērētājiem, jo īpaši tiem, kuri dzīvo mazāk pieejamās, attālās vai nomaļās teritorijās, kā arī personām ar kustību traucējumiem, kam citādi nebūtu iespēju piekļūt plašam preču klāstam; tā kā internets ļauj jauniem uzņēmumiem (jo īpaši MVU) uzsākt darbību, bet jau esošiem uzņēmumiem ļauj attīstīties, atrodot jaunas tirgus nišas; |
| --- | --- |

N.

tā kā vienots digitālais tirgus nodrošina lielākas izvēles iespējas par konkurētspējīgākām cenām patērētājiem, jo īpaši tiem, kuri dzīvo mazāk pieejamās, attālās vai nomaļās teritorijās, kā arī personām ar kustību traucējumiem, kam citādi nebūtu iespēju piekļūt plašam preču klāstam; tā kā internets ļauj jauniem uzņēmumiem (jo īpaši MVU) uzsākt darbību, bet jau esošiem uzņēmumiem ļauj attīstīties, atrodot jaunas tirgus nišas;

| O. | tā kā Eiropā dzīvo 75 miljoni personu ar invaliditāti un iekšējam tirgum jābūt brīvi pieejamam arī šīm personām, pievēršot īpašu uzmanību problēmām, ko digitālās saskarnes rada cilvēkiem ar redzes traucējumiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropā dzīvo 75 miljoni personu ar invaliditāti un iekšējam tirgum jābūt brīvi pieejamam arī šīm personām, pievēršot īpašu uzmanību problēmām, ko digitālās saskarnes rada cilvēkiem ar redzes traucējumiem;

| P. | tā kā internets un tehnoloģijas ir instrumenti, kas ļauj MVU darboties starptautiskā mērogā un MVU plašāk iesaistīties starptautiskajos tirgos un tirdzniecībā; aicina izveidot integrētu Eiropas tirgu karšu, interneta un mobilo maksājumu jomā; tajā pašā laikā aicina vienkāršot e-rēķinu struktūru; attiecībā uz abiem jautājumiem uzsver, cik svarīga ir sadarbspēja un atvērti standarti, lai veicinātu maksimāla tirgus potenciāla izmantošanu un konkurenci; |
| --- | --- |

P.

tā kā internets un tehnoloģijas ir instrumenti, kas ļauj MVU darboties starptautiskā mērogā un MVU plašāk iesaistīties starptautiskajos tirgos un tirdzniecībā; aicina izveidot integrētu Eiropas tirgu karšu, interneta un mobilo maksājumu jomā; tajā pašā laikā aicina vienkāršot e-rēķinu struktūru; attiecībā uz abiem jautājumiem uzsver, cik svarīga ir sadarbspēja un atvērti standarti, lai veicinātu maksimāla tirgus potenciāla izmantošanu un konkurenci;

| Q. | tā kā patērētāji gūst labumu gan no zemākām cenām un plašākas izvēles elektroniskajā komercijā, gan no ērtībām, ko sniedz iespēja iepirkties no mājām; tā kā tas ir īpaši izdevīgi patērētajiem ar invaliditāti un patērētājiem attālos rajonos vai lauku apvidos; |
| --- | --- |

Q.

tā kā patērētāji gūst labumu gan no zemākām cenām un plašākas izvēles elektroniskajā komercijā, gan no ērtībām, ko sniedz iespēja iepirkties no mājām; tā kā tas ir īpaši izdevīgi patērētajiem ar invaliditāti un patērētājiem attālos rajonos vai lauku apvidos;

| R. | tā kā sekmīga digitālā ekonomika ir veiksmīgi strādājošas ES ekonomikas obligāts priekšnoteikums; tā kā brīvu digitālo pakalpojumu kustību pašlaik tomēr būtiski kavē noteikumu sadrumstalotība valsts līmenī un pārrobežu pārdošanas ziņā ES uzņēmumi saskaras ar daudziem šķēršļiem, galvenokārt atšķirīgo dalībvalstu noteikumu dēļ, ko piemēro tādās jomās kā patērētāju aizsardzība, PVN, noteikumi īpašiem produktiem un maksājumu darījumi; tā kā ES iestādes jāaicina aktīvāk pildīt apņemšanos līdz 2015. gadam novērst svarīgākos regulatīvos šķēršļus pārrobežu tiešsaistes darījumiem, un Komisija jāaicina turpināt ierosināt mērķtiecīgas likumdošanas darbības, lai likvidētu nopietnākos kavēkļus; |
| --- | --- |

R.

tā kā sekmīga digitālā ekonomika ir veiksmīgi strādājošas ES ekonomikas obligāts priekšnoteikums; tā kā brīvu digitālo pakalpojumu kustību pašlaik tomēr būtiski kavē noteikumu sadrumstalotība valsts līmenī un pārrobežu pārdošanas ziņā ES uzņēmumi saskaras ar daudziem šķēršļiem, galvenokārt atšķirīgo dalībvalstu noteikumu dēļ, ko piemēro tādās jomās kā patērētāju aizsardzība, PVN, noteikumi īpašiem produktiem un maksājumu darījumi; tā kā ES iestādes jāaicina aktīvāk pildīt apņemšanos līdz 2015. gadam novērst svarīgākos regulatīvos šķēršļus pārrobežu tiešsaistes darījumiem, un Komisija jāaicina turpināt ierosināt mērķtiecīgas likumdošanas darbības, lai likvidētu nopietnākos kavēkļus;

| S. | tā kā elektroniskā komercija ļauj patērētājiem gūt labumu, pateicoties zemākām cenām un plašākai izvēlei, bet 60 % tīmekļa vietņu pašlaik nav piemērotas pārrobežu tiešsaistes pircējiem, turklāt patērētāju un uzņēmēju uzticēšanās digitālajai videi vēl arvien ir zema; |
| --- | --- |

S.

tā kā elektroniskā komercija ļauj patērētājiem gūt labumu, pateicoties zemākām cenām un plašākai izvēlei, bet 60 % tīmekļa vietņu pašlaik nav piemērotas pārrobežu tiešsaistes pircējiem, turklāt patērētāju un uzņēmēju uzticēšanās digitālajai videi vēl arvien ir zema;

| T. | tā kā būtu jāstiprina piekļuve ticamai informācijai un pārredzamība, ļaujot patērētājiem tiešsaistē salīdzināt ne tikai cenas, bet arī preču un pakalpojumu kvalitāti un ilgtspēju; |
| --- | --- |

T.

tā kā būtu jāstiprina piekļuve ticamai informācijai un pārredzamība, ļaujot patērētājiem tiešsaistē salīdzināt ne tikai cenas, bet arī preču un pakalpojumu kvalitāti un ilgtspēju;

| U. | tā kā ES digitālā tirgus sadrumstalotība apdraud acquis communautaire paredzētās tiesības, jo patērētājiem un uzņēmējiem ir maz juridiskās noteiktības attiecībā uz elektronisko komerciju pāri robežām tāpēc, ka ir pārāk daudzu juridisku noteikumu, kuri nosaka dažādas prasības un tādējādi liedz komercdarbības veicējiem, iestādēm vai patērētājiem darboties saskaņā ar skaidriem un izpildāmiem noteikumiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā ES digitālā tirgus sadrumstalotība apdraud acquis communautaire paredzētās tiesības, jo patērētājiem un uzņēmējiem ir maz juridiskās noteiktības attiecībā uz elektronisko komerciju pāri robežām tāpēc, ka ir pārāk daudzu juridisku noteikumu, kuri nosaka dažādas prasības un tādējādi liedz komercdarbības veicējiem, iestādēm vai patērētājiem darboties saskaņā ar skaidriem un izpildāmiem noteikumiem;

| V. | tā kā lielākā daļa strīdu faktiski tiek atrisināti ārpustiesas kārtībā un alternatīvas strīdu izšķiršanas kārtībā paredzētie termiņi var būt pārāk īsi – ir nepieciešama efektīva sistēma patērētāju strīdu izšķiršanai tiešsaistē; |
| --- | --- |

V.

tā kā lielākā daļa strīdu faktiski tiek atrisināti ārpustiesas kārtībā un alternatīvas strīdu izšķiršanas kārtībā paredzētie termiņi var būt pārāk īsi – ir nepieciešama efektīva sistēma patērētāju strīdu izšķiršanai tiešsaistē;

| W. | tā kā ir svarīgi pārvarēt juridisko sadrumstalotību, kas tagad valda daudzās jomās, lai izveidotu pilnīgi pabeigtu un patiesi vienotu digitālo tirgu; |
| --- | --- |

W.

tā kā ir svarīgi pārvarēt juridisko sadrumstalotību, kas tagad valda daudzās jomās, lai izveidotu pilnīgi pabeigtu un patiesi vienotu digitālo tirgu;

| X. | tā kā ar elektronisko komerciju un tiešsaistes pakalpojumiem tiek veicināta ilgtspējīga vienotā tirgus izveide, izmantojot zemas oglekļa emisijas un videi labvēlīgas tehnoloģijas, standartus, marķējumus, produktus un pakalpojumus, |
| --- | --- |

X.

tā kā ar elektronisko komerciju un tiešsaistes pakalpojumiem tiek veicināta ilgtspējīga vienotā tirgus izveide, izmantojot zemas oglekļa emisijas un videi labvēlīgas tehnoloģijas, standartus, marķējumus, produktus un pakalpojumus,

Vienots digitālais tirgus izaugsmei un nodarbinātībai

| 1. | uzsver, ka ekonomikas un finanšu krīzes laikā ir būtiski veikt pasākumus, lai stimulētu izaugsmi un sekmētu nodarbinātību, un uzsver, ka vienota digitālā tirgus izveides pabeigšana būtu izšķirīga virzība uz priekšu šā mērķa sasniegšanai; tādēļ aicina Komisiju īstenot plānu par vienota digitālā tirgus sākšanu un pabeigšanu; uzsver to, ka vienots digitālais tirgus ir vieglākais veids, kā uzņēmumiem un iedzīvotājiem gūt labumu no vienotā tirgus; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka ekonomikas un finanšu krīzes laikā ir būtiski veikt pasākumus, lai stimulētu izaugsmi un sekmētu nodarbinātību, un uzsver, ka vienota digitālā tirgus izveides pabeigšana būtu izšķirīga virzība uz priekšu šā mērķa sasniegšanai; tādēļ aicina Komisiju īstenot plānu par vienota digitālā tirgus sākšanu un pabeigšanu; uzsver to, ka vienots digitālais tirgus ir vieglākais veids, kā uzņēmumiem un iedzīvotājiem gūt labumu no vienotā tirgus;

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas jauno paziņojumu par e-komerciju un tiešsaistes pakalpojumiem, kurš publicēts 2012. gada 11. janvārī un kura mērķis ir izveidot vienotu e-komercijas sistēmu, stiprinot uzticēšanos un e-komercijas un tiešsaistes pakalpojumu paplašināšanu darījumu starp uzņēmumiem (B2B), darījumu starp uzņēmumiem un patērētājiem (B2C), darījumu starp patērētājiem (C2C) un darījumu starp publiskām iestādēm (G2G) jomās; aicina Komisiju līdz 2012. gada beigām ziņot par gūtajiem panākumiem attiecībā uz 16 galvenajām rīcībām, kuras noteiktas šajā paziņojumā minētajās piecās prioritātēs; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Komisijas jauno paziņojumu par e-komerciju un tiešsaistes pakalpojumiem, kurš publicēts 2012. gada 11. janvārī un kura mērķis ir izveidot vienotu e-komercijas sistēmu, stiprinot uzticēšanos un e-komercijas un tiešsaistes pakalpojumu paplašināšanu darījumu starp uzņēmumiem (B2B), darījumu starp uzņēmumiem un patērētājiem (B2C), darījumu starp patērētājiem (C2C) un darījumu starp publiskām iestādēm (G2G) jomās; aicina Komisiju līdz 2012. gada beigām ziņot par gūtajiem panākumiem attiecībā uz 16 galvenajām rīcībām, kuras noteiktas šajā paziņojumā minētajās piecās prioritātēs;

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas jauno paziņojumu “II vienotā tirgus akts”, kurā paredzētas svarīgākās darbības, lai atbalstītu Eiropas digitālās ekonomikas attīstību; uzsver nepieciešamību pilnībā izmantot vienota digitālā tirgus sniegtās priekšrocības; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Komisijas jauno paziņojumu “II vienotā tirgus akts”, kurā paredzētas svarīgākās darbības, lai atbalstītu Eiropas digitālās ekonomikas attīstību; uzsver nepieciešamību pilnībā izmantot vienota digitālā tirgus sniegtās priekšrocības;

| 4. | aicina Komisiju īstenot un attīstīt darbības plānus tiešsaistes produktu un satura pārrobežu pieejamības sekmēšanai, kā arī efektīvi sekot to izpildei un šajā nolūkā izstrādāt norādījumus transversāla plāna īstenošanai, nodrošinot vienota digitālā tirgus attīstību un ilgtermiņa izaugsmi, veicinot konkurētspēju un darba vietu radīšanu, vienlaikus pielāgojot Eiropas ekonomiku mūsdienu pasaules ekonomikas problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju īstenot un attīstīt darbības plānus tiešsaistes produktu un satura pārrobežu pieejamības sekmēšanai, kā arī efektīvi sekot to izpildei un šajā nolūkā izstrādāt norādījumus transversāla plāna īstenošanai, nodrošinot vienota digitālā tirgus attīstību un ilgtermiņa izaugsmi, veicinot konkurētspēju un darba vietu radīšanu, vienlaikus pielāgojot Eiropas ekonomiku mūsdienu pasaules ekonomikas problēmu risināšanai;

| 5. | uzsver, ka vienotā digitālajā tirgū bažas galvenokārt rada sadrumstalotība un juridiskās noteiktības trūkums un ka nekonsekventā noteikumu īstenošana dalībvalstīs ir jārisina, lai uzlabotu izvēles iespējas patērētājiem; uzskata, ka sadrumstalotība daļēji saistīta arī ar direktīvu sliktu vai novēlotu transponēšanu dalībvalstīs, un ka šis aspekts ES iestādēm būtu jākontrolē stingrāk; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka vienotā digitālajā tirgū bažas galvenokārt rada sadrumstalotība un juridiskās noteiktības trūkums un ka nekonsekventā noteikumu īstenošana dalībvalstīs ir jārisina, lai uzlabotu izvēles iespējas patērētājiem; uzskata, ka sadrumstalotība daļēji saistīta arī ar direktīvu sliktu vai novēlotu transponēšanu dalībvalstīs, un ka šis aspekts ES iestādēm būtu jākontrolē stingrāk;

| 6. | uzsver, ka visi attiecīgie jaunie tiesību akti vienotā tirgus jomā jāpakļauj vienota digitālā tirgus testam; aicina Komisiju novērtēt, cik reāla ir iecere iekļaut šādu testu tās ietekmes novērtējuma sistēmā, lai nodrošinātu, ka tas nedz kavē vienota digitālā tirgus attīstību, nedz rada papildu šķēršļus vai fragmentāciju bezsaistes un tiešsaistes tirdzniecībā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka visi attiecīgie jaunie tiesību akti vienotā tirgus jomā jāpakļauj vienota digitālā tirgus testam; aicina Komisiju novērtēt, cik reāla ir iecere iekļaut šādu testu tās ietekmes novērtējuma sistēmā, lai nodrošinātu, ka tas nedz kavē vienota digitālā tirgus attīstību, nedz rada papildu šķēršļus vai fragmentāciju bezsaistes un tiešsaistes tirdzniecībā;

| 7. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par jaunu paziņošanas un rīcības sistēmu un šajā saistībā atgādina, ka saskaņā ar e-komercijas direktīvu informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem konkrētos apstākļos ir pienākums rīkoties, lai novērstu vai apturētu nelikumīgas darbības tiešsaistē; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par jaunu paziņošanas un rīcības sistēmu un šajā saistībā atgādina, ka saskaņā ar e-komercijas direktīvu informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem konkrētos apstākļos ir pienākums rīkoties, lai novērstu vai apturētu nelikumīgas darbības tiešsaistē;

| 8. | piekrīt Komisijai, ka nav nepieciešams pārskatīt pašreizējo juridisko regulējumu, ko nodrošina e-komercijas direktīva; taču uzsver, ka nepieciešams turpmāks skaidrojums attiecībā uz publiskošanas un rīcības procedūrām, paredzot pasākumus nelikumīga satura gadījumā; |
| --- | --- |

8.

piekrīt Komisijai, ka nav nepieciešams pārskatīt pašreizējo juridisko regulējumu, ko nodrošina e-komercijas direktīva; taču uzsver, ka nepieciešams turpmāks skaidrojums attiecībā uz publiskošanas un rīcības procedūrām, paredzot pasākumus nelikumīga satura gadījumā;

| 9. | uzsver nepieciešamību modernizēt un atvieglot profesionālo kvalifikāciju atzīšanas procesu un paplašināt automātiskās atzīšanas jomu arī uz citām profesijām, jo īpaši uz tām jaunajām profesijām, kas nepieciešamas vides un digitālās jomas nozarēm; norāda, ka tas veicinātu augsti kvalificētu darbinieku mobilitāti; |
| --- | --- |

9.

uzsver nepieciešamību modernizēt un atvieglot profesionālo kvalifikāciju atzīšanas procesu un paplašināt automātiskās atzīšanas jomu arī uz citām profesijām, jo īpaši uz tām jaunajām profesijām, kas nepieciešamas vides un digitālās jomas nozarēm; norāda, ka tas veicinātu augsti kvalificētu darbinieku mobilitāti;

| 10. | uzsver Eiropas mākoņdatošanas stratēģijas attīstīšanas nozīmi, ņemot vērā tās potenciālu ES konkurētspējai, izaugsmei un darba vietu radīšanai; uzsver – pateicoties minimālām sākotnējām izmaksām un nelielām infrastruktūras prasībām mākoņdatošana ir iespēja Eiropas IT nozarei un jo īpaši MVU attīstīties un kļūt par līderiem tādās jomās kā ārpakalpojumi, jauni digitāli pakalpojumi un datu centri; |
| --- | --- |

10.

uzsver Eiropas mākoņdatošanas stratēģijas attīstīšanas nozīmi, ņemot vērā tās potenciālu ES konkurētspējai, izaugsmei un darba vietu radīšanai; uzsver – pateicoties minimālām sākotnējām izmaksām un nelielām infrastruktūras prasībām mākoņdatošana ir iespēja Eiropas IT nozarei un jo īpaši MVU attīstīties un kļūt par līderiem tādās jomās kā ārpakalpojumi, jauni digitāli pakalpojumi un datu centri;

| 11. | norāda uz nozīmīgo saikni starp e-komercijas direktīvu un iekšējā tirgus informācijas sistēmu; |
| --- | --- |

11.

norāda uz nozīmīgo saikni starp e-komercijas direktīvu un iekšējā tirgus informācijas sistēmu;

Mazie un vidējie uzņēmumi

| 12. | uzsver, ka MVU veido Eiropas ekonomikas pamatu un tāpēc ir svarīgi izstrādāt darbības plānu to integrēšanai vienotā digitālajā tirgū; turklāt uzsver, ka steidzami nepieciešams visiem Eiropas MVU nodrošināt platjoslas piekļuvi; uzsver, ka digitālās ekonomikas un vienota digitālā tirgus priekšrocību izmantošana, izmantojot inovācijas un viedās IKT, būtiski palīdzētu MVU izkļūt no pašreizējās krīzes un radīt izaugsmi un nodarbinātību; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka MVU veido Eiropas ekonomikas pamatu un tāpēc ir svarīgi izstrādāt darbības plānu to integrēšanai vienotā digitālajā tirgū; turklāt uzsver, ka steidzami nepieciešams visiem Eiropas MVU nodrošināt platjoslas piekļuvi; uzsver, ka digitālās ekonomikas un vienota digitālā tirgus priekšrocību izmantošana, izmantojot inovācijas un viedās IKT, būtiski palīdzētu MVU izkļūt no pašreizējās krīzes un radīt izaugsmi un nodarbinātību;

| 13. | atbalsta Komisijas apņemšanos stiprināt un veicināt IKT infrastruktūras attīstību, lai pārvarētu digitālo plaisu; atgādina, ka IKT infrastruktūras attīstība pozitīvi ietekmē ES sociālo kohēziju, ekonomisko izaugsmi un konkurētspēju, kā arī komunikācijas, radošumu un iedzīvotāju piekļuvi izglītībai un informācijai; atzinīgi vērtē iniciatīvas reģionālās attīstības un lauku attīstības programmu ietvaros, kā arī EIB iniciatīvas, kas vērstas uz lauku teritoriju labāku integrāciju IKT infrastruktūrā; |
| --- | --- |

13.

atbalsta Komisijas apņemšanos stiprināt un veicināt IKT infrastruktūras attīstību, lai pārvarētu digitālo plaisu; atgādina, ka IKT infrastruktūras attīstība pozitīvi ietekmē ES sociālo kohēziju, ekonomisko izaugsmi un konkurētspēju, kā arī komunikācijas, radošumu un iedzīvotāju piekļuvi izglītībai un informācijai; atzinīgi vērtē iniciatīvas reģionālās attīstības un lauku attīstības programmu ietvaros, kā arī EIB iniciatīvas, kas vērstas uz lauku teritoriju labāku integrāciju IKT infrastruktūrā;

| 14. | uzsver, ka novēršot atlikušos juridiskos šķēršļus e-komercijai un nodrošinot uzņēmumus ar nepieciešamo informāciju un prasmēm un piedāvājot tiem nepieciešamos instrumentus, lai daudz vieglāk un efektīvāk attīstītu savu uzņēmējdarbību tiešsaistē, varētu izšķiroši palīdzēt sasniegt mērķi radīt izaugsmi un nodarbinātību; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka novēršot atlikušos juridiskos šķēršļus e-komercijai un nodrošinot uzņēmumus ar nepieciešamo informāciju un prasmēm un piedāvājot tiem nepieciešamos instrumentus, lai daudz vieglāk un efektīvāk attīstītu savu uzņēmējdarbību tiešsaistē, varētu izšķiroši palīdzēt sasniegt mērķi radīt izaugsmi un nodarbinātību;

| 15. | uzsver, ka pilnībā darbotiesspējīga vienota digitālā tirgus panākšanai ir jāpieliek saskaņotas pūles, lai nodrošinātu, ka visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no vecuma, atrašanās vietas, izglītības un dzimuma ir piekļuve internetam un nepieciešamās prasmes to izmantot; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka pilnībā darbotiesspējīga vienota digitālā tirgus panākšanai ir jāpieliek saskaņotas pūles, lai nodrošinātu, ka visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no vecuma, atrašanās vietas, izglītības un dzimuma ir piekļuve internetam un nepieciešamās prasmes to izmantot;

| 16. | uzsver, ka digitālās prasmes ir būtiski svarīgas konkurētspējīga vienotā digitālā tirgus izveidei un ka visiem Eiropas iedzīvotājiem vajadzētu būt pienācīgām digitālajām prasmēm; uzsver, ka svarīga ir apņemšanās līdz 2015. gadam uz pusi samazināt trūkumus saistībā ar digitālajām prasmēm un kompetences līmeni; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka digitālās prasmes ir būtiski svarīgas konkurētspējīga vienotā digitālā tirgus izveidei un ka visiem Eiropas iedzīvotājiem vajadzētu būt pienācīgām digitālajām prasmēm; uzsver, ka svarīga ir apņemšanās līdz 2015. gadam uz pusi samazināt trūkumus saistībā ar digitālajām prasmēm un kompetences līmeni;

| 17. | aicina Komisiju un dalībvalstis attiecīgi izstrādāt tādu darbības plānu, kam pamatā būtu mērķis veicināt MVU integrāciju digitālo vērtību veidošanas ķēdēs, īstenojot pasākumus un iniciatīvas, kas rosina lietot viedās IKT inovācijai un konkurētspējai un e-prasmju attīstībai, kā arī padarīt pieejamāku informāciju par interneta ekonomikas priekšrocībām un iespējām, piemēram, Eiropas e-komercdarbības atbalsta tīklā (eBSN), turklāt vienlaikus sniedzot arī finanšu atbalstu inovatīviem MVU; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju un dalībvalstis attiecīgi izstrādāt tādu darbības plānu, kam pamatā būtu mērķis veicināt MVU integrāciju digitālo vērtību veidošanas ķēdēs, īstenojot pasākumus un iniciatīvas, kas rosina lietot viedās IKT inovācijai un konkurētspējai un e-prasmju attīstībai, kā arī padarīt pieejamāku informāciju par interneta ekonomikas priekšrocībām un iespējām, piemēram, Eiropas e-komercdarbības atbalsta tīklā (eBSN), turklāt vienlaikus sniedzot arī finanšu atbalstu inovatīviem MVU;

| 18. | uzsver to, cik svarīgi ir izstrādāt stratēģiju, lai veicinātu digitālo uzņēmējdarbību Eiropā, veicinātu tiešsaistes tirgotāju apmācību un sekmētu MVU attīstības programmas, turklāt pievēršot uzmanību inovatīviem un dinamiskiem MVU visās nozarēs, lai nodrošinātu augstu izaugsmes potenciālu un inovācijas un radītu jaunas darba vietas Eiropā, vienlaikus uzlabojot patērētāju uzticēšanos un attīstot jaunas tirgus nišas maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri citādi nevarētu pastāvēt; |
| --- | --- |

18.

uzsver to, cik svarīgi ir izstrādāt stratēģiju, lai veicinātu digitālo uzņēmējdarbību Eiropā, veicinātu tiešsaistes tirgotāju apmācību un sekmētu MVU attīstības programmas, turklāt pievēršot uzmanību inovatīviem un dinamiskiem MVU visās nozarēs, lai nodrošinātu augstu izaugsmes potenciālu un inovācijas un radītu jaunas darba vietas Eiropā, vienlaikus uzlabojot patērētāju uzticēšanos un attīstot jaunas tirgus nišas maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri citādi nevarētu pastāvēt;

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot spēkā esošos tiesību aktus, lai novērstu šķēršļus, kas kavē MVU izaugsmi, piemēram, augstas izmaksas ienākšanai tirgū, zīmola popularizēšanas izmaksas vairākās valstīs un IT sistēmu ierobežojumi; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot spēkā esošos tiesību aktus, lai novērstu šķēršļus, kas kavē MVU izaugsmi, piemēram, augstas izmaksas ienākšanai tirgū, zīmola popularizēšanas izmaksas vairākās valstīs un IT sistēmu ierobežojumi;

| 20. | aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest pasākumus, kuru nolūks ir piedāvāt finanšu atbalstu inovatīviem MVU, izmantojot esošās programmas, piemēram, Konkurētspējas un inovāciju programmu (KIP), jauno Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmu (COSME) un Pētniecības un inovāciju programmu “Horizonts 2020”, vai arī izveidojot īpašas programmas, kā arī izmantojot ierosināto regulu par riska kapitāla fondiem; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest pasākumus, kuru nolūks ir piedāvāt finanšu atbalstu inovatīviem MVU, izmantojot esošās programmas, piemēram, Konkurētspējas un inovāciju programmu (KIP), jauno Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmu (COSME) un Pētniecības un inovāciju programmu “Horizonts 2020”, vai arī izveidojot īpašas programmas, kā arī izmantojot ierosināto regulu par riska kapitāla fondiem;

| 21. | uzskata, ka līdztekus konsekventai IKT attīstīšanai vienota digitālā tirgus attīstības nolūkā ir svarīgi sekmēt arī IKT pētniecības izcilību un veicināt publiskos un privātos ieguldījumus augsta riska pētniecībā un inovācijās IKT jomā; uzsver, ka Eiropai ir jābūt priekšgalā progresīvu interneta tehnoloģiju un standartu izstrādē; ierosina nākamajos finanšu plānos un programmā “Apvārsnis 2020” ievērojami palielināt ES budžeta finansējumu IKT pētniecībai; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka līdztekus konsekventai IKT attīstīšanai vienota digitālā tirgus attīstības nolūkā ir svarīgi sekmēt arī IKT pētniecības izcilību un veicināt publiskos un privātos ieguldījumus augsta riska pētniecībā un inovācijās IKT jomā; uzsver, ka Eiropai ir jābūt priekšgalā progresīvu interneta tehnoloģiju un standartu izstrādē; ierosina nākamajos finanšu plānos un programmā “Apvārsnis 2020” ievērojami palielināt ES budžeta finansējumu IKT pētniecībai;

Atlikušo šķēršļu pārvarēšana vienotā digitālajā tirgū

| 22. | atbalsta iespēju sadarboties ar pētniecības iestādēm; atzinīgi vērtē Komisijas ieceres veicināt publiskas un privātas investīcijas Eiropas telekomunikāciju tīklos “Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta” (CEF) ietvaros un uzsver Eiropas digitālo pakalpojumu infrastruktūras pastāvīgas ieviešanas nozīmi ES saimnieciskajai izaugsmei un konkurētspējai; |
| --- | --- |

22.

atbalsta iespēju sadarboties ar pētniecības iestādēm; atzinīgi vērtē Komisijas ieceres veicināt publiskas un privātas investīcijas Eiropas telekomunikāciju tīklos “Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta” (CEF) ietvaros un uzsver Eiropas digitālo pakalpojumu infrastruktūras pastāvīgas ieviešanas nozīmi ES saimnieciskajai izaugsmei un konkurētspējai;

| 23. | norāda, ka straujai īpaši ātrdarbīgas platjoslas ieviešanai ir galvenā nozīme Eiropas konkurētspējas nodrošināšanai pasaulē, Eiropas produktivitātes celšanai un tam, lai rastos jauni un mazi uzņēmumi, kas varētu ieņemt vadošo pozīciju dažādās nozarēs, piemēram, veselības aprūpē, ražošanā un pakalpojumu sniegšanā; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka straujai īpaši ātrdarbīgas platjoslas ieviešanai ir galvenā nozīme Eiropas konkurētspējas nodrošināšanai pasaulē, Eiropas produktivitātes celšanai un tam, lai rastos jauni un mazi uzņēmumi, kas varētu ieņemt vadošo pozīciju dažādās nozarēs, piemēram, veselības aprūpē, ražošanā un pakalpojumu sniegšanā;

| 24. | aicina īstenot īpašus pasākumus, lai nodrošinātu, ka MVU var pilnībā izmantot platjoslas potenciālu e-komercijas un e-iepirkuma jomā; aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu iniciatīvas, kas paredz attīstīt MVU e-prasmes, un stimulēt inovatīvus interneta uzņēmējdarbības modeļus, izmantojot Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (CIP) un tai sekojošo instrumentu – Uzņēmumu konkurētspējas un MVU programmu (COSME); |
| --- | --- |

24.

aicina īstenot īpašus pasākumus, lai nodrošinātu, ka MVU var pilnībā izmantot platjoslas potenciālu e-komercijas un e-iepirkuma jomā; aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu iniciatīvas, kas paredz attīstīt MVU e-prasmes, un stimulēt inovatīvus interneta uzņēmējdarbības modeļus, izmantojot Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (CIP) un tai sekojošo instrumentu – Uzņēmumu konkurētspējas un MVU programmu (COSME);

| 25. | aicina Komisiju apzināt šķēršļus, kas kavē pakalpojumu pārrobežu piegādi, un veikt attiecīgus pasākumus, lai tos novērstu, turklāt ņemot vērā nesenā pētījuma rezultātus un rīkojoties tā, lai gan uzņēmumi, gan patērētāji varētu gūt pilnīgu labumu no vienota digitālā tirgus; uzsver, ka brīva un godīga konkurence vislabāk sekmē tādus faktorus kā pieejamu, uzticamu un ātru piegādi, draudzīgu apkalpošanu, efektīvu un pārredzamu atpakaļnosūtīšanas sistēmu un zemākas cenas pārrobežu piegādes pakalpojumiem, tādējādi atvieglojot pārrobežu tirdzniecību un uzlabojot patērētāju uzticēšanos; uzskata, ka pārrobežu piegādes pakalpojumos jāņem vērā ne tikai fizisko robežu šķērsošana, bet arī attālums līdz patērētājam; uzskata, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt inovatīvus piegādes veidus, bez papildu izmaksām pieļaujot lielāku elastību attiecībā uz saņemšanas laika vai vietas izvēli vai iespēju izvēlēties saņemšanas punktu; uzskata, ka ir svarīgi apsvērt pasākumus, kas garantē saprātīgu piegādes cenu uz attālākiem vai nomaļiem rajoniem; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju apzināt šķēršļus, kas kavē pakalpojumu pārrobežu piegādi, un veikt attiecīgus pasākumus, lai tos novērstu, turklāt ņemot vērā nesenā pētījuma rezultātus un rīkojoties tā, lai gan uzņēmumi, gan patērētāji varētu gūt pilnīgu labumu no vienota digitālā tirgus; uzsver, ka brīva un godīga konkurence vislabāk sekmē tādus faktorus kā pieejamu, uzticamu un ātru piegādi, draudzīgu apkalpošanu, efektīvu un pārredzamu atpakaļnosūtīšanas sistēmu un zemākas cenas pārrobežu piegādes pakalpojumiem, tādējādi atvieglojot pārrobežu tirdzniecību un uzlabojot patērētāju uzticēšanos; uzskata, ka pārrobežu piegādes pakalpojumos jāņem vērā ne tikai fizisko robežu šķērsošana, bet arī attālums līdz patērētājam; uzskata, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt inovatīvus piegādes veidus, bez papildu izmaksām pieļaujot lielāku elastību attiecībā uz saņemšanas laika vai vietas izvēli vai iespēju izvēlēties saņemšanas punktu; uzskata, ka ir svarīgi apsvērt pasākumus, kas garantē saprātīgu piegādes cenu uz attālākiem vai nomaļiem rajoniem;

| 26. | atgādina, ka nepieciešama integrēta politiska pieeja attiecībā uz vienotā tirgus izveides pabeigšanu transporta jomā, ietverot visus transporta veidus (tostarp kabotāžas autopārvadājumus, dzelzceļa kravu pārvadājumus utt.), kā arī attiecībā uz likumdošanu vides jomā, lai novērstu piegādes ķēdes neefektivitāti vai izmaksu nevajadzīgu pieaugumu tāltirgotājiem un e-komercijas klientiem; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka nepieciešama integrēta politiska pieeja attiecībā uz vienotā tirgus izveides pabeigšanu transporta jomā, ietverot visus transporta veidus (tostarp kabotāžas autopārvadājumus, dzelzceļa kravu pārvadājumus utt.), kā arī attiecībā uz likumdošanu vides jomā, lai novērstu piegādes ķēdes neefektivitāti vai izmaksu nevajadzīgu pieaugumu tāltirgotājiem un e-komercijas klientiem;

| 27. | aicina dalībvalstis un Komisiju samazināt administratīvo slogu, ļaujot izmantot vai nu pārdevēja, vai pircēja valsts sistēmu, lai izvairītos no dubultām procedūrām un neskaidrības par to, kādi noteikumi attiecas uz tiešsaistes mazumtirgotājiem un tiešsaistes patērētājiem; |
| --- | --- |

27.

aicina dalībvalstis un Komisiju samazināt administratīvo slogu, ļaujot izmantot vai nu pārdevēja, vai pircēja valsts sistēmu, lai izvairītos no dubultām procedūrām un neskaidrības par to, kādi noteikumi attiecas uz tiešsaistes mazumtirgotājiem un tiešsaistes patērētājiem;

| 28. | aicina Komisiju rast risinājumus grūtībām, ar kurām MVU saskaras atpakaļnosūtīšanas un piegādes infrastruktūras jomā, kā arī samazināt izmaksas, kas saistītas ar pārrobežu sūdzību un konfliktu risināšanu; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju rast risinājumus grūtībām, ar kurām MVU saskaras atpakaļnosūtīšanas un piegādes infrastruktūras jomā, kā arī samazināt izmaksas, kas saistītas ar pārrobežu sūdzību un konfliktu risināšanu;

| 29. | uzsver – tā kā salīdzinoši viegli ir veikt tīmekļa vietņu satura aptuvenu mašīntulkošanu, digitālās pasaules papildu priekšrocība ir tā, ka tiek palīdzēts nojaukt valodas barjeras vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

29.

uzsver – tā kā salīdzinoši viegli ir veikt tīmekļa vietņu satura aptuvenu mašīntulkošanu, digitālās pasaules papildu priekšrocība ir tā, ka tiek palīdzēts nojaukt valodas barjeras vienotajā tirgū;

| 30. | uzsver, cik svarīga patērētājiem ir efektīva piegāde, labāka atgriezeniskā saite par piegādi, kā arī produktu saņemšana paredzētajā laikā, jo jaunākajā pārskatā par patērētāju stāvokli konstatēts, ka tieši šie apstākļi rada vislielākās bažas; |
| --- | --- |

30.

uzsver, cik svarīga patērētājiem ir efektīva piegāde, labāka atgriezeniskā saite par piegādi, kā arī produktu saņemšana paredzētajā laikā, jo jaunākajā pārskatā par patērētāju stāvokli konstatēts, ka tieši šie apstākļi rada vislielākās bažas;

| 31. | aicina Komisiju un dalībvalstis izskatīt iespējas vienkāršot un standartizēt PVN noteikumus pārrobežu tiešsaistes darījumiem; norāda, ka esošā Eiropas PVN sistēma ir šķērslis jaunu digitālu pakalpojumu attīstībai, un ka PVN noteikumu pārskatīšanā svarīgākajam uzdevumam vajadzētu būt uzņēmumu stimulēšanai attīstīt un piedāvāt jaunus Eiropas mēroga tiešsaistes pakalpojumus; uzsver, ka digitāli izplatītam kultūras, žurnālistikas vai radošajam saturam būtu jāpiemēro tāda pati PVN likme kā līdzīgam fiziskā formāta vai bezsaistē piedāvātam produktam, lai izvairītos no tirgus traucējumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot iespēju, ko sniegs 2015. gadā paredzētas izmaiņas PVN noteikumos, un ļaut vismaz MVU izmantot mazo vienu kontaktpunktu arī e-komercijā; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju un dalībvalstis izskatīt iespējas vienkāršot un standartizēt PVN noteikumus pārrobežu tiešsaistes darījumiem; norāda, ka esošā Eiropas PVN sistēma ir šķērslis jaunu digitālu pakalpojumu attīstībai, un ka PVN noteikumu pārskatīšanā svarīgākajam uzdevumam vajadzētu būt uzņēmumu stimulēšanai attīstīt un piedāvāt jaunus Eiropas mēroga tiešsaistes pakalpojumus; uzsver, ka digitāli izplatītam kultūras, žurnālistikas vai radošajam saturam būtu jāpiemēro tāda pati PVN likme kā līdzīgam fiziskā formāta vai bezsaistē piedāvātam produktam, lai izvairītos no tirgus traucējumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot iespēju, ko sniegs 2015. gadā paredzētas izmaiņas PVN noteikumos, un ļaut vismaz MVU izmantot mazo vienu kontaktpunktu arī e-komercijā;

| 32. | aicina Komisiju ierosināt Direktīvas 2006/112/EK pārskatīšanu, lai ieviestu jaunu elektroniski sniegtu kultūras satura pakalpojumu kategoriju, kas varētu gūt labumu no samazinātas PVN likmes; ierosina visām kultūras precēm un pakalpojumiem, kurus pārdod internetā, piemēram, digitālajām grāmatām, piemērot tādu pašu labvēlības režīmu, kāds tiek piemērots tradicionālā formātā ražotām līdzīgām precēm, piemēram, kabatas izmēra grāmatām, un tāpēc attiecībā uz tām izmanto samazināto PVN likmi; šajā sakarībā uzskata, ka digitālām publikācijām piemērojot samazinātu PVN likmi, varētu tikt veicināta likumīgo piedāvājumu attīstība un būtiski varētu veicināt digitālo platformu pievilcību; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju ierosināt Direktīvas 2006/112/EK pārskatīšanu, lai ieviestu jaunu elektroniski sniegtu kultūras satura pakalpojumu kategoriju, kas varētu gūt labumu no samazinātas PVN likmes; ierosina visām kultūras precēm un pakalpojumiem, kurus pārdod internetā, piemēram, digitālajām grāmatām, piemērot tādu pašu labvēlības režīmu, kāds tiek piemērots tradicionālā formātā ražotām līdzīgām precēm, piemēram, kabatas izmēra grāmatām, un tāpēc attiecībā uz tām izmanto samazināto PVN likmi; šajā sakarībā uzskata, ka digitālām publikācijām piemērojot samazinātu PVN likmi, varētu tikt veicināta likumīgo piedāvājumu attīstība un būtiski varētu veicināt digitālo platformu pievilcību;

| 33. | aicina Komisiju PVN tiesību aktu pārskatīšanas procesā pievērsties absurdajam jautājumam par to, ka drukātām grāmatām un citam kultūras saturam piemēro samazinātas PVN likmes, taču identiskām precēm, kas pieejamas elektroniskā formātā, tādas nepiemēro; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju PVN tiesību aktu pārskatīšanas procesā pievērsties absurdajam jautājumam par to, ka drukātām grāmatām un citam kultūras saturam piemēro samazinātas PVN likmes, taču identiskām precēm, kas pieejamas elektroniskā formātā, tādas nepiemēro;

| 34. | atzinīgi vērtē Komisijas zaļo grāmatu par karšu, interneta un mobilajiem maksājumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis attīstīt un īstenot atbilstīgus pasākumus, lai panāktu pilnīgu un efektīvi integrētu, konkurētspējīgu, inovatīvu, neitrālu un drošu ES tiesisko regulējumu tiešsaistes un mobilajiem maksājumiem; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē Komisijas zaļo grāmatu par karšu, interneta un mobilajiem maksājumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis attīstīt un īstenot atbilstīgus pasākumus, lai panāktu pilnīgu un efektīvi integrētu, konkurētspējīgu, inovatīvu, neitrālu un drošu ES tiesisko regulējumu tiešsaistes un mobilajiem maksājumiem;

| 35. | uzsver, cik svarīgi ir risināt mikromaksājumu jautājumu un novērst lielās administratīvās izmaksas, kas nereti rodas, maksājot nelielas summas; atzīmē arvien plašāko mobilo tālruņu, viedtālruņu un planšetdatoru izmantošanu maksāšanai, un norāda, ka tas liek meklēt jaunus risinājumus; |
| --- | --- |

35.

uzsver, cik svarīgi ir risināt mikromaksājumu jautājumu un novērst lielās administratīvās izmaksas, kas nereti rodas, maksājot nelielas summas; atzīmē arvien plašāko mobilo tālruņu, viedtālruņu un planšetdatoru izmantošanu maksāšanai, un norāda, ka tas liek meklēt jaunus risinājumus;

| 36. | uzsver, ka mikromaksājumi tiek aizvien vairāk izmantoti, lai veiktu samaksu par plašsaziņas un kultūras saturu tiešsaistē, un uzskata to par lietderīgu instrumentu, ar kuru nodrošināt, ka tiesību turētāji saņem samaksu; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka mikromaksājumi tiek aizvien vairāk izmantoti, lai veiktu samaksu par plašsaziņas un kultūras saturu tiešsaistē, un uzskata to par lietderīgu instrumentu, ar kuru nodrošināt, ka tiesību turētāji saņem samaksu;

| 37. | norāda, ka iekšzemes un pārrobežu daudzpusējas savstarpējas apmaiņas maksas (MIF) vienotajā euro maksājumu telpā (SEPA) ievērojami atšķiras starp dalībvalstīm; uzskata, ka gan iekšzemes, gan pārrobežu daudzpusējas savstarpējas apmaiņas maksas SEPA būtu jāsaskaņo, lai ļautu patērētājiem gūt labumu no vienotā tirgus; aicina Komisiju līdz 2012. gada beigām veikt ietekmes novērtējumu par iespēju noteikt MIF maksimālo apjomu un pakāpeniski samazināt to; aicina Komisiju sagatavot priekšlikumu regulai par MIF saskaņošanu un to pakāpenisku samazināšanu, lai tās līdz 2015. gadam tiktu pielāgotas faktiskajām izmaksām; uzskata, ka pakāpeniski būtu jāaizliedz arī piemaksas, atlaides un cita līdzīga prakse, tādējādi veidojot pārskatāmāku Eiropas vienoto tirgu maksājumiem; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka iekšzemes un pārrobežu daudzpusējas savstarpējas apmaiņas maksas (MIF) vienotajā euro maksājumu telpā (SEPA) ievērojami atšķiras starp dalībvalstīm; uzskata, ka gan iekšzemes, gan pārrobežu daudzpusējas savstarpējas apmaiņas maksas SEPA būtu jāsaskaņo, lai ļautu patērētājiem gūt labumu no vienotā tirgus; aicina Komisiju līdz 2012. gada beigām veikt ietekmes novērtējumu par iespēju noteikt MIF maksimālo apjomu un pakāpeniski samazināt to; aicina Komisiju sagatavot priekšlikumu regulai par MIF saskaņošanu un to pakāpenisku samazināšanu, lai tās līdz 2015. gadam tiktu pielāgotas faktiskajām izmaksām; uzskata, ka pakāpeniski būtu jāaizliedz arī piemaksas, atlaides un cita līdzīga prakse, tādējādi veidojot pārskatāmāku Eiropas vienoto tirgu maksājumiem;

| 38. | uzsver, ka privātums un datu drošība rada lielas bažas patērētājiem un attur viņus no iepirkšanās tiešsaistē; uzskata, ka spēkā esošie tiesību akti par datu aizsardzību jāpielāgo jaunajām problēmām un inovācijām pašreizējo un turpmāko tehnoloģiju attīstības jomās, piemēram, mākoņdatošanā; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka privātums un datu drošība rada lielas bažas patērētājiem un attur viņus no iepirkšanās tiešsaistē; uzskata, ka spēkā esošie tiesību akti par datu aizsardzību jāpielāgo jaunajām problēmām un inovācijām pašreizējo un turpmāko tehnoloģiju attīstības jomās, piemēram, mākoņdatošanā;

| 39. | atzīst mākoņdatošanas jau līdz šim apliecināto ekonomisko un sociālo potenciālu un aicina Komisiju pieņemt iniciatīvas šajā jomā, lai izmantotu šādas tehnoloģijas ieguvumus, tiklīdz tā būs pilnīgāk izstrādāta; tomēr atzīst daudzās tehniskās un juridiskās problēmas, ar ko saistīta mākoņdatošanas attīstība; |
| --- | --- |

39.

atzīst mākoņdatošanas jau līdz šim apliecināto ekonomisko un sociālo potenciālu un aicina Komisiju pieņemt iniciatīvas šajā jomā, lai izmantotu šādas tehnoloģijas ieguvumus, tiklīdz tā būs pilnīgāk izstrādāta; tomēr atzīst daudzās tehniskās un juridiskās problēmas, ar ko saistīta mākoņdatošanas attīstība;

| 40. | atzīst mākoņdatošanas lielo potenciālu un aicina Komisiju nekavējoties nākt klajā ar Eiropas stratēģiju šajā jomā; |
| --- | --- |

40.

atzīst mākoņdatošanas lielo potenciālu un aicina Komisiju nekavējoties nākt klajā ar Eiropas stratēģiju šajā jomā;

| 41. | aicina Komisiju telekomunikācijas tiesību aktu kopumā īstenot noteikumus par datu drošības paziņojumu un darīt to pieejamu visiem dalībvalstu patērētājiem; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju telekomunikācijas tiesību aktu kopumā īstenot noteikumus par datu drošības paziņojumu un darīt to pieejamu visiem dalībvalstu patērētājiem;

| 42. | atgādina noteikumus Universālā pakalpojuma direktīvā un Lietotāju tiesību direktīvā, kas paredz telekomunikāciju operatoriem uzlikt interneta pakalpojumu sniedzējiem par pienākumu piegādāt visiem saviem klientiem sabiedrisko pakalpojumu paziņojumus; aicina Komisiju uzraudzīt to, kā telekomunikāciju operatori ievēro šos noteikumus, un ziņot par to Parlamentam; |
| --- | --- |

42.

atgādina noteikumus Universālā pakalpojuma direktīvā un Lietotāju tiesību direktīvā, kas paredz telekomunikāciju operatoriem uzlikt interneta pakalpojumu sniedzējiem par pienākumu piegādāt visiem saviem klientiem sabiedrisko pakalpojumu paziņojumus; aicina Komisiju uzraudzīt to, kā telekomunikāciju operatori ievēro šos noteikumus, un ziņot par to Parlamentam;

| 43. | tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto jauno regulu par datu aizsardzību, uzsver nepieciešamību nodrošināt iedzīvotājiem labāku kontroli pār viņu personas datu apstrādi un uzsver nepieciešamību apstiprināt un ieviest jaunus noteikumus par šo tematu tā, lai, aizsargājot privātumu un sargājot pamattiesības, nodrošinātu juridisko noteiktību un dotu uzņēmumiem pietiekamu elastīgumu, kas ļautu tiem attīstīt savu komercdarbību, neprasot lielas izmaksas, vienlaikus piedāvājot tiem arī vienkāršotu un samazinātu administratīvo slogu, taču stingri apņemoties ievērot jau spēkā esošās saistības; |
| --- | --- |

43.

tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto jauno regulu par datu aizsardzību, uzsver nepieciešamību nodrošināt iedzīvotājiem labāku kontroli pār viņu personas datu apstrādi un uzsver nepieciešamību apstiprināt un ieviest jaunus noteikumus par šo tematu tā, lai, aizsargājot privātumu un sargājot pamattiesības, nodrošinātu juridisko noteiktību un dotu uzņēmumiem pietiekamu elastīgumu, kas ļautu tiem attīstīt savu komercdarbību, neprasot lielas izmaksas, vienlaikus piedāvājot tiem arī vienkāršotu un samazinātu administratīvo slogu, taču stingri apņemoties ievērot jau spēkā esošās saistības;

| 44. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par autortiesību un blakus tiesību kolektīvās pārvaldības tiesiskā regulējuma izstrādi, lai nodrošinātu kolektīvo tiesību pārvaldījuma sabiedrību labāku pārskatatbildību, pārredzamību un pārvaldību, izveidotu efektīvus strīdu izšķiršanas mehānismus, kā arī padarītu saprotamāku un vienkāršotu licencēšanu; uzskata, ka ir būtiski, lai interneta lietotāji tiktu nodrošināti ar skaidru un saprotamu informāciju par to, kādi personas dati tiek vākti, kādiem mērķiem un cik ilgi tie tiek saglabāti, jo tas nostiprina lietotāju tiesības un viņu uzticēšanos internetam; uzsver, ka pārskatot datu aizsardzības jomā pieņemto tiesību aktu kopumu, ir jāpanāk juridiskā noteiktība un saprotamība, kā arī ļoti augsta līmeņa datu aizsardzība; atzinīgi vērtē paziņojumu par Eiropas kopējās stratēģijas par mākoņdatošanu 2012. gadam pieņemšanu un šajā saistībā jo īpaši cer, ka tiks ieviesta skaidrība jurisdikcijas, datu aizsardzības un kompetenču jautājumos; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par autortiesību un blakus tiesību kolektīvās pārvaldības tiesiskā regulējuma izstrādi, lai nodrošinātu kolektīvo tiesību pārvaldījuma sabiedrību labāku pārskatatbildību, pārredzamību un pārvaldību, izveidotu efektīvus strīdu izšķiršanas mehānismus, kā arī padarītu saprotamāku un vienkāršotu licencēšanu; uzskata, ka ir būtiski, lai interneta lietotāji tiktu nodrošināti ar skaidru un saprotamu informāciju par to, kādi personas dati tiek vākti, kādiem mērķiem un cik ilgi tie tiek saglabāti, jo tas nostiprina lietotāju tiesības un viņu uzticēšanos internetam; uzsver, ka pārskatot datu aizsardzības jomā pieņemto tiesību aktu kopumu, ir jāpanāk juridiskā noteiktība un saprotamība, kā arī ļoti augsta līmeņa datu aizsardzība; atzinīgi vērtē paziņojumu par Eiropas kopējās stratēģijas par mākoņdatošanu 2012. gadam pieņemšanu un šajā saistībā jo īpaši cer, ka tiks ieviesta skaidrība jurisdikcijas, datu aizsardzības un kompetenču jautājumos;

| 45. | pauž pilnīgu pārliecību, ka privātuma aizsardzība ir ne tikai svarīga Eiropas Savienības vērtība, bet tai ir arī liela nozīme, lai nepieciešamajā līmenī varētu stiprināt lietotāju uzticību digitālajai videi un Eiropas vienots digitālais tirgus varētu pilnībā attīstīties; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus par datu aizsardzības direktīvas pielāgošanu pašreizējai digitālajai videi, tādējādi veicinot tiešsaistes vides novatorisko būtību un sekmējot tādu jaunu un daudzsološu tehnoloģiju kā mākoņdatošana izstrādi; |
| --- | --- |

45.

pauž pilnīgu pārliecību, ka privātuma aizsardzība ir ne tikai svarīga Eiropas Savienības vērtība, bet tai ir arī liela nozīme, lai nepieciešamajā līmenī varētu stiprināt lietotāju uzticību digitālajai videi un Eiropas vienots digitālais tirgus varētu pilnībā attīstīties; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus par datu aizsardzības direktīvas pielāgošanu pašreizējai digitālajai videi, tādējādi veicinot tiešsaistes vides novatorisko būtību un sekmējot tādu jaunu un daudzsološu tehnoloģiju kā mākoņdatošana izstrādi;

| 46. | atkārtoti uzsver, ka ir svarīga vispārēja pieeja, risinot tādas problēmas kā datu aizsardzība un pirātisms; šajā sakarībā mudina veidot ciešu sadarbību starp ES un Interneta pārvaldības forumu; |
| --- | --- |

46.

atkārtoti uzsver, ka ir svarīga vispārēja pieeja, risinot tādas problēmas kā datu aizsardzība un pirātisms; šajā sakarībā mudina veidot ciešu sadarbību starp ES un Interneta pārvaldības forumu;

| 47. | prasa precizēt interneta pakalpojumu sniedzēju pienākumu rīkoties saskaņā ar ES tiesību aktiem par datu aizsardzību un konkurenci, nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un atbilstību elektroniskās tirdzniecības direktīvai (30) un telekomunikāciju tiesību aktu kopumam (31), kad tie nodarbojas ar datiem un/vai vāc tos Eiropas Savienībā, turklāt neatkarīgi no tā, kur šie dati tiek glabāti un/vai apstrādāti; uzskata, ka augstāka līmeņa pārskatāmībai interneta pakalpojumu sniedzēju identifikācijas ziņā būs galvenā loma, lai veicinātu patērētāju uzticību šai jomai un sekmētu labākās prakses izmantošanu šajā jomā, un tas būs būtisks kritērijs Eiropas uzticamības zīmes izveidei; |
| --- | --- |

47.

prasa precizēt interneta pakalpojumu sniedzēju pienākumu rīkoties saskaņā ar ES tiesību aktiem par datu aizsardzību un konkurenci, nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un atbilstību elektroniskās tirdzniecības direktīvai (30) un telekomunikāciju tiesību aktu kopumam (31), kad tie nodarbojas ar datiem un/vai vāc tos Eiropas Savienībā, turklāt neatkarīgi no tā, kur šie dati tiek glabāti un/vai apstrādāti; uzskata, ka augstāka līmeņa pārskatāmībai interneta pakalpojumu sniedzēju identifikācijas ziņā būs galvenā loma, lai veicinātu patērētāju uzticību šai jomai un sekmētu labākās prakses izmantošanu šajā jomā, un tas būs būtisks kritērijs Eiropas uzticamības zīmes izveidei;

| 48. | atgādina, ka tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem saskaņā ar Direktīvas 2000/31/EK 5. pantu ir pienākums precīzi norādīt savu identitāti un ka šīs prasības ievērošana būtiski palīdz nodrošināt patērētāju uzticību elektroniskās tirdzniecības darījumiem; |
| --- | --- |

48.

atgādina, ka tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem saskaņā ar Direktīvas 2000/31/EK 5. pantu ir pienākums precīzi norādīt savu identitāti un ka šīs prasības ievērošana būtiski palīdz nodrošināt patērētāju uzticību elektroniskās tirdzniecības darījumiem;

| 49. | aicina Komisiju vienota digitālā tirgus pabeigšanas gaitā modernizēt arī intelektuālā īpašuma tiesisko regulējumu un ierosināt un strauji īstenot Eiropas intelektuālā īpašuma tiesību stratēģiju, lai pielāgotos 21. gadsimta tiešsaistes realitātei; gaida Komisijas priekšlikumus par juridiskajiem instrumentiem šajā jomā, piemēram, par tiesību aktiem, ar kuriem vienkāršotu autortiesību kolektīvo pārvaldību Eiropā, kā arī direktīvu par IĪT un cīņu pret viltošanu un pirātismu; turklāt uzskata, ka ir jāapsver un jāturpina attīstīt inovatīvi uzņēmējdarbības modeļi un dažādas licencēšana struktūras, lai palielinātu pakalpojumu pieejamību, vienlaikus nodrošinot autortiesības un samaksu tiesību turētājiem; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju vienota digitālā tirgus pabeigšanas gaitā modernizēt arī intelektuālā īpašuma tiesisko regulējumu un ierosināt un strauji īstenot Eiropas intelektuālā īpašuma tiesību stratēģiju, lai pielāgotos 21. gadsimta tiešsaistes realitātei; gaida Komisijas priekšlikumus par juridiskajiem instrumentiem šajā jomā, piemēram, par tiesību aktiem, ar kuriem vienkāršotu autortiesību kolektīvo pārvaldību Eiropā, kā arī direktīvu par IĪT un cīņu pret viltošanu un pirātismu; turklāt uzskata, ka ir jāapsver un jāturpina attīstīt inovatīvi uzņēmējdarbības modeļi un dažādas licencēšana struktūras, lai palielinātu pakalpojumu pieejamību, vienlaikus nodrošinot autortiesības un samaksu tiesību turētājiem;

| 50. | uzsver, cik svarīga ir saskaņota pieeja izņēmumiem un ierobežojumiem autortiesību jomā, kā arī saskaņoti normatīvie izņēmumi preču zīmju un patentu jomā – daudzos gadījumos pētnieku un izstrādātāju interesēs —, lai atvieglotu attīstību, ieviešanu un to, ka patērētāji pieņem jaunus, novatoriskus pakalpojumus, kā arī lai nodrošinātu juridisko noteiktību pētnieku grupām, izgudrotājiem, māksliniekiem un lietotājiem, jo tas nepieciešams sekmīgai Eiropas digitālajai videi nākotnē; |
| --- | --- |

50.

uzsver, cik svarīga ir saskaņota pieeja izņēmumiem un ierobežojumiem autortiesību jomā, kā arī saskaņoti normatīvie izņēmumi preču zīmju un patentu jomā – daudzos gadījumos pētnieku un izstrādātāju interesēs —, lai atvieglotu attīstību, ieviešanu un to, ka patērētāji pieņem jaunus, novatoriskus pakalpojumus, kā arī lai nodrošinātu juridisko noteiktību pētnieku grupām, izgudrotājiem, māksliniekiem un lietotājiem, jo tas nepieciešams sekmīgai Eiropas digitālajai videi nākotnē;

| 51. | norāda uz nepieciešamību turpināt darbu pie normatīvās saskaņošanas intelektuālā īpašuma tiesību jomā, ievērojot iedzīvotāju tiesības un brīvības, lai atvieglotu vienota digitālā tirgus izveides pabeigšanu; |
| --- | --- |

51.

norāda uz nepieciešamību turpināt darbu pie normatīvās saskaņošanas intelektuālā īpašuma tiesību jomā, ievērojot iedzīvotāju tiesības un brīvības, lai atvieglotu vienota digitālā tirgus izveides pabeigšanu;

| 52. | aicina Komisiju ierosināt saskaņotus un nozarēm pielāgotus risinājumus, ar ko panāk autortiesību ievērošanu, vienlaikus nodrošinot taisnīgu atlīdzību autoriem un veicinot sabiedrības piekļuvi plašam likumīgu kultūras produktu klāstam; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju ierosināt saskaņotus un nozarēm pielāgotus risinājumus, ar ko panāk autortiesību ievērošanu, vienlaikus nodrošinot taisnīgu atlīdzību autoriem un veicinot sabiedrības piekļuvi plašam likumīgu kultūras produktu klāstam;

| 53. | mudina Komisiju paātrināt sagatavošanas darbu saistībā ar tiesību akta priekšlikumu par kolektīvo tiesību pārvaldījumu, lai nodrošinātu kolektīvo tiesību pārvaldījuma sabiedrību labāku pārskatatbildību, pārredzamību un pārvaldību, izveidojot efektīvus strīdu izšķiršanas mehānismus, kā arī paskaidrojot un vienkāršojot licencēšanas sistēmas mūzikas nozarē; |
| --- | --- |

53.

mudina Komisiju paātrināt sagatavošanas darbu saistībā ar tiesību akta priekšlikumu par kolektīvo tiesību pārvaldījumu, lai nodrošinātu kolektīvo tiesību pārvaldījuma sabiedrību labāku pārskatatbildību, pārredzamību un pārvaldību, izveidojot efektīvus strīdu izšķiršanas mehānismus, kā arī paskaidrojot un vienkāršojot licencēšanas sistēmas mūzikas nozarē;

| 54. | uzsver, ka mikromaksājumi kļūst aizvien būtiskāki, lai veiktu samaksu par plašsaziņas un kultūras saturu tiešsaistē, taču vēl joprojām ir iespējams uzlabot izmantošanas ērtību, un uzskata to par lietderīgu instrumentu, kā nodrošināt atlīdzību satura autoriem, jo ar mikromaksājumu starpniecību sabiedrībai ir piekļuve likumīgam saturam par saprātīgām cenām; tāpēc uzskata, ka mikromaksājumi ir efektīvs līdzeklis nelikumīga satura apkarošanai; tomēr uzsver, ka ir jārisina ar tiešsaistes maksājumu sistēmām saistītās problēmas, piemēram, savstarpējās izmantojamības trūkums un mikromaksājuma augstās izmaksas patērētājiem, lai izstrādātu vienkāršus, inovatīvus un rentablus risinājumus patērētājiem un digitālajām platformām; uzsver, ka plašāks likumīgais kultūras saturs tiešsaistē par pieņemamām cenām ilgtermiņā var mazināt nelikumīgu interneta platformu pastāvēšanu; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka mikromaksājumi kļūst aizvien būtiskāki, lai veiktu samaksu par plašsaziņas un kultūras saturu tiešsaistē, taču vēl joprojām ir iespējams uzlabot izmantošanas ērtību, un uzskata to par lietderīgu instrumentu, kā nodrošināt atlīdzību satura autoriem, jo ar mikromaksājumu starpniecību sabiedrībai ir piekļuve likumīgam saturam par saprātīgām cenām; tāpēc uzskata, ka mikromaksājumi ir efektīvs līdzeklis nelikumīga satura apkarošanai; tomēr uzsver, ka ir jārisina ar tiešsaistes maksājumu sistēmām saistītās problēmas, piemēram, savstarpējās izmantojamības trūkums un mikromaksājuma augstās izmaksas patērētājiem, lai izstrādātu vienkāršus, inovatīvus un rentablus risinājumus patērētājiem un digitālajām platformām; uzsver, ka plašāks likumīgais kultūras saturs tiešsaistē par pieņemamām cenām ilgtermiņā var mazināt nelikumīgu interneta platformu pastāvēšanu;

| 55. | uzsver, ka jaunas un arvien plašāk lietotas interneta tehnoloģijas un tiešsaistes pakalpojumi ir palielinājuši pieprasījumu pēc audiovizuālā un cita veida kultūras un radošā digitālā satura un nodrošina jaunus un inovatīvus veidus, kā pielāgot un bagātināt piedāvājumu, it sevišķi jauniešiem; tomēr norāda, ka pašlaik ir nepietiekams likumīgs piedāvājums šā pieprasījuma apmierināšanai un ka tas motivē lietotājus piekļūt nelikumīgam saturam; uzskata, ka ir jāapsver inovatīvi uzņēmējdarbības modeļi un dažādas licencēšanas struktūras, lai palielinātu pakalpojumu pieejamību; aicina labāk izmantot digitālās tehnoloģijas, kam vajadzētu būt kā atspēriena punktam gan likumīgu piedāvājumu dažādošanai, gan to pavairošanai, tādējādi saglabājot patērētāju uzticību un izaugsmi, vienlaikus nodrošinot godīgu un samērīgu atlīdzību māksliniekiem; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka jaunas un arvien plašāk lietotas interneta tehnoloģijas un tiešsaistes pakalpojumi ir palielinājuši pieprasījumu pēc audiovizuālā un cita veida kultūras un radošā digitālā satura un nodrošina jaunus un inovatīvus veidus, kā pielāgot un bagātināt piedāvājumu, it sevišķi jauniešiem; tomēr norāda, ka pašlaik ir nepietiekams likumīgs piedāvājums šā pieprasījuma apmierināšanai un ka tas motivē lietotājus piekļūt nelikumīgam saturam; uzskata, ka ir jāapsver inovatīvi uzņēmējdarbības modeļi un dažādas licencēšanas struktūras, lai palielinātu pakalpojumu pieejamību; aicina labāk izmantot digitālās tehnoloģijas, kam vajadzētu būt kā atspēriena punktam gan likumīgu piedāvājumu dažādošanai, gan to pavairošanai, tādējādi saglabājot patērētāju uzticību un izaugsmi, vienlaikus nodrošinot godīgu un samērīgu atlīdzību māksliniekiem;

| 56. | stingri atbalsta gan dalībvalstu, gan Eiropas līmenī veiktus pasākumus, ar kuriem novērš izstrādājumu viltošanu un produktu pirātismu internetā; |
| --- | --- |

56.

stingri atbalsta gan dalībvalstu, gan Eiropas līmenī veiktus pasākumus, ar kuriem novērš izstrādājumu viltošanu un produktu pirātismu internetā;

| 57. | atzinīgi vērtē priekšlikumus palielināt pakalpojumu pieejamību un attīstīt likumīgus tiešsaistes satura pakalpojumus, taču uzsver nepieciešamību Savienības līmenī pieņemt modernāku un saskaņotāku ES regulējumu autortiesību jomā; tomēr uzsver nepieciešamību pieņemt autortiesību tiesību aktu, kas nodrošinātu atbilstīgus stimulus un līdzsvaru un atbilstu modernajām tehnoloģijām; uzskata, ka vairākteritoriju licencēšanas sekmēšana, veicināšana un ilgtspēja vienotā digitālajā tirgū pirmām kārtām ir jāatbalsta ar tirgus iniciatīvām, reaģējot uz patērētāju pieprasījumu; attiecīgi aicina Komisiju nekavējoties īstenot IĪT stratēģijas iniciatīvas; |
| --- | --- |

57.

atzinīgi vērtē priekšlikumus palielināt pakalpojumu pieejamību un attīstīt likumīgus tiešsaistes satura pakalpojumus, taču uzsver nepieciešamību Savienības līmenī pieņemt modernāku un saskaņotāku ES regulējumu autortiesību jomā; tomēr uzsver nepieciešamību pieņemt autortiesību tiesību aktu, kas nodrošinātu atbilstīgus stimulus un līdzsvaru un atbilstu modernajām tehnoloģijām; uzskata, ka vairākteritoriju licencēšanas sekmēšana, veicināšana un ilgtspēja vienotā digitālajā tirgū pirmām kārtām ir jāatbalsta ar tirgus iniciatīvām, reaģējot uz patērētāju pieprasījumu; attiecīgi aicina Komisiju nekavējoties īstenot IĪT stratēģijas iniciatīvas;

| 58. | stingri nosoda jebkādu pret patērētājiem vērstu diskrimināciju pēc tautības un dzīvesvietas, atgādinot Pakalpojumu direktīvas (2006/123/EK) 20. panta 2. punktu, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt šīs direktīvas pilnīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

58.

stingri nosoda jebkādu pret patērētājiem vērstu diskrimināciju pēc tautības un dzīvesvietas, atgādinot Pakalpojumu direktīvas (2006/123/EK) 20. panta 2. punktu, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt šīs direktīvas pilnīgu īstenošanu;

Veidot paļāvību un uzticēšanos vienotajam digitālajam tirgum

| 59. | uzsver, ka Patērētāju tiesību direktīva iezīmēja svarīgu pakāpi virzībā uz lielāku juridisko noteiktību patērētājiem un uzņēmumiem tiešsaistes darījumos un pašlaik veido galveno patērētāju tiesību aizsardzības instrumentu tiešsaistes pakalpojumos; aicina dalībvalstis nodrošināt tās efektīvu un strauju īstenošanu; aicina ieviest labas prakses kodeksu tiešsaistes uzņēmumiem un šajā sakarībā atbalsta priekšlikumus par parauglīgumiem; uzskata, ka Patērētāju tiesību direktīvas īstenošana būtu svarīga daļa šajos parauglīgumos, vienlaikus ievērojot arī jau pašlaik pastāvošo mazumtirdzniecības praksi; turklāt aicina dalībvalstis izlemt, vai ilgtermiņā tās atbalsta vienotā tirgus tiesību aktu pilnīgu saskaņošanu vai arī atbalsta valsts režīmu; otrajā gadījumā mudina dalībvalstis aktīvāk rīkoties, lai konstruktīvi gatavotu tiesību aktus, piemēram, vienotus Eiropas tirdzniecības noteikumus, kas atvieglotu pārrobežu tirdzniecību ES, sniedzot labumu patērētājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka Patērētāju tiesību direktīva iezīmēja svarīgu pakāpi virzībā uz lielāku juridisko noteiktību patērētājiem un uzņēmumiem tiešsaistes darījumos un pašlaik veido galveno patērētāju tiesību aizsardzības instrumentu tiešsaistes pakalpojumos; aicina dalībvalstis nodrošināt tās efektīvu un strauju īstenošanu; aicina ieviest labas prakses kodeksu tiešsaistes uzņēmumiem un šajā sakarībā atbalsta priekšlikumus par parauglīgumiem; uzskata, ka Patērētāju tiesību direktīvas īstenošana būtu svarīga daļa šajos parauglīgumos, vienlaikus ievērojot arī jau pašlaik pastāvošo mazumtirdzniecības praksi; turklāt aicina dalībvalstis izlemt, vai ilgtermiņā tās atbalsta vienotā tirgus tiesību aktu pilnīgu saskaņošanu vai arī atbalsta valsts režīmu; otrajā gadījumā mudina dalībvalstis aktīvāk rīkoties, lai konstruktīvi gatavotu tiesību aktus, piemēram, vienotus Eiropas tirdzniecības noteikumus, kas atvieglotu pārrobežu tirdzniecību ES, sniedzot labumu patērētājiem un uzņēmumiem;

| 60. | uzskata, ka ar neseno priekšlikumu regulai par vienotiem Eiropas tirdzniecības noteikumiem, par ko puses var vienoties kā par alternatīvu valstu tirdzniecības noteikumiem, paveras ievērojamas iespējas novērst vienotā tirgus sadrumstalotību un nodrošināt interneta veikalu labāku pieejamību gan patērētājiem, gan uzņēmumiem, kā arī veicinātu to juridisko atbildību to priekšā; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka ar neseno priekšlikumu regulai par vienotiem Eiropas tirdzniecības noteikumiem, par ko puses var vienoties kā par alternatīvu valstu tirdzniecības noteikumiem, paveras ievērojamas iespējas novērst vienotā tirgus sadrumstalotību un nodrošināt interneta veikalu labāku pieejamību gan patērētājiem, gan uzņēmumiem, kā arī veicinātu to juridisko atbildību to priekšā;

| 61. | atgādina, ka arī dalībvalstīm ir jāpiedalās, lai nodrošinātu ātru un nebirokrātisku ES noteikumu īstenošanu un patērētāju tiesības kļūtu par realitāti; |
| --- | --- |

61.

atgādina, ka arī dalībvalstīm ir jāpiedalās, lai nodrošinātu ātru un nebirokrātisku ES noteikumu īstenošanu un patērētāju tiesības kļūtu par realitāti;

| 62. | aicina Komisiju un dalībvalstis attīstīt un piešķirt pienācīgus resursus efektīviem instrumentiem, piemēram, sadarbības tīklam patērētāju tiesību aizsardzības jomā (SPA), lai garantētu, ka tiešsaistes tirgotāji piemēro ES noteikumus par pārredzamību un negodīgu komercpraksi, tādējādi nodrošinot patērētājiem augstu aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

62.

aicina Komisiju un dalībvalstis attīstīt un piešķirt pienācīgus resursus efektīviem instrumentiem, piemēram, sadarbības tīklam patērētāju tiesību aizsardzības jomā (SPA), lai garantētu, ka tiešsaistes tirgotāji piemēro ES noteikumus par pārredzamību un negodīgu komercpraksi, tādējādi nodrošinot patērētājiem augstu aizsardzības līmeni;

| 63. | uzsver nepieciešamību dalībvalstīs īstenot iniciatīvas, ar kurām uzlabotu plašas sabiedrības e-prasmes; atzīmē, ka ir svarīgi panākt, lai ES iedzīvotājiem būtu digitālās prasmes un viņi varētu pilnībā izmantot labumu no tiešsaistes pakalpojumiem un iesaistīties digitālajā sabiedrībā; |
| --- | --- |

63.

uzsver nepieciešamību dalībvalstīs īstenot iniciatīvas, ar kurām uzlabotu plašas sabiedrības e-prasmes; atzīmē, ka ir svarīgi panākt, lai ES iedzīvotājiem būtu digitālās prasmes un viņi varētu pilnībā izmantot labumu no tiešsaistes pakalpojumiem un iesaistīties digitālajā sabiedrībā;

| 64. | veidojot vidi bez šķēršļiem un nodrošinot pilnu pieejamu pakalpojumu klāstu cilvēkiem ar invaliditāti, aicina Komisiju iekļaut patērētāju pieejamības elementu visos vienota digitālā tirgus politikas virzienos, lai panāktu, ka visām iedzīvotāju grupām ir pieejams vienotais digitālais tirgus un iedzīvotāji var pilnībā izmantot tā priekšrocības; |
| --- | --- |

64.

veidojot vidi bez šķēršļiem un nodrošinot pilnu pieejamu pakalpojumu klāstu cilvēkiem ar invaliditāti, aicina Komisiju iekļaut patērētāju pieejamības elementu visos vienota digitālā tirgus politikas virzienos, lai panāktu, ka visām iedzīvotāju grupām ir pieejams vienotais digitālais tirgus un iedzīvotāji var pilnībā izmantot tā priekšrocības;

| 65. | uzsver nepieciešamību dalībvalstīs īstenot iniciatīvas, ar kurām uzlabotu plašas sabiedrības e-prasmes, jo īpaši cilvēkiem, kuri nonākuši sociāli nelabvēlīgā stāvoklī; turklāt īpašu uzmanību pievēršot gados vecākiem cilvēkiem, lai veicinātu aktīvas vecumdienas; |
| --- | --- |

65.

uzsver nepieciešamību dalībvalstīs īstenot iniciatīvas, ar kurām uzlabotu plašas sabiedrības e-prasmes, jo īpaši cilvēkiem, kuri nonākuši sociāli nelabvēlīgā stāvoklī; turklāt īpašu uzmanību pievēršot gados vecākiem cilvēkiem, lai veicinātu aktīvas vecumdienas;

| 66. | atzīst, ka svarīga būtu Eiropas harta par lietotāju tiesībām, kurā būtu precizētas informācijas sabiedrības pilsoņu tiesības un pienākumi; |
| --- | --- |

66.

atzīst, ka svarīga būtu Eiropas harta par lietotāju tiesībām, kurā būtu precizētas informācijas sabiedrības pilsoņu tiesības un pienākumi;

| 67. | uzsver nepieciešamību veicināt pārredzamu un uzticamu cenu salīdzināšanas tīmekļa vietņu izveidi, kuru saturs būtu pieejams dažādās valodās, jo tas būtu veids, kā palielināt patērētāju uzticēšanos pārrobežu tirdzniecībā; |
| --- | --- |

67.

uzsver nepieciešamību veicināt pārredzamu un uzticamu cenu salīdzināšanas tīmekļa vietņu izveidi, kuru saturs būtu pieejams dažādās valodās, jo tas būtu veids, kā palielināt patērētāju uzticēšanos pārrobežu tirdzniecībā;

| 68. | uzsver vajadzību radīt Eiropas uzticamības zīmi, kas garantētu, ka uzņēmumi, kuri darbojas tiešsaistē, pilnībā ievēro ES tiesību aktus; tai būtu jābūt vienkāršai un labi strukturētai, un tajā jāietver saturs, kas e-komercijai piešķir papildu vērtību, tādējādi vairojot uzticēšanos un pārredzamību, kā arī juridisko noteiktību gan patērētājiem, gan uzņēmumiem, turklāt personu ar invaliditāti interesēs tas jāveido saskaņā ar spēkā esošajiem, taču juridiski nesaistošajiem W3C standartiem; |
| --- | --- |

68.

uzsver vajadzību radīt Eiropas uzticamības zīmi, kas garantētu, ka uzņēmumi, kuri darbojas tiešsaistē, pilnībā ievēro ES tiesību aktus; tai būtu jābūt vienkāršai un labi strukturētai, un tajā jāietver saturs, kas e-komercijai piešķir papildu vērtību, tādējādi vairojot uzticēšanos un pārredzamību, kā arī juridisko noteiktību gan patērētājiem, gan uzņēmumiem, turklāt personu ar invaliditāti interesēs tas jāveido saskaņā ar spēkā esošajiem, taču juridiski nesaistošajiem W3C standartiem;

| 69 | turklāt uzsver nepieciešamību pēc integrētas pieejas, lai uzlabotu patērētāju uzticēšanos saistībā ar piekļuvi likumīgiem pārrobežu tiešsaistes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

69

turklāt uzsver nepieciešamību pēc integrētas pieejas, lai uzlabotu patērētāju uzticēšanos saistībā ar piekļuvi likumīgiem pārrobežu tiešsaistes pakalpojumiem;

| 70. | uzsver, ka ES ir steidzami jānodrošina uzņēmumiem un patērētājiem nepieciešamā paļāvība un līdzekļi tiešsaistes tirdzniecībai, lai palielinātu pārrobežu tirdzniecību; tādēļ aicina vienkāršot licencēšanas sistēmas un izveidot efektīvu regulējumu attiecībā uz autortiesībām; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka ES ir steidzami jānodrošina uzņēmumiem un patērētājiem nepieciešamā paļāvība un līdzekļi tiešsaistes tirdzniecībai, lai palielinātu pārrobežu tirdzniecību; tādēļ aicina vienkāršot licencēšanas sistēmas un izveidot efektīvu regulējumu attiecībā uz autortiesībām;

| 71. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu pievērsties šķēršļiem, kas kavē vienota digitālā tirgus izveides pabeigšanu, galvenokārt barjerām, kas kavē likumīgu pārrobežu tiešsaistes pakalpojumu attīstību; turklāt uzsver nepieciešamību uzlabot patērētāju uzticību saistībā ar piekļuvi likumīgiem pārrobežu pakalpojumiem; uzsver, ka vienots digitālais tirgus iedzīvotājiem visā ES nodrošinās piekļuvi visu veidu digitālajam saturam un pakalpojumiem (mūzikai, audiovizulālajam saturam un videospēlēm); |
| --- | --- |

71.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu pievērsties šķēršļiem, kas kavē vienota digitālā tirgus izveides pabeigšanu, galvenokārt barjerām, kas kavē likumīgu pārrobežu tiešsaistes pakalpojumu attīstību; turklāt uzsver nepieciešamību uzlabot patērētāju uzticību saistībā ar piekļuvi likumīgiem pārrobežu pakalpojumiem; uzsver, ka vienots digitālais tirgus iedzīvotājiem visā ES nodrošinās piekļuvi visu veidu digitālajam saturam un pakalpojumiem (mūzikai, audiovizulālajam saturam un videospēlēm);

| 72. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka vienotā digitālā tirgus potenciāla izmantošanu pilnībā galvenokārt kavē tas, ka tiesību aktu, kā arī grūti savietojamu standartu un prakšu kopums ir sadrumstalots; |
| --- | --- |

72.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka vienotā digitālā tirgus potenciāla izmantošanu pilnībā galvenokārt kavē tas, ka tiesību aktu, kā arī grūti savietojamu standartu un prakšu kopums ir sadrumstalots;

| 73. | atzinīgi vērtē Komisijas tiesību aktu priekšlikumus par strīdu alternatīvu izšķiršanu (ADR) un strīdu izšķiršanu tiešsaistē (ODR) un uzsver, ka ir svarīgi tos drīz pieņemt, lai palīdzētu risināt pārrobežu sūdzības un konfliktus; uzsver arī nepieciešamību šos mehānismus darīt plaši pazīstamus patērētājiem un tirgotājiem, lai ar tiem varētu sasniegt vēlamo praktiskās efektivitātes līmeni; atgādina, cik svarīgs ir efektīvas tiesiskās aizsardzības mehānisms, jo ar šo līdzekli patērētāji var panākt savu tiesību ievērošanu, vienlaikus uzsverot, ka iedzīvotājiem jābūt labāk informētiem par šāda mehānisma un citu problēmu risināšanas instrumentu detaļām; pauž pārliecību, ka tādējādi varētu uzlabot preču un pakalpojumu pārrobežu iegādi un palīdzēt novērst tās neatrisinātās problēmas, kas kavē izaugsmi un inovācijas it īpaši digitālajā tirgū un traucē pilnībā īstenot vienotā tirgus iespējas; uzsver, ka tiešsaistes platforma iekšzemes un pārrobežu e-komercijā radušos strīdu izšķiršanai palielinās patērētāju uzticību vienotam digitālajam tirgum; |
| --- | --- |

73.

atzinīgi vērtē Komisijas tiesību aktu priekšlikumus par strīdu alternatīvu izšķiršanu (ADR) un strīdu izšķiršanu tiešsaistē (ODR) un uzsver, ka ir svarīgi tos drīz pieņemt, lai palīdzētu risināt pārrobežu sūdzības un konfliktus; uzsver arī nepieciešamību šos mehānismus darīt plaši pazīstamus patērētājiem un tirgotājiem, lai ar tiem varētu sasniegt vēlamo praktiskās efektivitātes līmeni; atgādina, cik svarīgs ir efektīvas tiesiskās aizsardzības mehānisms, jo ar šo līdzekli patērētāji var panākt savu tiesību ievērošanu, vienlaikus uzsverot, ka iedzīvotājiem jābūt labāk informētiem par šāda mehānisma un citu problēmu risināšanas instrumentu detaļām; pauž pārliecību, ka tādējādi varētu uzlabot preču un pakalpojumu pārrobežu iegādi un palīdzēt novērst tās neatrisinātās problēmas, kas kavē izaugsmi un inovācijas it īpaši digitālajā tirgū un traucē pilnībā īstenot vienotā tirgus iespējas; uzsver, ka tiešsaistes platforma iekšzemes un pārrobežu e-komercijā radušos strīdu izšķiršanai palielinās patērētāju uzticību vienotam digitālajam tirgum;

| 74. | atzīst nepieciešamību radīt iespējas, kā palielināt iedzīvotāju uzticību un paļāvību tiešsaistes videi, garantēt personas datu un privātuma aizsardzību un nodrošināt vārda un informācijas brīvību, tostarp novērst ģeogrāfiskos, tehniskos un organizatoriskos šķēršļus tiesiskās aizsardzības mehānisma izmantošanai; par vienu no galvenajām prasībām, lai nodrošinātu lietotāju uzticību, uzskata ātru un izmaksu ziņā izdevīgu strīdu izšķiršanu, jo īpaši attiecībā uz tiešsaistē veiktiem darījumiem; tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par patērētāju strīdu izšķiršanu ārpus tiesas un tiešsaistē un izziņoto likumdošanas iniciatīvu par uzņēmumu starpā radušos strīdu izskatīšanu; |
| --- | --- |

74.

atzīst nepieciešamību radīt iespējas, kā palielināt iedzīvotāju uzticību un paļāvību tiešsaistes videi, garantēt personas datu un privātuma aizsardzību un nodrošināt vārda un informācijas brīvību, tostarp novērst ģeogrāfiskos, tehniskos un organizatoriskos šķēršļus tiesiskās aizsardzības mehānisma izmantošanai; par vienu no galvenajām prasībām, lai nodrošinātu lietotāju uzticību, uzskata ātru un izmaksu ziņā izdevīgu strīdu izšķiršanu, jo īpaši attiecībā uz tiešsaistē veiktiem darījumiem; tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par patērētāju strīdu izšķiršanu ārpus tiesas un tiešsaistē un izziņoto likumdošanas iniciatīvu par uzņēmumu starpā radušos strīdu izskatīšanu;

| 75. | pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumus neatļauta vai nelikumīga satura apkarošanai izstrādāt sadarbības pasākumus ar maksājumu dienestiem; uzsver, ka sadarbībai ar privātajiem partneriem būtu stingri jābalstās uz tiesisko regulējumu, kurā attiecībā uz visām iesaistītajām pusēm tiek ievērots datu privātums, patērētāju aizsardzība, tiesiskā aizsardzība un piekļuve tiesiskumam; uzsver, ka pirmajam solim jābūt efektīvai “paziņošanas un izņemšanas” pasākumu īstenošanai, visiem vienādi nodrošinot to, ka tiek ievērotas pamattiesības uz taisnīgu lietas izskatīšanu neatkarīgā un objektīvā un tiesību aktos noteiktā tiesā; uzsver, ka visām iesaistītajām personām, tostarp maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un reklāmas aģentūrām, ir nozīme cīņā pret neatļautu un nelikumīgu saturu; |
| --- | --- |

75.

pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumus neatļauta vai nelikumīga satura apkarošanai izstrādāt sadarbības pasākumus ar maksājumu dienestiem; uzsver, ka sadarbībai ar privātajiem partneriem būtu stingri jābalstās uz tiesisko regulējumu, kurā attiecībā uz visām iesaistītajām pusēm tiek ievērots datu privātums, patērētāju aizsardzība, tiesiskā aizsardzība un piekļuve tiesiskumam; uzsver, ka pirmajam solim jābūt efektīvai “paziņošanas un izņemšanas” pasākumu īstenošanai, visiem vienādi nodrošinot to, ka tiek ievērotas pamattiesības uz taisnīgu lietas izskatīšanu neatkarīgā un objektīvā un tiesību aktos noteiktā tiesā; uzsver, ka visām iesaistītajām personām, tostarp maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un reklāmas aģentūrām, ir nozīme cīņā pret neatļautu un nelikumīgu saturu;

| 76. | atzinīgi vērtē jauno Komisijas paziņojumu par Eiropas stratēģiju “Bērniem labāks internets”; mudina Komisiju, dalībvalstis un nozari veicināt jauno tehnoloģiju sasniegumu izmantošanu izglītībā un nepilngadīgo aizsardzībā un cieši un efektīvi sadarboties, lai panāktu drošu internetu nepilngadīgajiem; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt digitālo tehnoloģiju prasmju un iepazīstināšanas projektus, kas paredzēti pieaugušajiem, kuri atbildīgi par jaunāko paaudžu izglītošanu, apmācību un nākotni, lai viņi apzinātos ar IKT saistītās iespējas un riskus bērniem un nepilngadīgajiem, kā arī lai mazinātu tehnoloģisko prasmju plaisu starp paaudzēm; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt informācijas tehnoloģiju apmācības programmas par patērētāju tiesībām, pienākumiem un riskiem iekšējā digitālajā tirgū. |
| --- | --- |

76.

atzinīgi vērtē jauno Komisijas paziņojumu par Eiropas stratēģiju “Bērniem labāks internets”; mudina Komisiju, dalībvalstis un nozari veicināt jauno tehnoloģiju sasniegumu izmantošanu izglītībā un nepilngadīgo aizsardzībā un cieši un efektīvi sadarboties, lai panāktu drošu internetu nepilngadīgajiem; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt digitālo tehnoloģiju prasmju un iepazīstināšanas projektus, kas paredzēti pieaugušajiem, kuri atbildīgi par jaunāko paaudžu izglītošanu, apmācību un nākotni, lai viņi apzinātos ar IKT saistītās iespējas un riskus bērniem un nepilngadīgajiem, kā arī lai mazinātu tehnoloģisko prasmju plaisu starp paaudzēm; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt informācijas tehnoloģiju apmācības programmas par patērētāju tiesībām, pienākumiem un riskiem iekšējā digitālajā tirgū.

| 77. | aicina ieinteresētās puses apņemties atbildīgi attiekties pret nepilngadīgajiem paredzētu reklāmu, jo īpaši atturoties no agresīvas un maldinošas televīzijas un tiešsaistes reklāmas un ievērojot un pilnībā īstenojot esošos rīcības kodeksus un līdzīgas iniciatīvas; |
| --- | --- |

77.

aicina ieinteresētās puses apņemties atbildīgi attiekties pret nepilngadīgajiem paredzētu reklāmu, jo īpaši atturoties no agresīvas un maldinošas televīzijas un tiešsaistes reklāmas un ievērojot un pilnībā īstenojot esošos rīcības kodeksus un līdzīgas iniciatīvas;

| 78. | uzskata, ka ir jāatbalsta izglītības un kultūras darbu digitalizācija pēc iespējas lielākā skaitā ES valodu, lai sabiedrībai nodrošinātu vērtīgu un lietderīgu saturu; |
| --- | --- |

78.

uzskata, ka ir jāatbalsta izglītības un kultūras darbu digitalizācija pēc iespējas lielākā skaitā ES valodu, lai sabiedrībai nodrošinātu vērtīgu un lietderīgu saturu;

| 79. | uzsver, ka ir svarīgi noteikt skaidrus principus, lai reglamentētu attiecības ar trešo valstu digitālajiem tirgiem, it sevišķi saistībā ar Savienības līmeņa projektiem, piemēram, pasaules kultūras mantojuma digitalizāciju; |
| --- | --- |

79.

uzsver, ka ir svarīgi noteikt skaidrus principus, lai reglamentētu attiecības ar trešo valstu digitālajiem tirgiem, it sevišķi saistībā ar Savienības līmeņa projektiem, piemēram, pasaules kultūras mantojuma digitalizāciju;

| 80. | aicina Komisiju nodrošināt selektīvās sadales noteikumu pareizu piemērošanu, lai izvairītos no ļaunprātīgas izmantošanas un diskriminācijas; |
| --- | --- |

80.

aicina Komisiju nodrošināt selektīvās sadales noteikumu pareizu piemērošanu, lai izvairītos no ļaunprātīgas izmantošanas un diskriminācijas;

| 81. | aicina Komisiju ierosināt tiesību aktus, lai nodrošinātu tīkla neitralitāti; |
| --- | --- |

81.

aicina Komisiju ierosināt tiesību aktus, lai nodrošinātu tīkla neitralitāti;

| 82. | norāda, ka lielāka konkurence un pārredzamība attiecībā uz plūsmas pārvaldību un pakalpojumu kvalitāti, kā arī vienkāršas iespējas mainīt pakalpojuma sniedzēju ir daži no obligātajiem nosacījumiem tīkla neitralitātes nodrošināšanai; atkārtoti pauž atbalstu atvērtam internetam, kurā saturu un atsevišķus komerciālus pasākumus nevar bloķēt; atgādina par nesenajiem Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) konstatējumiem un uzskata, ka ir nepieciešami papildu pasākumi, lai nodrošinātu tīkla neitralitāti; |
| --- | --- |

82.

norāda, ka lielāka konkurence un pārredzamība attiecībā uz plūsmas pārvaldību un pakalpojumu kvalitāti, kā arī vienkāršas iespējas mainīt pakalpojuma sniedzēju ir daži no obligātajiem nosacījumiem tīkla neitralitātes nodrošināšanai; atkārtoti pauž atbalstu atvērtam internetam, kurā saturu un atsevišķus komerciālus pasākumus nevar bloķēt; atgādina par nesenajiem Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) konstatējumiem un uzskata, ka ir nepieciešami papildu pasākumi, lai nodrošinātu tīkla neitralitāti;

| 83. | atkārtoti uzsver iespējamās problēmas, kas saistītas ar atkāpšanos no tīkla neitralitātes, tostarp konkurences noteikumiem neatbilstoša rīcība, jauninājumu kavēšana, vārda brīvības ierobežojumi, patērētāju informētības trūkums un privātuma pārkāpumi, kā arī norāda uz to, ka tīkla neitralitātes trūkums kaitē uzņēmumiem, patērētājiem un sabiedrībai kopumā; |
| --- | --- |

83.

atkārtoti uzsver iespējamās problēmas, kas saistītas ar atkāpšanos no tīkla neitralitātes, tostarp konkurences noteikumiem neatbilstoša rīcība, jauninājumu kavēšana, vārda brīvības ierobežojumi, patērētāju informētības trūkums un privātuma pārkāpumi, kā arī norāda uz to, ka tīkla neitralitātes trūkums kaitē uzņēmumiem, patērētājiem un sabiedrībai kopumā;

| 84. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt brīvu un godīgu konkurenci tiešsaistē, vēršoties pret negodīgu komercpraksi starp uzņēmumiem, piemēram, tiešsaistes ierobežojumiem, cenu kontroli un kvotām; |
| --- | --- |

84.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt brīvu un godīgu konkurenci tiešsaistē, vēršoties pret negodīgu komercpraksi starp uzņēmumiem, piemēram, tiešsaistes ierobežojumiem, cenu kontroli un kvotām;

| 85. | uzskata, ka galvenā prioritāte ir platjoslas tīkla turpmāka paplašināšana un jo īpaši lauku, izolētu un attālāku teritoriju pieslēgšana elektroniskās saziņas tīkliem; tāpēc aicina Komisiju nepārtraukti pārbaudīt un vajadzības gadījumā regulatīvas iejaukšanās ceļā nodrošināt, lai tiktu saglabāta tīkla neitralitāte un lai interneta pakalpojuma sniedzējiem netiktu liegtas vai ierobežotas tiesības izmantot tīkla infrastruktūru. |
| --- | --- |

85.

uzskata, ka galvenā prioritāte ir platjoslas tīkla turpmāka paplašināšana un jo īpaši lauku, izolētu un attālāku teritoriju pieslēgšana elektroniskās saziņas tīkliem; tāpēc aicina Komisiju nepārtraukti pārbaudīt un vajadzības gadījumā regulatīvas iejaukšanās ceļā nodrošināt, lai tiktu saglabāta tīkla neitralitāte un lai interneta pakalpojuma sniedzējiem netiktu liegtas vai ierobežotas tiesības izmantot tīkla infrastruktūru.

Pamata veidošana konkurētspējīgākai un iekļaujošākai Eiropai

| 86. | aicina dalībvalstis stiprināt un sekmēt informācijas un komunikāciju infrastruktūru attīstību, jo, kaut arī visām dalībvalstīm ir valsts platjoslas stratēģija, tikai dažām no tām ir pilnvērtīgi darbības plāni, kuros būtu noteikti vajadzīgie mērķi, lai pilnībā realizētu stratēģijā “Eiropa 2020” iekļauto Eiropas digitalizācijas pamatiniciatīvu; atzinīgi vērtē jauno Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta iniciatīvu, jo tā būs izšķiroša, lai efektīvi īstenotu 2020. gadam noteiktos Eiropas digitālās programmas mērķus, tostarp visiem pieejamas platjoslas, kā arī starpposma mērķi, proti, panākt, lai līdz 2013. gadam ikvienam ES iedzīvotajam būtu piekļuve interneta pamatpieslēgumam; |
| --- | --- |

86.

aicina dalībvalstis stiprināt un sekmēt informācijas un komunikāciju infrastruktūru attīstību, jo, kaut arī visām dalībvalstīm ir valsts platjoslas stratēģija, tikai dažām no tām ir pilnvērtīgi darbības plāni, kuros būtu noteikti vajadzīgie mērķi, lai pilnībā realizētu stratēģijā “Eiropa 2020” iekļauto Eiropas digitalizācijas pamatiniciatīvu; atzinīgi vērtē jauno Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta iniciatīvu, jo tā būs izšķiroša, lai efektīvi īstenotu 2020. gadam noteiktos Eiropas digitālās programmas mērķus, tostarp visiem pieejamas platjoslas, kā arī starpposma mērķi, proti, panākt, lai līdz 2013. gadam ikvienam ES iedzīvotajam būtu piekļuve interneta pamatpieslēgumam;

| 87. | uzsver, ka interneta pakalpojumi tiek piedāvāti pāri robežām, un ka tiem attiecīgi vajadzīga saskaņota rīcība atbilstoši Eiropas digitalizācijas programmai; norāda, ka tāds Eiropas tirgus, kurā ātrdarbīgas platjoslas pakalpojumus izmantotu aptuveni 500 miljoni cilvēku, būtu iekšējā tirgus attīstības virzītājs; uzsver, ka Eiropas digitalizācijas programmai jābūt saistītai ar jaunu pakalpojumu, piemēram, e-komercijas, e-veselības aprūpes, e-izglītības, e-bankas un e-pārvaldes pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

87.

uzsver, ka interneta pakalpojumi tiek piedāvāti pāri robežām, un ka tiem attiecīgi vajadzīga saskaņota rīcība atbilstoši Eiropas digitalizācijas programmai; norāda, ka tāds Eiropas tirgus, kurā ātrdarbīgas platjoslas pakalpojumus izmantotu aptuveni 500 miljoni cilvēku, būtu iekšējā tirgus attīstības virzītājs; uzsver, ka Eiropas digitalizācijas programmai jābūt saistītai ar jaunu pakalpojumu, piemēram, e-komercijas, e-veselības aprūpes, e-izglītības, e-bankas un e-pārvaldes pakalpojumu sniegšanu;

| 88. | uzsver, cik svarīgi ir veidot Eiropas vienotu digitālo tirgu, lai turpinātu centienus plaši pieejamas un ātras piekļuves nodrošināšanai visiem patērētājiem, veicinot piekļuvi fiksētajam un mobilajam internetam un ieviešot nākamās paaudzes infrastruktūru; uzsver, ka tam nepieciešamas politikas nostādnes, kas veicina piekļuvi uz konkurētspējīgiem noteikumiem; mudina Komisiju un dalībvalstis, atjauninot attiecīgos mērķus, sniegt jaunu impulsu ātrdarbīgu un īpaši ātrdarbīgu platjoslas pakalpojumu Eiropas stratēģijai; |
| --- | --- |

88.

uzsver, cik svarīgi ir veidot Eiropas vienotu digitālo tirgu, lai turpinātu centienus plaši pieejamas un ātras piekļuves nodrošināšanai visiem patērētājiem, veicinot piekļuvi fiksētajam un mobilajam internetam un ieviešot nākamās paaudzes infrastruktūru; uzsver, ka tam nepieciešamas politikas nostādnes, kas veicina piekļuvi uz konkurētspējīgiem noteikumiem; mudina Komisiju un dalībvalstis, atjauninot attiecīgos mērķus, sniegt jaunu impulsu ātrdarbīgu un īpaši ātrdarbīgu platjoslas pakalpojumu Eiropas stratēģijai;

| 89. | uzsver iespējamo vērtību patērētājiem un uzņēmumiem no publisko pakalpojumu digitalizēšanas, un aicina dalībvalstis izstrādāt valstu plānus šā uzdevuma īstenošanai, kuros vajadzētu ietvert mērķus un pasākumus, lai līdz 2015. gadam visi publiskie pakalpojumi būtu pieejami tiešsaistē; atzīst, ka ātrdarbīgi tīkli ir priekšnosacījums tiešsaistes pakalpojumu attīstībai un ekonomikas izaugsmei; aicina Komisiju izstrādāt pasaules līmeņa digitālās programmas mērķus, lai nodrošinātu, ka Eiropa kļūst par pasaules līderi interneta ātruma un savienojumu ziņā; aicina dalībvalstis turpināt valsts platjoslas plānu izstrādi un pieņemt darbības plānus ar konkrētiem pasākumiem, lai īstenotu tālejošus platjoslas mērķus, un uzsver stratēģisko un būtisko nozīmi, kāda ir instrumentiem, ko Komisija ierosināja Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā; |
| --- | --- |

89.

uzsver iespējamo vērtību patērētājiem un uzņēmumiem no publisko pakalpojumu digitalizēšanas, un aicina dalībvalstis izstrādāt valstu plānus šā uzdevuma īstenošanai, kuros vajadzētu ietvert mērķus un pasākumus, lai līdz 2015. gadam visi publiskie pakalpojumi būtu pieejami tiešsaistē; atzīst, ka ātrdarbīgi tīkli ir priekšnosacījums tiešsaistes pakalpojumu attīstībai un ekonomikas izaugsmei; aicina Komisiju izstrādāt pasaules līmeņa digitālās programmas mērķus, lai nodrošinātu, ka Eiropa kļūst par pasaules līderi interneta ātruma un savienojumu ziņā; aicina dalībvalstis turpināt valsts platjoslas plānu izstrādi un pieņemt darbības plānus ar konkrētiem pasākumiem, lai īstenotu tālejošus platjoslas mērķus, un uzsver stratēģisko un būtisko nozīmi, kāda ir instrumentiem, ko Komisija ierosināja Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā;

| 90. | pauž nožēlu, ka ES atpaliek attiecībā uz optiskās šķiedras izmantošanu interneta pieslēgumu nodrošināšanā; tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju veicināt īpaši ātrdarbīgas platjoslas izplatību un ieviešanu un mudina veidot Eiropas stratēģiju plaša mēroga optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšanai līdz galalietotājam; |
| --- | --- |

90.

pauž nožēlu, ka ES atpaliek attiecībā uz optiskās šķiedras izmantošanu interneta pieslēgumu nodrošināšanā; tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju veicināt īpaši ātrdarbīgas platjoslas izplatību un ieviešanu un mudina veidot Eiropas stratēģiju plaša mēroga optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšanai līdz galalietotājam;

| 91. | aicina dalībvalstis izstrādāt valsts ārkārtas plānus rīcībai kiberincidentu gadījumos, lai cīnītos pret pārrobežu kibernoziegumiem vai kiberuzbrukumiem, tostarp sagatavot Eiropas un valsts kritiskās informācijas infrastruktūras plānus un stratēģijas elastīgākas un drošākas infrastruktūras veidošanai; uzsver, ka jāpastiprina starptautiskā sadarbība šajā jomā; atgādina, ka tīkla un informācijas drošība ir visu ieinteresēto personu, tostarp mājas interneta lietotāju, pakalpojumu sniedzēju un produktu izstrādātāju, atbildība; iesaka veicināt kiberdrošības apmācības un izglītības programmas gan iedzīvotājiem, gan profesionāļiem; |
| --- | --- |

91.

aicina dalībvalstis izstrādāt valsts ārkārtas plānus rīcībai kiberincidentu gadījumos, lai cīnītos pret pārrobežu kibernoziegumiem vai kiberuzbrukumiem, tostarp sagatavot Eiropas un valsts kritiskās informācijas infrastruktūras plānus un stratēģijas elastīgākas un drošākas infrastruktūras veidošanai; uzsver, ka jāpastiprina starptautiskā sadarbība šajā jomā; atgādina, ka tīkla un informācijas drošība ir visu ieinteresēto personu, tostarp mājas interneta lietotāju, pakalpojumu sniedzēju un produktu izstrādātāju, atbildība; iesaka veicināt kiberdrošības apmācības un izglītības programmas gan iedzīvotājiem, gan profesionāļiem;

| 92. | uzsver, ka internetu arvien vairāk izmanto mobilajās ierīcēs, un aicina īstenot pasākumus, lai nodrošinātu lielāku radiofrekvenču spektra pieejamību mobilajam internetam un uzlabotu šīm mobilajām ierīcēm nodrošināto e-pakalpojumu kvalitāti; uzsver, ka turpmākajam radiofrekvenču spektra sadalījumam ir jāveicina Eiropas vadošā loma bezvadu lietojumu un jaunu pakalpojumu jomā, lai sekmētu Eiropas izaugsmi un globālo konkurētspēju; |
| --- | --- |

92.

uzsver, ka internetu arvien vairāk izmanto mobilajās ierīcēs, un aicina īstenot pasākumus, lai nodrošinātu lielāku radiofrekvenču spektra pieejamību mobilajam internetam un uzlabotu šīm mobilajām ierīcēm nodrošināto e-pakalpojumu kvalitāti; uzsver, ka turpmākajam radiofrekvenču spektra sadalījumam ir jāveicina Eiropas vadošā loma bezvadu lietojumu un jaunu pakalpojumu jomā, lai sekmētu Eiropas izaugsmi un globālo konkurētspēju;

| 93. | atzīmē, ka gan fiksēto, gan mobilo datu plūsma pieaug ievērojamā ātrumā un ka daudzām darbībām, tādām kā turpmāka saskaņota spektra piešķiršana bezvadu platjoslai, lielāka spektra efektivitāte un nākamās paaudzes piekļuves tīklu ātra izvēršana, būs izšķiroša nozīme šī pieauguma pārvaldībā; |
| --- | --- |

93.

atzīmē, ka gan fiksēto, gan mobilo datu plūsma pieaug ievērojamā ātrumā un ka daudzām darbībām, tādām kā turpmāka saskaņota spektra piešķiršana bezvadu platjoslai, lielāka spektra efektivitāte un nākamās paaudzes piekļuves tīklu ātra izvēršana, būs izšķiroša nozīme šī pieauguma pārvaldībā;

| 94. | atzīmē, ka izvērtēt nepieciešamību mobilo datu plūsmas vajadzībām atvērt 700 MHz frekvenču joslu ir pirmais obligātais solis, lai apmierinātu nākotnes jaudas prasības; |
| --- | --- |

94.

atzīmē, ka izvērtēt nepieciešamību mobilo datu plūsmas vajadzībām atvērt 700 MHz frekvenču joslu ir pirmais obligātais solis, lai apmierinātu nākotnes jaudas prasības;

| 95. | atzinīgi vērtē jauno Komisijas paziņojumu par e-iepirkumiem, kas publicēts 2012. gada 20. aprīlī; uzsver, ka e-iepirkumi vienkāršos iepirkumu gaitu, nodrošinās pārredzamību, samazinās apgrūtinājumus un izmaksas, palielinās MVU piedalīšanos un nodrošinās labāku kvalitāti un zemākas cenas; |
| --- | --- |

95.

atzinīgi vērtē jauno Komisijas paziņojumu par e-iepirkumiem, kas publicēts 2012. gada 20. aprīlī; uzsver, ka e-iepirkumi vienkāršos iepirkumu gaitu, nodrošinās pārredzamību, samazinās apgrūtinājumus un izmaksas, palielinās MVU piedalīšanos un nodrošinās labāku kvalitāti un zemākas cenas;

| 96. | atzinīgi vērtē Komisijas likumdošanas priekšlikumu regulai par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū, kas stiprinās uzticēšanos un ērtības saistībā ar drošu digitālo vidi un kam – nodrošinot ES līmenī apstiprināto elektroniskās identifikācijas sistēmu savstarpēju atzīšanu un pieņemšanu – ir potenciāls, lai veidotu drošu un netraucētu elektronisko mijiedarbību starp uzņēmumiem, iedzīvotājiem un valsts iestādēm, tādējādi palielinot publisko un privāto tiešsaistes pakalpojumu, e-uzņēmējdarbības un e-komercijas efektivitāti ES; uzsver to, cik svarīga ir e-parakstu un elektroniskās identitātes savstarpēja atzīšana Eiropas līmenī, lai nodrošinātu juridisko noteiktību Eiropas patērētājiem un uzņēmumiem; uzsver, ka ir svarīgi panākt ES mēroga savietojamību, vienlaikus nodrošinot personas datu aizsardzību; |
| --- | --- |

96.

atzinīgi vērtē Komisijas likumdošanas priekšlikumu regulai par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū, kas stiprinās uzticēšanos un ērtības saistībā ar drošu digitālo vidi un kam – nodrošinot ES līmenī apstiprināto elektroniskās identifikācijas sistēmu savstarpēju atzīšanu un pieņemšanu – ir potenciāls, lai veidotu drošu un netraucētu elektronisko mijiedarbību starp uzņēmumiem, iedzīvotājiem un valsts iestādēm, tādējādi palielinot publisko un privāto tiešsaistes pakalpojumu, e-uzņēmējdarbības un e-komercijas efektivitāti ES; uzsver to, cik svarīga ir e-parakstu un elektroniskās identitātes savstarpēja atzīšana Eiropas līmenī, lai nodrošinātu juridisko noteiktību Eiropas patērētājiem un uzņēmumiem; uzsver, ka ir svarīgi panākt ES mēroga savietojamību, vienlaikus nodrošinot personas datu aizsardzību;

| 97. | norāda, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izmantošana publiskajā sektorā ir pamats digitālās un zināšanu sabiedrības attīstībai, un tādēļ mudina Komisiju un dalībvalstis turpināt drošu un efektīvu e-pakalpojumu izstrādi; īpaši attiecībā uz e-identifikāciju un e-parakstiem norāda, ka pārrobežu sadarbspēja ir obligāti nepieciešama, lai pieņemtu pārrobežu elektronisko rēķinu sagatavošanas risinājumus; |
| --- | --- |

97.

norāda, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izmantošana publiskajā sektorā ir pamats digitālās un zināšanu sabiedrības attīstībai, un tādēļ mudina Komisiju un dalībvalstis turpināt drošu un efektīvu e-pakalpojumu izstrādi; īpaši attiecībā uz e-identifikāciju un e-parakstiem norāda, ka pārrobežu sadarbspēja ir obligāti nepieciešama, lai pieņemtu pārrobežu elektronisko rēķinu sagatavošanas risinājumus;

| 98. | atgādina, ka 2012. gada 20. aprīļa rezolūcijā par konkurētspējīgu vienotu digitālo tirgu – e-pārvaldi kā virzītājspēku Parlaments uzsvēra, ka ir svarīgi nodrošināt juridisko noteiktību, skaidru tehnisko vidi un pieejamus un sadarbspējīgus e-rēķinu risinājumus, kam pamatā ir vienotas tiesību aktos noteiktas prasības, uzņēmējdarbības procesi un tehniskie standarti; aicina Komisiju izvērtēt nepieciešamību noteikt vienotus, atvērtus Savienības mēroga e-identifikācijas un e-parakstu standartus; norāda, ka galvenie šķēršļi pārrobežu pieejai valsts pārvaldes e-pakalpojumiem ir saistīti ar elektroniskā paraksta izmantošanu un elektronisko identificēšanu un to, ka e-pārvaldes sistēmas nav savietojamas ES līmenī; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu regulai par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

98.

atgādina, ka 2012. gada 20. aprīļa rezolūcijā par konkurētspējīgu vienotu digitālo tirgu – e-pārvaldi kā virzītājspēku Parlaments uzsvēra, ka ir svarīgi nodrošināt juridisko noteiktību, skaidru tehnisko vidi un pieejamus un sadarbspējīgus e-rēķinu risinājumus, kam pamatā ir vienotas tiesību aktos noteiktas prasības, uzņēmējdarbības procesi un tehniskie standarti; aicina Komisiju izvērtēt nepieciešamību noteikt vienotus, atvērtus Savienības mēroga e-identifikācijas un e-parakstu standartus; norāda, ka galvenie šķēršļi pārrobežu pieejai valsts pārvaldes e-pakalpojumiem ir saistīti ar elektroniskā paraksta izmantošanu un elektronisko identificēšanu un to, ka e-pārvaldes sistēmas nav savietojamas ES līmenī; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu regulai par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū;

o

o o

| 99. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

99.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0209.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0211.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0491.

(4)  Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0492.

(5)  OV L 304, 22.11.2011., 64. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0453.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0307.

(8)  OV C 169 E, 15.6.2012., 58. lpp.

(9)  OV C 50 E, 21.2.2012., 1. lpp.

(10)  OV L 189, 22.7.2010., 1. lpp.

(11)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

(12)  OV C 349 E, 22.12.2010., 1. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0453.

(14)  OV C 67 E, 18.3.2010., 112. lpp.

(15)  OV C 46 E, 24.2.2010., 26. lpp.

(16)  OV C 295 E, 4.12.2009., 43. lpp.

(17)  OV C 146 E, 12.6.2008., 370. lpp.

(18)  OV L 364, 9.12.2004., 1. lpp.

(19)  OV L 376, 27.12.2006., 21. lpp.

(20)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

(21)  OV C 292 E, 1.12.2006., 109. lpp.

(22)  OV C 305 E, 14.12.2006., 247. lpp.

(23)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

(24)  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

(25)  http://www.un.or.at/unictral

(26)  OV L 271, 9.10.2002., 16. lpp.

(27)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(28)  OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.

(29)  OV L 281, 23.11.1995, 31. lpp.

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.).

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīva 2009/136/EK (OV L 337, 18.12.2009., 11. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīva 2009/140/EK (OV L 337, 18.12.2009., 37. lpp.).

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/17

---

P7_TA(2012)0469

MVU tirdzniecības un ieguldījumu finansēšana

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par ES MVU tirdzniecības un ieguldījumu finansēšanu – vieglāk pieejami kredīti internacionalizācijas atbalstam (2012/2114(INI))

(2015/C 434/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Globālā Eiropa. Konkurence pasaulē. Ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā” (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Globālā Eiropa. Konkurence pasaulē. Ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā” (COM(2006)0567),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku” (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku” (COM(2010)0343),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises. Tirdzniecības politika kā stratēģijas “Eiropa 2020” galvenā sastāvdaļa” (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises. Tirdzniecības politika kā stratēģijas “Eiropa 2020” galvenā sastāvdaļa” (COM(2010)0612),

| — | ņemot vērā Nolīgumu par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai (1) (TŠT nolīgums), ko pieņēma 1994. gadā VVTT ietvaros vesto daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas sarunu kārtas rezultātā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīgumu par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai (1) (TŠT nolīgums), ko pieņēma 1994. gadā VVTT ietvaros vesto daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas sarunu kārtas rezultātā,

| — | ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, it īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules Tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (2) (regula par tirdzniecības šķēršļiem), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, it īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules Tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (2) (regula par tirdzniecības šķēršļiem),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 2011. gada ziņojumu par pasaules ieguldījumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 2011. gada ziņojumu par pasaules ieguldījumiem,

| — | ņemot vērā ESAO, PTO un UNCTAD ziņojumus par G20 valstu pasākumiem tirdzniecības un ieguldījumu jomā (no 2010. gada oktobra vidus līdz 2011. gada aprīlim), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO, PTO un UNCTAD ziņojumus par G20 valstu pasākumiem tirdzniecības un ieguldījumu jomā (no 2010. gada oktobra vidus līdz 2011. gada aprīlim),

| — | ņemot vērā ESAO politikas satvaru ieguldījumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO politikas satvaru ieguldījumiem,

| — | ņemot vērā 2011. gada 13. septembra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atsevišķu pamatnostādņu piemērošanu valsts atbalstītu eksporta kredītu jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 13. septembra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atsevišķu pamatnostādņu piemērošanu valsts atbalstītu eksporta kredītu jomā (3),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, it īpaši 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīvām (4), 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par ES un ASV transatlantiskajām ekonomiskajām attiecībām (5), 2006. gada 28. septembra rezolūciju par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Indiju (6), 2006. gada 12. oktobra rezolūciju par ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar MERCOSUR saistībā ar sarunām par starpreģionālo asociācijas nolīgumu (7), 2007. gada 22. maija rezolūciju “Eiropa globalizācijas kontekstā – konkurētspējas ārējie aspekti” (8), 2007. gada 19. jūnija rezolūciju par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Krieviju (9), 2008. gada 19. februāra rezolūciju par ES stratēģiju, lai Eiropas uzņēmumiem nodrošinātu piekļuvi tirgum (10), 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par gatavošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijas reformai (11), 2009. gada 5. februāra rezolūciju par tirdzniecības un ekonomiskām attiecībām ar Ķīnu (12), 2009. gada 26. marta rezolūciju par ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu (13), 2010. gada 21. oktobra rezolūciju par ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībām (14), 2011. gada 17. februāra rezolūciju par brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Koreju (15), 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par turpmāko Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku (16), Eiropas Parlamenta 2011. gada 10. maija nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm (17), 2011. gada 11. maija rezolūciju par pašreizējo stāvokli sarunās par ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu (18), 2011. gada 11. maija rezolūciju par ES un Japānas tirdzniecības attiecībām (19), 2011. gada 8. jūnija rezolūciju par ES un Kanādas tirdzniecības attiecībām (20) un 2011. gada 27. septembra rezolūciju par jaunu Eiropas tirdzniecības politiku atbilstīgi stratēģijai “Eiropa 2020” (21); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, it īpaši 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīvām (4), 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par ES un ASV transatlantiskajām ekonomiskajām attiecībām (5), 2006. gada 28. septembra rezolūciju par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Indiju (6), 2006. gada 12. oktobra rezolūciju par ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar MERCOSUR saistībā ar sarunām par starpreģionālo asociācijas nolīgumu (7), 2007. gada 22. maija rezolūciju “Eiropa globalizācijas kontekstā – konkurētspējas ārējie aspekti” (8), 2007. gada 19. jūnija rezolūciju par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Krieviju (9), 2008. gada 19. februāra rezolūciju par ES stratēģiju, lai Eiropas uzņēmumiem nodrošinātu piekļuvi tirgum (10), 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par gatavošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijas reformai (11), 2009. gada 5. februāra rezolūciju par tirdzniecības un ekonomiskām attiecībām ar Ķīnu (12), 2009. gada 26. marta rezolūciju par ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu (13), 2010. gada 21. oktobra rezolūciju par ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībām (14), 2011. gada 17. februāra rezolūciju par brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Koreju (15), 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par turpmāko Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku (16), Eiropas Parlamenta 2011. gada 10. maija nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm (17), 2011. gada 11. maija rezolūciju par pašreizējo stāvokli sarunās par ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu (18), 2011. gada 11. maija rezolūciju par ES un Japānas tirdzniecības attiecībām (19), 2011. gada 8. jūnija rezolūciju par ES un Kanādas tirdzniecības attiecībām (20) un 2011. gada 27. septembra rezolūciju par jaunu Eiropas tirdzniecības politiku atbilstīgi stratēģijai “Eiropa 2020” (21);

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropadomei “2011. gada ziņojums par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem – stratēģisko ekonomisko partneru iesaistīšana tirgus pieejamības uzlabošanā: prioritāri pasākumi tirdzniecības šķēršļu likvidēšanā” (COM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropadomei “2011. gada ziņojums par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem – stratēģisko ekonomisko partneru iesaistīšana tirgus pieejamības uzlabošanā: prioritāri pasākumi tirdzniecības šķēršļu likvidēšanā” (COM(2011)0114),

| — | ņemot vēra 2011. gada 13. decembra rezolūciju par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vēra 2011. gada 13. decembra rezolūciju par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem (22),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Mazi uzņēmumi, liela pasaule – jaunas partnerattiecības, lai palīdzētu MVU izmantot globālās iespējas” (COM(2011)0702), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Mazi uzņēmumi, liela pasaule – jaunas partnerattiecības, lai palīdzētu MVU izmantot globālās iespējas” (COM(2011)0702),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par rīcības plānu, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par rīcības plānu, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam (COM(2011)0870),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropadomei “2012. gada ziņojums par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem” (COM(2012)0070), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropadomei “2012. gada ziņojums par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem” (COM(2012)0070),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Finanšu korporācijas (IFC)/Pasaules Bankas ziņojumu “Uzņēmējdarbības veikšana 2012. gadā – uzņēmējdarbības veikšana pārredzamākā pasaulē” (turpmāk tekstā – “Uzņēmējdarbības veikšanas 2012. gada indekss”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Finanšu korporācijas (IFC)/Pasaules Bankas ziņojumu “Uzņēmējdarbības veikšana 2012. gadā – uzņēmējdarbības veikšana pārredzamākā pasaulē” (turpmāk tekstā – “Uzņēmējdarbības veikšanas 2012. gada indekss”),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūciju par Eiropas pievilcību investīcijām (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūciju par Eiropas pievilcību investīcijām (23),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0367/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0367/2012),

| A. | tā kā kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā kopējā tirdzniecības politika (KTP) saskaņā ar LESD 207. pantu ietver ārvalstu tiešās investīcijas (ĀTI) un ir ekskluzīva ES kompetence; tā kā dalībvalstis var apspriest un noslēgt divpusējus investīciju nolīgumus tikai tad, ja Savienība tās ir pilnvarojusi to darīt; tā kā visiem tirdzniecības un investīciju nolīgumiem, kurus Komisija apspriež Savienības vārdā, ir nepieciešama Parlamenta piekrišana; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā kopējā tirdzniecības politika (KTP) saskaņā ar LESD 207. pantu ietver ārvalstu tiešās investīcijas (ĀTI) un ir ekskluzīva ES kompetence; tā kā dalībvalstis var apspriest un noslēgt divpusējus investīciju nolīgumus tikai tad, ja Savienība tās ir pilnvarojusi to darīt; tā kā visiem tirdzniecības un investīciju nolīgumiem, kurus Komisija apspriež Savienības vārdā, ir nepieciešama Parlamenta piekrišana;

| B. | tā kā saskaņā ar UNCTAD 2011. gada ziņojumu ES joprojām ir galvenais ārvalstu tiešo investīciju mērķis; tā kā – gluži pretēji – Eiropas Savienības Statistikas biroja dati liecina, ka ES-27 kopējā ĀTI plūsma 2008. gadā samazinājās par 30 %, 2009. gadā par 28 % un 2010. gadā vēl par 62 %; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar UNCTAD 2011. gada ziņojumu ES joprojām ir galvenais ārvalstu tiešo investīciju mērķis; tā kā – gluži pretēji – Eiropas Savienības Statistikas biroja dati liecina, ka ES-27 kopējā ĀTI plūsma 2008. gadā samazinājās par 30 %, 2009. gadā par 28 % un 2010. gadā vēl par 62 %;

| C. | tā kā saskaņā ar Uzņēmējdarbības veikšanas 2012. gada indeksu dalībvalstis pārstāv tikai 40 % (un eiro zonas dalībvalstis – tikai 26 %) no pasaules mēroga uzņēmējdarbības ziņā 35 vadošajām valstīm; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Uzņēmējdarbības veikšanas 2012. gada indeksu dalībvalstis pārstāv tikai 40 % (un eiro zonas dalībvalstis – tikai 26 %) no pasaules mēroga uzņēmējdarbības ziņā 35 vadošajām valstīm;

| D. | tā kā saskaņā ar Komisijas aplēsēm 99 % no visiem ES uzņēmumiem ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) un tā kā 92 % no šiem MVU ir mikrouzņēmumi, kas nodarbina no viena līdz deviņiem darbiniekiem, 6,7 % ir mazie uzņēmumi, kas nodarbina no 10 līdz 49 darbiniekiem, un 1,1 % ir vidējie uzņēmumi, kas nodarbina no 50 līdz 249 darbiniekiem; tā kā MVU skaits ir 23 miljoni un tie veido Savienības ekonomikas pamatu, nodrošinot divas trešdaļas darbavietu privātajā sektorā; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Komisijas aplēsēm 99 % no visiem ES uzņēmumiem ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) un tā kā 92 % no šiem MVU ir mikrouzņēmumi, kas nodarbina no viena līdz deviņiem darbiniekiem, 6,7 % ir mazie uzņēmumi, kas nodarbina no 10 līdz 49 darbiniekiem, un 1,1 % ir vidējie uzņēmumi, kas nodarbina no 50 līdz 249 darbiniekiem; tā kā MVU skaits ir 23 miljoni un tie veido Savienības ekonomikas pamatu, nodrošinot divas trešdaļas darbavietu privātajā sektorā;

| E. | tā kā mikrouzņēmumi un mazie un vidējie uzņēmumi (MMVU) ir dažādi pēc savas būtības un tiem ir dažādas vajadzības, kas izriet no tās rūpniecības vai pakalpojumu nozares specifikas, kurā tie darbojas, dalībvalsts vai pat reģiona, no kura tie darbojas, to izmēra, uzņēmējdarbības modeļa, uzņēmējdarbības kultūras un vides neatkarīgi no tā, vai šie uzņēmumi darbojas starptautiskā mērogā vai vienotajā tirgū; tā kā MMVU savā attiecīgajā ekonomiskās attīstības ciklā saskaras ar ļoti atšķirīgām problēmām; |
| --- | --- |

E.

tā kā mikrouzņēmumi un mazie un vidējie uzņēmumi (MMVU) ir dažādi pēc savas būtības un tiem ir dažādas vajadzības, kas izriet no tās rūpniecības vai pakalpojumu nozares specifikas, kurā tie darbojas, dalībvalsts vai pat reģiona, no kura tie darbojas, to izmēra, uzņēmējdarbības modeļa, uzņēmējdarbības kultūras un vides neatkarīgi no tā, vai šie uzņēmumi darbojas starptautiskā mērogā vai vienotajā tirgū; tā kā MMVU savā attiecīgajā ekonomiskās attīstības ciklā saskaras ar ļoti atšķirīgām problēmām;

| F. | tā kā finansējuma trūkums papildus faktam, ka ES uzņēmējdarbības gars ir vājāks nekā citās attīstītajās valstīs, joprojām ir viens no galvenajiem problēmjautājumiem, kas jārisina saistībā ar ES uzņēmumu konkurētspēju un uzņēmējdarbību, un tā kā ieilgusī regulatīvā sadrumstalotība un birokrātija joprojām ierobežo MVU, it īpaši mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu, spēju pielāgoties enerģijas un resursu ziņā efektīvai ekonomikai, kā arī iekļūt tirgos ārpus savas valsts robežām – gan vienotajā tirgū, gan pasaules tirgos; |
| --- | --- |

F.

tā kā finansējuma trūkums papildus faktam, ka ES uzņēmējdarbības gars ir vājāks nekā citās attīstītajās valstīs, joprojām ir viens no galvenajiem problēmjautājumiem, kas jārisina saistībā ar ES uzņēmumu konkurētspēju un uzņēmējdarbību, un tā kā ieilgusī regulatīvā sadrumstalotība un birokrātija joprojām ierobežo MVU, it īpaši mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu, spēju pielāgoties enerģijas un resursu ziņā efektīvai ekonomikai, kā arī iekļūt tirgos ārpus savas valsts robežām – gan vienotajā tirgū, gan pasaules tirgos;

| G. | tā kā 44 % MVU atbilstošas informācijas trūkumu ir atzinuši par nopietnu šķērsli internacionalizācijai; |
| --- | --- |

G.

tā kā 44 % MVU atbilstošas informācijas trūkumu ir atzinuši par nopietnu šķērsli internacionalizācijai;

| H. | tā kā Eiropas MVU nevēlēšanās attīstīt savu starptautisko darbību galvenokārt ir izskaidrojama ar to eksporta iespēju (iepriekšējas) analīzes trūkumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas MVU nevēlēšanās attīstīt savu starptautisko darbību galvenokārt ir izskaidrojama ar to eksporta iespēju (iepriekšējas) analīzes trūkumu;

| I. | tā kā būtisks skaits Eiropas MVU (25 % no to kopskaita) nodarbojas ar starptautisko eksportu un tā kā tikai 13 % no tiem darbojas tirgos ārpus ES un tikai 4 % no starptautiskā līmenī neaktīvajiem MVU ir konkrēti plāni uzsākt starptautisku darbību tuvākajā nākotnē; tā kā atsevišķi MVU nespēj darboties starptautiskā mērogā sava uzņēmējdarbības profila un lieluma dēļ; |
| --- | --- |

I.

tā kā būtisks skaits Eiropas MVU (25 % no to kopskaita) nodarbojas ar starptautisko eksportu un tā kā tikai 13 % no tiem darbojas tirgos ārpus ES un tikai 4 % no starptautiskā līmenī neaktīvajiem MVU ir konkrēti plāni uzsākt starptautisku darbību tuvākajā nākotnē; tā kā atsevišķi MVU nespēj darboties starptautiskā mērogā sava uzņēmējdarbības profila un lieluma dēļ;

| J. | tā kā tikai 10 % mikrouzņēmumu izmanto jau pieejamās vairāk nekā 300 valsts atbalsta programmas un tā kā lielais atbalsta programmu skaits apgrūtina MVU spēju atrast un izmantot attiecīgajā brīdī pieejamo palīdzību; |
| --- | --- |

J.

tā kā tikai 10 % mikrouzņēmumu izmanto jau pieejamās vairāk nekā 300 valsts atbalsta programmas un tā kā lielais atbalsta programmu skaits apgrūtina MVU spēju atrast un izmantot attiecīgajā brīdī pieejamo palīdzību;

| K. | tā kā pasaules ekonomikas un finanšu krīze ir īpaši skārusi Eiropas MVU un tā kā ir jāveicina arī to internacionalizācija ārpus vienotā tirgus; |
| --- | --- |

K.

tā kā pasaules ekonomikas un finanšu krīze ir īpaši skārusi Eiropas MVU un tā kā ir jāveicina arī to internacionalizācija ārpus vienotā tirgus;

| L. | tā kā pēdējos divos gados gandrīz trešdaļa MVU, kas pieteicās bankas aizdevuma saņemšanai, konsekventi nesaņēma kredītu vai saņēma mazāku summu, nekā bija prasījuši; un tā kā procentuāli visvairāk tika noraidīti mikrouzņēmumu pieteikumi; |
| --- | --- |

L.

tā kā pēdējos divos gados gandrīz trešdaļa MVU, kas pieteicās bankas aizdevuma saņemšanai, konsekventi nesaņēma kredītu vai saņēma mazāku summu, nekā bija prasījuši; un tā kā procentuāli visvairāk tika noraidīti mikrouzņēmumu pieteikumi;

| M. | tā kā konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (KIP) laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam ļāva finanšu iestādēm sniegt papildu finansējumu EUR 30 miljardu apmērā vairāk nekā 3 15  000 MVU; tā kā Eiropas Investīciju banka (EIB) nodrošinājusi aptuveni EUR 40 miljardus aizdevumu piešķiršanai MVU un tā kā laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam aizdevumus no šīs summas saņēma vairāk nekā 2 10  000 MVU; |
| --- | --- |

M.

tā kā konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (KIP) laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam ļāva finanšu iestādēm sniegt papildu finansējumu EUR 30 miljardu apmērā vairāk nekā 3 15  000 MVU; tā kā Eiropas Investīciju banka (EIB) nodrošinājusi aptuveni EUR 40 miljardus aizdevumu piešķiršanai MVU un tā kā laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam aizdevumus no šīs summas saņēma vairāk nekā 2 10  000 MVU;

| N. | tā kā Komisijas ierosinātā jaunā Uzņēmumu konkurētspējas un MVU programma (COSME), kuru paredzēts īstenot laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam un kuras plānotais budžets ir EUR 2,5 miljardi, uzņēmumiem un it īpaši MVU nodrošinās aizdevumu garantiju mehānismu, piedāvājot parādu finansēšanas garantijas ar parasto aizdevumu, pakārtoto un līdzdalības aizdevumu vai līzinga palīdzību, lai mazinātu īpašās grūtības, ar ko MVU saskaras to izaugsmei nepieciešamā finansējuma saņemšanā, piedāvās iespēju vērtspapīrot MVU parāda finanšu portfeli ar mērķi mobilizēt papildu finansējumu MVU vajadzībām; |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisijas ierosinātā jaunā Uzņēmumu konkurētspējas un MVU programma (COSME), kuru paredzēts īstenot laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam un kuras plānotais budžets ir EUR 2,5 miljardi, uzņēmumiem un it īpaši MVU nodrošinās aizdevumu garantiju mehānismu, piedāvājot parādu finansēšanas garantijas ar parasto aizdevumu, pakārtoto un līdzdalības aizdevumu vai līzinga palīdzību, lai mazinātu īpašās grūtības, ar ko MVU saskaras to izaugsmei nepieciešamā finansējuma saņemšanā, piedāvās iespēju vērtspapīrot MVU parāda finanšu portfeli ar mērķi mobilizēt papildu finansējumu MVU vajadzībām;

| O. | tā kā dalībvalstu pieredze, ko tās ieguvušas, īstenojot MVU un mikrouzņēmumu internacionalizācijas atbalsta politiku, kopā ar pilsoniskās sabiedrības institūciju (tirdzniecības kameru, darba devēju apvienību u. c.) pieredzi veido būtisku gūto mācību apkopojumu, kas atvieglos jaunu efektīvu un veiksmīgu politikas virzienu izstrādi šajā jomā; |
| --- | --- |

O.

tā kā dalībvalstu pieredze, ko tās ieguvušas, īstenojot MVU un mikrouzņēmumu internacionalizācijas atbalsta politiku, kopā ar pilsoniskās sabiedrības institūciju (tirdzniecības kameru, darba devēju apvienību u. c.) pieredzi veido būtisku gūto mācību apkopojumu, kas atvieglos jaunu efektīvu un veiksmīgu politikas virzienu izstrādi šajā jomā;

| P. | tā kā jebkurai Eiropas līmenī ieplānotai MVU atbalsta politikai jāpapildina jau īstenotā politika, jānodrošina Eiropas pievienotā vērtība, jānovērš dublēšanās un pārklāšanās ar valstu, reģionālajām un pašvaldību programmām un jāoptimizē programmu un darbības koordinācija; |
| --- | --- |

P.

tā kā jebkurai Eiropas līmenī ieplānotai MVU atbalsta politikai jāpapildina jau īstenotā politika, jānodrošina Eiropas pievienotā vērtība, jānovērš dublēšanās un pārklāšanās ar valstu, reģionālajām un pašvaldību programmām un jāoptimizē programmu un darbības koordinācija;

| Q. | tā kā Komisijas ziņojumos par šķēršļiem tirdzniecībai un investīcijām ir minēti piemēri tam, ka ES piekļuvi tirgiem dažādās pasaules valstīs, tai skaitā rūpnieciski attīstītās valstīs un lielākajās jaunajās tirgus ekonomikas valstīs, kas ir PTO dalībvalstis, dažādas beztarifu barjeras ierobežo vairāk nekā tirdzniecības tarifi, jo pēdējie tiek konsekventi un būtiski atcelti, paplašinoties globalizācijai; tā kā PTO noteikumi aizliedz nepamatotu beztarifu barjeru izmantošanu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Komisijas ziņojumos par šķēršļiem tirdzniecībai un investīcijām ir minēti piemēri tam, ka ES piekļuvi tirgiem dažādās pasaules valstīs, tai skaitā rūpnieciski attīstītās valstīs un lielākajās jaunajās tirgus ekonomikas valstīs, kas ir PTO dalībvalstis, dažādas beztarifu barjeras ierobežo vairāk nekā tirdzniecības tarifi, jo pēdējie tiek konsekventi un būtiski atcelti, paplašinoties globalizācijai; tā kā PTO noteikumi aizliedz nepamatotu beztarifu barjeru izmantošanu;

| R. | tā kā ES, kad vien tas ir nepieciešams un izmantojot visus atbilstošos un samērīgos līdzekļus, ir jāatbalsta un aktīvi jāaizsargā savas rūpniecības nozares un uzņēmumi, tai skaitā MVU, pret pieņemto noteikumu, kā arī PTO standartu un principu pārkāpumiem no savu tirdzniecības partneru puses; tā kā daudzpusēji un divpusēji strīdu izšķiršanas mehānismi un it īpaši ar PTO noteikumiem saderīgi tirdzniecības aizsardzības instrumenti būtu jāizmanto kā galējas nepieciešamības līdzeklis; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES, kad vien tas ir nepieciešams un izmantojot visus atbilstošos un samērīgos līdzekļus, ir jāatbalsta un aktīvi jāaizsargā savas rūpniecības nozares un uzņēmumi, tai skaitā MVU, pret pieņemto noteikumu, kā arī PTO standartu un principu pārkāpumiem no savu tirdzniecības partneru puses; tā kā daudzpusēji un divpusēji strīdu izšķiršanas mehānismi un it īpaši ar PTO noteikumiem saderīgi tirdzniecības aizsardzības instrumenti būtu jāizmanto kā galējas nepieciešamības līdzeklis;

| S. | tā kā viens no galvenajiem faktoriem, kas MVU attur no internacionalizācijas, ir investīciju tiesiskās drošības trūkums, un tā kā ļoti liela nozīme ir tādam tiesiskajam regulējumam ar tirdzniecības partneriem, kurš garantētu tiesisko drošību; tā kā ES ir jāaizsargā Eiropas uzņēmumu, it īpaši MVU, intereses pret investīciju tiesiskās drošības pārkāpumiem valstīs ārpus ES, |
| --- | --- |

S.

tā kā viens no galvenajiem faktoriem, kas MVU attur no internacionalizācijas, ir investīciju tiesiskās drošības trūkums, un tā kā ļoti liela nozīme ir tādam tiesiskajam regulējumam ar tirdzniecības partneriem, kurš garantētu tiesisko drošību; tā kā ES ir jāaizsargā Eiropas uzņēmumu, it īpaši MVU, intereses pret investīciju tiesiskās drošības pārkāpumiem valstīs ārpus ES,

| 1. | mudina Komisiju un attiecīgā gadījumā ES dalībvalstis veicināt MVU un attiecīgā gadījumā mikrouzņēmumu dalību pasaules mēroga tirgos, īstenojot attiecīgus pasākumus, kas sekmē šo uzņēmumu internacionalizāciju un it īpaši to turpmāku integrāciju ES vienotajā tirgū, tostarp atvieglojot tiem piekļuvi kapitālam un regulāri atjauninātai informācijai par uzņēmējdarbības iespējām ārvalstīs un paredzot efektīvus tirdzniecības aizsardzības instrumentus, kuru mērķis ir nodrošināt šo uzņēmumu likumīgu aizsardzību pret negodīgu dempingu un subsīdijām, lai uzturētu godīgu konkurenci ar trešām valstīm, vienlaikus nodrošinot cilvēktiesību, darba tiesību un sociālo tiesību ievērošanu un vides aizsardzību trešās valstīs; |
| --- | --- |

1.

mudina Komisiju un attiecīgā gadījumā ES dalībvalstis veicināt MVU un attiecīgā gadījumā mikrouzņēmumu dalību pasaules mēroga tirgos, īstenojot attiecīgus pasākumus, kas sekmē šo uzņēmumu internacionalizāciju un it īpaši to turpmāku integrāciju ES vienotajā tirgū, tostarp atvieglojot tiem piekļuvi kapitālam un regulāri atjauninātai informācijai par uzņēmējdarbības iespējām ārvalstīs un paredzot efektīvus tirdzniecības aizsardzības instrumentus, kuru mērķis ir nodrošināt šo uzņēmumu likumīgu aizsardzību pret negodīgu dempingu un subsīdijām, lai uzturētu godīgu konkurenci ar trešām valstīm, vienlaikus nodrošinot cilvēktiesību, darba tiesību un sociālo tiesību ievērošanu un vides aizsardzību trešās valstīs;

| 2. | atzīmē, ka MVU negatīvi ietekmējusi arī ekonomikas krīzes izraisītā iekšzemes pieprasījuma samazināšanās; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka MVU negatīvi ietekmējusi arī ekonomikas krīzes izraisītā iekšzemes pieprasījuma samazināšanās;

I.   Piekļuve informācijai

| 3. | uzsver nepieciešamību uzlabot uzņēmumu līmeņa datu apkopošanu, lai palielinātu izpratni par MMVU vajadzībām, dalītos labākajā praksē un sniegtu to vajadzībām labāk pielāgotu atbalstu dalībvalstu un ES līmenī; prasa arī regulāri veikt izmaksu un ieguvumu analīzi, lai izvērtētu šāda atbalsta efektivitāti, galveno uzmanību veltot MMVU inovētspējas un konkurētspējas palielināšanai gan vienotajā tirgū, gan pasaules mērogā; |
| --- | --- |

3.

uzsver nepieciešamību uzlabot uzņēmumu līmeņa datu apkopošanu, lai palielinātu izpratni par MMVU vajadzībām, dalītos labākajā praksē un sniegtu to vajadzībām labāk pielāgotu atbalstu dalībvalstu un ES līmenī; prasa arī regulāri veikt izmaksu un ieguvumu analīzi, lai izvērtētu šāda atbalsta efektivitāti, galveno uzmanību veltot MMVU inovētspējas un konkurētspējas palielināšanai gan vienotajā tirgū, gan pasaules mērogā;

| 4. | uzsver, ka pirmām kārtām sadarbībā ar dalībvalstu aģentūrām ir jāveic rūpīga plānošana ar nolūku noteiktu pašreizējās un trūkstošās atbalsta programmas dalībvalstu un ES līmenī, lai novērstu pārklāšanos vai nepilnības, iekļaujot pašreizējos pakalpojumu sniedzējus un atbalsta stratēģijas; mudina dalībvalstu iestādes izveidot līdzīgas vienotas valsts un reģionālo finansējuma avotu tiešsaistes datubāzes; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka pirmām kārtām sadarbībā ar dalībvalstu aģentūrām ir jāveic rūpīga plānošana ar nolūku noteiktu pašreizējās un trūkstošās atbalsta programmas dalībvalstu un ES līmenī, lai novērstu pārklāšanos vai nepilnības, iekļaujot pašreizējos pakalpojumu sniedzējus un atbalsta stratēģijas; mudina dalībvalstu iestādes izveidot līdzīgas vienotas valsts un reģionālo finansējuma avotu tiešsaistes datubāzes;

| 5. | uzsver nepieciešamību novērtēt pieejamo tirgu attiecībā uz pieaugošo internacionalizāciju un turpināt veicināt MVU darbības attīstību iekšējā tirgū, un uzskata, ka MVU darbības attīstība iekšējā tirgū ir tikpat svarīga kā MVU darbības attīstība ārvalstīs; |
| --- | --- |

5.

uzsver nepieciešamību novērtēt pieejamo tirgu attiecībā uz pieaugošo internacionalizāciju un turpināt veicināt MVU darbības attīstību iekšējā tirgū, un uzskata, ka MVU darbības attīstība iekšējā tirgū ir tikpat svarīga kā MVU darbības attīstība ārvalstīs;

| 6. | uzskata, ka no ES konkurētspējas un izaugsmes viedokļa ir būtiski digitālās platformas ietvaros izveidot tīklu, kas apvienotu valstu MVU palīdzības dienestus, tirdzniecības kameras, eksporta kredītaģentūras, uzņēmumu asociācijas un Komisiju, lai, pamatojoties uz viena kontaktpunkta principu, ES uzņēmumiem, it īpaši eksportētājiem un importētājiem, nodrošinātu precīzu, savlaicīgu un saprotamu informāciju, sniedzot tiem iespēju pilnībā izmantot Savienības jaunās kopējās tirdzniecības politikas priekšrocības; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka no ES konkurētspējas un izaugsmes viedokļa ir būtiski digitālās platformas ietvaros izveidot tīklu, kas apvienotu valstu MVU palīdzības dienestus, tirdzniecības kameras, eksporta kredītaģentūras, uzņēmumu asociācijas un Komisiju, lai, pamatojoties uz viena kontaktpunkta principu, ES uzņēmumiem, it īpaši eksportētājiem un importētājiem, nodrošinātu precīzu, savlaicīgu un saprotamu informāciju, sniedzot tiem iespēju pilnībā izmantot Savienības jaunās kopējās tirdzniecības politikas priekšrocības;

II.   Kapitāla pieejamība

| 7. | uzsver, ka periodiskās grūtības, kas saistītas ar kapitāla pieejamību, ir viens no galvenajiem iemesliem, kuri kavē MVU internacionalizāciju; aicina dalībvalstu valdības atbalstīt MVU, oficiāli atbalstot eksporta kredītus un vienlaikus nekropļojot ES iekšējo konkurenci, un paredzēt MVU pietiekamu finansējumu (piemēram, īpašus aizdevumus, līdzfinansējumu un riska kapitālu), lai tiem palīdzētu pārvarēt investīciju apjoma samazināšanu vai pilnīgu izbeigšanu un banku īstenoto savu parādu samazināšanu; uzsver, ka šāds finansējums jāpiešķir tiem MVU, kas jau nodarbojas ar eksportu un kas var iesniegt dzīvotspējīgu biznesa plānu, lai uzlabotu vai konsolidētu savu pašreizējo tirgus daļu un radītu darbavietas, it īpaši jauniešiem; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka periodiskās grūtības, kas saistītas ar kapitāla pieejamību, ir viens no galvenajiem iemesliem, kuri kavē MVU internacionalizāciju; aicina dalībvalstu valdības atbalstīt MVU, oficiāli atbalstot eksporta kredītus un vienlaikus nekropļojot ES iekšējo konkurenci, un paredzēt MVU pietiekamu finansējumu (piemēram, īpašus aizdevumus, līdzfinansējumu un riska kapitālu), lai tiem palīdzētu pārvarēt investīciju apjoma samazināšanu vai pilnīgu izbeigšanu un banku īstenoto savu parādu samazināšanu; uzsver, ka šāds finansējums jāpiešķir tiem MVU, kas jau nodarbojas ar eksportu un kas var iesniegt dzīvotspējīgu biznesa plānu, lai uzlabotu vai konsolidētu savu pašreizējo tirgus daļu un radītu darbavietas, it īpaši jauniešiem;

| 8. | uzskata – lai veicinātu ES ekonomikas izaugsmi, nedrīkst atstāt novārtā atbalstu tiem jaunizveidotajiem uzņēmumiem, kas piedāvā inovatīvas preces un pakalpojumus, un MVU, kuriem nepieciešams sākotnējais vai turpmākais ieguldījums, gan gadījumos, kad tie darbojas vienotajā tirgū, gan gadījumos, kad tie vēlas paplašināt darbību ar internacionalizācijas palīdzību; |
| --- | --- |

8.

uzskata – lai veicinātu ES ekonomikas izaugsmi, nedrīkst atstāt novārtā atbalstu tiem jaunizveidotajiem uzņēmumiem, kas piedāvā inovatīvas preces un pakalpojumus, un MVU, kuriem nepieciešams sākotnējais vai turpmākais ieguldījums, gan gadījumos, kad tie darbojas vienotajā tirgū, gan gadījumos, kad tie vēlas paplašināt darbību ar internacionalizācijas palīdzību;

| 9. | tādēļ aicina dalībvalstu valdības palīdzēt MVU, izpētot iespējas cita starpā izveidot MVU paredzētus ieguldījumu fondus, kuros savus ietaupījumus varētu ieguldīt jebkurš Eiropas pilsonis; |
| --- | --- |

9.

tādēļ aicina dalībvalstu valdības palīdzēt MVU, izpētot iespējas cita starpā izveidot MVU paredzētus ieguldījumu fondus, kuros savus ietaupījumus varētu ieguldīt jebkurš Eiropas pilsonis;

| 10. | prasa oficiāli atbalstīt eksporta kredītus, lai nodrošinātu atbilstību ESAO pamatnostādnēm, un atbalstīt projektus, kas atbilst starptautiskajiem darba un vides standartiem; |
| --- | --- |

10.

prasa oficiāli atbalstīt eksporta kredītus, lai nodrošinātu atbilstību ESAO pamatnostādnēm, un atbalstīt projektus, kas atbilst starptautiskajiem darba un vides standartiem;

| 11. | prasa MVU sniegto atbalstu kapitāla pieejamības nodrošināšanai modulēt atbilstoši attiecīgajām un konkrētajām MVU prasībām, lai novērstu nediferencētas pieejas izmantošanu; šajā sakarībā norāda, ka ES rūpniecībai ir raksturīgs plašs uzņēmējdarbības profilu un vajadzību spektrs, kas atspoguļo MVU lielumu, struktūru, darbības nozari un ģeogrāfisko atrašanās vietu; |
| --- | --- |

11.

prasa MVU sniegto atbalstu kapitāla pieejamības nodrošināšanai modulēt atbilstoši attiecīgajām un konkrētajām MVU prasībām, lai novērstu nediferencētas pieejas izmantošanu; šajā sakarībā norāda, ka ES rūpniecībai ir raksturīgs plašs uzņēmējdarbības profilu un vajadzību spektrs, kas atspoguļo MVU lielumu, struktūru, darbības nozari un ģeogrāfisko atrašanās vietu;

| 12. | uzskata, ka ir steidzami nepieciešama visaptveroša tirdzniecības finansēšanas stratēģija, kuras mērķis būtu veicināt MVU internacionalizāciju; uzskata, ka ES ir jāsekmē un jāatbalsta stimuli MVU darbības proaktīvai izvēršanai stratēģiski svarīgās nozarēs, it īpaši attiecībā uz augstas pievienotās vērtības preču ražošanas darbībām, kas nodrošina konkurētspējas priekšrocības iespējas salīdzinājumā ar jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, kā arī augstas kvalitātes darbavietas Eiropas iedzīvotājiem; tādēļ uzsver nepieciešamību identificēt daudzsološas tirgus nišas un sekmēt to attīstību; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka ir steidzami nepieciešama visaptveroša tirdzniecības finansēšanas stratēģija, kuras mērķis būtu veicināt MVU internacionalizāciju; uzskata, ka ES ir jāsekmē un jāatbalsta stimuli MVU darbības proaktīvai izvēršanai stratēģiski svarīgās nozarēs, it īpaši attiecībā uz augstas pievienotās vērtības preču ražošanas darbībām, kas nodrošina konkurētspējas priekšrocības iespējas salīdzinājumā ar jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, kā arī augstas kvalitātes darbavietas Eiropas iedzīvotājiem; tādēļ uzsver nepieciešamību identificēt daudzsološas tirgus nišas un sekmēt to attīstību;

| 13. | aicina Komisiju izpētīt Eiropas privāto ieguldītāju – kas nodrošina līdzekļus uzņēmējdarbības sākšanai – tirgu un līdzīgus tirgus visā pasaulē, lai gūto attiecīgo pieredzi un palielinātu šo privāto ieguldītāju tīkla pārvaldītāju veiktspēju ES; mudina bankas un citas finanšu iestādes sniegt tiem MVU, kas ir to klienti, regulāri atjauninātu informāciju par pieejamajiem finanšu instrumentiem, tai skaitā par MVU atbalsta tīkliem un privātajiem ieguldītājiem; aicina Komisiju arī sniegt attiecīgu informāciju šajā jomā; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju izpētīt Eiropas privāto ieguldītāju – kas nodrošina līdzekļus uzņēmējdarbības sākšanai – tirgu un līdzīgus tirgus visā pasaulē, lai gūto attiecīgo pieredzi un palielinātu šo privāto ieguldītāju tīkla pārvaldītāju veiktspēju ES; mudina bankas un citas finanšu iestādes sniegt tiem MVU, kas ir to klienti, regulāri atjauninātu informāciju par pieejamajiem finanšu instrumentiem, tai skaitā par MVU atbalsta tīkliem un privātajiem ieguldītājiem; aicina Komisiju arī sniegt attiecīgu informāciju šajā jomā;

| 14. | atzīst, ka dalībvalstu līmenī jau darbojas labi izstrādātas un pārbaudītas MVU atbalsta sistēmas, kas nodrošina piekļuvi eksporta kredītiem ar eksporta kredītaģentūru palīdzību, un uzskata par pamatotu turpināt šī atbalsta sniegšanu; tomēr uzskata, ka ir jāturpina diskusijas par ES līmeņa sistemātiska atbalsta ieviešanu eksporta kredītiem vidēji ilgā laikposmā, izveidojot MVU eksporta/importa mehānismu, pamatojoties uz dalībvalstu labāko praksi, lai ar eksporta kredītaģentūru palīdzību piešķirtu papildu atbalstu MVU; atzīmē, ka šis papildu atbalsts varētu ietvert aizdevumus ar atvieglotiem nosacījumiem un ar fiksētu procentu likmi, īstermiņa apgrozāmo kapitālu un refinansēšanu, kapitāla finansēšanu un uzņēmējdarbības apdrošināšanas risinājumus; |
| --- | --- |

14.

atzīst, ka dalībvalstu līmenī jau darbojas labi izstrādātas un pārbaudītas MVU atbalsta sistēmas, kas nodrošina piekļuvi eksporta kredītiem ar eksporta kredītaģentūru palīdzību, un uzskata par pamatotu turpināt šī atbalsta sniegšanu; tomēr uzskata, ka ir jāturpina diskusijas par ES līmeņa sistemātiska atbalsta ieviešanu eksporta kredītiem vidēji ilgā laikposmā, izveidojot MVU eksporta/importa mehānismu, pamatojoties uz dalībvalstu labāko praksi, lai ar eksporta kredītaģentūru palīdzību piešķirtu papildu atbalstu MVU; atzīmē, ka šis papildu atbalsts varētu ietvert aizdevumus ar atvieglotiem nosacījumiem un ar fiksētu procentu likmi, īstermiņa apgrozāmo kapitālu un refinansēšanu, kapitāla finansēšanu un uzņēmējdarbības apdrošināšanas risinājumus;

| 15. | vērš uzmanību uz regulatīviem un juridiskiem pasākumiem, kas jāveic, lai uzlabotu MVU piekļuvi kredīta nodrošinājumam, t. i.:






  — | jāsamazina šķēršļi īpašuma reģistrēšanai (piemēram, izveidojot kredīta birojus); |
| --- | --- | --- |

15.

vērš uzmanību uz regulatīviem un juridiskiem pasākumiem, kas jāveic, lai uzlabotu MVU piekļuvi kredīta nodrošinājumam, t. i.:

—

jāsamazina šķēršļi īpašuma reģistrēšanai (piemēram, izveidojot kredīta birojus);

| — | jāsamazina izpildes izmaksas aizdevējiem un jāuzlabo finanšu informācijas par MVU vispārējā kvalitāte, lai palielinātu šo uzņēmumu kredītspēju aizdevēju skatījumā; |
| --- | --- |

—

jāsamazina izpildes izmaksas aizdevējiem un jāuzlabo finanšu informācijas par MVU vispārējā kvalitāte, lai palielinātu šo uzņēmumu kredītspēju aizdevēju skatījumā;

| 16. | uzsver nepieciešamību nodrošināt MVU finansiālu un tehnisku atbalstu, kas būtu vērsts uz tirgus izpēti, konsultēšanu projektu un eksporta finanšu jomā, juridisko konsultēšanu (piemēram, par izņēmuma klauzulām vai sodu novēlota maksājuma vai saistību nepildīšanas gadījumā), muitas un nodokļu saistībām, cīņu pret viltošanu, kā arī iepazīstināšanu ar uzņēmuma profilu gadatirgos un uzņēmējdarbības tīklošanas pasākumos (piemēram, lai atrastu izplatītājus trešā valstī); |
| --- | --- |

16.

uzsver nepieciešamību nodrošināt MVU finansiālu un tehnisku atbalstu, kas būtu vērsts uz tirgus izpēti, konsultēšanu projektu un eksporta finanšu jomā, juridisko konsultēšanu (piemēram, par izņēmuma klauzulām vai sodu novēlota maksājuma vai saistību nepildīšanas gadījumā), muitas un nodokļu saistībām, cīņu pret viltošanu, kā arī iepazīstināšanu ar uzņēmuma profilu gadatirgos un uzņēmējdarbības tīklošanas pasākumos (piemēram, lai atrastu izplatītājus trešā valstī);

| 17. | uzstāj, ka uzmanība jāpievērš arī tam, kā novērst mikrouzņēmumiem pieejamo kredītu trūkumu; uzsver mazu aizdevumu būtisko nozīmi, jo tie atvieglo šādu uzņēmumu dibināšanu; atkārtoti uzsver, ka pat attiecībā uz noteiktu tirgus nišu arī neliels ārvalstu tiešo investīciju apjoms var stimulēt parasto iedzīvotāju uzņēmējdarbības iniciatīvu, veicinot izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību vietējā līmenī (piemēram, attīstot amatniecību); |
| --- | --- |

17.

uzstāj, ka uzmanība jāpievērš arī tam, kā novērst mikrouzņēmumiem pieejamo kredītu trūkumu; uzsver mazu aizdevumu būtisko nozīmi, jo tie atvieglo šādu uzņēmumu dibināšanu; atkārtoti uzsver, ka pat attiecībā uz noteiktu tirgus nišu arī neliels ārvalstu tiešo investīciju apjoms var stimulēt parasto iedzīvotāju uzņēmējdarbības iniciatīvu, veicinot izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību vietējā līmenī (piemēram, attīstot amatniecību);

| 18. | prasa pastiprināt sabiedriskā un privātā sektora partnerību MMVU nodrošināšanā ar starta kapitālu un riska kapitālu Eiropas Savienībā, vienlaikus nodrošinot uzņēmējdarbības riska dalīšanu; šajā sakarībā norāda uz pozitīvo lomu, kāda var būt mikrofinansēšanas institūcijām un sociālās uzņēmējdarbības fondiem sniegt tādu uzņēmējdarbības iespēju attīstīšanā, kurām ir arī stingri sociālie, ētiskie un vides mērķi; |
| --- | --- |

18.

prasa pastiprināt sabiedriskā un privātā sektora partnerību MMVU nodrošināšanā ar starta kapitālu un riska kapitālu Eiropas Savienībā, vienlaikus nodrošinot uzņēmējdarbības riska dalīšanu; šajā sakarībā norāda uz pozitīvo lomu, kāda var būt mikrofinansēšanas institūcijām un sociālās uzņēmējdarbības fondiem sniegt tādu uzņēmējdarbības iespēju attīstīšanā, kurām ir arī stingri sociālie, ētiskie un vides mērķi;

III.   Ieteikumi konkrētām darbībām

| 19. | prasa īstenot centienus dalībvalstu un ES līmenī, lai, rūpīgi apspriežoties ar ES MVU apvienībām, tirdzniecības un rūpniecības palātām, kā arī ar citām ieinteresētajām personām, vienkāršotu MVU uzņēmējdarbības vidi, atbalstot gan birokrātijas mazināšanu, gan MVU internacionalizāciju; |
| --- | --- |

19.

prasa īstenot centienus dalībvalstu un ES līmenī, lai, rūpīgi apspriežoties ar ES MVU apvienībām, tirdzniecības un rūpniecības palātām, kā arī ar citām ieinteresētajām personām, vienkāršotu MVU uzņēmējdarbības vidi, atbalstot gan birokrātijas mazināšanu, gan MVU internacionalizāciju;

| 20. | mudina dalībvalstis vietējā līmenī izveidot vienotus uzņēmumiem paredzētus palīdzības dienestus – kas tiktu pārvaldīti sadarbībā ar ES uzņēmumiem – lai MVU pārstāvji savā valodā un tūlītējai izmantošanai varētu saņemt informāciju par eksporta un importa iespējām, pastāvošajiem tirdzniecības šķēršļiem (gan tarifiem, gan beztarifu barjerām), investīciju aizsardzību, strīdu izšķiršanas noteikumiem un konkurentiem, kā arī gūt zināšanas un izpratni par kultūras ieražām un cilvēku paradumiem trešo valstu tirgos; |
| --- | --- |

20.

mudina dalībvalstis vietējā līmenī izveidot vienotus uzņēmumiem paredzētus palīdzības dienestus – kas tiktu pārvaldīti sadarbībā ar ES uzņēmumiem – lai MVU pārstāvji savā valodā un tūlītējai izmantošanai varētu saņemt informāciju par eksporta un importa iespējām, pastāvošajiem tirdzniecības šķēršļiem (gan tarifiem, gan beztarifu barjerām), investīciju aizsardzību, strīdu izšķiršanas noteikumiem un konkurentiem, kā arī gūt zināšanas un izpratni par kultūras ieražām un cilvēku paradumiem trešo valstu tirgos;

| 21. | prasa, lai tiktu izveidots Eiropas MVU un lielo uzņēmumu tīkls, lai MVU varētu gūt labumu no lielo uzņēmumu kompetences un spējām eksporta un inovāciju jomā; |
| --- | --- |

21.

prasa, lai tiktu izveidots Eiropas MVU un lielo uzņēmumu tīkls, lai MVU varētu gūt labumu no lielo uzņēmumu kompetences un spējām eksporta un inovāciju jomā;

| 22. | aicina Komisiju veicināt pieredzes apmaiņu starp ES un trešo valstu MVU vadītājiem, izmantojot pamatnostādnes, kas aprakstītas programmā “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, kura pašlaik tiek īstenota Eiropas Savienības līmenī; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju veicināt pieredzes apmaiņu starp ES un trešo valstu MVU vadītājiem, izmantojot pamatnostādnes, kas aprakstītas programmā “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, kura pašlaik tiek īstenota Eiropas Savienības līmenī;

| 23. | uzsver nepieciešamību veicināt sadarbību starp Eiropas MVU un trešo valstu uzņēmumiem, lai atvieglotu piekļuvi tirgum, kā arī integrāciju trešo valstu tirgos; |
| --- | --- |

23.

uzsver nepieciešamību veicināt sadarbību starp Eiropas MVU un trešo valstu uzņēmumiem, lai atvieglotu piekļuvi tirgum, kā arī integrāciju trešo valstu tirgos;

| 24. | aicina Komisiju un dalībvalstis vairāk informēt Eiropas MVU par tirdzniecības nolīgumiem, par kuriem notiek sarunas, un par iespējām MVU veikt starptautiskas investīcijas; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju un dalībvalstis vairāk informēt Eiropas MVU par tirdzniecības nolīgumiem, par kuriem notiek sarunas, un par iespējām MVU veikt starptautiskas investīcijas;

| 25. | mudina ES uzņēmumus un eksportētājus ciešā sadarbībā ar nozares pārstāvjiem aktīvi izmantot tirdzniecības aizsardzības instrumentus, piemēram, sūdzības saskaņā ar regulu par tirdzniecības šķēršļiem vai sūdzību reģistru tirgus piekļuves datu bāzē, lai ziņotu Komisijai par tirdzniecības šķēršļu radīto materiālo kaitējumu un attiecīgā gadījumā ļautu Komisijai ex officio sākt izmeklēšanu par antidempinga un kompensācijas maksājumiem, lai pēc iespējas samazinātu pretpasākumu risku; |
| --- | --- |

25.

mudina ES uzņēmumus un eksportētājus ciešā sadarbībā ar nozares pārstāvjiem aktīvi izmantot tirdzniecības aizsardzības instrumentus, piemēram, sūdzības saskaņā ar regulu par tirdzniecības šķēršļiem vai sūdzību reģistru tirgus piekļuves datu bāzē, lai ziņotu Komisijai par tirdzniecības šķēršļu radīto materiālo kaitējumu un attiecīgā gadījumā ļautu Komisijai ex officio sākt izmeklēšanu par antidempinga un kompensācijas maksājumiem, lai pēc iespējas samazinātu pretpasākumu risku;

| 26. | uzskata, ka efektīva MVU aizsardzība pret ES partnervalstu negodīgu tirdzniecības praksi ir tikpat svarīga kā palīdzības sniegšana tiem MVU, kas vēlas internacionalizēt savu darbību; uzskata, ka internacionalizācija un aizsardzība globalizācijas procesā ir monētas divas puses; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka efektīva MVU aizsardzība pret ES partnervalstu negodīgu tirdzniecības praksi ir tikpat svarīga kā palīdzības sniegšana tiem MVU, kas vēlas internacionalizēt savu darbību; uzskata, ka internacionalizācija un aizsardzība globalizācijas procesā ir monētas divas puses;

| 27. | aicina Komisiju ES tirdzniecības aizsardzības instrumentu reformēšanā pienācīgi ņemt vērā MVU uzlabotu piekļuvi antidempinga un antisubsīdiju procedūrām; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju ES tirdzniecības aizsardzības instrumentu reformēšanā pienācīgi ņemt vērā MVU uzlabotu piekļuvi antidempinga un antisubsīdiju procedūrām;

| 28. | aicina Komisiju iesaistīt MVU starptautisku standartu (piemēram, ISO) izstrādē, jo izmaiņas regulatīvajos režīmos tieši ietekmē šo uzņēmumu rentabilitāti; uzstāj, ka ar nepamatotām beztarifu barjerām saistīto jautājumu risināšana ir jāuzskata par vienu no Komisijas galvenajām prioritātēm, it īpaši ar tehnisko noteikumu saskaņošanas palīdzību, pamatojoties uz attiecīgajiem pasaules līmeņa standartiem; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju iesaistīt MVU starptautisku standartu (piemēram, ISO) izstrādē, jo izmaiņas regulatīvajos režīmos tieši ietekmē šo uzņēmumu rentabilitāti; uzstāj, ka ar nepamatotām beztarifu barjerām saistīto jautājumu risināšana ir jāuzskata par vienu no Komisijas galvenajām prioritātēm, it īpaši ar tehnisko noteikumu saskaņošanas palīdzību, pamatojoties uz attiecīgajiem pasaules līmeņa standartiem;

| 29. | aicina Komisiju risināt šos plaši izplatītos un pastāvīgos jautājumus visos daudzpusējos un divpusējos tirdzniecības nolīgumos un it īpaši brīvās tirdzniecības nolīgumos gan ar rūpnieciski attīstītajām, gan ar jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, un nodrošināt, lai PTO beztarifu šķēršļiem tiktu pievērsta vismaz tikpat liela uzmanība, cik pašlaik tiek pievērsta tarifu likvidēšanai; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju risināt šos plaši izplatītos un pastāvīgos jautājumus visos daudzpusējos un divpusējos tirdzniecības nolīgumos un it īpaši brīvās tirdzniecības nolīgumos gan ar rūpnieciski attīstītajām, gan ar jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, un nodrošināt, lai PTO beztarifu šķēršļiem tiktu pievērsta vismaz tikpat liela uzmanība, cik pašlaik tiek pievērsta tarifu likvidēšanai;

| 30. | pauž nožēlu par to, ka trūkst Eiropas uzņēmumiem un it īpaši MVU pieejamu specifisku līdzekļu efektīvai cīņai pret intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem; atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu ierosināt pārskatīt Direktīvu par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību visās attiecīgajās daudzpusējās organizācijās (PTO, Pasaules Veselības organizācijā un Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijā); |
| --- | --- |

30.

pauž nožēlu par to, ka trūkst Eiropas uzņēmumiem un it īpaši MVU pieejamu specifisku līdzekļu efektīvai cīņai pret intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem; atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu ierosināt pārskatīt Direktīvu par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību visās attiecīgajās daudzpusējās organizācijās (PTO, Pasaules Veselības organizācijā un Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijā);

| 31. | norāda, ka MVU ir neaizsargāti pret cenu svārstībām; tādēļ aicina Komisiju aktīvi strādāt pie tā, lai ES līmenī un starptautiskos forumos, piemēram, G20, risinātu jautājumus, kas saistīti ar finanšu spekulācijām ar pārtikas precēm un izejvielām; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka MVU ir neaizsargāti pret cenu svārstībām; tādēļ aicina Komisiju aktīvi strādāt pie tā, lai ES līmenī un starptautiskos forumos, piemēram, G20, risinātu jautājumus, kas saistīti ar finanšu spekulācijām ar pārtikas precēm un izejvielām;

| 32. | aicina Savienību pilnībā izmantot tās ES mikrouzņēmumu investīciju iespējas, kas izriet no Eiropas kaimiņattiecību politikas, īpašu uzmanību pievēršot pārrobežu investīcijām Vidusjūras austrumu un dienvidu reģionu partnerības valstīs; norāda, ka investīciju iespējas šajos reģionos varētu sniegt būtisku ieguldījumu attiecīgo valstu iedzīvotāju sociālekonomisko vajadzību apmierināšanā, kā arī ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības, padziļinātas reģionālās sadarbības un reģionālās stabilitātes veicināšanā; |
| --- | --- |

32.

aicina Savienību pilnībā izmantot tās ES mikrouzņēmumu investīciju iespējas, kas izriet no Eiropas kaimiņattiecību politikas, īpašu uzmanību pievēršot pārrobežu investīcijām Vidusjūras austrumu un dienvidu reģionu partnerības valstīs; norāda, ka investīciju iespējas šajos reģionos varētu sniegt būtisku ieguldījumu attiecīgo valstu iedzīvotāju sociālekonomisko vajadzību apmierināšanā, kā arī ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības, padziļinātas reģionālās sadarbības un reģionālās stabilitātes veicināšanā;

| 33. | uzskata, ka Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam ir jāattīsta sinerģija, lai turpinātu uzlabot Savienības komerciālo diplomātiju visā pasaulē; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam ir jāattīsta sinerģija, lai turpinātu uzlabot Savienības komerciālo diplomātiju visā pasaulē;

| 34. | aicina ES sagatavot tādu vērienīgu uz pētniecības un inovāciju atbalstīšanu pamatotu kopējo rūpniecības politiku, kuras finansēšanā tiktu izmantoti inovatīvi finansēšanas mehānismi, piemēram, projektu obligācijas, un ar kuras palīdzību, nodrošinot piekļuvi publiskajam iepirkumam, tiktu atbalstīta MVU attīstība, lai saglabātu ES spēju konkurēt ar svarīgākajiem rūpniecības un pētniecības jomas dalībniekiem; |
| --- | --- |

34.

aicina ES sagatavot tādu vērienīgu uz pētniecības un inovāciju atbalstīšanu pamatotu kopējo rūpniecības politiku, kuras finansēšanā tiktu izmantoti inovatīvi finansēšanas mehānismi, piemēram, projektu obligācijas, un ar kuras palīdzību, nodrošinot piekļuvi publiskajam iepirkumam, tiktu atbalstīta MVU attīstība, lai saglabātu ES spēju konkurēt ar svarīgākajiem rūpniecības un pētniecības jomas dalībniekiem;

o

o o

| 35. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

35.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt.pdf

(2)  OV L 349, 31.12.1994., 71. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0363.

(4)  OV C 233 E, 28.9.2006., 103. lpp.

(5)  OV C 298 E, 8.12.2006., 235. lpp.

(6)  OV C 306 E, 15.12.2006., 400. lpp.

(7)  OV C 308 E, 16.12.2006., 182. lpp.

(8)  OV C 102 E, 24.4.2008., 128. lpp.

(9)  OV C 146 E, 12.6.2008., 95. lpp.

(10)  OV C 184 E, 6.8.2009., 16. lpp.

(11)  OV C 259 E, 29.10.2009., 77. lpp.

(12)  OV C 67 E, 18.3.2010., 132. lpp.

(13)  OV C 117 E, 6.5.2010., 166. lpp.

(14)  OV C 70 E, 8.3.2012., 79. lpp.

(15)  OV C 188 E, 28.6.2012., 113.

(16)  OV C 296 E, 2.10.2012., 34. lpp.

(17)  OV C 377 E, 7.12.2012., 203. lpp.

(18)  OV C 377 E, 7.12.2012., 13. lpp.

(19)  OV C 377 E, 7.12.2012., 19. lpp.

(20)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0257.

(21)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0412.

(22)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0565.

(23)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0275.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/24

---

P7_TA(2012)0470

Digitālās brīvības stratēģija ES ārpolitikā

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par Digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā (2012/2094(INI))

(2015/C 434/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2012. gada 5. jūlija rezolūciju par cilvēktiesību veicināšanu, aizsardzību un izmantošanu internetā, kurā atzīta cilvēktiesību aizsardzības un brīva informācijas plūsmas tiešsaistē nozīme (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2012. gada 5. jūlija rezolūciju par cilvēktiesību veicināšanu, aizsardzību un izmantošanu internetā, kurā atzīta cilvēktiesību aizsardzības un brīva informācijas plūsmas tiešsaistē nozīme (1),

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta Frank La Rue2011. gada 16. maija ziņojumu (A/HRC/17/27) un 2011. gada 10. augusta ziņojumu (A/66/290) par tiesību uz uzskatu un vārda brīvību veicināšanu un aizsardzību, kuros uzsvērta starptautisko cilvēktiesību normu un standartu piemērojamība attiecībā uz tiesībām uz uzskatu un vārda brīvību internetā, kas tiek uzskatīts par saziņas līdzekli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta Frank La Rue2011. gada 16. maija ziņojumu (A/HRC/17/27) un 2011. gada 10. augusta ziņojumu (A/66/290) par tiesību uz uzskatu un vārda brīvību veicināšanu un aizsardzību, kuros uzsvērta starptautisko cilvēktiesību normu un standartu piemērojamība attiecībā uz tiesībām uz uzskatu un vārda brīvību internetā, kas tiek uzskatīts par saziņas līdzekli,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2008. gada 28. marta rezolūciju (7/36), ar ko pilnvaro īpašo referentu tiesību uz uzskatu un vārda brīvību veicināšanas un aizsardzības jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2008. gada 28. marta rezolūciju (7/36), ar ko pilnvaro īpašo referentu tiesību uz uzskatu un vārda brīvību veicināšanas un aizsardzības jautājumos,

| — | ņemot vērā ANO 2011. gada 16. jūnija ziņojumu “Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipi – Apvienoto Nāciju Organizācijas programmas “Aizsargāt, ievērot un sniegt tiesisko aizsardzību” īstenošana” (tajā atspoguļots ANO īpašā pārstāvja John Ruggie darbs), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2011. gada 16. jūnija ziņojumu “Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipi – Apvienoto Nāciju Organizācijas programmas “Aizsargāt, ievērot un sniegt tiesisko aizsardzību” īstenošana” (tajā atspoguļots ANO īpašā pārstāvja John Ruggie darbs),

| — | ņemot vērā Parlamentu savienības padomes 2011. gada 19. oktobrī pieņemto rezolūciju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamentu savienības padomes 2011. gada 19. oktobrī pieņemto rezolūciju (2),

| — | ņemot vērā Stratēģiju attiecībā uz cilvēktiesībām un demokrātiju, ko 2012. gada 25. jūnijā pieņēma Padome (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stratēģiju attiecībā uz cilvēktiesībām un demokrātiju, ko 2012. gada 25. jūnijā pieņēma Padome (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 13. jūnija ieteikumu Padomei par ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 13. jūnija ieteikumu Padomei par ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūciju par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību – sasniegumi un turpmākie pasākumi virzībā uz globālu kiberdrošību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūciju par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību – sasniegumi un turpmākie pasākumi virzībā uz globālu kiberdrošību (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju par konkurētspējīgu digitālo vienoto tirgu: e-pārvalde kā virzītājspēks (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju par konkurētspējīgu digitālo vienoto tirgu: e-pārvalde kā virzītājspēks (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā, tostarp arī ietekmi uz ES politikas stratēģiju cilvēktiesību jomā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā, tostarp arī ietekmi uz ES politikas stratēģiju cilvēktiesību jomā (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 16. februāra rezolūciju par neredzīgu cilvēku piekļuvi grāmatām un citai drukātai produkcijai (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 16. februāra rezolūciju par neredzīgu cilvēku piekļuvi grāmatām un citai drukātai produkcijai (8),

| — | ņemot vērā 2012. gada vispārējo budžetu, kas pieņemts 2012. gada 29. februārī, jo īpaši aicinājumu izveidot “Pasaules interneta brīvības fondu” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada vispārējo budžetu, kas pieņemts 2012. gada 29. februārī, jo īpaši aicinājumu izveidot “Pasaules interneta brīvības fondu” (9),

| — | ņemot vērā digitālās programmas komisāres 2011. gada 12. decembra paziņojumu par “Neatvienošanas stratēģiju”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā digitālās programmas komisāres 2011. gada 12. decembra paziņojumu par “Neatvienošanas stratēģiju”,

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 12. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Cilvēktiesības un demokrātija – ES ārējās darbības svarīgākais elements” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 12. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Cilvēktiesības un demokrātija – ES ārējās darbības svarīgākais elements” (COM(2011)0886),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūciju par atklātu internetu un tīkla neitralitāti Eiropā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūciju par atklātu internetu un tīkla neitralitāti Eiropā (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681),

| — | ņemot vērā ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 13. septembra rezolūciju par efektīvu Eiropas stratēģiju izejvielu nodrošināšanai (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 13. septembra rezolūciju par efektīvu Eiropas stratēģiju izejvielu nodrošināšanai (11),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (12),

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras nozīmi ES ārējās darbībās (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras nozīmi ES ārējās darbībās (13),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par uzņēmumu sociālu atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par uzņēmumu sociālu atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (14),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par interneta pārvaldību – turpmāk veicamie pasākumi (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par interneta pārvaldību – turpmāk veicamie pasākumi (15),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par lietisko internetu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par lietisko internetu (16),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 14. februāra rezolūciju par cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu Eiropas Savienības nolīgumos (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 14. februāra rezolūciju par cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu Eiropas Savienības nolīgumos (17),

| — | ņemot vērā Parlamenta rezolūcijas par ārkārtas gadījumiem saistībā ar cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pārkāpumiem, kas raisa bažas par digitālajām brīvībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta rezolūcijas par ārkārtas gadījumiem saistībā ar cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pārkāpumiem, kas raisa bažas par digitālajām brīvībām,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 27. septembra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1334/2000, ar ko nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontrolei (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 27. septembra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1334/2000, ar ko nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontrolei (18),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 18. janvāra Regulu (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 442/2011, un ar ko ievieš eksporta ierobežojumus IKT un uzraudzības rīkiem (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 18. janvāra Regulu (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 442/2011, un ar ko ievieš eksporta ierobežojumus IKT un uzraudzības rīkiem (19),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 23. marta Regulu (ES) Nr. 264/2012, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 359/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Irānā, un ar kuru ievieš eksporta ierobežojumus IKT un uzraudzības rīkiem (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 23. marta Regulu (ES) Nr. 264/2012, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 359/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Irānā, un ar kuru ievieš eksporta ierobežojumus IKT un uzraudzības rīkiem (20),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības pamatnostādnes par cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības pamatnostādnes par cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un visus saistītos starptautisko cilvēktiesību instrumentus, tostarp Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un visus saistītos starptautisko cilvēktiesību instrumentus, tostarp Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO 2003. gada 17. aprīļa Konvenciju par nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšanu (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2003. gada 17. aprīļa Konvenciju par nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšanu (21),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un notiekošās sarunas par ES pievienošanos konvencijai; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un notiekošās sarunas par ES pievienošanos konvencijai;

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A7-0374/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A7-0374/2012),

| A. | tā kā tehnoloģiju attīstība indivīdiem visā pasaulē dod iespēju izmantot jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) un pieslēgties internetam, tādējādi sekmējot revolucionāras pārmaiņas sabiedrībās, demokrātijas funkcionēšanā, pārvaldībā, ekonomikā, uzņēmējdarbībā, plašsaziņas līdzekļos, attīstībā un tirdzniecībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā tehnoloģiju attīstība indivīdiem visā pasaulē dod iespēju izmantot jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) un pieslēgties internetam, tādējādi sekmējot revolucionāras pārmaiņas sabiedrībās, demokrātijas funkcionēšanā, pārvaldībā, ekonomikā, uzņēmējdarbībā, plašsaziņas līdzekļos, attīstībā un tirdzniecībā;

| B. | tā kā internets ir būtisks informācijas pieejamības, vārda brīvības, preses brīvības, pulcēšanās brīvības un ekonomiskās, sociālās, politiskās un kultūras attīstības veicinātājs; |
| --- | --- |

B.

tā kā internets ir būtisks informācijas pieejamības, vārda brīvības, preses brīvības, pulcēšanās brīvības un ekonomiskās, sociālās, politiskās un kultūras attīstības veicinātājs;

| C. | tā kā starptautiskajos tiesību aktos ir atspoguļots globāls konsenss par to, ka pamattiesību ierobežojumi ir jānosaka tiesību aktos; |
| --- | --- |

C.

tā kā starptautiskajos tiesību aktos ir atspoguļots globāls konsenss par to, ka pamattiesību ierobežojumi ir jānosaka tiesību aktos;

| D. | tā kā Eiropas Savienībai cilvēktiesības ir jāaizsargā un jāveicina gan bezsaistē, gan tiešsaistē; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Savienībai cilvēktiesības ir jāaizsargā un jāveicina gan bezsaistē, gan tiešsaistē;

| E. | tā kā iekļaušana, e-prasmju attīstība un digitālo plaisu novēršana ir būtiski elementi interneta un IKT iespējas sniedzošā potenciāla izmantošanā; |
| --- | --- |

E.

tā kā iekļaušana, e-prasmju attīstība un digitālo plaisu novēršana ir būtiski elementi interneta un IKT iespējas sniedzošā potenciāla izmantošanā;

| F. | tā kā IKT, kas ir galvenais instruments, organizējot sociālās kustības un protestus dažādās valstīs, jo īpaši saistībā ar Arābu pavasara notikumiem, tiek izmantotas arī kā apspiešanas rīki, īstenojot (masveida) cenzūru, novērošanu un informācijas un indivīdu izsekošanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā IKT, kas ir galvenais instruments, organizējot sociālās kustības un protestus dažādās valstīs, jo īpaši saistībā ar Arābu pavasara notikumiem, tiek izmantotas arī kā apspiešanas rīki, īstenojot (masveida) cenzūru, novērošanu un informācijas un indivīdu izsekošanu;

| G. | tā kā IKT var arī būt noderīgs instruments teroristu organizācijām, sagatavojot un īstenojot uzbrukumus; |
| --- | --- |

G.

tā kā IKT var arī būt noderīgs instruments teroristu organizācijām, sagatavojot un īstenojot uzbrukumus;

| H. | tā kā tehnoloģiju izmantošanas konteksts lielā mērā nosaka, kāda ietekme tām var būt kā pozitīvas attīstības vai kā represiju līdzeklim; |
| --- | --- |

H.

tā kā tehnoloģiju izmantošanas konteksts lielā mērā nosaka, kāda ietekme tām var būt kā pozitīvas attīstības vai kā represiju līdzeklim;

| I. | tā kā šo pārmaiņu rezultātā veidojas jauni konteksti, kuros ir nepieciešams pielāgot pašreizējo tiesību aktu piemērošanu, ņemot vērā stratēģiju attiecībā uz integrētu pieeju internetam un IKT visās ES ārējās darbībās; |
| --- | --- |

I.

tā kā šo pārmaiņu rezultātā veidojas jauni konteksti, kuros ir nepieciešams pielāgot pašreizējo tiesību aktu piemērošanu, ņemot vērā stratēģiju attiecībā uz integrētu pieeju internetam un IKT visās ES ārējās darbībās;

| J. | tā kā internets dabiski ir piedzīvojis uzplaukumu un attīstījies kā platforma ar lielu sabiedrisko vērtību; tomēr tā kā jauno iespēju un instrumentu, kas pieejami, izmantojot internetu, ļaunprātīga izmantošana rada arī jaunus riskus un draudus; |
| --- | --- |

J.

tā kā internets dabiski ir piedzīvojis uzplaukumu un attīstījies kā platforma ar lielu sabiedrisko vērtību; tomēr tā kā jauno iespēju un instrumentu, kas pieejami, izmantojot internetu, ļaunprātīga izmantošana rada arī jaunus riskus un draudus;

| K. | tā kā internets ir kļuvis arī par starptautiskās tirdzniecības attīstības faktoru, kas liek saglabāt vērību, jo īpaši attiecībā uz patērētāju aizsardzību; |
| --- | --- |

K.

tā kā internets ir kļuvis arī par starptautiskās tirdzniecības attīstības faktoru, kas liek saglabāt vērību, jo īpaši attiecībā uz patērētāju aizsardzību;

| L. | tā kā ierobežojumi būtu jānosaka tikai gadījumos, kad internetu lieto nelikumīgām darbībām, piemēram, naida kurināšanai, vardarbības un rasisma veicināšanai, totalitārisma propagandai un bērnu seksuālai izmantošanai vai lai bērniem nodrošinātu piekļuvi pornogrāfijai; |
| --- | --- |

L.

tā kā ierobežojumi būtu jānosaka tikai gadījumos, kad internetu lieto nelikumīgām darbībām, piemēram, naida kurināšanai, vardarbības un rasisma veicināšanai, totalitārisma propagandai un bērnu seksuālai izmantošanai vai lai bērniem nodrošinātu piekļuvi pornogrāfijai;

| M. | tā kā interneta globālā un bezrobežu būtība nosaka nepieciešamību pēc jaunām starptautiskās sadarbības un pārvaldības formām ar daudzām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

M.

tā kā interneta globālā un bezrobežu būtība nosaka nepieciešamību pēc jaunām starptautiskās sadarbības un pārvaldības formām ar daudzām ieinteresētajām personām;

| N. | tā kā Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā teikts: “Savienība nodrošina konsekvenci savas ārējās darbības dažādās jomās, kā arī šo jomu un pārējās politikas savstarpēju konsekvenci. Padome un Komisija, kam palīdz Savienības augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos, atbild par šīs konsekvences nodrošināšanu un šajā nolūkā sadarbojas”; |
| --- | --- |

N.

tā kā Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā teikts: “Savienība nodrošina konsekvenci savas ārējās darbības dažādās jomās, kā arī šo jomu un pārējās politikas savstarpēju konsekvenci. Padome un Komisija, kam palīdz Savienības augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos, atbild par šīs konsekvences nodrošināšanu un šajā nolūkā sadarbojas”;

| O. | tā kā tīkla neitralitāte ir būtisks princips attiecībā uz atklātu internetu, nodrošinot konkurenci un pārredzamību; |
| --- | --- |

O.

tā kā tīkla neitralitāte ir būtisks princips attiecībā uz atklātu internetu, nodrošinot konkurenci un pārredzamību;

| P. | tā kā gan digitālā drošība, gan digitālā brīvība ir būtiskas un viena otru nevar aizstāt; |
| --- | --- |

P.

tā kā gan digitālā drošība, gan digitālā brīvība ir būtiskas un viena otru nevar aizstāt;

| Q. | tā kā ES tikai tad var kļūt par paraugu attiecībā uz digitālajām brīvībām, ja tās ES tiek aizsargātas, |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES tikai tad var kļūt par paraugu attiecībā uz digitālajām brīvībām, ja tās ES tiek aizsargātas,

Cilvēktiesības un attīstība

| 1. | atzīst, ka necenzēta piekļuve atvērtam internetam, mobilajiem telefoniem un IKT ir ietekmējusi cilvēktiesības un pamatbrīvības, radot iespējas, paplašinot vārda brīvības, piekļuves informācijai, tiesību uz privātumu un pulcēšanās brīvības vērienu visā pasaulē; |
| --- | --- |

1.

atzīst, ka necenzēta piekļuve atvērtam internetam, mobilajiem telefoniem un IKT ir ietekmējusi cilvēktiesības un pamatbrīvības, radot iespējas, paplašinot vārda brīvības, piekļuves informācijai, tiesību uz privātumu un pulcēšanās brīvības vērienu visā pasaulē;

| 2. | atzīst atvērta interneta un IKT plašo iespējas sniedzošo, radošo un attīstošo potenciālu attiecībā uz kopienu izveidi, pilsonisko sabiedrību, pasaules ekonomisko, sociālo, zinātnisko, kultūras un politisko attīstību, tādējādi sekmējot visas cilvēces progresu; tomēr apzinās, ka IKT ļaunprātīga izmantošana rada jaunus riskus un draudus cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

2.

atzīst atvērta interneta un IKT plašo iespējas sniedzošo, radošo un attīstošo potenciālu attiecībā uz kopienu izveidi, pilsonisko sabiedrību, pasaules ekonomisko, sociālo, zinātnisko, kultūras un politisko attīstību, tādējādi sekmējot visas cilvēces progresu; tomēr apzinās, ka IKT ļaunprātīga izmantošana rada jaunus riskus un draudus cilvēktiesībām;

| 3. | atzīst, ka internets un sociālie plašsaziņas līdzekļi valdībām dod iespēju iesaistīties tiešajā diplomātijā un ļauj aizvien vairāk cilvēkiem savā starpā sazināties visā pasaulē; uzsver, ka atklātas debates par idejām var atspēkot ekstrēmismu un uzlabot starpkultūru pasākumus un izpratni; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka internets un sociālie plašsaziņas līdzekļi valdībām dod iespēju iesaistīties tiešajā diplomātijā un ļauj aizvien vairāk cilvēkiem savā starpā sazināties visā pasaulē; uzsver, ka atklātas debates par idejām var atspēkot ekstrēmismu un uzlabot starpkultūru pasākumus un izpratni;

| 4. | uzskata, ka kultūra veicina piekļuvi un saziņu vietās, kur politiskās attiecības ir bloķētas vai traucētas; atzīst, ka brīvība un kultūra ir ļoti cieši saistītas un ka digitālā kultūras diplomātija ir stratēģiski svarīga Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka kultūra veicina piekļuvi un saziņu vietās, kur politiskās attiecības ir bloķētas vai traucētas; atzīst, ka brīvība un kultūra ir ļoti cieši saistītas un ka digitālā kultūras diplomātija ir stratēģiski svarīga Eiropas Savienībai;

| 5. | atzīst mākslinieciskās brīvības un imitēšanas un atkārtotas lietošanas brīvības nozīmi kā radošuma un vārda un ideju brīvības pamatnosacījumus; apzinās, ka autortiesību ekosistēmā ir ievērojams skaits izņēmumu un ierobežojumu, jo īpaši žurnālistikas, citātu, satīras, arhīvu, bibliotēku un kultūras mantojuma pieejamības un izmantojamības nodrošināšanas jomā; |
| --- | --- |

5.

atzīst mākslinieciskās brīvības un imitēšanas un atkārtotas lietošanas brīvības nozīmi kā radošuma un vārda un ideju brīvības pamatnosacījumus; apzinās, ka autortiesību ekosistēmā ir ievērojams skaits izņēmumu un ierobežojumu, jo īpaši žurnālistikas, citātu, satīras, arhīvu, bibliotēku un kultūras mantojuma pieejamības un izmantojamības nodrošināšanas jomā;

| 6. | aicina Komisiju pienācīgi pievērst uzmanību tam, ka dažās valstīs notiek pilsoņu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un aktīvistu apspiešana un kontrole, bet uzņēmējdarbība dažās valstīs arvien vairāk ir saistīta ar tehnoloģisku darbības sastāvdaļu, bloķējot saturu un uzraugot un identificējot cilvēktiesību aizstāvjus, žurnālistus, aktīvistus un disidentus; šajā sakarā aicina Komisiju novērst to, ka par nelikumīgu tiek pasludināta leģitīma izpaušanās tiešsaistē un ka tiek pieņemti ierobežojoši tiesību akti, lai attaisnotu šādus pasākumus; tāpēc atkārtoti apstiprina, ka šādas darbības ir pretrunā Kopenhāgenas kritērijiem; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju pienācīgi pievērst uzmanību tam, ka dažās valstīs notiek pilsoņu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un aktīvistu apspiešana un kontrole, bet uzņēmējdarbība dažās valstīs arvien vairāk ir saistīta ar tehnoloģisku darbības sastāvdaļu, bloķējot saturu un uzraugot un identificējot cilvēktiesību aizstāvjus, žurnālistus, aktīvistus un disidentus; šajā sakarā aicina Komisiju novērst to, ka par nelikumīgu tiek pasludināta leģitīma izpaušanās tiešsaistē un ka tiek pieņemti ierobežojoši tiesību akti, lai attaisnotu šādus pasākumus; tāpēc atkārtoti apstiprina, ka šādas darbības ir pretrunā Kopenhāgenas kritērijiem;

| 7. | uzsver, ka ir jāatzīst un jāīsteno interneta pakalpojumu sniedzēju, programmatūru izstrādātāju, datoraparatūras ražotāju, sociālo tīklu/plašsaziņas līdzekļu utt. korporatīvā sociālā atbildība, lai nodrošinātu cilvēktiesību aizstāvju rīcības brīvību un drošību, kā arī vārda brīvību; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ir jāatzīst un jāīsteno interneta pakalpojumu sniedzēju, programmatūru izstrādātāju, datoraparatūras ražotāju, sociālo tīklu/plašsaziņas līdzekļu utt. korporatīvā sociālā atbildība, lai nodrošinātu cilvēktiesību aizstāvju rīcības brīvību un drošību, kā arī vārda brīvību;

| 8. | uzsver, ka attiecībā uz digitālo brīvību veicināšanu un aizsardzību ir jābūt integrētai pieejai un tās katru gadu ir jāpārskata, lai nodrošinātu pārskatatbildību un nepārtrauktību visās ES ārējās darbībās, finansēšanā un atbalsta politikas jomās un instrumentos augstās pārstāves un EĀDD vadībā; prasa šajā jomā īstenot proaktīvu pieeju un nodrošināt horizontālu sadarbību un koordināciju attiecīgajās ES iestādēs un aģentūrās un starp tām; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka attiecībā uz digitālo brīvību veicināšanu un aizsardzību ir jābūt integrētai pieejai un tās katru gadu ir jāpārskata, lai nodrošinātu pārskatatbildību un nepārtrauktību visās ES ārējās darbībās, finansēšanā un atbalsta politikas jomās un instrumentos augstās pārstāves un EĀDD vadībā; prasa šajā jomā īstenot proaktīvu pieeju un nodrošināt horizontālu sadarbību un koordināciju attiecīgajās ES iestādēs un aģentūrās un starp tām;

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir atzinusi, ka droša piekļuve internetam ir daļa no Kopenhāgenas kritērijiem un ka vārda brīvības ierobežojumi, tostarp internetā, būtu jāpamato ar neatliekamu sociālu vajadzību, un jo īpaši tiem vajadzētu būt samērīgiem ar veikto pasākumu leģitīmo mērķi; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir atzinusi, ka droša piekļuve internetam ir daļa no Kopenhāgenas kritērijiem un ka vārda brīvības ierobežojumi, tostarp internetā, būtu jāpamato ar neatliekamu sociālu vajadzību, un jo īpaši tiem vajadzētu būt samērīgiem ar veikto pasākumu leģitīmo mērķi;

| 10. | apzinās, ka bažas par cilvēktiesību un brīvību aizsardzību un veicināšanu tiešsaistē pastāv visās valstīs, vienlaikus atzīstot būtiskās atšķirības attiecībā uz kontekstu, kādā izmanto IKT, piemēram, attiecībā uz tiesiskumu un tiesībām uz pārsūdzību; |
| --- | --- |

10.

apzinās, ka bažas par cilvēktiesību un brīvību aizsardzību un veicināšanu tiešsaistē pastāv visās valstīs, vienlaikus atzīstot būtiskās atšķirības attiecībā uz kontekstu, kādā izmanto IKT, piemēram, attiecībā uz tiesiskumu un tiesībām uz pārsūdzību;

| 11. | aicina Komisiju saskaņot ES ārējās darbības un savas iekšējās stratēģijas, pamatojot ļoti nepieciešamos un samērīgos pamattiesību ierobežojumus, jo īpaši atbalstot starptautisko tiesību aktu pamatprincipus, piemēram, ka ierobežojumi ir jānosaka, pamatojoties uz tiesību aktiem, un ka tos nedrīkst ieviest nozarē, izmantojot ad hoc metodes; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju saskaņot ES ārējās darbības un savas iekšējās stratēģijas, pamatojot ļoti nepieciešamos un samērīgos pamattiesību ierobežojumus, jo īpaši atbalstot starptautisko tiesību aktu pamatprincipus, piemēram, ka ierobežojumi ir jānosaka, pamatojoties uz tiesību aktiem, un ka tos nedrīkst ieviest nozarē, izmantojot ad hoc metodes;

| 12. | mudina ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos savām galvenajām prioritātēm pievienot digitālās brīvības un “Neatvienošanas stratēģiju”; |
| --- | --- |

12.

mudina ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos savām galvenajām prioritātēm pievienot digitālās brīvības un “Neatvienošanas stratēģiju”;

| 13. | uzsver, ka efektīvai ES attīstības un cilvēktiesību politikai ir nepieciešama integrēta pieeja IKT un ir jānovērš digitālā plaisa, nodrošinot pamata tehnoloģiskās infrastruktūras, atvieglojot piekļuvi zināšanām un informācijai un veicinot digitālās prasmes visā pasaulē; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka efektīvai ES attīstības un cilvēktiesību politikai ir nepieciešama integrēta pieeja IKT un ir jānovērš digitālā plaisa, nodrošinot pamata tehnoloģiskās infrastruktūras, atvieglojot piekļuvi zināšanām un informācijai un veicinot digitālās prasmes visā pasaulē;

| 14. | uzskata, ka IKT veicina pārredzamību, labu pārvaldību, rakstpratību, izglītību, seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpi, efektīvu vēlēšanu uzraudzību un katastrofu seku likvidēšanu, jo īpaši tālākajos reģionos un jaunattīstības sabiedrībās; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka IKT veicina pārredzamību, labu pārvaldību, rakstpratību, izglītību, seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpi, efektīvu vēlēšanu uzraudzību un katastrofu seku likvidēšanu, jo īpaši tālākajos reģionos un jaunattīstības sabiedrībās;

| 15. | uzsver, ka ES attīstības un cilvēktiesību programmās jāietver atbalsta programmas, kas veicina digitālās brīvības, galvenokārt nedemokrātiskās valstīs, kā arī valstīs, kurās šobrīd ir pēckonflikta vai politisks pārejas periods; uzskata, ka ES reglamentējošo jautājumu eksperti ir būtiski sarunu partneri, lai apmācītu kolēģus un trešo valstu jaunajā (plašsaziņas līdzekļu) regulējumā un tiesību aktos nostiprinātu pamattiesības un pamatprincipus; uzsver, ka palīdzība, veidojot IKT infrastruktūru, būtu jāsniedz ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta un saglabāta atvērta piekļuve internetam un informācijai tiešsaistē; tāpat arī vispārīgāk attiecībā uz digitālo brīvību; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ES attīstības un cilvēktiesību programmās jāietver atbalsta programmas, kas veicina digitālās brīvības, galvenokārt nedemokrātiskās valstīs, kā arī valstīs, kurās šobrīd ir pēckonflikta vai politisks pārejas periods; uzskata, ka ES reglamentējošo jautājumu eksperti ir būtiski sarunu partneri, lai apmācītu kolēģus un trešo valstu jaunajā (plašsaziņas līdzekļu) regulējumā un tiesību aktos nostiprinātu pamattiesības un pamatprincipus; uzsver, ka palīdzība, veidojot IKT infrastruktūru, būtu jāsniedz ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta un saglabāta atvērta piekļuve internetam un informācijai tiešsaistē; tāpat arī vispārīgāk attiecībā uz digitālo brīvību;

| 16. | vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir pilnveidot IKT konflikta zonās, lai veicinātu miera nostiprināšanas pasākumus pilsoniskās sabiedrības līmenī, lai nodrošinātu drošus sakarus starp pusēm, kas ir iesaistītas konfliktu risināšanā mierīgā ceļā, tādējādi aktīvi pārvarot fiziskus šķēršļus un riskus, veidojot divpusējus kontaktus starp iedzīvotājiem un organizācijām šādās teritorijās; |
| --- | --- |

16.

vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir pilnveidot IKT konflikta zonās, lai veicinātu miera nostiprināšanas pasākumus pilsoniskās sabiedrības līmenī, lai nodrošinātu drošus sakarus starp pusēm, kas ir iesaistītas konfliktu risināšanā mierīgā ceļā, tādējādi aktīvi pārvarot fiziskus šķēršļus un riskus, veidojot divpusējus kontaktus starp iedzīvotājiem un organizācijām šādās teritorijās;

| 17. | pauž cerību, ka mūsdienu komunikāciju tehnoloģijas, jo īpaši sociālie plašsaziņas līdzekļi, tos atbilstoši izmantojot, palīdzēs stiprināt tiešo demokrātiju ES dalībvalstu, kā arī trešo valstu iedzīvotāju vidū, veidojot sociālās platformas tiesiskā regulējuma formulēšanai; |
| --- | --- |

17.

pauž cerību, ka mūsdienu komunikāciju tehnoloģijas, jo īpaši sociālie plašsaziņas līdzekļi, tos atbilstoši izmantojot, palīdzēs stiprināt tiešo demokrātiju ES dalībvalstu, kā arī trešo valstu iedzīvotāju vidū, veidojot sociālās platformas tiesiskā regulējuma formulēšanai;

| 18. | uzsver, ka digitāla cilvēktiesību pārkāpumu pierādījumu vākšana un izplatīšana var sniegt ieguldījumu vispasaules cīņā pret nesodāmību; uzskata, ka šiem materiāliem vajadzētu būt pieņemamiem kā pierādījumiem tiesvedībā saskaņā ar starptautiskajām (kriminālajām) tiesībām; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka digitāla cilvēktiesību pārkāpumu pierādījumu vākšana un izplatīšana var sniegt ieguldījumu vispasaules cīņā pret nesodāmību; uzskata, ka šiem materiāliem vajadzētu būt pieņemamiem kā pierādījumiem tiesvedībā saskaņā ar starptautiskajām (kriminālajām) tiesībām;

| 19. | uzsver, ka ir jānodrošina, lai retzemju materiāli, kuri tiek izmantoti IKT ražošanā, tiktu iegūti, ievērojot cilvēktiesības, darba un vides tiesības, un lai uz tiem neattiektos monopola darbības vai tirdzniecības piekļuves ierobežojumi, kas noteikti tīri politisku iemeslu dēļ; uzskata, ka šo mērķu sasniegšanai ir jāizmanto daudzpusēja pieeja, lai nodrošinātu piekļuvi retzemju materiāliem cilvēciskos apstākļos; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka ir jānodrošina, lai retzemju materiāli, kuri tiek izmantoti IKT ražošanā, tiktu iegūti, ievērojot cilvēktiesības, darba un vides tiesības, un lai uz tiem neattiektos monopola darbības vai tirdzniecības piekļuves ierobežojumi, kas noteikti tīri politisku iemeslu dēļ; uzskata, ka šo mērķu sasniegšanai ir jāizmanto daudzpusēja pieeja, lai nodrošinātu piekļuvi retzemju materiāliem cilvēciskos apstākļos;

Tirdzniecība

| 20. | atzīst, ka internets ir kļuvis par daļu no publiskās aprites, kurā tiek īstenoti jauni pārrobežu tirdzniecības veidi un inovatīva tirgus attīstība, kā arī sociāla un kulturāla mijiedarbība; uzskata, ka digitālās brīvības un pārrobežu tirdzniecība ir jāīsteno kopā, lai Eiropas uzņēmumiem rastu un optimizētu uzņēmējdarbības iespējas pasaules digitālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

20.

atzīst, ka internets ir kļuvis par daļu no publiskās aprites, kurā tiek īstenoti jauni pārrobežu tirdzniecības veidi un inovatīva tirgus attīstība, kā arī sociāla un kulturāla mijiedarbība; uzskata, ka digitālās brīvības un pārrobežu tirdzniecība ir jāīsteno kopā, lai Eiropas uzņēmumiem rastu un optimizētu uzņēmējdarbības iespējas pasaules digitālajā ekonomikā;

| 21. | apzinās pastāvošās bažas par to, ka daži cilvēki aizvien biežāk dzird vārdu “autortiesības” un neieredz to, kas aiz tā slēpjas; atzīst to, cik liela nozīme šo autortiesību piemērošanas mehānismu izveidē ir bijusi ārējās tirdzniecības politikai; |
| --- | --- |

21.

apzinās pastāvošās bažas par to, ka daži cilvēki aizvien biežāk dzird vārdu “autortiesības” un neieredz to, kas aiz tā slēpjas; atzīst to, cik liela nozīme šo autortiesību piemērošanas mehānismu izveidē ir bijusi ārējās tirdzniecības politikai;

| 22. | pauž nožēlu par to, ka ES izgatavotas tehnoloģijas un pakalpojumi trešās valstīs dažreiz tiek izmantoti, lai pārkāptu cilvēktiesības, īstenojot informācijas cenzūru, masveida novērošanu, uzraudzību un pilsoņu un to darbību izsekošanu (mobilo) tālruņu tīklos un internetā; aicina Komisiju veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai apturētu šo “digitālo ieroču tirdzniecību”; |
| --- | --- |

22.

pauž nožēlu par to, ka ES izgatavotas tehnoloģijas un pakalpojumi trešās valstīs dažreiz tiek izmantoti, lai pārkāptu cilvēktiesības, īstenojot informācijas cenzūru, masveida novērošanu, uzraudzību un pilsoņu un to darbību izsekošanu (mobilo) tālruņu tīklos un internetā; aicina Komisiju veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai apturētu šo “digitālo ieroču tirdzniecību”;

| 23. | prasa ieviest aizliegumu uz nedemokrātiskām valstīm eksportēt represijām izmantojamas tehnoloģijas un pakalpojumus; uzskata, ka šim aizliegumam jākļūst par precedentu strukturāliem ierobežojošiem pasākumiem; tomēr uzskata, ka ir jāprecizē, ka katrā gadījumā šie aizliegumi ir jānosaka atsevišķi, ņemot vērā īpašus apstākļus attiecībā uz konflikta zonām vai autoritāriem režīmiem; |
| --- | --- |

23.

prasa ieviest aizliegumu uz nedemokrātiskām valstīm eksportēt represijām izmantojamas tehnoloģijas un pakalpojumus; uzskata, ka šim aizliegumam jākļūst par precedentu strukturāliem ierobežojošiem pasākumiem; tomēr uzskata, ka ir jāprecizē, ka katrā gadījumā šie aizliegumi ir jānosaka atsevišķi, ņemot vērā īpašus apstākļus attiecībā uz konflikta zonām vai autoritāriem režīmiem;

| 24. | uzskata, ka daži konkrētam mērķim paredzēti traucējumu radīšanas, novērošanas, uzraudzības un saziņas pārtveršanas tehnoloģiju produkti un pakalpojumi ir vienam pielietojumam domāti izstrādājumi, un tāpēc prasa izveidot regulāri atjaunojamu sarakstu, iekļaujot tajā valstis, kurās notiek vārda brīvības pārkāpumi saistībā ar cilvēktiesībām un uz kurām būtu jāaizliedz eksportēt minētos vienam pielietojumam domātos izstrādājumus; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka daži konkrētam mērķim paredzēti traucējumu radīšanas, novērošanas, uzraudzības un saziņas pārtveršanas tehnoloģiju produkti un pakalpojumi ir vienam pielietojumam domāti izstrādājumi, un tāpēc prasa izveidot regulāri atjaunojamu sarakstu, iekļaujot tajā valstis, kurās notiek vārda brīvības pārkāpumi saistībā ar cilvēktiesībām un uz kurām būtu jāaizliedz eksportēt minētos vienam pielietojumam domātos izstrādājumus;

| 25. | uzsver, ka Savienības līmenī ir jāievieš un jāuzrauga ES sankcijas attiecībā uz tehnoloģijām, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis tās ievēro vienādi un ka tiek saglabāti vienlīdzīgi konkurences nosacījumi; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka Savienības līmenī ir jāievieš un jāuzrauga ES sankcijas attiecībā uz tehnoloģijām, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis tās ievēro vienādi un ka tiek saglabāti vienlīdzīgi konkurences nosacījumi;

| 26. | uzsver, ka Komisijai jābūt iespējai palīdzēt uzņēmumiem, kas šaubās, vai pieteikties eksporta licencei, sniedzot reāllaika informāciju par tirdzniecības darījumu likumību vai potenciālo kaitīgo ietekmi; tas pats būtu jāattiecina arī uz ES uzņēmumiem vai ES strādājošiem uzņēmumiem, kuri uzņemas līgumsaistības ar trešo valstu valdībām vai nu lai iegūtu darbības atļaujas, vestu sarunas par pārtraukšanas klauzulām, vai akceptējot valsts iesaistīšanos uzņēmējdarbības operācijās vai publisku tīklu un pakalpojumu izmantošanu; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka Komisijai jābūt iespējai palīdzēt uzņēmumiem, kas šaubās, vai pieteikties eksporta licencei, sniedzot reāllaika informāciju par tirdzniecības darījumu likumību vai potenciālo kaitīgo ietekmi; tas pats būtu jāattiecina arī uz ES uzņēmumiem vai ES strādājošiem uzņēmumiem, kuri uzņemas līgumsaistības ar trešo valstu valdībām vai nu lai iegūtu darbības atļaujas, vestu sarunas par pārtraukšanas klauzulām, vai akceptējot valsts iesaistīšanos uzņēmējdarbības operācijās vai publisku tīklu un pakalpojumu izmantošanu;

| 27. | uzsver, cik svarīgi ir aizsargāt patērētāju tiesības, slēdzot starptautiskus nolīgumus par IKT; |
| --- | --- |

27.

uzsver, cik svarīgi ir aizsargāt patērētāju tiesības, slēdzot starptautiskus nolīgumus par IKT;

| 28. | mudina Komisiju ne vēlāk kā 2013. gadā iesniegt priekšlikumus, kas paredz palielināt pārredzamību un pārskatatbildību ES strādājošiem uzņēmumiem, kā arī atklāt cilvēktiesību ietekmes novērtējuma politiku, lai uzlabotu to IKT, preču un pakalpojumu eksporta uzraudzību, kas paredzēti tīmekļa vietņu bloķēšanai, masveida novērošanai, indivīdu izsekošanai un uzraudzībai, privātas (e-pasta) sarakstes uzlaušanai un meklēšanas rezultātu filtrēšanai; |
| --- | --- |

28.

mudina Komisiju ne vēlāk kā 2013. gadā iesniegt priekšlikumus, kas paredz palielināt pārredzamību un pārskatatbildību ES strādājošiem uzņēmumiem, kā arī atklāt cilvēktiesību ietekmes novērtējuma politiku, lai uzlabotu to IKT, preču un pakalpojumu eksporta uzraudzību, kas paredzēti tīmekļa vietņu bloķēšanai, masveida novērošanai, indivīdu izsekošanai un uzraudzībai, privātas (e-pasta) sarakstes uzlaušanai un meklēšanas rezultātu filtrēšanai;

| 29. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus par ES tiesisko regulējumu, kas paredzētu, ka uzņēmumiem, kuri iesaistās dalībvalstu publiskajā iepirkumā, ir jāveic cilvēktiesību ietekmes uz attiecīgo IKT novērtējumi, sākot ar pētniecības un izstrādes posmu, un jānodrošina neiesaistīšanās iespējamos cilvēktiesību pārkāpumos trešās valstīs; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus par ES tiesisko regulējumu, kas paredzētu, ka uzņēmumiem, kuri iesaistās dalībvalstu publiskajā iepirkumā, ir jāveic cilvēktiesību ietekmes uz attiecīgo IKT novērtējumi, sākot ar pētniecības un izstrādes posmu, un jānodrošina neiesaistīšanās iespējamos cilvēktiesību pārkāpumos trešās valstīs;

| 30. | uzskata, ka uzņēmumiem ir jāizstrādā un jāīsteno tāda uzņēmējdarbības prakse, ar ko uzrauga jaunu IKT produktu iespējamo ietekmi uz cilvēktiesībām, tostarp pētniecības un izstrādes posmā, kā arī nodrošina neiesaistīšanos iespējamos cilvēktiesību pārkāpumos trešās valstīs; aicina Komisiju sniegt ES uzņēmumiem plašu informāciju, lai tie varētu nodrošināt pareizu līdzsvaru starp uzņēmējdarbības interesēm un uzņēmumu sociālo atbildību; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka uzņēmumiem ir jāizstrādā un jāīsteno tāda uzņēmējdarbības prakse, ar ko uzrauga jaunu IKT produktu iespējamo ietekmi uz cilvēktiesībām, tostarp pētniecības un izstrādes posmā, kā arī nodrošina neiesaistīšanos iespējamos cilvēktiesību pārkāpumos trešās valstīs; aicina Komisiju sniegt ES uzņēmumiem plašu informāciju, lai tie varētu nodrošināt pareizu līdzsvaru starp uzņēmējdarbības interesēm un uzņēmumu sociālo atbildību;

| 31. | šajā sakarā pauž nožēlu par Eiropas uzņēmumu un starptautisku uzņēmumu, kas darbojas ES, aktīvu līdzdalību valstīs, kur tiek īstenota represīva valsts politika pret cilvēktiesību aktīvistiem un politiskajiem disidentiem, ierobežojot viņiem digitālās tiesības un interneta un IKT pieejamību; mudina Komisiju no ES publiskā iepirkumu procedūrām un konkursu uzaicinājumiem izslēgt uzņēmumus, kas iesaistās šādās darbībās; |
| --- | --- |

31.

šajā sakarā pauž nožēlu par Eiropas uzņēmumu un starptautisku uzņēmumu, kas darbojas ES, aktīvu līdzdalību valstīs, kur tiek īstenota represīva valsts politika pret cilvēktiesību aktīvistiem un politiskajiem disidentiem, ierobežojot viņiem digitālās tiesības un interneta un IKT pieejamību; mudina Komisiju no ES publiskā iepirkumu procedūrām un konkursu uzaicinājumiem izslēgt uzņēmumus, kas iesaistās šādās darbībās;

| 32. | aicina Komisiju ES uzņēmumiem sniegt plašu informāciju un padomus, balstoties uz ANO “Ruggie principiem”, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas gan uzņēmējdarbības intereses, gan korporatīvā sociālā atbildība; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju ES uzņēmumiem sniegt plašu informāciju un padomus, balstoties uz ANO “Ruggie principiem”, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas gan uzņēmējdarbības intereses, gan korporatīvā sociālā atbildība;

| 33. | uzsver, ka ir jāizskata tehnoloģisko standartu noteikšanas IKT un telesakaru produktiem un pakalpojumiem ietekme ES, no kuras šādas preces un pakalpojumi tiek eksportēti uz trešām valstīm, kurās tādiem jēdzieniem kā “likumīga saziņas pārtveršana” ir citāda nozīme, piemēram, ja nepastāv tiesiskums; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka ir jāizskata tehnoloģisko standartu noteikšanas IKT un telesakaru produktiem un pakalpojumiem ietekme ES, no kuras šādas preces un pakalpojumi tiek eksportēti uz trešām valstīm, kurās tādiem jēdzieniem kā “likumīga saziņas pārtveršana” ir citāda nozīme, piemēram, ja nepastāv tiesiskums;

| 34. | atzīst, ka internets ir kļuvis par publisku telpu, tāpat kā tirgus laukums, un ka tajā ir nepieciešama brīva informācijas plūsma un piekļuve IKT; tāpēc uzskata, ka vienlaikus ir jāveicina un jāaizsargā digitālās brīvības un brīvā tirdzniecība, lai sekmētu un atbalstītu ideju brīvu apmaiņu un lielākas uzņēmējdarbības iespējas ES iedzīvotājiem arvien digitalizētākā pasaules ekonomikā; |
| --- | --- |

34.

atzīst, ka internets ir kļuvis par publisku telpu, tāpat kā tirgus laukums, un ka tajā ir nepieciešama brīva informācijas plūsma un piekļuve IKT; tāpēc uzskata, ka vienlaikus ir jāveicina un jāaizsargā digitālās brīvības un brīvā tirdzniecība, lai sekmētu un atbalstītu ideju brīvu apmaiņu un lielākas uzņēmējdarbības iespējas ES iedzīvotājiem arvien digitalizētākā pasaules ekonomikā;

| 35. | prasa ES brīvās tirdzniecības nolīgumos (BTN) ietvert nosacījumu klauzulas, kurās paredzēti pārredzami aizsardzības pasākumi, neierobežota piekļuves internetam saglabāšana un brīvas informācijas plūsmas nodrošināšana; |
| --- | --- |

35.

prasa ES brīvās tirdzniecības nolīgumos (BTN) ietvert nosacījumu klauzulas, kurās paredzēti pārredzami aizsardzības pasākumi, neierobežota piekļuves internetam saglabāšana un brīvas informācijas plūsmas nodrošināšana;

| 36. | aicina Komisiju un Padomi nodrošināt to, ka daudzpusējo un divpusējo tirdzniecības sarunu pilnvaras, kā arī šīs sarunas efektīvi palīdz sasniegt Eiropas Savienībai nozīmīgos mērķus, īpaši veicināt tās vērtības, demokrātiju un tiesiskumu, izveidot īstenu vienotu digitālo tirgu un ievērot tās attīstības sadarbības politiku; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju un Padomi nodrošināt to, ka daudzpusējo un divpusējo tirdzniecības sarunu pilnvaras, kā arī šīs sarunas efektīvi palīdz sasniegt Eiropas Savienībai nozīmīgos mērķus, īpaši veicināt tās vērtības, demokrātiju un tiesiskumu, izveidot īstenu vienotu digitālo tirgu un ievērot tās attīstības sadarbības politiku;

| 37. | aicina ES nodrošināt politisku atbalstu Eiropas uzņēmumiem, kuriem pieprasa likvidēt lietotāju radītu saturu vai sniegt personīgu informāciju veidos, kas ir pretrunā pamattiesībām un kas ierobežo uzņēmējdarbības brīvību; |
| --- | --- |

37.

aicina ES nodrošināt politisku atbalstu Eiropas uzņēmumiem, kuriem pieprasa likvidēt lietotāju radītu saturu vai sniegt personīgu informāciju veidos, kas ir pretrunā pamattiesībām un kas ierobežo uzņēmējdarbības brīvību;

| 38. | aicina ES apstrīdēt un minimizēt trešo valstu tiesību aktu eksteritoriālo ietekmi tiešsaistē uz ES pilsoņiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

38.

aicina ES apstrīdēt un minimizēt trešo valstu tiesību aktu eksteritoriālo ietekmi tiešsaistē uz ES pilsoņiem un uzņēmumiem;

| 39. | norāda, ka e-komercija ir attīstījusies ārpus tradicionālajiem tirdzniecību reglamentējošajiem noteikumiem; uzsver to, cik svarīga ir ciešāka starptautiskā sadarbība PTO un WIPO ietvaros, lai aizsargātu un nodrošinātu pasaules digitālā tirgus attīstību; aicina pārskatīt un atjaunināt pašreizējo Nolīgumu par informācijas tehnoloģijām (ITA) PTO ietvaros un aicina ES izvērtēt Starptautiska Digitālās ekonomikas nolīguma (IDEA) sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

39.

norāda, ka e-komercija ir attīstījusies ārpus tradicionālajiem tirdzniecību reglamentējošajiem noteikumiem; uzsver to, cik svarīga ir ciešāka starptautiskā sadarbība PTO un WIPO ietvaros, lai aizsargātu un nodrošinātu pasaules digitālā tirgus attīstību; aicina pārskatīt un atjaunināt pašreizējo Nolīgumu par informācijas tehnoloģijām (ITA) PTO ietvaros un aicina ES izvērtēt Starptautiska Digitālās ekonomikas nolīguma (IDEA) sniegtās iespējas;

| 40. | aicina Komisiju turpmākos tirdzniecības nolīgumos neuzticēt uzņēmējiem izpildi un autortiesību prasības, kā arī nodrošināt, lai iejaukšanās interneta tiesību brīvībā notiktu saskaņā ar tiesiskumu un izmantojot tiesu iestādes; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju turpmākos tirdzniecības nolīgumos neuzticēt uzņēmējiem izpildi un autortiesību prasības, kā arī nodrošināt, lai iejaukšanās interneta tiesību brīvībā notiktu saskaņā ar tiesiskumu un izmantojot tiesu iestādes;

| 41. | uzskata, ka ES uzņēmumu un tiešsaistes patērētāju piekļuves (digitālajiem) tirgiem ierobežojumi, trešās valstīs īstenojot masveida cenzūru, ir protekcionistiski pasākumi un šķēršļi tirdzniecībai; aicina Komisiju izstrādāt stratēģiju, lai novērstu trešo valstu pasākumus, ar ko tiek ierobežota ES uzņēmumu piekļuve to tiešsaistes tirgiem; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka ES uzņēmumu un tiešsaistes patērētāju piekļuves (digitālajiem) tirgiem ierobežojumi, trešās valstīs īstenojot masveida cenzūru, ir protekcionistiski pasākumi un šķēršļi tirdzniecībai; aicina Komisiju izstrādāt stratēģiju, lai novērstu trešo valstu pasākumus, ar ko tiek ierobežota ES uzņēmumu piekļuve to tiešsaistes tirgiem;

| 42. | aicina ES censties nodrošināt, ka interneta un IKT reglamentēšana notiktu pamatotā un atbilstīgā līmenī un notiktu tikai gadījumos, kad ES uzskata, ka tas ir nepieciešams; |
| --- | --- |

42.

aicina ES censties nodrošināt, ka interneta un IKT reglamentēšana notiktu pamatotā un atbilstīgā līmenī un notiktu tikai gadījumos, kad ES uzskata, ka tas ir nepieciešams;

| 43. | prasa konkrētiem mērķiem paredzētas apspiešanas tehnoloģijas iekļaut Vasenāras mehānismā; |
| --- | --- |

43.

prasa konkrētiem mērķiem paredzētas apspiešanas tehnoloģijas iekļaut Vasenāras mehānismā;

| 44. | aicina Padomi, Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu sniegt politisku atbalstu ES uzņēmumiem, kas darbojas trešās valstīs, kur tiem pieprasa izņemt lietotāju radītu saturu, ierobežot pakalpojumu sniegšanas brīvību vai sniegt personīgu informāciju veidos, kas ir pretrunā pamattiesībām; norāda, ka digitālie uzņēmumi bieži darbojas pāri robežām un ka trešo valstu tiesību akti var atstāt negatīvu ietekmi uz Eiropas lietotājiem un patērētājiem; tādēļ arī aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, ka tiek pēc iespējas mazināta trešo valstu pieņemtu tiesību aktu ietekme uz fiziskām vai juridiskām personām, kas darbojas ES; |
| --- | --- |

44.

aicina Padomi, Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu sniegt politisku atbalstu ES uzņēmumiem, kas darbojas trešās valstīs, kur tiem pieprasa izņemt lietotāju radītu saturu, ierobežot pakalpojumu sniegšanas brīvību vai sniegt personīgu informāciju veidos, kas ir pretrunā pamattiesībām; norāda, ka digitālie uzņēmumi bieži darbojas pāri robežām un ka trešo valstu tiesību akti var atstāt negatīvu ietekmi uz Eiropas lietotājiem un patērētājiem; tādēļ arī aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, ka tiek pēc iespējas mazināta trešo valstu pieņemtu tiesību aktu ietekme uz fiziskām vai juridiskām personām, kas darbojas ES;

| 45. | norāda, ka lielāka valdības iesaistīšanās un regulējums attiecībā uz internetu kavē tā atklāto un neierobežoto būtību, tādējādi ierobežojot potenciālu, ko varētu nodrošināt plašāka e-komercija un ES uzņēmumu darbība digitālajā ekonomikā; uzskata, ka daudzu ieinteresēto pušu pieeja ir labākais veids, kā nodrošināt līdzsvaru starp valsts un privātajām interesēm internetā un pasaules tirgū; prasa īstenot starptautiskus pasākumus, lai izveidotu infrastruktūru, kas nepieciešama, lai dotu iespēju izplesties digitālajai ekonomikai, tostarp liberāliem reglamentējošiem režīmiem, un aicina jaunattīstības valstis palielināt abpusējo labumu saskaņā ar principu “tirdzniecība pret pārmaiņām”; |
| --- | --- |

45.

norāda, ka lielāka valdības iesaistīšanās un regulējums attiecībā uz internetu kavē tā atklāto un neierobežoto būtību, tādējādi ierobežojot potenciālu, ko varētu nodrošināt plašāka e-komercija un ES uzņēmumu darbība digitālajā ekonomikā; uzskata, ka daudzu ieinteresēto pušu pieeja ir labākais veids, kā nodrošināt līdzsvaru starp valsts un privātajām interesēm internetā un pasaules tirgū; prasa īstenot starptautiskus pasākumus, lai izveidotu infrastruktūru, kas nepieciešama, lai dotu iespēju izplesties digitālajai ekonomikai, tostarp liberāliem reglamentējošiem režīmiem, un aicina jaunattīstības valstis palielināt abpusējo labumu saskaņā ar principu “tirdzniecība pret pārmaiņām”;

| 46. | uzskata, ka pasākumi, kas ierobežo ES uzņēmumiem piekļuvi digitāliem tirgiem un patērētājiem tiešsaistē, tostarp īstenojot masveida valsts cenzūru vai trešās valstīs ierobežojot tirgus piekļuvi Eiropas tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem, ir uzskatāmi par tirdzniecības šķērsli; aicina Komisiju un Padomi turpmāk visos tirdzniecības nolīgumos iekļaut aizsardzības pasākumu, īpaši nolīgumos, kuros ir noteikumi, kas ietekmē tiešsaistes pakalpojumus un to lietotāju tiešsaistes kopienas, kuri apmainās ar informāciju, lai nodrošinātu, ka ES informācijas un komunikācijas nozares uzņēmumiem trešās puses nepieprasītu ierobežot piekļuvi tīmekļa vietnēm, izņemt lietotāju radītu saturu vai sniegt personīgu informāciju, piemēram, IP adreses, veidos, kas ir pretrunā pamattiesībām un brīvībām; papildus tam aicina Padomi un Komisiju izstrādāt stratēģiju, lai novērstu trešo valstu pasākumus, ar ko tiek ierobežota ES uzņēmumu piekļuve pasaules tiešsaistes tirgiem; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka pasākumi, kas ierobežo ES uzņēmumiem piekļuvi digitāliem tirgiem un patērētājiem tiešsaistē, tostarp īstenojot masveida valsts cenzūru vai trešās valstīs ierobežojot tirgus piekļuvi Eiropas tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem, ir uzskatāmi par tirdzniecības šķērsli; aicina Komisiju un Padomi turpmāk visos tirdzniecības nolīgumos iekļaut aizsardzības pasākumu, īpaši nolīgumos, kuros ir noteikumi, kas ietekmē tiešsaistes pakalpojumus un to lietotāju tiešsaistes kopienas, kuri apmainās ar informāciju, lai nodrošinātu, ka ES informācijas un komunikācijas nozares uzņēmumiem trešās puses nepieprasītu ierobežot piekļuvi tīmekļa vietnēm, izņemt lietotāju radītu saturu vai sniegt personīgu informāciju, piemēram, IP adreses, veidos, kas ir pretrunā pamattiesībām un brīvībām; papildus tam aicina Padomi un Komisiju izstrādāt stratēģiju, lai novērstu trešo valstu pasākumus, ar ko tiek ierobežota ES uzņēmumu piekļuve pasaules tiešsaistes tirgiem;

| 47. | mudina Komisiju iesniegt jaunu reglamentējošu noteikumu projektu par divējāda izmantojuma preču eksportu, risinot jautājumu par potenciāli kaitīgu IKT preču un pakalpojumu eksportu uz trešām valstīm un Komisijai paredzot koordinatora un uzrauga lomu; |
| --- | --- |

47.

mudina Komisiju iesniegt jaunu reglamentējošu noteikumu projektu par divējāda izmantojuma preču eksportu, risinot jautājumu par potenciāli kaitīgu IKT preču un pakalpojumu eksportu uz trešām valstīm un Komisijai paredzot koordinatora un uzrauga lomu;

Interneta pārvaldība

| 48. | uzskata, ka pārredzama un kopīga lēmumu pieņemšana ir būtiska, lai nodrošinātu, ka tiek respektēta interneta atvērtā un līdzdalību ietverošā būtība; uzskata, ka jebkādām debatēm par regulējumu interneta jomā ir jābūt atvērtām un ka tajās ir jāpiedalās visām ieinteresētajām personām, jo īpaši ekspertiem pamattiesību aizsardzības jomā, kā arī tiem, kas internetu lieto ikdienā; ir pārliecināts, ka ES jāieņem vadošā loma digitālās brīvības pamatnoteikumu un uzvedības normu kibertelpā, tostarp strīdu izšķiršanas mehānismu, izstrādē, ņemot vērā arī konfliktējošas jurisdikcijas; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka pārredzama un kopīga lēmumu pieņemšana ir būtiska, lai nodrošinātu, ka tiek respektēta interneta atvērtā un līdzdalību ietverošā būtība; uzskata, ka jebkādām debatēm par regulējumu interneta jomā ir jābūt atvērtām un ka tajās ir jāpiedalās visām ieinteresētajām personām, jo īpaši ekspertiem pamattiesību aizsardzības jomā, kā arī tiem, kas internetu lieto ikdienā; ir pārliecināts, ka ES jāieņem vadošā loma digitālās brīvības pamatnoteikumu un uzvedības normu kibertelpā, tostarp strīdu izšķiršanas mehānismu, izstrādē, ņemot vērā arī konfliktējošas jurisdikcijas;

| 49. | norāda, ka interneta struktūra šobrīd ir relatīvi neregulēta un tā tiek pārvaldīta, īstenojot daudzu ieinteresēto personu pieeju; uzsver, ka ES ir jānodrošina, ka daudzu ieinteresēto personu modelis ir iekļaujošs un ka mazos uzņēmumus, kā arī pilsoniskās sabiedrības dalībniekus un lietotājus neizstumj daži lieli uzņēmumi un valdības; |
| --- | --- |

49.

norāda, ka interneta struktūra šobrīd ir relatīvi neregulēta un tā tiek pārvaldīta, īstenojot daudzu ieinteresēto personu pieeju; uzsver, ka ES ir jānodrošina, ka daudzu ieinteresēto personu modelis ir iekļaujošs un ka mazos uzņēmumus, kā arī pilsoniskās sabiedrības dalībniekus un lietotājus neizstumj daži lieli uzņēmumi un valdības;

| 50. | uzskata, ka sadarbība starp vadībām un privātiem dalībniekiem IKT jomā nebūtu jāveido, paredzot IPS tiešas un netiešas saistības pieņemt izstrādātos tiesību aktu īstenošanas pienākumus, kontrolējot un reglamentējot internetu; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka sadarbība starp vadībām un privātiem dalībniekiem IKT jomā nebūtu jāveido, paredzot IPS tiešas un netiešas saistības pieņemt izstrādātos tiesību aktu īstenošanas pienākumus, kontrolējot un reglamentējot internetu;

| 51. | uzsver, cik svarīga ir vispārēja ES stratēģija interneta pārvaldībai, kā arī jautājumiem saistībā ar telekomunikāciju regulējumu, atgādinot, ka šo nozari starptautiski pārvalda ar Starptautiskās telesakaru savienības starpniecību, kurā katrai ES dalībvalstij ir viena balss; |
| --- | --- |

51.

uzsver, cik svarīga ir vispārēja ES stratēģija interneta pārvaldībai, kā arī jautājumiem saistībā ar telekomunikāciju regulējumu, atgādinot, ka šo nozari starptautiski pārvalda ar Starptautiskās telesakaru savienības starpniecību, kurā katrai ES dalībvalstij ir viena balss;

| 52. | ir nobažījies par valdību koalīciju un uzņēmumu priekšlikumiem, ar kuriem tiek mēģināts ieviest regulējošu uzraudzību un pastiprinātu valdību un privāto kontroli pār internetu un telesakaru darbībām; |
| --- | --- |

52.

ir nobažījies par valdību koalīciju un uzņēmumu priekšlikumiem, ar kuriem tiek mēģināts ieviest regulējošu uzraudzību un pastiprinātu valdību un privāto kontroli pār internetu un telesakaru darbībām;

| 53. | aicina ES risināt un ierobežot trešo valstu tiesību aktu eksteritoriālo ietekmi, it īpaši intelektuālā īpašuma tiesību jomā, uz ES pilsoņiem, patērētājiem un uzņēmumiem; šajā sakarā aicina Komisiju steidzami iesniegt Eiropas mākoņdatošanas stratēģiju saskaņā ar Eiropas digitalizācijas programmu; |
| --- | --- |

53.

aicina ES risināt un ierobežot trešo valstu tiesību aktu eksteritoriālo ietekmi, it īpaši intelektuālā īpašuma tiesību jomā, uz ES pilsoņiem, patērētājiem un uzņēmumiem; šajā sakarā aicina Komisiju steidzami iesniegt Eiropas mākoņdatošanas stratēģiju saskaņā ar Eiropas digitalizācijas programmu;

| 54. | atgādina, ka internets, datu savienošana un uzglabāšana un IKT ir ES kritiskās infrastruktūras būtiskas sastāvdaļas; |
| --- | --- |

54.

atgādina, ka internets, datu savienošana un uzglabāšana un IKT ir ES kritiskās infrastruktūras būtiskas sastāvdaļas;

| 55. | pauž nožēlu par spiedienu ES saistībā ar lielākām pilnvarām attiecībā uz tīmekļa vietņu bloķēšanu, kas vienmēr būtu jāizmanto tikai kā pēdējā iespēja; |
| --- | --- |

55.

pauž nožēlu par spiedienu ES saistībā ar lielākām pilnvarām attiecībā uz tīmekļa vietņu bloķēšanu, kas vienmēr būtu jāizmanto tikai kā pēdējā iespēja;

| 56. | ļoti atbalsta tīkla neitralitātes principu, proti, to, ka interneta pakalpojumu sniedzēji nebloķē, nediskriminē, netraucē vai nepasliktina, tostarp, nosakot cenu, nevienas personas spēju izmantot pakalpojumu, lai piekļūtu, lietotu, nosūtītu, publicētu, saņemtu vai sniegtu jebkādu izvēlēto saturu, lietojumu vai pakalpojumu neatkarīgi no avota vai mērķa; |
| --- | --- |

56.

ļoti atbalsta tīkla neitralitātes principu, proti, to, ka interneta pakalpojumu sniedzēji nebloķē, nediskriminē, netraucē vai nepasliktina, tostarp, nosakot cenu, nevienas personas spēju izmantot pakalpojumu, lai piekļūtu, lietotu, nosūtītu, publicētu, saņemtu vai sniegtu jebkādu izvēlēto saturu, lietojumu vai pakalpojumu neatkarīgi no avota vai mērķa;

| 57. | uzskata, ka ir nepieciešama ciešāka sadarbība pasaules mērogā, lai turpmāk uzturētu un modernizētu intelektuālā īpašuma tiesības, jo tām ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu novatorismu, darbavietas un atklātu tirdzniecību pasaulē; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka ir nepieciešama ciešāka sadarbība pasaules mērogā, lai turpmāk uzturētu un modernizētu intelektuālā īpašuma tiesības, jo tām ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu novatorismu, darbavietas un atklātu tirdzniecību pasaulē;

| 58. | aicina dalībvalstis un Komisiju izstrādāt IĪT politiku, lai tie, kuri vēlas radīt paši savu saturu un dalīties ar to, nepiemērojot IĪT, varētu to darīt arī turpmāk; |
| --- | --- |

58.

aicina dalībvalstis un Komisiju izstrādāt IĪT politiku, lai tie, kuri vēlas radīt paši savu saturu un dalīties ar to, nepiemērojot IĪT, varētu to darīt arī turpmāk;

| 59. | aicina Komisiju ierosināt jaunu tiesisko regulējumu pārrobežu tiešsaistes tirdzniecībai un novērtēt un pārskatīt Informācijas sabiedrības direktīvu 2001/29/EK, lai nodrošinātu ES autortiesību sistēmas paredzamību un elastību, un Intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanas direktīvu (IĪTPD), kas sabalansētu nepieciešamību pēc autortiesību reformas un aizsardzības ar nepieciešamību aizsargāt pamattiesības tiešsaistē un saglabāt atklātu internetu un kalpotu par pamatu IĪT noteikumiem un saistībām turpmākajos BTN; |
| --- | --- |

59.

aicina Komisiju ierosināt jaunu tiesisko regulējumu pārrobežu tiešsaistes tirdzniecībai un novērtēt un pārskatīt Informācijas sabiedrības direktīvu 2001/29/EK, lai nodrošinātu ES autortiesību sistēmas paredzamību un elastību, un Intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanas direktīvu (IĪTPD), kas sabalansētu nepieciešamību pēc autortiesību reformas un aizsardzības ar nepieciešamību aizsargāt pamattiesības tiešsaistē un saglabāt atklātu internetu un kalpotu par pamatu IĪT noteikumiem un saistībām turpmākajos BTN;

Digitālās brīvības stratēģija

| 60. | atzīst, ka cilvēktiesības jāaizsargā arī tiešsaistē, un uzskata, ka IKT jāintegrē visās ES programmās, jo īpaši Eiropas kaimiņattiecību politikā un stratēģiskajās partnerībās, lai sekmētu šos centienus; |
| --- | --- |

60.

atzīst, ka cilvēktiesības jāaizsargā arī tiešsaistē, un uzskata, ka IKT jāintegrē visās ES programmās, jo īpaši Eiropas kaimiņattiecību politikā un stratēģiskajās partnerībās, lai sekmētu šos centienus;

| 61. | prasa ES atzīt digitālās brīvības par pamattiesībām un par nepieciešamiem priekšnosacījumiem tādu vispārēju cilvēktiesību izmantošanai kā privātums, vārda brīvība, pulcēšanās brīvība un piekļuve informācijai un pārredzamības un pārskatatbildības nodrošināšanai sabiedriskajā dzīvē; |
| --- | --- |

61.

prasa ES atzīt digitālās brīvības par pamattiesībām un par nepieciešamiem priekšnosacījumiem tādu vispārēju cilvēktiesību izmantošanai kā privātums, vārda brīvība, pulcēšanās brīvība un piekļuve informācijai un pārredzamības un pārskatatbildības nodrošināšanai sabiedriskajā dzīvē;

| 62. | aicina Komisiju un Padomi atbalstīt un apmācīt cilvēktiesību aizstāvjus, pilsoniskās sabiedrības aktīvistus un neatkarīgos žurnālistus, kuri savā darbībā izmanto IKT, un sniegt viņiem vairāk iespēju aizstāvēt saistītās pamattiesības – tiesības uz vārda brīvību, pulcēšanās brīvību un biedrošanās brīvību tiešsaistē; |
| --- | --- |

62.

aicina Komisiju un Padomi atbalstīt un apmācīt cilvēktiesību aizstāvjus, pilsoniskās sabiedrības aktīvistus un neatkarīgos žurnālistus, kuri savā darbībā izmanto IKT, un sniegt viņiem vairāk iespēju aizstāvēt saistītās pamattiesības – tiesības uz vārda brīvību, pulcēšanās brīvību un biedrošanās brīvību tiešsaistē;

| 63. | lūdz dalībvalstis neizmantot izņēmumu sabiedriskās kārtības jomā, lai ierobežotu pilsoniskās sabiedrības organizāciju pamattiesības – biedrošanās brīvību un brīvību piedalīties demonstrācijās, un atgādina, ka šādam izņēmumam ir jābūt pamatotam un samērīgam; |
| --- | --- |

63.

lūdz dalībvalstis neizmantot izņēmumu sabiedriskās kārtības jomā, lai ierobežotu pilsoniskās sabiedrības organizāciju pamattiesības – biedrošanās brīvību un brīvību piedalīties demonstrācijās, un atgādina, ka šādam izņēmumam ir jābūt pamatotam un samērīgam;

| 64. | aicina līdzās palīdzības programmām sniegt politisku un diplomātisku atbalstu digitālajām brīvībām ES atbalsta saņēmējvalstīs; |
| --- | --- |

64.

aicina līdzās palīdzības programmām sniegt politisku un diplomātisku atbalstu digitālajām brīvībām ES atbalsta saņēmējvalstīs;

| 65. | uzskata, ka digitālās brīvības ierobežojumi būtu pilnībā jāņem vērā, veidojot ES attiecības ar trešām valstīm, taču valdībām, kas saņem ES palīdzību un atbalstu, izņemot valstis, kurās notiek akūti konflikti vai katastrofas, un uzreiz pēc konflikta vai katastrofas, būtu jāprasa, lai tās izmanto IKT tādā veidā, lai palielinātu pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka digitālās brīvības ierobežojumi būtu pilnībā jāņem vērā, veidojot ES attiecības ar trešām valstīm, taču valdībām, kas saņem ES palīdzību un atbalstu, izņemot valstis, kurās notiek akūti konflikti vai katastrofas, un uzreiz pēc konflikta vai katastrofas, būtu jāprasa, lai tās izmanto IKT tādā veidā, lai palielinātu pārredzamību un pārskatatbildību;

| 66. | mudina Padomi un Komisiju pievienošanās sarunās un sarunās par pamatnolīgumiem ar trešām valstīm, dialogos par cilvēktiesībām, tirdzniecības sarunās un visos ar cilvēktiesībām saistītajos kontaktos ietvert īpašu nosacījumu klauzulas, kurās paredzēta nepieciešamība nodrošināt un respektēt neierobežotu piekļuvi internetam un digitālās brīvības; |
| --- | --- |

66.

mudina Padomi un Komisiju pievienošanās sarunās un sarunās par pamatnolīgumiem ar trešām valstīm, dialogos par cilvēktiesībām, tirdzniecības sarunās un visos ar cilvēktiesībām saistītajos kontaktos ietvert īpašu nosacījumu klauzulas, kurās paredzēta nepieciešamība nodrošināt un respektēt neierobežotu piekļuvi internetam un digitālās brīvības;

| 67. | aicina Komisiju un Padomi veicināt un saglabāt augstus digitālās brīvības standartus Eiropas Savienībā, jo īpaši kodificējot tīkla neitralitātes principu piemērotā regulējumā, lai stiprinātu Savienības ticamību digitālo brīvību veicināšanas un aizstāvēšanas ziņā visā pasaulē; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju un Padomi veicināt un saglabāt augstus digitālās brīvības standartus Eiropas Savienībā, jo īpaši kodificējot tīkla neitralitātes principu piemērotā regulējumā, lai stiprinātu Savienības ticamību digitālo brīvību veicināšanas un aizstāvēšanas ziņā visā pasaulē;

| 68. | uzskata, ka sinerģijas veidošana starp ES tirdzniecības, drošības un ārpolitikas jomām un tās vērtību un interešu saskaņošana ir būtiska, ja Savienība vēlas pilnībā izmantot tās ekonomisko varu un rīkoties kā pasaules mēroga digitālo brīvību aizstāve; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka sinerģijas veidošana starp ES tirdzniecības, drošības un ārpolitikas jomām un tās vērtību un interešu saskaņošana ir būtiska, ja Savienība vēlas pilnībā izmantot tās ekonomisko varu un rīkoties kā pasaules mēroga digitālo brīvību aizstāve;

| 69. | uzskata, ka koordinācija un kopīgās diplomātiskās iniciatīvas ar citām ESAO valstīm, izstrādājot un īstenojot digitālās brīvības stratēģiju, ir būtiska, lai nodrošinātu efektīvu un drīzu rīcību; |
| --- | --- |

69.

uzskata, ka koordinācija un kopīgās diplomātiskās iniciatīvas ar citām ESAO valstīm, izstrādājot un īstenojot digitālās brīvības stratēģiju, ir būtiska, lai nodrošinātu efektīvu un drīzu rīcību;

| 70. | aicina Komisiju un Padomi ES ārpolitikā pēc iespējas drīzāk pieņemt Digitālās brīvības stratēģiju; |
| --- | --- |

70.

aicina Komisiju un Padomi ES ārpolitikā pēc iespējas drīzāk pieņemt Digitālās brīvības stratēģiju;

o

o o

| 71. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un EĀDD. |
| --- | --- |

71.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un EĀDD.

---

(1)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session20/Pages/ResDecStat.aspx

(2)  Rezolūcija, ko 189. sesijā vienprātīgi pieņēma Parlamentu savienības padome (Berne, 2011. gada 19. oktobris) http://www.ipu.org/english/issues/hrdocs/189/is01.htm

(3)  http://eeas.europa.eu/delegations/un_geneva/press_corner/focus/events/2012/20120625_en.htm

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0250.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0237.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0140.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0126.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0059.

(9)  OV L 56, 29.2.2012., 1. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0511.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0364.

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0334.

(13)  OV C 377 E, 7.12.2012., 135. lpp.

(14)  OV C 99 E, 3.4.2012., 101. lpp.

(15)  OV C 236 E, 12.8.2011., 33. lpp.

(16)  OV C 236 E, 12.8.2011., 24. lpp.

(17)  OV C 290 E, 29.11.2006., 107. lpp.

(18)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0406.

(19)  OV L 16, 19.1.2012., 1. lpp.

(20)  OV L 87, 24.3.2012., 26. lpp.

(21)  http://unesdoc.unesco.org/images/0013/001325/132540e.pdf

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/34

---

P7_TA(2012)0476

Jurisdikcijas sistēma ar patentiem saistītu strīdu izšķiršanai

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par jurisdikcijas sistēmu attiecībā uz patentu strīdiem (2011/2176(INI))

(2015/C 434/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 10. marta Lēmumu 2011/167/ES, ar ko atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 10. marta Lēmumu 2011/167/ES, ar ko atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi (1),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību (COM(2011)0215), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību (COM(2011)0215),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, un kas attiecas uz piemērojamo tulkošanas kārtību (COM(2011)0216), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, un kas attiecas uz piemērojamo tulkošanas kārtību (COM(2011)0216),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2011. gada 8. marta atzinumu 1/09 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2011. gada 8. marta atzinumu 1/09 (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A7–0009/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A7–0009/2012),

| A. | tā kā efektīva patentu sistēma Eiropā ir nepieciešams priekšnoteikums, lai veicinātu izaugsmi, izmantojot jauninājumus, un palīdzētu Eiropas uzņēmumiem, īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), pārvarēt ekonomisko krīzi un globālo konkurenci; |
| --- | --- |

A.

tā kā efektīva patentu sistēma Eiropā ir nepieciešams priekšnoteikums, lai veicinātu izaugsmi, izmantojot jauninājumus, un palīdzētu Eiropas uzņēmumiem, īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), pārvarēt ekonomisko krīzi un globālo konkurenci;

| B. | tā kā saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/167/ES, ar ko atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi, Beļģijai, Bulgārijai, Čehijas Republikai, Dānijai, Vācijai, Igaunijai, Īrijai, Grieķijai, Francijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai, Luksemburgai, Ungārijai, Maltai, Nīderlandei, Austrijai, Polijai, Portugālei, Rumānijai, Slovēnijai, Slovākijai, Somijai, Zviedrijai un Apvienotajai Karalistei tika atļauts izveidot ciešāku sadarbību savā starpā attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi, piemērojot atbilstošos Līgumu noteikumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/167/ES, ar ko atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi, Beļģijai, Bulgārijai, Čehijas Republikai, Dānijai, Vācijai, Igaunijai, Īrijai, Grieķijai, Francijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai, Luksemburgai, Ungārijai, Maltai, Nīderlandei, Austrijai, Polijai, Portugālei, Rumānijai, Slovēnijai, Slovākijai, Somijai, Zviedrijai un Apvienotajai Karalistei tika atļauts izveidot ciešāku sadarbību savā starpā attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi, piemērojot atbilstošos Līgumu noteikumus;

| C. | tā kā 2011. gada 13. aprīlī, pamatojoties uz Padomes atļaujošo lēmumu, Komisija pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, un priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, un kas attiecas uz piemērojamo tulkošanas kārtību; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2011. gada 13. aprīlī, pamatojoties uz Padomes atļaujošo lēmumu, Komisija pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, un priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, un kas attiecas uz piemērojamo tulkošanas kārtību;

| D. | tā kā 2011. gada 8. martā Eiropas Savienības tiesa sniedza savu atzinumu par priekšlikumu izveidot Eiropas un Kopienu patentu tiesu, norādot uz šā priekšlikuma nesaderību ar Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2011. gada 8. martā Eiropas Savienības tiesa sniedza savu atzinumu par priekšlikumu izveidot Eiropas un Kopienu patentu tiesu, norādot uz šā priekšlikuma nesaderību ar Savienības tiesību aktiem;

| E. | tā kā efektīvu vienotu patentaizsardzību var nodrošināt tikai ar funkcionējošu patentu strīdu izšķiršanas sistēmu; |
| --- | --- |

E.

tā kā efektīvu vienotu patentaizsardzību var nodrošināt tikai ar funkcionējošu patentu strīdu izšķiršanas sistēmu;

| F. | tā kā pēc Tiesas atzinuma dalībvalstis, kas piedalās ciešākā sadarbībā, iesaistījās vienotas patentu tiesas izveidē, noslēdzot starptautisku nolīgumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā pēc Tiesas atzinuma dalībvalstis, kas piedalās ciešākā sadarbībā, iesaistījās vienotas patentu tiesas izveidē, noslēdzot starptautisku nolīgumu;

| G. | tā kā šajā sakarībā pastāv būtiska atšķirība starp parastajiem starptautiskajiem nolīgumiem un Eiropas Savienības dibināšanas līgumiem, pēdējiem izveidojot jaunu tiesisko kārtību un kopējas iestādes, kuru darbības nodrošināšanai valstis ir ierobežojušas savas suverēnās tiesības daudz plašākās jomās, kur ne tikai dalībvalstis, bet arī to pilsoņi ir subjekti un kur Eiropas Savienības Tiesa un dalībvalstu vispārējās tiesas un tribunāli nodrošina tiesisko kārtību; |
| --- | --- |

G.

tā kā šajā sakarībā pastāv būtiska atšķirība starp parastajiem starptautiskajiem nolīgumiem un Eiropas Savienības dibināšanas līgumiem, pēdējiem izveidojot jaunu tiesisko kārtību un kopējas iestādes, kuru darbības nodrošināšanai valstis ir ierobežojušas savas suverēnās tiesības daudz plašākās jomās, kur ne tikai dalībvalstis, bet arī to pilsoņi ir subjekti un kur Eiropas Savienības Tiesa un dalībvalstu vispārējās tiesas un tribunāli nodrošina tiesisko kārtību;

| H. | tā kā vienotajai patentu tiesai ir pilnībā jāievēro un jāpiemēro Savienības tiesību akti, sadarbojoties ar Eiropas Savienības Tiesu, kā jebkurai valsts tiesai; |
| --- | --- |

H.

tā kā vienotajai patentu tiesai ir pilnībā jāievēro un jāpiemēro Savienības tiesību akti, sadarbojoties ar Eiropas Savienības Tiesu, kā jebkurai valsts tiesai;

| I. | tā kā vienotajai patentu tiesai būtu jābalstās uz Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, pieprasot prejudiciālus nolēmumus saskaņā ar LESD 267. pantu; |
| --- | --- |

I.

tā kā vienotajai patentu tiesai būtu jābalstās uz Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, pieprasot prejudiciālus nolēmumus saskaņā ar LESD 267. pantu;

| J. | tā kā Savienības tiesību aktu prioritārā spēka ievērošana un pareiza piemērošana jānodrošina, pamatojoties uz LESD 258., 259. un 260. pantu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Savienības tiesību aktu prioritārā spēka ievērošana un pareiza piemērošana jānodrošina, pamatojoties uz LESD 258., 259. un 260. pantu;

| K. | tā kā vienotajai patentu tiesai jāveido daļa no līgumslēdzēju dalībvalstu tiesu sistēmas ar ekskluzīvu kompetenci attiecībā uz Eiropas patentiem ar vienādu ietekmi un Eiropas patentiem, kurā norādīta viena vai vairākas līgumslēdzējas dalībvalstis; |
| --- | --- |

K.

tā kā vienotajai patentu tiesai jāveido daļa no līgumslēdzēju dalībvalstu tiesu sistēmas ar ekskluzīvu kompetenci attiecībā uz Eiropas patentiem ar vienādu ietekmi un Eiropas patentiem, kurā norādīta viena vai vairākas līgumslēdzējas dalībvalstis;

| L. | tā kā efektīvai tiesu sistēmai ir nepieciešama decentralizēta pirmā instance; |
| --- | --- |

L.

tā kā efektīvai tiesu sistēmai ir nepieciešama decentralizēta pirmā instance;

| M. | tā kā strīdu izšķiršanas sistēmas efektivitāte ir atkarīga no tiesnešu kvalitātes un pieredzes; |
| --- | --- |

M.

tā kā strīdu izšķiršanas sistēmas efektivitāte ir atkarīga no tiesnešu kvalitātes un pieredzes;

| N. | tā kā vajadzētu būt vienam procesuālo noteikumu kopumam, ko piemēro tiesvedībā visās tiesas nodaļās un instancēs; |
| --- | --- |

N.

tā kā vajadzētu būt vienam procesuālo noteikumu kopumam, ko piemēro tiesvedībā visās tiesas nodaļās un instancēs;

| O. | tā kā vienotajai patentu tiesai būtu jācenšas pieņemt augstas kvalitātes nolēmumi bez nepamatotas procesuālas kavēšanās un būtu jāpalīdz, īpaši MVU, aizstāvēt savas tiesības vai aizsargāt tos pret nepamatotām prasībām vai patentiem, kas pelnījuši atsaukšanu, |
| --- | --- |

O.

tā kā vienotajai patentu tiesai būtu jācenšas pieņemt augstas kvalitātes nolēmumi bez nepamatotas procesuālas kavēšanās un būtu jāpalīdz, īpaši MVU, aizstāvēt savas tiesības vai aizsargāt tos pret nepamatotām prasībām vai patentiem, kas pelnījuši atsaukšanu,

| 1. | aicina izveidot vienotu patentu strīdu izšķiršanas sistēmu, jo sadrumstalotais patentu tirgus un atšķirības tiesību aktu izpildē kavē inovācijas un progresu iekšējā tirgū, sarežģī patentu sistēmas izmantošanu, rada lielas izmaksas un kavē efektīvu patenta tiesību aizsardzību, īpaši MVU; |
| --- | --- |

1.

aicina izveidot vienotu patentu strīdu izšķiršanas sistēmu, jo sadrumstalotais patentu tirgus un atšķirības tiesību aktu izpildē kavē inovācijas un progresu iekšējā tirgū, sarežģī patentu sistēmas izmantošanu, rada lielas izmaksas un kavē efektīvu patenta tiesību aizsardzību, īpaši MVU;

| 2. | mudina dalībvalstis pabeigt sarunas un ratificēt starptautisko nolīgumu (“nolīgums”) starp dalībvalstīm (“līgumslēdzējas dalībvalstis”), lai bez nepamatotas kavēšanās izveidotu vienotu patentu tiesu (“tiesa”), kā arī mudina Spāniju un Itāliju apsvērt pievienošanos ciešākas sadarbības procedūrai; |
| --- | --- |

2.

mudina dalībvalstis pabeigt sarunas un ratificēt starptautisko nolīgumu (“nolīgums”) starp dalībvalstīm (“līgumslēdzējas dalībvalstis”), lai bez nepamatotas kavēšanās izveidotu vienotu patentu tiesu (“tiesa”), kā arī mudina Spāniju un Itāliju apsvērt pievienošanos ciešākas sadarbības procedūrai;

| 3. | uzstāj, ka šajā sakarībā Eiropas Savienības Tiesai kā Savienības tiesību aktu uzraugam ir jānodrošina Savienības tiesību sistēmas vienveidība un Eiropas tiesību aktu prioritārais spēks; |
| --- | --- |

3.

uzstāj, ka šajā sakarībā Eiropas Savienības Tiesai kā Savienības tiesību aktu uzraugam ir jānodrošina Savienības tiesību sistēmas vienveidība un Eiropas tiesību aktu prioritārais spēks;

| 4. | uzskata, ka tās dalībvalstis, kas vēl nav izlēmušas piedalīties ciešākā sadarbībā attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi, var iesaistīties vienotajā patentu strīdu izšķiršanas sistēmā attiecībā uz Eiropas patentiem, kas ir spēkā to teritorijās; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka tās dalībvalstis, kas vēl nav izlēmušas piedalīties ciešākā sadarbībā attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi, var iesaistīties vienotajā patentu strīdu izšķiršanas sistēmā attiecībā uz Eiropas patentiem, kas ir spēkā to teritorijās;

| 5. | uzsver, ka vienotās patentu tiesas prioritāti jānosaka juridiskās noteiktības veicināšana un patentu izpildes uzlabošanai, vienlaikus nodrošinot taisnīgu līdzsvaru starp tiesību subjektu un iesaistīto pušu interesēm; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka vienotās patentu tiesas prioritāti jānosaka juridiskās noteiktības veicināšana un patentu izpildes uzlabošanai, vienlaikus nodrošinot taisnīgu līdzsvaru starp tiesību subjektu un iesaistīto pušu interesēm;

| 6. | uzsver nepieciešamību pēc rentablas strīdu izšķiršanas sistēmas, kas tiek finansēta tā, lai nodrošinātu tiesas pieejamību visiem patentu īpašniekiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, fiziskām personām un bezpeļņas organizācijām; |
| --- | --- |

6.

uzsver nepieciešamību pēc rentablas strīdu izšķiršanas sistēmas, kas tiek finansēta tā, lai nodrošinātu tiesas pieejamību visiem patentu īpašniekiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, fiziskām personām un bezpeļņas organizācijām;

Vispārēja pieeja

| 7. | atzīst, ka saskaņotas patentu strīdu izšķiršanas sistēmas izveide dalībvalstīs, kas piedalās ciešākā sadarbībā, jāpabeidz, parakstot nolīgumu; |
| --- | --- |

7.

atzīst, ka saskaņotas patentu strīdu izšķiršanas sistēmas izveide dalībvalstīs, kas piedalās ciešākā sadarbībā, jāpabeidz, parakstot nolīgumu;

| 8. | tādēļ uzsver, ka:






  i) | līgumslēdzējas dalībvalstis var būt tikai Eiropas Savienības dalībvalstis; |
| --- | --- | --- |

8.

tādēļ uzsver, ka:

i)

līgumslēdzējas dalībvalstis var būt tikai Eiropas Savienības dalībvalstis;

| ii) | nolīgumam būtu jāstājas spēkā, ja vismaz trīspadsmit līgumslēdzējas dalībvalstis, starp kurām ir arī tās trīs dalībvalstis, kurās bija spēkā vislielākais Eiropas patentu skaits iepriekšējā gadā pirms tā gada, kurā notiek diplomātiskā konference nolīguma par patentu tiesvedību noslēgšanai, ir ratificējušas šo nolīgumu; |
| --- | --- |

ii)

nolīgumam būtu jāstājas spēkā, ja vismaz trīspadsmit līgumslēdzējas dalībvalstis, starp kurām ir arī tās trīs dalībvalstis, kurās bija spēkā vislielākais Eiropas patentu skaits iepriekšējā gadā pirms tā gada, kurā notiek diplomātiskā konference nolīguma par patentu tiesvedību noslēgšanai, ir ratificējušas šo nolīgumu;

| iii) | tiesai jābūt visu līgumslēdzēju dalībvalstu kopīgai tiesai un ar tādām pašām pilnvarām kā jebkurai valsts tiesai attiecībā uz Savienības tiesību aktu ievērošanu; tādēļ, piemēram, tiesa sadarbojas ar Eiropas Savienības Tiesu, piemērojot LESD 267. pantu; |
| --- | --- |

iii)

tiesai jābūt visu līgumslēdzēju dalībvalstu kopīgai tiesai un ar tādām pašām pilnvarām kā jebkurai valsts tiesai attiecībā uz Savienības tiesību aktu ievērošanu; tādēļ, piemēram, tiesa sadarbojas ar Eiropas Savienības Tiesu, piemērojot LESD 267. pantu;

| iv) | tiesai jārīkojas saskaņā ar Savienības tiesību aktu kopumu un jāievēro to primārais spēks; gadījumā, ja pārsūdzības izskatīšanas tiesa pārkāpj Savienības tiesību aktus, līgumslēdzējām dalībvalstīm solidāri jāatbild par zaudējumiem, kas pusēm radušies saistībā ar attiecīgo procedūru; pārkāpuma procedūras saskaņā ar LESD 258., 259. un 260. pantu būtu jāpiemēro pret visām līgumslēdzējām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

iv)

tiesai jārīkojas saskaņā ar Savienības tiesību aktu kopumu un jāievēro to primārais spēks; gadījumā, ja pārsūdzības izskatīšanas tiesa pārkāpj Savienības tiesību aktus, līgumslēdzējām dalībvalstīm solidāri jāatbild par zaudējumiem, kas pusēm radušies saistībā ar attiecīgo procedūru; pārkāpuma procedūras saskaņā ar LESD 258., 259. un 260. pantu būtu jāpiemēro pret visām līgumslēdzējām dalībvalstīm;

| 9. | atzinīgi vērtē šķīrējtiesas izveidošanu uz nolīguma pamata; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē šķīrējtiesas izveidošanu uz nolīguma pamata;

Patentu strīdu izšķiršanas sistēmas struktūra

| 10. | uzskata, ka efektīvai tiesas un strīdu izšķiršanas sistēmai jābūt decentralizētai, un uzskata, ka:






  i) | strīdu izšķiršanas sistēmu veido pirmā instance (“pirmās instances tiesa”) un tiesu instance pārsūdzības izskatīšanai (“pārsūdzības izskatīšanas tiesa”); lai izvairītos no neefektivitātes un ilgstošiem tiesas procesiem, nevajadzētu veidot papildu instances; |
| --- | --- | --- |

10.

uzskata, ka efektīvai tiesas un strīdu izšķiršanas sistēmai jābūt decentralizētai, un uzskata, ka:

i)

strīdu izšķiršanas sistēmu veido pirmā instance (“pirmās instances tiesa”) un tiesu instance pārsūdzības izskatīšanai (“pārsūdzības izskatīšanas tiesa”); lai izvairītos no neefektivitātes un ilgstošiem tiesas procesiem, nevajadzētu veidot papildu instances;

| ii) | decentralizētai pirmajai instancei, papildus centrālajai nodaļai, būtu jāsastāv arī no vietējām un reģionālām nodaļām; |
| --- | --- |

ii)

decentralizētai pirmajai instancei, papildus centrālajai nodaļai, būtu jāsastāv arī no vietējām un reģionālām nodaļām;

| iii) | papildu vietējās nodaļas pirmajā instancē būtu jāizveido līgumslēdzējā dalībvalstī pēc tās pieprasījuma, ja trīs secīgus gadus pirms vai pēc nolīguma spēkā stāšanās dienas šajā līgumslēdzējā dalībvalstī kalendārajā gadā ir uzsākta tiesvedība vairāk nekā simts lietās; turklāt ierosina, ka nodaļu skaitam vienā līgumslēdzējā dalībvalstī nevajadzētu pārsniegt četras; |
| --- | --- |

iii)

papildu vietējās nodaļas pirmajā instancē būtu jāizveido līgumslēdzējā dalībvalstī pēc tās pieprasījuma, ja trīs secīgus gadus pirms vai pēc nolīguma spēkā stāšanās dienas šajā līgumslēdzējā dalībvalstī kalendārajā gadā ir uzsākta tiesvedība vairāk nekā simts lietās; turklāt ierosina, ka nodaļu skaitam vienā līgumslēdzējā dalībvalstī nevajadzētu pārsniegt četras;

| iv) | reģionālās nodaļas būtu jāizveido divās vai vairākās līgumslēdzējās dalībvalstīs pēc to pieprasījuma; |
| --- | --- |

iv)

reģionālās nodaļas būtu jāizveido divās vai vairākās līgumslēdzējās dalībvalstīs pēc to pieprasījuma;

Tiesas sastāvs un tiesnešu kvalifikācija

| 11. | uzsver, ka tiesvedības sistēmas efektivitāte ir visvairāk atkarīga no tiesnešu kvalitātes un pieredzes; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka tiesvedības sistēmas efektivitāte ir visvairāk atkarīga no tiesnešu kvalitātes un pieredzes;

| 12. | tādēļ:






  i) | atzīst, ka pārsūdzības izskatīšanas tiesas un pirmās instances tiesas sastāvam jābūt daudznacionālam; uzsver, ka to sastāvā ir jāņem vērā esošās tiesu struktūras, tomēr apzinoties, ka galvenais mērķis ir ieviest jaunu, patiesi vienotu jurisdikciju; tādēļ ierosina, ka vietējo nodaļu tiesas sastāvam pēc iespējas drīzāk jākļūst daudznacionālam, bet pamatotās atkāpes no šā principa pēc tam var noteikt ar administratīvās komisijas piekrišanu pārejas periodā, kas ir ne ilgāks kā pieci gadi, vienlaikus nodrošinot, ka netiek samazināts esošo struktūru kvalitātes standarts un efektivitāte; uzskata, ka piecu gadu periods būtu jāizmanto intensīvai tiesnešu apmācībai un sagatavošanai; |
| --- | --- | --- |

12.

tādēļ:

i)

atzīst, ka pārsūdzības izskatīšanas tiesas un pirmās instances tiesas sastāvam jābūt daudznacionālam; uzsver, ka to sastāvā ir jāņem vērā esošās tiesu struktūras, tomēr apzinoties, ka galvenais mērķis ir ieviest jaunu, patiesi vienotu jurisdikciju; tādēļ ierosina, ka vietējo nodaļu tiesas sastāvam pēc iespējas drīzāk jākļūst daudznacionālam, bet pamatotās atkāpes no šā principa pēc tam var noteikt ar administratīvās komisijas piekrišanu pārejas periodā, kas ir ne ilgāks kā pieci gadi, vienlaikus nodrošinot, ka netiek samazināts esošo struktūru kvalitātes standarts un efektivitāte; uzskata, ka piecu gadu periods būtu jāizmanto intensīvai tiesnešu apmācībai un sagatavošanai;

| ii) | uzskata, ka tiesai jāsastāv no juridiski kvalificētiem un tehniski kvalificētiem tiesnešiem; tiesnešiem jānodrošina visaugstākie kompetences standarti un pierādītas spējas patentu strīdu izšķiršanā un konkurences tiesību aktu jomā; šī kvalifikācija inter alia būtu jāpierāda ar atbilstošu darba pieredzi un profesionālu apmācību; juridiski kvalificētiem tiesnešiem vajadzētu būt kvalifikācijām, kas tiesneša amata ieņemšanai nepieciešamas līgumslēdzējā dalībvalstī; tehniski kvalificētiem tiesnešiem jābūt augstākajai izglītībai un zināšanām tehnoloģiju jomā, kā arī civiltiesību un civilprocesuālajām zināšanām; |
| --- | --- |

ii)

uzskata, ka tiesai jāsastāv no juridiski kvalificētiem un tehniski kvalificētiem tiesnešiem; tiesnešiem jānodrošina visaugstākie kompetences standarti un pierādītas spējas patentu strīdu izšķiršanā un konkurences tiesību aktu jomā; šī kvalifikācija inter alia būtu jāpierāda ar atbilstošu darba pieredzi un profesionālu apmācību; juridiski kvalificētiem tiesnešiem vajadzētu būt kvalifikācijām, kas tiesneša amata ieņemšanai nepieciešamas līgumslēdzējā dalībvalstī; tehniski kvalificētiem tiesnešiem jābūt augstākajai izglītībai un zināšanām tehnoloģiju jomā, kā arī civiltiesību un civilprocesuālajām zināšanām;

| iii) | ierosina, ka nolīguma noteikumus par tiesas sastāvu, kad tie būs stājušies spēkā, nevajadzētu grozīt; to varētu darīt vienīgi tad, ja šie noteikumi kavē strīdu izšķiršanas sistēmas mērķu īstenošanu, t. i., nodrošināt visaugstāko kvalitāti un efektivitāti; ierosina, ka lēmumi par tiesas sastāvu kompetentajai iestādei būtu jāpieņem ar vienprātīgu lēmumu; |
| --- | --- |

iii)

ierosina, ka nolīguma noteikumus par tiesas sastāvu, kad tie būs stājušies spēkā, nevajadzētu grozīt; to varētu darīt vienīgi tad, ja šie noteikumi kavē strīdu izšķiršanas sistēmas mērķu īstenošanu, t. i., nodrošināt visaugstāko kvalitāti un efektivitāti; ierosina, ka lēmumi par tiesas sastāvu kompetentajai iestādei būtu jāpieņem ar vienprātīgu lēmumu;

| iv) | uzskata, ka nolīgumā būtu jāiekļauj aizsardzības pasākumi attiecībā uz tiesnešiem, paredzot, ka tiesneši tikai tādā gadījumā ir piemēroti savam amatam, ja netiek apšaubīta viņu objektivitāte, īpaši tad, ja viņi ir strādājuši kā apelācijas padomju, valsts patentu biroja vai Eiropas Patentu organizācijas locekļi; |
| --- | --- |

iv)

uzskata, ka nolīgumā būtu jāiekļauj aizsardzības pasākumi attiecībā uz tiesnešiem, paredzot, ka tiesneši tikai tādā gadījumā ir piemēroti savam amatam, ja netiek apšaubīta viņu objektivitāte, īpaši tad, ja viņi ir strādājuši kā apelācijas padomju, valsts patentu biroja vai Eiropas Patentu organizācijas locekļi;

Procedūra

| 13. | Attiecībā uz procesuāliem jautājumiem uzskata, ka:






  i) | jābūt vienam procesuālo noteikumu kopumam, ko piemēro tiesvedībā visās tiesas nodaļās un instancēs; |
| --- | --- | --- |

13.

Attiecībā uz procesuāliem jautājumiem uzskata, ka:

i)

jābūt vienam procesuālo noteikumu kopumam, ko piemēro tiesvedībā visās tiesas nodaļās un instancēs;

| ii) | attiecībā uz lietas izskatīšanu tiesā, kas sastāv no rakstiska, starpposma un mutiskas procesa, piemēro elastīguma elementus, kurus uzskata par piemērotiem, ņemot vērā mērķus par tiesvedības ātrumu un efektivitāti; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz lietas izskatīšanu tiesā, kas sastāv no rakstiska, starpposma un mutiskas procesa, piemēro elastīguma elementus, kurus uzskata par piemērotiem, ņemot vērā mērķus par tiesvedības ātrumu un efektivitāti;

| iii) | tiesvedības valodai jebkurā vietējā vai reģionālajā nodaļā vajadzētu būt tās līgumslēdzējas dalībvalsts oficiālajai valodai, kurā atrodas nodaļa, vai to līgumslēdzēju dalībvalstu norādītājai oficiālajai valodai, kurām ir kopēja reģionāla nodaļa; pusēm būtu jānosaka tiesības brīvi izvēlēties, ka tiesvedības valoda ir tā, kurā piešķirts patents, kompetentajai nodaļai apstiprinot šo izvēli; centrālajā nodaļā tiesvedības valodai vajadzētu būt valodai, kurā attiecīgais patents tika piešķirts; tiesvedības valodai pārsūdzības izskatīšanas tiesā vajadzētu būt tādai pašai kā tiesvedības valodai pirmās instances tiesā; |
| --- | --- |

iii)

tiesvedības valodai jebkurā vietējā vai reģionālajā nodaļā vajadzētu būt tās līgumslēdzējas dalībvalsts oficiālajai valodai, kurā atrodas nodaļa, vai to līgumslēdzēju dalībvalstu norādītājai oficiālajai valodai, kurām ir kopēja reģionāla nodaļa; pusēm būtu jānosaka tiesības brīvi izvēlēties, ka tiesvedības valoda ir tā, kurā piešķirts patents, kompetentajai nodaļai apstiprinot šo izvēli; centrālajā nodaļā tiesvedības valodai vajadzētu būt valodai, kurā attiecīgais patents tika piešķirts; tiesvedības valodai pārsūdzības izskatīšanas tiesā vajadzētu būt tādai pašai kā tiesvedības valodai pirmās instances tiesā;

| iv) | tiesai vajadzētu būt pilnvarām pieņemt lēmumu par prasījumu pagaidu izpildi, lai novērstu jebkādus iespējamus pārkāpumus un aizliegt iespējama pārkāpuma turpināšanu; tomēr šādas pilnvaras tomēr nedrīkst izraisīt netaisnīgu izdevīgākas jurisdikcijas izvēli un |
| --- | --- |

iv)

tiesai vajadzētu būt pilnvarām pieņemt lēmumu par prasījumu pagaidu izpildi, lai novērstu jebkādus iespējamus pārkāpumus un aizliegt iespējama pārkāpuma turpināšanu; tomēr šādas pilnvaras tomēr nedrīkst izraisīt netaisnīgu izdevīgākas jurisdikcijas izvēli un

| v) | puses drīkst pārstāvēt tikai advokāti, kuri ir pilnvaroti praktizēt jebkuras līgumslēdzējas dalībvalsts tiesā; pušu pārstāvjiem var palīdzēt advokāti, kas specializējušies patentu lietās un kuriem būtu jāļauj uzstāties tiesas sēdēs; |
| --- | --- |

v)

puses drīkst pārstāvēt tikai advokāti, kuri ir pilnvaroti praktizēt jebkuras līgumslēdzējas dalībvalsts tiesā; pušu pārstāvjiem var palīdzēt advokāti, kas specializējušies patentu lietās un kuriem būtu jāļauj uzstāties tiesas sēdēs;

Jurisdikcija un tiesas nolēmumu sekas

| 14. | uzsver, ka:






  i) | tiesai ir jābūt ekskluzīvai jurisdikcijai attiecībā uz Eiropas patentiem ar vienādu ietekmi un Eiropas patentiem, kuros norādīta viena vai vairākas līgumslēdzējas dalībvalstis; šajā nolūkā vajadzētu grozīt Regulu (EK) Nr. 44/2001 (3); |
| --- | --- | --- |

14.

uzsver, ka:

i)

tiesai ir jābūt ekskluzīvai jurisdikcijai attiecībā uz Eiropas patentiem ar vienādu ietekmi un Eiropas patentiem, kuros norādīta viena vai vairākas līgumslēdzējas dalībvalstis; šajā nolūkā vajadzētu grozīt Regulu (EK) Nr. 44/2001 (3);

| (ii) | prasītājam būtu jāceļ prasība tās līgumslēdzējas dalībvalsts vietējā nodaļā, kurā pārkāpums ir noticis vai var notikt vai kurā ir atbildētāja pastāvīgā dzīvesvieta vai ir reģistrēts uzņēmums, vai reģionālajā nodaļā, kurā darbojas līgumslēdzējas dalībvalsts teritorijā; ja attiecīgajai līgumslēdzējai dalībvalstij nav vietējās nodaļas vai kopējās reģionālās nodaļa, prasītājs ceļ prasību centrālajā nodaļā; pusēm jābūt tiesībām brīvi izvēlēties, kurā pirmās instances tiesā (vietējā, reģionālajā vai centrālajā) prasību celt; |
| --- | --- |

(ii)

prasītājam būtu jāceļ prasība tās līgumslēdzējas dalībvalsts vietējā nodaļā, kurā pārkāpums ir noticis vai var notikt vai kurā ir atbildētāja pastāvīgā dzīvesvieta vai ir reģistrēts uzņēmums, vai reģionālajā nodaļā, kurā darbojas līgumslēdzējas dalībvalsts teritorijā; ja attiecīgajai līgumslēdzējai dalībvalstij nav vietējās nodaļas vai kopējās reģionālās nodaļa, prasītājs ceļ prasību centrālajā nodaļā; pusēm jābūt tiesībām brīvi izvēlēties, kurā pirmās instances tiesā (vietējā, reģionālajā vai centrālajā) prasību celt;

| iii) | pretprasības gadījumā par patenta atcelšanu vietējai vai reģionālajai nodaļai vajadzētu būt rīcības brīvībai turpināt pārkāpuma procedūru neatkarīgi no tā, vai nodaļa turpina izskatīt arī pretprasību vai arī nodod pretprasību centrālajai nodaļai; |
| --- | --- |

iii)

pretprasības gadījumā par patenta atcelšanu vietējai vai reģionālajai nodaļai vajadzētu būt rīcības brīvībai turpināt pārkāpuma procedūru neatkarīgi no tā, vai nodaļa turpina izskatīt arī pretprasību vai arī nodod pretprasību centrālajai nodaļai;

| iv) | nolīguma noteikumus par jurisdikciju, kad tie būs stājušies spēkā, nevajadzētu grozīt; to varētu darīt vienīgi tad, ja šie noteikumi kavē strīdu izšķiršanas sistēmas mērķu īstenošanu, t. i., nodrošināt visaugstāko kvalitāti un efektivitāti; ierosina, ka lēmumi par jurisdikciju kompetentajai iestādei būtu jāpieņem ar vienprātīgu lēmumu; |
| --- | --- |

iv)

nolīguma noteikumus par jurisdikciju, kad tie būs stājušies spēkā, nevajadzētu grozīt; to varētu darīt vienīgi tad, ja šie noteikumi kavē strīdu izšķiršanas sistēmas mērķu īstenošanu, t. i., nodrošināt visaugstāko kvalitāti un efektivitāti; ierosina, ka lēmumi par jurisdikciju kompetentajai iestādei būtu jāpieņem ar vienprātīgu lēmumu;

| v) | visiem pirmās instances tiesas nodaļu nolēmumiem, kā arī pārsūdzības izskatīšanas tiesas nolēmumiem jābūt izpildāmiem jebkurā līgumslēdzējā dalībvalstī bez īpašas izpildāmības deklarācijas; |
| --- | --- |

v)

visiem pirmās instances tiesas nodaļu nolēmumiem, kā arī pārsūdzības izskatīšanas tiesas nolēmumiem jābūt izpildāmiem jebkurā līgumslēdzējā dalībvalstī bez īpašas izpildāmības deklarācijas;

| vi) | saistība starp nolīgumu un Regulu (EK) Nr. 44/2001 būtu jāprecizē nolīgumā; |
| --- | --- |

vi)

saistība starp nolīgumu un Regulu (EK) Nr. 44/2001 būtu jāprecizē nolīgumā;

Materiālo tiesību normas

| 15. | uzskata, ka tiesai tās nolēmumi būtu jāpamato uz Savienības tiesību aktiem, nolīgumu, Eiropas Patentu konvenciju (EPK) un valsts tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar EPK, starptautisko nolīgumu noteikumiem, ko piemēro patentiem un kas ir saistoši visām līgumslēdzējām dalībvalstīm, un līgumslēdzēju dalībvalstu tiesību aktiem, ņemot vērā piemērojamos Savienības tiesību aktus; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka tiesai tās nolēmumi būtu jāpamato uz Savienības tiesību aktiem, nolīgumu, Eiropas Patentu konvenciju (EPK) un valsts tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar EPK, starptautisko nolīgumu noteikumiem, ko piemēro patentiem un kas ir saistoši visām līgumslēdzējām dalībvalstīm, un līgumslēdzēju dalībvalstu tiesību aktiem, ņemot vērā piemērojamos Savienības tiesību aktus;

| 16. | uzsver, ka Eiropas patentam ar vienotu ietekmi būtu jāpiešķir tā īpašniekam tiesības novērst, ka izgudrojumu bez īpašnieka piekrišanas līgumslēdzēju dalībvalstu teritorijās tieši vai netieši izmanto jebkura trešā persona, ka īpašniekam vajadzētu būt tiesībām uz kompensāciju par zaudējumiem par nelikumīgu izgudrojuma izmantošanu un ka īpašniekam vajadzētu būt tiesībām atgūt vai nu neiegūto peļņu sakarā ar pārkāpumu, vai citus zaudējumus, atbilstošu licences maksu vai peļņu, kas radusies izgudrojuma nelikumīgas izmantošanas rezultātā; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka Eiropas patentam ar vienotu ietekmi būtu jāpiešķir tā īpašniekam tiesības novērst, ka izgudrojumu bez īpašnieka piekrišanas līgumslēdzēju dalībvalstu teritorijās tieši vai netieši izmanto jebkura trešā persona, ka īpašniekam vajadzētu būt tiesībām uz kompensāciju par zaudējumiem par nelikumīgu izgudrojuma izmantošanu un ka īpašniekam vajadzētu būt tiesībām atgūt vai nu neiegūto peļņu sakarā ar pārkāpumu, vai citus zaudējumus, atbilstošu licences maksu vai peļņu, kas radusies izgudrojuma nelikumīgas izmantošanas rezultātā;

o

o o

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 76, 22.3.2011., 53. lpp.

(2)  OV C 211, 16.7.2011., 2. lpp.

(3)  Padomes 2000. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 44/2001 par spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.).

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/38 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/38

---

P7_TA(2012)0482

Ar vecumu saistītu sieviešu slimību profilakse

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par ar vecumu saistītu sieviešu slimību profilaksi (2012/2129(INI))

(2015/C 434/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Balto grāmatu “Kopā par veselību. ES stratēģiskā pieeja 2008.–2013. gadam” (COM(2007)0630), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Balto grāmatu “Kopā par veselību. ES stratēģiskā pieeja 2008.–2013. gadam” (COM(2007)0630),

| — | ņemot vērā Balto grāmatu “Eiropas stratēģija attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos” (COM(2007)0279), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Balto grāmatu “Eiropas stratēģija attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos” (COM(2007)0279),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Dati par sieviešu veselību Eiropas Savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Dati par sieviešu veselību Eiropas Savienībā”,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par telemedicīnu pacientu, veselības aizsardzības sistēmu un sabiedrības labā (COM(2008)0689), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par telemedicīnu pacientu, veselības aizsardzības sistēmu un sabiedrības labā (COM(2008)0689),

| — | ņemot vērā Komisija paziņojumu “Kā risināt ES iedzīvotāju novecošanas ietekmi” (COM(2009)0180), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisija paziņojumu “Kā risināt ES iedzīvotāju novecošanas ietekmi” (COM(2009)0180),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Solidaritāte veselības jomā. Nevienlīdzības samazināšana veselības jomā ES” (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Solidaritāte veselības jomā. Nevienlīdzības samazināšana veselības jomā ES” (COM(2009)0567),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Vēža apkarošana – Eiropas partnerība” (COM(2009)0291), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Vēža apkarošana – Eiropas partnerība” (COM(2009)0291),

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (WHO) ziņojumu “Empower Women – Combating Tobacco Industry Marketing in the WHO European Region” (WHO, 2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (WHO) ziņojumu “Empower Women – Combating Tobacco Industry Marketing in the WHO European Region” (WHO, 2010),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu “Eiropas Ekonomikas ziņojums – 2012. gada ziņojums par novecošanu: pieņēmumi un prognozēšanas metodes” (Eiropas ekonomika 4/11. Eiropas Komisija, 2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu “Eiropas Ekonomikas ziņojums – 2012. gada ziņojums par novecošanu: pieņēmumi un prognozēšanas metodes” (Eiropas ekonomika 4/11. Eiropas Komisija, 2011),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmumu Nr. 1350/2007/EK, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam) (1); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmumu Nr. 1350/2007/EK, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam) (1);

| — | ņemot vērā 2011. gada 14. septembra Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 940/2011/ES par Eiropas gadu aktīvām vecumdienām un paaudžu solidaritātei (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 14. septembra Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 940/2011/ES par Eiropas gadu aktīvām vecumdienām un paaudžu solidaritātei (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 7. decembra secinājumus “Inovatīvas pieejas hroniskām slimībām sabiedrības veselības un veselības aizsardzības sistēmās”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 7. decembra secinājumus “Inovatīvas pieejas hroniskām slimībām sabiedrības veselības un veselības aizsardzības sistēmās”,

| — | ņemot vērā Beļģijas prezidentūras 2010. gada 23. novembra ziņojumu par atalgojuma atšķirību dzimuma dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Beļģijas prezidentūras 2010. gada 23. novembra ziņojumu par atalgojuma atšķirību dzimuma dēļ,

| — | ņemot vērā secinājumus ANO samita par hroniskām nelipīgām slimībām, kas notika 2011. gada 19.–20. septembrī, secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus ANO samita par hroniskām nelipīgām slimībām, kas notika 2011. gada 19.–20. septembrī, secinājumus,

| — | ņemot vērā Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (COM(2011)0808), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (COM(2011)0808),

| — | ņemot vērā Eurostat ziņojumu “Aktīvas vecumdienas un paaudžu solidaritāte – Eiropas Savienības statistisks portrets, 2012. gads”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurostat ziņojumu “Aktīvas vecumdienas un paaudžu solidaritāte – Eiropas Savienības statistisks portrets, 2012. gads”,

| — | ņemot vērā Eirobarometra aptauju “Aktīvas vecumdienas” (2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra aptauju “Aktīvas vecumdienas” (2012),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kā tālāk virzīt Eiropas Inovācijas partnerības aktīvām un veselīgām vecumdienām Stratēģisko īstenošanas plānu” (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kā tālāk virzīt Eiropas Inovācijas partnerības aktīvām un veselīgām vecumdienām Stratēģisko īstenošanas plānu” (COM(2012)0083),

| — | ņemot vērā Balto grāmatu “Atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programma” (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Balto grāmatu “Atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programma” (COM(2012)0055),

| — | ņemot vērā 2006. gada 26. oktobra rezolūciju par krūts vēzi paplašinātajā Eiropas Savienībā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 26. oktobra rezolūciju par krūts vēzi paplašinātajā Eiropas Savienībā (3),

| — | ņemot vērā 2007. gada 1. februāra rezolūciju “Veselīga uztura un fiziskās aktivitātes veicināšana – liekā svara, aptaukošanās un hronisko slimību profilakse Eiropas mērogā” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 1. februāra rezolūciju “Veselīga uztura un fiziskās aktivitātes veicināšana – liekā svara, aptaukošanās un hronisko slimību profilakse Eiropas mērogā” (4),

| — | ņemot vērā 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par rīcību sirds un asinsvadu slimību apkarošanai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par rīcību sirds un asinsvadu slimību apkarošanai (5),

| — | ņemot vērā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par garīgo veselību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par garīgo veselību (6),

| — | ņemot vērā 2009. gada 6. maija rezolūciju par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 6. maija rezolūciju par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (7),

| — | ņemot vērā 2009. gada 12. novembra rezolūciju par kopīgu pētniecības pasākumu plānošanu, lai cīnītos pret neirodeģeneratīvajām slimībām, jo īpaši Alcheimera slimību (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 12. novembra rezolūciju par kopīgu pētniecības pasākumu plānošanu, lai cīnītos pret neirodeģeneratīvajām slimībām, jo īpaši Alcheimera slimību (8),

| — | ņemot vērā 2011. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas iniciatīvu Alcheimera slimības un citu demences veidu apkarošanai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas iniciatīvu Alcheimera slimības un citu demences veidu apkarošanai (9),

| — | ņemot vērā 2010. gada 6. maija rezolūciju par Komisijas paziņojumu par vēža apkarošanu – Eiropas partnerība (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 6. maija rezolūciju par Komisijas paziņojumu par vēža apkarošanu – Eiropas partnerība (10),

| — | ņemot vērā 2010. gada 7. septembra rezolūciju par sieviešu lomu novecojošā sabiedrībā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 7. septembra rezolūciju par sieviešu lomu novecojošā sabiedrībā (11),

| — | ņemot vērā 2010. gada 11. novembra rezolūciju par demogrāfiskām problēmām un paaudžu solidaritāti (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 11. novembra rezolūciju par demogrāfiskām problēmām un paaudžu solidaritāti (12),

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par sieviešu nabadzības izpausmēm Eiropas Savienībā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par sieviešu nabadzības izpausmēm Eiropas Savienībā (13),

| — | ņemot vērā 2011. gada 13. septembra rezolūciju par pirmspensijas vecuma sieviešu stāvokli (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 13. septembra rezolūciju par pirmspensijas vecuma sieviešu stāvokli (14),

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. septembra rezolūciju par Eiropas Savienības nostāju un apņemšanos, gatavojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas augsta līmeņa sanāksmei par neinfekcijas slimību novēršanu un kontroli (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. septembra rezolūciju par Eiropas Savienības nostāju un apņemšanos, gatavojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas augsta līmeņa sanāksmei par neinfekcijas slimību novēršanu un kontroli (15),

| — | ņemot vērā 2012. gada 14. marta rezolūciju par ES diabēta epidēmijas novēršanu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 14. marta rezolūciju par ES diabēta epidēmijas novēršanu (16),

| — | ņemot vērā 2012. gada 24. maija rezolūciju par ieteikumiem Komisijai attiecībā uz principa “Vienlīdzīga samaksa vīriešiem un sievietēm par tādu pašu vai vienādas vērtības darbu” piemērošanu (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 24. maija rezolūciju par ieteikumiem Komisijai attiecībā uz principa “Vienlīdzīga samaksa vīriešiem un sievietēm par tādu pašu vai vienādas vērtības darbu” piemērošanu (17),

| — | ņemot vērā 2012. gada 13. marta rezolūciju par sieviešu un vīriešu līdztiesību (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 13. marta rezolūciju par sieviešu un vīriešu līdztiesību (18),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A7-0340/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A7-0340/2012),

Vispārīgais konteksts

| A. | tā kā Eiropas Savienība veicina cilvēka cieņas apziņu, atzīst ikviena cilvēka tiesības uz profilaktisko veselības aprūpi un medicīnisko palīdzību, un Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. panta 7. punkts nepārprotami norāda, ka dalībvalstis ir atbildīgas par veselības aprūpes pakalpojumu un medicīniskās aprūpes organizēšanu, vadību un sniegšanu, tostarp par piešķirto resursu sadali; tā kā ir svarīgi nodrošināt vecāka gadagājuma cilvēku tiesības uz cilvēka cienīgu un neatkarīgu dzīvesveidu un uz līdzdalību sociālajā un kultūras dzīvē; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība veicina cilvēka cieņas apziņu, atzīst ikviena cilvēka tiesības uz profilaktisko veselības aprūpi un medicīnisko palīdzību, un Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. panta 7. punkts nepārprotami norāda, ka dalībvalstis ir atbildīgas par veselības aprūpes pakalpojumu un medicīniskās aprūpes organizēšanu, vadību un sniegšanu, tostarp par piešķirto resursu sadali; tā kā ir svarīgi nodrošināt vecāka gadagājuma cilvēku tiesības uz cilvēka cienīgu un neatkarīgu dzīvesveidu un uz līdzdalību sociālajā un kultūras dzīvē;

| B. | tā kā novecošana ir viena no svarīgākajām problēmām Eiropā; tā kā Eiropas Savienībā 65 gadu slieksni pārsniegušo cilvēku skaits ir vairāk nekā 87 miljoni jeb 17,4 % no iedzīvotāju kopskaita un saskaņā ar prognozēm 2060. gadā šādu cilvēku skaits būs vairāk nekā 150 miljonu (apmēram 30 %); |
| --- | --- |

B.

tā kā novecošana ir viena no svarīgākajām problēmām Eiropā; tā kā Eiropas Savienībā 65 gadu slieksni pārsniegušo cilvēku skaits ir vairāk nekā 87 miljoni jeb 17,4 % no iedzīvotāju kopskaita un saskaņā ar prognozēm 2060. gadā šādu cilvēku skaits būs vairāk nekā 150 miljonu (apmēram 30 %);

| C. | tā kā, neskatoties uz ievērojamu paredzamā dzīves ilguma pieaugumu un pastāvīgo dzīves līmeņa paaugstināšanos industrializētās valstīs, kas ļauj vecāka gadagājuma cilvēkiem dzīvot daudz aktīvāk nekā cilvēki dzīvoja iepriekšējās desmitgadēs, negatīvie stereotipi un aizspriedumi par vecāka gadagājuma cilvēkiem joprojām ir nozīmīgi šķēršļi šo cilvēku sociālai integrācijai, kas izraisa sociālo atstumtību, kura tieši ietekmē šo cilvēku dzīves kvalitāti un garīgo veselību; |
| --- | --- |

C.

tā kā, neskatoties uz ievērojamu paredzamā dzīves ilguma pieaugumu un pastāvīgo dzīves līmeņa paaugstināšanos industrializētās valstīs, kas ļauj vecāka gadagājuma cilvēkiem dzīvot daudz aktīvāk nekā cilvēki dzīvoja iepriekšējās desmitgadēs, negatīvie stereotipi un aizspriedumi par vecāka gadagājuma cilvēkiem joprojām ir nozīmīgi šķēršļi šo cilvēku sociālai integrācijai, kas izraisa sociālo atstumtību, kura tieši ietekmē šo cilvēku dzīves kvalitāti un garīgo veselību;

| D. | tā kā sievietēm ir lielāks paredzamais dzīves ilgums nekā vīriešiem (82,4 gadi sievietēm un 76,4 gadi vīriešiem); veselīgas dzīves ilguma paredzamā starpība ir mazāka – 61,7 gadi vīriešiem un 62,6 gadi sievietēm; |
| --- | --- |

D.

tā kā sievietēm ir lielāks paredzamais dzīves ilgums nekā vīriešiem (82,4 gadi sievietēm un 76,4 gadi vīriešiem); veselīgas dzīves ilguma paredzamā starpība ir mazāka – 61,7 gadi vīriešiem un 62,6 gadi sievietēm;

| E. | tā kā 2010. gadā sieviešu nodarbinātība vecuma grupā no 55 līdz 64 gadiem bija 38,6 %, salīdzinot ar 54,5 % tāda paša vecuma vīriešu nodarbinātību; tā kā atbilstīgi ES mērķiem 75 % iedzīvotāju vecumā no 20 līdz 64 gadiem 2020. gadā ir jābūt nodarbinātiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2010. gadā sieviešu nodarbinātība vecuma grupā no 55 līdz 64 gadiem bija 38,6 %, salīdzinot ar 54,5 % tāda paša vecuma vīriešu nodarbinātību; tā kā atbilstīgi ES mērķiem 75 % iedzīvotāju vecumā no 20 līdz 64 gadiem 2020. gadā ir jābūt nodarbinātiem;

| F. | tā kā sievietes ir zemāk atalgotas nekā vīrieši (ES vidējā atalgojuma atšķirība starp dzimumiem ir 17,5 %); tā kā vecuma grupā no 55 līdz 64 gadiem atalgojuma atšķirības starp dzimumiem dažās dalībvalstīs pārsniedz 30 %, un vecuma grupā pēc 65 % tā sasniedz pat 48 %; atalgojuma atšķirība starp dzimumiem izraisa pensijas apmēra atšķirību, kā rezultātā bieži vien pensijas ir attiecīgi zemākas, un sievietēm jādzīvo zem nabadzības robežas; |
| --- | --- |

F.

tā kā sievietes ir zemāk atalgotas nekā vīrieši (ES vidējā atalgojuma atšķirība starp dzimumiem ir 17,5 %); tā kā vecuma grupā no 55 līdz 64 gadiem atalgojuma atšķirības starp dzimumiem dažās dalībvalstīs pārsniedz 30 %, un vecuma grupā pēc 65 % tā sasniedz pat 48 %; atalgojuma atšķirība starp dzimumiem izraisa pensijas apmēra atšķirību, kā rezultātā bieži vien pensijas ir attiecīgi zemākas, un sievietēm jādzīvo zem nabadzības robežas;

| G. | tā kā bieži vien sievietes, lai apvienotu darba un ģimenes dzīves pienākumus, izvēlas elastīgu darbalaiku, darbu mājās, nepilnas slodzes, gadījuma vai netipisku darbu, un tas kavē viņu karjeras virzību, būtiski ietekmē pensiju iemaksu apmēru un padara viņas īpaši neaizsargātas pret nestabilitāti un nabadzību; |
| --- | --- |

G.

tā kā bieži vien sievietes, lai apvienotu darba un ģimenes dzīves pienākumus, izvēlas elastīgu darbalaiku, darbu mājās, nepilnas slodzes, gadījuma vai netipisku darbu, un tas kavē viņu karjeras virzību, būtiski ietekmē pensiju iemaksu apmēru un padara viņas īpaši neaizsargātas pret nestabilitāti un nabadzību;

| H. | tā kā 50 gadus vecu un vecāku sieviešu paaudzei, ko bieži raksturo kā “viduspaaudzi” vai kā “strādājošas meitas un strādājošas mātes”, kopumā ir mazāk iespēju rūpēties par savu veselību, jo bieži vien viņas aprūpē savus vecākus un mazbērnus; |
| --- | --- |

H.

tā kā 50 gadus vecu un vecāku sieviešu paaudzei, ko bieži raksturo kā “viduspaaudzi” vai kā “strādājošas meitas un strādājošas mātes”, kopumā ir mazāk iespēju rūpēties par savu veselību, jo bieži vien viņas aprūpē savus vecākus un mazbērnus;

| I. | tā kā 23,9 % no Eiropas iedzīvotājiem vecuma grupā no 50 līdz 64 gadiem ir pakļauti nabadzības riskam, attiecīgi 25,9 % sieviešu un 21,7 % vīriešu; tā kā Eiropas Savienībā šie dati dažās dalībvalstīs svārstās no 39 % līdz 49 %, bet vienā ES valstī sasniedz 51 %; |
| --- | --- |

I.

tā kā 23,9 % no Eiropas iedzīvotājiem vecuma grupā no 50 līdz 64 gadiem ir pakļauti nabadzības riskam, attiecīgi 25,9 % sieviešu un 21,7 % vīriešu; tā kā Eiropas Savienībā šie dati dažās dalībvalstīs svārstās no 39 % līdz 49 %, bet vienā ES valstī sasniedz 51 %;

| J. | tā kā pēc laulības šķiršanas, laulāto šķirtības vai dzīvesbiedra nāves 75,8 % sieviešu vecumā virs 65 gadiem dzīvo vienas un tā kā vidēji trīs no desmit mājsaimniecībām Eiropas Savienībā ir vienas personas mājsaimniecības, to lielākā daļa ir vientuļas sievietes, jo īpaši vecāka gadagājuma sievietes, un to īpatsvars arvien palielinās; tā kā pret vienas personas mājsaimniecībām un viena pelnītāja mājsaimniecībām vairākumā dalībvalstu absolūtā un relatīvā izteiksmē izturas nelabvēlīgi jautājumos par aplikšanu ar nodokļiem, sociālo nodrošinājumu, mājokļiem, veselības aprūpi, apdrošināšanu un pensijām; tā kā valsts politika nedrīkst sodīt cilvēkus par – labprātīgu vai piespiedu – dzīvošanu vienatnē; |
| --- | --- |

J.

tā kā pēc laulības šķiršanas, laulāto šķirtības vai dzīvesbiedra nāves 75,8 % sieviešu vecumā virs 65 gadiem dzīvo vienas un tā kā vidēji trīs no desmit mājsaimniecībām Eiropas Savienībā ir vienas personas mājsaimniecības, to lielākā daļa ir vientuļas sievietes, jo īpaši vecāka gadagājuma sievietes, un to īpatsvars arvien palielinās; tā kā pret vienas personas mājsaimniecībām un viena pelnītāja mājsaimniecībām vairākumā dalībvalstu absolūtā un relatīvā izteiksmē izturas nelabvēlīgi jautājumos par aplikšanu ar nodokļiem, sociālo nodrošinājumu, mājokļiem, veselības aprūpi, apdrošināšanu un pensijām; tā kā valsts politika nedrīkst sodīt cilvēkus par – labprātīgu vai piespiedu – dzīvošanu vienatnē;

| K. | tā kā 2009. gadā 7,6 % sieviešu vecumā virs 65 gadiem bija maznodrošinātas salīdzinājumā ar 5,5 % tās pašas vecuma grupas vīriešu; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2009. gadā 7,6 % sieviešu vecumā virs 65 gadiem bija maznodrošinātas salīdzinājumā ar 5,5 % tās pašas vecuma grupas vīriešu;

| L. | tā kā vecāka gadagājuma sievietes, kā neizdevīgā stāvoklī esoša grupa, bieži vien saskaras ar dažādu diskrimināciju (piemēram, vecuma, dzimuma un etniskās piederības dēļ); tā kā vecāka gadagājuma sievietes, kas bieži vien cieš no sliktas sociāli ekonomiskās situācijas un saskaras ar milzīgām grūtībām, gūtu labumu no sociālās aizsardzības pasākumiem un valsts veselības aizsardzības sistēmu pieejamības; |
| --- | --- |

L.

tā kā vecāka gadagājuma sievietes, kā neizdevīgā stāvoklī esoša grupa, bieži vien saskaras ar dažādu diskrimināciju (piemēram, vecuma, dzimuma un etniskās piederības dēļ); tā kā vecāka gadagājuma sievietes, kas bieži vien cieš no sliktas sociāli ekonomiskās situācijas un saskaras ar milzīgām grūtībām, gūtu labumu no sociālās aizsardzības pasākumiem un valsts veselības aizsardzības sistēmu pieejamības;

| M. | tā kā lauku apvidos veselības aprūpi nodrošināt ir grūtāk nekā pilsētās, jo īpaši, ņemot vērā speciālistu trūkumu veselības aprūpes jomā un slimnīcu, tostarp neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumu, trūkumu; |
| --- | --- |

M.

tā kā lauku apvidos veselības aprūpi nodrošināt ir grūtāk nekā pilsētās, jo īpaši, ņemot vērā speciālistu trūkumu veselības aprūpes jomā un slimnīcu, tostarp neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumu, trūkumu;

| N. | tā kā vecāka gadagājuma sievietes bieži vien dzīvo sliktā sociāli ekonomiskā situācijā un tas ietekmē viņu dzīves kvalitāti un fiziskās un garīgās veselības stāvokli, jo īpaši attiecībā uz vientuļām vecāka gadagājuma sievietēm; |
| --- | --- |

N.

tā kā vecāka gadagājuma sievietes bieži vien dzīvo sliktā sociāli ekonomiskā situācijā un tas ietekmē viņu dzīves kvalitāti un fiziskās un garīgās veselības stāvokli, jo īpaši attiecībā uz vientuļām vecāka gadagājuma sievietēm;

| O. | tā kā, lai atbilstoši nodrošinātu vecāka gadagājuma sieviešu vajadzības, ir jāveicina labāka izpratne par slimībām, ar kurām slimo šīs sievietes; |
| --- | --- |

O.

tā kā, lai atbilstoši nodrošinātu vecāka gadagājuma sieviešu vajadzības, ir jāveicina labāka izpratne par slimībām, ar kurām slimo šīs sievietes;

| P. | tā kā visi šie apstākļi, tostarp izolētība, ietekmē vecāka gadagājuma sieviešu spēju veidot un/vai uzturēt sociālos tīklus, un tādējādi dzīvot aktīvu dzīvi; |
| --- | --- |

P.

tā kā visi šie apstākļi, tostarp izolētība, ietekmē vecāka gadagājuma sieviešu spēju veidot un/vai uzturēt sociālos tīklus, un tādējādi dzīvot aktīvu dzīvi;

Ar novecošanu saistītas slimības

| Q. | tā kā ilgāka paredzamā dzīves ilguma un dzimuma noteiktas uzņēmības pret dažām slimībām dēļ sievietes biežāk skar hroniskas un organismu novājinošas slimības, kas pasliktina viņu dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ilgāka paredzamā dzīves ilguma un dzimuma noteiktas uzņēmības pret dažām slimībām dēļ sievietes biežāk skar hroniskas un organismu novājinošas slimības, kas pasliktina viņu dzīves kvalitāti;

| R. | tā kā sievietēm un vīriešiem daudzu saslimšanu ietekme, attīstība un sekas atšķiras; |
| --- | --- |

R.

tā kā sievietēm un vīriešiem daudzu saslimšanu ietekme, attīstība un sekas atšķiras;

| S. | tā kā saskaņā ar Starptautiskās Vēža izpētes aģentūras (IARC) jaunākajiem pieejamajiem datiem sievietēm visbiežāk tiek diagnosticēti tādi ļaundabīgo audzēju veidi kā krūts vēzis (29,7 %), resnās un taisnās zarnas vēzis (13,5 %) un plaušu vēzis (7,4 %); |
| --- | --- |

S.

tā kā saskaņā ar Starptautiskās Vēža izpētes aģentūras (IARC) jaunākajiem pieejamajiem datiem sievietēm visbiežāk tiek diagnosticēti tādi ļaundabīgo audzēju veidi kā krūts vēzis (29,7 %), resnās un taisnās zarnas vēzis (13,5 %) un plaušu vēzis (7,4 %);

| T. | tā kā katru gadu dalībvalstīs no sirds un asinsvadu slimībām mirst vairāk nekā divi miljoni cilvēku, kas ir 42 % no visiem mirušajiem cilvēkiem ES, un sirds un asinsvadu slimības izraisa nāvi 45 % sieviešu salīdzinājumā ar 38 % vīriešu; |
| --- | --- |

T.

tā kā katru gadu dalībvalstīs no sirds un asinsvadu slimībām mirst vairāk nekā divi miljoni cilvēku, kas ir 42 % no visiem mirušajiem cilvēkiem ES, un sirds un asinsvadu slimības izraisa nāvi 45 % sieviešu salīdzinājumā ar 38 % vīriešu;

| U. | tā kā diabēts ir viena no izplatītākajām nelipīgajām slimībām, kas skar vairāk nekā 33 miljonus ES iedzīvotāju un iespējams skaits palielināsies līdz 38 miljoniem 2030. gadā; 2010. gadā apmēram 9 % pieaugušo ES iedzīvotāju (20–79 gadu vecumā) bija diabēta slimnieki; |
| --- | --- |

U.

tā kā diabēts ir viena no izplatītākajām nelipīgajām slimībām, kas skar vairāk nekā 33 miljonus ES iedzīvotāju un iespējams skaits palielināsies līdz 38 miljoniem 2030. gadā; 2010. gadā apmēram 9 % pieaugušo ES iedzīvotāju (20–79 gadu vecumā) bija diabēta slimnieki;

| V. | tā kā vecums ir neirodeģeneratīvo slimību, piemēram, Alcheimera slimības (izplatītākā demences veida) saslimstības riska faktors; tā kā neirodeģeneratīvās slimības biežāk skar cilvēkus vecumā virs 65 gadiem (aptuveni 1 no 20 cilvēkiem pēc 65 gadu vecuma, 1 no 5 cilvēkiem pēc 80 gadu vecuma un 1 no 3 cilvēkiem pēc 90 gadu vecuma); tā kā Eiropā no demences cieš vairāk nekā 7,3 miljoni cilvēku; tā kā pētījumi liecina, ka ar Alcheimera slimību slimo 81,7 % sieviešu vecumā virs 90 gadiem un tikai 24 % tāda paša vecuma vīriešu, tā kā aizspriedumi un izpratnes trūkums par neirodeģeneratīvām slimībām, piemēram, demenci, aizkavē diagnozes noteikšanu un līdz ar to ārstēšanas rezultāti ir sliktāki; |
| --- | --- |

V.

tā kā vecums ir neirodeģeneratīvo slimību, piemēram, Alcheimera slimības (izplatītākā demences veida) saslimstības riska faktors; tā kā neirodeģeneratīvās slimības biežāk skar cilvēkus vecumā virs 65 gadiem (aptuveni 1 no 20 cilvēkiem pēc 65 gadu vecuma, 1 no 5 cilvēkiem pēc 80 gadu vecuma un 1 no 3 cilvēkiem pēc 90 gadu vecuma); tā kā Eiropā no demences cieš vairāk nekā 7,3 miljoni cilvēku; tā kā pētījumi liecina, ka ar Alcheimera slimību slimo 81,7 % sieviešu vecumā virs 90 gadiem un tikai 24 % tāda paša vecuma vīriešu, tā kā aizspriedumi un izpratnes trūkums par neirodeģeneratīvām slimībām, piemēram, demenci, aizkavē diagnozes noteikšanu un līdz ar to ārstēšanas rezultāti ir sliktāki;

| W. | tā kā demence biežāk skar cilvēkus vecumā virs 65 gadiem – aptuveni 1 no 20 cilvēkiem pēc 65 gadu vecuma, 1 no 5 cilvēkiem pēc 80 gadu vecuma un 1 no 3 cilvēkiem pēc 90 gadu vecuma; kopumā tās izplatība ir lielāka starp vecāka gadagājuma sievietēm nekā starp vecāka gadagājuma vīriešiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā demence biežāk skar cilvēkus vecumā virs 65 gadiem – aptuveni 1 no 20 cilvēkiem pēc 65 gadu vecuma, 1 no 5 cilvēkiem pēc 80 gadu vecuma un 1 no 3 cilvēkiem pēc 90 gadu vecuma; kopumā tās izplatība ir lielāka starp vecāka gadagājuma sievietēm nekā starp vecāka gadagājuma vīriešiem;

| X. | tā kā sievietēm ir lielāks risks saslimt ar kaulu un locītavu slimībām (osteoartrītu, reimatoīdo artrītu, osteoporozi un kaulu trauslumu); tā kā aptuveni 75 % no gūžas kaula lūzumiem osteoporozes dēļ ir attiecināmi uz sievietēm; |
| --- | --- |

X.

tā kā sievietēm ir lielāks risks saslimt ar kaulu un locītavu slimībām (osteoartrītu, reimatoīdo artrītu, osteoporozi un kaulu trauslumu); tā kā aptuveni 75 % no gūžas kaula lūzumiem osteoporozes dēļ ir attiecināmi uz sievietēm;

| Y. | tā kā galvenie riska faktori saslimšanai ar sirds un asinsvadu slimībām, vēzi, diabētu, lieko svaru un hroniskām obstruktīvām slimībām ir smēķēšana, fizisko aktivitāšu trūkums, neveselīgs uzturs, pārmērīga alkohola lietošana un apkārtējās vides piesārņojums; |
| --- | --- |

Y.

tā kā galvenie riska faktori saslimšanai ar sirds un asinsvadu slimībām, vēzi, diabētu, lieko svaru un hroniskām obstruktīvām slimībām ir smēķēšana, fizisko aktivitāšu trūkums, neveselīgs uzturs, pārmērīga alkohola lietošana un apkārtējās vides piesārņojums;

| Z. | tā kā depresija un trauksme ir smagas garīgas slimības, kas vairāk skar sievietes, nekā vīriešus; tā kā attiecībā uz sievietēm to sastopamība Eiropā, pēc WHO aplēsēm, ir no 2 līdz 15 % vecuma grupā pēc 65 gadiem; |
| --- | --- |

Z.

tā kā depresija un trauksme ir smagas garīgas slimības, kas vairāk skar sievietes, nekā vīriešus; tā kā attiecībā uz sievietēm to sastopamība Eiropā, pēc WHO aplēsēm, ir no 2 līdz 15 % vecuma grupā pēc 65 gadiem;

| AA. | tā kā dzirdes un redzes traucējumi arī būtiski palielina gadu nastu, kad jādzīvo ar funkcionāliem ierobežojumiem, laikus veikta atbilstoša diagnosticēšana, kvalitatīva ārstēšana un kvalitatīvu medicīnisko ierīču pieejamība var novērst turpmāku pasliktināšanos vai daļēji atjaunot zaudētās funkcijas; |
| --- | --- |

AA.

tā kā dzirdes un redzes traucējumi arī būtiski palielina gadu nastu, kad jādzīvo ar funkcionāliem ierobežojumiem, laikus veikta atbilstoša diagnosticēšana, kvalitatīva ārstēšana un kvalitatīvu medicīnisko ierīču pieejamība var novērst turpmāku pasliktināšanos vai daļēji atjaunot zaudētās funkcijas;

| AB. | tā kā apmēram 6 00  000 Eiropas iedzīvotāju slimo ar multiplo sklerozi, un lielākoties sievietes; tā kā tas ir viens no visizplatītākajiem neiroveģetatīvo traucējumu veidiem un viens no galvenajiem iemesliem vecāka gadagājuma sieviešu invaliditātei, kas nav radusies traumas dēļ; |
| --- | --- |

AB.

tā kā apmēram 6 00  000 Eiropas iedzīvotāju slimo ar multiplo sklerozi, un lielākoties sievietes; tā kā tas ir viens no visizplatītākajiem neiroveģetatīvo traucējumu veidiem un viens no galvenajiem iemesliem vecāka gadagājuma sieviešu invaliditātei, kas nav radusies traumas dēļ;

Veselības aprūpes pakalpojumu pieejamība

| AC. | tā kā ir nepieciešams nodrošināt sievietēm un vīriešiem vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem un uzlabot veselības aprūpes kvalitāti, vairāk uzmanības pievēršot sieviešu stāvoklim lauku apvidos, ņemot vērā to, ka daudzas no šīm sievietēm dzīvo vienas; vienlaikus ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. panta 7. punktu; |
| --- | --- |

AC.

tā kā ir nepieciešams nodrošināt sievietēm un vīriešiem vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem un uzlabot veselības aprūpes kvalitāti, vairāk uzmanības pievēršot sieviešu stāvoklim lauku apvidos, ņemot vērā to, ka daudzas no šīm sievietēm dzīvo vienas; vienlaikus ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. panta 7. punktu;

| AD. | tā kā ar ekonomisko situāciju, kā arī ar dzimumu saistīto atšķirību dēļ attiecībā uz atalgojumu, pensijām un citiem ienākumiem – un tas veicina vecāka gadagājuma sieviešu mazāku aizsardzību un pakļauj viņas īpašam nedrošības un nabadzības riskam – viņas veselības aprūpei un medicīniskajai ārstēšanai spēj veltīt mazāk naudas līdzekļu nekā būtu nepieciešams; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ar ekonomisko situāciju, kā arī ar dzimumu saistīto atšķirību dēļ attiecībā uz atalgojumu, pensijām un citiem ienākumiem – un tas veicina vecāka gadagājuma sieviešu mazāku aizsardzību un pakļauj viņas īpašam nedrošības un nabadzības riskam – viņas veselības aprūpei un medicīniskajai ārstēšanai spēj veltīt mazāk naudas līdzekļu nekā būtu nepieciešams;

| AE. | tā kā telemedicīna var uzlabot piekļuvi medicīniskajai palīdzībai, kas nav pieejama nepieejamās teritorijās, un aprūpes kvalitāti un pieejamību, ko nodrošina medicīnas speciālisti un kas ir vajadzīga dažiem vecāka gadagājuma cilvēkiem, ņemot vērā viņu veselības stāvokli; |
| --- | --- |

AE.

tā kā telemedicīna var uzlabot piekļuvi medicīniskajai palīdzībai, kas nav pieejama nepieejamās teritorijās, un aprūpes kvalitāti un pieejamību, ko nodrošina medicīnas speciālisti un kas ir vajadzīga dažiem vecāka gadagājuma cilvēkiem, ņemot vērā viņu veselības stāvokli;

Pētniecība un profilakse

| AF. | tā kā ieguldījumi pētniecībā un inovācijā ir būtiski, lai nodrošinātu augstu dzīves kvalitāti un lai varētu pārvarēt galvenās grūtības saistībā ar novecošanu; |
| --- | --- |

AF.

tā kā ieguldījumi pētniecībā un inovācijā ir būtiski, lai nodrošinātu augstu dzīves kvalitāti un lai varētu pārvarēt galvenās grūtības saistībā ar novecošanu;

| AG. | tā kā profilakse un agrīna diagnostika, kas sekmē vīriešu un sieviešu fiziskās un garīgās veselības uzlabošanos, ļauj pagarināt veselīgas dzīves ilgumu un samazināt izdevumus par veselības aprūpi, tādējādi nodrošinot ilgtermiņa stabilitāti; |
| --- | --- |

AG.

tā kā profilakse un agrīna diagnostika, kas sekmē vīriešu un sieviešu fiziskās un garīgās veselības uzlabošanos, ļauj pagarināt veselīgas dzīves ilgumu un samazināt izdevumus par veselības aprūpi, tādējādi nodrošinot ilgtermiņa stabilitāti;

| AH. | tā kā preventīviem pasākumiem veselības aprūpē jābūt prioritāriem, pievēršot īpašu uzmanību nelabvēlīgām iedzīvotāju grupām; |
| --- | --- |

AH.

tā kā preventīviem pasākumiem veselības aprūpē jābūt prioritāriem, pievēršot īpašu uzmanību nelabvēlīgām iedzīvotāju grupām;

| AI. | tā kā izglītotība veselības jomā ir vajadzīga, lai sabiedrība varētu vadīt sarežģītas veselības aizsardzības sistēmas un labāk saprast, ko cilvēki savā mūžā var darīt, lai sevi pasargātu no ar vecumu saistītām slimībām; |
| --- | --- |

AI.

tā kā izglītotība veselības jomā ir vajadzīga, lai sabiedrība varētu vadīt sarežģītas veselības aizsardzības sistēmas un labāk saprast, ko cilvēki savā mūžā var darīt, lai sevi pasargātu no ar vecumu saistītām slimībām;

| AJ. | tā kā, klīniskos izmēģinājumos pārsvarā uzmanību pievērš gados jaunākiem vīriešiem, tāpēc dzimumu atšķirīgā uzņēmība pret slimībām un zālēm pašlaik nav pietiekami izpētīta; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā, klīniskos izmēģinājumos pārsvarā uzmanību pievērš gados jaunākiem vīriešiem, tāpēc dzimumu atšķirīgā uzņēmība pret slimībām un zālēm pašlaik nav pietiekami izpētīta;

| AK. | tā kā saskaņā ar SVIA datiem mamogrāfiskais skrīnings, kas veikts vairāk nekā 70 % sieviešu populācijas, var par 20–30 % samazināt mirstību no krūts vēža sievietēm vecumā virs 50 gadiem; |
| --- | --- |

AK.

tā kā saskaņā ar SVIA datiem mamogrāfiskais skrīnings, kas veikts vairāk nekā 70 % sieviešu populācijas, var par 20–30 % samazināt mirstību no krūts vēža sievietēm vecumā virs 50 gadiem;

| AL. | tā kā sievietes plašāk izmanto farmaceitiskos medikamentus un botāniskos produktus, kuru ietekme padziļināti jāizpēta, lai samazinātu mijiedarbības riskus; |
| --- | --- |

AL.

tā kā sievietes plašāk izmanto farmaceitiskos medikamentus un botāniskos produktus, kuru ietekme padziļināti jāizpēta, lai samazinātu mijiedarbības riskus;

| AM. | tā kā dzīves laikā sievietes piedzīvo daudzas hormonālās izmaiņas un atbilstošā vecumā lieto medikamentus auglības kontroles un menopauzes gadījumā; |
| --- | --- |

AM.

tā kā dzīves laikā sievietes piedzīvo daudzas hormonālās izmaiņas un atbilstošā vecumā lieto medikamentus auglības kontroles un menopauzes gadījumā;

| AN. | tā kā 9 % sieviešu un 5 % vīriešu regulāri lieto antidepresantus, |
| --- | --- |

AN.

tā kā 9 % sieviešu un 5 % vīriešu regulāri lieto antidepresantus,

| AO. | tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (WHO) datiem 4 %–6 % vecāka gadagājuma cilvēku ir saskārušies ar vardarbību paši savās mājās – no fiziskas, seksuālas vai psiholoģiskas vardarbības līdz finansiālai izmantošanai, nevērībai un atstumtībai; |
| --- | --- |

AO.

tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (WHO) datiem 4 %–6 % vecāka gadagājuma cilvēku ir saskārušies ar vardarbību paši savās mājās – no fiziskas, seksuālas vai psiholoģiskas vardarbības līdz finansiālai izmantošanai, nevērībai un atstumtībai;

Vispārīgais konteksts

| 1. | atzīst, ka, neraugoties uz to, ka sievietes dzīvo ilgāk nekā vīrieši, viņas tomēr nedzīvo vairāk veselīgas dzīves gadu, proti, bez aktivitātes ierobežojumiem vai būtiskiem nespējas periodiem (62,6 gadi sievietēm un 61,7 gadi vīriešiem); |
| --- | --- |

1.

atzīst, ka, neraugoties uz to, ka sievietes dzīvo ilgāk nekā vīrieši, viņas tomēr nedzīvo vairāk veselīgas dzīves gadu, proti, bez aktivitātes ierobežojumiem vai būtiskiem nespējas periodiem (62,6 gadi sievietēm un 61,7 gadi vīriešiem);

| 2. | norāda, ka vecāka gadagājuma sievietēm ir jānodrošina pietiekama veselības aprūpe un mājās sniegtas palīdzības pieejamība, lai viņas varētu izmantot vienlīdzīgas tiesības un dzīvot patstāvīgu dzīvi; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka vecāka gadagājuma sievietēm ir jānodrošina pietiekama veselības aprūpe un mājās sniegtas palīdzības pieejamība, lai viņas varētu izmantot vienlīdzīgas tiesības un dzīvot patstāvīgu dzīvi;

| 3. | aicina Komisiju publicēt jaunu ziņojumu par sieviešu veselību, jo īpaši pievēršot uzmanību vecuma grupai “65+” un aktīvu vecumdienu rādītājiem; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju publicēt jaunu ziņojumu par sieviešu veselību, jo īpaši pievēršot uzmanību vecuma grupai “65+” un aktīvu vecumdienu rādītājiem;

| 4. | uzskata, ka politika, kas vērsta uz ģimenes un darba dzīves pienākumu veiksmīgu apvienošanu un sociālo līdzdalību, ļauj sievietēm labāk pielāgoties aktīvām un veselīgām vecumdienām, kā arī aicina dalībvalstis pastiprināt centienus šajā virzienā; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka politika, kas vērsta uz ģimenes un darba dzīves pienākumu veiksmīgu apvienošanu un sociālo līdzdalību, ļauj sievietēm labāk pielāgoties aktīvām un veselīgām vecumdienām, kā arī aicina dalībvalstis pastiprināt centienus šajā virzienā;

| 5. | aicina dalībvalstis veicināt vecāka gadagājuma sieviešu pilnīgu integrāciju, plašāku iesaistīšanos un aktīvu līdzdalību sociālajā dzīvē; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis veicināt vecāka gadagājuma sieviešu pilnīgu integrāciju, plašāku iesaistīšanos un aktīvu līdzdalību sociālajā dzīvē;

| 6. | uzsver, cik būtiski ir vecāka gadagājuma cilvēkiem nodrošināt kultūras un izglītības iespējas; |
| --- | --- |

6.

uzsver, cik būtiski ir vecāka gadagājuma cilvēkiem nodrošināt kultūras un izglītības iespējas;

| 7. | aicina veikt konkrētus un efektīvus pasākumus, piemēram, pieņemt direktīvu par vienlīdzīgu attieksmi, lai novērstu dažāda veida diskrimināciju, ar ko bieži saskaras vecāka gadagājuma sievietes; |
| --- | --- |

7.

aicina veikt konkrētus un efektīvus pasākumus, piemēram, pieņemt direktīvu par vienlīdzīgu attieksmi, lai novērstu dažāda veida diskrimināciju, ar ko bieži saskaras vecāka gadagājuma sievietes;

| 8. | atbalsta iniciatīvas, lai efektīvāk novērstu slimības un uzlabotu vecāka gadagājuma cilvēku veselību un palīdzētu viņiem saglabāt neatkarību; |
| --- | --- |

8.

atbalsta iniciatīvas, lai efektīvāk novērstu slimības un uzlabotu vecāka gadagājuma cilvēku veselību un palīdzētu viņiem saglabāt neatkarību;

| 9. | lūdz Komisiju un Padomi publicēt ziņojumu par dalībvalstu pasākumiem aktīvu vecumdienu veicināšanai un par šo pasākumu ietekmi, lai varētu noteikt labāko praksi un izvērtēt turpmākās darbības Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

9.

lūdz Komisiju un Padomi publicēt ziņojumu par dalībvalstu pasākumiem aktīvu vecumdienu veicināšanai un par šo pasākumu ietekmi, lai varētu noteikt labāko praksi un izvērtēt turpmākās darbības Eiropas līmenī;

| 10. | aicina Komisiju un dalībvalstis veidot daudz pozitīvāku attieksmi pret novecošanu, kā arī labāk informēt ES pilsoņus par novecošanas jautājumiem un tās faktisko ietekmi, padarot to par vienu no galvenajiem 2012. gada vēstījumiem, kā gada, kas bija aktīvu vecumdienu un paaudžu solidaritātes gads; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju un dalībvalstis veidot daudz pozitīvāku attieksmi pret novecošanu, kā arī labāk informēt ES pilsoņus par novecošanas jautājumiem un tās faktisko ietekmi, padarot to par vienu no galvenajiem 2012. gada vēstījumiem, kā gada, kas bija aktīvu vecumdienu un paaudžu solidaritātes gads;

| 11. | uzskata, ka turpmākajai politikai novecošanas jautājumos par pamatu ir jāņem mūža cikla pieeja, ņemot vērā novecošanas un dzimuma savstarpējo saistību; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka turpmākajai politikai novecošanas jautājumos par pamatu ir jāņem mūža cikla pieeja, ņemot vērā novecošanas un dzimuma savstarpējo saistību;

| 12. | atzīmē, ka Eiropas Savienībā valsts izdevumi veselības aprūpes jomā ir 7,8 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) un paredz, ka līdz 2060. gadam demogrāfiskās novecošanas dēļ izdevumi par ilgtermiņa un īstermiņa aprūpi palielināsies par 3 %; |
| --- | --- |

12.

atzīmē, ka Eiropas Savienībā valsts izdevumi veselības aprūpes jomā ir 7,8 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) un paredz, ka līdz 2060. gadam demogrāfiskās novecošanas dēļ izdevumi par ilgtermiņa un īstermiņa aprūpi palielināsies par 3 %;

| 13. | aicina dalībvalstis pievērst uzmanību vecāka gadagājuma imigrantēm, kuras dzīvo grūtos ekonomiskos un sociālos apstākļos un kurām bieži ir grūti piekļūt sociālās aizsardzības un veselības aprūpes pasākumiem; uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš sievietēm, kuras dzīvo vienas, atraitnēm un šķirti dzīvojošām sievietēm, kuru dzīves kvalitāte un veselība tādējādi ir pasliktinājusies; |
| --- | --- |

13.

aicina dalībvalstis pievērst uzmanību vecāka gadagājuma imigrantēm, kuras dzīvo grūtos ekonomiskos un sociālos apstākļos un kurām bieži ir grūti piekļūt sociālās aizsardzības un veselības aprūpes pasākumiem; uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš sievietēm, kuras dzīvo vienas, atraitnēm un šķirti dzīvojošām sievietēm, kuru dzīves kvalitāte un veselība tādējādi ir pasliktinājusies;

| 14. | aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā atzīt dzimumu atšķirības veselības jomā, būtiskā mērā iekļaujot tās ES veselības aizsardzības politikā un valstu veselības aizsardzības politikā; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā atzīt dzimumu atšķirības veselības jomā, būtiskā mērā iekļaujot tās ES veselības aizsardzības politikā un valstu veselības aizsardzības politikā;

| 15. | aicina dalībvalstis nodrošināt pareizu līdzsvaru starp radikālu pasākumu veikšanu finanšu un ekonomikas krīzes apkarošanai un pietiekama un atbilstoša finansējuma piešķiršanu veselības un sociālajai aprūpei, lai sekmētu iedzīvotāju novecošanas demogrāfiskās tendences pārvaldīšanu; |
| --- | --- |

15.

aicina dalībvalstis nodrošināt pareizu līdzsvaru starp radikālu pasākumu veikšanu finanšu un ekonomikas krīzes apkarošanai un pietiekama un atbilstoša finansējuma piešķiršanu veselības un sociālajai aprūpei, lai sekmētu iedzīvotāju novecošanas demogrāfiskās tendences pārvaldīšanu;

| 16. | aicina Komisiju publicēt vērtējumu par ekonomikas un finanšu krīzes ietekmi uz vecāka gadagājuma sievietēm, jo īpaši attiecībā uz viņu piekļuvi profilaktiskai un ārstnieciskai veselības aprūpei; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju publicēt vērtējumu par ekonomikas un finanšu krīzes ietekmi uz vecāka gadagājuma sievietēm, jo īpaši attiecībā uz viņu piekļuvi profilaktiskai un ārstnieciskai veselības aprūpei;

| 17. | norāda, ka, lai īstenotu visaptverošas un padziļinātas stratēģijas veselības nozarē, ir jāsadarbojas valdībām, veselības aprūpes speciālistiem, nevalstiskajām organizācijām, sabiedrības veselības organizācijām, organizācijām, kuras pārstāv pacientus, plašsaziņas līdzekļiem un citām pusēm, kurām rūp veselīgas vecumdienas; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka, lai īstenotu visaptverošas un padziļinātas stratēģijas veselības nozarē, ir jāsadarbojas valdībām, veselības aprūpes speciālistiem, nevalstiskajām organizācijām, sabiedrības veselības organizācijām, organizācijām, kuras pārstāv pacientus, plašsaziņas līdzekļiem un citām pusēm, kurām rūp veselīgas vecumdienas;

| 18. | atkārtoti uzsver nepieciešamību veidot un veicināt tādu Eiropas Savienību, kas būtu atsaucīgāka pret vecāka gadagājuma sieviešu un vīriešu vajadzībām un interesēm, iekļaujot dzimuma perspektīvu attiecībā uz visiem informācijas un izpratnes veidošanas pasākumiem un politikas virzieniem, lai nodrošinātu aktīvas un veselīgas vecumdienas visiem; |
| --- | --- |

18.

atkārtoti uzsver nepieciešamību veidot un veicināt tādu Eiropas Savienību, kas būtu atsaucīgāka pret vecāka gadagājuma sieviešu un vīriešu vajadzībām un interesēm, iekļaujot dzimuma perspektīvu attiecībā uz visiem informācijas un izpratnes veidošanas pasākumiem un politikas virzieniem, lai nodrošinātu aktīvas un veselīgas vecumdienas visiem;

Ar novecošanu saistītas slimības

| 19. | uzsver, bieži netiek novērtēta daudzu slimību, piemēram, sirds slimību nozīme sieviešu gadījumā, jo tā tiek uzskatīta par problēmu, kas skar galvenokārt vīriešus; pauž nožēlu par to, ka daudzos infarkta gadījumos sievietēm tas netiek diagnosticēts, jo simptomi kopumā atšķiras no tiem, ko novēro vīriešiem; uzsver arī to, ka ārstēšanas procesā būtu jāņem vērā konkrētas ar dzimumu saistītas bioloģiskās atšķirības; |
| --- | --- |

19.

uzsver, bieži netiek novērtēta daudzu slimību, piemēram, sirds slimību nozīme sieviešu gadījumā, jo tā tiek uzskatīta par problēmu, kas skar galvenokārt vīriešus; pauž nožēlu par to, ka daudzos infarkta gadījumos sievietēm tas netiek diagnosticēts, jo simptomi kopumā atšķiras no tiem, ko novēro vīriešiem; uzsver arī to, ka ārstēšanas procesā būtu jāņem vērā konkrētas ar dzimumu saistītas bioloģiskās atšķirības;

| 20. | aicina dalībvalstis īstenot sabiedrības informēšanas programmas, kas vērstas uz sievietēm, lai veicinātu izpratni par riska faktoriem, kas saistīti ar sirds un asinsvadu slimībām, kā arī izveidot specializētas programmas, kas nepārtraukti sagatavotu veselības aprūpes speciālistus; |
| --- | --- |

20.

aicina dalībvalstis īstenot sabiedrības informēšanas programmas, kas vērstas uz sievietēm, lai veicinātu izpratni par riska faktoriem, kas saistīti ar sirds un asinsvadu slimībām, kā arī izveidot specializētas programmas, kas nepārtraukti sagatavotu veselības aprūpes speciālistus;

| 21. | pauž nožēlu, ka pārāk maz uzmanības tiek pievērsts pieaugošajam alkohola patēriņam starp vecāka gadagājuma sievietēm Eiropā, un aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis veikt pētījumus par šo problēmu un tās ietekmi uz vecāka gadagājuma sieviešu fizisko un garīgo veselību; |
| --- | --- |

21.

pauž nožēlu, ka pārāk maz uzmanības tiek pievērsts pieaugošajam alkohola patēriņam starp vecāka gadagājuma sievietēm Eiropā, un aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis veikt pētījumus par šo problēmu un tās ietekmi uz vecāka gadagājuma sieviešu fizisko un garīgo veselību;

| 22. | ar bažām norāda, ka pieaudzis smēķējošo sieviešu skaits, tātad attiecīgi palielinājies risks sievietēm saslimt ar plaušu vēzi un sirds slimībām; aicina dalībvalstis un Komisiju ieviest smēķēšanas apkarošanas programmas, jo īpaši pievēršot uzmanību gados jaunām sievietēm (WHO aplēses liecina, ka Eiropā smēķējošo sieviešu skaits palielināsies no pašreizējiem 12 % līdz 20 % 2025. gadā); |
| --- | --- |

22.

ar bažām norāda, ka pieaudzis smēķējošo sieviešu skaits, tātad attiecīgi palielinājies risks sievietēm saslimt ar plaušu vēzi un sirds slimībām; aicina dalībvalstis un Komisiju ieviest smēķēšanas apkarošanas programmas, jo īpaši pievēršot uzmanību gados jaunām sievietēm (WHO aplēses liecina, ka Eiropā smēķējošo sieviešu skaits palielināsies no pašreizējiem 12 % līdz 20 % 2025. gadā);

| 23. | aicina Komisiju atbalstīt iniciatīvas, kas veicinātu veselību, piemēram, attiecīgi informējot par tabakas un alkohola lietošanas izraisītajiem riskiem, par sabalansēta uztura labvēlīgo ietekmi un par atbilstošu fizisko aktivitāšu nozīmi kā līdzekļiem, lai izvairītos no liekā svara, paaugstināta asinsspiediena un ar to saistītām komplikācijām; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju atbalstīt iniciatīvas, kas veicinātu veselību, piemēram, attiecīgi informējot par tabakas un alkohola lietošanas izraisītajiem riskiem, par sabalansēta uztura labvēlīgo ietekmi un par atbilstošu fizisko aktivitāšu nozīmi kā līdzekļiem, lai izvairītos no liekā svara, paaugstināta asinsspiediena un ar to saistītām komplikācijām;

| 24. | aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot informatīvas kampaņas, kas vērstas uz sievietēm pirms menopauzes vai menopauzes periodā; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot informatīvas kampaņas, kas vērstas uz sievietēm pirms menopauzes vai menopauzes periodā;

| 25. | aicina dalībvalstis veicināt sabiedrības izpratni par kaulu un locītavu slimībām, īstenojot sabiedrības informēšanas un izglītošanas programmas par šo slimību profilaksi un ārstēšanu; |
| --- | --- |

25.

aicina dalībvalstis veicināt sabiedrības izpratni par kaulu un locītavu slimībām, īstenojot sabiedrības informēšanas un izglītošanas programmas par šo slimību profilaksi un ārstēšanu;

| 26. | aicina Komisiju ierosināt ES rīcības plāna izstrādi par nelipīgām slimībām, attīstot tālāk rezultātus, ko deva 2011. gada septembra ANO augstākā līmeņa sanāksme par nelipīgām slimībām un sabiedriskās apspriešanas process, ko Komisija uzsāka 2012. gada martā un aprīlī; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju ierosināt ES rīcības plāna izstrādi par nelipīgām slimībām, attīstot tālāk rezultātus, ko deva 2011. gada septembra ANO augstākā līmeņa sanāksme par nelipīgām slimībām un sabiedriskās apspriešanas process, ko Komisija uzsāka 2012. gada martā un aprīlī;

| 27. | mudina Komisiju vairāk uzmanības pievērst jauniešiem, jo īpaši saistībā ar paredzamo Direktīvas 2001/37/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

27.

mudina Komisiju vairāk uzmanības pievērst jauniešiem, jo īpaši saistībā ar paredzamo Direktīvas 2001/37/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu pārskatīšanu;

| 28. | aicina Komisiju izstrādāt un īstenot īpašu Eiropas Savienības stratēģiju, Padomes ieteikuma veidā, diabēta profilaksei, diagnostikai un ārstēšanai, kā arī informācijas un pētniecības aktivitātēm šajā jomā, nodrošinot transversālas dzimuma jautājumu pieejas un dzimumu līdztiesības aspektu iekļaušanu; vienlaikus ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. panta 7. punktu; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju izstrādāt un īstenot īpašu Eiropas Savienības stratēģiju, Padomes ieteikuma veidā, diabēta profilaksei, diagnostikai un ārstēšanai, kā arī informācijas un pētniecības aktivitātēm šajā jomā, nodrošinot transversālas dzimuma jautājumu pieejas un dzimumu līdztiesības aspektu iekļaušanu; vienlaikus ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. panta 7. punktu;

| 29. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt visaptverošu pieeju, ņemot vērā dzimumu atšķirības, Alcheimera slimībai un citām demencēm, lai uzlabotu pacientu un viņu ģimenes locekļu dzīves kvalitāti un veicinātu cilvēka cieņas saglabāšanu; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt visaptverošu pieeju, ņemot vērā dzimumu atšķirības, Alcheimera slimībai un citām demencēm, lai uzlabotu pacientu un viņu ģimenes locekļu dzīves kvalitāti un veicinātu cilvēka cieņas saglabāšanu;

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis rīkot informēšanas kampaņas plašai sabiedrībai par Alcheimera slimību (informējot par slimību un tās ārstēšanas un aprūpes iespējām) sadarbībā ar Alcheimera pacientu apvienībām valstu un Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju un dalībvalstis rīkot informēšanas kampaņas plašai sabiedrībai par Alcheimera slimību (informējot par slimību un tās ārstēšanas un aprūpes iespējām) sadarbībā ar Alcheimera pacientu apvienībām valstu un Eiropas līmenī;

| 31. | aicina dalībvalstis steidzami izstrādāt valstu plānus un stratēģijas attiecībā uz Alcheimera slimību, ja tie vēl nav izstrādāti; |
| --- | --- |

31.

aicina dalībvalstis steidzami izstrādāt valstu plānus un stratēģijas attiecībā uz Alcheimera slimību, ja tie vēl nav izstrādāti;

| 32. | ar bažām norāda, ka ES lielākais pašnāvību rādītājs ir reģistrēts vecuma grupā virs 65 gadiem, un pašnāvības mēģinājumus biežāk izdara sievietes nekā vīrieši, un šis skaits palielinās ekonomikas lejupslīdes dēļ, kas pasliktina ietekmi uz vecāka gadagājuma sievietēm; mudina Komisiju publicēt pētījumu par saikni starp šo statistiku un ekonomikas krīzes nesamērīgo ietekmi uz vecāka gadagājuma sievietēm; |
| --- | --- |

32.

ar bažām norāda, ka ES lielākais pašnāvību rādītājs ir reģistrēts vecuma grupā virs 65 gadiem, un pašnāvības mēģinājumus biežāk izdara sievietes nekā vīrieši, un šis skaits palielinās ekonomikas lejupslīdes dēļ, kas pasliktina ietekmi uz vecāka gadagājuma sievietēm; mudina Komisiju publicēt pētījumu par saikni starp šo statistiku un ekonomikas krīzes nesamērīgo ietekmi uz vecāka gadagājuma sievietēm;

| 33. | aicina dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju un Eurostat uzlabot pēc dzimuma un vecuma sadalītu datu apkopošanu, kā arī ievākt informāciju par garīgo veselību un par attiecību starp garīgo veselību un veselīgas dzīves gadu skaitu; |
| --- | --- |

33.

aicina dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju un Eurostat uzlabot pēc dzimuma un vecuma sadalītu datu apkopošanu, kā arī ievākt informāciju par garīgo veselību un par attiecību starp garīgo veselību un veselīgas dzīves gadu skaitu;

| 34. | aicina dalībvalstis īstenot speciālās apmācības kursus ģimenes ārstiem un garīgās veselības aprūpes darbiniekiem, tostarp ārstiem, psihologiem, medmāsām, par neirodeģeneratīvo slimību un depresīvo traucējumu novēršanu un ārstēšanu, pievēršot īpašu uzmanību papildu problēmām, kas rodas vecāka gadagājuma sievietēm; |
| --- | --- |

34.

aicina dalībvalstis īstenot speciālās apmācības kursus ģimenes ārstiem un garīgās veselības aprūpes darbiniekiem, tostarp ārstiem, psihologiem, medmāsām, par neirodeģeneratīvo slimību un depresīvo traucējumu novēršanu un ārstēšanu, pievēršot īpašu uzmanību papildu problēmām, kas rodas vecāka gadagājuma sievietēm;

| 35. | aicina dalībvalstis kā prioritārus noteikt pasākumus to slimību jomā, kas izraisa atmiņas zudumu, piemēram, demence, un paplašināt medicīniskās un sociālās izpētes centienus, lai paaugstinātu slimnieku un viņu aprūpētāju dzīves kvalitāti, nodrošinātu veselības aizsardzības un aprūpes pakalpojumu ilgtspēju un rosinātu uzlabojumus Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

35.

aicina dalībvalstis kā prioritārus noteikt pasākumus to slimību jomā, kas izraisa atmiņas zudumu, piemēram, demence, un paplašināt medicīniskās un sociālās izpētes centienus, lai paaugstinātu slimnieku un viņu aprūpētāju dzīves kvalitāti, nodrošinātu veselības aizsardzības un aprūpes pakalpojumu ilgtspēju un rosinātu uzlabojumus Eiropas līmenī;

| 36. | aicina dalībvalstis nodrošināt to, lai darbinieki, kas strādā valsts un privātajā sektorā un kas aprūpē vecāka gadagājuma cilvēkus, piedalītos realizētajās mācību programmās un regulārā novērtēšanā; |
| --- | --- |

36.

aicina dalībvalstis nodrošināt to, lai darbinieki, kas strādā valsts un privātajā sektorā un kas aprūpē vecāka gadagājuma cilvēkus, piedalītos realizētajās mācību programmās un regulārā novērtēšanā;

| 37. | aicina dalībvalstis veicināt medicīnas studijas gerontoloģijas specialitātē valsts universitātēs; |
| --- | --- |

37.

aicina dalībvalstis veicināt medicīnas studijas gerontoloģijas specialitātē valsts universitātēs;

Veselības aprūpes pakalpojumu pieejamība

| 38. | aicina dalībvalstis atbalstīt iniciatīvas, kas nepieciešamas, lai veicinātu veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību vecāka gadagājuma sievietēm, neraugoties uz personiskajiem, ekonomiskajiem un sociālajiem apstākļiem, tostarp sievietēm, kuras dzīvo tālu no lielākiem apdzīvotības centriem un apvidos, kur ir grūti piekļūt, liekot uzsvaru uz individuālo aprūpi, tostarp visilgākajiem iespējamiem mājas aprūpes periodiem, īpašiem atbalsta un palīdzības veidiem aprūpes nodrošinātājiem un uz telemedicīnu, ciktāl tā var uzlabot to cilvēku dzīves kvalitāti, kuri slimo ar hroniskām slimībām, un palīdzēt saīsināt gaidīšanas sarakstus; |
| --- | --- |

38.

aicina dalībvalstis atbalstīt iniciatīvas, kas nepieciešamas, lai veicinātu veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību vecāka gadagājuma sievietēm, neraugoties uz personiskajiem, ekonomiskajiem un sociālajiem apstākļiem, tostarp sievietēm, kuras dzīvo tālu no lielākiem apdzīvotības centriem un apvidos, kur ir grūti piekļūt, liekot uzsvaru uz individuālo aprūpi, tostarp visilgākajiem iespējamiem mājas aprūpes periodiem, īpašiem atbalsta un palīdzības veidiem aprūpes nodrošinātājiem un uz telemedicīnu, ciktāl tā var uzlabot to cilvēku dzīves kvalitāti, kuri slimo ar hroniskām slimībām, un palīdzēt saīsināt gaidīšanas sarakstus;

| 39. | aicina dalībvalstis, plānojot budžetu veselības aprūpes pakalpojumu jomā, analizēt, pārraudzīt un ņemt vērā arī dzimumu aspektu; |
| --- | --- |

39.

aicina dalībvalstis, plānojot budžetu veselības aprūpes pakalpojumu jomā, analizēt, pārraudzīt un ņemt vērā arī dzimumu aspektu;

| 40. | aicina dalībvalstis tālāk attīstīt e-veselības pakalpojumus un ar dzimumu saistītus atbalstošus risinājumus dzīves telpā, lai veicinātu patstāvīgu dzīvi mājās un padarītu efektīvākus un pieejamākus veselības aprūpes pakalpojumus vecāka gadagājuma sievietēm, kuras ir izolētas mobilitātes problēmu dēļ, un kurām bieži vien šādas iespējas ir liegtas, kā arī izveidot visu diennakti pieejamu padomdošanas tīklu pa telefonu; |
| --- | --- |

40.

aicina dalībvalstis tālāk attīstīt e-veselības pakalpojumus un ar dzimumu saistītus atbalstošus risinājumus dzīves telpā, lai veicinātu patstāvīgu dzīvi mājās un padarītu efektīvākus un pieejamākus veselības aprūpes pakalpojumus vecāka gadagājuma sievietēm, kuras ir izolētas mobilitātes problēmu dēļ, un kurām bieži vien šādas iespējas ir liegtas, kā arī izveidot visu diennakti pieejamu padomdošanas tīklu pa telefonu;

| 41. | aicina izstrādāt tiesībās pamatotu pieeju, lai vecāka gadagājuma cilvēki varētu aktīvi iesaistīties lēmumu pieņemšanā par viņiem sniegto aprūpes un sociālo pakalpojumu izvēli un veidu; |
| --- | --- |

41.

aicina izstrādāt tiesībās pamatotu pieeju, lai vecāka gadagājuma cilvēki varētu aktīvi iesaistīties lēmumu pieņemšanā par viņiem sniegto aprūpes un sociālo pakalpojumu izvēli un veidu;

| 42. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka sociālās aizsardzības un jo īpaši slimības apdrošināšanas sistēmās tiktu ņemts vērā sieviešu bezdarba līmenis un sociālās grūtības, lai sievietes nepaliktu bez aizsardzības; |
| --- | --- |

42.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka sociālās aizsardzības un jo īpaši slimības apdrošināšanas sistēmās tiktu ņemts vērā sieviešu bezdarba līmenis un sociālās grūtības, lai sievietes nepaliktu bez aizsardzības;

| 43. | uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt un veicināt piekļuvi medicīniskajai palīdzībai, veselības aprūpei un citiem palīdzības veidiem sievietēm, kurām, neskatoties uz savām veselības problēmām, ir jārūpējas par apgādājamajiem; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt un veicināt piekļuvi medicīniskajai palīdzībai, veselības aprūpei un citiem palīdzības veidiem sievietēm, kurām, neskatoties uz savām veselības problēmām, ir jārūpējas par apgādājamajiem;

| 44. | mudina reorganizēt valsts un privātās iestādes, kas nodrošina veselības aprūpi vecāka gadagājuma cilvēkiem līdzīgi slimnīcām, lai tās būtu piemērotākas klientu vajadzībām, ne tikai nodrošinot medicīnisko aprūpi, bet kā prioritāti nosakot arī jebkādas neatkarīgas vai radošas darbības, lai slimniekiem nebūtu jākļūst atkarīgiem no aprūpes iestādēm; |
| --- | --- |

44.

mudina reorganizēt valsts un privātās iestādes, kas nodrošina veselības aprūpi vecāka gadagājuma cilvēkiem līdzīgi slimnīcām, lai tās būtu piemērotākas klientu vajadzībām, ne tikai nodrošinot medicīnisko aprūpi, bet kā prioritāti nosakot arī jebkādas neatkarīgas vai radošas darbības, lai slimniekiem nebūtu jākļūst atkarīgiem no aprūpes iestādēm;

| 45. | ir pārliecināts, ka ar vecāka gadagājuma iedzīvotājiem, kas dzīvo valsts un privātos aprūpes centros, ir jāapspriežas par šo iestāžu darbību; |
| --- | --- |

45.

ir pārliecināts, ka ar vecāka gadagājuma iedzīvotājiem, kas dzīvo valsts un privātos aprūpes centros, ir jāapspriežas par šo iestāžu darbību;

| 46. | uzstāj, lai medicīnas un paramedicīnas personāls arvien lielākā skaitā būtu labi apmācīts un sagatavots pieejai, kas, ņemot vērā dzimumu un vecumu, ievērotu vecāka gadagājuma sieviešu īpašās psiholoģiskās, relacionālās un informatīvās vajadzības; |
| --- | --- |

46.

uzstāj, lai medicīnas un paramedicīnas personāls arvien lielākā skaitā būtu labi apmācīts un sagatavots pieejai, kas, ņemot vērā dzimumu un vecumu, ievērotu vecāka gadagājuma sieviešu īpašās psiholoģiskās, relacionālās un informatīvās vajadzības;

| 47. | aicina, lai medicīnas darbinieku izglītošanā tiktu paplašināta apmācība uzklausīšanas un psiholoģijas jomā; aicina arī, lai šajā profilakses politikā laikus tiktu iesaistīti arī sociālie darbinieki; |
| --- | --- |

47.

aicina, lai medicīnas darbinieku izglītošanā tiktu paplašināta apmācība uzklausīšanas un psiholoģijas jomā; aicina arī, lai šajā profilakses politikā laikus tiktu iesaistīti arī sociālie darbinieki;

| 48. | mudina izveidot asociācijas un ieviest palīdzības dienestus pa tālruni, lai nodrošinātu aprūpi, aizsardzību un psiholoģisko atbalstu vecāka gadagājuma cilvēkiem; |
| --- | --- |

48.

mudina izveidot asociācijas un ieviest palīdzības dienestus pa tālruni, lai nodrošinātu aprūpi, aizsardzību un psiholoģisko atbalstu vecāka gadagājuma cilvēkiem;

| 49. | aicina dalībvalstis un Komisiju vākt datus un apmainīties ar labāko praksi, rūpējoties, lai tā attiektos arī uz dzimumu līdztiesības jautājumiem, lai sekmētu labas prakses noteikšanu attiecībā uz to, kā atvieglot piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem, jo īpaši, izvairoties no apgrūtinošām administratīvām procedūrām un izstrādājot īpašus pasākumus un politikas virzienus, kas ļautu uzlabot vecāka gadagājuma sieviešu dzīves kvalitāti, kā arī konsultēt valdības par to, kā izveidot tādu vidi, lai dalībvalstīs veicinātu izpratni par ar vecumu saistītām slimībām; |
| --- | --- |

49.

aicina dalībvalstis un Komisiju vākt datus un apmainīties ar labāko praksi, rūpējoties, lai tā attiektos arī uz dzimumu līdztiesības jautājumiem, lai sekmētu labas prakses noteikšanu attiecībā uz to, kā atvieglot piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem, jo īpaši, izvairoties no apgrūtinošām administratīvām procedūrām un izstrādājot īpašus pasākumus un politikas virzienus, kas ļautu uzlabot vecāka gadagājuma sieviešu dzīves kvalitāti, kā arī konsultēt valdības par to, kā izveidot tādu vidi, lai dalībvalstīs veicinātu izpratni par ar vecumu saistītām slimībām;

| 50. | mudina dalībvalstis stiprināt profilaktisko veselības aprūpi vecāka gadagājuma sievietēm, piemēram, nodrošinot pieejamus un regulārus mamogrāfiskos izmeklējumus un dzemdes kakla uztriepes pārbaudes, lai atceltu vecuma ierobežojumus profilaktiskās veselības aprūpes pieejamībā, piemēram, attiecībā uz krūts vēža skrīningu, un lai vairotu izpratni par šā skrīninga nozīmīgumu; |
| --- | --- |

50.

mudina dalībvalstis stiprināt profilaktisko veselības aprūpi vecāka gadagājuma sievietēm, piemēram, nodrošinot pieejamus un regulārus mamogrāfiskos izmeklējumus un dzemdes kakla uztriepes pārbaudes, lai atceltu vecuma ierobežojumus profilaktiskās veselības aprūpes pieejamībā, piemēram, attiecībā uz krūts vēža skrīningu, un lai vairotu izpratni par šā skrīninga nozīmīgumu;

| 51. | aicina Komisiju palielināt centienus, lai izplatītu visā Eiropas Savienībā profilakses kultūru, un dalībvalstis biežāk īstenot informācijas un izpratnes veidošanas kampaņas skolās, darba vietās un veco ļaužu centros, sadarbībā ar nozares darbiniekiem, vietējām iestādēm un nevalstiskajām organizācijām (NVO); |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju palielināt centienus, lai izplatītu visā Eiropas Savienībā profilakses kultūru, un dalībvalstis biežāk īstenot informācijas un izpratnes veidošanas kampaņas skolās, darba vietās un veco ļaužu centros, sadarbībā ar nozares darbiniekiem, vietējām iestādēm un nevalstiskajām organizācijām (NVO);

Pētniecība un profilakse

| 52. | ar bažām norāda uz 2011. gada aprīlī publicētajiem ES pētījuma rezultātiem, kas liecina, ka vismaz 28 % sieviešu 60 un vairāk gadu vecumā pēdējo 12 mēnešu laikā ir piedzīvojušas pārdarījumus; uzskata, ka prioritātei ir jābūt aizsargāt vecāka gadagājuma cilvēkus no tīšas un netīšas vai neuzmanības izraisītas vardarbības, nevērīgas izturēšanās un izmantošanas; aicina dalībvalstis stiprināt pasākumus, lai novērstu vardarbību pret vecāka gadagājuma cilvēkiem mājās un iestādēs; |
| --- | --- |

52.

ar bažām norāda uz 2011. gada aprīlī publicētajiem ES pētījuma rezultātiem, kas liecina, ka vismaz 28 % sieviešu 60 un vairāk gadu vecumā pēdējo 12 mēnešu laikā ir piedzīvojušas pārdarījumus; uzskata, ka prioritātei ir jābūt aizsargāt vecāka gadagājuma cilvēkus no tīšas un netīšas vai neuzmanības izraisītas vardarbības, nevērīgas izturēšanās un izmantošanas; aicina dalībvalstis stiprināt pasākumus, lai novērstu vardarbību pret vecāka gadagājuma cilvēkiem mājās un iestādēs;

| 53. | ir svarīgi izmantot medicīnisko pētījumu pieeju, ņemot vērā problēmas, kas ir aktuālas tieši vīriešiem vai sievietēm; |
| --- | --- |

53.

ir svarīgi izmantot medicīnisko pētījumu pieeju, ņemot vērā problēmas, kas ir aktuālas tieši vīriešiem vai sievietēm;

| 54. | norāda, ka saskaņā ar vīriešu un sieviešu līdztiesības stratēģiju (2010.–2015. gads) sievietēm un vīriešiem ir raksturīgas konkrētas slimības un noteikti veselības riski, kas ir pienācīgi jāņem vērā, veicot medicīniskos pētījumus un sniedzot veselības aizsardzības pakalpojumus; |
| --- | --- |

54.

norāda, ka saskaņā ar vīriešu un sieviešu līdztiesības stratēģiju (2010.–2015. gads) sievietēm un vīriešiem ir raksturīgas konkrētas slimības un noteikti veselības riski, kas ir pienācīgi jāņem vērā, veicot medicīniskos pētījumus un sniedzot veselības aizsardzības pakalpojumus;

| 55. | aicina pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros izstrādāt pētījuma stratēģisko plānu saistībā ar veselības aprūpi sievietēm turpmākiem desmit gadiem un izveidot sieviešu veselības pētniecības institūtu, lai nodrošinātu tā īstenošanu; |
| --- | --- |

55.

aicina pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros izstrādāt pētījuma stratēģisko plānu saistībā ar veselības aprūpi sievietēm turpmākiem desmit gadiem un izveidot sieviešu veselības pētniecības institūtu, lai nodrošinātu tā īstenošanu;

| 56. | ir svarīgi nodrošināt to, lai, novērtējot medikamentus, valsts konsultatīvajās komitejās kā ekspertes tehnoloģiju un zinātnes jomā darbotos arī sievietes; |
| --- | --- |

56.

ir svarīgi nodrošināt to, lai, novērtējot medikamentus, valsts konsultatīvajās komitejās kā ekspertes tehnoloģiju un zinātnes jomā darbotos arī sievietes;

| 57. | aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis iekļaut vardarbību pret vecāka gadagājuma cilvēkiem kā izpētes tematu neirodeģeneratīvo slimību kopīgajā programmā, lai noteiktu tās izplatību un ietekmi uz cilvēkiem ar demenci; |
| --- | --- |

57.

aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis iekļaut vardarbību pret vecāka gadagājuma cilvēkiem kā izpētes tematu neirodeģeneratīvo slimību kopīgajā programmā, lai noteiktu tās izplatību un ietekmi uz cilvēkiem ar demenci;

| 58. | atbalsta Eiropas Inovācijas partnerību aktīvām un veselīgām vecumdienām kā izmēģinājuma projektu, lai līdz 2020. gadam par diviem gadiem palielinātu ES iedzīvotāju dzīves ilgumu, dzīvojot ar labu veselību, un aicina Eiropā sasniegt trīs mērķus saistībā ar veselības un dzīves līmeņa uzlabošanu vecāka gadagājuma cilvēkiem un aprūpes pasākumu ilgtspējas un efektivitātes uzlabošanu; |
| --- | --- |

58.

atbalsta Eiropas Inovācijas partnerību aktīvām un veselīgām vecumdienām kā izmēģinājuma projektu, lai līdz 2020. gadam par diviem gadiem palielinātu ES iedzīvotāju dzīves ilgumu, dzīvojot ar labu veselību, un aicina Eiropā sasniegt trīs mērķus saistībā ar veselības un dzīves līmeņa uzlabošanu vecāka gadagājuma cilvēkiem un aprūpes pasākumu ilgtspējas un efektivitātes uzlabošanu;

| 59. | atzinīgi vērtē projektus un iniciatīvas uztura un dzīvesveida jomā (veselīga uztura projektu “EATWELL”, ES rīcības programmu “Uzturs, fiziskas aktivitātes un veselība” un sāls patēriņa samazināšanas sistēmu) un Eiropas partnerību vēža apkarošanai; |
| --- | --- |

59.

atzinīgi vērtē projektus un iniciatīvas uztura un dzīvesveida jomā (veselīga uztura projektu “EATWELL”, ES rīcības programmu “Uzturs, fiziskas aktivitātes un veselība” un sāls patēriņa samazināšanas sistēmu) un Eiropas partnerību vēža apkarošanai;

| 60. | uzsver, ka visiem mērķiem un pasākumiem, ko īsteno ES otrās rīcības programmas veselības aprūpes jomā, būtu jāpalīdz veicināt izpratni un pieņemt to, ka vīriešu un sieviešu vajadzības un atbilstošā pieeja veselības aprūpes jomā atšķiras; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka visiem mērķiem un pasākumiem, ko īsteno ES otrās rīcības programmas veselības aprūpes jomā, būtu jāpalīdz veicināt izpratni un pieņemt to, ka vīriešu un sieviešu vajadzības un atbilstošā pieeja veselības aprūpes jomā atšķiras;

| 61. | atbalsta Komisijas priekšlikumu par kohēzijas politikas tiesību aktu kopumu (2014.–2020. gads), kuras ieguldījumu prioritātes ir aktīvas un veselīgas vecumdienas un inovācijas; |
| --- | --- |

61.

atbalsta Komisijas priekšlikumu par kohēzijas politikas tiesību aktu kopumu (2014.–2020. gads), kuras ieguldījumu prioritātes ir aktīvas un veselīgas vecumdienas un inovācijas;

| 62. | pauž nožēlu, ka 97 % no veselības aprūpes budžeta tiek tērēti nelipīgu slimību ārstēšanai, bet tikai 3 % ir paredzēti profilakses pasākumiem, kaut arī strauji pieaug nelipīgu slimību ārstēšanas un ar tām saistītās aprūpes izmaksas, jo diagnostika un ārstēšana ir pieejama plašākam sabiedrības lokam; šajā sakarībā aicina dalībvalstis palielināt veselības aprūpes budžetu, lai iekļautu profilakses pasākumus; |
| --- | --- |

62.

pauž nožēlu, ka 97 % no veselības aprūpes budžeta tiek tērēti nelipīgu slimību ārstēšanai, bet tikai 3 % ir paredzēti profilakses pasākumiem, kaut arī strauji pieaug nelipīgu slimību ārstēšanas un ar tām saistītās aprūpes izmaksas, jo diagnostika un ārstēšana ir pieejama plašākam sabiedrības lokam; šajā sakarībā aicina dalībvalstis palielināt veselības aprūpes budžetu, lai iekļautu profilakses pasākumus;

| 63. | aicina Komisiju vairāk uzmanības pievērst tam, lai novērstu slimību cēloņus, un tādējādi veicināt profilakses pasākumus dažādās nozarēs un visos sabiedrības līmeņos; aicina Komisiju uzlabot situāciju veselības jomā, savlaicīgi nosakot slimības diagnozi, veicinot veselīgu dzīvesveidu un nodrošinot atbilstošu veselības aprūpi un piemērotus darba apstākļus vecāka gadagājuma darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

63.

aicina Komisiju vairāk uzmanības pievērst tam, lai novērstu slimību cēloņus, un tādējādi veicināt profilakses pasākumus dažādās nozarēs un visos sabiedrības līmeņos; aicina Komisiju uzlabot situāciju veselības jomā, savlaicīgi nosakot slimības diagnozi, veicinot veselīgu dzīvesveidu un nodrošinot atbilstošu veselības aprūpi un piemērotus darba apstākļus vecāka gadagājuma darba ņēmējiem;

| 64. | aicina dalībvalstis vairāk pievērsties informēšanas kampaņām par osteoporozi un sniegt skaidrāku informāciju par agrīnu osteoporozes diagnostiku, lai izvairītos no kaulu lūzumiem, kā arī uzlabot piekļuvi kaulu minerālā blīvuma mērījumu izmeklējumiem; |
| --- | --- |

64.

aicina dalībvalstis vairāk pievērsties informēšanas kampaņām par osteoporozi un sniegt skaidrāku informāciju par agrīnu osteoporozes diagnostiku, lai izvairītos no kaulu lūzumiem, kā arī uzlabot piekļuvi kaulu minerālā blīvuma mērījumu izmeklējumiem;

| 65. | piekrīt WHO “gender challenge”, saskaņā ar kuru nepieciešams labāk novērtēt riska faktorus attiecībā uz sieviešu veselību; tādēļ atzinīgi vērtē WHO ieteikumus izveidot “veciem cilvēkiem piemērotu” vidi un paplašināt vecāka gadagājuma sieviešu iespējas lietderīgi piedalīties sabiedrības dzīvē, tostarp veicinot nozaru sadarbību, lai apzinātu un atbalstītu ar veselības jomu nesaistītus pasākumus, kas var uzlabot sieviešu veselību; |
| --- | --- |

65.

piekrīt WHO “gender challenge”, saskaņā ar kuru nepieciešams labāk novērtēt riska faktorus attiecībā uz sieviešu veselību; tādēļ atzinīgi vērtē WHO ieteikumus izveidot “veciem cilvēkiem piemērotu” vidi un paplašināt vecāka gadagājuma sieviešu iespējas lietderīgi piedalīties sabiedrības dzīvē, tostarp veicinot nozaru sadarbību, lai apzinātu un atbalstītu ar veselības jomu nesaistītus pasākumus, kas var uzlabot sieviešu veselību;

| 66. | lūdz dalībvalstīm medicīnas un paramedicīnas personāla apmācībā norādīt sirds un asinsvadu slimību atšķirīgās klīniskās pazīmes un simptomus sievietēm, uzsverot, kāpēc ir svarīgi ātri sākt ārstēšanu; |
| --- | --- |

66.

lūdz dalībvalstīm medicīnas un paramedicīnas personāla apmācībā norādīt sirds un asinsvadu slimību atšķirīgās klīniskās pazīmes un simptomus sievietēm, uzsverot, kāpēc ir svarīgi ātri sākt ārstēšanu;

| 67. | aicina Komisiju un Padomi pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros veicināt ciešāku zinātnisko sadarbību un salīdzinošo pētniecību multiplās sklerozes jomā Eiropas Savienībā, lai būtu vieglāk nodrošināt atbilstošu ārstēšanu šīs slimības gadījumā, kas izraisa nopietnus kustību traucējumus, jo īpaši vecāka gadagājuma sievietēm; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju un Padomi pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros veicināt ciešāku zinātnisko sadarbību un salīdzinošo pētniecību multiplās sklerozes jomā Eiropas Savienībā, lai būtu vieglāk nodrošināt atbilstošu ārstēšanu šīs slimības gadījumā, kas izraisa nopietnus kustību traucējumus, jo īpaši vecāka gadagājuma sievietēm;

| 68. | aicina Komisiju turpināt atbalstīt īpašas izpratnes veidošanas kampaņas, —kas jo īpaši paredzētas vecāka gada gājuma sievietēm, kurās uzmanība pievērsta dzimuma un vecuma noteiktām atšķirībām – par sabalansētu uzturu un fizisko aktivitāšu nozīmi, ņemot vērā, ka tie ir faktori, kas spēj novērst pēkšņas nāves gadījumus un samazināt saslimstību ar sirds slimībām, osteoporozi un dažiem vēža veidiem; |
| --- | --- |

68.

aicina Komisiju turpināt atbalstīt īpašas izpratnes veidošanas kampaņas, —kas jo īpaši paredzētas vecāka gada gājuma sievietēm, kurās uzmanība pievērsta dzimuma un vecuma noteiktām atšķirībām – par sabalansētu uzturu un fizisko aktivitāšu nozīmi, ņemot vērā, ka tie ir faktori, kas spēj novērst pēkšņas nāves gadījumus un samazināt saslimstību ar sirds slimībām, osteoporozi un dažiem vēža veidiem;

| 69. | tādēļ aicina, lai gan skolā, gan izmantojot ar veselību saistītus ziņojumus, tiktu nodrošināta informēšana un izglītošana par pareizu uzturu un riskiem veselībai, ko rada nepilnvērtīgs uzturs; |
| --- | --- |

69.

tādēļ aicina, lai gan skolā, gan izmantojot ar veselību saistītus ziņojumus, tiktu nodrošināta informēšana un izglītošana par pareizu uzturu un riskiem veselībai, ko rada nepilnvērtīgs uzturs;

| 70. | aicina Komisiju konsultēties ar Padomi, lai efektīvi veicinātu un īstenotu ieteikumu par vēža skrīningu; vērš uzmanību uz to iedzīvotāju daļu, kuri dzīvo grūtos sociālos un ekonomiskos apstākļos, lai samazinātu nevienlīdzību veselības aprūpes jomā; mudina tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, īstenot minēto ieteikumu saskaņā ar Eiropas pamatnostādnēm attiecībā uz kvalitātes garantiju; |
| --- | --- |

70.

aicina Komisiju konsultēties ar Padomi, lai efektīvi veicinātu un īstenotu ieteikumu par vēža skrīningu; vērš uzmanību uz to iedzīvotāju daļu, kuri dzīvo grūtos sociālos un ekonomiskos apstākļos, lai samazinātu nevienlīdzību veselības aprūpes jomā; mudina tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, īstenot minēto ieteikumu saskaņā ar Eiropas pamatnostādnēm attiecībā uz kvalitātes garantiju;

| 71 | aicina Komisiju un Padomi noteikt vecuma slieksni piekļuvei skrīninga programmām, vismaz valstīs, kurās biežāk novērota saslimstība ar vēzi, vai arī gadījumos, kad pastāv īpašs risks ģimenes slimību vēstures dēļ, kā arī iekļaut šajās programmās sievietes lielā vecumā, lai pagarinātu paredzamo dzīves ilgumu; |
| --- | --- |

71

aicina Komisiju un Padomi noteikt vecuma slieksni piekļuvei skrīninga programmām, vismaz valstīs, kurās biežāk novērota saslimstība ar vēzi, vai arī gadījumos, kad pastāv īpašs risks ģimenes slimību vēstures dēļ, kā arī iekļaut šajās programmās sievietes lielā vecumā, lai pagarinātu paredzamo dzīves ilgumu;

| 72. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt sieviešu tiesības saistībā ar cīņu pret jebkādu vardarbību un diskrimināciju novecošanas vai dzimuma dēļ, tostarp rīkojot izpratnes veicināšanas un informēšanas kampaņas, kas paredzētas visiem Eiropas iedzīvotājiem, pat visjaunākā vecuma bērniem; |
| --- | --- |

72.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt sieviešu tiesības saistībā ar cīņu pret jebkādu vardarbību un diskrimināciju novecošanas vai dzimuma dēļ, tostarp rīkojot izpratnes veicināšanas un informēšanas kampaņas, kas paredzētas visiem Eiropas iedzīvotājiem, pat visjaunākā vecuma bērniem;

| 73. | aicina dalībvalstis uzlabot klīniskos pētījumus par sievietēm un uzskata, ka nesenā priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par cilvēkiem paredzētu zāļu klīniskajiem izmēģinājumiem, ar ko atceļ Direktīvu 2001/20/EK, pārskatīšana varētu būt vērsta uz tiem; |
| --- | --- |

73.

aicina dalībvalstis uzlabot klīniskos pētījumus par sievietēm un uzskata, ka nesenā priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par cilvēkiem paredzētu zāļu klīniskajiem izmēģinājumiem, ar ko atceļ Direktīvu 2001/20/EK, pārskatīšana varētu būt vērsta uz tiem;

| 74. | aicina dalībvalstis izstrādāt inovatīvus risinājumus, tieši sadarbojoties ar pacientiem, lai efektīvāk nodrošinātu vecāka gadagājuma cilvēku vajadzības; |
| --- | --- |

74.

aicina dalībvalstis izstrādāt inovatīvus risinājumus, tieši sadarbojoties ar pacientiem, lai efektīvāk nodrošinātu vecāka gadagājuma cilvēku vajadzības;

o

o o

| 75. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

75.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 301, 20.11.2007., 3. lpp.

(2)  OV L 246, 23.9.2011., 5. lpp.

(3)  OV C 313 E, 20.12.2006., 273. lpp.

(4)  OV C 250 E, 25.10.2007., 93. lpp.

(5)  OV C 175 E, 10.7.2008., 561. lpp.

(6)  OV C 76 E, 25.3.2010., 24. lpp.

(7)  OV C 212 E, 5.8.2010., 23. lpp.

(8)  OV C 271 E, 7.10.2010., 7. lpp.

(9)  OV C 136 E, 11.5.2012., 35. lpp.

(10)  OV C 81 E, 15.3.2011., 95. lpp.

(11)  OV C 308 E, 20.10.2011., 49. lpp.

(12)  OV C 74 E, 13.3.2012., 19. lpp.

(13)  OV C 199 E, 7.7.2012., 77. lpp.

(14)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0360.

(15)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0390.

(16)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0082.

(17)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0225.

(18)  Pieņemtie teksti P7_TA(2012)0069.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/49

---

P7_TA(2012)0483

Mikrobu problemātika – mikrobu rezistences palielināšanās draudi

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par mikrobu problemātiku – mikrobu rezistences palielināšanās draudiem (2012/2041(INI))

(2015/C 434/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 22. jūnija secinājumus par mikrobu rezistences ietekmi cilvēku veselības aizsardzības nozarē un veterinārijā – perspektīvu “Viena veselība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 22. jūnija secinājumus par mikrobu rezistences ietekmi cilvēku veselības aizsardzības nozarē un veterinārijā – perspektīvu “Viena veselība”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 15. novembra paziņojumu par rīcības plānu pret pieaugošajiem draudiem, ko rada mikrobu rezistence (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 15. novembra paziņojumu par rīcības plānu pret pieaugošajiem draudiem, ko rada mikrobu rezistence (COM(2011)0748),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 27. oktobra ieteikumu par pētniecības kopīgas plānošanas iniciatīvu “Mikrobu problēma – jauns cilvēka veselības apdraudējums” (C(2011)7660), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 27. oktobra ieteikumu par pētniecības kopīgas plānošanas iniciatīvu “Mikrobu problēma – jauns cilvēka veselības apdraudējums” (C(2011)7660),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 27. oktobra rezolūciju par mikroorganismu rezistences radītajiem draudiem sabiedrības veselībai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 27. oktobra rezolūciju par mikroorganismu rezistences radītajiem draudiem sabiedrības veselībai (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 12. maija rezolūciju par pretantibiotiku rezistenci (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 12. maija rezolūciju par pretantibiotiku rezistenci (2),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 18. novembra darba dokumentu par mikroorganismu rezistenci (SANCO/6876/2009r6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 18. novembra darba dokumentu par mikroorganismu rezistenci (SANCO/6876/2009r6),

| — | ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) un Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) 2009. gada 17. septembra kopīgo tehnisko ziņojumu “Baktēriju problēma – pienācis laiks rīkoties. Aicinājums novērst līdzsvara trūkumu starp baktērijām, kas ir izturīgas pret daudzām zālēm, un jaunu baktericīdu vielu tehnoloģiju izstrādi ES” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) un Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) 2009. gada 17. septembra kopīgo tehnisko ziņojumu “Baktēriju problēma – pienācis laiks rīkoties. Aicinājums novērst līdzsvara trūkumu starp baktērijām, kas ir izturīgas pret daudzām zālēm, un jaunu baktericīdu vielu tehnoloģiju izstrādi ES” (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ESPKC) 2012. gada 14. marta otro kopīgo ziņojumu par mikroorganismu rezistenci zoonotiskajās baktērijās, kas ietekmē cilvēkus, dzīvniekus un pārtikas produktus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ESPKC) 2012. gada 14. marta otro kopīgo ziņojumu par mikroorganismu rezistenci zoonotiskajās baktērijās, kas ietekmē cilvēkus, dzīvniekus un pārtikas produktus (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2876. sanāksmes 2008. gada 10. jūnija secinājumus par mikroorganismu rezistenci, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2876. sanāksmes 2008. gada 10. jūnija secinājumus par mikroorganismu rezistenci,

| — | ņemot vērā Padomes 2980. sanāksmes 2009. gada 1. decembra secinājumus par novatoriskiem stimuliem efektīvu antibiotikas līdzekļu izstrādei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2980. sanāksmes 2009. gada 1. decembra secinājumus par novatoriskiem stimuliem efektīvu antibiotikas līdzekļu izstrādei,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 9. jūnija ieteikumu par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 9. jūnija ieteikumu par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (5),

| — | ņemot vērā trešo reizi pārskatīto Pasaules Veselības organizācijas (PVO) sarakstu, kurā uzskaitīti kritiski svarīgie antibakteriālie līdzekļi cilvēku ārstēšanā (ziņojums par PVO Padomdevējas grupas par mikrobu rezistences apvienotu pārraudzību trešo sanāksmi, Oslo, Norvēģija, 2011. gada 14.–17. jūnijs), kā arī Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) Veterinārijā svarīgo antibakteriālo līdzekļu sarakstu (OIE saraksts, 2007. gada maijs) un turpmākos atjauninājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trešo reizi pārskatīto Pasaules Veselības organizācijas (PVO) sarakstu, kurā uzskaitīti kritiski svarīgie antibakteriālie līdzekļi cilvēku ārstēšanā (ziņojums par PVO Padomdevējas grupas par mikrobu rezistences apvienotu pārraudzību trešo sanāksmi, Oslo, Norvēģija, 2011. gada 14.–17. jūnijs), kā arī Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) Veterinārijā svarīgo antibakteriālo līdzekļu sarakstu (OIE saraksts, 2007. gada maijs) un turpmākos atjauninājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. aprīļa otro ziņojumu Padomei, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem attiecībā uz Padomes Ieteikuma (2002/77/EK) par piesardzīgu antibakteriālo līdzekļu izmantošanu cilvēkiem paredzētajās zālēs īstenošanu (COM(2010)0141), un Komisijas dienestu darba dokumentu SEC(2010)0399, kas papildina šo ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. aprīļa otro ziņojumu Padomei, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem attiecībā uz Padomes Ieteikuma (2002/77/EK) par piesardzīgu antibakteriālo līdzekļu izmantošanu cilvēkiem paredzētajās zālēs īstenošanu (COM(2010)0141), un Komisijas dienestu darba dokumentu SEC(2010)0399, kas papildina šo ziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (6), ar kuru aizliedz antibiotisku augšanas veicinātāju izmantošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (6), ar kuru aizliedz antibiotisku augšanas veicinātāju izmantošanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2001. gada 15. novembra Ieteikumu 2002/77/EK par pretmikrobu līdzekļu piesardzīgu izmantošanu cilvēku ārstēšanā (7) un Eiropas Parlamenta 2001. gada 23. oktobra rezolūciju par šā ieteikuma priekšlikumu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2001. gada 15. novembra Ieteikumu 2002/77/EK par pretmikrobu līdzekļu piesardzīgu izmantošanu cilvēku ārstēšanā (7) un Eiropas Parlamenta 2001. gada 23. oktobra rezolūciju par šā ieteikuma priekšlikumu (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2001. gada 20. jūnija paziņojumu par Kopienas stratēģiju, lai apkarotu mikrobu izturību pret zālēm (COM(2001)0333), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 20. jūnija paziņojumu par Kopienas stratēģiju, lai apkarotu mikrobu izturību pret zālēm (COM(2001)0333),

| — | ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par dzīvnieku labturības rīcības plāna laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam izvērtēšanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par dzīvnieku labturības rīcības plāna laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam izvērtēšanu (9),

| — | ņemot vērā ieteikumus saistībā ar Amerikas Savienoto Valstu un ES Transatlantiskās darba grupas mikrobu rezistences jautājumos (TATFAR) turpmāko sadarbību (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikumus saistībā ar Amerikas Savienoto Valstu un ES Transatlantiskās darba grupas mikrobu rezistences jautājumos (TATFAR) turpmāko sadarbību (10),

| — | ņemot vērā Pārtikas kodeksa (CODEX Alimentarius) vadlīnijas par pārtikas izraisītas mikrobu rezistences riska analīzi (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pārtikas kodeksa (CODEX Alimentarius) vadlīnijas par pārtikas izraisītas mikrobu rezistences riska analīzi (11),

| — | ņemot vērā CODEX Prakses kodeksu mikrobu rezistences mazināšanai un tās izplatības apturēšanai (CAC/RCP 61-2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā CODEX Prakses kodeksu mikrobu rezistences mazināšanai un tās izplatības apturēšanai (CAC/RCP 61-2005),

| — | ņemot vērā sagatavošanas darbību “Mikroorganismu rezistence: pētījumi par pārmērīgas un nepareizas antibiotiku lietošanas iemesliem”, ko Parlaments apstiprināja Eiropas Savienības 2012. finanšu gada budžeta ietvaros un kura mērķis ir izpētīt jautājumu par antibakteriālo preparātu neatbilstīgu lietošanu un pārdošanu gan ar recepti, gan bez receptes visā aprites ķēdē – no ārsta un farmaceita līdz pacientam, analizējot visu iesaistīto dalībnieku uzvedību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sagatavošanas darbību “Mikroorganismu rezistence: pētījumi par pārmērīgas un nepareizas antibiotiku lietošanas iemesliem”, ko Parlaments apstiprināja Eiropas Savienības 2012. finanšu gada budžeta ietvaros un kura mērķis ir izpētīt jautājumu par antibakteriālo preparātu neatbilstīgu lietošanu un pārdošanu gan ar recepti, gan bez receptes visā aprites ķēdē – no ārsta un farmaceita līdz pacientam, analizējot visu iesaistīto dalībnieku uzvedību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A7-0373/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A7-0373/2012),

| A. | tā kā rezistences rašanās pret medikamentiem ir dabiskas un nenovēršamas antibakteriālo līdzekļu izmantošanas sekas; tā kā šo procesu var paātrināt pārmērīga un haotiska antibakteriālo līdzekļu izmantošana medicīnā un veterinārijā, kas kopā ar nepietiekamu higiēnas un infekciju kontroli var apdraudēt ierobežotā pieejamo antibakteriālo līdzekļu klāsta efektīvu izmantošanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā rezistences rašanās pret medikamentiem ir dabiskas un nenovēršamas antibakteriālo līdzekļu izmantošanas sekas; tā kā šo procesu var paātrināt pārmērīga un haotiska antibakteriālo līdzekļu izmantošana medicīnā un veterinārijā, kas kopā ar nepietiekamu higiēnas un infekciju kontroli var apdraudēt ierobežotā pieejamo antibakteriālo līdzekļu klāsta efektīvu izmantošanu;

| B. | tā kā vairākās dalībvalstīs rezistence pret konkrētām baktērijām ir vērojama 25 % vai vairāk gadījumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā vairākās dalībvalstīs rezistence pret konkrētām baktērijām ir vērojama 25 % vai vairāk gadījumu;

| C. | tā kā liela daļa ar mikrobu rezistenci saistīto problēmu rodas no antibiotiku nepareizas lietošanas, jo īpaši pārmērīgas lietošanas; |
| --- | --- |

C.

tā kā liela daļa ar mikrobu rezistenci saistīto problēmu rodas no antibiotiku nepareizas lietošanas, jo īpaši pārmērīgas lietošanas;

| D. | tā kā daudzās dalībvalstīs nav stabila juridiskā un tiesiskā regulējuma, lai atļautu un atbalstītu zāļu racionālu lietošanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā daudzās dalībvalstīs nav stabila juridiskā un tiesiskā regulējuma, lai atļautu un atbalstītu zāļu racionālu lietošanu;

| E. | tā kā ES, Islandē un Norvēģijā vien antimikrobas rezistences baktērijas ir izraisījušas aptuveni 4 00  000 inficēšanās gadījumu un 25  000 nāves gadījumu gadā, radot vismaz EUR 1,5 miljardus lielus izdevumus saistībā ar papildu veselības aprūpi un ražīguma zudumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES, Islandē un Norvēģijā vien antimikrobas rezistences baktērijas ir izraisījušas aptuveni 4 00  000 inficēšanās gadījumu un 25  000 nāves gadījumu gadā, radot vismaz EUR 1,5 miljardus lielus izdevumus saistībā ar papildu veselības aprūpi un ražīguma zudumiem;

| F. | tā kā mikroorganismu rezistences (AMR) palielināšanās ir sarežģīta pārrobežu mēroga problēma, kuru rada dažādi savstarpēji saistīti faktori; tā kā nepieciešami daudzi intervences pasākumi dažādos līmeņos, kuru īstenošanai ir nepieciešama cieša valstu un nozaru sadarbība; |
| --- | --- |

F.

tā kā mikroorganismu rezistences (AMR) palielināšanās ir sarežģīta pārrobežu mēroga problēma, kuru rada dažādi savstarpēji saistīti faktori; tā kā nepieciešami daudzi intervences pasākumi dažādos līmeņos, kuru īstenošanai ir nepieciešama cieša valstu un nozaru sadarbība;

| G. | tā kā aizvien vairāk palielinās līdzsvara trūkums starp pieaugošo AMR un jaunu antibakteriālu līdzekļu izstrādi; tā kā kopš 20. gs. septiņdesmitajiem gadiem ir izstrādātas tikai trīs jaunas sistemātiski ievadāmas antibiotikas pret multirezistentajām grampozitīvajām baktērijām (12); tā kā divas trešdaļas ar mikroorganismu rezistenci saistīto nāves gadījumu Savienībā ir izraisījušas gramnegatīvās baktērijas un tuvākajā laikā nav plānota jaunu līdzekļu ieviešana tirgū; |
| --- | --- |

G.

tā kā aizvien vairāk palielinās līdzsvara trūkums starp pieaugošo AMR un jaunu antibakteriālu līdzekļu izstrādi; tā kā kopš 20. gs. septiņdesmitajiem gadiem ir izstrādātas tikai trīs jaunas sistemātiski ievadāmas antibiotikas pret multirezistentajām grampozitīvajām baktērijām (12); tā kā divas trešdaļas ar mikroorganismu rezistenci saistīto nāves gadījumu Savienībā ir izraisījušas gramnegatīvās baktērijas un tuvākajā laikā nav plānota jaunu līdzekļu ieviešana tirgū;

| H. | tā kā, ņemot vērā, ka netiek izstrādāts pietiekami daudz jaunu antibakteriālo medikamentu, ir ļoti svarīgi pēc iespējas ilgāk nodrošināt pašreizējo antibakteriālo līdzekļu efektīvu izmantošanu, ar profilaktisko pasākumu palīdzību novēršot infekciju izplatīšanos, veicot vakcināciju, izmantojot alternatīvus medikamentus, izrakstot antibiotikas tikai atbilstošos gadījumos un kontrolējot antibakteriālo līdzekļu devas; |
| --- | --- |

H.

tā kā, ņemot vērā, ka netiek izstrādāts pietiekami daudz jaunu antibakteriālo medikamentu, ir ļoti svarīgi pēc iespējas ilgāk nodrošināt pašreizējo antibakteriālo līdzekļu efektīvu izmantošanu, ar profilaktisko pasākumu palīdzību novēršot infekciju izplatīšanos, veicot vakcināciju, izmantojot alternatīvus medikamentus, izrakstot antibiotikas tikai atbilstošos gadījumos un kontrolējot antibakteriālo līdzekļu devas;

| I. | tā kā pašlaik vienīgā pieejamā tuberkulozes vakcīna (BCG) izstrādāta pirms vairāk nekā 90 gadiem un tā nenodrošina aizsardzību pret visizplatītāko tuberkulozes formu – plaušu tuberkulozi; |
| --- | --- |

I.

tā kā pašlaik vienīgā pieejamā tuberkulozes vakcīna (BCG) izstrādāta pirms vairāk nekā 90 gadiem un tā nenodrošina aizsardzību pret visizplatītāko tuberkulozes formu – plaušu tuberkulozi;

| J. | tā kā tuberkulozes ārstēšanā izmanto antibiotikas, kuras izstrādātas pirms vairākiem desmitiem gadu un daudzām no tām ir smagas toksiskas blaknes; |
| --- | --- |

J.

tā kā tuberkulozes ārstēšanā izmanto antibiotikas, kuras izstrādātas pirms vairākiem desmitiem gadu un daudzām no tām ir smagas toksiskas blaknes;

| K. | tā kā AMR skar gan cilvēkus, gan dzīvniekus un rada bīstamas sekas gan attiecībā uz cilvēku veselību, gan arī uz dzīvnieku veselību; tā kā pastāv saikne starp antibakteriālo līdzekļu izmantošanu dzīvnieku ārstēšanā un rezistences izplatīšanos cilvēku vidū un tādēļ ir jāveic turpmāki pētījumi, kā arī jāīsteno saskaņota daudznozaru politikas pieeja attiecībā uz AMR, kas ir vērsta uz ārstiem un lietotājiem visās nozarēs, balstoties uz principu “Viena veselība”; |
| --- | --- |

K.

tā kā AMR skar gan cilvēkus, gan dzīvniekus un rada bīstamas sekas gan attiecībā uz cilvēku veselību, gan arī uz dzīvnieku veselību; tā kā pastāv saikne starp antibakteriālo līdzekļu izmantošanu dzīvnieku ārstēšanā un rezistences izplatīšanos cilvēku vidū un tādēļ ir jāveic turpmāki pētījumi, kā arī jāīsteno saskaņota daudznozaru politikas pieeja attiecībā uz AMR, kas ir vērsta uz ārstiem un lietotājiem visās nozarēs, balstoties uz principu “Viena veselība”;

| L. | tā kā vēl joprojām trūkst pietiekami detalizētu un Eiropas līmenī salīdzināmu datu, lai veiktu visaptverošu starpvalstu pārraudzību un analīzi par saikni starp antibakteriālo līdzekļu izmantošanu un rezistences rašanos; |
| --- | --- |

L.

tā kā vēl joprojām trūkst pietiekami detalizētu un Eiropas līmenī salīdzināmu datu, lai veiktu visaptverošu starpvalstu pārraudzību un analīzi par saikni starp antibakteriālo līdzekļu izmantošanu un rezistences rašanos;

| M. | tā kā, neraugoties uz lauksaimnieku galveno mērķi uzturēt savus mājlopus veselus un produktīvus, īstenojot labu lauksaimniecības praksi (higiēna, piemērota barība, atbilstoša zootehnika un laba dzīvnieku audzēšana), dzīvnieki tomēr var saslimt, un slimību ārstēšanai jābūt pieejamai atbilstošai terapijai un veterinārajām zālēm; |
| --- | --- |

M.

tā kā, neraugoties uz lauksaimnieku galveno mērķi uzturēt savus mājlopus veselus un produktīvus, īstenojot labu lauksaimniecības praksi (higiēna, piemērota barība, atbilstoša zootehnika un laba dzīvnieku audzēšana), dzīvnieki tomēr var saslimt, un slimību ārstēšanai jābūt pieejamai atbilstošai terapijai un veterinārajām zālēm;

| N. | tā kā līdz šim nav pieņemta vienota definīcija jēdzienam “profilaktiska ārstēšana” un, atšķirīgi to interpretējot, pastāvīgi rodas viedokļu atšķirības; |
| --- | --- |

N.

tā kā līdz šim nav pieņemta vienota definīcija jēdzienam “profilaktiska ārstēšana” un, atšķirīgi to interpretējot, pastāvīgi rodas viedokļu atšķirības;

| O. | tā kā ir nepieciešamība sniegt izglītību un palielināt to personu informētību, kas iesaistītas antibakteriālo līdzekļu izmantošanā, ieskaitot politikas veidotājus, veselības nozares profesionāļus un sabiedrību kopumā, lai radītu nepieciešamās pārmaiņas zāļu izrakstītāju, farmaceitu un pilsoņu rīcībā; |
| --- | --- |

O.

tā kā ir nepieciešamība sniegt izglītību un palielināt to personu informētību, kas iesaistītas antibakteriālo līdzekļu izmantošanā, ieskaitot politikas veidotājus, veselības nozares profesionāļus un sabiedrību kopumā, lai radītu nepieciešamās pārmaiņas zāļu izrakstītāju, farmaceitu un pilsoņu rīcībā;

| P. | tā kā antibiotikas konkrētās dalībvalstīs vēl arvien ir pieejamas bez receptēm un tā kā šī prakse saasina mikrobu rezistences problēmu; |
| --- | --- |

P.

tā kā antibiotikas konkrētās dalībvalstīs vēl arvien ir pieejamas bez receptēm un tā kā šī prakse saasina mikrobu rezistences problēmu;

| Q. | tā kā higiēnas pamatnoteikumu neievērošana cilvēka dzīves vidē, piemēram, ne tikai slimnīcās, bet arī mājās, izraisa antibakteriālo patogēnu turpmāku izplatīšanos; |
| --- | --- |

Q.

tā kā higiēnas pamatnoteikumu neievērošana cilvēka dzīves vidē, piemēram, ne tikai slimnīcās, bet arī mājās, izraisa antibakteriālo patogēnu turpmāku izplatīšanos;

| R. | tā kā diagnostika ir ļoti svarīga, lai izskaustu AMR, veicinot mērķtiecīgākas pieejas attiecībā uz ārstēšanu, |
| --- | --- |

R.

tā kā diagnostika ir ļoti svarīga, lai izskaustu AMR, veicinot mērķtiecīgākas pieejas attiecībā uz ārstēšanu,

| 1. | uzskata, ka, lai arī gandrīz visas dalībvalstis ir izstrādājušas valsts mēroga AMR stratēģijas saskaņā ar Padomes ieteikumu par antibakteriālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu medicīnā, progress noteikto mērķu sasniegšanas jomā ir bijis lēns un nevienmērīgs; aicina dalībvalstu valdības veikt mērķtiecīgu ieguldījumu, lai valsts līmenī pilnīgi un savlaicīgi īstenotu šos mērķus; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka, lai arī gandrīz visas dalībvalstis ir izstrādājušas valsts mēroga AMR stratēģijas saskaņā ar Padomes ieteikumu par antibakteriālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu medicīnā, progress noteikto mērķu sasniegšanas jomā ir bijis lēns un nevienmērīgs; aicina dalībvalstu valdības veikt mērķtiecīgu ieguldījumu, lai valsts līmenī pilnīgi un savlaicīgi īstenotu šos mērķus;

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas piecu gadu stratēģiskās rīcības plānu AMR izskaušanas jomā, taču pauž bažas, ka daudzos rīcības punktos atkārtojas pasākumi, kas aprakstīti vairāk nekā pirms desmit gadiem Padomes 2001. gada 15. novembra ieteikumā par antibakteriālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu medicīnā; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Komisijas piecu gadu stratēģiskās rīcības plānu AMR izskaušanas jomā, taču pauž bažas, ka daudzos rīcības punktos atkārtojas pasākumi, kas aprakstīti vairāk nekā pirms desmit gadiem Padomes 2001. gada 15. novembra ieteikumā par antibakteriālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu medicīnā;

| 3. | norāda –– lai gan Komisijas rīcības plāns ir solis pareizajā virzienā, tas nav pietiekami vērienīgs, lai apturētu mikrobu rezistences palielināšanās radītos draudus pasaules mērogā; uzskata, ka rīcības plānā ieteiktie pasākumi ir jāievieš pēc iespējas ātrāk; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt integrētu plānu, kurā izklāstīti attiecīgi politikas pasākumi, tostarp iespējamās likumdošanas darbības; |
| --- | --- |

3.

norāda –– lai gan Komisijas rīcības plāns ir solis pareizajā virzienā, tas nav pietiekami vērienīgs, lai apturētu mikrobu rezistences palielināšanās radītos draudus pasaules mērogā; uzskata, ka rīcības plānā ieteiktie pasākumi ir jāievieš pēc iespējas ātrāk; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt integrētu plānu, kurā izklāstīti attiecīgi politikas pasākumi, tostarp iespējamās likumdošanas darbības;

| 4. | uzskata, ka saskaņā ar ES dzīvnieku labturības stratēģiju rīcības plānam vajadzētu attiekties uz visiem dzīvniekiem, tostarp, piemēram, mājdzīvniekiem un sporta dzīvniekiem, un ka tajā būtu jāuzsver loģiskā saikne starp dzīvnieku veselību un antibakteriālo līdzekļu lietošanu, kā arī saikne starp dzīvnieku veselību un cilvēku veselību; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka saskaņā ar ES dzīvnieku labturības stratēģiju rīcības plānam vajadzētu attiekties uz visiem dzīvniekiem, tostarp, piemēram, mājdzīvniekiem un sporta dzīvniekiem, un ka tajā būtu jāuzsver loģiskā saikne starp dzīvnieku veselību un antibakteriālo līdzekļu lietošanu, kā arī saikne starp dzīvnieku veselību un cilvēku veselību;

Piesardzīga antibakteriālo līdzekļu izmantošana medicīnā un veterinārijā

| 5. | uzsver, ka visu AMR stratēģiju svarīgākais mērķis ir saglabāt pieejamo antibakteriālo līdzekļu efektivitāti, izmantojot tos atbildīgi, pareizās ārstnieciskajās devās un tikai nepieciešamības gadījumos, ja tos uz noteiktu laiku un, norādot konkrētas devas, ir izrakstījis ārsts, kā arī samazinot antibiotiku (jo īpaši – kritiski svarīgo antibakteriālo līdzekļu (CIA)) (13) izmantošanu medicīnā un veterinārijā kopumā, tādējādi ņemot vērā arī OIE sarakstu; uzsver, ka ir pilnīgi nepieciešama aktīva holistiska pieeja, pamatojoties uz perspektīvu “Viena veselība”, nolūkā labāk un efektīvāk koordinēt sabiedrības veselības aizsardzības nozari un veterinārijas nozari; aicina uzlabot pārraudzību attiecībā uz antibakteriālo līdzekļu izmantošanu zīdaiņu un mazu bērnu ārstēšanā, kā arī klīniskajā ārstēšanā, kur ir nepieciešams kontrolēt un novērtēt antibakteriālo līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka visu AMR stratēģiju svarīgākais mērķis ir saglabāt pieejamo antibakteriālo līdzekļu efektivitāti, izmantojot tos atbildīgi, pareizās ārstnieciskajās devās un tikai nepieciešamības gadījumos, ja tos uz noteiktu laiku un, norādot konkrētas devas, ir izrakstījis ārsts, kā arī samazinot antibiotiku (jo īpaši – kritiski svarīgo antibakteriālo līdzekļu (CIA)) (13) izmantošanu medicīnā un veterinārijā kopumā, tādējādi ņemot vērā arī OIE sarakstu; uzsver, ka ir pilnīgi nepieciešama aktīva holistiska pieeja, pamatojoties uz perspektīvu “Viena veselība”, nolūkā labāk un efektīvāk koordinēt sabiedrības veselības aizsardzības nozari un veterinārijas nozari; aicina uzlabot pārraudzību attiecībā uz antibakteriālo līdzekļu izmantošanu zīdaiņu un mazu bērnu ārstēšanā, kā arī klīniskajā ārstēšanā, kur ir nepieciešams kontrolēt un novērtēt antibakteriālo līdzekļu izmantošanu;

| 6. | norāda, ka antibakteriālo līdzekļu izmantošana subterapeitiskās devās ES ir aizliegta; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka antibakteriālo līdzekļu izmantošana subterapeitiskās devās ES ir aizliegta;

| 7. | uzsver, ka lielāki pūliņi jāveltī antibakteriālo līdzekļu izmantošanas kontrolei medicīnā un veterinārijā; asi nosoda regulāru antibakteriālo vielu izmantošanu profilaktiskos nolūkos lopkopības nozarē; atbalsta Padomes 2012. gada 22. jūnija secinājumus, kuros dalībvalstis aicinātas antibakteriālos līdzekļus profilaktiskos nolūkos lietot tikai gadījumos, kad ir konkrētas klīniskās vajadzības, un ganāmpulku ārstēšanā antibakteriālos līdzekļus izrakstīt un lietot tikai gadījumos, kad veterinārārsts ir novērtējis, ka ir skaidrs klīnisks un, attiecīgā gadījumā, epidemioloģisks pamatojums ārstēt visus dzīvniekus; uzsver, ka lopkopības un akvakultūras nozarē slimības būtu jānovērš, galveno uzmanību pievēršot labai higiēnas, izmitināšanas un zootehnikas praksei un stingriem biodrošības pasākumiem, nevis profilaktiskai antibakteriālo līdzekļu izmantošanai; uzskata, ka būtu jāpalielina no trešām valstīm importētās pārtikas kontrole, jo īpaši, ņemot vērā iespēju, ka šāda importētā pārtika var saturēt zināmu daudzumu antibakteriālo līdzekļu; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka lielāki pūliņi jāveltī antibakteriālo līdzekļu izmantošanas kontrolei medicīnā un veterinārijā; asi nosoda regulāru antibakteriālo vielu izmantošanu profilaktiskos nolūkos lopkopības nozarē; atbalsta Padomes 2012. gada 22. jūnija secinājumus, kuros dalībvalstis aicinātas antibakteriālos līdzekļus profilaktiskos nolūkos lietot tikai gadījumos, kad ir konkrētas klīniskās vajadzības, un ganāmpulku ārstēšanā antibakteriālos līdzekļus izrakstīt un lietot tikai gadījumos, kad veterinārārsts ir novērtējis, ka ir skaidrs klīnisks un, attiecīgā gadījumā, epidemioloģisks pamatojums ārstēt visus dzīvniekus; uzsver, ka lopkopības un akvakultūras nozarē slimības būtu jānovērš, galveno uzmanību pievēršot labai higiēnas, izmitināšanas un zootehnikas praksei un stingriem biodrošības pasākumiem, nevis profilaktiskai antibakteriālo līdzekļu izmantošanai; uzskata, ka būtu jāpalielina no trešām valstīm importētās pārtikas kontrole, jo īpaši, ņemot vērā iespēju, ka šāda importētā pārtika var saturēt zināmu daudzumu antibakteriālo līdzekļu;

| 8. | norāda, ka AMR dažādu sugu dzīvniekiem ir atšķirīga un tā ir atšķirīga dažādiem lopkopības veidiem; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka AMR dažādu sugu dzīvniekiem ir atšķirīga un tā ir atšķirīga dažādiem lopkopības veidiem;

| 9. | aicina Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) pievērst īpašu uzmanību AMR situācijas uzraudzībai un analīzei attiecībā uz mājlopiem visā ES; |
| --- | --- |

9.

aicina Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) pievērst īpašu uzmanību AMR situācijas uzraudzībai un analīzei attiecībā uz mājlopiem visā ES;

| 10. | prasa, lai antibakteriālie līdzekļi dzīvniekiem tiktu izmantoti piesardzīgi un atbildīgi un būtu pieejama plašāka informācija veterinārārstiem un lauksaimniekiem, lai palīdzētu tiem samazināt mikroorganismu rezistences attīstību līdz minimumam; aicina apmainīties ar paraugpraksi mikroorganismu rezistences attīstības apkarošanā, piemēram, attiecībā uz pieņemtajiem norādījumiem par antibakteriālu līdzekļu piesardzīgu lietošanu; |
| --- | --- |

10.

prasa, lai antibakteriālie līdzekļi dzīvniekiem tiktu izmantoti piesardzīgi un atbildīgi un būtu pieejama plašāka informācija veterinārārstiem un lauksaimniekiem, lai palīdzētu tiem samazināt mikroorganismu rezistences attīstību līdz minimumam; aicina apmainīties ar paraugpraksi mikroorganismu rezistences attīstības apkarošanā, piemēram, attiecībā uz pieņemtajiem norādījumiem par antibakteriālu līdzekļu piesardzīgu lietošanu;

| 11. | aicina dalībvalstis izmantot elektroniskās reģistrēšanas sistēmas, lai nodrošinātu, ka antibakteriālo līdzekļu lietošanas veids individuālajās saimniecībās ir pareizs, tādējādi nodrošinot to atbildīgu un minimālu lietošanu; |
| --- | --- |

11.

aicina dalībvalstis izmantot elektroniskās reģistrēšanas sistēmas, lai nodrošinātu, ka antibakteriālo līdzekļu lietošanas veids individuālajās saimniecībās ir pareizs, tādējādi nodrošinot to atbildīgu un minimālu lietošanu;

| 12. | uzsver nepieciešamību pārskatīt noteikumus par dzīvnieku labturības pasākumiem, lai uzlabotu dzīvnieku veselību, ar mērķi samazināt veterināro zāļu izmantošanu; aicina Komisiju no jauna izvērtēt pašreizējos noteikumus par dzīvnieku maksimālo blīvumu lopkopībā, jo pašlaik ganāmpulku lielumi bieži rada šķēršļus atsevišķu dzīvnieku vai mazāku dzīvnieku grupu ārstēšanā, radot stimulus antibakteriālu līdzekļu lietošanai profilaktiskos nolūkos; uzskata, ka koncentrēšanās uz tādām lopu šķirnēm, kas ir izturīgas pret slimībām, varētu palīdzēt nodrošināt, ka audzēšanas vajadzībām būs nepieciešams mazāks veterināro zāļu daudzums, tomēr ar to nevajadzētu aizstāt labas lauksaimniecības pārvaldības un lopkopības sistēmas; |
| --- | --- |

12.

uzsver nepieciešamību pārskatīt noteikumus par dzīvnieku labturības pasākumiem, lai uzlabotu dzīvnieku veselību, ar mērķi samazināt veterināro zāļu izmantošanu; aicina Komisiju no jauna izvērtēt pašreizējos noteikumus par dzīvnieku maksimālo blīvumu lopkopībā, jo pašlaik ganāmpulku lielumi bieži rada šķēršļus atsevišķu dzīvnieku vai mazāku dzīvnieku grupu ārstēšanā, radot stimulus antibakteriālu līdzekļu lietošanai profilaktiskos nolūkos; uzskata, ka koncentrēšanās uz tādām lopu šķirnēm, kas ir izturīgas pret slimībām, varētu palīdzēt nodrošināt, ka audzēšanas vajadzībām būs nepieciešams mazāks veterināro zāļu daudzums, tomēr ar to nevajadzētu aizstāt labas lauksaimniecības pārvaldības un lopkopības sistēmas;

| 13. | piekrīt Komisijai, ka ir jāstiprina tiesiskais regulējums attiecībā uz veterinārajām zālēm un ārstniecisko barību, un pieprasa saglabāt saskaņotību ES noteikumu izstrādē un to ievērošanā; |
| --- | --- |

13.

piekrīt Komisijai, ka ir jāstiprina tiesiskais regulējums attiecībā uz veterinārajām zālēm un ārstniecisko barību, un pieprasa saglabāt saskaņotību ES noteikumu izstrādē un to ievērošanā;

| 14. | aicina ieviest drošas metodes dzīvnieku audzēšanā, lai būtiski mazinātu AMR; norāda, ka īpaša uzmanība jāpievērš jaunu dzīvnieku audzēšanai, jo tie tiek bieži iegūti no dažādiem audzētājiem un ir pakļauti inficēšanās riskam, kad turēti kopā; |
| --- | --- |

14.

aicina ieviest drošas metodes dzīvnieku audzēšanā, lai būtiski mazinātu AMR; norāda, ka īpaša uzmanība jāpievērš jaunu dzīvnieku audzēšanai, jo tie tiek bieži iegūti no dažādiem audzētājiem un ir pakļauti inficēšanās riskam, kad turēti kopā;

| 15. | aicina Komisiju ierosināt tiesību akta priekšlikumu attiecībā uz veterinārijas nozari, lai ierobežotu trešās un ceturtās paaudzes CIA izmantošanu saistībā ar cilvēkiem; uzsver, ka šādu priekšlikumu pamatā ir jābūt uz pierādījumiem balstītām Eiropas pamatnostādnēm par piesardzīgu antibakteriālo līdzekļu izmantošanu veterinārijā; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju ierosināt tiesību akta priekšlikumu attiecībā uz veterinārijas nozari, lai ierobežotu trešās un ceturtās paaudzes CIA izmantošanu saistībā ar cilvēkiem; uzsver, ka šādu priekšlikumu pamatā ir jābūt uz pierādījumiem balstītām Eiropas pamatnostādnēm par piesardzīgu antibakteriālo līdzekļu izmantošanu veterinārijā;

| 16. | uzskata, ka Direktīvas 2001/82/EK pašreizējā pārskatīšana ir nozīmīga iespēja veikt efektīvus AMR samazināšanas pasākumus, piemēram;






  — | tiesības izrakstīt antibakteriālos līdzekļus piešķirt tikai profesionāli kvalificētiem veterinārārstiem; |
| --- | --- | --- |

16.

uzskata, ka Direktīvas 2001/82/EK pašreizējā pārskatīšana ir nozīmīga iespēja veikt efektīvus AMR samazināšanas pasākumus, piemēram;

—

tiesības izrakstīt antibakteriālos līdzekļus piešķirt tikai profesionāli kvalificētiem veterinārārstiem;

| — | nodalīt tiesības izrakstīt antibakteriālos līdzekļus no tiesībām tos pārdot, tādējādi likvidējot ekonomisko stimulu izrakstīt zāles; |
| --- | --- |

—

nodalīt tiesības izrakstīt antibakteriālos līdzekļus no tiesībām tos pārdot, tādējādi likvidējot ekonomisko stimulu izrakstīt zāles;

| 17. | aicina Komisiju īstenot savu AMR rīcības plānu ar konkrētām iniciatīvām, lai īstenotu 12 darbības, un līdz 2013. gada beigām publicēt progresa ziņojumu par AMR rīcības plāna īstenošanu, ziņojumā iekļaujot pārskatu par katrā dalībvalstī panākto veterināro antibakteriālo līdzekļu lietošanas samazinājumu; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju īstenot savu AMR rīcības plānu ar konkrētām iniciatīvām, lai īstenotu 12 darbības, un līdz 2013. gada beigām publicēt progresa ziņojumu par AMR rīcības plāna īstenošanu, ziņojumā iekļaujot pārskatu par katrā dalībvalstī panākto veterināro antibakteriālo līdzekļu lietošanas samazinājumu;

| 18. | uzsver, ka starp dalībvalstīm ir ievērojamas atšķirības antibiotiku lietošanas un izplatīšanas veidos; aicina Komisiju novērtēt un pārraudzīt atbilstīgo ES tiesību aktu par antibakteriālajiem līdzekļiem īstenošanu dalībvalstīs, jo īpaši saistībā ar recepšu antibiotiku izmantošanu sabiedrības veselības un veterinārajā nozarē un aizliegumu izmantot antibakteriālos līdzekļus kā augšanas veicinātājus lopbarībā; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka starp dalībvalstīm ir ievērojamas atšķirības antibiotiku lietošanas un izplatīšanas veidos; aicina Komisiju novērtēt un pārraudzīt atbilstīgo ES tiesību aktu par antibakteriālajiem līdzekļiem īstenošanu dalībvalstīs, jo īpaši saistībā ar recepšu antibiotiku izmantošanu sabiedrības veselības un veterinārajā nozarē un aizliegumu izmantot antibakteriālos līdzekļus kā augšanas veicinātājus lopbarībā;

| 19. | aicina Komisiju pārbaudīt antibakteriālo līdzekļu izrakstīšanas un tirdzniecības nosacījumus, lai noskaidrotu, vai prakse cilvēku un dzīvnieku veselības aprūpes jomā var ietekmēt antibakteriālo līdzekļu pārmērīgu izrakstīšanu, pārmērīgu lietošanu vai nepareizu lietošanu; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju pārbaudīt antibakteriālo līdzekļu izrakstīšanas un tirdzniecības nosacījumus, lai noskaidrotu, vai prakse cilvēku un dzīvnieku veselības aprūpes jomā var ietekmēt antibakteriālo līdzekļu pārmērīgu izrakstīšanu, pārmērīgu lietošanu vai nepareizu lietošanu;

| 20. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt centienus, lai nodrošinātu, ka katrā slimnīcā ir slimnīcu epidemiologs; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt centienus, lai nodrošinātu, ka katrā slimnīcā ir slimnīcu epidemiologs;

| 21. | aicina Komisiju uzraudzīt nanosudraba izmantošanu patēriņa precēs, jo tas var pastiprināt mikroorganismu rezistenci pret sudrabu, tostarp nanosudrabu un uz sudrabu balstītiem savienojumiem, kas savukārt var ierobežot nanosudraba derīgumu medicīnas iekārtās un citos medicīniskās izmantošanas veidos; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju uzraudzīt nanosudraba izmantošanu patēriņa precēs, jo tas var pastiprināt mikroorganismu rezistenci pret sudrabu, tostarp nanosudrabu un uz sudrabu balstītiem savienojumiem, kas savukārt var ierobežot nanosudraba derīgumu medicīnas iekārtās un citos medicīniskās izmantošanas veidos;

| 22. | uzsver – lai varētu samazināt antibakteriālo līdzekļu izmantošanu, ir jāuzlabo diagnožu precizitāte un tādēļ ir nepieciešama diagnostikas pastiprināta izmantošana; |
| --- | --- |

22.

uzsver – lai varētu samazināt antibakteriālo līdzekļu izmantošanu, ir jāuzlabo diagnožu precizitāte un tādēļ ir nepieciešama diagnostikas pastiprināta izmantošana;

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt centienus ikdienā pētīt slimību uzliesmojumus slimnīcās, kā arī pret zālēm rezistentu klonu izplatīšanās iespējamo nozīmi šādos uzliesmojumos; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt centienus ikdienā pētīt slimību uzliesmojumus slimnīcās, kā arī pret zālēm rezistentu klonu izplatīšanās iespējamo nozīmi šādos uzliesmojumos;

Novēršana

| 24. | lai ierobežotu antibakteriālo līdzekļu neatbilstošu izmantošanu un nekontrolētu pieejamību, tostarp, arvien vairāk veicot nelegālu tirdzniecību internetā, atbalsta dalībvalstu iniciatīvas, kas paredz visu antibakteriālo līdzekļu, ko izmanto orāli, parenterāli un inhalējot (tostarp pretmalārijas, pretvīrusu un sēnīšu slimību ārstēšanas līdzekļi) un kas pacientiem joprojām ir pieejami bez receptes, juridiskā statusa pārskatīšanu; uzsver, ka antibakteriāliem līdzekļiem nevajadzētu būt brīvi pieejamiem bez receptes, jo tas veicina pašārstēšanos, kura bieži ir balstīta uz neprecīziem pieņēmumiem; aicina dalībvalstis palielināt informētību, vēršoties pret antibakteriālo līdzekļu tirdzniecību bez receptēm un nelegālo tirdzniecību gan sabiedrības veselības, gan veterinārijas nozarē; |
| --- | --- |

24.

lai ierobežotu antibakteriālo līdzekļu neatbilstošu izmantošanu un nekontrolētu pieejamību, tostarp, arvien vairāk veicot nelegālu tirdzniecību internetā, atbalsta dalībvalstu iniciatīvas, kas paredz visu antibakteriālo līdzekļu, ko izmanto orāli, parenterāli un inhalējot (tostarp pretmalārijas, pretvīrusu un sēnīšu slimību ārstēšanas līdzekļi) un kas pacientiem joprojām ir pieejami bez receptes, juridiskā statusa pārskatīšanu; uzsver, ka antibakteriāliem līdzekļiem nevajadzētu būt brīvi pieejamiem bez receptes, jo tas veicina pašārstēšanos, kura bieži ir balstīta uz neprecīziem pieņēmumiem; aicina dalībvalstis palielināt informētību, vēršoties pret antibakteriālo līdzekļu tirdzniecību bez receptēm un nelegālo tirdzniecību gan sabiedrības veselības, gan veterinārijas nozarē;

| 25. | norāda uz vakcīnu nozīmi AMR izplatības ierobežošanā, samazinot gan cilvēku, gan dzīvnieku infekciju ārstēšanai vajadzīgo antibakteriālo līdzekļu daudzumu, taču uzskata, ka attiecībā uz veterināro nozari ar tām nevajadzētu aizstāt labas lauksaimniecības pārvaldības un lopkopības sistēmas; aicina Komisiju izpētīt, kādus preventīvos pasākumus turpmāk varētu veikt, lai samazinātu infekciju un slimību izplatīšanos lopkopības nozarē; |
| --- | --- |

25.

norāda uz vakcīnu nozīmi AMR izplatības ierobežošanā, samazinot gan cilvēku, gan dzīvnieku infekciju ārstēšanai vajadzīgo antibakteriālo līdzekļu daudzumu, taču uzskata, ka attiecībā uz veterināro nozari ar tām nevajadzētu aizstāt labas lauksaimniecības pārvaldības un lopkopības sistēmas; aicina Komisiju izpētīt, kādus preventīvos pasākumus turpmāk varētu veikt, lai samazinātu infekciju un slimību izplatīšanos lopkopības nozarē;

| 26. | ierosina veikt pasākumus, lai veicinātu ilgtspējīgas lopkopības sistēmas, kas balstītas uz labu pārvaldības praksi un palielina resursu izmantošanas efektivitāti, un samazina lauksaimnieku atkarību no dārgiem un nestabiliem ražošanai nepieciešamiem resursiem, kas ievērojami apdraud vidi un sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

26.

ierosina veikt pasākumus, lai veicinātu ilgtspējīgas lopkopības sistēmas, kas balstītas uz labu pārvaldības praksi un palielina resursu izmantošanas efektivitāti, un samazina lauksaimnieku atkarību no dārgiem un nestabiliem ražošanai nepieciešamiem resursiem, kas ievērojami apdraud vidi un sabiedrības veselību;

| 27. | aicina Komisiju un dalībvalstis, saskaņojot ar kompetentajām ES aģentūrām, izstrādāt un popularizēt piesardzīgas izmantošanas pamatnostādnes, kuru mērķis ir samazināt lieku un neatbilstīgu antibakteriālo līdzekļu izmantošanu kā daļu no holistiskās pieejas medicīnā un veterinārijā, lopkopībā, lauksaimniecībā, zivsaimniecībā un dārzkopībā; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju un dalībvalstis, saskaņojot ar kompetentajām ES aģentūrām, izstrādāt un popularizēt piesardzīgas izmantošanas pamatnostādnes, kuru mērķis ir samazināt lieku un neatbilstīgu antibakteriālo līdzekļu izmantošanu kā daļu no holistiskās pieejas medicīnā un veterinārijā, lopkopībā, lauksaimniecībā, zivsaimniecībā un dārzkopībā;

| 28. | aicina Komisiju Eiropas veterināro zāļu jomas tiesību aktu gaidāmajā pārskatīšanā klasificēt ar zālēm piesātinātu dzīvnieku barību kā “zāles”, nevis kā “dzīvnieku barību”, lai nodrošinātu, ka arī nākotnē jutīgā ar zālēm piesātinātās dzīvnieku barības joma tiek uzraudzīta saskaņā ar zāļu jomas tiesību aktiem un tiek attiecīgi veiktas oficiālas pārbaudes, vienlaicīgi nodrošinot, ka ar zālēm piesātināta dzīvnieku barība ietilpst recepšu zāļu kategorijā; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju Eiropas veterināro zāļu jomas tiesību aktu gaidāmajā pārskatīšanā klasificēt ar zālēm piesātinātu dzīvnieku barību kā “zāles”, nevis kā “dzīvnieku barību”, lai nodrošinātu, ka arī nākotnē jutīgā ar zālēm piesātinātās dzīvnieku barības joma tiek uzraudzīta saskaņā ar zāļu jomas tiesību aktiem un tiek attiecīgi veiktas oficiālas pārbaudes, vienlaicīgi nodrošinot, ka ar zālēm piesātināta dzīvnieku barība ietilpst recepšu zāļu kategorijā;

| 29. | uzsver, ka infekciju profilakse un kontrole ir ļoti svarīgs elements cīņā pret AMR; aicina dalībvalstis uzlabot infekciju kontroli, kā arī paaugstināt un veicināt labus higiēnas standartus, jo īpaši attiecībā uz roku higiēnu, – sevišķi jutīgā vidē, piemēram, veselības aprūpes iestādēs, – nolūkā novērst infekciju izplatīšanos un samazināt antibiotiku nepieciešamību; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt labākās prakses apmaiņu ar veselības aprūpi saistītu infekciju novēršanas un samazināšanas jomā un paplašināt epidemioloģiskos pētījumus tādu ar veselības aprūpi saistītu infekciju jomā, ko izraisa MRSA, C. difficile un citi jauni multirezistenti organismi; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka infekciju profilakse un kontrole ir ļoti svarīgs elements cīņā pret AMR; aicina dalībvalstis uzlabot infekciju kontroli, kā arī paaugstināt un veicināt labus higiēnas standartus, jo īpaši attiecībā uz roku higiēnu, – sevišķi jutīgā vidē, piemēram, veselības aprūpes iestādēs, – nolūkā novērst infekciju izplatīšanos un samazināt antibiotiku nepieciešamību; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt labākās prakses apmaiņu ar veselības aprūpi saistītu infekciju novēršanas un samazināšanas jomā un paplašināt epidemioloģiskos pētījumus tādu ar veselības aprūpi saistītu infekciju jomā, ko izraisa MRSA, C. difficile un citi jauni multirezistenti organismi;

Jaunu antibakteriālo līdzekļu vai alternatīvu ārstēšanas metožu izstrāde

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt jaunu un inovatīvu publiskā un privātā sektora partnerību uzņēmējdarbības modeļu izstrādi, kas nošķirtu ieguldījumus jaunu antibiotiku un diagnostikas instrumentu pētniecībā un izstrādē no tirdzniecības darījumiem, nolūkā veicināt plašāku piekļuvi un pieejamību un ierobežotu nepamatotu antibakteriālo līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt jaunu un inovatīvu publiskā un privātā sektora partnerību uzņēmējdarbības modeļu izstrādi, kas nošķirtu ieguldījumus jaunu antibiotiku un diagnostikas instrumentu pētniecībā un izstrādē no tirdzniecības darījumiem, nolūkā veicināt plašāku piekļuvi un pieejamību un ierobežotu nepamatotu antibakteriālo līdzekļu izmantošanu;

| 31. | prasa veikt vairāk pētījumu un uzlabot to koordināciju attiecībā uz jauniem antibakteriālajiem līdzekļiem, citām alternatīvām (vakcināciju, bioloģisko drošību, rezistentu dzīvnieku selekciju), kā arī stratēģijām, kas balstītas uz pierādījumiem, lai izvairītos no dzīvnieku infekcijas slimībām un tās apkarotu; |
| --- | --- |

31.

prasa veikt vairāk pētījumu un uzlabot to koordināciju attiecībā uz jauniem antibakteriālajiem līdzekļiem, citām alternatīvām (vakcināciju, bioloģisko drošību, rezistentu dzīvnieku selekciju), kā arī stratēģijām, kas balstītas uz pierādījumiem, lai izvairītos no dzīvnieku infekcijas slimībām un tās apkarotu;

| 32. | aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt pētniecības un izstrādes pasākumus, lai nodrošinātu jaunus līdzekļus nolūkā izskaust tuberkulozi un pret zālēm rezistento tuberkulozi; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt pētniecības un izstrādes pasākumus, lai nodrošinātu jaunus līdzekļus nolūkā izskaust tuberkulozi un pret zālēm rezistento tuberkulozi;

| 33. | aicina Komisiju ieguldīt pētniecībā un izstrādē, ar ko rastu alternatīvas antibakteriālo līdzekļu izmantošanai lopkopībā, un atbalstīt inovāciju lauksaimniecības praksē saskaņā ar mērķiem, kas pausti nākamajā Eiropas inovāciju partnerībā lauksaimniecības ražīguma un ilgtspējības jomā; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju ieguldīt pētniecībā un izstrādē, ar ko rastu alternatīvas antibakteriālo līdzekļu izmantošanai lopkopībā, un atbalstīt inovāciju lauksaimniecības praksē saskaņā ar mērķiem, kas pausti nākamajā Eiropas inovāciju partnerībā lauksaimniecības ražīguma un ilgtspējības jomā;

| 34. | uzsver vajadzību ierobežot antibakteriālo līdzekļu un jaunizstrādāto antibakteriālo vielu un tehnoloģiju izmantošanu medicīnā un veterinārijā; uzsver, ka ir būtiski nodrošināt, lai antibakteriālie līdzekļi tiktu izmantoti tikai īpašos gadījumos; |
| --- | --- |

34.

uzsver vajadzību ierobežot antibakteriālo līdzekļu un jaunizstrādāto antibakteriālo vielu un tehnoloģiju izmantošanu medicīnā un veterinārijā; uzsver, ka ir būtiski nodrošināt, lai antibakteriālie līdzekļi tiktu izmantoti tikai īpašos gadījumos;

| 35. | aicina Komisiju un dalībvalstis izskatīt jaunas regulatīvās pieejas, ietverot nododamās intelektuālā īpašuma tiesības un patentu termiņu pagarināšanu, lai veicinātu privātā sektora ieguldījumus antibakteriālo līdzekļu izstrādes jomā; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju un dalībvalstis izskatīt jaunas regulatīvās pieejas, ietverot nododamās intelektuālā īpašuma tiesības un patentu termiņu pagarināšanu, lai veicinātu privātā sektora ieguldījumus antibakteriālo līdzekļu izstrādes jomā;

| 36. | atzīmē, cik svarīga ir piekļuve ātriem, uzticamiem un finansiāli pieejamiem diagnostikas līdzekļiem, lai izstrādātu jaunas ārstēšanas stratēģijas; |
| --- | --- |

36.

atzīmē, cik svarīga ir piekļuve ātriem, uzticamiem un finansiāli pieejamiem diagnostikas līdzekļiem, lai izstrādātu jaunas ārstēšanas stratēģijas;

| 37. | aicina Komisiju un dalībvalstis pārbaudīt jaunās reglamentējošās pieejas, kas vērstas uz tādu jaunu antibakteriālo līdzekļu izstrādes pētījumu subsidēšanu, kas var sniegt fiskālu izdevīgumu gan valsts, gan privātajam sektoram; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju un dalībvalstis pārbaudīt jaunās reglamentējošās pieejas, kas vērstas uz tādu jaunu antibakteriālo līdzekļu izstrādes pētījumu subsidēšanu, kas var sniegt fiskālu izdevīgumu gan valsts, gan privātajam sektoram;

| 38. | aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt stimulus publiskā un privātā sektora sadarbībai, lai pastiprinātu pētniecību un izstrādi antibakteriālo līdzekļu jomā; uzskata, ka zināšanu apmaiņa un resursu apvienošana, īstenojot novatoriskas publiskās un privātās partnerības (PPP), būs izšķiroša, lai nodrošinātu esošo antibakteriālo līdzekļu klīnisko iedarbību un pieejamību; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt stimulus publiskā un privātā sektora sadarbībai, lai pastiprinātu pētniecību un izstrādi antibakteriālo līdzekļu jomā; uzskata, ka zināšanu apmaiņa un resursu apvienošana, īstenojot novatoriskas publiskās un privātās partnerības (PPP), būs izšķiroša, lai nodrošinātu esošo antibakteriālo līdzekļu klīnisko iedarbību un pieejamību;

| 39. | aicina Komisiju nodrošināt, lai stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros lauksaimniekiem visās ES dalībvalstīs būtu pieeja spēcīgiem, efektīviem un alternatīviem līdzekļiem dzīvnieku ārstēšanā, ieskaitot retu izmantošanu maznozīmīgām sugām (MUMS), kam pašlaik būtiski trūkst veterināro zāļu; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju nodrošināt, lai stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros lauksaimniekiem visās ES dalībvalstīs būtu pieeja spēcīgiem, efektīviem un alternatīviem līdzekļiem dzīvnieku ārstēšanā, ieskaitot retu izmantošanu maznozīmīgām sugām (MUMS), kam pašlaik būtiski trūkst veterināro zāļu;

| 40. | aicina Komisiju nodrošināt lielāka skaita lauksaimniecības rīku izstrādi un pieejamību agrīnai, ātrai slimību diagnosticēšanai un kontrolei, kā arī plašai un efektīvai diagnostikas sistēmai dalībvalsts līmenī, kas var nodrošināt rezultātu savlaicīgu sniegšanu gadījumā, ja ir veiktas bakterioloģiskās pārbaudes; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju nodrošināt lielāka skaita lauksaimniecības rīku izstrādi un pieejamību agrīnai, ātrai slimību diagnosticēšanai un kontrolei, kā arī plašai un efektīvai diagnostikas sistēmai dalībvalsts līmenī, kas var nodrošināt rezultātu savlaicīgu sniegšanu gadījumā, ja ir veiktas bakterioloģiskās pārbaudes;

Uzraudzība un ziņošana

| 41. | aicina Komisiju un dalībvalstis uz plašāku sadarbību un koordināciju saistībā ar savlaicīgu atklāšanu, brīdināšanu un saskaņotām reaģēšanas procedūrām attiecībā uz patogēnām pret antibiotikām rezistentām baktērijām cilvēkos, dzīvniekos, zivīs un pārtikas produktos, lai pastāvīgi uzraudzītu mikroorganismu rezistences (AMR) apjomu un palielināšanos; turklāt saistībā ar to mudina dalībvalstis atbilstīgi vienotiem standartiem izveidot valstu datubankas, kurās pārdevējiem, veterinārārstiem un lauksaimniekiem jādokumentē antibiotiku izsniegšana un izmantošana; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju un dalībvalstis uz plašāku sadarbību un koordināciju saistībā ar savlaicīgu atklāšanu, brīdināšanu un saskaņotām reaģēšanas procedūrām attiecībā uz patogēnām pret antibiotikām rezistentām baktērijām cilvēkos, dzīvniekos, zivīs un pārtikas produktos, lai pastāvīgi uzraudzītu mikroorganismu rezistences (AMR) apjomu un palielināšanos; turklāt saistībā ar to mudina dalībvalstis atbilstīgi vienotiem standartiem izveidot valstu datubankas, kurās pārdevējiem, veterinārārstiem un lauksaimniekiem jādokumentē antibiotiku izsniegšana un izmantošana;

| 42. | uzsver, ka dažās dalībvalstīs joprojām trūkst izsmeļošas informācijas par antibakteriālo līdzekļu lietošanu; uzsver, cik svarīgi ir izveidot efektīvas valstu uzraudzības sistēmas Eiropas tīklu cilvēku veselības aprūpes un veterinārijas nozarē, pamatojoties uz visās dalībvalstīs vienādi piemērojamiem standartiem, lai apkopotu precīzus, salīdzināmus un aktuālus atsauces datus par antibakteriālo medikamentu izmantošanu; uzskata, ka šī tīkla pamatā būtu jābūt pašreizējiem EFSA uzraudzības tīkliem, ECDC Eiropas antibakteriālo līdzekļu patēriņa uzraudzības tīklam (ESAC-net), ECDC Eiropas Antimikrobās rezistences uzraudzības tīklam (EARS-net), ECDC Slimību, ko izraisa inficēta pārtika un inficēts ūdens, tīklam (FWD-Net) un EMA Eiropas veterināro antibakteriālo līdzekļu patēriņa uzraudzības projektam (ESVAC); |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka dažās dalībvalstīs joprojām trūkst izsmeļošas informācijas par antibakteriālo līdzekļu lietošanu; uzsver, cik svarīgi ir izveidot efektīvas valstu uzraudzības sistēmas Eiropas tīklu cilvēku veselības aprūpes un veterinārijas nozarē, pamatojoties uz visās dalībvalstīs vienādi piemērojamiem standartiem, lai apkopotu precīzus, salīdzināmus un aktuālus atsauces datus par antibakteriālo medikamentu izmantošanu; uzskata, ka šī tīkla pamatā būtu jābūt pašreizējiem EFSA uzraudzības tīkliem, ECDC Eiropas antibakteriālo līdzekļu patēriņa uzraudzības tīklam (ESAC-net), ECDC Eiropas Antimikrobās rezistences uzraudzības tīklam (EARS-net), ECDC Slimību, ko izraisa inficēta pārtika un inficēts ūdens, tīklam (FWD-Net) un EMA Eiropas veterināro antibakteriālo līdzekļu patēriņa uzraudzības projektam (ESVAC);

| 43. | uzskata, ka apkopotajiem datiem par antibiotiku izmantošanu jābūt pieejamiem tikai ekspertiem, iestādēm un iesaistītajiem lēmumu pieņēmējiem; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka apkopotajiem datiem par antibiotiku izmantošanu jābūt pieejamiem tikai ekspertiem, iestādēm un iesaistītajiem lēmumu pieņēmējiem;

| 44. | atgādina, ka Parlaments savā 2011. gada 12. maija rezolūcijā par pretantibiotiku rezistenci uzsvēra nepieciešamību iegūt pilnīgu priekšstatu par to, kad, kur, kā un kādiem dzīvniekiem antibakteriālos līdzekļus izmanto; uzskata, ka Komisijai būtu nekavējoties jāapkopo, jāizanalizē un jāpublisko šādi dati un ka apkopotie dati būtu jāsaskaņo un jānodrošina to salīdzināmība, lai varētu pienācīgi veikt analīzi un efektīvus, koordinētus pasākumus atbilstoši dažādiem lopkopības veidiem mikroorganismu rezistences (AMR) apkarošanai gan ES, gan dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

44.

atgādina, ka Parlaments savā 2011. gada 12. maija rezolūcijā par pretantibiotiku rezistenci uzsvēra nepieciešamību iegūt pilnīgu priekšstatu par to, kad, kur, kā un kādiem dzīvniekiem antibakteriālos līdzekļus izmanto; uzskata, ka Komisijai būtu nekavējoties jāapkopo, jāizanalizē un jāpublisko šādi dati un ka apkopotie dati būtu jāsaskaņo un jānodrošina to salīdzināmība, lai varētu pienācīgi veikt analīzi un efektīvus, koordinētus pasākumus atbilstoši dažādiem lopkopības veidiem mikroorganismu rezistences (AMR) apkarošanai gan ES, gan dalībvalstu līmenī;

| 45. | aicina Komisiju tās progresa ziņojumā par AMR rīcības plāna īstenošanu iekļaut pārskatu par katras dalībvalstu progresu veterināro antibakteriālo līdzekļu lietošanas samazināšanā; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju tās progresa ziņojumā par AMR rīcības plāna īstenošanu iekļaut pārskatu par katras dalībvalstu progresu veterināro antibakteriālo līdzekļu lietošanas samazināšanā;

| 46. | aicina Komisiju likt dalībvalstīm, izmantojot datubāzes, efektīvāk un saskaņotā veidā uzraudzīt antibiotiku lietošanu lopkopībā; norāda, ka antibiotiku lietošanas reģistrēšana saimniecībās ir obligāta; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju likt dalībvalstīm, izmantojot datubāzes, efektīvāk un saskaņotā veidā uzraudzīt antibiotiku lietošanu lopkopībā; norāda, ka antibiotiku lietošanas reģistrēšana saimniecībās ir obligāta;

| 47. | aicina dalībvalstis nodrošināt atsevišķu rezistences situācijas uzraudzību un kontroli attiecībā uz mājlopiem, mājdzīvniekiem, skriešanās sacensību dzīvniekiem u.c., neradot papildu finansiālu vai administratīvu slogu lauksaimniekiem, selekcionāriem un veterinārārstiem; |
| --- | --- |

47.

aicina dalībvalstis nodrošināt atsevišķu rezistences situācijas uzraudzību un kontroli attiecībā uz mājlopiem, mājdzīvniekiem, skriešanās sacensību dzīvniekiem u.c., neradot papildu finansiālu vai administratīvu slogu lauksaimniekiem, selekcionāriem un veterinārārstiem;

| 48. | aicina dalībvalstis veicināt ciešāku starpnozaru sadarbību starp attiecīgajām iestādēm un nozarēm, lai veicinātu integrētāku veterinārijas un sabiedrības veselības pieeju un uzraudzītu valstu mikroorganismu rezistences (AMR) stratēģiju īstenošanu; |
| --- | --- |

48.

aicina dalībvalstis veicināt ciešāku starpnozaru sadarbību starp attiecīgajām iestādēm un nozarēm, lai veicinātu integrētāku veterinārijas un sabiedrības veselības pieeju un uzraudzītu valstu mikroorganismu rezistences (AMR) stratēģiju īstenošanu;

| 49. | uzsver nepieciešamību atbalstīt ilgtspējīgas pārtikas ražošanas sistēmas, kas pretēji “rūpnieciskajai lopkopībai” ir iespējami mazāk pakļautas AMR; |
| --- | --- |

49.

uzsver nepieciešamību atbalstīt ilgtspējīgas pārtikas ražošanas sistēmas, kas pretēji “rūpnieciskajai lopkopībai” ir iespējami mazāk pakļautas AMR;

| 50. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiks paplašināti turpmākie novērtējumi un pārskatu sniegšana par antibakteriālo līdzekļu izmantošanu gan medicīnas, gan veterinārajā nozarē, uzrādot ne tikai izmantoto antibakteriālo līdzekļu kopējo daudzumu, bet arī antibakteriālo līdzekļu tipus, ārstēšanas laikus u.c.; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiks paplašināti turpmākie novērtējumi un pārskatu sniegšana par antibakteriālo līdzekļu izmantošanu gan medicīnas, gan veterinārajā nozarē, uzrādot ne tikai izmantoto antibakteriālo līdzekļu kopējo daudzumu, bet arī antibakteriālo līdzekļu tipus, ārstēšanas laikus u.c.;

Komunikācija, izglītība un apmācība

| 51. | norāda, ka uzmanīga antibakteriālo līdzekļu izmantojuma veicināšana ir atkarīga no attieksmes, prakses un izglītības līmeņa maiņas pacientu, lauksaimnieku, farmaceitu, ārstu, veterinārārstu un citu speciālistu vidū medicīnas un veterinārijas jomā; uzskata, ka gan valsts, gan Eiropas līmenī būtu jāīsteno efektīvāki un sistemātiskāki izglītības un apmācības pasākumi, kā arī visaptveroša informēšana skolās, parasti no agrīna vecuma, lai palielinātu informētību par antibakteriālo līdzekļu nepareizas lietošanas sekām; |
| --- | --- |

51.

norāda, ka uzmanīga antibakteriālo līdzekļu izmantojuma veicināšana ir atkarīga no attieksmes, prakses un izglītības līmeņa maiņas pacientu, lauksaimnieku, farmaceitu, ārstu, veterinārārstu un citu speciālistu vidū medicīnas un veterinārijas jomā; uzskata, ka gan valsts, gan Eiropas līmenī būtu jāīsteno efektīvāki un sistemātiskāki izglītības un apmācības pasākumi, kā arī visaptveroša informēšana skolās, parasti no agrīna vecuma, lai palielinātu informētību par antibakteriālo līdzekļu nepareizas lietošanas sekām;

| 52. | atzīmē, ka viens no izplatītākajiem antibiotiku lietošanas iemesliem ir parastas saaukstēšanās ārstēšana un ka varētu būt liels ieguvums no tā, ja sabiedrība apzinātos, ka parasta saaukstēšanās ir vīrusu infekcija, turpretī antibiotikas sniedz aizsardzību vienīgi pret baktēriju ierosinātām infekcijām; |
| --- | --- |

52.

atzīmē, ka viens no izplatītākajiem antibiotiku lietošanas iemesliem ir parastas saaukstēšanās ārstēšana un ka varētu būt liels ieguvums no tā, ja sabiedrība apzinātos, ka parasta saaukstēšanās ir vīrusu infekcija, turpretī antibiotikas sniedz aizsardzību vienīgi pret baktēriju ierosinātām infekcijām;

| 53. | atzinīgi vērtē Eiropas Antibiotiku informācijas dienu (18. novembrī), kas ir ieviesta, lai veicinātu antibakteriālo līdzekļu atbildīgu izmantošanu; tomēr uzskata, ka tās pamanāmību un potenciālu varētu efektīvāk palielināt, nodrošinot pastiprinātu politisko atbalstu valsts un Eiropas līmenī, plašāku pieeju, kas ietver arī dzīvniekus, un īstenojot saskaņotas, inovatīvas un ietekmīgas kampaņas, kuru pamatā būtu pieredze, kas gūta veiksmīgu Eiropas un starptautisko iniciatīvu īstenošanā; aicina Komisiju visa gada garumā sniegt informāciju par izrakstīto antibiotiku pareizu lietošanu; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē Eiropas Antibiotiku informācijas dienu (18. novembrī), kas ir ieviesta, lai veicinātu antibakteriālo līdzekļu atbildīgu izmantošanu; tomēr uzskata, ka tās pamanāmību un potenciālu varētu efektīvāk palielināt, nodrošinot pastiprinātu politisko atbalstu valsts un Eiropas līmenī, plašāku pieeju, kas ietver arī dzīvniekus, un īstenojot saskaņotas, inovatīvas un ietekmīgas kampaņas, kuru pamatā būtu pieredze, kas gūta veiksmīgu Eiropas un starptautisko iniciatīvu īstenošanā; aicina Komisiju visa gada garumā sniegt informāciju par izrakstīto antibiotiku pareizu lietošanu;

| 54. | aicina Komisiju – atzīstot, ka informācijas apmaiņai ne tikai medicīnas un veterinārijas profesionāļu, bet arī iedzīvotāju vidū ir galvenā nozīme, lai panāktu labāku informētību un līdz ar to profilaksi, – sagatavot paraugprakses sarakstu saistībā ar efektīvu komunikācijas kampaņu un profesionālas apmācības kursu īstenošanu, ar ko palielinātu informētību par AMR, piemēram, par darbu, ko veic daudzpusējo ieinteresēto personu Eiropas Platforma atbildīgai zāļu lietošanai veterinārijā (EPRUMA), nolūkā atbalstīt šādu informēšanas kampaņu efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju – atzīstot, ka informācijas apmaiņai ne tikai medicīnas un veterinārijas profesionāļu, bet arī iedzīvotāju vidū ir galvenā nozīme, lai panāktu labāku informētību un līdz ar to profilaksi, – sagatavot paraugprakses sarakstu saistībā ar efektīvu komunikācijas kampaņu un profesionālas apmācības kursu īstenošanu, ar ko palielinātu informētību par AMR, piemēram, par darbu, ko veic daudzpusējo ieinteresēto personu Eiropas Platforma atbildīgai zāļu lietošanai veterinārijā (EPRUMA), nolūkā atbalstīt šādu informēšanas kampaņu efektīvu īstenošanu;

| 55. | uzskata, ka jāizstrādā efektīvas informācijas un informētības palielināšanas kampaņas, lai uzlabotu informētību par antibakteriālo patogēnu netīšas izplatīšanas apdraudējumu slimnīcās un mājās, kā arī informētību par līdzekļiem, kā no tā izvairīties; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka jāizstrādā efektīvas informācijas un informētības palielināšanas kampaņas, lai uzlabotu informētību par antibakteriālo patogēnu netīšas izplatīšanas apdraudējumu slimnīcās un mājās, kā arī informētību par līdzekļiem, kā no tā izvairīties;

| 56. | aicina Komisiju pētījumā par zāļu lietošanas pamācības un iesaiņojumam pievienotā informācijas ielikuma uzlabošanu izskatīt ierosinājumu par labākas informācijas sniegšanu pacientiem par attiecīgajām antibiotikām, piemēram, nodrošināt, ka tām pievienots brīdinājums, proti: “Lūdzu, lietojiet šīs antibiotikas tikai tad, ja jums tās izrakstījis ārsts, un lietojiet tās atbilstoši norādījumiem uz receptes. Antibiotiku nepareiza lietošana var izraisīt rezistenci, kas kaitē jums un citiem cilvēkiem.”; |
| --- | --- |

56.

aicina Komisiju pētījumā par zāļu lietošanas pamācības un iesaiņojumam pievienotā informācijas ielikuma uzlabošanu izskatīt ierosinājumu par labākas informācijas sniegšanu pacientiem par attiecīgajām antibiotikām, piemēram, nodrošināt, ka tām pievienots brīdinājums, proti: “Lūdzu, lietojiet šīs antibiotikas tikai tad, ja jums tās izrakstījis ārsts, un lietojiet tās atbilstoši norādījumiem uz receptes. Antibiotiku nepareiza lietošana var izraisīt rezistenci, kas kaitē jums un citiem cilvēkiem.”;

Starptautiskā sadarbība

| 57. | uzsver, ka aizvien aktīvākā starptautiskā ceļošana un – vēl būtiskāk – globālā pārtikas preču un lopbarības tirdzniecība varētu palielināt AMR pārrobežu izplatību; uzskata, ka vienīgais veids, kā samazināt AMR radītos globālā mēroga draudus sabiedrības veselībai, ir saskaņota un savlaicīga starptautiskā rīcība, kas nepieļauj dublēšanos un kas rada “kritisko masu”; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka aizvien aktīvākā starptautiskā ceļošana un – vēl būtiskāk – globālā pārtikas preču un lopbarības tirdzniecība varētu palielināt AMR pārrobežu izplatību; uzskata, ka vienīgais veids, kā samazināt AMR radītos globālā mēroga draudus sabiedrības veselībai, ir saskaņota un savlaicīga starptautiskā rīcība, kas nepieļauj dublēšanos un kas rada “kritisko masu”;

| 58. | atzīst PVO, Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE), Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) un citu attiecīgo globālo organizāciju pieņemto starptautisko iniciatīvu nozīmi; tomēr uzsver, ka svarīgi nodrošināt globāla mēroga atbilstību pieņemtajiem starptautiskajiem standartiem un vadlīnijām; aicina Komisiju tās spēkā esošā AMR rīcības plāna īstenošanas izvērtējumā ziņot par dalībvalstu progresu saistībā ar svarīgāko starptautisko saistību izpildi AMR jomā; |
| --- | --- |

58.

atzīst PVO, Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE), Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) un citu attiecīgo globālo organizāciju pieņemto starptautisko iniciatīvu nozīmi; tomēr uzsver, ka svarīgi nodrošināt globāla mēroga atbilstību pieņemtajiem starptautiskajiem standartiem un vadlīnijām; aicina Komisiju tās spēkā esošā AMR rīcības plāna īstenošanas izvērtējumā ziņot par dalībvalstu progresu saistībā ar svarīgāko starptautisko saistību izpildi AMR jomā;

| 59. | atzinīgi vērtē Transatlantiskās darba grupas mikrobu rezistences jautājumos (TATFAR) izveidi un 2011. gada septembrī pieņemto ieteikumu kopu turpmākās ES un ASV sadarbības jomā; jo īpaši uzsver konkrētu pasākumu nozīmi attiecībā uz:






  — | salīdzināmu datu apkopošanu un informācijas apmaiņu par medicīniskajiem un veterinārajiem antibakteriālajiem līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

59.

atzinīgi vērtē Transatlantiskās darba grupas mikrobu rezistences jautājumos (TATFAR) izveidi un 2011. gada septembrī pieņemto ieteikumu kopu turpmākās ES un ASV sadarbības jomā; jo īpaši uzsver konkrētu pasākumu nozīmi attiecībā uz:

—

salīdzināmu datu apkopošanu un informācijas apmaiņu par medicīniskajiem un veterinārajiem antibakteriālajiem līdzekļiem;

| — | kopēju plānu izstrādi, kuru pamatā ir paraugprakse ar veselības aprūpi saistītu infekciju kontroles jomā; |
| --- | --- |

—

kopēju plānu izstrādi, kuru pamatā ir paraugprakse ar veselības aprūpi saistītu infekciju kontroles jomā;

| — | uzlabotu sadarbību starp ASV Pārtikas un zāļu pārvaldi un EMA saistībā ar saskaņotām pieejām, lai veicinātu baktericīdu medikamentu izstrādi un kontroli, jo īpaši attiecībā uz klīnisko izmēģinājumu posmiem; |
| --- | --- |

—

uzlabotu sadarbību starp ASV Pārtikas un zāļu pārvaldi un EMA saistībā ar saskaņotām pieejām, lai veicinātu baktericīdu medikamentu izstrādi un kontroli, jo īpaši attiecībā uz klīnisko izmēģinājumu posmiem;

| 60. | aicina Komisiju balstīties uz TATFAR darbu un veicināt līdzīgas daudzpusējas un divpusējas saistības AMR novēršanas un kontroles jomā kopā ar citiem globāla mēroga partneriem; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju balstīties uz TATFAR darbu un veicināt līdzīgas daudzpusējas un divpusējas saistības AMR novēršanas un kontroles jomā kopā ar citiem globāla mēroga partneriem;

| 61. | mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un veicināt tādas globālas riska pārvaldības iniciatīvas kā PVO sarakstu, kurā uzskaitīti kritiski svarīgie antibakteriālie līdzekļi cilvēku ārstēšanā, un OIE Veterinārijā svarīgo antibakteriālo līdzekļu sarakstu; |
| --- | --- |

61.

mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un veicināt tādas globālas riska pārvaldības iniciatīvas kā PVO sarakstu, kurā uzskaitīti kritiski svarīgie antibakteriālie līdzekļi cilvēku ārstēšanā, un OIE Veterinārijā svarīgo antibakteriālo līdzekļu sarakstu;

| 62. | atbalsta starptautisku pieeju viltotu antibakteriālo līdzekļu kontroles jomā saskaņā ar PVO pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

62.

atbalsta starptautisku pieeju viltotu antibakteriālo līdzekļu kontroles jomā saskaņā ar PVO pamatnostādnēm;

o

o o

| 63. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

63.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0473.

(2)  OV C 377 E, 7.12.2012., 131. lpp.

(3)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Report/2009/11/WC500008770.pdf

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/2598.htm EFSA Journal 2012; 10(3):2598 [233 lpp.].

(5)  OV C 151, 3.7.2009., 1. lpp.

(6)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

(7)  OV L 34, 5.2.2002., 13. lpp.

(8)  OV C 112 E, 9.5.2002., 106. lpp.

(9)  OV C 81 E, 15.3.2011., 25. lpp.

(10)  http://ecdc.europa.eu/en/activities/diseaseprogrammes/TATFAR/Documents/210911_TATFAR_Report.pdf

(11)  CAC/GL 77-2011.

(12)  Attiecas uz violetās krāsvielas turpmāku izmantošanu vai atteikšanos no tās Grama metodes ietvaros izmantotajā mikroorganismu iekrāsošanā. Iekrāsošana ir plaši izmantota metode baktēriju klasificēšanas jomā.

(13)  Ziņojums par PVO Padomdevējas grupas par mikrobu rezistences apvienotu pārraudzību trešo sanāksmi, Oslo, Norvēģija, 2011. gada 14.–17. jūnijs.

---

Trešdiena, 2012. gada 12. decembris

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/59

---

P7_TA(2012)0499

Dzīvnieku aizsardzība pārvadāšanas laikā

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā (2012/2031(INI))

(2015/C 434/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2011. gada 10. novembra Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā ietekmi (COM(2011)0700), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 10. novembra Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā ietekmi (COM(2011)0700),

| — | ņemot vērā 2012. gada 15. februāra Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 15. februāra Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam (COM(2012)0006),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantu, par to, ka, nosakot un īstenojot Kopienas politikas, Kopiena un dalībvalstis velta pienācīgu uzmanību dzīvnieku kā jutīgu būtņu labturības prasībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantu, par to, ka, nosakot un īstenojot Kopienas politikas, Kopiena un dalībvalstis velta pienācīgu uzmanību dzīvnieku kā jutīgu būtņu labturības prasībām,

| — | ņemot vērā 2006. gada 12. oktobra rezolūciju par Kopienas rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 12. oktobra rezolūciju par Kopienas rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadā (1),

| — | ņemot vērā 2008. gada 22. maija rezolūciju par jaunu stratēģiju dzīvnieku veselības jomā Eiropas Savienībā 2007.–2013. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 22. maija rezolūciju par jaunu stratēģiju dzīvnieku veselības jomā Eiropas Savienībā 2007.–2013. gadam (2),

| — | ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par dzīvnieku labturības rīcības plāna laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam izvērtēšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par dzīvnieku labturības rīcības plāna laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam izvērtēšanu (3),

| — | ņemot vērā 1996. gada 15. novembra rezolūciju par Padomes Direktīvas 95/29/EK, ar ko groza Direktīvu 91/628/EEK par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā, īstenošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1996. gada 15. novembra rezolūciju par Padomes Direktīvas 95/29/EK, ar ko groza Direktīvu 91/628/EEK par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā, īstenošanu (4),

| — | ņemot vērā 2004. gada 30. marta nostāju (5) priekšlikumam Padomes regulai par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistītu darbību laikā un grozījumiem Direktīvā 64/432/EEK, Direktīvā 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97, un kurā ierosināja ierobežot kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laiku, nosakot 9 stundu maksimālo pārvadāšanas ilgumu vai 500 km attālumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 30. marta nostāju (5) priekšlikumam Padomes regulai par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistītu darbību laikā un grozījumiem Direktīvā 64/432/EEK, Direktīvā 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97, un kurā ierosināja ierobežot kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laiku, nosakot 9 stundu maksimālo pārvadāšanas ilgumu vai 500 km attālumu,

| — | ņemot vērā 2004. gada 22. decembra Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 22. decembra Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97 (6),

| — | ņemot vērā 2010. gada 25. februāra tā deklarāciju Nr. 54/2009 par zirgu pārvadāšanu uz kautuvēm Eiropas Savienībā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 25. februāra tā deklarāciju Nr. 54/2009 par zirgu pārvadāšanu uz kautuvēm Eiropas Savienībā (7),

| — | ņemot vērā 2011. gada 30. novembra Eiropas Parlamenta rakstisko deklarāciju Nr. 49/2011 par kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laika ierobežošanu Eiropas Savienībā, nosakot 8 stundu maksimālu pārvadāšanas ilgumu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 30. novembra Eiropas Parlamenta rakstisko deklarāciju Nr. 49/2011 par kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laika ierobežošanu Eiropas Savienībā, nosakot 8 stundu maksimālu pārvadāšanas ilgumu (8),

| — | ņemot vērā 2011. gada janvārī publicēto Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) zinātnisko atzinumu par dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada janvārī publicēto Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) zinātnisko atzinumu par dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā (9),

| — | ņemot vērā petīciju “8hours.eu”, kuru parakstīja vairāk nekā miljons ES pilsoņu un kurā tie iestājās par maksimālā kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laika ierobežošanu līdz 8 stundām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā petīciju “8hours.eu”, kuru parakstīja vairāk nekā miljons ES pilsoņu un kurā tie iestājās par maksimālā kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laika ierobežošanu līdz 8 stundām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A7–0331/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A7–0331/2012),

| A. | tā kā dzīvnieku aizsardzība 21. gadsimtā ir cilvēcības izpausmes veids un pārbaudījums Eiropas civilizācijai un kultūrai; tā kā jebkuram dzīvnieku aizsardzības un labturības nodrošināšanas pasākumam jābūt balstītam uz zinātniskiem atklājumiem, kā arī uz principu, ka dzīvnieki ir jutīgas būtnes, kuru īpašās vajadzības ir jāņem vērā, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantā; |
| --- | --- |

A.

tā kā dzīvnieku aizsardzība 21. gadsimtā ir cilvēcības izpausmes veids un pārbaudījums Eiropas civilizācijai un kultūrai; tā kā jebkuram dzīvnieku aizsardzības un labturības nodrošināšanas pasākumam jābūt balstītam uz zinātniskiem atklājumiem, kā arī uz principu, ka dzīvnieki ir jutīgas būtnes, kuru īpašās vajadzības ir jāņem vērā, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantā;

| B. | tā kā dzīvnieku pārvadāšana ir saimniecisku un loģistisku faktoru rezultāts, tomēr vienlaikus tā var arī radīt papildu sociālās un vides izmaksas (ceļu satiksmes pieaugums, papildu CO2 emisijas); |
| --- | --- |

B.

tā kā dzīvnieku pārvadāšana ir saimniecisku un loģistisku faktoru rezultāts, tomēr vienlaikus tā var arī radīt papildu sociālās un vides izmaksas (ceļu satiksmes pieaugums, papildu CO2 emisijas);

| C. | tā kā dzīvnieku pārvadāšana ir jāveic gan ES, gan ārpus tās, ir rūpīgi jākontrolē un jāuzrauga dzīvnieki no trešām valstīm, tādējādi nodrošinot Eiropas ražotājiem līdzsvarotākus konkurētspējas apstākļus un stimulu uzlabot dzīvnieku pārvadāšanas standartus trešās valstīs; |
| --- | --- |

C.

tā kā dzīvnieku pārvadāšana ir jāveic gan ES, gan ārpus tās, ir rūpīgi jākontrolē un jāuzrauga dzīvnieki no trešām valstīm, tādējādi nodrošinot Eiropas ražotājiem līdzsvarotākus konkurētspējas apstākļus un stimulu uzlabot dzīvnieku pārvadāšanas standartus trešās valstīs;

| D. | tā kā Eiropas Savienības dzīvnieku labturības noteikumi nedrīkst kropļot preču brīvu tirdzniecību vai izraisīt nesamērīgas finansiālās izmaksas un tā kā nepieciešams ņemt vērā arī perifēro un tālāko reģionu īpaši nelabvēlīgo ģeogrāfisko situāciju; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Savienības dzīvnieku labturības noteikumi nedrīkst kropļot preču brīvu tirdzniecību vai izraisīt nesamērīgas finansiālās izmaksas un tā kā nepieciešams ņemt vērā arī perifēro un tālāko reģionu īpaši nelabvēlīgo ģeogrāfisko situāciju;

| E. | tā kā gaļas un citu dzīvnieku izstrādājumu pārvadāšana ir tehniski vieglāka un ētiski racionālāka nekā dzīvnieku pārvadāšana nokaušanas nolūkos; |
| --- | --- |

E.

tā kā gaļas un citu dzīvnieku izstrādājumu pārvadāšana ir tehniski vieglāka un ētiski racionālāka nekā dzīvnieku pārvadāšana nokaušanas nolūkos;

| F. | tā kā dzīvnieku pārvadāšana lielos attālumos nehigiēniskos un nelabvēlīgos apstākļos var palielināt slimību pārnēsāšanas un izplatīšanās draudus; |
| --- | --- |

F.

tā kā dzīvnieku pārvadāšana lielos attālumos nehigiēniskos un nelabvēlīgos apstākļos var palielināt slimību pārnēsāšanas un izplatīšanās draudus;

| G. | tā kā dzīvnieku labturības principi var ietekmēt dzīvnieku produktu kvalitāti; |
| --- | --- |

G.

tā kā dzīvnieku labturības principi var ietekmēt dzīvnieku produktu kvalitāti;

| H. | tā kā dzīvnieku kaušana un gaļas pārstrāde pēc iespējas mazākā attālumā no dzīvnieku audzēšanas vietas var palīdzēt lauku teritoriju stimulēšanā un to ilgtspējīgā attīstībā; tā kā būtu jāatzīst, ka ne vienmēr pietiekami tuvu ir pieejamas atbilstīgas kautuves, un tā kā pastāv nopietnas ekonomiskas problēmas saistībā ar mazu vietējo kautuvju saglabāšanu; tā kā augstie higiēnas standarti un citas ES tiesību aktu prasības attiecībā uz šādu aprīkojumu ir veicinājušas kautuvju pārstrukturizāciju un pieejamo kautuvju skaita samazināšanos; tā kā tāpēc ir jāizpēta veidi, kā padarīt vietējās kautuves ekonomiski dzīvotspējīgas; |
| --- | --- |

H.

tā kā dzīvnieku kaušana un gaļas pārstrāde pēc iespējas mazākā attālumā no dzīvnieku audzēšanas vietas var palīdzēt lauku teritoriju stimulēšanā un to ilgtspējīgā attīstībā; tā kā būtu jāatzīst, ka ne vienmēr pietiekami tuvu ir pieejamas atbilstīgas kautuves, un tā kā pastāv nopietnas ekonomiskas problēmas saistībā ar mazu vietējo kautuvju saglabāšanu; tā kā augstie higiēnas standarti un citas ES tiesību aktu prasības attiecībā uz šādu aprīkojumu ir veicinājušas kautuvju pārstrukturizāciju un pieejamo kautuvju skaita samazināšanos; tā kā tāpēc ir jāizpēta veidi, kā padarīt vietējās kautuves ekonomiski dzīvotspējīgas;

| I. | tā kā pārvadāšanas ilguma ierobežojumi un pārmērīgi stingri nosacījumi var apdraudēt regulāru piegādi tirgum konkrētās valstīs un perifēros reģionos ES teritorijā, kā rezultātā dažiem uzņēmumiem atņemot ekonomisko dzīvotspēju un izraisot visas no šī konkurētspējas zuduma izrietošās sekas; |
| --- | --- |

I.

tā kā pārvadāšanas ilguma ierobežojumi un pārmērīgi stingri nosacījumi var apdraudēt regulāru piegādi tirgum konkrētās valstīs un perifēros reģionos ES teritorijā, kā rezultātā dažiem uzņēmumiem atņemot ekonomisko dzīvotspēju un izraisot visas no šī konkurētspējas zuduma izrietošās sekas;

| J. | tā kā dzīvnieku pārvadāšanas apstākļi ir visu interesēs, |
| --- | --- |

J.

tā kā dzīvnieku pārvadāšanas apstākļi ir visu interesēs,

Vispārējs Komisijas ziņojuma novērtējums

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas ziņojumu, kurā izklāstīta Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 īstenošanas situācija un secināts, ka šī regula pozitīvi, lai arī ne pietiekoši, ietekmē dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā, taču norāda, ka joprojām pastāv nopietnas problēmas saistībā ar dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā un ka tās dalībvalstīs radušās galvenokārt nepietiekamas atbilstības un īstenošanas dēļ; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai Komisijas ziņojumu, kurā izklāstīta Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 īstenošanas situācija un secināts, ka šī regula pozitīvi, lai arī ne pietiekoši, ietekmē dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā, taču norāda, ka joprojām pastāv nopietnas problēmas saistībā ar dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā un ka tās dalībvalstīs radušās galvenokārt nepietiekamas atbilstības un īstenošanas dēļ;

| 2. | aicina Komisiju nodrošināt spēkā esošo ES tiesību aktu dzīvnieku pārvadāšanas jomā efektīvu un vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs; uzskata, ka labāka piemērošana ir svarīgākais priekšnoteikums, lai nodrošinātu spēkā esošo tiesību aktu efektivitāti un praktisko piemērojamību, lai uzlabotu pārvadāšanas apstākļus un izvairītos no konkurences kropļojumiem ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju nodrošināt spēkā esošo ES tiesību aktu dzīvnieku pārvadāšanas jomā efektīvu un vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs; uzskata, ka labāka piemērošana ir svarīgākais priekšnoteikums, lai nodrošinātu spēkā esošo tiesību aktu efektivitāti un praktisko piemērojamību, lai uzlabotu pārvadāšanas apstākļus un izvairītos no konkurences kropļojumiem ES dalībvalstīs;

| 3. | asi nosoda vājo zinātnisko pamatojumu un datus, uz kuriem pamatojas Komisijas ziņojums, piemēram, ārēja darbuzņēmēja pētījums, kura pamatā galvenokārt ir apsekojums, ko veikušas personas, kuras ir tieši iesaistītas dzīvnieku pārvadāšanā vai kurām ir tieša ieinteresētība tajā; |
| --- | --- |

3.

asi nosoda vājo zinātnisko pamatojumu un datus, uz kuriem pamatojas Komisijas ziņojums, piemēram, ārēja darbuzņēmēja pētījums, kura pamatā galvenokārt ir apsekojums, ko veikušas personas, kuras ir tieši iesaistītas dzīvnieku pārvadāšanā vai kurām ir tieša ieinteresētība tajā;

| 4. | izsaka bažas, ka pastāv risks saistībā ar dažiem gadījumiem attiecībā uz ziņojumā ietvertajiem dalībvalstu datiem, kurus nav iespējams precīzi pārbaudīt un kuri var pilnībā neatspoguļot reālo situāciju dzīvnieku pārvadāšanas jomā, ņemot vērā atšķirīgās kontroles metodes un instrumentus atsevišķās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

4.

izsaka bažas, ka pastāv risks saistībā ar dažiem gadījumiem attiecībā uz ziņojumā ietvertajiem dalībvalstu datiem, kurus nav iespējams precīzi pārbaudīt un kuri var pilnībā neatspoguļot reālo situāciju dzīvnieku pārvadāšanas jomā, ņemot vērā atšķirīgās kontroles metodes un instrumentus atsevišķās dalībvalstīs;

| 5. | pauž bažas par to, ka līmenis, kādā tiek īstenoti dzīvnieku pārvadāšanas noteikumi, atsevišķās dalībvalstīs ievērojami atšķiras, un tāpēc rosina Komisiju veikt pasākumus, lai nodrošinātu pilnīgu un vienotu kontroli attiecībā uz pārvadāšanas apstākļu ievērošanu; |
| --- | --- |

5.

pauž bažas par to, ka līmenis, kādā tiek īstenoti dzīvnieku pārvadāšanas noteikumi, atsevišķās dalībvalstīs ievērojami atšķiras, un tāpēc rosina Komisiju veikt pasākumus, lai nodrošinātu pilnīgu un vienotu kontroli attiecībā uz pārvadāšanas apstākļu ievērošanu;

| 6. | mudina Komisiju veikt pasākumus, ar ko palielinātu sadarbību un saziņu starp kompetentajām iestādēm dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

6.

mudina Komisiju veikt pasākumus, ar ko palielinātu sadarbību un saziņu starp kompetentajām iestādēm dažādās dalībvalstīs;

| 7. | norāda, ka Komisijas ziņojumā nav visu ar dzīvnieku pārvadāšanu saistīto saimniecisko, sabiedrisko un vides izmaksu pilnīga novērtējuma un ka aplūkota vienīgi ietekme uz ES iekšējo tirdzniecību, reģionālā un sociālekonomiskā ietekme, ietekme uz dzīvnieku labturību, zinātniskie pamatojumi un kontrole, kā arī atbilstība Regulai (EK) Nr. 1/2005 un tās piemērošana; tālab aicina Komisiju sniegt visu no dzīvnieku pārvadāšanas izrietošo ekonomisko, vides un sabiedrisko izmaksu pilnīgu novērtējumu, tostarp salīdzinājumu starp dzīvnieku pārvadāšanu, kas paredzēti nokaušanai, un kautķermeņu un pārtikas izstrādājumu pārvadāšanu, kā arī pārvadāšanas ietekmi uz gaļas produktu cenu, īpašu uzmanību pievēršot tālākajiem reģioniem un iesaistot visas ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka Komisijas ziņojumā nav visu ar dzīvnieku pārvadāšanu saistīto saimniecisko, sabiedrisko un vides izmaksu pilnīga novērtējuma un ka aplūkota vienīgi ietekme uz ES iekšējo tirdzniecību, reģionālā un sociālekonomiskā ietekme, ietekme uz dzīvnieku labturību, zinātniskie pamatojumi un kontrole, kā arī atbilstība Regulai (EK) Nr. 1/2005 un tās piemērošana; tālab aicina Komisiju sniegt visu no dzīvnieku pārvadāšanas izrietošo ekonomisko, vides un sabiedrisko izmaksu pilnīgu novērtējumu, tostarp salīdzinājumu starp dzīvnieku pārvadāšanu, kas paredzēti nokaušanai, un kautķermeņu un pārtikas izstrādājumu pārvadāšanu, kā arī pārvadāšanas ietekmi uz gaļas produktu cenu, īpašu uzmanību pievēršot tālākajiem reģioniem un iesaistot visas ieinteresētās personas;

| 8. | aicina Komisiju īstenot plašu patērētāju informēšanas kampaņu par Eiropas noteikumiem dzīvnieku labturības jomā, nepārtraukti informējot par izmaiņām, ko piemēro Eiropas ražotājiem, lai vairāk izceltu to darbu un uzlabotu produkcijas pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju īstenot plašu patērētāju informēšanas kampaņu par Eiropas noteikumiem dzīvnieku labturības jomā, nepārtraukti informējot par izmaiņām, ko piemēro Eiropas ražotājiem, lai vairāk izceltu to darbu un uzlabotu produkcijas pievienoto vērtību;

| 9. | norāda, ka 2005.–2009. gada pārskata periodā ievērojami pieauga pārvadājamo dzīvnieku skaits: liellopi par 8 %, cūkas par 70 %, aitas par 3 %, vienīgi attiecībā uz zirgiem bija kritums par 17 %; uzsver, ka divas trešdaļas sūtījumu paredz pārvadāšanu, kura ilgst mazāk par 8 stundām, savukārt 4 % pārvadājumu pārsniedz maksimālo pārvadāšanas ilgumu, tādēļ dzīvnieki ir jāizkrauj un tiem jānodrošina atpūtas laikposms, pirms ceļš tiek turpināts; pauž nožēlu, ka nebija pieejami gandrīz 2 % no sūtījumu pārvadāšanas laika, kas ir vairāk nekā pieckārtīgs pieaugums salīdzinājumā ar 2005. gadu; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka 2005.–2009. gada pārskata periodā ievērojami pieauga pārvadājamo dzīvnieku skaits: liellopi par 8 %, cūkas par 70 %, aitas par 3 %, vienīgi attiecībā uz zirgiem bija kritums par 17 %; uzsver, ka divas trešdaļas sūtījumu paredz pārvadāšanu, kura ilgst mazāk par 8 stundām, savukārt 4 % pārvadājumu pārsniedz maksimālo pārvadāšanas ilgumu, tādēļ dzīvnieki ir jāizkrauj un tiem jānodrošina atpūtas laikposms, pirms ceļš tiek turpināts; pauž nožēlu, ka nebija pieejami gandrīz 2 % no sūtījumu pārvadāšanas laika, kas ir vairāk nekā pieckārtīgs pieaugums salīdzinājumā ar 2005. gadu;

| 10. | uzskata, ka dzīvnieki principā ir jānokauj pēc iespējas tuvāk to audzēšanas vietai; šajā sakarībā norāda, ka patērētājs vēlas kaušanai paredzēto dzīvnieku īsāku transportēšanas laiku, bet vienlaikus pērkot dod priekšroku svaigai gaļai; tāpēc aicina Komisiju paskaidrot, kādi secinājumi no tā ir jāizdara; atzīst – tā kā regula nav pienācīgi īstenota, nav sasniegts tās mērķis attiecībā uz kaušanai paredzētu dzīvu dzīvnieku pārvadāšanas ierobežošanu, taču tā ir būtiski uzlabojusi dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā; aicina dalībvalstis pienācīgi īstenot spēkā esošos tiesību aktus dzīvnieku pārvadāšanas jomā un aicina Komisiju, ja iespējams, atbalstīt vietējo pārstrādi; uzskata, ka ES politikai vajadzētu būt vērstai uz palīdzību izveidot īsas un pārredzamas piegādes ķēdes, vienlaikus aizsargājot tirgus piedāvājumu visās dalībvalstīs un tālākajos reģionos; uzsver, ka ES tiesību aktiem higiēnas jomā, nodrošinot patērētājiem augstāko aizsardzības līmeni, nevajadzētu lieki kavēt mobilu vai mazu reģionālo kaušanas un apstrādes aprīkojumu attīstību; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka dzīvnieki principā ir jānokauj pēc iespējas tuvāk to audzēšanas vietai; šajā sakarībā norāda, ka patērētājs vēlas kaušanai paredzēto dzīvnieku īsāku transportēšanas laiku, bet vienlaikus pērkot dod priekšroku svaigai gaļai; tāpēc aicina Komisiju paskaidrot, kādi secinājumi no tā ir jāizdara; atzīst – tā kā regula nav pienācīgi īstenota, nav sasniegts tās mērķis attiecībā uz kaušanai paredzētu dzīvu dzīvnieku pārvadāšanas ierobežošanu, taču tā ir būtiski uzlabojusi dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā; aicina dalībvalstis pienācīgi īstenot spēkā esošos tiesību aktus dzīvnieku pārvadāšanas jomā un aicina Komisiju, ja iespējams, atbalstīt vietējo pārstrādi; uzskata, ka ES politikai vajadzētu būt vērstai uz palīdzību izveidot īsas un pārredzamas piegādes ķēdes, vienlaikus aizsargājot tirgus piedāvājumu visās dalībvalstīs un tālākajos reģionos; uzsver, ka ES tiesību aktiem higiēnas jomā, nodrošinot patērētājiem augstāko aizsardzības līmeni, nevajadzētu lieki kavēt mobilu vai mazu reģionālo kaušanas un apstrādes aprīkojumu attīstību;

| 11. | aicina Komisiju izstrādāt skaidru definīciju attiecībā uz vietējām kautuvēm; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju izstrādāt skaidru definīciju attiecībā uz vietējām kautuvēm;

| 12. | atgādina, ka iepriekš minētās regulas 32. pantā ir noteikts, ka Komisijas ziņojumā ir jāņem vērā zinātniski pierādījumi par dzīvnieku labturības vajadzībām un vajadzības gadījumā šim ziņojumam var pievienot attiecīgu likumdošanas iniciatīvu attiecībā uz tālajiem pārvadājumiem; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka iepriekš minētās regulas 32. pantā ir noteikts, ka Komisijas ziņojumā ir jāņem vērā zinātniski pierādījumi par dzīvnieku labturības vajadzībām un vajadzības gadījumā šim ziņojumam var pievienot attiecīgu likumdošanas iniciatīvu attiecībā uz tālajiem pārvadājumiem;

| 13. | norāda uz Eiropas Parlamenta rakstisko deklarāciju Nr. 49/2011, kurā ir atbalstīts 8 stundu pārvadāšanas ierobežojums nokaušanai paredzētiem dzīvniekiem, bet atzīst, ka šāda prasība nav zinātniski pamatota; uzskata, ka dzīvnieku labturība pārvadāšanas laikā daudzos gadījumos ir vairāk atkarīga no transportlīdzekļu atbilstīga aprīkojuma un no dzīvnieku atbilstīgas iekraušanas un izkraušanas, kā norādīts EFSA 2010. gada decembra atzinumā; tomēr prasa Eiropas Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt pamatnostādnes par labāko praksi, lai uzlabotu Regulas (EK) Nr. 1/2005 īstenošanu, un nostiprināt kontroles mehānismus, lai nodrošinātu dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

13.

norāda uz Eiropas Parlamenta rakstisko deklarāciju Nr. 49/2011, kurā ir atbalstīts 8 stundu pārvadāšanas ierobežojums nokaušanai paredzētiem dzīvniekiem, bet atzīst, ka šāda prasība nav zinātniski pamatota; uzskata, ka dzīvnieku labturība pārvadāšanas laikā daudzos gadījumos ir vairāk atkarīga no transportlīdzekļu atbilstīga aprīkojuma un no dzīvnieku atbilstīgas iekraušanas un izkraušanas, kā norādīts EFSA 2010. gada decembra atzinumā; tomēr prasa Eiropas Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt pamatnostādnes par labāko praksi, lai uzlabotu Regulas (EK) Nr. 1/2005 īstenošanu, un nostiprināt kontroles mehānismus, lai nodrošinātu dzīvnieku labturību;

| 14. | uzstāj, ka atkārtoti jāizskata jautājums par kaujamo dzīvnieku pārvadāšanas laika ierobežošanu līdz astoņām stundām, ņemot vērā iekraušanas laiku, neatkarīgi no tā, vai pārvadāšana notiek uz sauszemes vai jūrā, izņemot tālākos reģionos ģeogrāfisku apstākļu, nepietiekamu ceļu tīklu, tālās atrašanās vietas dēļ, kā arī par atsevišķu dzīvnieku sugu ilgāku pārvadāšanu, kas pamatota ar zinātnisko pētījumu rezultātiem, ja tiek ievēroti dzīvnieku labturības nosacījumi; norāda, ka dzīvnieku labturības ziņā pārvadāšanas laikam iepriekš neparedzētas aizkavēšanās gadījumā (sastrēgumi, avārijas, negadījumi, apkārtceļš, nepārvarami apstākļi utt.) būtu jābūt pagarināmam, apsverot visas pastāvošās iespējas; |
| --- | --- |

14.

uzstāj, ka atkārtoti jāizskata jautājums par kaujamo dzīvnieku pārvadāšanas laika ierobežošanu līdz astoņām stundām, ņemot vērā iekraušanas laiku, neatkarīgi no tā, vai pārvadāšana notiek uz sauszemes vai jūrā, izņemot tālākos reģionos ģeogrāfisku apstākļu, nepietiekamu ceļu tīklu, tālās atrašanās vietas dēļ, kā arī par atsevišķu dzīvnieku sugu ilgāku pārvadāšanu, kas pamatota ar zinātnisko pētījumu rezultātiem, ja tiek ievēroti dzīvnieku labturības nosacījumi; norāda, ka dzīvnieku labturības ziņā pārvadāšanas laikam iepriekš neparedzētas aizkavēšanās gadījumā (sastrēgumi, avārijas, negadījumi, apkārtceļš, nepārvarami apstākļi utt.) būtu jābūt pagarināmam, apsverot visas pastāvošās iespējas;

| 15. | uzsver, ka Komisijas ziņojuma secinājumos pēc vienošanās ar EFSA ir īpaši norādīts, ka “šķiet, ka dažas regulas daļas pilnībā neatbilst pašreizējām zināšanām”; uzskata, ka tādēļ ir svarīgi uzsvērt nepieciešamību dzīvnieku labturības noteikumu izstrādē ņemt vērā jaunākos zinātniskos datus; norāda, ka EFSA atzinumā ir uzsvērts, ka saistībā ar dzīvnieku labturību papildus pārvadāšanas ilgumam ir jāņem vērā arī citi aspekti, piemēram, atbilstīga iekraušana un izkraušana, kā arī transportlīdzekļu konstrukcija; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka Komisijas ziņojuma secinājumos pēc vienošanās ar EFSA ir īpaši norādīts, ka “šķiet, ka dažas regulas daļas pilnībā neatbilst pašreizējām zināšanām”; uzskata, ka tādēļ ir svarīgi uzsvērt nepieciešamību dzīvnieku labturības noteikumu izstrādē ņemt vērā jaunākos zinātniskos datus; norāda, ka EFSA atzinumā ir uzsvērts, ka saistībā ar dzīvnieku labturību papildus pārvadāšanas ilgumam ir jāņem vērā arī citi aspekti, piemēram, atbilstīga iekraušana un izkraušana, kā arī transportlīdzekļu konstrukcija;

Pārvadāšanas saimnieciskās, sociālās un vides izmaksas un līdzvērtīgi konkurences apstākļi

| 16. | apzinās ievērojamos ieguldījumus, ko daudzi pārvadātāji ir veikuši sarežģītos ekonomiskos apstākļos, un atzinīgi vērtē uzlabojumus vadītāju apmācības, transportlīdzekļu specifikāciju un dzīvnieku pārvadāšanas kvalitātes ziņā, kā norādīts Komisijas ziņojumā; tomēr pauž nožēlu par to, ka Komisijas konstatējumu pamatā nav pietiekami uzticamu datu; ņem vērā, ka būtisko nepieciešamo ieguldījumu dēļ daudzi uzņēmumi un kautuves, galvenokārt mazie uzņēmumi un kautuves, ir pārstājuši darboties, it sevišķi Eiropas izolētajās un perifērajās teritorijās; |
| --- | --- |

16.

apzinās ievērojamos ieguldījumus, ko daudzi pārvadātāji ir veikuši sarežģītos ekonomiskos apstākļos, un atzinīgi vērtē uzlabojumus vadītāju apmācības, transportlīdzekļu specifikāciju un dzīvnieku pārvadāšanas kvalitātes ziņā, kā norādīts Komisijas ziņojumā; tomēr pauž nožēlu par to, ka Komisijas konstatējumu pamatā nav pietiekami uzticamu datu; ņem vērā, ka būtisko nepieciešamo ieguldījumu dēļ daudzi uzņēmumi un kautuves, galvenokārt mazie uzņēmumi un kautuves, ir pārstājuši darboties, it sevišķi Eiropas izolētajās un perifērajās teritorijās;

| 17. | norāda uz ievērojamām atšķirībām starp dalībvalstīm saistībā ar transportlīdzekļu modernizēšanas izmaksām (piemēram, no EUR 250 līdz EUR 6  000 par satelītnavigācijas uzstādīšanu), kas nopietni ietekmē vienlīdzīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū, un kritizē Komisiju par to, ka šo atšķirību iemesli netika izskatīti; |
| --- | --- |

17.

norāda uz ievērojamām atšķirībām starp dalībvalstīm saistībā ar transportlīdzekļu modernizēšanas izmaksām (piemēram, no EUR 250 līdz EUR 6  000 par satelītnavigācijas uzstādīšanu), kas nopietni ietekmē vienlīdzīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū, un kritizē Komisiju par to, ka šo atšķirību iemesli netika izskatīti;

| 18. | ņemot vērā iepriekš minētos iebildumus, rosina Komisiju iesniegt vispusīgu novērtējumu attiecībā uz visām dzīvnieku pārvadāšanas saimnieciskajām, vides un sociālajām izmaksām; |
| --- | --- |

18.

ņemot vērā iepriekš minētos iebildumus, rosina Komisiju iesniegt vispusīgu novērtējumu attiecībā uz visām dzīvnieku pārvadāšanas saimnieciskajām, vides un sociālajām izmaksām;

| 19. | uzskata, ka principā dzīvnieku labturības tiesību aktu pamatā jābūt zinātniskiem datiem; tādēļ aicina Komisiju atjaunināt dzīvnieku pārvadāšanas noteikumus saistībā ar pastāvošajām nepilnībām starp tiesību aktiem un jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem, kā noteikusi EFSA; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka principā dzīvnieku labturības tiesību aktu pamatā jābūt zinātniskiem datiem; tādēļ aicina Komisiju atjaunināt dzīvnieku pārvadāšanas noteikumus saistībā ar pastāvošajām nepilnībām starp tiesību aktiem un jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem, kā noteikusi EFSA;

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā ziņojumā ir izmantojusi EFSA veikto zinātnisko pētījumu, kas norāda uz to, ka nepieciešams būtiski ierobežot zirgu pārvadāšanas laiku, un tas atbilst 2010. gada 25. februāra Eiropas Parlamenta deklarācijā sniegtajiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā ziņojumā ir izmantojusi EFSA veikto zinātnisko pētījumu, kas norāda uz to, ka nepieciešams būtiski ierobežot zirgu pārvadāšanas laiku, un tas atbilst 2010. gada 25. februāra Eiropas Parlamenta deklarācijā sniegtajiem ieteikumiem;

| 21. | pauž nožēlu, ka, neraugoties uz EFSA iesniegtajiem jaunajiem zinātniskajiem pierādījumiem par zirgu pārvadāšanas ilgumu, Komisijas ziņojumā netika iekļauti ieteikumi par tiesību aktu izmaiņām; prasa, lai Komisija ierosinātu ievērojami saīsinātu maksimālo pārvadāšanas ilgumu attiecībā uz visiem nokaušanai paredzētiem zirgiem atbilstīgi Padomes Direktīvai 2009/156/EK; turklāt uzstāj, ka ir nepieciešama vispusīga, zinātniski pamatota zirgu labturības standartu pārskatīšana, tostarp atkārtota transportlīdzekļu konstrukcijas standartu, izvietošanas blīvumu un dzeramā ūdens nodrošināšanas izskatīšana, un vajadzības gadījumā pārskatu papildinot ar likumdošanas priekšlikumu; |
| --- | --- |

21.

pauž nožēlu, ka, neraugoties uz EFSA iesniegtajiem jaunajiem zinātniskajiem pierādījumiem par zirgu pārvadāšanas ilgumu, Komisijas ziņojumā netika iekļauti ieteikumi par tiesību aktu izmaiņām; prasa, lai Komisija ierosinātu ievērojami saīsinātu maksimālo pārvadāšanas ilgumu attiecībā uz visiem nokaušanai paredzētiem zirgiem atbilstīgi Padomes Direktīvai 2009/156/EK; turklāt uzstāj, ka ir nepieciešama vispusīga, zinātniski pamatota zirgu labturības standartu pārskatīšana, tostarp atkārtota transportlīdzekļu konstrukcijas standartu, izvietošanas blīvumu un dzeramā ūdens nodrošināšanas izskatīšana, un vajadzības gadījumā pārskatu papildinot ar likumdošanas priekšlikumu;

| 22. | norāda, ka Regulas (EK) Nr. 1/2005 9. apsvērumā prasīts, lai tiktu ierosināti piemēroti noteikumi attiecībā uz mājputniem, tiklīdz būs pieejami attiecīgie EFSA novērtējumi; tādēļ ar nožēlu norāda, ka Komisijas ziņojumā nav ņemta vērā mājputnu pārvadāšana, lai gan mājputni ir galvenā dzīvnieku suga, kas Eiropā tiek pārvadāta; tālab aicina Komisiju pārskatīt spēkā esošos ES tiesību aktus par mājputnu pārvadāšanu, pamatojoties uz jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka Regulas (EK) Nr. 1/2005 9. apsvērumā prasīts, lai tiktu ierosināti piemēroti noteikumi attiecībā uz mājputniem, tiklīdz būs pieejami attiecīgie EFSA novērtējumi; tādēļ ar nožēlu norāda, ka Komisijas ziņojumā nav ņemta vērā mājputnu pārvadāšana, lai gan mājputni ir galvenā dzīvnieku suga, kas Eiropā tiek pārvadāta; tālab aicina Komisiju pārskatīt spēkā esošos ES tiesību aktus par mājputnu pārvadāšanu, pamatojoties uz jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem;

| 23. | aicina Komisiju un Padomi pārskatīt Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005, ievērojot jaunākos zinātniskos pierādījumus, kurus publicējusi EFSA, un ieviest uzlabojumus, kas jo īpaši attiecas uz telpas raksturlielumiem, piemēram, kg/m2 aprēķina izmantošanu zirgiem, algoritmiska vienādojuma izmantošanu attiecībā uz liellopu un aitu ķermeņa svaru un broileru maksimālā izvietošanas blīvuma saistību ar temperatūras apstākļiem; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju un Padomi pārskatīt Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005, ievērojot jaunākos zinātniskos pierādījumus, kurus publicējusi EFSA, un ieviest uzlabojumus, kas jo īpaši attiecas uz telpas raksturlielumiem, piemēram, kg/m2 aprēķina izmantošanu zirgiem, algoritmiska vienādojuma izmantošanu attiecībā uz liellopu un aitu ķermeņa svaru un broileru maksimālā izvietošanas blīvuma saistību ar temperatūras apstākļiem;

| 24. | aicina Eiropas Komisiju divpusējās tirdzniecības sarunās ar trešām valstīm pieprasīt, lai tās piemērotu Eiropas Savienībā noteiktos dzīvnieku labturības standartus, un atbalstīt internacionalizāciju saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas un Kopienas noteikumiem šajā jomā; |
| --- | --- |

24.

aicina Eiropas Komisiju divpusējās tirdzniecības sarunās ar trešām valstīm pieprasīt, lai tās piemērotu Eiropas Savienībā noteiktos dzīvnieku labturības standartus, un atbalstīt internacionalizāciju saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas un Kopienas noteikumiem šajā jomā;

Noteikumu kontrole un izpilde

| 25. | atzinīgi vērtē informāciju par navigācijas sistēmas ieviešanu, ar ko uzrauga dzīvnieku pārvadāšanu, taču pauž nožēlu par to, ka starp dalībvalstīm pastāv lielas īstenošanas atšķirības un ka kopumā šo sistēmu tikai nelielā mērā izmanto dzīvnieku pārvadāšanas kontrolei; prasa Komisijai līdz 2014. gada 1. janvārim iesniegt tiesību akta priekšlikumus, kuru mērķis ir izveidot kopīgu ES mēroga regulējumu datu apkopošanai un kontrolei ar satelītnavigācijas starpniecību, izmantojot reāllaika datu augšupielādi; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē informāciju par navigācijas sistēmas ieviešanu, ar ko uzrauga dzīvnieku pārvadāšanu, taču pauž nožēlu par to, ka starp dalībvalstīm pastāv lielas īstenošanas atšķirības un ka kopumā šo sistēmu tikai nelielā mērā izmanto dzīvnieku pārvadāšanas kontrolei; prasa Komisijai līdz 2014. gada 1. janvārim iesniegt tiesību akta priekšlikumus, kuru mērķis ir izveidot kopīgu ES mēroga regulējumu datu apkopošanai un kontrolei ar satelītnavigācijas starpniecību, izmantojot reāllaika datu augšupielādi;

| 26. | pauž nožēlu, ka jaunās tehnoloģijas, kas šajā jomā būtu liels atbalsts un ilgtermiņā samazinātu izmaksas, nav tikušas labāk izmantotas; |
| --- | --- |

26.

pauž nožēlu, ka jaunās tehnoloģijas, kas šajā jomā būtu liels atbalsts un ilgtermiņā samazinātu izmaksas, nav tikušas labāk izmantotas;

| 27. | prasa pāriet uz elektroniskām tehnoloģijām, lai dalībvalstis varētu vienkāršot uzņēmumu darbu, atvieglojot dažādu administratīvo iestāžu pieprasīto datu uzglabāšanu un nosūtīšanu; |
| --- | --- |

27.

prasa pāriet uz elektroniskām tehnoloģijām, lai dalībvalstis varētu vienkāršot uzņēmumu darbu, atvieglojot dažādu administratīvo iestāžu pieprasīto datu uzglabāšanu un nosūtīšanu;

| 28. | aicina Komisiju veikt pētījumu par to, kā dzīvu dzīvnieku pārvadāšanas transportlīdzekļos var tikt izmantotas jaunās un jau esošās tehnoloģijas, ar ko regulē, novēro un reģistrē temperatūru un mitrumu, kas ir būtiski elementi, lai kontrolētu un aizsargātu īpašu kategoriju dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā saskaņā ar EFSA ieteikumiem. |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju veikt pētījumu par to, kā dzīvu dzīvnieku pārvadāšanas transportlīdzekļos var tikt izmantotas jaunās un jau esošās tehnoloģijas, ar ko regulē, novēro un reģistrē temperatūru un mitrumu, kas ir būtiski elementi, lai kontrolētu un aizsargātu īpašu kategoriju dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā saskaņā ar EFSA ieteikumiem.

| 29. | uzsver, ka pārbaudes ir jāveic vienoti visā Savienībā un atbilstīgi katrā dalībvalstī ikgadēji pārvadājamo dzīvnieku īpatsvaram, lai garantētu un saglabātu iekšējā tirgus pareizu darbību un izvairītos no konkurences kropļošanas ES; turklāt aicina Komisiju palielināt to iepriekš nepaziņotu Pārtikas un veterinārā biroja (PVB) pārbaužu uz vietas skaitu, kas vērstas uz dzīvnieku labturību un dzīvnieku pārvadāšanu; uzskata, ka atšķirīgās datu apkopošanas metodes un kontroles mehānismi neļauj precīzi novērtēt atbilstības ievērošanu atsevišķās dalībvalstīs; tālab aicina Komisiju pieņemt saskaņotāku ziņošanas struktūru un veikt plašāku analīzi attiecībā uz datiem, kuri iegūti no Pārtikas un veterinārā biroja (PVB) pārbaudes ziņojumiem un no dalībvalstu rezultātiem saistībā ar to daudzgadu valsts kontroles plānu; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka pārbaudes ir jāveic vienoti visā Savienībā un atbilstīgi katrā dalībvalstī ikgadēji pārvadājamo dzīvnieku īpatsvaram, lai garantētu un saglabātu iekšējā tirgus pareizu darbību un izvairītos no konkurences kropļošanas ES; turklāt aicina Komisiju palielināt to iepriekš nepaziņotu Pārtikas un veterinārā biroja (PVB) pārbaužu uz vietas skaitu, kas vērstas uz dzīvnieku labturību un dzīvnieku pārvadāšanu; uzskata, ka atšķirīgās datu apkopošanas metodes un kontroles mehānismi neļauj precīzi novērtēt atbilstības ievērošanu atsevišķās dalībvalstīs; tālab aicina Komisiju pieņemt saskaņotāku ziņošanas struktūru un veikt plašāku analīzi attiecībā uz datiem, kuri iegūti no Pārtikas un veterinārā biroja (PVB) pārbaudes ziņojumiem un no dalībvalstu rezultātiem saistībā ar to daudzgadu valsts kontroles plānu;

| 30. | mudina Komisiju nodrošināt, lai pārvadāšanas beigās tiktu veiktas pārvadājamo dzīvnieku veterinārās pārbaudes; |
| --- | --- |

30.

mudina Komisiju nodrošināt, lai pārvadāšanas beigās tiktu veiktas pārvadājamo dzīvnieku veterinārās pārbaudes;

| 31. | ar bažām uztver informāciju par to, ka regulas noteikumi atsevišķās dalībvalstīs tiek dažādi interpretēti, tā apdraudot regulas mērķus un kropļojot konkurenci; tāpēc aicina Komisiju publicēt atbilstošus precizējumus un norādes par regulas izpildi, ar ko izslēgtu brīvas interpretācijas iespējas; |
| --- | --- |

31.

ar bažām uztver informāciju par to, ka regulas noteikumi atsevišķās dalībvalstīs tiek dažādi interpretēti, tā apdraudot regulas mērķus un kropļojot konkurenci; tāpēc aicina Komisiju publicēt atbilstošus precizējumus un norādes par regulas izpildi, ar ko izslēgtu brīvas interpretācijas iespējas;

| 32. | konstatē, ka īstenošanas iespējamās nepilnības bieži tiek pamatotas ar juridiskām prasībām, kas praksē nav izpildāmas vai nav saderīgas ar valsts tiesību aktiem; aicina Komisiju pārskatīt esošo regulu, lai identificētu šāda veida pretrunas; |
| --- | --- |

32.

konstatē, ka īstenošanas iespējamās nepilnības bieži tiek pamatotas ar juridiskām prasībām, kas praksē nav izpildāmas vai nav saderīgas ar valsts tiesību aktiem; aicina Komisiju pārskatīt esošo regulu, lai identificētu šāda veida pretrunas;

| 33. | pauž bažas par to, ka atsevišķās dalībvalstīs tiek pieļauta acīmredzama regulas noteikumu pārkāpšana, piemēram, tiek akceptēti neīstenojami pārvadājumu žurnāli, pārpildītas kravas un neatbilstīgi izvietošanas blīvumi; |
| --- | --- |

33.

pauž bažas par to, ka atsevišķās dalībvalstīs tiek pieļauta acīmredzama regulas noteikumu pārkāpšana, piemēram, tiek akceptēti neīstenojami pārvadājumu žurnāli, pārpildītas kravas un neatbilstīgi izvietošanas blīvumi;

| 34. | aicina arī katras dalībvalsts robežkontroles iestādes sadarboties un dalīties informācijā par dzīvnieku pārrobežu pārvadāšanu; |
| --- | --- |

34.

aicina arī katras dalībvalsts robežkontroles iestādes sadarboties un dalīties informācijā par dzīvnieku pārrobežu pārvadāšanu;

| 35. | aicina dalībvalstis par šīs regulas pārkāpumiem ieviest efektīvas, samērīgas un atturošas sankcijas atbilstīgi regulas 25. pantam; vērš uzmanību uz to, ka dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgi sodu un sankciju līmeņi, ko piemēro par vienu un to pašu pārkāpumu, un prasa labāk saskaņot sankcijas visā ES, lai nodrošinātu regulas labāku piemērošanu; prasa Komisijai līdz 2013. gada 1. jūlijam iesniegt ziņojumu, kurā analizēti sodi, kas piemēroti par smagiem pārkāpumiem pret dzīvnieku labturību sauszemes pārvadāšanas laikā visās dalībvalstīs, un kurš būtu salīdzināms ar Komisijas ziņojumu par sodiem, ko piemēro sociālo noteikumu jomā attiecībā uz sauszemes transportu (10); |
| --- | --- |

35.

aicina dalībvalstis par šīs regulas pārkāpumiem ieviest efektīvas, samērīgas un atturošas sankcijas atbilstīgi regulas 25. pantam; vērš uzmanību uz to, ka dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgi sodu un sankciju līmeņi, ko piemēro par vienu un to pašu pārkāpumu, un prasa labāk saskaņot sankcijas visā ES, lai nodrošinātu regulas labāku piemērošanu; prasa Komisijai līdz 2013. gada 1. jūlijam iesniegt ziņojumu, kurā analizēti sodi, kas piemēroti par smagiem pārkāpumiem pret dzīvnieku labturību sauszemes pārvadāšanas laikā visās dalībvalstīs, un kurš būtu salīdzināms ar Komisijas ziņojumu par sodiem, ko piemēro sociālo noteikumu jomā attiecībā uz sauszemes transportu (10);

| 36. | vērš uzmanību uz noteikumiem par atbildību, kuros atbildība saistībā ar nepiemērotu dzīvnieku pārvadāšanu nav pietiekami skaidri noteikta, lai nodrošinātu, ka pārvadāšanai nepiemēroti dzīvnieki netiktu pārvadāti un ka personām, kurām piemēro sankcijas, nav noteikti jābūt tiesībām nepieļaut pārvadāšanu; |
| --- | --- |

36.

vērš uzmanību uz noteikumiem par atbildību, kuros atbildība saistībā ar nepiemērotu dzīvnieku pārvadāšanu nav pietiekami skaidri noteikta, lai nodrošinātu, ka pārvadāšanai nepiemēroti dzīvnieki netiktu pārvadāti un ka personām, kurām piemēro sankcijas, nav noteikti jābūt tiesībām nepieļaut pārvadāšanu;

| 37. | aicina Komisiju uzsākt tiesvedību pret tām dalībvalstīm, kuras regulu nepiemēro pareizi, un noteikt pret tām sankcijas; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju uzsākt tiesvedību pret tām dalībvalstīm, kuras regulu nepiemēro pareizi, un noteikt pret tām sankcijas;

| 38. | aicina dalībvalstis nostiprināt visas ražošanas ķēdes kontroli, lai pārtrauktu praksi, kad tiek pārkāpta regula un pasliktināti dzīvnieku pārvadāšanas apstākļi, piemēram, kad pārpildītiem transportlīdzekļiem ļauj turpināt ceļu vai kad turpina izmantot kontrolpunktus, kuros netiek nodrošināts atbilstīgs dzīvnieku atpūtas, barošanas un dzirdīšanas aprīkojums; |
| --- | --- |

38.

aicina dalībvalstis nostiprināt visas ražošanas ķēdes kontroli, lai pārtrauktu praksi, kad tiek pārkāpta regula un pasliktināti dzīvnieku pārvadāšanas apstākļi, piemēram, kad pārpildītiem transportlīdzekļiem ļauj turpināt ceļu vai kad turpina izmantot kontrolpunktus, kuros netiek nodrošināts atbilstīgs dzīvnieku atpūtas, barošanas un dzirdīšanas aprīkojums;

| 39. | uzskata, ka kravu pārvadātāju un transportētāju atbilstīga apmācība un izglītošana ir būtiska, nodrošinot pareizu izturēšanos pret dzīvniekiem, un tādējādi – pamats to labturībai un labsajūtai; aicina visas dalībvalstis uzlabot vai paplašināt savas izglītības un apmācības programmas, izvirzot to kā obligātu prasību atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1/2005; norāda, ka apmācības kursu ilgums un standarts dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras; tāpēc prasa sagatavot skaidras ES pamatnostādnes, lai izstrādātu labākus un vienotākus apmācības kursus autovadītājiem un dzīvnieku pārvadāšanā iesaistītajām personām; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka kravu pārvadātāju un transportētāju atbilstīga apmācība un izglītošana ir būtiska, nodrošinot pareizu izturēšanos pret dzīvniekiem, un tādējādi – pamats to labturībai un labsajūtai; aicina visas dalībvalstis uzlabot vai paplašināt savas izglītības un apmācības programmas, izvirzot to kā obligātu prasību atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1/2005; norāda, ka apmācības kursu ilgums un standarts dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras; tāpēc prasa sagatavot skaidras ES pamatnostādnes, lai izstrādātu labākus un vienotākus apmācības kursus autovadītājiem un dzīvnieku pārvadāšanā iesaistītajām personām;

| 40. | uzsver mazumtirgotāju, pārtikas pakalpojumu uzņēmumu un pārtikas produktu ražotāju būtisko nozīmi, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar to iekšējiem standartiem tiek izmantota vietēji audzētu un nokautu dzīvnieku gaļa un ka šie dzīvnieki ir pārvadāti apstākļos, kuros ņemta vērā to labturība; |
| --- | --- |

40.

uzsver mazumtirgotāju, pārtikas pakalpojumu uzņēmumu un pārtikas produktu ražotāju būtisko nozīmi, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar to iekšējiem standartiem tiek izmantota vietēji audzētu un nokautu dzīvnieku gaļa un ka šie dzīvnieki ir pārvadāti apstākļos, kuros ņemta vērā to labturība;

| 41. | pauž bažas par lielo skaitu ziņojumu par nepiemērotiem transportlīdzekļiem, kas tiek izmantoti dzīvu dzīvnieku pārvadāšanai gan pa sauszemi, gan pa jūru, un prasa pastiprināt šādu darbību uzraudzību; |
| --- | --- |

41.

pauž bažas par lielo skaitu ziņojumu par nepiemērotiem transportlīdzekļiem, kas tiek izmantoti dzīvu dzīvnieku pārvadāšanai gan pa sauszemi, gan pa jūru, un prasa pastiprināt šādu darbību uzraudzību;

o

o o

| 42. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

42.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 308 E, 16.12.2006., 170. lpp.

(2)  OV C 279 E, 19.11.2009., 89. lpp.

(3)  OV C 81 E, 15.3.2011., 25. lpp.

(4)  OV C 362, 2.12.1996., 331. lpp.

(5)  OV C 103 E, 29.4.2004., 412. lpp.

(6)  OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.

(7)  OV C 348 E, 21.12.2010., 37. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0096.

(9)  EFSA oficiālais biļetens, 2011:9(1):1966 (125. lpp.)

(10)  COM(2009)0225.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/64 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/64

---

P7_TA(2012)0500

Pamattiesību stāvoklis Eiropas Savienībā (2010.–2011.)

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2010.–2011. gadā (2011/2069(INI))

(2015/C 434/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību preambulu, jo īpaši tās otro ievilkumu un ceturto līdz septīto ievilkumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību preambulu, jo īpaši tās otro ievilkumu un ceturto līdz septīto ievilkumu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. panta 3. punkta otro ievilkumu un 6. un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. panta 3. punkta otro ievilkumu un 6. un 7. pantu,

| — | ņemot vērā 2000. gada 7. decembrī pieņemto Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), kas tika izsludināta 2007. gada 12. decembrī Strasbūrā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 7. decembrī pieņemto Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), kas tika izsludināta 2007. gada 12. decembrī Strasbūrā,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO 1949. gada Konvenciju par cilvēku tirdzniecības un prostitūcijas izmantošanas no trešo personu puses novēršanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1949. gada Konvenciju par cilvēku tirdzniecības un prostitūcijas izmantošanas no trešo personu puses novēršanu,

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. un 2011. gada ziņojumus par ES Pamattiesību hartas piemērošanu (COM(2011)0160 un COM(2012)0169), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. un 2011. gada ziņojumus par ES Pamattiesību hartas piemērošanu (COM(2011)0160 un COM(2012)0169),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “2010. gada ziņojums par ES pilsonību – likvidējot šķēršļus ES pilsoņu tiesību īstenošanai” (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “2010. gada ziņojums par ES pilsonību – likvidējot šķēršļus ES pilsoņu tiesību īstenošanai” (COM(2010)0603),

| — | ņemot vērā Komisijas stratēģiju Eiropas Savienības Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai (COM(2010)0573) un Darbības pamatnostādnes par pamattiesību ņemšanu vērā Komisijas ietekmes novērtējumos (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas stratēģiju Eiropas Savienības Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai (COM(2010)0573) un Darbības pamatnostādnes par pamattiesību ņemšanu vērā Komisijas ietekmes novērtējumos (SEC(2011)0567),

| — | ņemot vērā Stokholmas programmu “Atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stokholmas programmu “Atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā” (2),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par Padomes darbību un iniciatīvām saistībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas īstenošanu, kurus pieņēma 2011. gada 23. maijā Vispārējo lietu padomes 3  092. sesijā Briselē, un Padomes pamatnostādnes par metodiskiem pasākumiem, kas jāveic, lai pārbaudītu pamattiesību saderību Padomes sagatavošanas struktūrās (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par Padomes darbību un iniciatīvām saistībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas īstenošanu, kurus pieņēma 2011. gada 23. maijā Vispārējo lietu padomes 3  092. sesijā Briselē, un Padomes pamatnostādnes par metodiskiem pasākumiem, kas jāveic, lai pārbaudītu pamattiesību saderību Padomes sagatavošanas struktūrās (3),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (COM(2011)0173) un “Romu integrācijas valstu stratēģijas: pirmais solis ES programmas īstenošanā” (COM(2012)0226), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (COM(2011)0173) un “Romu integrācijas valstu stratēģijas: pirmais solis ES programmas īstenošanā” (COM(2012)0226),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas cilvēktiesību konvencijas, kuru līgumslēdzējas puses ir ES dalībvalstis, Eiropas Padomes konvencijas un ieteikumus, Eiropas Padomes struktūru ziņojumus, jo īpaši Parlamentārās asamblejas un cilvēktiesību komisāra sagatavotos ziņojumus par cilvēktiesību situāciju, kā arī specializēto uzraudzības un tiesu iestāžu lēmumus, pamatnostādnes un spriedumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas cilvēktiesību konvencijas, kuru līgumslēdzējas puses ir ES dalībvalstis, Eiropas Padomes konvencijas un ieteikumus, Eiropas Padomes struktūru ziņojumus, jo īpaši Parlamentārās asamblejas un cilvēktiesību komisāra sagatavotos ziņojumus par cilvēktiesību situāciju, kā arī specializēto uzraudzības un tiesu iestāžu lēmumus, pamatnostādnes un spriedumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) lēmumus un judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) lēmumus un judikatūru,

| — | ņemot vērā dalībvalstu konstitucionālo tiesu judikatūru, kurā ir atsauce uz Hartu, kas jāpiemēro arī dalībvalstu tiesību aktu interpretēšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dalībvalstu konstitucionālo tiesu judikatūru, kurā ir atsauce uz Hartu, kas jāpiemēro arī dalībvalstu tiesību aktu interpretēšanā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras darbību, gada pārskatus un pētījumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras darbību, gada pārskatus un pētījumus,

| — | ņemot vērā NVO ziņojumus un pētījumus par cilvēktiesībām un attiecīgos pētījumus, kurus pieprasījusi Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NVO ziņojumus un pētījumus par cilvēktiesībām un attiecīgos pētījumus, kurus pieprasījusi Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja,

| — | ņemot vērā Parlamenta rezolūcijas par pamattiesībām un cilvēktiesībām, jo īpaši 2010. gada 15. decembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2009. gadā un to efektīvu īstenošanu pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta rezolūcijas par pamattiesībām un cilvēktiesībām, jo īpaši 2010. gada 15. decembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2009. gadā un to efektīvu īstenošanu pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 8. jūnija rezolūciju par minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku paplašinātajā Eiropā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 8. jūnija rezolūciju par minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku paplašinātajā Eiropā (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 9. marta rezolūciju par ES stratēģiju romu integrācijai (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 9. marta rezolūciju par ES stratēģiju romu integrācijai (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A7-0383/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A7-0383/2012),

| A. | tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu Savienība ir dibināta, pamatojoties uz kopienā nedalāmām un universālām vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, dzimumu līdztiesību, solidaritāti, tiesiskumu un cilvēktiesību un pilsonisko brīvību ievērošanu, un šīs tiesības un brīvības ir ikvienam, kas dzīvo ES teritorijā, ietverot minoritātes, bezvalstniekus un personas, kuras Eiropas Savienības teritorijā atrodas īslaicīgi vai nelegāli; tā kā šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu Savienība ir dibināta, pamatojoties uz kopienā nedalāmām un universālām vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, dzimumu līdztiesību, solidaritāti, tiesiskumu un cilvēktiesību un pilsonisko brīvību ievērošanu, un šīs tiesības un brīvības ir ikvienam, kas dzīvo ES teritorijā, ietverot minoritātes, bezvalstniekus un personas, kuras Eiropas Savienības teritorijā atrodas īslaicīgi vai nelegāli; tā kā šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība;

| B. | tā kā šo vērtību ievērošana un veicināšana ir būtisks Eiropas Savienības identitātes elements un viens no nosacījumiem, lai kļūtu par ES dalībvalsti un pilnībā saglabātu dalībvalstu prerogatīvas; |
| --- | --- |

B.

tā kā šo vērtību ievērošana un veicināšana ir būtisks Eiropas Savienības identitātes elements un viens no nosacījumiem, lai kļūtu par ES dalībvalsti un pilnībā saglabātu dalībvalstu prerogatīvas;

| C. | tā kā LES 6. panta 3. punktā teikts, ka pamattiesības, kas garantētas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā un kas izriet no dalībvalstu kopīgajām konstitucionālajām tradīcijām, ir Savienības tiesību vispārīgo principu pamats; |
| --- | --- |

C.

tā kā LES 6. panta 3. punktā teikts, ka pamattiesības, kas garantētas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā un kas izriet no dalībvalstu kopīgajām konstitucionālajām tradīcijām, ir Savienības tiesību vispārīgo principu pamats;

| D. | tā kā līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā Hartai saskaņā ar LES 6. pantu ir tāds pats juridiskais spēks kā Līgumiem un tā ir kļuvusi juridiski saistoša ES iestādēm, struktūrām un aģentūrām, kā arī dalībvalstīm, īstenojot ES tiesību aktus; tā kā ar Hartu vērtības un principi ir kļuvuši par reālām un īstenojamām tiesībām, |
| --- | --- |

D.

tā kā līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā Hartai saskaņā ar LES 6. pantu ir tāds pats juridiskais spēks kā Līgumiem un tā ir kļuvusi juridiski saistoša ES iestādēm, struktūrām un aģentūrām, kā arī dalībvalstīm, īstenojot ES tiesību aktus; tā kā ar Hartu vērtības un principi ir kļuvuši par reālām un īstenojamām tiesībām,

| E. | tā kā ES pievienošanās ECTK, kā to paredz LES, ļaus Eiropas Cilvēktiesību tiesai pārbaudīt ES darbības, palielinot ES pārskatatbildību un uzlabojot tiesiskuma pieejamību personām; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES pievienošanās ECTK, kā to paredz LES, ļaus Eiropas Cilvēktiesību tiesai pārbaudīt ES darbības, palielinot ES pārskatatbildību un uzlabojot tiesiskuma pieejamību personām;

| F. | tā kā efektīvai tiesību aizsardzībai un veicināšanai jābūt mērķim, kas kopējs visām ES politikas jomām, ietverot to ārējo dimensiju, un tā kā aizsardzības, veicināšanas un izpildes pienākuma īstenošanai ES nevis ir vajadzīgas jaunas kompetences, bet gan proaktīva Savienības un dalībvalstu iestāžu iesaistīšanās cilvēktiesību jomā, izstrādājot un nostiprinot īstenu pamattiesību ievērošanas kultūru; tā kā ES ir jāveicina saskaņota ES cilvēktiesību politika un mehānisms, kas ES struktūrā vieno dažādos pamattiesību jomā iesaistītos dalībniekus; |
| --- | --- |

F.

tā kā efektīvai tiesību aizsardzībai un veicināšanai jābūt mērķim, kas kopējs visām ES politikas jomām, ietverot to ārējo dimensiju, un tā kā aizsardzības, veicināšanas un izpildes pienākuma īstenošanai ES nevis ir vajadzīgas jaunas kompetences, bet gan proaktīva Savienības un dalībvalstu iestāžu iesaistīšanās cilvēktiesību jomā, izstrādājot un nostiprinot īstenu pamattiesību ievērošanas kultūru; tā kā ES ir jāveicina saskaņota ES cilvēktiesību politika un mehānisms, kas ES struktūrā vieno dažādos pamattiesību jomā iesaistītos dalībniekus;

| G. | tā kā pilsoņi var pilnībā izmantot savas tiesības tikai tad, ja tiek ievērotas tādas pamatvērtības un principi kā tiesiskums, tiesu sistēmas neatkarība, plašsaziņas līdzekļu brīvība un nediskriminācija; |
| --- | --- |

G.

tā kā pilsoņi var pilnībā izmantot savas tiesības tikai tad, ja tiek ievērotas tādas pamatvērtības un principi kā tiesiskums, tiesu sistēmas neatkarība, plašsaziņas līdzekļu brīvība un nediskriminācija;

| H. | tā kā plaisa starp pamattiesībām un to īstenošanu apdraud ES un tās dalībvalstu uzticamību un cilvēktiesību efektīvu ievērošanu un veicināšanu tās teritorijā un visā pasaulē; |
| --- | --- |

H.

tā kā plaisa starp pamattiesībām un to īstenošanu apdraud ES un tās dalībvalstu uzticamību un cilvēktiesību efektīvu ievērošanu un veicināšanu tās teritorijā un visā pasaulē;

| I. | tā kā saskaņā ar Kopenhāgenas kritērijiem pienākumi, kas jāpilda kandidātvalstīm, arī turpmāk ir saistoši dalībvalstīm pēc pievienošanās ES, kā paredzēts LES 2. pantā, un tā kā, ņemot to vērā, dalībvalstis būtu pastāvīgi jāvērtē, lai pārbaudītu, kā tās ievēro tādas ES galvenās vērtības kā pamattiesības, demokrātiskas institūcijas un tiesiskums; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar Kopenhāgenas kritērijiem pienākumi, kas jāpilda kandidātvalstīm, arī turpmāk ir saistoši dalībvalstīm pēc pievienošanās ES, kā paredzēts LES 2. pantā, un tā kā, ņemot to vērā, dalībvalstis būtu pastāvīgi jāvērtē, lai pārbaudītu, kā tās ievēro tādas ES galvenās vērtības kā pamattiesības, demokrātiskas institūcijas un tiesiskums;

| J. | tā kā nolūkā efektīvi aizsargāt un veicināt pamattiesības dalībvalstīm, solidāri un atklāti sadarbojoties ar citām dalībvalstīm, ir jāakceptē ES rūpīga izpēte attiecībā uz Savienības vērtību ievērošanu savā likumdošanā, politikā un praksē; |
| --- | --- |

J.

tā kā nolūkā efektīvi aizsargāt un veicināt pamattiesības dalībvalstīm, solidāri un atklāti sadarbojoties ar citām dalībvalstīm, ir jāakceptē ES rūpīga izpēte attiecībā uz Savienības vērtību ievērošanu savā likumdošanā, politikā un praksē;

| K. | tā kā LES 2. pants un 7. pants ES iestādēm piešķir pilnvaras novērtēt, vai dalībvalstīs netiek pārkāptas vispārējās vērtības, piemēram, cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma ievērošana, un politiskā līmenī sazināties ar attiecīgajām valstīm, lai novērstu pārkāpumus un aizstāvētu pret tiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā LES 2. pants un 7. pants ES iestādēm piešķir pilnvaras novērtēt, vai dalībvalstīs netiek pārkāptas vispārējās vērtības, piemēram, cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma ievērošana, un politiskā līmenī sazināties ar attiecīgajām valstīm, lai novērstu pārkāpumus un aizstāvētu pret tiem;

| L. | tā kā ES Pamattiesību aģentūras, Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas (UNDP) un Pasaules Bankas kopīgi veiktais 2012. gada maija pētījums par romu stāvokli apstiprina, ka romi cieš no diskriminācijas visā Eiropā un ka viņu stāvoklis ir sliktāks nekā visiem pārējiem citu tautību iedzīvotājiem līdzīgos apstākļos; tā kā diskriminācija un pret viņiem vērstas vardarbības pieaugums ES dalībvalstīs izriet no latentas antičigānisma nostājas; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES Pamattiesību aģentūras, Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas (UNDP) un Pasaules Bankas kopīgi veiktais 2012. gada maija pētījums par romu stāvokli apstiprina, ka romi cieš no diskriminācijas visā Eiropā un ka viņu stāvoklis ir sliktāks nekā visiem pārējiem citu tautību iedzīvotājiem līdzīgos apstākļos; tā kā diskriminācija un pret viņiem vērstas vardarbības pieaugums ES dalībvalstīs izriet no latentas antičigānisma nostājas;

| M. | tā kā pašreizējā ekonomikas krīze apdraud solidaritātes principu, kas ir būtisks ES vēstures un identitātes elements, kā arī tā pamatā esošo saikni, kas apvieno ES pilsoņus kā vienotas politiskās kopienas locekļus (7), |
| --- | --- |

M.

tā kā pašreizējā ekonomikas krīze apdraud solidaritātes principu, kas ir būtisks ES vēstures un identitātes elements, kā arī tā pamatā esošo saikni, kas apvieno ES pilsoņus kā vienotas politiskās kopienas locekļus (7),

| N. | tā kā sociālās un ekonomiskās tiesības ir būtiski Hartas elementi un līdz ar to tām ir jāpiešķir prioritāra uzmanība visos dokumentos, kas analizē pamattiesību stāvokli Savienībā; |
| --- | --- |

N.

tā kā sociālās un ekonomiskās tiesības ir būtiski Hartas elementi un līdz ar to tām ir jāpiešķir prioritāra uzmanība visos dokumentos, kas analizē pamattiesību stāvokli Savienībā;

Vispārīgie ieteikumi

| 1. | aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis pilnībā uzņemties to saistības par pareizu un pilnīgu ES pilnvaru un kompetenču piemērošanu attiecībā uz pamattiesībām, pamatojoties gan uz Hartu, gan uz tiem Līgumu pantiem, kuri attiecas uz pamattiesībām un pilsoņu tiesību jautājumiem, un jo īpaši uz LES 2., 6. un 7. pantu; uzskata, ka tas ir vienīgais veids, kā nodrošināt, lai ES būtu gatava – tāpat kā citās vispārējo interešu un nozīmes jomās, piemēram, ekonomikas un budžeta jautājumos, – risināt krīzi un spriedzi demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību jomā, kas skārusi ES un tās dalībvalstis; aicina steidzami nostiprināt Eiropas mehānismus, lai nodrošinātu demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis pilnībā uzņemties to saistības par pareizu un pilnīgu ES pilnvaru un kompetenču piemērošanu attiecībā uz pamattiesībām, pamatojoties gan uz Hartu, gan uz tiem Līgumu pantiem, kuri attiecas uz pamattiesībām un pilsoņu tiesību jautājumiem, un jo īpaši uz LES 2., 6. un 7. pantu; uzskata, ka tas ir vienīgais veids, kā nodrošināt, lai ES būtu gatava – tāpat kā citās vispārējo interešu un nozīmes jomās, piemēram, ekonomikas un budžeta jautājumos, – risināt krīzi un spriedzi demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību jomā, kas skārusi ES un tās dalībvalstis; aicina steidzami nostiprināt Eiropas mehānismus, lai nodrošinātu demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu Eiropas Savienībā;

| 2. | lai gan atzinīgi vērtē Komisijas pasākumus, ar kuriem nodrošina, ka tās tiesību aktu priekšlikumi atbilst Hartai, tomēr norāda, ka ir vajadzīgi uzlabojumi, jo vēl aizvien tiek iesniegti priekšlikumi, kuros vispār netiek ņemta vērā vai pienācīgi netiek ņemta vērā ierosināto pasākumu ietekme uz pamattiesībām; aicina Komisiju veikt reālus pasākumus, lai uzlabotu tās priekšlikumu pārbaudi, salīdzinot tos ar Hartu, tostarp nodrošinot pietiekamas zināšanas visos Komisijas dienestos; |
| --- | --- |

2.

lai gan atzinīgi vērtē Komisijas pasākumus, ar kuriem nodrošina, ka tās tiesību aktu priekšlikumi atbilst Hartai, tomēr norāda, ka ir vajadzīgi uzlabojumi, jo vēl aizvien tiek iesniegti priekšlikumi, kuros vispār netiek ņemta vērā vai pienācīgi netiek ņemta vērā ierosināto pasākumu ietekme uz pamattiesībām; aicina Komisiju veikt reālus pasākumus, lai uzlabotu tās priekšlikumu pārbaudi, salīdzinot tos ar Hartu, tostarp nodrošinot pietiekamas zināšanas visos Komisijas dienestos;

| 3. | mudina Komisiju nodrošināt, ka ES tiesību aktos ietverto pamattiesību ietekme un to īstenošana dalībvalstīs sistemātiski tiek iekļauta Komisijas novērtējuma ziņojumos par ES tiesību aktu īstenošanu, kā arī tās gada ziņojumā par ES tiesību aktu piemērošanas uzraudzību; iesaka Komisijai pārskatīt spēkā esošās pamatnostādnes par ietekmes novērtējumu, lai lielāku vērību veltītu cilvēktiesību apsvērumiem, paplašinot standartus un iekļaujot tajos ANO un Eiropas Padomes cilvēktiesību instrumentus; |
| --- | --- |

3.

mudina Komisiju nodrošināt, ka ES tiesību aktos ietverto pamattiesību ietekme un to īstenošana dalībvalstīs sistemātiski tiek iekļauta Komisijas novērtējuma ziņojumos par ES tiesību aktu īstenošanu, kā arī tās gada ziņojumā par ES tiesību aktu piemērošanas uzraudzību; iesaka Komisijai pārskatīt spēkā esošās pamatnostādnes par ietekmes novērtējumu, lai lielāku vērību veltītu cilvēktiesību apsvērumiem, paplašinot standartus un iekļaujot tajos ANO un Eiropas Padomes cilvēktiesību instrumentus;

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu pastāvīgi apkopot rezultātus tieslietu, tiesiskuma, demokrātijas un pamattiesību jomā, ietverot visas dalībvalstis, kas iekļautas Eiropas semestrī; aicina Komisiju nodrošināt, ka Eiropas Parlaments un valstu parlamenti pilnībā tiek iesaistīti šajā procedūrā un ka rezultātu apkopojums tiek regulāri iesniegts Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai, kura to novērtē un uzrauga; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu pastāvīgi apkopot rezultātus tieslietu, tiesiskuma, demokrātijas un pamattiesību jomā, ietverot visas dalībvalstis, kas iekļautas Eiropas semestrī; aicina Komisiju nodrošināt, ka Eiropas Parlaments un valstu parlamenti pilnībā tiek iesaistīti šajā procedūrā un ka rezultātu apkopojums tiek regulāri iesniegts Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai, kura to novērtē un uzrauga;

| 5. | aicina Padomi efektīvi īstenot saistības pārbaudīt gan savus ierosinātos Komisijas priekšlikumu grozījumus, gan savas ierosinātās iniciatīvas attiecībā uz Hartu; atgādina – lai nodrošinātu efektīvu pamattiesību īstenošanu, arī dalībvalstīm, ieviešot ES tiesību aktus, ir jānodrošina pilnīga Hartas noteikumu piemērošana; |
| --- | --- |

5.

aicina Padomi efektīvi īstenot saistības pārbaudīt gan savus ierosinātos Komisijas priekšlikumu grozījumus, gan savas ierosinātās iniciatīvas attiecībā uz Hartu; atgādina – lai nodrošinātu efektīvu pamattiesību īstenošanu, arī dalībvalstīm, ieviešot ES tiesību aktus, ir jānodrošina pilnīga Hartas noteikumu piemērošana;

| 6. | aicina Komisiju – un Padomi, ja tā ierosina tiesību aktu priekšlikumu, – ietekmes novērtējumu sagatavošanā sistemātiski izmantot neatkarīgu ārējo ekspertu, jo īpaši Pamattiesību aģentūras, pakalpojumus; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju – un Padomi, ja tā ierosina tiesību aktu priekšlikumu, – ietekmes novērtējumu sagatavošanā sistemātiski izmantot neatkarīgu ārējo ekspertu, jo īpaši Pamattiesību aģentūras, pakalpojumus;

| 7. | atzinīgi novērtē Komisijas, Eiropas Ombuda un citu iestāžu veiktos pasākumus, lai palielinātu pilsoņu informētību par Pamattiesību hartā piešķirto tiesību izmantošanu; mudina Komisiju arī turpmāk sniegt informāciju pilsoņiem un novērtēt šādas informācijas sniegšanas rezultātus; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi novērtē Komisijas, Eiropas Ombuda un citu iestāžu veiktos pasākumus, lai palielinātu pilsoņu informētību par Pamattiesību hartā piešķirto tiesību izmantošanu; mudina Komisiju arī turpmāk sniegt informāciju pilsoņiem un novērtēt šādas informācijas sniegšanas rezultātus;

| 8. | uzsver Parlamenta būtisko lomu Eiropas tiesību aktu izstrādes un īstenošanas pārbaudē un kontrolē un tādēļ ir pārliecināts, ka Parlamentam ir jāstiprina arī tā neatkarīgais pamattiesību ietekmes novērtējums attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumiem un grozījumiem, kas likumdošanas procesā tiek pārbaudīti, un šāds novērtējums ir jāveic sistemātiskāk; |
| --- | --- |

8.

uzsver Parlamenta būtisko lomu Eiropas tiesību aktu izstrādes un īstenošanas pārbaudē un kontrolē un tādēļ ir pārliecināts, ka Parlamentam ir jāstiprina arī tā neatkarīgais pamattiesību ietekmes novērtējums attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumiem un grozījumiem, kas likumdošanas procesā tiek pārbaudīti, un šāds novērtējums ir jāveic sistemātiskāk;

| 9. | aicina Komisiju izstrādāt gada ziņojumu par stāvokli pamattiesību jomā Eiropas Savienībā, cita starpā pamatojoties uz LES 2. un 6. pantu un uz Hartu; uzskata, ka šādā ziņojumā ir jāiekļauj stāvokļa analīze dalībvalstīs, tostarp ņemot vērā starptautisko organizāciju, NVO, EP un pilsoņu bažas saistībā ar pamattiesību, tiesiskuma un demokrātijas pārkāpumiem; prasa ziņojumā pievērsties pamattiesību īstenošanai, aizsardzībai, veicināšanai un ievērošanai ES un tās dalībvalstīs, kā tas paredzēts Hartā, Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un starptautiskajos līgumos par pamattiesībām, un prasa iekļaut konkrētus ieteikumus; atgādina, ka Komisijai ir pienākums veikt šādu darbību gan kā Līgumu un Hartas ievērošanas uzraudzītājai, gan pamatojoties uz LES 2., 6. un 7. pantu; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju izstrādāt gada ziņojumu par stāvokli pamattiesību jomā Eiropas Savienībā, cita starpā pamatojoties uz LES 2. un 6. pantu un uz Hartu; uzskata, ka šādā ziņojumā ir jāiekļauj stāvokļa analīze dalībvalstīs, tostarp ņemot vērā starptautisko organizāciju, NVO, EP un pilsoņu bažas saistībā ar pamattiesību, tiesiskuma un demokrātijas pārkāpumiem; prasa ziņojumā pievērsties pamattiesību īstenošanai, aizsardzībai, veicināšanai un ievērošanai ES un tās dalībvalstīs, kā tas paredzēts Hartā, Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un starptautiskajos līgumos par pamattiesībām, un prasa iekļaut konkrētus ieteikumus; atgādina, ka Komisijai ir pienākums veikt šādu darbību gan kā Līgumu un Hartas ievērošanas uzraudzītājai, gan pamatojoties uz LES 2., 6. un 7. pantu;

| 10. | aicina Komisiju nodrošināt, lai tā savā gada ziņojumā par Hartas īstenošanu ietvertu līdzsvarotāku un paškritiskāku analīzi, iekļaujot ne tikai pozitīvos notikumus, bet arī to jomu analīzi, kurās tai turpmāk sava pieeja ir jānostiprina; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju nodrošināt, lai tā savā gada ziņojumā par Hartas īstenošanu ietvertu līdzsvarotāku un paškritiskāku analīzi, iekļaujot ne tikai pozitīvos notikumus, bet arī to jomu analīzi, kurās tai turpmāk sava pieeja ir jānostiprina;

| 11. | pauž nožēlu, ka Komisijas 2010. un 2011. gada ziņojumos par ES Pamattiesību hartas piemērošanu nav uzsvērtas sociālās un ekonomiskās tiesības, jo īpaši saistībā ar pašreizējo ekonomikas krīzi, kad šo tiesību ievērošana ir sevišķi svarīga; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu, ka Komisijas 2010. un 2011. gada ziņojumos par ES Pamattiesību hartas piemērošanu nav uzsvērtas sociālās un ekonomiskās tiesības, jo īpaši saistībā ar pašreizējo ekonomikas krīzi, kad šo tiesību ievērošana ir sevišķi svarīga;

| 12. | aicina Komisiju nodrošināt, ka tās gada ziņojumā par Hartas piemērošanu tiek izklāstīta sociālo un ekonomisko tiesību situācija Savienībā un jo īpaši tas, kā šīs tiesības tiek īstenotas dalībvalstīs; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju nodrošināt, ka tās gada ziņojumā par Hartas piemērošanu tiek izklāstīta sociālo un ekonomisko tiesību situācija Savienībā un jo īpaši tas, kā šīs tiesības tiek īstenotas dalībvalstīs;

| 13. | iesaka, lai Parlaments, Komisija un Padome kopīgi un oficiāli apliecinātu ES tiesību aktos noteiktās konstruktīvās saistības aizsargāt un veicināt cilvēktiesības; uzsver, ka pamattiesību un pamatbrīvību ievērošana paredz darbības dažādos līmeņos (starptautiskā, Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā), un uzsver, cik svarīga loma šajā ziņā var būt reģionālām un vietējām iestādēm saistībā ar dažādām cilvēktiesību apvienībām; mudina Komisiju un Padomi uzlabot sadarbību ar starptautiskajām organizācijām, kuras nodarbojas ar pamattiesību jautājumiem, ar NVO un ar pilsonisko sabiedrību gan pirms tiesību aktu izstrādes, gan tās laikā; |
| --- | --- |

13.

iesaka, lai Parlaments, Komisija un Padome kopīgi un oficiāli apliecinātu ES tiesību aktos noteiktās konstruktīvās saistības aizsargāt un veicināt cilvēktiesības; uzsver, ka pamattiesību un pamatbrīvību ievērošana paredz darbības dažādos līmeņos (starptautiskā, Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā), un uzsver, cik svarīga loma šajā ziņā var būt reģionālām un vietējām iestādēm saistībā ar dažādām cilvēktiesību apvienībām; mudina Komisiju un Padomi uzlabot sadarbību ar starptautiskajām organizācijām, kuras nodarbojas ar pamattiesību jautājumiem, ar NVO un ar pilsonisko sabiedrību gan pirms tiesību aktu izstrādes, gan tās laikā;

| 14. | aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, lai pamattiesībām un pretdiskriminācijai paredzētajās finansēšanas programmās nākamajā daudzgadu finanšu shēmā visu līmeņu pilsoniskās sabiedrības organizācijām tiktu piešķirts pietiekami liels finansējums; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, lai pamattiesībām un pretdiskriminācijai paredzētajās finansēšanas programmās nākamajā daudzgadu finanšu shēmā visu līmeņu pilsoniskās sabiedrības organizācijām tiktu piešķirts pietiekami liels finansējums;

| 15. | aicina Padomi gada ziņojumos par cilvēktiesībām pasaulē iekļaut stāvokļa analīzi dalībvalstīs, ņemot vērā arī veicamos pasākumus, lai īstenotu ECT spriedumus un attiecīgi pielāgotu dalībvalstu tiesību aktus un praksi; |
| --- | --- |

15.

aicina Padomi gada ziņojumos par cilvēktiesībām pasaulē iekļaut stāvokļa analīzi dalībvalstīs, ņemot vērā arī veicamos pasākumus, lai īstenotu ECT spriedumus un attiecīgi pielāgotu dalībvalstu tiesību aktus un praksi;

| 16. | aicina Komisiju pārskatīt ES likumdošanas acquis, pienācīgi ņemot vērā ES Hartā izklāstītās tiesības; uzskata, ka iespējamā spriedze starp ekonomiskām brīvībām un pamattiesībām ir jāatrisina jau tiesību aktu izstrādes līmenī, nevis ES tiesu iestādēs; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju pārskatīt ES likumdošanas acquis, pienācīgi ņemot vērā ES Hartā izklāstītās tiesības; uzskata, ka iespējamā spriedze starp ekonomiskām brīvībām un pamattiesībām ir jāatrisina jau tiesību aktu izstrādes līmenī, nevis ES tiesu iestādēs;

| 17. | aicina Komisiju pārskatīt agrāk pieņemtā trešā pīlāra jomu (policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās), ņemot vērā Hartu; atgādina par ieteikumu savā 2009. gada 25. novembra rezolūcijā saistībā ar Stokholmas programmu (8), kurā tiek prasīts konsekventi pārskatīt šos tiesību aktus, un atgādina Komisijai, ka no 2014. gada 1. decembra visi šie tiesību akti, kas pieņemti pilnīgi atšķirīgā konstitucionālā sistēmā, tiks piemēroti visā ES un neadekvāti skars ES judikatūrā iekļautās personu tiesības; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju pārskatīt agrāk pieņemtā trešā pīlāra jomu (policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās), ņemot vērā Hartu; atgādina par ieteikumu savā 2009. gada 25. novembra rezolūcijā saistībā ar Stokholmas programmu (8), kurā tiek prasīts konsekventi pārskatīt šos tiesību aktus, un atgādina Komisijai, ka no 2014. gada 1. decembra visi šie tiesību akti, kas pieņemti pilnīgi atšķirīgā konstitucionālā sistēmā, tiks piemēroti visā ES un neadekvāti skars ES judikatūrā iekļautās personu tiesības;

| 18. | pauž nožēlu






  — | par to, ka Komisijas dialogā ar dalībvalstīm trūkst pārredzamības gadījumos, kad tiek skartas Eiropas iedzīvotāju pamattiesības vai intereses; uzskata, ka šāds pārredzamības trūkums ES tiesību aktu transponēšanā ir pretrunā ES noteikumiem par pārredzamību un juridiskās noteiktības principam, ārkārtīgi ietekmē pārējās ES valstis, ES iedzīvotājus un citas iestādes, jo īpaši tad, kad tiek skartas iedzīvotāju sociālās un ekonomiskās tiesības; atzinīgi vērtē Komisijas paziņotās iniciatīvas nolūkā uzlabot dalībvalstu darbības vai bezdarbības pārredzamību saistībā ar iekšējā tirgus īstenošanu un uzskata, ka paziņotās fiskālās politikas pārredzamība ir vēl vairāk jāuzlabo tad, kad tiek skartas pamattiesības; |
| --- | --- | --- |

18.

pauž nožēlu

—

par to, ka Komisijas dialogā ar dalībvalstīm trūkst pārredzamības gadījumos, kad tiek skartas Eiropas iedzīvotāju pamattiesības vai intereses; uzskata, ka šāds pārredzamības trūkums ES tiesību aktu transponēšanā ir pretrunā ES noteikumiem par pārredzamību un juridiskās noteiktības principam, ārkārtīgi ietekmē pārējās ES valstis, ES iedzīvotājus un citas iestādes, jo īpaši tad, kad tiek skartas iedzīvotāju sociālās un ekonomiskās tiesības; atzinīgi vērtē Komisijas paziņotās iniciatīvas nolūkā uzlabot dalībvalstu darbības vai bezdarbības pārredzamību saistībā ar iekšējā tirgus īstenošanu un uzskata, ka paziņotās fiskālās politikas pārredzamība ir vēl vairāk jāuzlabo tad, kad tiek skartas pamattiesības;

| — | par pārredzamības trūkumu ES aģentūrās, kas apgrūtina pārliecināšanos par to, vai šo aģentūru rīcība atbilst principiem par pārredzamību, labu pārvaldību, personas datu aizsardzību un nediskrimināciju, kā arī nepieciešamības un samērīguma principiem; pauž nožēlu par Komisijas ilgstošo ieinteresētības trūkumu tiesiskā regulējumā, ar ko nodrošinātu atklātu, neatkarīgu un efektīvu administrāciju, kā paredzēts Hartas 41. pantā un LESD 298. pantā; |
| --- | --- |

—

par pārredzamības trūkumu ES aģentūrās, kas apgrūtina pārliecināšanos par to, vai šo aģentūru rīcība atbilst principiem par pārredzamību, labu pārvaldību, personas datu aizsardzību un nediskrimināciju, kā arī nepieciešamības un samērīguma principiem; pauž nožēlu par Komisijas ilgstošo ieinteresētības trūkumu tiesiskā regulējumā, ar ko nodrošinātu atklātu, neatkarīgu un efektīvu administrāciju, kā paredzēts Hartas 41. pantā un LESD 298. pantā;

| — | par pārredzamības un atklātības, kā arī pienācīgas pamattiesību ievērošanas, aizsardzības un veicināšanas un demokrātiskas un parlamentāras pārraudzības trūkumu starptautiskās sarunās, kā rezultātā EP ir noraidījis starptautiskos nolīgumus, piemēram, ACTA, kurus noslēdzot, ES iestādēm un dalībvalstīm būtu jāmaina pašreizējā prakse un jāievēro pilsoņu tiesības; |
| --- | --- |

—

par pārredzamības un atklātības, kā arī pienācīgas pamattiesību ievērošanas, aizsardzības un veicināšanas un demokrātiskas un parlamentāras pārraudzības trūkumu starptautiskās sarunās, kā rezultātā EP ir noraidījis starptautiskos nolīgumus, piemēram, ACTA, kurus noslēdzot, ES iestādēm un dalībvalstīm būtu jāmaina pašreizējā prakse un jāievēro pilsoņu tiesības;

| 19. | ierosina Komisijas dialogā ar dalībvalstīm un ES aģentūru darbā ievērot lielāku pārredzamību gadījumos, kad tiek skartas Eiropas iedzīvotāju pamattiesības vai intereses; |
| --- | --- |

19.

ierosina Komisijas dialogā ar dalībvalstīm un ES aģentūru darbā ievērot lielāku pārredzamību gadījumos, kad tiek skartas Eiropas iedzīvotāju pamattiesības vai intereses;

| 20. | aicina sākt Eiropas pamattiesību politikas cikla īstenošanu, sīki izstrādājot daudzgadu periodā un katru gadu sasniedzamos mērķus un risināmās problēmas; uzskata, ka šajā ciklā ir jāparedz sistēma iestāžu, Pamattiesību aģentūras un dalībvalstu sadarbībai, lai tās strādātu kopīgi, izvairoties no funkciju dublēšanās, savstarpēji izmantojot ziņojumus, veicot kopīgas darbības un organizējot kopīgus pasākumus, kuros piedalītos NVO, iedzīvotāji, valstu parlamenti u. c.; |
| --- | --- |

20.

aicina sākt Eiropas pamattiesību politikas cikla īstenošanu, sīki izstrādājot daudzgadu periodā un katru gadu sasniedzamos mērķus un risināmās problēmas; uzskata, ka šajā ciklā ir jāparedz sistēma iestāžu, Pamattiesību aģentūras un dalībvalstu sadarbībai, lai tās strādātu kopīgi, izvairoties no funkciju dublēšanās, savstarpēji izmantojot ziņojumus, veicot kopīgas darbības un organizējot kopīgus pasākumus, kuros piedalītos NVO, iedzīvotāji, valstu parlamenti u. c.;

| 21. | ierosina veikt pasākumus, ar kuriem nodrošinātu, ka starp attiecīgajām struktūrām, ES iestādēm un ES aģentūrām nepārtraukti darbojas informācijas apmaiņas kanāls jautājumos par pamattiesībām ES, un reizi gadā organizēt starpiestāžu forumu, kurā novērtētu stāvokli ES pamattiesību jomā; uzskata, ka šādam forumam ir jākļūst par sagatavošanās posmu Parlamenta gadskārtējām debatēm par pamattiesībām un par Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstību; uzskata, ka šādā starpiestāžu forumā ir jāsapulcē pārstāvji no Komisijas, Padomes darba grupas pamattiesību, pilsoņu tiesību un personu brīvas pārvietošanās jautājumos (FREMP), Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Lūgumrakstu komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas, kā arī pārstāvji no Eiropas Ombuda, Pamattiesību aģentūras, Eurofound un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja; |
| --- | --- |

21.

ierosina veikt pasākumus, ar kuriem nodrošinātu, ka starp attiecīgajām struktūrām, ES iestādēm un ES aģentūrām nepārtraukti darbojas informācijas apmaiņas kanāls jautājumos par pamattiesībām ES, un reizi gadā organizēt starpiestāžu forumu, kurā novērtētu stāvokli ES pamattiesību jomā; uzskata, ka šādam forumam ir jākļūst par sagatavošanās posmu Parlamenta gadskārtējām debatēm par pamattiesībām un par Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstību; uzskata, ka šādā starpiestāžu forumā ir jāsapulcē pārstāvji no Komisijas, Padomes darba grupas pamattiesību, pilsoņu tiesību un personu brīvas pārvietošanās jautājumos (FREMP), Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Lūgumrakstu komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas, kā arī pārstāvji no Eiropas Ombuda, Pamattiesību aģentūras, Eurofound un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja;

| 22. | mudina valstu parlamentus nostiprināt savu lomu ES darbību pārbaudē saistībā ar cilvēktiesību analīzi un ES tiesību aktu īstenošanu savās valstīs, kā arī aicina tos organizēt regulāras sanāksmes, galveno uzmanība veltot stratēģijām, kas jāizstrādā, lai īstenotu Hartu un ES tiesu judikatūru; |
| --- | --- |

22.

mudina valstu parlamentus nostiprināt savu lomu ES darbību pārbaudē saistībā ar cilvēktiesību analīzi un ES tiesību aktu īstenošanu savās valstīs, kā arī aicina tos organizēt regulāras sanāksmes, galveno uzmanība veltot stratēģijām, kas jāizstrādā, lai īstenotu Hartu un ES tiesu judikatūru;

| 23. | pauž nožēlu par kavēšanos virzībā uz ES pievienošanos ECTK; aicina Padomi rīkoties saskaņā ar LESD 265. panta noteikumiem, lai tiktu noslēgtas procedūras saistībā ar ES pievienošanos ECTK; mudina Komisiju noslēgt šīs procedūras pēc iespējas drīz un dalībvalstis nekavējoties sākt procedūru, ar ko ratificē pievienošanos ECTK, jo tādējādi tiks nodrošināts vēl viens mehānisms ES iedzīvotāju cilvēktiesību nostiprināšanai; |
| --- | --- |

23.

pauž nožēlu par kavēšanos virzībā uz ES pievienošanos ECTK; aicina Padomi rīkoties saskaņā ar LESD 265. panta noteikumiem, lai tiktu noslēgtas procedūras saistībā ar ES pievienošanos ECTK; mudina Komisiju noslēgt šīs procedūras pēc iespējas drīz un dalībvalstis nekavējoties sākt procedūru, ar ko ratificē pievienošanos ECTK, jo tādējādi tiks nodrošināts vēl viens mehānisms ES iedzīvotāju cilvēktiesību nostiprināšanai;

| 24. | uzskata, ka jau pirms sarunu noslēgšanas par ES pievienošanos ECTK Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm kopīgās interesēs ir jāapsver Strasbūras judikatūras transponēšana dalībvalstīs; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka jau pirms sarunu noslēgšanas par ES pievienošanos ECTK Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm kopīgās interesēs ir jāapsver Strasbūras judikatūras transponēšana dalībvalstīs;

| 25. | uzskata, ka Komisijai un Padomei ir jāizveido mehānisms, lai nodrošinātu, ka ES un tās dalībvalstis ievēro, īsteno un transponē Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, jo tas ietilpst kopīgās interesēs un ir pienākums attiecībā uz pamattiesību ievērošanu ES; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka Komisijai un Padomei ir jāizveido mehānisms, lai nodrošinātu, ka ES un tās dalībvalstis ievēro, īsteno un transponē Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, jo tas ietilpst kopīgās interesēs un ir pienākums attiecībā uz pamattiesību ievērošanu ES;

| 26. | atgādina visām dalībvalstīm par to saistībām ievērot pamatbrīvības un pamattiesības; norāda, ka līdzdalība starptautiskos līgumos, kas paredzēti cilvēktiesību aizsardzībai un veicināšanai, var tikai palīdzēt stiprināt pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienībā, un atzinīgi vērtē to, ka ES ir pievienojusies Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām un pievienosies ECTK; aicina Padomi un Komisiju veikt pasākumus, lai pievienotos citiem starptautiskiem līgumiem cilvēktiesību jomā, piemēram, ANO Konvencijai par bērna tiesībām; |
| --- | --- |

26.

atgādina visām dalībvalstīm par to saistībām ievērot pamatbrīvības un pamattiesības; norāda, ka līdzdalība starptautiskos līgumos, kas paredzēti cilvēktiesību aizsardzībai un veicināšanai, var tikai palīdzēt stiprināt pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienībā, un atzinīgi vērtē to, ka ES ir pievienojusies Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām un pievienosies ECTK; aicina Padomi un Komisiju veikt pasākumus, lai pievienotos citiem starptautiskiem līgumiem cilvēktiesību jomā, piemēram, ANO Konvencijai par bērna tiesībām;

| 27. | ir sevišķi nobažījies par situāciju demokrātijas, tiesiskuma, varas sadalījuma, plašsaziņas līdzekļu un pamattiesību jomā atsevišķās dalībvalstīs un īpaši par to iestāžu praksi, kuras ir pilnvarotas izraudzīties, iecelt un atbrīvot no amata personas tādās neatkarīgās struktūrās kā, piemēram, konstitucionālās tiesas, tiesu iestādes, sabiedriskie plašsaziņas līdzekļi, plašsaziņas līdzekļu regulatori un ombudu vai komisāru biroji, pamatojoties tikai uz politisko piederību, nevis uz attiecīgās personas kompetenci, pieredzi un neatkarību; |
| --- | --- |

27.

ir sevišķi nobažījies par situāciju demokrātijas, tiesiskuma, varas sadalījuma, plašsaziņas līdzekļu un pamattiesību jomā atsevišķās dalībvalstīs un īpaši par to iestāžu praksi, kuras ir pilnvarotas izraudzīties, iecelt un atbrīvot no amata personas tādās neatkarīgās struktūrās kā, piemēram, konstitucionālās tiesas, tiesu iestādes, sabiedriskie plašsaziņas līdzekļi, plašsaziņas līdzekļu regulatori un ombudu vai komisāru biroji, pamatojoties tikai uz politisko piederību, nevis uz attiecīgās personas kompetenci, pieredzi un neatkarību;

| 28. | pauž nožēlu par Komisijas nepietiekami aso reaģēšanu uz pamattiesību pārkāpumiem un demokrātiskās kontroles un līdzsvara, kā arī tiesiskuma pavājināšanos dalībvalstīs, un aicina Komisiju nodrošināt, lai pārkāpumu izmeklēšanas procesos panāktu efektīvu cilvēktiesību aizstāvību, nevis lai dalībvalstis sarunu rezultātā panāktu vienošanos; |
| --- | --- |

28.

pauž nožēlu par Komisijas nepietiekami aso reaģēšanu uz pamattiesību pārkāpumiem un demokrātiskās kontroles un līdzsvara, kā arī tiesiskuma pavājināšanos dalībvalstīs, un aicina Komisiju nodrošināt, lai pārkāpumu izmeklēšanas procesos panāktu efektīvu cilvēktiesību aizstāvību, nevis lai dalībvalstis sarunu rezultātā panāktu vienošanos;

| 29. | uzskata – lai saglabātu uzticamību pievienošanās nosacījumiem, arī turpmāk nepārtraukti jāvērtē ES pamatvērtību ievērošana dalībvalstīs, kā arī dalībvalstu saistību izpilde attiecībā uz demokrātisko iestāžu funkcionēšanu un tiesiskumu; aicina Komisiju nodrošināt, lai pārkāpumu izmeklēšanas procesos tiktu nodrošināta efektīva pamattiesību aizsardzība, un aicina veikt objektīvu izmeklēšanu un sākt pārkāpumu izmeklēšanas procesus tad, ja tas ir pietiekami pamatoti, tādējādi izvairoties no dubultstandartu piemērošanas gadījumos, kad kāda dalībvalsts, īstenojot ES tiesību aktus, pārkāpj Hartā paredzētās tiesības; |
| --- | --- |

29.

uzskata – lai saglabātu uzticamību pievienošanās nosacījumiem, arī turpmāk nepārtraukti jāvērtē ES pamatvērtību ievērošana dalībvalstīs, kā arī dalībvalstu saistību izpilde attiecībā uz demokrātisko iestāžu funkcionēšanu un tiesiskumu; aicina Komisiju nodrošināt, lai pārkāpumu izmeklēšanas procesos tiktu nodrošināta efektīva pamattiesību aizsardzība, un aicina veikt objektīvu izmeklēšanu un sākt pārkāpumu izmeklēšanas procesus tad, ja tas ir pietiekami pamatoti, tādējādi izvairoties no dubultstandartu piemērošanas gadījumos, kad kāda dalībvalsts, īstenojot ES tiesību aktus, pārkāpj Hartā paredzētās tiesības;

| 30. | atgādina Komisijai par tās saistībām piešķirt prioritāti tiem pārkāpumu izmeklēšanas procesiem, kuros tiek risināti principu jautājumi vai kuri īpaši nelabvēlīgi ietekmē ES iedzīvotājus (9); |
| --- | --- |

30.

atgādina Komisijai par tās saistībām piešķirt prioritāti tiem pārkāpumu izmeklēšanas procesiem, kuros tiek risināti principu jautājumi vai kuri īpaši nelabvēlīgi ietekmē ES iedzīvotājus (9);

| 31. | tāpēc aicina Komisiju atjaunināt tās 2003. gada paziņojumu (COM(2003)0606) un līdz 2012. gada beigām izstrādāt detalizētu priekšlikumu par skaidru uzraudzības mehānismu un agrīnās brīdināšanas sistēmu, kā arī apturēšanas procedūru – kā to Parlaments iepriekš jau prasījis —, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pēc ES iestāžu pieprasījuma aptur tādu tiesību aktu pieņemšanu, kas varētu būt pretrunā pamattiesībām vai kas pārkāpj ES tiesisko kārtību, īpaši piesaistot atbilstīgi Parīzes principiem izveidotas valsts pamattiesību struktūras un saskaņā ar LES 2., 6. un 7. pantu un LESD 258. pantu; |
| --- | --- |

31.

tāpēc aicina Komisiju atjaunināt tās 2003. gada paziņojumu (COM(2003)0606) un līdz 2012. gada beigām izstrādāt detalizētu priekšlikumu par skaidru uzraudzības mehānismu un agrīnās brīdināšanas sistēmu, kā arī apturēšanas procedūru – kā to Parlaments iepriekš jau prasījis —, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pēc ES iestāžu pieprasījuma aptur tādu tiesību aktu pieņemšanu, kas varētu būt pretrunā pamattiesībām vai kas pārkāpj ES tiesisko kārtību, īpaši piesaistot atbilstīgi Parīzes principiem izveidotas valsts pamattiesību struktūras un saskaņā ar LES 2., 6. un 7. pantu un LESD 258. pantu;

| 32. | uzsver savu apņemšanos izmantot tam piešķirtās pilnvaras piedalīties cilvēktiesību jautājumu izšķiršanā un jo īpaši nodrošināt, lai ES tiesību aktos tiktu ievērotas, aizsargātas, veicinātas un izpildītas cilvēktiesības; |
| --- | --- |

32.

uzsver savu apņemšanos izmantot tam piešķirtās pilnvaras piedalīties cilvēktiesību jautājumu izšķiršanā un jo īpaši nodrošināt, lai ES tiesību aktos tiktu ievērotas, aizsargātas, veicinātas un izpildītas cilvēktiesības;

| 33. | aicina pārskatīt Eiropas Savienības Tiesas un Vispārējās tiesas procesuālo kārtību, lai atvieglotu iespēju iesaistīties lietās trešām pusēm, jo īpaši NVO, kas darbojas cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

33.

aicina pārskatīt Eiropas Savienības Tiesas un Vispārējās tiesas procesuālo kārtību, lai atvieglotu iespēju iesaistīties lietās trešām pusēm, jo īpaši NVO, kas darbojas cilvēktiesību jomā;

| 34. | aicina visās dalībvalstīs izveidot atbilstīgas valsts cilvēktiesību iestādes un ar Pamattiesību aģentūras atbalstu veikt pasākumus, kas sekmētu šo struktūru sadarbības tīkla izveidi visā ES; aicina ES iestādes un dalībvalstis uzlabot līdztiesības veicināšanas struktūru, datu aizsardzības struktūru, valsts cilvēktiesību iestāžu un Pamattiesību aģentūras iespējas iesaistīties lietās kā cilvēktiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

34.

aicina visās dalībvalstīs izveidot atbilstīgas valsts cilvēktiesību iestādes un ar Pamattiesību aģentūras atbalstu veikt pasākumus, kas sekmētu šo struktūru sadarbības tīkla izveidi visā ES; aicina ES iestādes un dalībvalstis uzlabot līdztiesības veicināšanas struktūru, datu aizsardzības struktūru, valsts cilvēktiesību iestāžu un Pamattiesību aģentūras iespējas iesaistīties lietās kā cilvēktiesību aizstāvjiem;

| 35. | aicina Savienības iestādes ciešāk sadarboties ar citām starptautiskām struktūrām, jo īpaši ar Eiropas Padomi un tās Eiropas Komisiju par likumpamatotu demokrātiju (Venēcijas komisiju), un izmantot tās pieredzi demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma principu atbalstīšanā; mudina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt sadarbību, tostarp ar Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem, lai uzlabotu ES cilvēktiesību aktu īstenošanu un nodrošinātu, ka sūdzības tiek izskatītas un jebkādi trūkumi novērsti; |
| --- | --- |

35.

aicina Savienības iestādes ciešāk sadarboties ar citām starptautiskām struktūrām, jo īpaši ar Eiropas Padomi un tās Eiropas Komisiju par likumpamatotu demokrātiju (Venēcijas komisiju), un izmantot tās pieredzi demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma principu atbalstīšanā; mudina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt sadarbību, tostarp ar Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem, lai uzlabotu ES cilvēktiesību aktu īstenošanu un nodrošinātu, ka sūdzības tiek izskatītas un jebkādi trūkumi novērsti;

| 36. | pauž nožēlu par to, ka vairākās dalībvalstīs pasliktinās stāvoklis plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā; aicina dalībvalstis ievērot plašsaziņas līdzekļu brīvību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu un Komisiju veikt atbilstīgus pasākumus, ar kuriem šo uzdevumu uzraudzīt un izpildīt; atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta iniciatīvu izstrādāt ziņojumu par standarta plašsaziņas līdzekļu brīvības normām visā ES; |
| --- | --- |

36.

pauž nožēlu par to, ka vairākās dalībvalstīs pasliktinās stāvoklis plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā; aicina dalībvalstis ievērot plašsaziņas līdzekļu brīvību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu un Komisiju veikt atbilstīgus pasākumus, ar kuriem šo uzdevumu uzraudzīt un izpildīt; atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta iniciatīvu izstrādāt ziņojumu par standarta plašsaziņas līdzekļu brīvības normām visā ES;

| 37. | pauž bažas par plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma stāvokļa un jo īpaši preses brīvības un plurālisma pasliktināšanos Savienībā, tostarp pašreizējās ekonomikas krīzes dēļ; pauž nosodījumu par apstākļiem, kādos strādā daži žurnālisti, un par šķēršļiem, ar kādiem viņiem nākas saskarties, jo īpaši veidojot reportāžas demonstrāciju laikā; pauž īpašas bažas par to, ka atsevišķas dalībvalstis ir centušās apstrīdēt žurnālistikas avotu aizsardzības principu un pētnieciskās žurnālistikas pārstāvju spēju izpētīt valdībai tuvās aprindas; pauž patiesu nožēlu par Komisijas attieksmi, kura atsakās izstrādāt jebkādus tiesību aktu priekšlikumus, ar kuriem nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu atbilstīgi Hartas 11. pantam; |
| --- | --- |

37.

pauž bažas par plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma stāvokļa un jo īpaši preses brīvības un plurālisma pasliktināšanos Savienībā, tostarp pašreizējās ekonomikas krīzes dēļ; pauž nosodījumu par apstākļiem, kādos strādā daži žurnālisti, un par šķēršļiem, ar kādiem viņiem nākas saskarties, jo īpaši veidojot reportāžas demonstrāciju laikā; pauž īpašas bažas par to, ka atsevišķas dalībvalstis ir centušās apstrīdēt žurnālistikas avotu aizsardzības principu un pētnieciskās žurnālistikas pārstāvju spēju izpētīt valdībai tuvās aprindas; pauž patiesu nožēlu par Komisijas attieksmi, kura atsakās izstrādāt jebkādus tiesību aktu priekšlikumus, ar kuriem nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu atbilstīgi Hartas 11. pantam;

| 38. | aicina Komisiju uzticēt Pamattiesību aģentūrai uzdevumu sagatavot gada ziņojumu par situācijas uzraudzību plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma jomā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju uzticēt Pamattiesību aģentūrai uzdevumu sagatavot gada ziņojumu par situācijas uzraudzību plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma jomā Eiropas Savienībā;

| 39. | atzinīgi vērtē ANO Cilvēktiesību padomes pieņemto rezolūciju par interneta piekļuves tiesību atzīšanu, jo īpaši attiecībā un piekļuvi internetam un vārda brīvību; īpaši uzsver aicinājumu censties veicināt, aizsargāt un izmantot cilvēktiesības, tostarp tiesības uz vārda brīvību, piekļuvi internetam un citām tehnoloģijām, norādot, ka šīs tiesības jāievēro neatkarīgi no valstu robežām un visos plašsaziņas līdzekļos; aicina ES un dalībvalstis īstenot šo rezolūciju savas valsts tiesību aktos un nodrošināt tās veicināšanu starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē ANO Cilvēktiesību padomes pieņemto rezolūciju par interneta piekļuves tiesību atzīšanu, jo īpaši attiecībā un piekļuvi internetam un vārda brīvību; īpaši uzsver aicinājumu censties veicināt, aizsargāt un izmantot cilvēktiesības, tostarp tiesības uz vārda brīvību, piekļuvi internetam un citām tehnoloģijām, norādot, ka šīs tiesības jāievēro neatkarīgi no valstu robežām un visos plašsaziņas līdzekļos; aicina ES un dalībvalstis īstenot šo rezolūciju savas valsts tiesību aktos un nodrošināt tās veicināšanu starptautiskā līmenī;

| 40. | atkārtoti aicina Komisiju līdz 2014. gada 1. decembrim saskaņā ar Lisabonas līgumu un Hartu nekavējoties pārskatīt ES acquis policijas un krimināllietu jomā; |
| --- | --- |

40.

atkārtoti aicina Komisiju līdz 2014. gada 1. decembrim saskaņā ar Lisabonas līgumu un Hartu nekavējoties pārskatīt ES acquis policijas un krimināllietu jomā;

| 41. | aicina Parlamentu sniegt ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu saistītās politikas novērtējumu, izveidojot pastāvīgu saikni starp Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju, Padomes darba grupu pamattiesību, pilsoņu tiesību un personu brīvas pārvietošanās jautājumos (FREMP) un dalībvalstu parlamentārajām komitejām, kas nodarbojas ar pamattiesību jautājumiem, lai novērtētu attiecīgos tiesību aktus ES un dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

41.

aicina Parlamentu sniegt ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu saistītās politikas novērtējumu, izveidojot pastāvīgu saikni starp Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju, Padomes darba grupu pamattiesību, pilsoņu tiesību un personu brīvas pārvietošanās jautājumos (FREMP) un dalībvalstu parlamentārajām komitejām, kas nodarbojas ar pamattiesību jautājumiem, lai novērtētu attiecīgos tiesību aktus ES un dalībvalstu līmenī;

| 42. | aicina dalībvalstis pienācīgi pildīt savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, kurus tās līdz šim nav pildījušas, izmeklēt nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus, sadarbojoties ar ASV Centrālās izlūkošanas pārvaldi (CIP) pretterorisma programmā, pastiprināt cīņu pret cilvēku tirdzniecību un organizēto noziedzību un sniegt cietušajiem pilnīgu tiesisko aizsardzību; |
| --- | --- |

42.

aicina dalībvalstis pienācīgi pildīt savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, kurus tās līdz šim nav pildījušas, izmeklēt nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus, sadarbojoties ar ASV Centrālās izlūkošanas pārvaldi (CIP) pretterorisma programmā, pastiprināt cīņu pret cilvēku tirdzniecību un organizēto noziedzību un sniegt cietušajiem pilnīgu tiesisko aizsardzību;

| 43. | aicina ES iestādes nodrošināt, ka par ikvienu likumdošanas priekšlikumu, kas varētu ietekmēt pamattiesības, notiek apspriešanās ar Pamattiesību aģentūru, un aicina ievērot Pamattiesību aģentūras neatkarību un pilnvaras; |
| --- | --- |

43.

aicina ES iestādes nodrošināt, ka par ikvienu likumdošanas priekšlikumu, kas varētu ietekmēt pamattiesības, notiek apspriešanās ar Pamattiesību aģentūru, un aicina ievērot Pamattiesību aģentūras neatkarību un pilnvaras;

| 44. | uzsver, ka ir jāpaplašina Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras pilnvaras, iekļaujot regulāru uzraudzību attiecībā uz LES 2. panta noteikumu ievērošanu dalībvalstīs, publicējot gada ziņojumus par tās rezultātiem un iesniedzot tos Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka ir jāpaplašina Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras pilnvaras, iekļaujot regulāru uzraudzību attiecībā uz LES 2. panta noteikumu ievērošanu dalībvalstīs, publicējot gada ziņojumus par tās rezultātiem un iesniedzot tos Eiropas Parlamentam;

| 45. | uzskata par nepieņemamu to, ka:






  — | Parlamentam, vienīgajai tieši ievēlētajai ES iestādei un vienam no likumdevējiem gandrīz visās ES politikas jomās, neļāva noteikt Pamattiesību aģentūras daudzgadu programmas tematiskās jomas; |
| --- | --- | --- |

45.

uzskata par nepieņemamu to, ka:

—

Parlamentam, vienīgajai tieši ievēlētajai ES iestādei un vienam no likumdevējiem gandrīz visās ES politikas jomās, neļāva noteikt Pamattiesību aģentūras daudzgadu programmas tematiskās jomas;

| — | policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās, kas ir kļuvusi par ES standarta politiku, kā arī sociālās un ekonomiskās tiesības, kas ir Hartas būtiska sastāvdaļa, vēl aizvien nav skaidri iekļautas Pamattiesību aģentūras pilnvarās; aicina Padomi iekļaut minētos jautājumus Pamattiesību aģentūras nākamajā daudzgadu programmā; |
| --- | --- |

—

policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās, kas ir kļuvusi par ES standarta politiku, kā arī sociālās un ekonomiskās tiesības, kas ir Hartas būtiska sastāvdaļa, vēl aizvien nav skaidri iekļautas Pamattiesību aģentūras pilnvarās; aicina Padomi iekļaut minētos jautājumus Pamattiesību aģentūras nākamajā daudzgadu programmā;

| 46. | norāda uz trūkumiem Pamattiesību aģentūras pašreizējās pilnvarās, jo īpaši uz nelielo salīdzinošo novērtējumu skaitu starp dalībvalstīm un cilvēktiesību, tiesiskuma un demokrātijas kopējās ainas nepietiekamu izvērtējumu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

46.

norāda uz trūkumiem Pamattiesību aģentūras pašreizējās pilnvarās, jo īpaši uz nelielo salīdzinošo novērtējumu skaitu starp dalībvalstīm un cilvēktiesību, tiesiskuma un demokrātijas kopējās ainas nepietiekamu izvērtējumu dalībvalstīs;

| 47. | norāda, ka Parīzes principi attiecībā uz valsts cilvēktiesību iestādēm ir jāizmanto kā paraugs valsts iestāžu un Pamattiesību aģentūras reformēšanai, un aicina Komisiju un Padomi kopīgi ar Parlamentu un saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru steidzamības kārtā pārskatīt Pamattiesību aģentūras dibināšanas regulu, lai paplašinātu Pamattiesību aģentūras pilnvaras, pilnībā aptverot LES 2., 6. un 7. panta darbības jomu, un jo īpaši Eiropas Hartas īstenošanu ES iestādēs, aģentūrās, birojos un struktūrās, kā arī aptverot dalībvalstu darbības; uzskata, ka ir jānostiprina Pamattiesību aģentūras neatkarība, kā arī tās pilnvaras un kompetences; uzskata, ka Pamattiesību aģentūras zinātniskā komiteja un Franet tīkls ir jāpakārto Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem un šīm struktūrām katru gadu ir jāpublicē tematisks un mērķtiecīgāks ziņojums, sniedzot stāvokļa analīzi attiecīgajā ES dalībvalstī, kā to līdz 2006. gadam veica bijušais Ekspertu tīkls pamattiesību jautājumos; aicina Pamattiesību aģentūru pilnībā ievērot LESD 15. pantu, nodrošinot savu procedūru atklātību un ar publiski pieejama reģistra starpniecību piešķirot pieeju saviem dokumentiem, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1049/2001; |
| --- | --- |

47.

norāda, ka Parīzes principi attiecībā uz valsts cilvēktiesību iestādēm ir jāizmanto kā paraugs valsts iestāžu un Pamattiesību aģentūras reformēšanai, un aicina Komisiju un Padomi kopīgi ar Parlamentu un saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru steidzamības kārtā pārskatīt Pamattiesību aģentūras dibināšanas regulu, lai paplašinātu Pamattiesību aģentūras pilnvaras, pilnībā aptverot LES 2., 6. un 7. panta darbības jomu, un jo īpaši Eiropas Hartas īstenošanu ES iestādēs, aģentūrās, birojos un struktūrās, kā arī aptverot dalībvalstu darbības; uzskata, ka ir jānostiprina Pamattiesību aģentūras neatkarība, kā arī tās pilnvaras un kompetences; uzskata, ka Pamattiesību aģentūras zinātniskā komiteja un Franet tīkls ir jāpakārto Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem un šīm struktūrām katru gadu ir jāpublicē tematisks un mērķtiecīgāks ziņojums, sniedzot stāvokļa analīzi attiecīgajā ES dalībvalstī, kā to līdz 2006. gadam veica bijušais Ekspertu tīkls pamattiesību jautājumos; aicina Pamattiesību aģentūru pilnībā ievērot LESD 15. pantu, nodrošinot savu procedūru atklātību un ar publiski pieejama reģistra starpniecību piešķirot pieeju saviem dokumentiem, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1049/2001;

| 48. | pauž bažas par dažu dalībvalstu izvairīšanos no Hartas noteikumu piemērošanas, kā rezultātā var tikt apdraudētas šo valstu pilsoņu tiesības, kuri tādējādi daudz vairāk cietīs no diskriminācijas nekā citi ES pilsoņi, un atgādina, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru šāda izvairīšanās neparedz dalībvalstīm atbrīvojumu no pienākuma ievērot Hartas noteikumus un arī neattur attiecīgās dalībvalsts tiesu nodrošināt šo noteikumu ievērošanu; |
| --- | --- |

48.

pauž bažas par dažu dalībvalstu izvairīšanos no Hartas noteikumu piemērošanas, kā rezultātā var tikt apdraudētas šo valstu pilsoņu tiesības, kuri tādējādi daudz vairāk cietīs no diskriminācijas nekā citi ES pilsoņi, un atgādina, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru šāda izvairīšanās neparedz dalībvalstīm atbrīvojumu no pienākuma ievērot Hartas noteikumus un arī neattur attiecīgās dalībvalsts tiesu nodrošināt šo noteikumu ievērošanu;

| 49. | uzsver, ka papildus personu informēšanai par Hartā paredzētajām tiesībām, Komisijai jānodrošina, lai tās būtu informētas par to, kā izmantot tiesības uz tiesu pieejamību un īstenot savas tiesības attiecīgajā struktūrā; uzskata, ka valstu un reģionālā līmenī ir jāievieš neformālie tīkli, piemēram, tie, kas ir veiksmīgi izstrādāti iekšējā tirgus vajadzīgām (SOLVIT), lai palīdzētu un informētu cilvēku grupas, kuru tiesības var tikt pārkāptas (piemēram, migrantus, patvēruma meklētājus un neaizsargātās personas); uzskata, ka reģionālajiem fondiem šīs atbalsta struktūras tiesību atjaunošanai un ekonomiskai un sociālai integrācijai ir jāuzskata par prioritārām; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka papildus personu informēšanai par Hartā paredzētajām tiesībām, Komisijai jānodrošina, lai tās būtu informētas par to, kā izmantot tiesības uz tiesu pieejamību un īstenot savas tiesības attiecīgajā struktūrā; uzskata, ka valstu un reģionālā līmenī ir jāievieš neformālie tīkli, piemēram, tie, kas ir veiksmīgi izstrādāti iekšējā tirgus vajadzīgām (SOLVIT), lai palīdzētu un informētu cilvēku grupas, kuru tiesības var tikt pārkāptas (piemēram, migrantus, patvēruma meklētājus un neaizsargātās personas); uzskata, ka reģionālajiem fondiem šīs atbalsta struktūras tiesību atjaunošanai un ekonomiskai un sociālai integrācijai ir jāuzskata par prioritārām;

| 50. | aicina Komisiju detalizētāk informēt tos pilsoņus, kuri ar Komisiju sazinās saistībā ar pamattiesību pārkāpumiem, un sniegt informāciju par papildu vai piemērotākām iespējām šajā jomā, veikt šādu norādījumu uzskaiti un par tiem sīki ziņot Komisijas gada ziņojumos par pamattiesību stāvokli ES un par Hartas īstenošanu; uzsver, ka pilsoņu sarakstei ir ārkārtīgi būtiska nozīme iespējamo strukturālo, sistēmisko un smago pamattiesību pārkāpumu atklāšanā ES un tās dalībvalstīs, un līdz ar to būtiska nozīme, lai Komisija īsteni piemērotu LES 2., 6. un 7. pantu; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju detalizētāk informēt tos pilsoņus, kuri ar Komisiju sazinās saistībā ar pamattiesību pārkāpumiem, un sniegt informāciju par papildu vai piemērotākām iespējām šajā jomā, veikt šādu norādījumu uzskaiti un par tiem sīki ziņot Komisijas gada ziņojumos par pamattiesību stāvokli ES un par Hartas īstenošanu; uzsver, ka pilsoņu sarakstei ir ārkārtīgi būtiska nozīme iespējamo strukturālo, sistēmisko un smago pamattiesību pārkāpumu atklāšanā ES un tās dalībvalstīs, un līdz ar to būtiska nozīme, lai Komisija īsteni piemērotu LES 2., 6. un 7. pantu;

Diskriminācija

| 51. | aicina dalībvalstis vākt neapkopotus datus par visiem diskriminācijas veidiem, kā arī sadarbībā ar Pamattiesību aģentūru izstrādāt pamattiesību rādītājus, lai tiesību aktu un politikas pieņemšana notiktu pienācīgi informētā un mērķtiecīgā veidā, jo īpaši nediskriminācijas jomā un saistībā ar valstu stratēģijām romu integrācijai; |
| --- | --- |

51.

aicina dalībvalstis vākt neapkopotus datus par visiem diskriminācijas veidiem, kā arī sadarbībā ar Pamattiesību aģentūru izstrādāt pamattiesību rādītājus, lai tiesību aktu un politikas pieņemšana notiktu pienācīgi informētā un mērķtiecīgā veidā, jo īpaši nediskriminācijas jomā un saistībā ar valstu stratēģijām romu integrācijai;

| 52. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu pārskatīt Padomes pamatlēmumu par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm, to attiecinot arī uz citiem aizspriedumu izraisītiem noziegumiem, tostarp noziegumiem seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes un dzimuma izpausmju dēļ; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu pārskatīt Padomes pamatlēmumu par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm, to attiecinot arī uz citiem aizspriedumu izraisītiem noziegumiem, tostarp noziegumiem seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes un dzimuma izpausmju dēļ;

| 53. | pauž nožēlu, ka visas dalībvalstis vēl nav pienācīgi transponējušas Padomes pamatlēmumu par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm; aicina dalībvalstis piemērot kriminālvajāšanu par ksenofobijas, rasisma, antičigānisma un citām vardarbības un naida izpausmēm pret jebkuru minoritāšu grupu, tostarp naidīgus izteikumus; aicina dalībvalstis nodrošināt, lai aizspriedumu izraisīti pārkāpumi, piemēram, rasistisku, ksenofobisku, antisemītisku, islamofobisku vai transfobisku iemeslu dēļ, būtu sodāmi saskaņā ar krimināltiesību sistēmu un lai šādi noziegumi tiktu pienācīgi reģistrēti un efektīvi izmeklēti, pārkāpumu izdarītāji tiesāti un sodīti un lai cietušajiem tiktu piedāvāta pienācīga palīdzība, aizsardzība un kompensācija; atgādina, ka 2014. gada 1. decembrī minētais pamatlēmums pilnībā stāsies spēkā; |
| --- | --- |

53.

pauž nožēlu, ka visas dalībvalstis vēl nav pienācīgi transponējušas Padomes pamatlēmumu par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm; aicina dalībvalstis piemērot kriminālvajāšanu par ksenofobijas, rasisma, antičigānisma un citām vardarbības un naida izpausmēm pret jebkuru minoritāšu grupu, tostarp naidīgus izteikumus; aicina dalībvalstis nodrošināt, lai aizspriedumu izraisīti pārkāpumi, piemēram, rasistisku, ksenofobisku, antisemītisku, islamofobisku vai transfobisku iemeslu dēļ, būtu sodāmi saskaņā ar krimināltiesību sistēmu un lai šādi noziegumi tiktu pienācīgi reģistrēti un efektīvi izmeklēti, pārkāpumu izdarītāji tiesāti un sodīti un lai cietušajiem tiktu piedāvāta pienācīga palīdzība, aizsardzība un kompensācija; atgādina, ka 2014. gada 1. decembrī minētais pamatlēmums pilnībā stāsies spēkā;

| 54. | uzsver, ka cilvēka cieņas principi un vienlīdzība likuma priekšā ir demokrātiskas sabiedrības pamats; pauž nožēlu, ka Padome pašlaik ir bloķējusi sarunas par Komisijas priekšlikumu pieņemt horizontālu direktīvu, ar ko paplašinātu visaptverošu aizsardzību pret jebkāda veida diskrimināciju; aicina Padomi rīkoties, pamatojoties uz LESD 265. pantu, un pieņemt šo direktīvu; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka cilvēka cieņas principi un vienlīdzība likuma priekšā ir demokrātiskas sabiedrības pamats; pauž nožēlu, ka Padome pašlaik ir bloķējusi sarunas par Komisijas priekšlikumu pieņemt horizontālu direktīvu, ar ko paplašinātu visaptverošu aizsardzību pret jebkāda veida diskrimināciju; aicina Padomi rīkoties, pamatojoties uz LESD 265. pantu, un pieņemt šo direktīvu;

| 55. | uzsver, ka saskaņā ar ES Pamattiesību hartu Eiropas iedzīvotāji ir jāaizsargā arī pret diskrimināciju valodas dēļ; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka saskaņā ar ES Pamattiesību hartu Eiropas iedzīvotāji ir jāaizsargā arī pret diskrimināciju valodas dēļ;

| 56. | aicina dalībvalstis ieviest sūdzību iesniegšanas procedūras, kas nodrošinātu, ka no diskriminācijas vairāku iemeslu dēļ cietušais – ņemot vērā, ka no šīs diskriminācijas visvairāk cieš sievietes, – var iesniegt vienotu sūdzību par diskrimināciju vairāku iemeslu dēļ; uzskata par pienācīgu atbalstīt cilvēktiesību aizstāvju pasākumus un atstumtu cilvēku un kopienu kolektīvas rīcības attīstību; |
| --- | --- |

56.

aicina dalībvalstis ieviest sūdzību iesniegšanas procedūras, kas nodrošinātu, ka no diskriminācijas vairāku iemeslu dēļ cietušais – ņemot vērā, ka no šīs diskriminācijas visvairāk cieš sievietes, – var iesniegt vienotu sūdzību par diskrimināciju vairāku iemeslu dēļ; uzskata par pienācīgu atbalstīt cilvēktiesību aizstāvju pasākumus un atstumtu cilvēku un kopienu kolektīvas rīcības attīstību;

| 57. | aicina dalībvalstis aizsargāt reliģijas un ticības brīvību, tostarp arī to cilvēku brīvību, kuri nav reliģiozi, lai viņi neciestu no diskriminācijas, kas rodas, piešķirot reliģijām pārmērīgi lielus atbrīvojumus tiesību aktos par līdztiesību un nediskrimināciju; |
| --- | --- |

57.

aicina dalībvalstis aizsargāt reliģijas un ticības brīvību, tostarp arī to cilvēku brīvību, kuri nav reliģiozi, lai viņi neciestu no diskriminācijas, kas rodas, piešķirot reliģijām pārmērīgi lielus atbrīvojumus tiesību aktos par līdztiesību un nediskrimināciju;

| 58. | uzsver, ka diskriminācijas apkarošanas jomā pilnībā ir jāņem vērā īpatnības, kas raksturīgas diskriminācijai invaliditātes dēļ; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka diskriminācijas apkarošanas jomā pilnībā ir jāņem vērā īpatnības, kas raksturīgas diskriminācijai invaliditātes dēļ;

Pie minoritātēm piederošu personu aizsardzība

| 59. | uzsver, ka ir jārisina dalībvalstīs pastāvīgi dzīvojošo bezvalstnieku situācija, pamatojoties uz starptautisko organizāciju ieteikumiem; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka ir jārisina dalībvalstīs pastāvīgi dzīvojošo bezvalstnieku situācija, pamatojoties uz starptautisko organizāciju ieteikumiem;

| 60. | uzsver, cik svarīgi ir ievērot pie mazākumtautību grupām piederošo personu tiesības; mudina dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, nekavējoties ratificēt Eiropas Padomes Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību un Eiropas Reģionālo un mazākumtautību valodu hartu, kā arī vajadzības gadījumā atcelt atkāpes un ierobežojošas deklarācijas; aicina dalībvalstis veikt pasākumus, ar kuriem apkarot diskrimināciju pret mazākumtautību valodu lietotājiem, un dokumentēt pasākumu rezultātus, kas veikti, lai aizsargātu mazākumtautību pārstāvju tiesības lietot savu valodu; mudina dalībvalstis nediskriminēt pie mazākumtautībām vai etniskām minoritātēm piederošas personas un nodrošināt, ka šādas personas var izmantot tiesības, ko tām paredz starptautiskās un ES tiesības; |
| --- | --- |

60.

uzsver, cik svarīgi ir ievērot pie mazākumtautību grupām piederošo personu tiesības; mudina dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, nekavējoties ratificēt Eiropas Padomes Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību un Eiropas Reģionālo un mazākumtautību valodu hartu, kā arī vajadzības gadījumā atcelt atkāpes un ierobežojošas deklarācijas; aicina dalībvalstis veikt pasākumus, ar kuriem apkarot diskrimināciju pret mazākumtautību valodu lietotājiem, un dokumentēt pasākumu rezultātus, kas veikti, lai aizsargātu mazākumtautību pārstāvju tiesības lietot savu valodu; mudina dalībvalstis nediskriminēt pie mazākumtautībām vai etniskām minoritātēm piederošas personas un nodrošināt, ka šādas personas var izmantot tiesības, ko tām paredz starptautiskās un ES tiesības;

| 61. | aicina dalībvalstis risināt rasu un etnisko diskrimināciju nodarbinātībā, mājokļu jomā, izglītībā, veselības aprūpē un preču un pakalpojumu nodrošināšanā; ir sevišķi nobažījies, ka ekonomikas un sociālās krīzes ietekmē ir radušās klaji rasistiski, ksenofobiski, islamofobiski un antisemītiski noskaņotas politiskās partijas, kuras fanātiski mudina meklēt grēkāžus un kuru vardarbīgā prakse ir jānosoda; pauž bažas par represīvu pasākumu pieņemšanu pret bezpajumtniekiem pašreizējās krīzes apstākļos; |
| --- | --- |

61.

aicina dalībvalstis risināt rasu un etnisko diskrimināciju nodarbinātībā, mājokļu jomā, izglītībā, veselības aprūpē un preču un pakalpojumu nodrošināšanā; ir sevišķi nobažījies, ka ekonomikas un sociālās krīzes ietekmē ir radušās klaji rasistiski, ksenofobiski, islamofobiski un antisemītiski noskaņotas politiskās partijas, kuras fanātiski mudina meklēt grēkāžus un kuru vardarbīgā prakse ir jānosoda; pauž bažas par represīvu pasākumu pieņemšanu pret bezpajumtniekiem pašreizējās krīzes apstākļos;

| 62. | uzsver, ka ES tiesību aktu īstenošanas atšķirību un sarežģīto administratīvo procedūru dēļ dažu kategoriju personas sastopas ar diskriminējošiem šķēršļiem, īstenojot savas tiesības brīvi pārvietoties un pastāvīgi uzturēties citās valstīs; aicina Komisiju sākt pārkāpumu izmeklēšanas procesus pret dalībvalstīm, kuras pārkāpj Direktīvu 2004/38/EK; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka ES tiesību aktu īstenošanas atšķirību un sarežģīto administratīvo procedūru dēļ dažu kategoriju personas sastopas ar diskriminējošiem šķēršļiem, īstenojot savas tiesības brīvi pārvietoties un pastāvīgi uzturēties citās valstīs; aicina Komisiju sākt pārkāpumu izmeklēšanas procesus pret dalībvalstīm, kuras pārkāpj Direktīvu 2004/38/EK;

| 63. | pauž nožēlu, ka dalībvalstis pret romu tautības iedzīvotājiem piemēro kolektīvas izraidīšanas procedūras un ka dažos gadījumos Komisijas reaģēšana ir nepietiekami stingra; |
| --- | --- |

63.

pauž nožēlu, ka dalībvalstis pret romu tautības iedzīvotājiem piemēro kolektīvas izraidīšanas procedūras un ka dažos gadījumos Komisijas reaģēšana ir nepietiekami stingra;

| 64. | aicina Komisiju novērtēt reālos rezultātus un progresu, ko katra dalībvalsts panākusi, īstenojot ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām; atzinīgi vērtē atsevišķu dalībvalstu centienus, taču norāda uz daudzajiem trūkumiem lielākajā daļā stratēģiju, ko iesniegusi Komisija; aicina Komisiju ieteikt uzlabojumus, ar kuriem efektīvāk sasniegt mērķus, kas noteikti ES programmā attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām; prasa Komisijai gada ziņojumos, kurus tā iesniedz Parlamentam un Padomei, analizēt šo stratēģiju finansiālo pamatojumu un ilgtspējību un novērtēt progresu, kas sasniegts katrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

64.

aicina Komisiju novērtēt reālos rezultātus un progresu, ko katra dalībvalsts panākusi, īstenojot ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām; atzinīgi vērtē atsevišķu dalībvalstu centienus, taču norāda uz daudzajiem trūkumiem lielākajā daļā stratēģiju, ko iesniegusi Komisija; aicina Komisiju ieteikt uzlabojumus, ar kuriem efektīvāk sasniegt mērķus, kas noteikti ES programmā attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām; prasa Komisijai gada ziņojumos, kurus tā iesniedz Parlamentam un Padomei, analizēt šo stratēģiju finansiālo pamatojumu un ilgtspējību un novērtēt progresu, kas sasniegts katrā dalībvalstī;

| 65. | uzsver, ka ir svarīgi pienācīgi īstenot romu integrācijas valsts stratēģijas, izstrādājot integrētu politiku, ar ko pašreizējā dialogā saskaņā ar ES programmas nosacījumiem iesaista pašvaldības iestādes, nevalstiskās struktūras un romu kopienas; aicina dalībvalstis efektīvi reaģēt uz romu atstumtību, īstenojot romu integrācijas valsts stratēģijās ietvertos pasākumus, un aicina sadarboties ar romu tautības iedzīvotājiem to projektu pārvaldībā, uzraudzībā un izvērtēšanā, kas ietekmē viņu kopienas, izmantojot visus pieejamos ES finanšu resursus; |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka ir svarīgi pienācīgi īstenot romu integrācijas valsts stratēģijas, izstrādājot integrētu politiku, ar ko pašreizējā dialogā saskaņā ar ES programmas nosacījumiem iesaista pašvaldības iestādes, nevalstiskās struktūras un romu kopienas; aicina dalībvalstis efektīvi reaģēt uz romu atstumtību, īstenojot romu integrācijas valsts stratēģijās ietvertos pasākumus, un aicina sadarboties ar romu tautības iedzīvotājiem to projektu pārvaldībā, uzraudzībā un izvērtēšanā, kas ietekmē viņu kopienas, izmantojot visus pieejamos ES finanšu resursus;

| 66. | uzskata, ka cīņā pret romu diskrimināciju vairāk ir jāiesaista romu kopiena, kuras pārstāvji vislabāk var norādīt uz nepietiekamo piekļuvi tiesībām uz nodarbinātību, izglītību, mājokli, veselības aprūpi un precēm un pakalpojumiem, un rast risinājumu šīm problēmām; |
| --- | --- |

66.

uzskata, ka cīņā pret romu diskrimināciju vairāk ir jāiesaista romu kopiena, kuras pārstāvji vislabāk var norādīt uz nepietiekamo piekļuvi tiesībām uz nodarbinātību, izglītību, mājokli, veselības aprūpi un precēm un pakalpojumiem, un rast risinājumu šīm problēmām;

| 67. | aicina dalībvalstis novērst teritoriālo segregāciju, piespiedu pārvietošanu un bezpajumtniecību, ar ko saskaras romu tautības pārstāvji, un aicina izstrādāt efektīvu un pārredzamu mājokļu politiku, kā arī nepieļaut bezpajumtniecības kriminalizāciju; |
| --- | --- |

67.

aicina dalībvalstis novērst teritoriālo segregāciju, piespiedu pārvietošanu un bezpajumtniecību, ar ko saskaras romu tautības pārstāvji, un aicina izstrādāt efektīvu un pārredzamu mājokļu politiku, kā arī nepieļaut bezpajumtniecības kriminalizāciju;

| 68. | aicina dalībvalstis risināt problēmu, kas saistīta ar romu tautības pārstāvju augsto bezdarba līmeni, un likvidēt nodarbinātības pieejamības šķēršļus; |
| --- | --- |

68.

aicina dalībvalstis risināt problēmu, kas saistīta ar romu tautības pārstāvju augsto bezdarba līmeni, un likvidēt nodarbinātības pieejamības šķēršļus;

| 69. | aicina dalībvalstis reformēt savas valsts izglītības sistēmas, lai apmierinātu mazākumtautību, tostarp romu tautības bērnu, vajadzības, un pārtrauktu izglītības pasākumu segregāciju, neierobežojot izglītības saņemšanu mazākumtautību valodās, kādas pastāv daudzās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

69.

aicina dalībvalstis reformēt savas valsts izglītības sistēmas, lai apmierinātu mazākumtautību, tostarp romu tautības bērnu, vajadzības, un pārtrauktu izglītības pasākumu segregāciju, neierobežojot izglītības saņemšanu mazākumtautību valodās, kādas pastāv daudzās dalībvalstīs;

| 70. | mudina dalībvalstis pieņemt nepieciešamās izmaiņas tiesību aktos attiecībā uz sterilizāciju un saskaņā ar ECT judikatūru izmaksāt finansiālu kompensāciju tām romu tautības sievietēm un sievietēm ar garīgiem traucējumiem, kas cietušas no piespiedu sterilizācijas; |
| --- | --- |

70.

mudina dalībvalstis pieņemt nepieciešamās izmaiņas tiesību aktos attiecībā uz sterilizāciju un saskaņā ar ECT judikatūru izmaksāt finansiālu kompensāciju tām romu tautības sievietēm un sievietēm ar garīgiem traucējumiem, kas cietušas no piespiedu sterilizācijas;

| 71. | atkārtoti aicina ieviest mērķorientētu pieeju romu tautības sieviešu sociālai iekļaušanai, lai novērstu diskriminācija vairāku iemeslu dēļ un etnisko segregāciju; |
| --- | --- |

71.

atkārtoti aicina ieviest mērķorientētu pieeju romu tautības sieviešu sociālai iekļaušanai, lai novērstu diskriminācija vairāku iemeslu dēļ un etnisko segregāciju;

| 72. | aicina dalībvalstis piešķirt pietiekamus budžeta līdzekļus romu integrācijas valsts stratēģijās noteikto mērķu realizācijai; aicina Padomi atbalstīt un pieņemt Komisijas un Parlamenta priekšlikumus attiecībā uz nākamo daudzgadu finanšu shēmu, jo īpaši priekšlikumus, ar kuriem nodrošina, ka Eiropas Sociālais fonds un Eiropas Reģionālās attīstības fonds labāk veicina romu sociālo iekļaušanu, paplašinot ex-ante nosacījumus, lai tajos ietvertu valsts stratēģiju izstrādāšanu un apzinātu nabadzības teritoriālo koncentrāciju; |
| --- | --- |

72.

aicina dalībvalstis piešķirt pietiekamus budžeta līdzekļus romu integrācijas valsts stratēģijās noteikto mērķu realizācijai; aicina Padomi atbalstīt un pieņemt Komisijas un Parlamenta priekšlikumus attiecībā uz nākamo daudzgadu finanšu shēmu, jo īpaši priekšlikumus, ar kuriem nodrošina, ka Eiropas Sociālais fonds un Eiropas Reģionālās attīstības fonds labāk veicina romu sociālo iekļaušanu, paplašinot ex-ante nosacījumus, lai tajos ietvertu valsts stratēģiju izstrādāšanu un apzinātu nabadzības teritoriālo koncentrāciju;

| 73. | uzsver, ka nesenās un turpmākās paplašināšanās rezultātā ir radies un radīsies aizvien lielāks skaits dalībvalstu, kurām raksturīga kultūras un valodu daudzveidība; līdz ar to uzskata, ka ES ir īpaši atbildīga par minoritāšu tiesību aizsardzību; aicina Komisiju aktivizēt pasākumus, ar kuriem tās centienos iesaista paplašināšanās valstis un kuru mērķis ir romu sociālā integrācija, kā arī mobilizēt pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, un aicina mudināt paplašināšanās valstis strādāt šajā jomā, izmantojot stabilizācijas un asociācijas procesa mehānismu; |
| --- | --- |

73.

uzsver, ka nesenās un turpmākās paplašināšanās rezultātā ir radies un radīsies aizvien lielāks skaits dalībvalstu, kurām raksturīga kultūras un valodu daudzveidība; līdz ar to uzskata, ka ES ir īpaši atbildīga par minoritāšu tiesību aizsardzību; aicina Komisiju aktivizēt pasākumus, ar kuriem tās centienos iesaista paplašināšanās valstis un kuru mērķis ir romu sociālā integrācija, kā arī mobilizēt pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, un aicina mudināt paplašināšanās valstis strādāt šajā jomā, izmantojot stabilizācijas un asociācijas procesa mehānismu;

| 74. | pauž satraukumu par aizvien pieaugošo naida kurināšanu un minoritāšu un citu iedzīvotāju grupu stigmatizāciju un par šādas attieksmes pieaugošo ietekmi plašsaziņas līdzekļos, daudzās politiskās kustībās un partijās, kas tiek atspoguļota augstā politiskā līmenī un ierobežojošos tiesību aktos; aicina dalībvalstis pieņemt atbilstīgus pasākumus, ar kuriem ekonomiskā, sociālā un kultūras dzīvē sekmēt efektīvu līdztiesību starp personām, pienācīgi ņemot vērā attiecīgajām minoritāšu kopienām raksturīgos apstākļus; norāda uz konsekvences trūkumu mazākumtautību politikā, atzīmējot, ka, lai gan mazākumtautību aizsardzība ir daļa no Kopenhāgenas kritērijiem, Kopienas politikā trūkst standartu attiecībā uz mazākumtautību tiesībām; uzsver, ka mazākumtautību tiesības ir neatņemama cilvēka pamattiesību daļa; |
| --- | --- |

74.

pauž satraukumu par aizvien pieaugošo naida kurināšanu un minoritāšu un citu iedzīvotāju grupu stigmatizāciju un par šādas attieksmes pieaugošo ietekmi plašsaziņas līdzekļos, daudzās politiskās kustībās un partijās, kas tiek atspoguļota augstā politiskā līmenī un ierobežojošos tiesību aktos; aicina dalībvalstis pieņemt atbilstīgus pasākumus, ar kuriem ekonomiskā, sociālā un kultūras dzīvē sekmēt efektīvu līdztiesību starp personām, pienācīgi ņemot vērā attiecīgajām minoritāšu kopienām raksturīgos apstākļus; norāda uz konsekvences trūkumu mazākumtautību politikā, atzīmējot, ka, lai gan mazākumtautību aizsardzība ir daļa no Kopenhāgenas kritērijiem, Kopienas politikā trūkst standartu attiecībā uz mazākumtautību tiesībām; uzsver, ka mazākumtautību tiesības ir neatņemama cilvēka pamattiesību daļa;

| 75. | uzskata, ka nav viena risinājuma mazākumtautību stāvokļa uzlabošanai visās dalībvalstīs, taču ir jāizstrādā atsevišķi kopīgi un obligāti mērķi valsts iestādēm Eiropas Savienībā, ņemot vērā attiecīgos starptautiskos juridiskos standartus un pašreizējo labo praksi; aicina Komisiju ieviest politikas standartu, ar ko aizsargāt mazākumtautības; |
| --- | --- |

75.

uzskata, ka nav viena risinājuma mazākumtautību stāvokļa uzlabošanai visās dalībvalstīs, taču ir jāizstrādā atsevišķi kopīgi un obligāti mērķi valsts iestādēm Eiropas Savienībā, ņemot vērā attiecīgos starptautiskos juridiskos standartus un pašreizējo labo praksi; aicina Komisiju ieviest politikas standartu, ar ko aizsargāt mazākumtautības;

| 76. | uzskata, ka tradicionālās mazākumtautību kopienas īpaši bagātina Eiropas kultūru, un tāpēc valsts politikā vairāk būtu jāpievēršas šo kopienu aizsardzībai, un uzskata, ka Savienībai šīs vajadzības ir jārisina piemērotākā veidā; |
| --- | --- |

76.

uzskata, ka tradicionālās mazākumtautību kopienas īpaši bagātina Eiropas kultūru, un tāpēc valsts politikā vairāk būtu jāpievēršas šo kopienu aizsardzībai, un uzskata, ka Savienībai šīs vajadzības ir jārisina piemērotākā veidā;

| 77. | ierosina censties, lai veicinātu uzticamību un līdzāspastāvēšanu starp kopienām, kas tradicionāli dzīvo cita citai līdzās, mācot un mācoties savstarpēju identitāti, reģionālo identitāti, cita citas valodu, vēsturi, mantojumu un kultūru nolūkā veidot labāku sapratni un cieņu pret daudzveidību; |
| --- | --- |

77.

ierosina censties, lai veicinātu uzticamību un līdzāspastāvēšanu starp kopienām, kas tradicionāli dzīvo cita citai līdzās, mācot un mācoties savstarpēju identitāti, reģionālo identitāti, cita citas valodu, vēsturi, mantojumu un kultūru nolūkā veidot labāku sapratni un cieņu pret daudzveidību;

| 78. | uzskata, ka efektīva līdzdalība lēmumu pieņemšanā, pamatojoties uz subsidiaritātes un pašpārvaldes principiem, ir viens no efektīvākajiem mazākumtautību problēmu risināšanas veidiem, ievērojot pašreizējo Savienības paraugpraksi; |
| --- | --- |

78.

uzskata, ka efektīva līdzdalība lēmumu pieņemšanā, pamatojoties uz subsidiaritātes un pašpārvaldes principiem, ir viens no efektīvākajiem mazākumtautību problēmu risināšanas veidiem, ievērojot pašreizējo Savienības paraugpraksi;

Iespēju vienlīdzība

| 79. | pauž nožēlu par ES un dalībvalstu iniciatīvu ierobežoto ietekmi uz vīriešu un sieviešu nevienlīdzīgo stāvokli, jo īpaši nodarbinātības jomā; aicina dalībvalstis savās valsts reformu programmās un rīcības plānos dzimumu līdztiesības jomā izvirzīt konkrētus nodarbinātības mērķus un stratēģijas, lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem iekļūt un palikt darba tirgū; uzskata, ka nolūkā likvidēt atšķirības, kādas atalgojuma un pensijas ziņā pastāv starp dzimumiem, šiem mērķiem ir jārisina problēma, ko rada lielā sieviešu nodarbinātība nepilna laika, zema atalgojuma un nestabilā darbā; aicina dalībvalstis pieņemt pasākumus, ar kuriem visu paaudžu sievietes labāk varētu saskaņot darba un ģimenes dzīvi, ietverot kvalitatīvas veselības aprūpes sniegšanu bērniem un citiem apgādājamiem; |
| --- | --- |

79.

pauž nožēlu par ES un dalībvalstu iniciatīvu ierobežoto ietekmi uz vīriešu un sieviešu nevienlīdzīgo stāvokli, jo īpaši nodarbinātības jomā; aicina dalībvalstis savās valsts reformu programmās un rīcības plānos dzimumu līdztiesības jomā izvirzīt konkrētus nodarbinātības mērķus un stratēģijas, lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem iekļūt un palikt darba tirgū; uzskata, ka nolūkā likvidēt atšķirības, kādas atalgojuma un pensijas ziņā pastāv starp dzimumiem, šiem mērķiem ir jārisina problēma, ko rada lielā sieviešu nodarbinātība nepilna laika, zema atalgojuma un nestabilā darbā; aicina dalībvalstis pieņemt pasākumus, ar kuriem visu paaudžu sievietes labāk varētu saskaņot darba un ģimenes dzīvi, ietverot kvalitatīvas veselības aprūpes sniegšanu bērniem un citiem apgādājamiem;

| 80. | uzskata, ka sieviešu nepietiekamā pārstāvība politisko lēmumu pieņemšanā ir pamattiesību un demokrātijas trūkums; atzinīgi vērtē Francijas, Spānijas, Beļģijas, Slovēnijas, Portugāles un Polijas konstruktīvos pasākumus, piemēram, tiesību aktos noteiktās paritātes sistēmas un dzimumu kvotas, kas ir ļoti laba prakse, un aicina dalībvalstis, kuru politiskajās apvienībās sievietes ir īpaši nepietiekami pārstāvētas, apsvērt saistošu likumdošanas pasākumu ieviešanu; |
| --- | --- |

80.

uzskata, ka sieviešu nepietiekamā pārstāvība politisko lēmumu pieņemšanā ir pamattiesību un demokrātijas trūkums; atzinīgi vērtē Francijas, Spānijas, Beļģijas, Slovēnijas, Portugāles un Polijas konstruktīvos pasākumus, piemēram, tiesību aktos noteiktās paritātes sistēmas un dzimumu kvotas, kas ir ļoti laba prakse, un aicina dalībvalstis, kuru politiskajās apvienībās sievietes ir īpaši nepietiekami pārstāvētas, apsvērt saistošu likumdošanas pasākumu ieviešanu;

| 81. | norāda – lai gan spēkā ir tiesību akti par diskriminācijas apkarošanu, sievietes joprojām cieš no diskriminācijas daudzās ikdienas dzīves jomās, un pauž dziļu sarūgtinājumu par to, ka gandrīz 40 gadu laikā, kopš šo tiesību aktu pastāvēšanas, atalgojuma atšķirība, kāda pastāv starp dzimumiem, praktiski nav novērsta; |
| --- | --- |

81.

norāda – lai gan spēkā ir tiesību akti par diskriminācijas apkarošanu, sievietes joprojām cieš no diskriminācijas daudzās ikdienas dzīves jomās, un pauž dziļu sarūgtinājumu par to, ka gandrīz 40 gadu laikā, kopš šo tiesību aktu pastāvēšanas, atalgojuma atšķirība, kāda pastāv starp dzimumiem, praktiski nav novērsta;

| 82. | uzskata, ka vardarbība pret sievietēm ir izplatītākais meiteņu un sieviešu cilvēktiesību pārkāpums pasaulē, tostarp ES; aicina Komisiju 2015. gadu noteikt par Eiropas gadu vardarbības pret sievietēm izskaušanai un izstrādāt attiecīgu ES mēroga stratēģiju vardarbības pret sievietēm novēršanai saskaņā ar Padomes 2010. gada marta secinājumiem, ietverot juridiski saistošus instrumentus, izpratnes veicināšanas pasākumus, datu apkopošanu un finansējumu sieviešu NVO; |
| --- | --- |

82.

uzskata, ka vardarbība pret sievietēm ir izplatītākais meiteņu un sieviešu cilvēktiesību pārkāpums pasaulē, tostarp ES; aicina Komisiju 2015. gadu noteikt par Eiropas gadu vardarbības pret sievietēm izskaušanai un izstrādāt attiecīgu ES mēroga stratēģiju vardarbības pret sievietēm novēršanai saskaņā ar Padomes 2010. gada marta secinājumiem, ietverot juridiski saistošus instrumentus, izpratnes veicināšanas pasākumus, datu apkopošanu un finansējumu sieviešu NVO;

| 83. | atkārtoti pauž nostāju par seksuālās un reproduktīvās veselības tiesībām, kā norādīts Parlamenta 2010. gada 10. februāra (10), 2011. gada 8. marta (11) un 2012. gada 13. marta (12) rezolūcijās par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2009., 2010. un 2010. gadā; šajā sakarībā pauž bažas par atsevišķās dalībvalstīs nesen ieviestajiem ierobežojumiem attiecībā uz piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei, jo īpaši drošiem un likumīgiem abortiem, seksuālo izglītošanu un finansējuma samazināšanu ģimenes plānošanai; |
| --- | --- |

83.

atkārtoti pauž nostāju par seksuālās un reproduktīvās veselības tiesībām, kā norādīts Parlamenta 2010. gada 10. februāra (10), 2011. gada 8. marta (11) un 2012. gada 13. marta (12) rezolūcijās par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2009., 2010. un 2010. gadā; šajā sakarībā pauž bažas par atsevišķās dalībvalstīs nesen ieviestajiem ierobežojumiem attiecībā uz piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei, jo īpaši drošiem un likumīgiem abortiem, seksuālo izglītošanu un finansējuma samazināšanu ģimenes plānošanai;

| 84. | aicina ES iestādes izpētīt, kā ES tiesiskajā regulējumā tiek īstenota ANO Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu; |
| --- | --- |

84.

aicina ES iestādes izpētīt, kā ES tiesiskajā regulējumā tiek īstenota ANO Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu;

| 85. | aicina ES pārtraukt tādas politikas īstenošanu, kas rada atkarību starp ģimenes locekļiem saistībā ar ģimenes atkalapvienošanos, un aicina ES un tās dalībvalstis piešķirt migrantēm autonomu iedzīvotāja statusu, it īpaši, ja tās cietušas no vardarbības ģimenē; |
| --- | --- |

85.

aicina ES pārtraukt tādas politikas īstenošanu, kas rada atkarību starp ģimenes locekļiem saistībā ar ģimenes atkalapvienošanos, un aicina ES un tās dalībvalstis piešķirt migrantēm autonomu iedzīvotāja statusu, it īpaši, ja tās cietušas no vardarbības ģimenē;

| 86. | mudina ES un dalībvalstis pastiprināt centienus sasniegt Eiropas Dzimumu līdztiesības pakta 2011.–2010. gadam mērķus un veikt pasākumus, lai risinātu no atalgojuma atšķirības starp dzimumiem, profesiju segregāciju un novērstu visus vardarbības veidus pret sievietēm; |
| --- | --- |

86.

mudina ES un dalībvalstis pastiprināt centienus sasniegt Eiropas Dzimumu līdztiesības pakta 2011.–2010. gadam mērķus un veikt pasākumus, lai risinātu no atalgojuma atšķirības starp dzimumiem, profesiju segregāciju un novērstu visus vardarbības veidus pret sievietēm;

| 87. | aicina dalībvalstis veikt efektīvus pasākumus, ar kuriem aizsargātu strādājošas grūtnieces un sievietes dzemdību atvaļinājumā; |
| --- | --- |

87.

aicina dalībvalstis veikt efektīvus pasākumus, ar kuriem aizsargātu strādājošas grūtnieces un sievietes dzemdību atvaļinājumā;

| 88. | mudina dalībvalstis risināt problēmu, kas saistīta ar vardarbību pret sievietēm, vardarbību ģimenē un visu veidu seksuālo izmantošanu, un apkarot cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

88.

mudina dalībvalstis risināt problēmu, kas saistīta ar vardarbību pret sievietēm, vardarbību ģimenē un visu veidu seksuālo izmantošanu, un apkarot cilvēku tirdzniecību;

| 89. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka valsts rīcības plānos tiek risināta problēma, kas saistīta ar diskrimināciju vairāku iemeslu dēļ, un tiek aizsargātas etnisko minoritāšu sievietes un imigrantes; |
| --- | --- |

89.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka valsts rīcības plānos tiek risināta problēma, kas saistīta ar diskrimināciju vairāku iemeslu dēļ, un tiek aizsargātas etnisko minoritāšu sievietes un imigrantes;

Seksuālā orientācija un dzimumidentitāte

| 90. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu pārstrādāt Padomes pamatlēmumu par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm, to attiecinot arī uz citiem aizspriedumu izraisītiem noziegumiem, tostarp noziegumiem seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes un dzimuma izpausmju dēļ; |
| --- | --- |

90.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu pārstrādāt Padomes pamatlēmumu par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm, to attiecinot arī uz citiem aizspriedumu izraisītiem noziegumiem, tostarp noziegumiem seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes un dzimuma izpausmju dēļ;

| 91. | aicina dalībvalstis pieņemt valsts tiesisko regulējumu, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar diskrimināciju pret LGBT un viendzimuma pāriem viņu seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes dēļ, un mudina dalībvalstis garantēt pašreizējā ES tiesiskā regulējuma un ES Tiesas judikatūras efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

91.

aicina dalībvalstis pieņemt valsts tiesisko regulējumu, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar diskrimināciju pret LGBT un viendzimuma pāriem viņu seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes dēļ, un mudina dalībvalstis garantēt pašreizējā ES tiesiskā regulējuma un ES Tiesas judikatūras efektīvu īstenošanu;

| 92. | aicina dalībvalstis reģistrēt un izmeklēt noziegumus naida dēļ pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām (LGBT) un pieņemt krimināltiesību aktus, kas aizliedz kūdīšanu uz naidu seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ; |
| --- | --- |

92.

aicina dalībvalstis reģistrēt un izmeklēt noziegumus naida dēļ pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām (LGBT) un pieņemt krimināltiesību aktus, kas aizliedz kūdīšanu uz naidu seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ;

| 93. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus (13) par jurisdikciju un piemērojamajiem tiesību aktiem attiecībā uz laulību un reģistrētu partnerattiecību mantiskajām sekām; tomēr uzskata, ka nav pamatoti izvēlēties divus dažādus instrumentus un atsevišķu pieeju reģistrētām partnerattiecībām un laulībām; uzskata, ka abos gadījumos būtu jāizvēlas viena un tā pati jurisdikcija un piemērojamie tiesību akti; |
| --- | --- |

93.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus (13) par jurisdikciju un piemērojamajiem tiesību aktiem attiecībā uz laulību un reģistrētu partnerattiecību mantiskajām sekām; tomēr uzskata, ka nav pamatoti izvēlēties divus dažādus instrumentus un atsevišķu pieeju reģistrētām partnerattiecībām un laulībām; uzskata, ka abos gadījumos būtu jāizvēlas viena un tā pati jurisdikcija un piemērojamie tiesību akti;

| 94. | aicina dalībvalstis, kas ir pieņēmušas tiesību aktus par viena dzimuma partnerību, atzīt citu dalībvalstu pieņemtos noteikumus, kuriem ir līdzīgas sekas; atgādina dalībvalstīm pienākumu pilnībā īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, tostarp attiecībā uz viendzimuma partneriem un viņu bērniem; atzinīgi vērtē to, ka aizvien vairāk dalībvalstu ir ieviesušas un/vai pielāgojušas savus tiesību aktus kopdzīves, reģistrēto partnerattiecību un laulību jomā, lai pārvarētu diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ, kas vērsta pret viendzimuma pāriem un viņu bērniem, un aicina citas dalībvalstis ieviest līdzīgus tiesību aktus; |
| --- | --- |

94.

aicina dalībvalstis, kas ir pieņēmušas tiesību aktus par viena dzimuma partnerību, atzīt citu dalībvalstu pieņemtos noteikumus, kuriem ir līdzīgas sekas; atgādina dalībvalstīm pienākumu pilnībā īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, tostarp attiecībā uz viendzimuma partneriem un viņu bērniem; atzinīgi vērtē to, ka aizvien vairāk dalībvalstu ir ieviesušas un/vai pielāgojušas savus tiesību aktus kopdzīves, reģistrēto partnerattiecību un laulību jomā, lai pārvarētu diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ, kas vērsta pret viendzimuma pāriem un viņu bērniem, un aicina citas dalībvalstis ieviest līdzīgus tiesību aktus;

| 95. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par visu to dokumentu radīto seku savstarpēju atzīšanu Eiropas Savienībā, kas apliecina civilstāvokli, ietverot dzimuma juridisku atzīšanu, laulību un reģistrēto partnerattiecību atzīšanu, lai mazinātu diskriminējošos juridiskos un administratīvos šķēršļus attiecībā uz pilsoņiem, kas izmanto savas tiesības brīvi pārvietoties; |
| --- | --- |

95.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par visu to dokumentu radīto seku savstarpēju atzīšanu Eiropas Savienībā, kas apliecina civilstāvokli, ietverot dzimuma juridisku atzīšanu, laulību un reģistrēto partnerattiecību atzīšanu, lai mazinātu diskriminējošos juridiskos un administratīvos šķēršļus attiecībā uz pilsoņiem, kas izmanto savas tiesības brīvi pārvietoties;

| 96. | aicina Komisiju un Padomi neatlaidīgāk iestāties pret homofobiju, vardarbību un diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ, aicinot arī dalībvalstu pilsētu mērus un policiju aizsargāt vārda brīvību un brīvību rīkot demonstrācijas saistībā ar LGBTI praida gājieniem; aicina Komisiju izmantot pašlaik veiktā Pamattiesību aģentūras apsekojuma rezultātus, lai beidzot ņemtu vērā Eiropas Parlamenta un NVO vairākkārtējos aicinājumus un steidzami sagatavotu ES plānu seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes līdztiesībai nolūkā šo plānu pieņemt līdz 2014. gadam; |
| --- | --- |

96.

aicina Komisiju un Padomi neatlaidīgāk iestāties pret homofobiju, vardarbību un diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ, aicinot arī dalībvalstu pilsētu mērus un policiju aizsargāt vārda brīvību un brīvību rīkot demonstrācijas saistībā ar LGBTI praida gājieniem; aicina Komisiju izmantot pašlaik veiktā Pamattiesību aģentūras apsekojuma rezultātus, lai beidzot ņemtu vērā Eiropas Parlamenta un NVO vairākkārtējos aicinājumus un steidzami sagatavotu ES plānu seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes līdztiesībai nolūkā šo plānu pieņemt līdz 2014. gadam;

| 97. | aicina dalībvalstis nodrošināt efektīvu aizsardzību LGBT publisko pasākumu, tostarp praida gājienu, dalībniekiem un nodrošināt, lai šie pasākumi varētu noritēt likumīgi; |
| --- | --- |

97.

aicina dalībvalstis nodrošināt efektīvu aizsardzību LGBT publisko pasākumu, tostarp praida gājienu, dalībniekiem un nodrošināt, lai šie pasākumi varētu noritēt likumīgi;

| 98. | pauž nožēlu, ka vairākās dalībvalstīs transpersonas joprojām uzskata par garīgi slimām personām; aicina dalībvalstis ieviest vai pārskatīt dzimuma juridiskās atzīšanas procedūras, ņemot vērā Argentīnas paraugu, un pārskatīt dzimuma juridiskās atzīšanas nosacījumus (tostarp attiecībā uz piespiedu sterilizāciju); aicina Komisiju un Pasaules Veselības organizāciju svītrot dzimumidentitātes traucējumus no psihisko un uzvedības traucējumu saraksta un nodrošināt pārklasificēšanu bez pataloģizēšanas sarunās par Slimību starptautiskās klasifikācijas 11. redakciju (ICD-11); |
| --- | --- |

98.

pauž nožēlu, ka vairākās dalībvalstīs transpersonas joprojām uzskata par garīgi slimām personām; aicina dalībvalstis ieviest vai pārskatīt dzimuma juridiskās atzīšanas procedūras, ņemot vērā Argentīnas paraugu, un pārskatīt dzimuma juridiskās atzīšanas nosacījumus (tostarp attiecībā uz piespiedu sterilizāciju); aicina Komisiju un Pasaules Veselības organizāciju svītrot dzimumidentitātes traucējumus no psihisko un uzvedības traucējumu saraksta un nodrošināt pārklasificēšanu bez pataloģizēšanas sarunās par Slimību starptautiskās klasifikācijas 11. redakciju (ICD-11);

| 99. | atzinīgi vērtē Kvalifikācijas direktīvā ieviestos jaunos noteikumus patvēruma jomā, kas ietver vajāšanu dzimumidentitātes dēļ; uzskata, ka tiesību aktu kopumam patvēruma jomā joprojām jābūt saskaņotam, un seksuālā orientācija un dzimumidentitāte ir jāietver Patvēruma procedūru direktīvā; |
| --- | --- |

99.

atzinīgi vērtē Kvalifikācijas direktīvā ieviestos jaunos noteikumus patvēruma jomā, kas ietver vajāšanu dzimumidentitātes dēļ; uzskata, ka tiesību aktu kopumam patvēruma jomā joprojām jābūt saskaņotam, un seksuālā orientācija un dzimumidentitāte ir jāietver Patvēruma procedūru direktīvā;

| 100. | aicina dalībvalstis saskaņā ar ES tiesību aktiem nodrošināt piekļuvi nodarbinātībai un precēm un pakalpojumiem bez diskriminācijas dzimumidentitātes dēļ (14); |
| --- | --- |

100.

aicina dalībvalstis saskaņā ar ES tiesību aktiem nodrošināt piekļuvi nodarbinātībai un precēm un pakalpojumiem bez diskriminācijas dzimumidentitātes dēļ (14);

| 101. | atzinīgi vērtē Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras sākto pētījumu, kurā tiks apkopoti salīdzināmi dati par LGBT pieredzi Eiropas Savienībā un Horvātijā; |
| --- | --- |

101.

atzinīgi vērtē Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras sākto pētījumu, kurā tiks apkopoti salīdzināmi dati par LGBT pieredzi Eiropas Savienībā un Horvātijā;

| 102. | aicina dalībvalstis pilnībā transponēt Padomes Direktīvu 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos bez diskriminācijas dzimuma vai seksuālās orientācijas dēļ; atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru uz viendzimuma pāriem ir attiecināma ģimenes dzīves joma (15); |
| --- | --- |

102.

aicina dalībvalstis pilnībā transponēt Padomes Direktīvu 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos bez diskriminācijas dzimuma vai seksuālās orientācijas dēļ; atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru uz viendzimuma pāriem ir attiecināma ģimenes dzīves joma (15);

| 103. | uzskata, ka LGBT tiesības tiks vairāk aizsargātas, ja šiem cilvēkiem būs pieejamas tādas likumīgas iespējas kā kopdzīve, reģistrētas partnerattiecības vai laulība; atzinīgi vērtē to, ka 16 dalībvalstis pašlaik nodrošina šīs iespējas, un aicina arī pārējās dalībvalstis apsvērt šādu rīcību; |
| --- | --- |

103.

uzskata, ka LGBT tiesības tiks vairāk aizsargātas, ja šiem cilvēkiem būs pieejamas tādas likumīgas iespējas kā kopdzīve, reģistrētas partnerattiecības vai laulība; atzinīgi vērtē to, ka 16 dalībvalstis pašlaik nodrošina šīs iespējas, un aicina arī pārējās dalībvalstis apsvērt šādu rīcību;

Jaunieši, veci cilvēki un personas ar invaliditāti

| 104. | aicina dalībvalstis risināt diskriminācijas problēmas vecuma dēļ nodarbinātības jomā saskaņā ar ES Tiesas judikatūru par vecāku darbinieku pieņemšanu darbā un atlaišanu no darba; |
| --- | --- |

104.

aicina dalībvalstis risināt diskriminācijas problēmas vecuma dēļ nodarbinātības jomā saskaņā ar ES Tiesas judikatūru par vecāku darbinieku pieņemšanu darbā un atlaišanu no darba;

| 105. | aicina dalībvalstis nodrošināt jaunu darba ņēmēju, jo īpaši to personu, kuras skārusi ekonomikas krīze, integrāciju darba tirgū, izmantojot arī apmācības organizēšanu un sniegšanu nolūkā uzlabot jauniešu sociālo stāvokli; |
| --- | --- |

105.

aicina dalībvalstis nodrošināt jaunu darba ņēmēju, jo īpaši to personu, kuras skārusi ekonomikas krīze, integrāciju darba tirgū, izmantojot arī apmācības organizēšanu un sniegšanu nolūkā uzlabot jauniešu sociālo stāvokli;

| 106. | pauž nožēlu, ka dažās dalībvalstīs joprojām pret jauniešiem tiek ierosinātas krimināllietas un piespriesti cietumsodi dēļ tā, ka vēl aizvien nav pienācīgi atzītas tiesības pārliecības dēļ atteikties pildīt karadienestu, un aicina dalībvalstis pārtraukt vajāšanu un diskrimināciju pret tiem, kuri pārliecības dēļ atsakās pildīt karadienestu; |
| --- | --- |

106.

pauž nožēlu, ka dažās dalībvalstīs joprojām pret jauniešiem tiek ierosinātas krimināllietas un piespriesti cietumsodi dēļ tā, ka vēl aizvien nav pienācīgi atzītas tiesības pārliecības dēļ atteikties pildīt karadienestu, un aicina dalībvalstis pārtraukt vajāšanu un diskrimināciju pret tiem, kuri pārliecības dēļ atsakās pildīt karadienestu;

| 107. | atzinīgi vērtē lēmumu 2012. gadu pasludināt par Eiropas gadu aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei; aicina dalībvalstis atzīt un ievērot vecu cilvēku tiesības, kas viņiem nodrošina cilvēka cienīgu dzīvi un augstu dzīves kvalitāti, sniedzot pienācīgus sociālos pakalpojumus, nodrošinot mūžizglītību un citas programmas šo cilvēku sociālai integrācijai un iekļaušanai kultūras dzīvē; aicina dalībvalstis pieņemt pasākumus, ar kuriem novērst ļaunprātīgu izturēšanos un jebkādas vardarbības izpausmes pret veciem cilvēkiem, un aicina sekmēt viņu neatkarību, atbalstot mājokļu renovāciju un pieejamību; atgādina, ka atalgojuma atšķirības starp dzimumiem un vēlāk arī pensijas atšķirības dēļ vecākas sievietes biežāk dzīvo nabadzībā; uzsver, ka aktīvie iedzīvotāji – gan vīrieši, gan sievietes —, kas pārsnieguši 65 gadu vecumu, vēlas sniegt un sniedz lielu un daudzveidīgu ieguldījumu sabiedrības ikdienas dzīvē; |
| --- | --- |

107.

atzinīgi vērtē lēmumu 2012. gadu pasludināt par Eiropas gadu aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei; aicina dalībvalstis atzīt un ievērot vecu cilvēku tiesības, kas viņiem nodrošina cilvēka cienīgu dzīvi un augstu dzīves kvalitāti, sniedzot pienācīgus sociālos pakalpojumus, nodrošinot mūžizglītību un citas programmas šo cilvēku sociālai integrācijai un iekļaušanai kultūras dzīvē; aicina dalībvalstis pieņemt pasākumus, ar kuriem novērst ļaunprātīgu izturēšanos un jebkādas vardarbības izpausmes pret veciem cilvēkiem, un aicina sekmēt viņu neatkarību, atbalstot mājokļu renovāciju un pieejamību; atgādina, ka atalgojuma atšķirības starp dzimumiem un vēlāk arī pensijas atšķirības dēļ vecākas sievietes biežāk dzīvo nabadzībā; uzsver, ka aktīvie iedzīvotāji – gan vīrieši, gan sievietes —, kas pārsnieguši 65 gadu vecumu, vēlas sniegt un sniedz lielu un daudzveidīgu ieguldījumu sabiedrības ikdienas dzīvē;

| 108. | prasa ievērot cilvēka cieņu mūža nogalē, jo īpaši nodrošinot testamentos izteikto lēmumu atzīšanu un ievērošanu; |
| --- | --- |

108.

prasa ievērot cilvēka cieņu mūža nogalē, jo īpaši nodrošinot testamentos izteikto lēmumu atzīšanu un ievērošanu;

| 109. | aicina dalībvalstis novērst personu ar invaliditāti diskrimināciju, jo īpaši attiecībā uz integrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

109.

aicina dalībvalstis novērst personu ar invaliditāti diskrimināciju, jo īpaši attiecībā uz integrāciju darba tirgū;

| 110. | aicina ES un dalībvalstis, izmantojot pašreizējos ES līdzekļus, uzlabot personu ar invaliditāti, tostarp personu ar psihosociāliem traucējumiem, piekļuvi nodarbinātībai un apmācībai; |
| --- | --- |

110.

aicina ES un dalībvalstis, izmantojot pašreizējos ES līdzekļus, uzlabot personu ar invaliditāti, tostarp personu ar psihosociāliem traucējumiem, piekļuvi nodarbinātībai un apmācībai;

| 111. | aicina visas dalībvalstis ratificēt ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un tās fakultatīvo protokolu un nodrošināt, lai visi valstu rīcības plāni atbilstu Eiropas stratēģijai invaliditātes jomā (2010–2020) un lai to mērķis ir uzlabot personu ar invaliditāti piekļuves iespējas, nodarbinātību, integrējošu izglītību un apmācību, kā arī neatkarīgu dzīvi; |
| --- | --- |

111.

aicina visas dalībvalstis ratificēt ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un tās fakultatīvo protokolu un nodrošināt, lai visi valstu rīcības plāni atbilstu Eiropas stratēģijai invaliditātes jomā (2010–2020) un lai to mērķis ir uzlabot personu ar invaliditāti piekļuves iespējas, nodarbinātību, integrējošu izglītību un apmācību, kā arī neatkarīgu dzīvi;

| 112. | aicina Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu sadarbībā ar Pamattiesību aģentūru veikt pētījumu un sniegt norādījumus Eiropas un dalībvalstu līmenī attiecībā uz sieviešu un meiteņu ar invaliditāti īpašo stāvokli; uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš darbībām, kas saistītas ar piespiedu sterilizāciju vai piespiedu abortiem, kas var līdzināties spīdzināšanai vai necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai, un tādēļ par šādām darbībām ir jāsauc pie atbildības un jāsaņem sods; |
| --- | --- |

112.

aicina Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu sadarbībā ar Pamattiesību aģentūru veikt pētījumu un sniegt norādījumus Eiropas un dalībvalstu līmenī attiecībā uz sieviešu un meiteņu ar invaliditāti īpašo stāvokli; uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš darbībām, kas saistītas ar piespiedu sterilizāciju vai piespiedu abortiem, kas var līdzināties spīdzināšanai vai necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai, un tādēļ par šādām darbībām ir jāsauc pie atbildības un jāsaņem sods;

| 113. | aicina rast novatorisku risinājumu informācijas un komunikācijas pieejamībai attiecībā uz nedzirdīgo un vājdzirdīgo iedzīvotāju piekļuvi ES iestādēm un konferencēm, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta 1988. gada 17. jūnija rezolūciju par zīmju valodām nedzirdīgajiem (16), 1998. gada 18. novembra rezolūciju par zīmju valodām (17) un 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti integrāciju un mobilitāti un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) (18) un saskaņā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 2., 21., 24. un 30. pantu; |
| --- | --- |

113.

aicina rast novatorisku risinājumu informācijas un komunikācijas pieejamībai attiecībā uz nedzirdīgo un vājdzirdīgo iedzīvotāju piekļuvi ES iestādēm un konferencēm, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta 1988. gada 17. jūnija rezolūciju par zīmju valodām nedzirdīgajiem (16), 1998. gada 18. novembra rezolūciju par zīmju valodām (17) un 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti integrāciju un mobilitāti un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) (18) un saskaņā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 2., 21., 24. un 30. pantu;

| 114. | aicina dalībvalstis finansēt organizācijas, kas sniedz atbalstu personām ar invaliditāti neatkarīgas dzīves sākšanai, un aicina finansēt deinstitucionalizācijas programmas; |
| --- | --- |

114.

aicina dalībvalstis finansēt organizācijas, kas sniedz atbalstu personām ar invaliditāti neatkarīgas dzīves sākšanai, un aicina finansēt deinstitucionalizācijas programmas;

| 115. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ES finansējums iekšējām un ārējām darbībām netiek izmantots, lai radītu šķēršļus vai diskriminētu personas ar invaliditāti, un šajā nolūkā aicina ieviest atbilstīgus pasākumus jaunu finansēšanas programmu pieņemšanai; |
| --- | --- |

115.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ES finansējums iekšējām un ārējām darbībām netiek izmantots, lai radītu šķēršļus vai diskriminētu personas ar invaliditāti, un šajā nolūkā aicina ieviest atbilstīgus pasākumus jaunu finansēšanas programmu pieņemšanai;

| 116. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ES līdzekļi netiek novirzīti, lai atjaunotu pašreizējās vai veidotu jaunas iestādes personām ar invaliditāti, bet tā vietā šos līdzekļus izmantot, lai atvieglotu kopienas dzīvi, saskaņā ar Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 5. un 19. pantu un Pamattiesību hartas 21. un 26. pantu; |
| --- | --- |

116.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ES līdzekļi netiek novirzīti, lai atjaunotu pašreizējās vai veidotu jaunas iestādes personām ar invaliditāti, bet tā vietā šos līdzekļus izmantot, lai atvieglotu kopienas dzīvi, saskaņā ar Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 5. un 19. pantu un Pamattiesību hartas 21. un 26. pantu;

| 117. | uzsver vajadzību palielināt personu ar invaliditāti politisko līdzdalību vēlēšanās, pielāgojoties viņu īpašajām vajadzībām; |
| --- | --- |

117.

uzsver vajadzību palielināt personu ar invaliditāti politisko līdzdalību vēlēšanās, pielāgojoties viņu īpašajām vajadzībām;

Datu aizsardzība

| 118. | vēlreiz apstiprina, ka tiesības uz pašnoteikšanos attiecībā uz personas datiem un tiesības uz privātumu ir cilvēka personības, cilvēka cieņas un brīvības pamatelementi; |
| --- | --- |

118.

vēlreiz apstiprina, ka tiesības uz pašnoteikšanos attiecībā uz personas datiem un tiesības uz privātumu ir cilvēka personības, cilvēka cieņas un brīvības pamatelementi;

| 119. | uzsver, ka ES datu aizsardzības režīma reformai ir jāpalielina datu aizsardzības tiesību pārredzamība un izpratne par tām, jāpadara aizsardzības līdzekļi un sankcijas efektīvākas un jāpilnvaro datu aizsardzības iestādes uzlikt sodus ES datu aizsardzības tiesību pārkāpējiem; mudina Padomi veikt visaptverošus datu aizsardzības sistēmas vienotu un augsta līmeņa saskaņošanu, pamatojoties uz Direktīvu 95/46/EK; uzsver, ka ir jānovērš daudzie izņēmumi un atkāpes no personas datu aizsardzības principiem, jo īpaši no mērķa ierobežošanas principa, un nav pieļaujama datu nosūtīšana trešām valstīm; uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai tiesībaizsardzības jomā paredzētie visaptverošie datu aizsardzības standarti ietvertu arī datu apstrādi dalībvalsts līmenī; |
| --- | --- |

119.

uzsver, ka ES datu aizsardzības režīma reformai ir jāpalielina datu aizsardzības tiesību pārredzamība un izpratne par tām, jāpadara aizsardzības līdzekļi un sankcijas efektīvākas un jāpilnvaro datu aizsardzības iestādes uzlikt sodus ES datu aizsardzības tiesību pārkāpējiem; mudina Padomi veikt visaptverošus datu aizsardzības sistēmas vienotu un augsta līmeņa saskaņošanu, pamatojoties uz Direktīvu 95/46/EK; uzsver, ka ir jānovērš daudzie izņēmumi un atkāpes no personas datu aizsardzības principiem, jo īpaši no mērķa ierobežošanas principa, un nav pieļaujama datu nosūtīšana trešām valstīm; uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai tiesībaizsardzības jomā paredzētie visaptverošie datu aizsardzības standarti ietvertu arī datu apstrādi dalībvalsts līmenī;

| 120. | ir nobažījies par pašreizējo tendenci mazināt datu aizsardzības iestāžu neatkarību un atzinīgi vērtē Komisijas modrību; aicina dalībvalstis ievērot spēkā esošos noteikumus un attiecīgo judikatūru; |
| --- | --- |

120.

ir nobažījies par pašreizējo tendenci mazināt datu aizsardzības iestāžu neatkarību un atzinīgi vērtē Komisijas modrību; aicina dalībvalstis ievērot spēkā esošos noteikumus un attiecīgo judikatūru;

| 121. | pauž bažas par Datu saglabāšanas direktīvas nepilnībām, ko savā ziņojumā uzsvērusi Komisija, kā arī EDAU, vairāku dalībvalstu parlamenti un dažu to dalībvalstu konstitucionālās tiesas, kas atzinušas šo direktīvu par nekonstitucionālu; uzsver, ka ir jāpārskata Datu saglabāšanas direktīva vai vismaz jāapzina datu saglabāšanas alternatīvas, piemēram, datu operatīva arhivēšana un mērķorientēta datplūsmas datu vākšana; |
| --- | --- |

121.

pauž bažas par Datu saglabāšanas direktīvas nepilnībām, ko savā ziņojumā uzsvērusi Komisija, kā arī EDAU, vairāku dalībvalstu parlamenti un dažu to dalībvalstu konstitucionālās tiesas, kas atzinušas šo direktīvu par nekonstitucionālu; uzsver, ka ir jāpārskata Datu saglabāšanas direktīva vai vismaz jāapzina datu saglabāšanas alternatīvas, piemēram, datu operatīva arhivēšana un mērķorientēta datplūsmas datu vākšana;

| 122. | ir nobažījies, ka nav panākta virzība sarunās par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādu par pasažieru datu reģistra (PDR) nosūtīšanu un izmantošanu terorisma un citu smagu starptautisku noziegumu novēršanai un apkarošanai; norāda, ka 2005. gadā parakstītais nolīgums vairs nav spēkā, jo 2009. gada septembrī beidzās termiņš Komisijas lēmumam par atbilstību un kopš tā laika PDR datu nosūtīšana notiek, pamatojoties uz Kanādas vienpusējām saistībām pret dalībvalstīm; |
| --- | --- |

122.

ir nobažījies, ka nav panākta virzība sarunās par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādu par pasažieru datu reģistra (PDR) nosūtīšanu un izmantošanu terorisma un citu smagu starptautisku noziegumu novēršanai un apkarošanai; norāda, ka 2005. gadā parakstītais nolīgums vairs nav spēkā, jo 2009. gada septembrī beidzās termiņš Komisijas lēmumam par atbilstību un kopš tā laika PDR datu nosūtīšana notiek, pamatojoties uz Kanādas vienpusējām saistībām pret dalībvalstīm;

| 123. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar ES un Austrālijas PDR nolīgumu dati tiek vākti tikai teroristu nodarījumu un smagu starptautisku noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem un ka ir nodrošināta efektīva tiesiskā aizsardzība un datu aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

123.

atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar ES un Austrālijas PDR nolīgumu dati tiek vākti tikai teroristu nodarījumu un smagu starptautisku noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem un ka ir nodrošināta efektīva tiesiskā aizsardzība un datu aizsardzības līdzekļi;

| 124. | pauž nožēlu, ka ES un ASV PDR nolīgumā nav precīzi formulēti PDR datu vākšanas mērķi un ka nolīgumā paredzētie datu aizsardzības līdzekļi pilnībā neatbilst ES standartiem; uzsver, ka Komisija nav pienācīgi izpētījusi tādas mazāk ierobežojošas alternatīvas PDR datu analizēšanai, kādas sniedz Pasažieru iepriekšējās informācijas sistēmas izmantošana vai PDR datu izmantošanas ierobežošana gadījumos, kad ir konstatētas galvenās vai sākotnējās aizdomas; |
| --- | --- |

124.

pauž nožēlu, ka ES un ASV PDR nolīgumā nav precīzi formulēti PDR datu vākšanas mērķi un ka nolīgumā paredzētie datu aizsardzības līdzekļi pilnībā neatbilst ES standartiem; uzsver, ka Komisija nav pienācīgi izpētījusi tādas mazāk ierobežojošas alternatīvas PDR datu analizēšanai, kādas sniedz Pasažieru iepriekšējās informācijas sistēmas izmantošana vai PDR datu izmantošanas ierobežošana gadījumos, kad ir konstatētas galvenās vai sākotnējās aizdomas;

| 125. | ir nobažījies, ka ES un ASV TFTP nolīgums varētu būt īstenots neatbilstīgi nolīgumā paredzētajiem noteikumiem; uzsver, ka Eiropola Apvienotās uzraudzības iestādes (AUI) veiktā pirmā un otrā izmeklēšana rada nopietnas bažas par ES un ASV TFTP nolīguma atbilstību datu aizsardzības principiem; |
| --- | --- |

125.

ir nobažījies, ka ES un ASV TFTP nolīgums varētu būt īstenots neatbilstīgi nolīgumā paredzētajiem noteikumiem; uzsver, ka Eiropola Apvienotās uzraudzības iestādes (AUI) veiktā pirmā un otrā izmeklēšana rada nopietnas bažas par ES un ASV TFTP nolīguma atbilstību datu aizsardzības principiem;

| 126. | ar bažām norāda, ka Eiropola Apvienotās uzraudzības iestādes veiktā pirmā izmeklēšana rada nopietnas šaubas par ES un ASV TFTP nolīguma atbilstību datu aizsardzības principiem; |
| --- | --- |

126.

ar bažām norāda, ka Eiropola Apvienotās uzraudzības iestādes veiktā pirmā izmeklēšana rada nopietnas šaubas par ES un ASV TFTP nolīguma atbilstību datu aizsardzības principiem;

| 127. | aicina Komisiju risināt problēmas saistībā ar bažām, ko pauduši EDAU, 29. panta darba grupa, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Pamattiesību aģentūras un vairāku valstu parlamenti attiecībā uz ierosināto direktīvu par Eiropas Pasažieru datu reģistru (PDR) (19), ierobežojot direktīvas darbības jomas piemērošanu lidojumiem uz un no trešām valstīm, cīņai pret starptautisko terorismu, datu saglabāšanas ilgumam un saglabāto datu sarakstam un nodrošinot sistēmas efektīvu izvērtēšanu; |
| --- | --- |

127.

aicina Komisiju risināt problēmas saistībā ar bažām, ko pauduši EDAU, 29. panta darba grupa, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Pamattiesību aģentūras un vairāku valstu parlamenti attiecībā uz ierosināto direktīvu par Eiropas Pasažieru datu reģistru (PDR) (19), ierobežojot direktīvas darbības jomas piemērošanu lidojumiem uz un no trešām valstīm, cīņai pret starptautisko terorismu, datu saglabāšanas ilgumam un saglabāto datu sarakstam un nodrošinot sistēmas efektīvu izvērtēšanu;

| 128. | neuzskata, ka Komisijas paziņojums par Eiropas Teroristu finansēšanas izsekošanas sistēmu ir pienācīgs pamatojums sarunām; aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu par juridisku un tehnisku sistēmu datu ieguvei ES teritorijā, nodrošinot pilnīgu atbilstību Eiropas datu aizsardzības standartiem; |
| --- | --- |

128.

neuzskata, ka Komisijas paziņojums par Eiropas Teroristu finansēšanas izsekošanas sistēmu ir pienācīgs pamatojums sarunām; aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu par juridisku un tehnisku sistēmu datu ieguvei ES teritorijā, nodrošinot pilnīgu atbilstību Eiropas datu aizsardzības standartiem;

| 129. | uzsver, ka Eiropas Teroristu finansēšanas izsekošanas sistēmai (20) ir jābūt efektīvai un mērķorientētai informācijas izguves sistēmai ar skaidri noteiktām piekļuves tiesībām, ar kuru pēc iespējas drīz ir iespējams pārtraukt pašreiz veikto komplekso datu pārsūtīšanu uz ASV; |
| --- | --- |

129.

uzsver, ka Eiropas Teroristu finansēšanas izsekošanas sistēmai (20) ir jābūt efektīvai un mērķorientētai informācijas izguves sistēmai ar skaidri noteiktām piekļuves tiesībām, ar kuru pēc iespējas drīz ir iespējams pārtraukt pašreiz veikto komplekso datu pārsūtīšanu uz ASV;

| 130. | aicina Komisiju un dalībvalstis atcelt vai pārskatīt noteikumus par šķidrumu pārvadāšanu un ķermeņa skeneriem un aicina Komisiju sākt pārkāpuma procedūru pret tām dalībvalstīm, kuras pārkāpj ES noteikumus attiecībā uz pilsoņu pamattiesību aizsardzību šajā jomā; |
| --- | --- |

130.

aicina Komisiju un dalībvalstis atcelt vai pārskatīt noteikumus par šķidrumu pārvadāšanu un ķermeņa skeneriem un aicina Komisiju sākt pārkāpuma procedūru pret tām dalībvalstīm, kuras pārkāpj ES noteikumus attiecībā uz pilsoņu pamattiesību aizsardzību šajā jomā;

Migranti un bēgļi

| 131. | aicina dalībvalstis izstrādāt procedūru saskaņotāku noteikumu ieviešanai patvēruma meklētājiem atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrai; |
| --- | --- |

131.

aicina dalībvalstis izstrādāt procedūru saskaņotāku noteikumu ieviešanai patvēruma meklētājiem atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrai;

| 132. | atgādina dalībvalstīm, ka to pienākums ir pilnībā ievērot Ženēvas Konvenciju par bēgļa statusu, jo īpaši 33. pantu, ar ko aizliedz izraidīšanu uz tās valsts robežu, kuras teritorijā bēgļi ir apdraudēti; |
| --- | --- |

132.

atgādina dalībvalstīm, ka to pienākums ir pilnībā ievērot Ženēvas Konvenciju par bēgļa statusu, jo īpaši 33. pantu, ar ko aizliedz izraidīšanu uz tās valsts robežu, kuras teritorijā bēgļi ir apdraudēti;

| 133. | asi nosoda to, ka vairums dalībvalstu plaši izmanto aizturēšanu, lai vienkāršotu imigrantu, tostarp nepilngadīgo, pārvietošanu, un mudina dalībvalstis savos tiesību aktos ieviest alternatīvas aizturēšanai; |
| --- | --- |

133.

asi nosoda to, ka vairums dalībvalstu plaši izmanto aizturēšanu, lai vienkāršotu imigrantu, tostarp nepilngadīgo, pārvietošanu, un mudina dalībvalstis savos tiesību aktos ieviest alternatīvas aizturēšanai;

| 134. | aicina dalībvalstis veikt savu patvēruma procedūru reformu, lai nodrošinātu efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekli saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas un Eiropas Savienības tiesas judikatūru, jo īpaši attiecībā uz piemērojamo laika grafiku, kas paredzēts, lai iesniegtu pārsūdzību saistībā ar lēmumu, noraidošu lēmumu un nosacījumiem, kas saistīti ar tiesībām uzturēties uzņēmējvalstī pārsūdzības procesa laikā; |
| --- | --- |

134.

aicina dalībvalstis veikt savu patvēruma procedūru reformu, lai nodrošinātu efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekli saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas un Eiropas Savienības tiesas judikatūru, jo īpaši attiecībā uz piemērojamo laika grafiku, kas paredzēts, lai iesniegtu pārsūdzību saistībā ar lēmumu, noraidošu lēmumu un nosacījumiem, kas saistīti ar tiesībām uzturēties uzņēmējvalstī pārsūdzības procesa laikā;

| 135. | norāda, ka ES patvēruma procedūrās pastāv lielas atšķirības attiecībā uz to, lai atzītu vajāšanu dzimuma dēļ; aicina dalībvalstis pieņemt un īstenot pamatnostādnes dzimumu jomā sākotnējā lēmuma pieņēmējiem un tiesnešiem, pamatojoties uz UNHCR pamatnostādnēm dzimumu jomā, un aicina Eiropas patvēruma atbalsta biroju izstrādāt instrumentus dzimumu līdztiesības perspektīvas nodrošināšanai Vienotajā Eiropas patvēruma sistēmā; |
| --- | --- |

135.

norāda, ka ES patvēruma procedūrās pastāv lielas atšķirības attiecībā uz to, lai atzītu vajāšanu dzimuma dēļ; aicina dalībvalstis pieņemt un īstenot pamatnostādnes dzimumu jomā sākotnējā lēmuma pieņēmējiem un tiesnešiem, pamatojoties uz UNHCR pamatnostādnēm dzimumu jomā, un aicina Eiropas patvēruma atbalsta biroju izstrādāt instrumentus dzimumu līdztiesības perspektīvas nodrošināšanai Vienotajā Eiropas patvēruma sistēmā;

| 136. | aicina dalībvalstis pievērsties galvenokārt efektīvai legālās migrācijas politikai un ratificēt Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību; uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš migrantēm, kuras ir īpaši neaizsargātas; |
| --- | --- |

136.

aicina dalībvalstis pievērsties galvenokārt efektīvai legālās migrācijas politikai un ratificēt Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību; uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš migrantēm, kuras ir īpaši neaizsargātas;

| 137. | atgādina, cik svarīga ir direktīva par sezonas nodarbinātību (21), lai mazinātu pārkāpumus darba vietā un ekspluatācijas risku, un mudina pabeigt sarunas pēc iespējas drīz; |
| --- | --- |

137.

atgādina, cik svarīga ir direktīva par sezonas nodarbinātību (21), lai mazinātu pārkāpumus darba vietā un ekspluatācijas risku, un mudina pabeigt sarunas pēc iespējas drīz;

| 138. | atgādina, ka piekļuve veselības aprūpei ir pamattiesības, un īpaši aicina dalībvalstis padarīt šīs tiesības pieejamas realitātē, tostarp nelegālajiem migrantiem, jo īpaši grūtniecēm un nepilngadīgajiem, līdz ar to ņemot vērā Pamattiesību aģentūras 2011. gada 11. oktobra ziņojumā paustās bažas; |
| --- | --- |

138.

atgādina, ka piekļuve veselības aprūpei ir pamattiesības, un īpaši aicina dalībvalstis padarīt šīs tiesības pieejamas realitātē, tostarp nelegālajiem migrantiem, jo īpaši grūtniecēm un nepilngadīgajiem, līdz ar to ņemot vērā Pamattiesību aģentūras 2011. gada 11. oktobra ziņojumā paustās bažas;

| 139. | atzinīgi vērtē ES stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā un ES koordinatora cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā darbu; atgādina, ka Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/81/EK par uzturēšanās atļaujām, kas izdotas tādiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir cilvēku tirdzniecības upuri vai ir bijuši iesaistīti darbībās, kas veicina nelegālo imigrāciju, kuri sadarbojas ar kompetentajām iestādēm, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīva 2009/52/EK, ar ko nosaka minimālos standartus sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi, ir noderīgi instrumenti cilvēku tirdzniecības upuru aizsardzībai, un šīs direktīvas ir pilnībā jāīsteno; |
| --- | --- |

139.

atzinīgi vērtē ES stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā un ES koordinatora cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā darbu; atgādina, ka Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/81/EK par uzturēšanās atļaujām, kas izdotas tādiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir cilvēku tirdzniecības upuri vai ir bijuši iesaistīti darbībās, kas veicina nelegālo imigrāciju, kuri sadarbojas ar kompetentajām iestādēm, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīva 2009/52/EK, ar ko nosaka minimālos standartus sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi, ir noderīgi instrumenti cilvēku tirdzniecības upuru aizsardzībai, un šīs direktīvas ir pilnībā jāīsteno;

| 140. | pauž nožēlu par kopējās Eiropas patvēruma sistēmas pieņemšanas lēno gaitu un par to, ka Savienības pieejā uzsvars ir likts uz migrācijas kontroli, nevis uz piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai, lai apmierinātu šīs aizsardzības paredzamo saņēmēju vajadzības; aicina Padomi un dalībvalstis nodrošināt, lai kopējā Eiropas patvēruma sistēma tiktu īstenota līdz 2012. gada beigām, kā plānots, saskaņā ar dalībvalstu starptautiskajām saistībām patvēruma jomā; |
| --- | --- |

140.

pauž nožēlu par kopējās Eiropas patvēruma sistēmas pieņemšanas lēno gaitu un par to, ka Savienības pieejā uzsvars ir likts uz migrācijas kontroli, nevis uz piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai, lai apmierinātu šīs aizsardzības paredzamo saņēmēju vajadzības; aicina Padomi un dalībvalstis nodrošināt, lai kopējā Eiropas patvēruma sistēma tiktu īstenota līdz 2012. gada beigām, kā plānots, saskaņā ar dalībvalstu starptautiskajām saistībām patvēruma jomā;

| 141. | atzinīgi vērtē pārskatītās Kvalifikācijas direktīvas (22) uzlabojumus, jo īpaši to, ka lielākā mērā ir atzīta vajāšana dzimuma dēļ un ka ir iekļauta vajāšana dzimumidentitātes dēļ – pret ko būtu jānodrošina aizsardzība —, kā arī uzteic apņemšanos pirmkārt ņemt vērā bērna intereses; |
| --- | --- |

141.

atzinīgi vērtē pārskatītās Kvalifikācijas direktīvas (22) uzlabojumus, jo īpaši to, ka lielākā mērā ir atzīta vajāšana dzimuma dēļ un ka ir iekļauta vajāšana dzimumidentitātes dēļ – pret ko būtu jānodrošina aizsardzība —, kā arī uzteic apņemšanos pirmkārt ņemt vērā bērna intereses;

| 142. | mudina dalībvalstis īstenot Kvalifikācijas direktīvu tā, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību starptautiskajām cilvēktiesību normām, un aicina dalībvalstis, kuras to vēlas, nepieturēties pie dokumentā noteiktā minimālā pabalstu un tiesību līmeņa, bet to pārsniegt; |
| --- | --- |

142.

mudina dalībvalstis īstenot Kvalifikācijas direktīvu tā, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību starptautiskajām cilvēktiesību normām, un aicina dalībvalstis, kuras to vēlas, nepieturēties pie dokumentā noteiktā minimālā pabalstu un tiesību līmeņa, bet to pārsniegt;

| 143. | uzsver, ka Direktīvas par pastāvīgajiem iedzīvotājiem (23) darbības jomas paplašināšana, tajā iekļaujot bēgļus un personas, kurām piemēro alternatīvo aizsardzību, veicinās šo personu efektīvu integrēšanu, sniedzot labumu Eiropas Savienībai un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

143.

uzsver, ka Direktīvas par pastāvīgajiem iedzīvotājiem (23) darbības jomas paplašināšana, tajā iekļaujot bēgļus un personas, kurām piemēro alternatīvo aizsardzību, veicinās šo personu efektīvu integrēšanu, sniedzot labumu Eiropas Savienībai un dalībvalstīm;

| 144. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Uzņemšanas nosacījumu direktīvas (24) pārstrādāšanai un uzsver, ka uzņemšanas pamatnosacījumi patvēruma meklētājiem jāpiedāvā no viņu ierašanās brīža un viņi jāmudina sniegt ieguldījumu uzņēmējvalsts kopienā neatkarīgi no uzturēšanās ilguma; |
| --- | --- |

144.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Uzņemšanas nosacījumu direktīvas (24) pārstrādāšanai un uzsver, ka uzņemšanas pamatnosacījumi patvēruma meklētājiem jāpiedāvā no viņu ierašanās brīža un viņi jāmudina sniegt ieguldījumu uzņēmējvalsts kopienā neatkarīgi no uzturēšanās ilguma;

| 145. | uzsver, ka nepilnības un neskaidrības grozītajā priekšlikumā par Direktīvu par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (25) ir jārisina tā, lai dalībvalstīm būtu iespēja izvairīties no riska, kas saistīts ar izmaksu pieaugumu un iespējamo ļaunprātīgo izmantošanu, vienlaikus nodrošinot piekļuvi taisnīgiem un kvalitatīviem lēmumiem par patvērumu tiem, kuriem vajadzīga aizsardzība; |
| --- | --- |

145.

uzsver, ka nepilnības un neskaidrības grozītajā priekšlikumā par Direktīvu par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (25) ir jārisina tā, lai dalībvalstīm būtu iespēja izvairīties no riska, kas saistīts ar izmaksu pieaugumu un iespējamo ļaunprātīgo izmantošanu, vienlaikus nodrošinot piekļuvi taisnīgiem un kvalitatīviem lēmumiem par patvērumu tiem, kuriem vajadzīga aizsardzība;

| 146. | iesaka izveidot patvēruma ekspertu grupas, kas palīdz dalībvalstīm, kurām ir nepietiekama patvēruma infrastruktūra; uzskata, ka minimālie standarti un kvalitātes novērtēšanas mehānismi var paaugstināt ar patvērumu saistīto lēmumu pieņemšanas kvalitāti; |
| --- | --- |

146.

iesaka izveidot patvēruma ekspertu grupas, kas palīdz dalībvalstīm, kurām ir nepietiekama patvēruma infrastruktūra; uzskata, ka minimālie standarti un kvalitātes novērtēšanas mehānismi var paaugstināt ar patvērumu saistīto lēmumu pieņemšanas kvalitāti;

| 147. | uzsver, ka nepilnīgās ES tiesību aktu transponēšanas vai atšķirīgo pieeju to īstenošanai dēļ patvēruma meklētājiem nav vienāda līmeņa procesuālā un materiālā aizsardzība visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

147.

uzsver, ka nepilnīgās ES tiesību aktu transponēšanas vai atšķirīgo pieeju to īstenošanai dēļ patvēruma meklētājiem nav vienāda līmeņa procesuālā un materiālā aizsardzība visās dalībvalstīs;

| 148. | pauž bažas par pašreizējās Dublinas sistēmas ietekmi uz patvēruma meklētāju likumiskajām tiesībām, tostarp tiesībām uz patvēruma pieprasījuma taisnīgu izskatīšanu un, ja tas tiek atzīts, efektīvu aizsardzību, kā arī par patvēruma pieprasījumu nevienmērīgo sadalījumu dalībvalstu starpā; |
| --- | --- |

148.

pauž bažas par pašreizējās Dublinas sistēmas ietekmi uz patvēruma meklētāju likumiskajām tiesībām, tostarp tiesībām uz patvēruma pieprasījuma taisnīgu izskatīšanu un, ja tas tiek atzīts, efektīvu aizsardzību, kā arī par patvēruma pieprasījumu nevienmērīgo sadalījumu dalībvalstu starpā;

| 149. | uzsver sarunu nozīmi nolūkā grozīt Dublinas II regulu un uzsver, ka nedrīkst apsvērt efektīvāku procedūru ieviešanu uz pieteikumu iesniedzēju tiesību rēķina; |
| --- | --- |

149.

uzsver sarunu nozīmi nolūkā grozīt Dublinas II regulu un uzsver, ka nedrīkst apsvērt efektīvāku procedūru ieviešanu uz pieteikumu iesniedzēju tiesību rēķina;

| 150. | uzsver vajadzību saskaņā ar jaunāko Eiropas Cilvēktiesību tiesas un Eiropas Savienības Tiesas judikatūru pabeigt sarunas par efektīvu mehānismu, ar ko pārtrauktu atbilstīgi Dublinas II regulai veikto patvēruma meklētāju pārsūtīšanu uz tām dalībvalstīm, kurās pastāv risks, ka tiks pārkāptas attiecīgo personu pamattiesības; |
| --- | --- |

150.

uzsver vajadzību saskaņā ar jaunāko Eiropas Cilvēktiesību tiesas un Eiropas Savienības Tiesas judikatūru pabeigt sarunas par efektīvu mehānismu, ar ko pārtrauktu atbilstīgi Dublinas II regulai veikto patvēruma meklētāju pārsūtīšanu uz tām dalībvalstīm, kurās pastāv risks, ka tiks pārkāptas attiecīgo personu pamattiesības;

| 151. | aicina robežkontrolē ievērot pamattiesības, un uzsver, ka Parlamentam vajadzētu demokrātiski uzraudzīt Frontex darbības; |
| --- | --- |

151.

aicina robežkontrolē ievērot pamattiesības, un uzsver, ka Parlamentam vajadzētu demokrātiski uzraudzīt Frontex darbības;

| 152. | uzsver savu apņemšanos nodrošināt pilnīgu parlamentāro pārbaudi ES tieslietu un iekšlietu aģentūrās, jo īpaši attiecībā uz Eiropolu, Frontex, Cepol, Eirojustu un Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai; aicina šīs aģentūras savās darbībās palielināt pamattiesību dimensiju; |
| --- | --- |

152.

uzsver savu apņemšanos nodrošināt pilnīgu parlamentāro pārbaudi ES tieslietu un iekšlietu aģentūrās, jo īpaši attiecībā uz Eiropolu, Frontex, Cepol, Eirojustu un Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai; aicina šīs aģentūras savās darbībās palielināt pamattiesību dimensiju;

| 153. | uzsver, ka ir jāuzrauga ESAO pilnvaru praktiskā īstenošana, un norāda, ka atkārtotajās sarunās par šīm pilnvarām 2013. gadā uzmanība ir jāpievērš ar pamattiesībām saistītajiem Eiropola darba aspektiem; |
| --- | --- |

153.

uzsver, ka ir jāuzrauga ESAO pilnvaru praktiskā īstenošana, un norāda, ka atkārtotajās sarunās par šīm pilnvarām 2013. gadā uzmanība ir jāpievērš ar pamattiesībām saistītajiem Eiropola darba aspektiem;

| 154. | prasa efektīvi īstenot Šengenas Robežu kodeksa un Kopienas Vīzu kodeksa noteikumus pamattiesību jomā saistībā ar turpmāko Šengenas izvērtēšanu; |
| --- | --- |

154.

prasa efektīvi īstenot Šengenas Robežu kodeksa un Kopienas Vīzu kodeksa noteikumus pamattiesību jomā saistībā ar turpmāko Šengenas izvērtēšanu;

| 155. | uzsver, ka jaunajām tehnoloģijām personas datu uzglabāšanas un robežu uzraudzības jomā jāpiemēro apkopoto un saglabāto datu vajadzības un samērības principi; |
| --- | --- |

155.

uzsver, ka jaunajām tehnoloģijām personas datu uzglabāšanas un robežu uzraudzības jomā jāpiemēro apkopoto un saglabāto datu vajadzības un samērības principi;

| 156. | uzsver, ka brīva pārvietošanās Šengenas zonā ir viena no konkrētākajām ES pilsoņu tiesībām; stingri iebilst pret jaunajiem pamatojumiem priekšlikumos par Šengenas robežkontroles atjaunošanu, jo tie apgrūtinās personu brīvu pārvietošanos Eiropas Savienībā un Šengenas zonas funkcionēšanu; |
| --- | --- |

156.

uzsver, ka brīva pārvietošanās Šengenas zonā ir viena no konkrētākajām ES pilsoņu tiesībām; stingri iebilst pret jaunajiem pamatojumiem priekšlikumos par Šengenas robežkontroles atjaunošanu, jo tie apgrūtinās personu brīvu pārvietošanos Eiropas Savienībā un Šengenas zonas funkcionēšanu;

| 157. | pauž bažas par dalībvalstu aizvien lielāko neatbilstību Šengenas acquis, jo tādējādi tie ierobežota personu brīva pārvietošanās Eiropas Savienībā, un attiecīgi uzsver Eiropas Savienības mērogā izveidota uzraudzības un novērtēšanas mehānisma nozīmi, ar ko pārbauda, kā tiek piemērots Šengenas acquis, kas pieņemts saskaņā ar LESD 77. pantu un pamattiesību principiem; |
| --- | --- |

157.

pauž bažas par dalībvalstu aizvien lielāko neatbilstību Šengenas acquis, jo tādējādi tie ierobežota personu brīva pārvietošanās Eiropas Savienībā, un attiecīgi uzsver Eiropas Savienības mērogā izveidota uzraudzības un novērtēšanas mehānisma nozīmi, ar ko pārbauda, kā tiek piemērots Šengenas acquis, kas pieņemts saskaņā ar LESD 77. pantu un pamattiesību principiem;

| 158. | pauž bažas par saskaņotu procesuālo garantiju trūkumu, apstrīdot Šengenas Informācijas sistēmā vai salīdzināmās valstu datubāzēs izdota brīdinājuma likumību un samērību; |
| --- | --- |

158.

pauž bažas par saskaņotu procesuālo garantiju trūkumu, apstrīdot Šengenas Informācijas sistēmā vai salīdzināmās valstu datubāzēs izdota brīdinājuma likumību un samērību;

| 159. | aicina Komisiju, ņemot vērā Eiropas atpakaļuzņemšanas nolīgumu izvērtēšanu (26), neatbalstīt tādu jaunu nolīgumu sasteigtu noslēgšanu, kuri var izraisīt pamattiesību pārkāpumu; aicina Padomi ievērot principu “neslēgt nolīgumu par katru cenu”; |
| --- | --- |

159.

aicina Komisiju, ņemot vērā Eiropas atpakaļuzņemšanas nolīgumu izvērtēšanu (26), neatbalstīt tādu jaunu nolīgumu sasteigtu noslēgšanu, kuri var izraisīt pamattiesību pārkāpumu; aicina Padomi ievērot principu “neslēgt nolīgumu par katru cenu”;

| 160. | aicina tās dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas Eiropas Padomes Konvenciju par ārvalstnieku piedalīšanos sabiedriskā dzīvē vietējā līmenī, šo konvenciju ratificēt, un tās dalībvalstis, kuras šo konvenciju ir ratificējušas, īstenot Konvencijas 6. pantu, ar ko paredz piešķirt tiesības balsot un kandidēt pašvaldību vēlēšanās visiem tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri piecus gadus pirms vēlēšanām likumīgi un pastāvīgi dzīvojuši uzņēmējvalstī; |
| --- | --- |

160.

aicina tās dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas Eiropas Padomes Konvenciju par ārvalstnieku piedalīšanos sabiedriskā dzīvē vietējā līmenī, šo konvenciju ratificēt, un tās dalībvalstis, kuras šo konvenciju ir ratificējušas, īstenot Konvencijas 6. pantu, ar ko paredz piešķirt tiesības balsot un kandidēt pašvaldību vēlēšanās visiem tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri piecus gadus pirms vēlēšanām likumīgi un pastāvīgi dzīvojuši uzņēmējvalstī;

Bērna tiesības

| 161. | aicina ES iestādes efektīvi risināt tādas problēmas kā, piemēram, aprūpes tiesību atņemšana vienam vai abiem bērna vecākiem, pazuduši bērni, bērnu seksuālā izmantošana un bērnu pornogrāfija, nepavadītu nepilngadīgu migrantu bērnu aizsardzība un aprūpes iestādēs ievietoto bērnu ar invaliditāti stāvoklis, kā arī to bērnu aizsardzība, kuri cietuši no vardarbības ģimenē un ekspluatācijas darbā; |
| --- | --- |

161.

aicina ES iestādes efektīvi risināt tādas problēmas kā, piemēram, aprūpes tiesību atņemšana vienam vai abiem bērna vecākiem, pazuduši bērni, bērnu seksuālā izmantošana un bērnu pornogrāfija, nepavadītu nepilngadīgu migrantu bērnu aizsardzība un aprūpes iestādēs ievietoto bērnu ar invaliditāti stāvoklis, kā arī to bērnu aizsardzība, kuri cietuši no vardarbības ģimenē un ekspluatācijas darbā;

| 162. | atzinīgi vērtē Komisijas ES programmu par bērna tiesībām, Komisijas centienus nodrošināt bērna tiesību ievērošanu un sekmēšanu tiesvedībā un to, ka ar direktīvu par noziegumos cietušajiem nodrošina augstāku aizsardzības līmeni bērniem, jo viņi ir īpaši neaizsargāti; |
| --- | --- |

162.

atzinīgi vērtē Komisijas ES programmu par bērna tiesībām, Komisijas centienus nodrošināt bērna tiesību ievērošanu un sekmēšanu tiesvedībā un to, ka ar direktīvu par noziegumos cietušajiem nodrošina augstāku aizsardzības līmeni bērniem, jo viņi ir īpaši neaizsargāti;

| 163. | aicina ES iestādes un visas dalībvalstis izstrādāt bērniem labvēlīgu politiku tādās jomās kā nodarbinātība, vide, drošība vai migrācija, kā arī saistībā ar tieslietām, izglītību un datu aizsardzību; uzsver, ka ir svarīgi ieguldīt darbībās, kas paredzētas bērniem, pārorientējot pašreizējās budžeta pozīcijas un veicot jaunus ieguldījumus; aicina visas dalībvalstis aizliegt nodarbināt bērnus, kuri vēl nav sasnieguši minimālo vecumu, no kura drīkst pārtraukt mācības skolā; uzsver, ka ir jānodrošina nodarbināto jauniešu aizsardzība pret ekonomisku ekspluatāciju, pret visu, kas var apdraudēt viņu drošību, veselību vai fizisko, garīgo, morālo un sociālo attīstību, un pret darba apstākļiem, kas var kavēt viņu izglītību; |
| --- | --- |

163.

aicina ES iestādes un visas dalībvalstis izstrādāt bērniem labvēlīgu politiku tādās jomās kā nodarbinātība, vide, drošība vai migrācija, kā arī saistībā ar tieslietām, izglītību un datu aizsardzību; uzsver, ka ir svarīgi ieguldīt darbībās, kas paredzētas bērniem, pārorientējot pašreizējās budžeta pozīcijas un veicot jaunus ieguldījumus; aicina visas dalībvalstis aizliegt nodarbināt bērnus, kuri vēl nav sasnieguši minimālo vecumu, no kura drīkst pārtraukt mācības skolā; uzsver, ka ir jānodrošina nodarbināto jauniešu aizsardzība pret ekonomisku ekspluatāciju, pret visu, kas var apdraudēt viņu drošību, veselību vai fizisko, garīgo, morālo un sociālo attīstību, un pret darba apstākļiem, kas var kavēt viņu izglītību;

| 164. | atgādina, ka Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāņem vērā tiesības un pienākumi, kādi ir vecākiem, likumīgiem aizbildņiem vai citām personām, kuras ir juridiski atbildīgas par bērnu; |
| --- | --- |

164.

atgādina, ka Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāņem vērā tiesības un pienākumi, kādi ir vecākiem, likumīgiem aizbildņiem vai citām personām, kuras ir juridiski atbildīgas par bērnu;

| 165. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai pienācīgi tiktu īstenota Direktīva par seksuālas vardarbības pret bērniem un bērnu pornogrāfijas apkarošanu (27) un Direktīva par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu (28); |
| --- | --- |

165.

aicina dalībvalstis nodrošināt, lai pienācīgi tiktu īstenota Direktīva par seksuālas vardarbības pret bērniem un bērnu pornogrāfijas apkarošanu (27) un Direktīva par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu (28);

| 166. | aicina visas ES dalībvalstis – kuras to vēl nav izdarījušas, – ratificēt ANO Konvencijas par bērna tiesībām Fakultatīvo protokolu attiecībā uz bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju un Eiropas Padomes 2007. gada Konvenciju par bērnu aizsardzību pret seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību; |
| --- | --- |

166.

aicina visas ES dalībvalstis – kuras to vēl nav izdarījušas, – ratificēt ANO Konvencijas par bērna tiesībām Fakultatīvo protokolu attiecībā uz bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju un Eiropas Padomes 2007. gada Konvenciju par bērnu aizsardzību pret seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību;

| 167. | uzsver, ka nepilngadīgos bez pavadības nedrīkst aizturēt, jo viņi ir neaizsargātas personas, attiecībā uz kurām ir vajadzīgi īpaši uzņemšanas noteikumi; |
| --- | --- |

167.

uzsver, ka nepilngadīgos bez pavadības nedrīkst aizturēt, jo viņi ir neaizsargātas personas, attiecībā uz kurām ir vajadzīgi īpaši uzņemšanas noteikumi;

| 168. | atzinīgi vērtē Komisijas Rīcības plānu par nepavadītiem nepilngadīgajiem (2010.–2014. gads); aicina Komisiju informēt Parlamentu par ekspertu grupas konstatējumiem attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem migrācijas procesā; |
| --- | --- |

168.

atzinīgi vērtē Komisijas Rīcības plānu par nepavadītiem nepilngadīgajiem (2010.–2014. gads); aicina Komisiju informēt Parlamentu par ekspertu grupas konstatējumiem attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem migrācijas procesā;

| 169. | aicina Komisiju iekļaut bērna tiesības visos ES pasākumos un izvērtēt darbu, ko līdz šim veicis bērna tiesību jautājumu koordinators un Eiropas forums par bērna tiesībām; |
| --- | --- |

169.

aicina Komisiju iekļaut bērna tiesības visos ES pasākumos un izvērtēt darbu, ko līdz šim veicis bērna tiesību jautājumu koordinators un Eiropas forums par bērna tiesībām;

| 170. | mudina ES darbību pārskatīšanā izmantot Pamattiesību aģentūras izstrādātos bērna tiesību rādītājus; aicina izstrādāt praktiskas pamatnostādnes, ar kurām šos rādītājus varētu izmantot pēc iespējas labāk; |
| --- | --- |

170.

mudina ES darbību pārskatīšanā izmantot Pamattiesību aģentūras izstrādātos bērna tiesību rādītājus; aicina izstrādāt praktiskas pamatnostādnes, ar kurām šos rādītājus varētu izmantot pēc iespējas labāk;

| 171. | pauž bažas par nesenajiem skandāliem saistībā ar pedofilijas gadījumiem un aicina ES un dalībvalstis nodrošināt, ka, izmeklējot pedofilijas gadījumus, netiek pieļauta nesodāmība; |
| --- | --- |

171.

pauž bažas par nesenajiem skandāliem saistībā ar pedofilijas gadījumiem un aicina ES un dalībvalstis nodrošināt, ka, izmeklējot pedofilijas gadījumus, netiek pieļauta nesodāmība;

Cietušo tiesības un tiesu pieejamība

| 172. | aicina citas ieinteresētās personas, tostarp tādas ES aģentūras kā Eiropols, un dalībvalstis, izvirzot cilvēktiesības par vissvarīgāko prioritāti, nodrošināt ES līmeņa sadarbību un īstenot holistisku, saskaņotu un integrētu pieeju; aicina dalībvalstis pieņemt atbilstīgu tiesisko regulējumu un atbilstīgu un vienotu definīciju attiecībā uz cilvēku tirdzniecību un nodrošināt valsts līmeņa koordināciju starp tiem valsts dalībniekiem, kuru uzdevums ir nodrošināt no cilvēku tirdzniecības cietušo aizsardzību un cilvēktiesību veicināšanu; aicina dalībvalstis veicināt izpēti cilvēku tirdzniecības jomā, lai pienācīgi pielāgotu valsts politiku tādās jomās kā migrācija, darba tirgus un ekonomika; |
| --- | --- |

172.

aicina citas ieinteresētās personas, tostarp tādas ES aģentūras kā Eiropols, un dalībvalstis, izvirzot cilvēktiesības par vissvarīgāko prioritāti, nodrošināt ES līmeņa sadarbību un īstenot holistisku, saskaņotu un integrētu pieeju; aicina dalībvalstis pieņemt atbilstīgu tiesisko regulējumu un atbilstīgu un vienotu definīciju attiecībā uz cilvēku tirdzniecību un nodrošināt valsts līmeņa koordināciju starp tiem valsts dalībniekiem, kuru uzdevums ir nodrošināt no cilvēku tirdzniecības cietušo aizsardzību un cilvēktiesību veicināšanu; aicina dalībvalstis veicināt izpēti cilvēku tirdzniecības jomā, lai pienācīgi pielāgotu valsts politiku tādās jomās kā migrācija, darba tirgus un ekonomika;

| 173. | uzsver vajadzību izvērtēt panākumus, kas gūti cīņā pret cilvēku tirdzniecību, ņemot vērā konstatējumus, ko sniedzis ES koordinators cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

173.

uzsver vajadzību izvērtēt panākumus, kas gūti cīņā pret cilvēku tirdzniecību, ņemot vērā konstatējumus, ko sniedzis ES koordinators cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā;

| 174. | pauž nožēlu, ka ES pilsoņi, kuri dzīvo nevis savā, bet kādā citā dalībvalstī, netiek efektīvi informēti par viņu tiesībām, un mudina dalībvalstis uzlabot informēšanas sistēmas; |
| --- | --- |

174.

pauž nožēlu, ka ES pilsoņi, kuri dzīvo nevis savā, bet kādā citā dalībvalstī, netiek efektīvi informēti par viņu tiesībām, un mudina dalībvalstis uzlabot informēšanas sistēmas;

| 175. | uzsver, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa un Eiropas Savienības Tiesa savos nolēmumos ir norādījusi uz šķēršļiem, kas apgrūtina tiesību uz taisnīgu tiesas procesu īstenošanu un tiesu iestāžu pieejamību, uzsverot nepilnības tādās jomās kā tiesvedības ilgums un nepietiekami efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

175.

uzsver, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa un Eiropas Savienības Tiesa savos nolēmumos ir norādījusi uz šķēršļiem, kas apgrūtina tiesību uz taisnīgu tiesas procesu īstenošanu un tiesu iestāžu pieejamību, uzsverot nepilnības tādās jomās kā tiesvedības ilgums un nepietiekami efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi;

| 176. | aicina dalībvalstis novērst vēl neizskaustos šķēršļus, tādus kā termiņi, juridiskais statuss, tiesvedības ilgums, tiesāšanās izdevumi un procesuālās formalitātes; |
| --- | --- |

176.

aicina dalībvalstis novērst vēl neizskaustos šķēršļus, tādus kā termiņi, juridiskais statuss, tiesvedības ilgums, tiesāšanās izdevumi un procesuālās formalitātes;

| 177. | mudina dalībvalstis pārstrukturēt savas tiesu sistēmas, pārskatīt tiesu izdevumu līmeni, reformēt juridiskās palīdzības sistēmu un nodrošināt alternatīvas strīdu izšķiršanas mehānismus, lai veicinātu pēc iespējas vienlīdzīgāku piekļuvi tiesai; |
| --- | --- |

177.

mudina dalībvalstis pārstrukturēt savas tiesu sistēmas, pārskatīt tiesu izdevumu līmeni, reformēt juridiskās palīdzības sistēmu un nodrošināt alternatīvas strīdu izšķiršanas mehānismus, lai veicinātu pēc iespējas vienlīdzīgāku piekļuvi tiesai;

| 178. | mudina ES iestādes un dalībvalstis pārbaudīt, kā varētu iekļaut vispārējos tiesību principus attiecībā uz kolektīvo tiesisko aizsardzību ES tiesību sistēmā un dalībvalstu tiesiskajā kārtībā; |
| --- | --- |

178.

mudina ES iestādes un dalībvalstis pārbaudīt, kā varētu iekļaut vispārējos tiesību principus attiecībā uz kolektīvo tiesisko aizsardzību ES tiesību sistēmā un dalībvalstu tiesiskajā kārtībā;

| 179. | pauž bažas saistībā ar tiesību uz taisnīgu tiesu ievērošanu Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz nesenajiem priekšlikumiem par slepenajiem pierādījumiem, kas ļauj valdībai izmantot pierādījumus pret atsevišķām personām, nedodot tām iespēju šos pierādījumus apstrīdēt vai pat iepazīties ar tiem, kas klaji neatbilst Eiropas pamattiesībām un standartiem; |
| --- | --- |

179.

pauž bažas saistībā ar tiesību uz taisnīgu tiesu ievērošanu Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz nesenajiem priekšlikumiem par slepenajiem pierādījumiem, kas ļauj valdībai izmantot pierādījumus pret atsevišķām personām, nedodot tām iespēju šos pierādījumus apstrīdēt vai pat iepazīties ar tiem, kas klaji neatbilst Eiropas pamattiesībām un standartiem;

| 180. | aicina Komisiju pabeigt Plānu aizdomās turētu vai apsūdzētu personu procesuālo tiesību stiprināšanai kriminālprocesā, nodrošinot, ka tiesības uz taisnīgu tiesu var efektīvi izmantot praksē; |
| --- | --- |

180.

aicina Komisiju pabeigt Plānu aizdomās turētu vai apsūdzētu personu procesuālo tiesību stiprināšanai kriminālprocesā, nodrošinot, ka tiesības uz taisnīgu tiesu var efektīvi izmantot praksē;

| 181. | atzinīgi vērtē Plānu kriminālprocedūru jomā un aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt centienus, lai izstrādātu stingrus ES mēroga standartus procesuālo tiesību jomā gan attiecībā uz atbildētājiem, gan cietušajiem; |
| --- | --- |

181.

atzinīgi vērtē Plānu kriminālprocedūru jomā un aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt centienus, lai izstrādātu stingrus ES mēroga standartus procesuālo tiesību jomā gan attiecībā uz atbildētājiem, gan cietušajiem;

| 182. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka personu izraidīšanā uz trešām valstīm netiek pārkāptas pamattiesības, un aicina dalībvalstis pārskatīt starptautiskos līgumus, kurus tās ir parakstījušas un kuri attiecas uz šo jomu; |
| --- | --- |

182.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka personu izraidīšanā uz trešām valstīm netiek pārkāptas pamattiesības, un aicina dalībvalstis pārskatīt starptautiskos līgumus, kurus tās ir parakstījušas un kuri attiecas uz šo jomu;

| 183. | mudina Komisiju pārbaudīt, cik efektīvi Eiropas Savienībā tiek īstenotas tiesības uz piekļuvi tiesai, ņemot vērā, ka katrai personai – gan pašreizējā paaudzē, gan nākamajās – ir tiesības dzīvot vidē, kas atbilst šīs personas veselības stāvoklim un labklājībai; |
| --- | --- |

183.

mudina Komisiju pārbaudīt, cik efektīvi Eiropas Savienībā tiek īstenotas tiesības uz piekļuvi tiesai, ņemot vērā, ka katrai personai – gan pašreizējā paaudzē, gan nākamajās – ir tiesības dzīvot vidē, kas atbilst šīs personas veselības stāvoklim un labklājībai;

| 184. | aicina dalībvalstis izmeklēt ar dzimumu saistītus noziegumus un ierosināt efektīvus līdzekļus, lai novērstu vardarbību ģimenē, vajadzības gadījumā pieņemot tiesību aktus par aizsardzības pasākumiem; |
| --- | --- |

184.

aicina dalībvalstis izmeklēt ar dzimumu saistītus noziegumus un ierosināt efektīvus līdzekļus, lai novērstu vardarbību ģimenē, vajadzības gadījumā pieņemot tiesību aktus par aizsardzības pasākumiem;

| 185. | atzinīgi vērtē Padomes pieņemto Plānu cietušo tiesību un aizsardzības nostiprināšanai un Komisijas priekšlikumu par tiesību aktu kopumu attiecībā uz cietušo tiesībām, kurā īpaša uzmanība pievērsta cietušo bērnu un no terorisma cietušo vajadzībām; |
| --- | --- |

185.

atzinīgi vērtē Padomes pieņemto Plānu cietušo tiesību un aizsardzības nostiprināšanai un Komisijas priekšlikumu par tiesību aktu kopumu attiecībā uz cietušo tiesībām, kurā īpaša uzmanība pievērsta cietušo bērnu un no terorisma cietušo vajadzībām;

| 186. | aicina dalībvalstis nodrošināt finanšu līdzekļu piešķiršanu noziegumos cietušo palīdzības dienestiem, ņemot vērā Pamattiesību aģentūras gaidāmo izvērtējumu attiecībā uz dalībvalstu iespējām un daudzsološo praksi; |
| --- | --- |

186.

aicina dalībvalstis nodrošināt finanšu līdzekļu piešķiršanu noziegumos cietušo palīdzības dienestiem, ņemot vērā Pamattiesību aģentūras gaidāmo izvērtējumu attiecībā uz dalībvalstu iespējām un daudzsološo praksi;

| 187. | vērš uzmanību uz atlikušajiem trūkumiem saistībā ar tiesību uz aizsardzību obligātajām garantijām un norāda, ka Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs ir norādījis uz efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu trūkumu reizēs, kad tiek izmantots Eiropas apcietināšanas orderis un ja tas tiek pielietots nebūtisku noziegumu gadījumos; |
| --- | --- |

187.

vērš uzmanību uz atlikušajiem trūkumiem saistībā ar tiesību uz aizsardzību obligātajām garantijām un norāda, ka Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs ir norādījis uz efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu trūkumu reizēs, kad tiek izmantots Eiropas apcietināšanas orderis un ja tas tiek pielietots nebūtisku noziegumu gadījumos;

| 188. | ir ļoti nobažījies par aizturēto personu stāvokli Eiropas Savienībā; aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis sadarbībā ar Eiropas Padomi un Spīdzināšanas novēršanas komiteju iesniegt priekšlikumus, ar kuriem nodrošinātu apcietināto personu tiesību ievērošanu un veicinātu šo personu reintegrāciju sabiedrībā; aicina īstenot Parlamenta 2011. gada 15. decembra rezolūcijā par apcietinājuma apstākļiem ES (29) ietvertās prasības un jo īpaši likumdošanas iniciatīvu par vienotiem obligātiem standartiem aizturēšanai Eiropas Savienībā un atbilstīgos uzraudzības mehānismus; |
| --- | --- |

188.

ir ļoti nobažījies par aizturēto personu stāvokli Eiropas Savienībā; aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis sadarbībā ar Eiropas Padomi un Spīdzināšanas novēršanas komiteju iesniegt priekšlikumus, ar kuriem nodrošinātu apcietināto personu tiesību ievērošanu un veicinātu šo personu reintegrāciju sabiedrībā; aicina īstenot Parlamenta 2011. gada 15. decembra rezolūcijā par apcietinājuma apstākļiem ES (29) ietvertās prasības un jo īpaši likumdošanas iniciatīvu par vienotiem obligātiem standartiem aizturēšanai Eiropas Savienībā un atbilstīgos uzraudzības mehānismus;

| 189. | uzsver, ka starptautiskajai sadarbībai cīņā pret terorismu pilnībā ir jāatbilst starptautiskajiem standartiem un saistībām cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

189.

uzsver, ka starptautiskajai sadarbībai cīņā pret terorismu pilnībā ir jāatbilst starptautiskajiem standartiem un saistībām cilvēktiesību jomā;

| 190. | atzinīgi vērtē izmeklēšanu saistībā ar CIP nelikumīgajām darbībām, kas jau notikušas atsevišķās dalībvalstīs, un norāda, ka šī izmeklēšana pieprasīta Parlamenta 2007. gada ziņojumos un 2012. gada pēcpārbaudes ziņojumā; prasa veikt turpmākas izmeklēšanas un aicina dalībvalstis pilnībā ievērot starptautiskās tiesībās ietvertos pienākumus; |
| --- | --- |

190.

atzinīgi vērtē izmeklēšanu saistībā ar CIP nelikumīgajām darbībām, kas jau notikušas atsevišķās dalībvalstīs, un norāda, ka šī izmeklēšana pieprasīta Parlamenta 2007. gada ziņojumos un 2012. gada pēcpārbaudes ziņojumā; prasa veikt turpmākas izmeklēšanas un aicina dalībvalstis pilnībā ievērot starptautiskās tiesībās ietvertos pienākumus;

| 191. | prasa dalībvalstu līmenī nostiprināt demokrātisku un tiesisku uzraudzību pār slepenajiem dienestiem, jo tas ir īpaši steidzams un nepieciešams pasākums; prasa Eiropas Savienībai nostiprināt uzraudzību attiecībā uz šo aģentūru sadarbību ES līmenī, tostarp izmantojot ES struktūras, un attiecībā uz sadarbību starp šīm iestādēm un trešām valstīm; |
| --- | --- |

191.

prasa dalībvalstu līmenī nostiprināt demokrātisku un tiesisku uzraudzību pār slepenajiem dienestiem, jo tas ir īpaši steidzams un nepieciešams pasākums; prasa Eiropas Savienībai nostiprināt uzraudzību attiecībā uz šo aģentūru sadarbību ES līmenī, tostarp izmantojot ES struktūras, un attiecībā uz sadarbību starp šīm iestādēm un trešām valstīm;

| 192. | pauž bažas par gadījumiem, kad sabiedriskos notikumos un demonstrācijās policijas vienības Eiropas Savienībā ir pielietojušas nesamērīgu spēku; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka tiek pastiprinātu tiesībaizsardzības aģentūru un personāla demokrātiska un tiesiska uzraudzība, ka tiek nodrošināta pārskatatbildība un ka Eiropā nav vietas nesodāmībai, jo īpaši attiecībā uz nesamērīgu spēka pielietošanu vai spīdzināšanas un necilvēciskas vai pazemojošas rīcības gadījumiem; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka policijas darbinieki nēsā identifikācijas numuru; |
| --- | --- |

192.

pauž bažas par gadījumiem, kad sabiedriskos notikumos un demonstrācijās policijas vienības Eiropas Savienībā ir pielietojušas nesamērīgu spēku; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka tiek pastiprinātu tiesībaizsardzības aģentūru un personāla demokrātiska un tiesiska uzraudzība, ka tiek nodrošināta pārskatatbildība un ka Eiropā nav vietas nesodāmībai, jo īpaši attiecībā uz nesamērīgu spēka pielietošanu vai spīdzināšanas un necilvēciskas vai pazemojošas rīcības gadījumiem; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka policijas darbinieki nēsā identifikācijas numuru;

Pilsoniskums

| 193. | atgādina, ka ar Māstrihtas 1992. gada līgumu ir ieviests jēdziens “Savienības pilsonība”, piešķirot katram Savienības pilsonim tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot Savienības teritorijā, tiesības balsot un kandidēt pašvaldību vēlēšanās un Eiropas Parlamenta vēlēšanās dalībvalstī, kurā tas dzīvo, jebkuras dalībvalsts diplomātisko vai konsulāro iestāžu nodrošinātu aizsardzību, tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentā un vērsties pie Eiropas Ombuda, kā arī vairākas tiesības tādās dažādās jomās kā preču un pakalpojumu brīva aprite, patērētāju aizsardzība un sabiedrības veselība, vienādas iespējas un vienāda attieksme, piekļuve nodarbinātībai un sociālai aizsardzībai; norāda, ka Amsterdamas līgums (1997. g.) un Lisabonas līgums (2009. g.) ir turpinājums ar Savienības pilsonību saistīto tiesību nostiprināšanai; |
| --- | --- |

193.

atgādina, ka ar Māstrihtas 1992. gada līgumu ir ieviests jēdziens “Savienības pilsonība”, piešķirot katram Savienības pilsonim tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot Savienības teritorijā, tiesības balsot un kandidēt pašvaldību vēlēšanās un Eiropas Parlamenta vēlēšanās dalībvalstī, kurā tas dzīvo, jebkuras dalībvalsts diplomātisko vai konsulāro iestāžu nodrošinātu aizsardzību, tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentā un vērsties pie Eiropas Ombuda, kā arī vairākas tiesības tādās dažādās jomās kā preču un pakalpojumu brīva aprite, patērētāju aizsardzība un sabiedrības veselība, vienādas iespējas un vienāda attieksme, piekļuve nodarbinātībai un sociālai aizsardzībai; norāda, ka Amsterdamas līgums (1997. g.) un Lisabonas līgums (2009. g.) ir turpinājums ar Savienības pilsonību saistīto tiesību nostiprināšanai;

| 194. | aicina Komisiju veikt salīdzinošu pētījumu par vēlēšanu tiesībām dalībvalstu un ES līmenī, lai konstatētu nepilnības, kuru dēļ tiek nodarīta netaisnība atsevišķām Eiropas Savienības iedzīvotāju kategorijām, un aicina šim pētījumam pievienot atbilstīgus ieteikumus, kā pārvarēt šo diskrimināciju; atgādina, cik svarīgi ir preferenciāli nosacījumi un īpaši pasākumi saistībā ar tādu personu pārstāvības veicināšanu lēmumu pieņemšanā, kuras pārstāv atšķirīgas vides un mazāk neaizsargātas grupas; |
| --- | --- |

194.

aicina Komisiju veikt salīdzinošu pētījumu par vēlēšanu tiesībām dalībvalstu un ES līmenī, lai konstatētu nepilnības, kuru dēļ tiek nodarīta netaisnība atsevišķām Eiropas Savienības iedzīvotāju kategorijām, un aicina šim pētījumam pievienot atbilstīgus ieteikumus, kā pārvarēt šo diskrimināciju; atgādina, cik svarīgi ir preferenciāli nosacījumi un īpaši pasākumi saistībā ar tādu personu pārstāvības veicināšanu lēmumu pieņemšanā, kuras pārstāv atšķirīgas vides un mazāk neaizsargātas grupas;

| 195. | uzskata, ka pašreizējā politika narkotiku jomā nav sasniegusi izvirzītos mērķus un ka pašreizējā pieeja, kuras pamatā ir kriminalizācija un apcietināšana, rada turpmāku stigmatizāciju un atstumtību; aicina dalībvalstu, ES un starptautiskā līmenī pārskatīt tiesību aktus un politiku narkotiku jomā, pamatojoties uz jaunu un alternatīvu pieeju, kuras pamatā ir pamattiesības, medicīniskā aprūpe un kaitējuma mazināšana; |
| --- | --- |

195.

uzskata, ka pašreizējā politika narkotiku jomā nav sasniegusi izvirzītos mērķus un ka pašreizējā pieeja, kuras pamatā ir kriminalizācija un apcietināšana, rada turpmāku stigmatizāciju un atstumtību; aicina dalībvalstu, ES un starptautiskā līmenī pārskatīt tiesību aktus un politiku narkotiku jomā, pamatojoties uz jaunu un alternatīvu pieeju, kuras pamatā ir pamattiesības, medicīniskā aprūpe un kaitējuma mazināšana;

| 196. | aicina Komisiju pievērsties nepilsoņu problēmai, jo īpaši ziņojumā par pilsonību un ziņojumā par ES Pamattiesību hartas piemērošanu; |
| --- | --- |

196.

aicina Komisiju pievērsties nepilsoņu problēmai, jo īpaši ziņojumā par pilsonību un ziņojumā par ES Pamattiesību hartas piemērošanu;

| 197. | aicina dalībvalstis sākt informācijas un izpratnes veidošanas kampaņas, ar kurām informētu ES pilsoņus par viņu tiesībām balsot un kandidēt vēlēšanās, vienlaikus ņemot vērā konkrētākas mērķauditorijas un mazāk aizsargāto grupu vajadzības; prasa visās dalībvalstīs veikt nepieciešamās reformas saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūru, lai aktivizētu ES pilsoņus; uzskata, ka aktīva un līdzdalīga ES pilsonība ir jāveicina arī, nodrošinot piekļuvi dokumentiem un informācijai, pārredzamību, labu pārvaldību un administrēšanu, demokrātisku līdzdalību un pārstāvību, lēmumu pieņemšanu pēc iespējas tuvinot Savienības pilsoņiem; |
| --- | --- |

197.

aicina dalībvalstis sākt informācijas un izpratnes veidošanas kampaņas, ar kurām informētu ES pilsoņus par viņu tiesībām balsot un kandidēt vēlēšanās, vienlaikus ņemot vērā konkrētākas mērķauditorijas un mazāk aizsargāto grupu vajadzības; prasa visās dalībvalstīs veikt nepieciešamās reformas saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūru, lai aktivizētu ES pilsoņus; uzskata, ka aktīva un līdzdalīga ES pilsonība ir jāveicina arī, nodrošinot piekļuvi dokumentiem un informācijai, pārredzamību, labu pārvaldību un administrēšanu, demokrātisku līdzdalību un pārstāvību, lēmumu pieņemšanu pēc iespējas tuvinot Savienības pilsoņiem;

| 198. | atzinīgi vērtē 2013. gada pasludināšanu par Eiropas Pilsoņu gadu, tādējādi padarot redzamu Savienības pilsonību un konkrētās priekšrocības, ko tā sniedz Savienības pilsoņiem, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt informācijas kampaņu rīkošanu par Eiropas pilsonību un ar to saistītajām tiesībām; |
| --- | --- |

198.

atzinīgi vērtē 2013. gada pasludināšanu par Eiropas Pilsoņu gadu, tādējādi padarot redzamu Savienības pilsonību un konkrētās priekšrocības, ko tā sniedz Savienības pilsoņiem, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt informācijas kampaņu rīkošanu par Eiropas pilsonību un ar to saistītajām tiesībām;

| 199. | aicina Komisiju un dalībvalstis izplatīt informāciju par tiesībām uz diplomātisko un konsulāro aizsardzību; aicina dalībvalstis aktīvi sadarboties, lai nodrošinātu ES pilsoņu aizsardzību ārpus Eiropas Savienības robežām, tostarp krīžu un katastrofu laikā; |
| --- | --- |

199.

aicina Komisiju un dalībvalstis izplatīt informāciju par tiesībām uz diplomātisko un konsulāro aizsardzību; aicina dalībvalstis aktīvi sadarboties, lai nodrošinātu ES pilsoņu aizsardzību ārpus Eiropas Savienības robežām, tostarp krīžu un katastrofu laikā;

| 200. | aicina dalībvalstis izstrādāt informācijas kampaņas, ar kurām veicināt pilsoņu aktīvu līdzdalību, īstenojot viņu tiesības iesniegt Eiropas Ombudam sūdzības par Eiropas iestāžu vai struktūru pieļautajām administratīvajām kļūmēm; |
| --- | --- |

200.

aicina dalībvalstis izstrādāt informācijas kampaņas, ar kurām veicināt pilsoņu aktīvu līdzdalību, īstenojot viņu tiesības iesniegt Eiropas Ombudam sūdzības par Eiropas iestāžu vai struktūru pieļautajām administratīvajām kļūmēm;

| 201. | aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis palielināt sabiedrības informētību par pilsoņu iniciatīvu – tiešās demokrātijas instrumentu, kura mērķis ir veicināt demokrātisku Savienības funkcionēšanu; |
| --- | --- |

201.

aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis palielināt sabiedrības informētību par pilsoņu iniciatīvu – tiešās demokrātijas instrumentu, kura mērķis ir veicināt demokrātisku Savienības funkcionēšanu;

| 202. | norāda uz vajadzību sākt efektīvas informācijas kampaņas, ar kurām veicināt jauniešu izpratni par ES pilsonības nodrošinātajām tiesībām, piemēram, ieviešot aktīvas pilsonības programmu skolās un augstskolās; |
| --- | --- |

202.

norāda uz vajadzību sākt efektīvas informācijas kampaņas, ar kurām veicināt jauniešu izpratni par ES pilsonības nodrošinātajām tiesībām, piemēram, ieviešot aktīvas pilsonības programmu skolās un augstskolās;

| 203. | uzsver vajadzību steidzami reformēt Eiropas Parlamenta vēlēšanu sistēmu, nodrošinot ES pilsoņu aktīvu līdzdalību ES funkcionēšanā; |
| --- | --- |

203.

uzsver vajadzību steidzami reformēt Eiropas Parlamenta vēlēšanu sistēmu, nodrošinot ES pilsoņu aktīvu līdzdalību ES funkcionēšanā;

o

o o

| 204. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei, Padomei un Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai. |
| --- | --- |

204.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei, Padomei un Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai.

---

(1)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(2)  OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.

(3)  Padomes 2011. gada 18. maija Dokuments Nr. 10140/2011.

(4)  OV C 169 E, 15.6.2012., 49. lpp.

(5)  OV C 124 E, 25.5.2006., 405. lpp.

(6)  OV C 199 E, 7.7.2012, 112. lpp.

(7)  Īpaši sk. tos Hartas pantus, kas skar sociālās tiesības, kā arī attiecīgos konkrētos Līgumu pantus par solidaritāti – LESD 80. un 122. pants.

(8)  OV C 285 E, 21.10.2010., 12. lpp.

(9)  COM(2010)0573.

(10)  OV C 341 E, 16.12.2010., 35. lpp.

(11)  OV C 199 E, 7.7.2012., 65. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0069.

(13)  COM(2011)0127 un COM(2011)0126.

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos; Padomes Direktīva 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu.

(15)  Schalk un Kopf/Austrija, Pieteikums Nr. 30141/04, ECT.

(16)  OV C 187, 18.7.1988., 236. lpp.

(17)  OV C 379, 7.12.1998., 66. lpp.

(18)  Pieņemtie teksti, P7_TA (2011)0453.

(19)  COM(2011)0032.

(20)  COM(2011)0429.

(21)  COM(2010)0379.

(22)  OV L 337, 20.12.2011., 9. lpp.

(23)  OV L 132, 19.5.2011., 1. lpp.

(24)  COM(2011)0320.

(25)  COM(2011)0319.

(26)  COM(2011)0076.

(27)  OV L 335, 17.12.2011., 1. lpp.

(28)  OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.

(29)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0585.

---

Ceturtdiena, 2012. gada 13. decembris

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/87 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/87

---

P7_TA(2012)0503

2011. gada ziņojums par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politika šajā jomā

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par 2011. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (2012/2145(INI))

(2015/C 434/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un citus svarīgākos starptautiskos līgumus un instrumentus cilvēktiesību jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un citus svarīgākos starptautiskos līgumus un instrumentus cilvēktiesību jomā,

| — | ņemot vērā ES 2011. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē, ko 2012. gada 25. jūnijā pieņēma Ārlietu padome, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2011. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē, ko 2012. gada 25. jūnijā pieņēma Ārlietu padome,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā, kā arī tās ietekmi uz ES politikas stratēģiju cilvēktiesību jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā, kā arī tās ietekmi uz ES politikas stratēģiju cilvēktiesību jomā (1),

| — | ņemot vērā ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (11855/2012), ko 2012. gada 25. jūnijā pieņēma Ārlietu padome, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (11855/2012), ko 2012. gada 25. jūnijā pieņēma Ārlietu padome,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 25. jūlija Lēmumu 2012/440/KĀDP, ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 25. jūlija Lēmumu 2012/440/KĀDP, ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos,

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas 2011. gada 12. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Cilvēktiesības un demokrātija – ES ārējās darbības svarīgākais elements.” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas 2011. gada 12. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Cilvēktiesības un demokrātija – ES ārējās darbības svarīgākais elements.” (COM(2011)0886),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības pamatnostādnes cilvēktiesību jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības pamatnostādnes cilvēktiesību jomā,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 8. jūlija nostāju par Eiropas Ārējās darbības dienestu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 8. jūlija nostāju par Eiropas Ārējās darbības dienestu (2),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 3. maija rezolūciju 65/276 par Eiropas Savienības līdzdalību ANO darbā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 3. maija rezolūciju 65/276 par Eiropas Savienības līdzdalību ANO darbā,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra“Tūkstošgades deklarāciju” (A/RES/55/2) un ANO Ģenerālās asamblejas pieņemtās rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra“Tūkstošgades deklarāciju” (A/RES/55/2) un ANO Ģenerālās asamblejas pieņemtās rezolūcijas,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūciju par ES atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai – problēmu risināšana un grūtību pārvarēšana (3) un 2010. gada 19. maija rezolūciju par Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu pirmo pārskatīšanas konferenci, kas notika 2011. gadā no 31. maija līdz 11. jūnijam Kampalā, Ugandā (4), kā arī šajā konferencē ES pausto apņēmību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūciju par ES atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai – problēmu risināšana un grūtību pārvarēšana (3) un 2010. gada 19. maija rezolūciju par Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu pirmo pārskatīšanas konferenci, kas notika 2011. gadā no 31. maija līdz 11. jūnijam Kampalā, Ugandā (4), kā arī šajā konferencē ES pausto apņēmību (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta Lēmumu 2011/168/KĀDP par Starptautisko Krimināltiesu (6) un pārskatīto 2011. gada 12. jūlija rīcības plānu, kurā minēti pēc Padomes lēmuma par Starptautisko Krimināltiesu veicamie pasākumi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta Lēmumu 2011/168/KĀDP par Starptautisko Krimināltiesu (6) un pārskatīto 2011. gada 12. jūlija rīcības plānu, kurā minēti pēc Padomes lēmuma par Starptautisko Krimināltiesu veicamie pasākumi,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (7),

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 8. marta kopīgo paziņojumu Eiropadomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 8. marta kopīgo paziņojumu Eiropadomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011)0200),

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303),

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku, kurus pieņēma 3101. sanāksmē 2011. gada 20. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku, kurus pieņēma 3101. sanāksmē 2011. gada 20. jūnijā,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes secinājumus par Eiropas Demokrātijas fondu, kas pieņemti 3130. sanāksmē 2011. gada 1. decembrī, un Deklarāciju par Eiropas Demokrātijas fonda izveidi, par kuru Coreper vienojās 2011. gada 15. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes secinājumus par Eiropas Demokrātijas fondu, kas pieņemti 3130. sanāksmē 2011. gada 1. decembrī, un Deklarāciju par Eiropas Demokrātijas fonda izveidi, par kuru Coreper vienojās 2011. gada 15. decembrī,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 29. marta ieteikumu Padomei par Eiropas Demokrātijas fonda (EDF) iespējamo izveides kārtību (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 29. marta ieteikumu Padomei par Eiropas Demokrātijas fonda (EDF) iespējamo izveides kārtību (8),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 2. februāra ieteikumu Padomei par konsekventu politiku attiecībā uz režīmiem, pret kuriem ES piemēro ierobežojošus pasākumus, kad to vadītāji īsteno personīgās un komerciālās intereses ES teritorijā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 2. februāra ieteikumu Padomei par konsekventu politiku attiecībā uz režīmiem, pret kuriem ES piemēro ierobežojošus pasākumus, kad to vadītāji īsteno personīgās un komerciālās intereses ES teritorijā (10),

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta 2011. gada 16. maija ziņojumu (A/HRC/17/27) par uzskatu un vārda brīvības veicināšanu un aizsardzību, kurā uzsvērta starptautisko cilvēktiesību normu un standartu piemērojamība attiecībā uz uzskatu un vārda brīvību internetā, kas ir bieži izmantots saziņas līdzeklis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta 2011. gada 16. maija ziņojumu (A/HRC/17/27) par uzskatu un vārda brīvības veicināšanu un aizsardzību, kurā uzsvērta starptautisko cilvēktiesību normu un standartu piemērojamība attiecībā uz uzskatu un vārda brīvību internetā, kas ir bieži izmantots saziņas līdzeklis,

| — | ņemot vērā digitālās programmas komisāres 2011. gada 12. decembra paziņojumu “Pret sakaru pārtraukšanu vērsta stratēģija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā digitālās programmas komisāres 2011. gada 12. decembra paziņojumu “Pret sakaru pārtraukšanu vērsta stratēģija”,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta 2011. gada 28. jūlija ziņojumu (A/66/203) par cilvēktiesību aizstāvju stāvokli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta 2011. gada 28. jūlija ziņojumu (A/66/203) par cilvēktiesību aizstāvju stāvokli,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 21. decembra rezolūciju (A/RES/65/206) par moratoriju nāvessoda izmantošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 21. decembra rezolūciju (A/RES/65/206) par moratoriju nāvessoda izmantošanai,

| — | ņemot vērā Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 11. septembra rezolūciju par iespējamo CIP gūstekņu nogādāšanu un nelikumīgu turēšanu apcietinājumā Eiropas valstīs (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 11. septembra rezolūciju par iespējamo CIP gūstekņu nogādāšanu un nelikumīgu turēšanu apcietinājumā Eiropas valstīs (11),

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta 2011. gada 5. augusta starpposma ziņojumu par spīdzināšanu un citādu nežēlīgu, necilvēcīgu un cilvēka cieņu pazemojošu rīcību vai sodīšanu, ieslodzījumu vieninieku kamerā, kā arī psihiatriskajās klīnikās (A/66/268), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta 2011. gada 5. augusta starpposma ziņojumu par spīdzināšanu un citādu nežēlīgu, necilvēcīgu un cilvēka cieņu pazemojošu rīcību vai sodīšanu, ieslodzījumu vieninieku kamerā, kā arī psihiatriskajās klīnikās (A/66/268),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas 1325, 1820, 1888, 1889 un 1960 par sievietēm, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas 1325, 1820, 1888, 1889 un 1960 par sievietēm, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā ziņojumu par rādītājiem attiecībā uz ES vispusīgo pieeju ANO Drošības padomes 2011. gada 13. maijā pieņemto rezolūciju 1325 un 1820 par sievietēm, mieru un drošību īstenošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par rādītājiem attiecībā uz ES vispusīgo pieeju ANO Drošības padomes 2011. gada 13. maijā pieņemto rezolūciju 1325 un 1820 par sievietēm, mieru un drošību īstenošanai,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 1. decembra secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 1. decembra secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: pārmaiņu programma” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: pārmaiņu programma” (COM(2011)0637),

| — | ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvo protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvo protokolu,

| — | ņemot vērā to, ka 2011. gada 7. aprīlī Eiropas Padomes Ministru komiteja pieņēma Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2011. gada 7. aprīlī Eiropas Padomes Ministru komiteja pieņēma Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas rezolūcijas par bērna tiesībām un tās neseno 2012. gada 4. aprīļa rezolūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas rezolūcijas par bērna tiesībām un tās neseno 2012. gada 4. aprīļa rezolūciju,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2011. gada 17. jūnija rezolūciju par cilvēktiesībām, dzimumorientāciju un dzimumidentitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2011. gada 17. jūnija rezolūciju par cilvēktiesībām, dzimumorientāciju un dzimumidentitāti,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības pievienošanos 2011. gada 22. janvārī ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD), kas ir pirmā ANO cilvēktiesību konvencija, ko ratificējusi Eiropas Savienība kā “reģionālās integrācijas organizācija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības pievienošanos 2011. gada 22. janvārī ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD), kas ir pirmā ANO cilvēktiesību konvencija, ko ratificējusi Eiropas Savienība kā “reģionālās integrācijas organizācija”,

| — | ņemot vērā ANO principu un pamatnostādņu projektu, lai izskaustu diskrimināciju darba un izcelsmes dēļ, ko publicējusi Cilvēktiesību padome (A/HRC/11/CRP.3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO principu un pamatnostādņu projektu, lai izskaustu diskrimināciju darba un izcelsmes dēļ, ko publicējusi Cilvēktiesību padome (A/HRC/11/CRP.3),

| — | ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos un ANO līguma struktūru novērojumus un ieteikumus par kastu diskrimināciju un īpašās procedūras un jo īpaši ņemot vērā īpašā referenta rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un ar to saistītās neiecietības mūsdienu veidu apkarošanas jautājumos 2011. gada 24. maija ziņojumu (A/HRC/17/40), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos un ANO līguma struktūru novērojumus un ieteikumus par kastu diskrimināciju un īpašās procedūras un jo īpaši ņemot vērā īpašā referenta rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un ar to saistītās neiecietības mūsdienu veidu apkarošanas jautājumos 2011. gada 24. maija ziņojumu (A/HRC/17/40),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. februāra secinājumus par neiecietību, diskrimināciju un vardarbību reliģijas vai ticības dēļ, kā arī ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju 66/167 par vēršanos pret neiecietību, negatīviem stereotipiem un personu stigmatizāciju, kā arī diskrimināciju un kūdīšanu uz vardarbību un vardarbību reliģijas vai ticības dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. februāra secinājumus par neiecietību, diskrimināciju un vardarbību reliģijas vai ticības dēļ, kā arī ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju 66/167 par vēršanos pret neiecietību, negatīviem stereotipiem un personu stigmatizāciju, kā arī diskrimināciju un kūdīšanu uz vardarbību un vardarbību reliģijas vai ticības dēļ,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu;

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7–0377/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7–0377/2012),

| A. | tā kā dibināšanas līgumos ir noteikts, ka Eiropas Savienībai jānodrošina, lai tās ārējās darbības virzītājspēks ir šādi principi: demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālums un nedalāmība, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana; |
| --- | --- |

A.

tā kā dibināšanas līgumos ir noteikts, ka Eiropas Savienībai jānodrošina, lai tās ārējās darbības virzītājspēks ir šādi principi: demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālums un nedalāmība, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana;

| B. | tā kā taisnīgums, tiesiskums, atbildība par visiem noziegumiem, tostarp par vissmagākajiem noziegumiem, kas skar starptautisko sabiedrību kopumā, taisnīgas tiesas prāvas un neatkarīgas tiesu iestādes ir obligāti cilvēktiesību aizsardzības un ilgtspējīga miera pīlāru elementi; |
| --- | --- |

B.

tā kā taisnīgums, tiesiskums, atbildība par visiem noziegumiem, tostarp par vissmagākajiem noziegumiem, kas skar starptautisko sabiedrību kopumā, taisnīgas tiesas prāvas un neatkarīgas tiesu iestādes ir obligāti cilvēktiesību aizsardzības un ilgtspējīga miera pīlāru elementi;

| C. | tā kā demokrātija un tiesiskums vislabāk nodrošina cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, jebkādas diskriminācijas aizliegumu, iecietību pret privātpersonām un sabiedrības grupām un vispārēju vienlīdzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā demokrātija un tiesiskums vislabāk nodrošina cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, jebkādas diskriminācijas aizliegumu, iecietību pret privātpersonām un sabiedrības grupām un vispārēju vienlīdzību;

| D. | tā kā mācībai, kas gūta no “arābu pavasara” notikumiem, arī turpmāk jāmudina ES pārskatīt, uzlabot un saskaņot savu politiku, cita starpā attiecībā uz cilvēktiesību aizstāvjiem, starptautiskajām humanitārajām tiesībām, dialogu par cilvēktiesībām ar trešām valstīm un pilsonisko sabiedrību, kā arī NVO, vietējām kustībām un sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā mācībai, kas gūta no “arābu pavasara” notikumiem, arī turpmāk jāmudina ES pārskatīt, uzlabot un saskaņot savu politiku, cita starpā attiecībā uz cilvēktiesību aizstāvjiem, starptautiskajām humanitārajām tiesībām, dialogu par cilvēktiesībām ar trešām valstīm un pilsonisko sabiedrību, kā arī NVO, vietējām kustībām un sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem;

| E. | tā kā ES ir jāpalīdz valstīm, ar kurām tā ir noslēgusi starptautiskos nolīgumus, tostarp tirdzniecības nolīgumus, īstenot visus minētos pamatprincipus, jo īpaši uzraugot, lai tiktu stingri ievērotas minētajos nolīgumos paredzētās demokrātijas un cilvēktiesību klauzulas; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES ir jāpalīdz valstīm, ar kurām tā ir noslēgusi starptautiskos nolīgumus, tostarp tirdzniecības nolīgumus, īstenot visus minētos pamatprincipus, jo īpaši uzraugot, lai tiktu stingri ievērotas minētajos nolīgumos paredzētās demokrātijas un cilvēktiesību klauzulas;

| F. | tā kā interneta pieejamība ir būtisks faktors, kas veicina piekļuvi informācijai, vārda brīvību, preses brīvību, pulcēšanās brīvību, kā arī ekonomisko, sociālo, politisko un kultūras attīstību; tā kā ES cilvēktiesības ir jāaizsargā un jāatbalsta gan bezsaistē, gan tiešsaistē; |
| --- | --- |

F.

tā kā interneta pieejamība ir būtisks faktors, kas veicina piekļuvi informācijai, vārda brīvību, preses brīvību, pulcēšanās brīvību, kā arī ekonomisko, sociālo, politisko un kultūras attīstību; tā kā ES cilvēktiesības ir jāaizsargā un jāatbalsta gan bezsaistē, gan tiešsaistē;

| G. | tā kā domu, pārliecības, reliģijas vai ticības brīvības pārkāpumus gan no valsts, gan nevalstisku organizāciju puses nākas aizvien biežāk konstatēt daudzās pasaules valstīs un tie izpaužas kā diskriminācija un neiecietība gan pret atsevišķām personām, gan reliģiskām kopienām, tostarp pret reliģiskām minoritātēm un neticīgajiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā domu, pārliecības, reliģijas vai ticības brīvības pārkāpumus gan no valsts, gan nevalstisku organizāciju puses nākas aizvien biežāk konstatēt daudzās pasaules valstīs un tie izpaužas kā diskriminācija un neiecietība gan pret atsevišķām personām, gan reliģiskām kopienām, tostarp pret reliģiskām minoritātēm un neticīgajiem;

| H. | tā kā sieviešu loma un viņu pilntiesīga līdzdalība politikas, ekonomikas un sociālajā jomā ir ļoti būtiska, jo īpaši pēckara miera veidošanas procesos, sarunās par pāreju uz demokrātiju un konfliktu risināšanas, samierināšanas un stabilizācijas procesos, |
| --- | --- |

H.

tā kā sieviešu loma un viņu pilntiesīga līdzdalība politikas, ekonomikas un sociālajā jomā ir ļoti būtiska, jo īpaši pēckara miera veidošanas procesos, sarunās par pāreju uz demokrātiju un konfliktu risināšanas, samierināšanas un stabilizācijas procesos,

| I. | tā kā gada ziņojumā par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un ES politiku šajā jomā ir jāatspoguļo un jāaplūko ne tikai pagātnes sasniegumi un trūkumi, bet tam jābūt dokumentam, kas mudina izstrādāt ES stratēģiju un rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā; tā kā ikvienam kārtējam gada ziņojumam ideālā gadījumā vajadzētu reāli un sistemātiski uzlabot ES cilvēktiesību politiku pasaulē, |
| --- | --- |

I.

tā kā gada ziņojumā par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un ES politiku šajā jomā ir jāatspoguļo un jāaplūko ne tikai pagātnes sasniegumi un trūkumi, bet tam jābūt dokumentam, kas mudina izstrādāt ES stratēģiju un rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā; tā kā ikvienam kārtējam gada ziņojumam ideālā gadījumā vajadzētu reāli un sistemātiski uzlabot ES cilvēktiesību politiku pasaulē,

ES 2011. gada ziņojums

| 1. | atzinīgi vērtē ES 2011. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas priekšsēdētāja vietniece/augstā pārstāve paguva iesniegt gada ziņojumu Parlamenta jūnija plenārsēdē, tādējādi atgriežoties pie ierastās prakses; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē ES 2011. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas priekšsēdētāja vietniece/augstā pārstāve paguva iesniegt gada ziņojumu Parlamenta jūnija plenārsēdē, tādējādi atgriežoties pie ierastās prakses;

| 2. | norāda uz pozitīvajām izmaiņām, kas veiktas pēdējos gados, gatavojot gada ziņojumus, bet uzsver, ka ir iespējams to vēl uzlabot; |
| --- | --- |

2.

norāda uz pozitīvajām izmaiņām, kas veiktas pēdējos gados, gatavojot gada ziņojumus, bet uzsver, ka ir iespējams to vēl uzlabot;

| 3. | uzskata, ka gada ziņojumam par cilvēktiesībām un demokrātiju ir svarīga loma, lai informētu par darbu, ko ES veic šajā jomā, un tam jāveicina ES rīcības pamanāmība; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi, gatavojot turpmākos gada ziņojumus, aktīvi un sistemātiski apspriesties ar Parlamentu, kā arī ziņot par to, kā ir ņemtas vērā Parlamenta rezolūcijas; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka gada ziņojumam par cilvēktiesībām un demokrātiju ir svarīga loma, lai informētu par darbu, ko ES veic šajā jomā, un tam jāveicina ES rīcības pamanāmība; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi, gatavojot turpmākos gada ziņojumus, aktīvi un sistemātiski apspriesties ar Parlamentu, kā arī ziņot par to, kā ir ņemtas vērā Parlamenta rezolūcijas;

Vispārīgi apsvērumi

| 4. | atzinīgi vērtē ES cilvēktiesību stratēģiskā satvara pieņemšanu 2012. gada 25. jūnijā; mudina ES iestādes sadarboties, lai laikus nodrošinātu tā pienācīgu īstenošanu un pārliecinoši pildītu ES līgumos ietvertās saistības principiāli un apņēmīgi realizēt tādu ārpolitiku, kuras pamatā ir cilvēktiesības, demokrātijas vērtības un tiesiskums, izvairoties no dubultstandartu piemērošanas; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē ES cilvēktiesību stratēģiskā satvara pieņemšanu 2012. gada 25. jūnijā; mudina ES iestādes sadarboties, lai laikus nodrošinātu tā pienācīgu īstenošanu un pārliecinoši pildītu ES līgumos ietvertās saistības principiāli un apņēmīgi realizēt tādu ārpolitiku, kuras pamatā ir cilvēktiesības, demokrātijas vērtības un tiesiskums, izvairoties no dubultstandartu piemērošanas;

| 5. | mudina Padomi, Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Parlamentu arī turpmāk nodrošināt un augstu vērtēt ES vadošo lomu pasaulē cilvēktiesību aizsardzības jomā, cieši sadarboties saskaņotas, vērienīgas un efektīvas ES cilvēktiesību politikas īstenošanā pasaulē, pamatojoties uz šo stratēģisko satvaru, izmantot savu palīdzību attīstības jomā un Eiropas Demokrātijas fonda sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

5.

mudina Padomi, Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Parlamentu arī turpmāk nodrošināt un augstu vērtēt ES vadošo lomu pasaulē cilvēktiesību aizsardzības jomā, cieši sadarboties saskaņotas, vērienīgas un efektīvas ES cilvēktiesību politikas īstenošanā pasaulē, pamatojoties uz šo stratēģisko satvaru, izmantot savu palīdzību attīstības jomā un Eiropas Demokrātijas fonda sniegtās iespējas;

| 6. | iesaka Padomei un EĀDD veikt jaunā cilvēktiesību tiesību aktu kopuma, jo īpaši tā rīcības plāna, vidusposma novērtējumu; pieprasa rīkot plašas apspriedes ar Parlamentu un regulāri to informēt, kā arī iesaistīt pilsonisko sabiedrību šajā procesā; |
| --- | --- |

6.

iesaka Padomei un EĀDD veikt jaunā cilvēktiesību tiesību aktu kopuma, jo īpaši tā rīcības plāna, vidusposma novērtējumu; pieprasa rīkot plašas apspriedes ar Parlamentu un regulāri to informēt, kā arī iesaistīt pilsonisko sabiedrību šajā procesā;

| 7. | atzinīgi vērtē ES īpašā pārstāvja (ESĪP) cilvēktiesību jautājumos pilnvaras un plānoto Padomes Darba grupas cilvēktiesību jautājumos (COHOM) izveidi Briselē; ar nepacietību gaida to ciešu sadarbību ar Parlamentu, pirmām kārtām saskaņā ar LES 36. panta noteikumiem; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē ES īpašā pārstāvja (ESĪP) cilvēktiesību jautājumos pilnvaras un plānoto Padomes Darba grupas cilvēktiesību jautājumos (COHOM) izveidi Briselē; ar nepacietību gaida to ciešu sadarbību ar Parlamentu, pirmām kārtām saskaņā ar LES 36. panta noteikumiem;

| 8. | gaida, ka COHOM ciešāk sadarbosies ar Padomes Pamattiesību darba grupu (FREMP), lai risinātu jautājumu par ES ārējās un iekšējās cilvēktiesību politikas saskaņošanu; uzsver, ka ir svarīgi panākt, lai visā Eiropas Savienībā būtu saskaņotas, konsekventas un priekšzīmīgas politikas nostādnes, kas ir saskaņā ar pamatvērtībām un pamatprincipiem, lai, cik vien iespējams, sekmētu Eiropas Savienības uzticamību pasaulē un ES cilvēktiesību politikas efektivitāti, kā arī apliecinātu cilvēktiesību universāluma patieso vērtību; |
| --- | --- |

8.

gaida, ka COHOM ciešāk sadarbosies ar Padomes Pamattiesību darba grupu (FREMP), lai risinātu jautājumu par ES ārējās un iekšējās cilvēktiesību politikas saskaņošanu; uzsver, ka ir svarīgi panākt, lai visā Eiropas Savienībā būtu saskaņotas, konsekventas un priekšzīmīgas politikas nostādnes, kas ir saskaņā ar pamatvērtībām un pamatprincipiem, lai, cik vien iespējams, sekmētu Eiropas Savienības uzticamību pasaulē un ES cilvēktiesību politikas efektivitāti, kā arī apliecinātu cilvēktiesību universāluma patieso vērtību;

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka ES ir izmantojusi savu Lisabonas līgumā noteikto juridiskās personas statusu, lai 2010. gada decembrī ratificētu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), kas pozitīvi ietekmē ES iekšpolitikas un ārpolitikas saskanību; aicina izmantot līdzīgu pieeju attiecībā uz citiem starptautiskajiem līgumiem un konvencijām cilvēktiesību jomā; aicina Padomi un Komisiju izmantot proaktīvu pieeju šajā jomā, lai mazinātu negatīvo ietekmi, ko rada citu svarīgu ārējo līgumu un konvenciju vienpusēja parakstīšana un ratificēšana ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka ES ir izmantojusi savu Lisabonas līgumā noteikto juridiskās personas statusu, lai 2010. gada decembrī ratificētu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), kas pozitīvi ietekmē ES iekšpolitikas un ārpolitikas saskanību; aicina izmantot līdzīgu pieeju attiecībā uz citiem starptautiskajiem līgumiem un konvencijām cilvēktiesību jomā; aicina Padomi un Komisiju izmantot proaktīvu pieeju šajā jomā, lai mazinātu negatīvo ietekmi, ko rada citu svarīgu ārējo līgumu un konvenciju vienpusēja parakstīšana un ratificēšana ES dalībvalstīs;

| 10. | mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi, EĀDD, Padomi un Komisiju efektivitātes labad nodrošināt saskanību un konsekvenci starp dažādiem ārējiem finanšu instrumentiem un pašreizējiem vai plānotiem salīdzinošu kritēriju piemērošanas, uzraudzības un novērtēšanas pasākumiem un metodēm attiecībā uz cilvēktiesību un demokrātijas stāvokli trešās valstīs, tostarp uz cilvēktiesību un demokrātijas sadaļām paplašināšanās un kaimiņattiecību politikas progresa ziņojumos; uz principa “lielāks atbalsts plašākām cilvēktiesībām un lielākai demokrātijai” novērtējumu, kas noteikts Eiropas kaimiņattiecību politikas jomā; uz plānoto cilvēktiesību sadaļas iekļaušanu leģislatīvu un neleģislatīvu priekšlikumu, kā arī reģionālu vai divpusēju tirdzniecības, partnerības un asociācijas vai sadarbības nolīgumu ietekmes novērtējumos; uz Komisijas plānu ieviest cilvēktiesību novērtējumu, sniedzot dažāda veida ES palīdzību (jo īpaši attiecībā uz budžeta atbalstu); uz pastiprinātu uzraudzības mehānisma īstenošanu, lai pārbaudītu cilvēktiesību konvenciju ievērošanu valstīs, kurās ir ieviesta vispārējo preferenču sistēma; uz mērķi sistematizēt ES vēlēšanu novērošanas misiju ziņojumu turpmāko izmantošanu un uz ES Padomes nodomu plašāk izmantot salīdzinošo novērtēšanu un sistemātisku to aspektu apsvēršanu, kas saistīti ar cilvēktiesībām, dzimumu un bērniem, kurus ietekmē bruņoti konflikti, un kas izklāstīti KDAP misiju dokumentos par tajās gūto mācību; |
| --- | --- |

10.

mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi, EĀDD, Padomi un Komisiju efektivitātes labad nodrošināt saskanību un konsekvenci starp dažādiem ārējiem finanšu instrumentiem un pašreizējiem vai plānotiem salīdzinošu kritēriju piemērošanas, uzraudzības un novērtēšanas pasākumiem un metodēm attiecībā uz cilvēktiesību un demokrātijas stāvokli trešās valstīs, tostarp uz cilvēktiesību un demokrātijas sadaļām paplašināšanās un kaimiņattiecību politikas progresa ziņojumos; uz principa “lielāks atbalsts plašākām cilvēktiesībām un lielākai demokrātijai” novērtējumu, kas noteikts Eiropas kaimiņattiecību politikas jomā; uz plānoto cilvēktiesību sadaļas iekļaušanu leģislatīvu un neleģislatīvu priekšlikumu, kā arī reģionālu vai divpusēju tirdzniecības, partnerības un asociācijas vai sadarbības nolīgumu ietekmes novērtējumos; uz Komisijas plānu ieviest cilvēktiesību novērtējumu, sniedzot dažāda veida ES palīdzību (jo īpaši attiecībā uz budžeta atbalstu); uz pastiprinātu uzraudzības mehānisma īstenošanu, lai pārbaudītu cilvēktiesību konvenciju ievērošanu valstīs, kurās ir ieviesta vispārējo preferenču sistēma; uz mērķi sistematizēt ES vēlēšanu novērošanas misiju ziņojumu turpmāko izmantošanu un uz ES Padomes nodomu plašāk izmantot salīdzinošo novērtēšanu un sistemātisku to aspektu apsvēršanu, kas saistīti ar cilvēktiesībām, dzimumu un bērniem, kurus ietekmē bruņoti konflikti, un kas izklāstīti KDAP misiju dokumentos par tajās gūto mācību;

| 11. | atzinīgi vērtē cilvēktiesību stratēģijas pieņemšanu atsevišķās valstīs, lai īstenotu politiku vispiemērotākajā un efektīvākajā veidā; atzīst vietējo ES delegāciju lielo nozīmi stratēģijas izstrādē un īstenošanā valstīs, kura pielāgota konkrētiem apstākļiem, bet uzsver EĀDD atbildību tās koordinēšanā, lai nodrošinātu ES cilvēktiesību politikas prioritāšu saskanīgu piemērošanu, kuras izklāstītas cilvēktiesību stratēģiskajā satvarā un ES pamatnostādnēs; uzsver cilvēktiesību un demokrātijas kontaktpunktu tīkla pabeigšanas lielo nozīmi ES delegāciju un KDAP misiju darbā un operācijās; mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi, EĀDD un dalībvalstis pieņemt kā labāko praksi cilvēktiesību jautājumos tādu metodi, kuru piemērojot, darbu veic vietējā līmenī, iesaistot cilvēktiesību darba grupas, kas veidotas no ES delegāciju locekļiem un ES dalībvalstu vēstniecību darbiniekiem; mudina arī regulāri sazināties ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un dalībvalstu parlamentu deputātiem; atbalsta EĀDD mērķi apmācīt cilvēktiesību jautājumos visus EĀDD, Komisijas, ES delegāciju, KDAP misiju un to Eiropas Savienības aģentūru darbiniekus, kurām ir attiecības ar trešām valstīm, jo īpaši FRONTEX darbiniekus; pieprasa īpaši rūpīgu uzmanību pievērst nepieciešamībai aizsargāt cilvēktiesību aizstāvjus; uzskata, ka, lai nodrošinātu lielāku efektivitāti, lietderību un saskanību, valstu cilvēktiesību stratēģijas būtu jāņem vērā Eiropas Savienības politikas, KĀDP, KDAP un tirdzniecības un attīstības politikas, kā arī ģeogrāfisko un tematisko programmu izstrādē; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē cilvēktiesību stratēģijas pieņemšanu atsevišķās valstīs, lai īstenotu politiku vispiemērotākajā un efektīvākajā veidā; atzīst vietējo ES delegāciju lielo nozīmi stratēģijas izstrādē un īstenošanā valstīs, kura pielāgota konkrētiem apstākļiem, bet uzsver EĀDD atbildību tās koordinēšanā, lai nodrošinātu ES cilvēktiesību politikas prioritāšu saskanīgu piemērošanu, kuras izklāstītas cilvēktiesību stratēģiskajā satvarā un ES pamatnostādnēs; uzsver cilvēktiesību un demokrātijas kontaktpunktu tīkla pabeigšanas lielo nozīmi ES delegāciju un KDAP misiju darbā un operācijās; mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi, EĀDD un dalībvalstis pieņemt kā labāko praksi cilvēktiesību jautājumos tādu metodi, kuru piemērojot, darbu veic vietējā līmenī, iesaistot cilvēktiesību darba grupas, kas veidotas no ES delegāciju locekļiem un ES dalībvalstu vēstniecību darbiniekiem; mudina arī regulāri sazināties ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un dalībvalstu parlamentu deputātiem; atbalsta EĀDD mērķi apmācīt cilvēktiesību jautājumos visus EĀDD, Komisijas, ES delegāciju, KDAP misiju un to Eiropas Savienības aģentūru darbiniekus, kurām ir attiecības ar trešām valstīm, jo īpaši FRONTEX darbiniekus; pieprasa īpaši rūpīgu uzmanību pievērst nepieciešamībai aizsargāt cilvēktiesību aizstāvjus; uzskata, ka, lai nodrošinātu lielāku efektivitāti, lietderību un saskanību, valstu cilvēktiesību stratēģijas būtu jāņem vērā Eiropas Savienības politikas, KĀDP, KDAP un tirdzniecības un attīstības politikas, kā arī ģeogrāfisko un tematisko programmu izstrādē;

ES darbība Apvienoto Nāciju Organizācijā

| 12. | atzinīgi vērtē ES centienus atbalstīt un aktivizēt cilvēktiesību aizsardzības darbu ANO sistēmā, kā arī pabeigt 2011. gadā sākto ANO Cilvēktiesību padomes darba izvērtēšanu; uzsver, ka arī turpmāk ir svarīgi atbalstīt Augstā cilvēktiesību komisāra biroja neatkarību un ANO īpašos referentus par tematiskajiem un katrai valstij raksturīgajiem cilvēktiesību jautājumiem, un sagaida, ka referenti cieši sadarbosies ar jauniecelto ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos; uzsver Eiropas Savienības pievienošanās 2011. gada 22. janvārī ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) lielo nozīmi, jo tā ir pirmā ANO cilvēktiesību konvencija, ko ratificējusi Eiropas Savienība kā tiesību subjekts; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē ES centienus atbalstīt un aktivizēt cilvēktiesību aizsardzības darbu ANO sistēmā, kā arī pabeigt 2011. gadā sākto ANO Cilvēktiesību padomes darba izvērtēšanu; uzsver, ka arī turpmāk ir svarīgi atbalstīt Augstā cilvēktiesību komisāra biroja neatkarību un ANO īpašos referentus par tematiskajiem un katrai valstij raksturīgajiem cilvēktiesību jautājumiem, un sagaida, ka referenti cieši sadarbosies ar jauniecelto ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos; uzsver Eiropas Savienības pievienošanās 2011. gada 22. janvārī ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) lielo nozīmi, jo tā ir pirmā ANO cilvēktiesību konvencija, ko ratificējusi Eiropas Savienība kā tiesību subjekts;

| 13. | uzsver, ka ir svarīgi paust stingru atbalstu ES aktīvai līdzdalībai ANO Cilvēktiesību padomes darbā, atbalstot kopīgas rezolūcijas, sniedzot paziņojumus un iesaistoties interaktīvā dialogā un debatēs; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ir svarīgi paust stingru atbalstu ES aktīvai līdzdalībai ANO Cilvēktiesību padomes darbā, atbalstot kopīgas rezolūcijas, sniedzot paziņojumus un iesaistoties interaktīvā dialogā un debatēs;

| 14. | atzinīgi vērtē ES dalībvalstu vadošo lomu, sniedzot atbalstu ANO cilvēktiesību sistēmai un vairojot uzticību tai, kopīgi panākot pastāvīgu uzaicinājumu uz visām ANO īpašajām procedūrām cilvēktiesību jautājumā, ierosinot ANO Cilvēktiesību padomes (HRC) īpašo sesiju par Lībiju, kurā tika pieņemti vēsturiskie ieteikumi par Lībijas izslēgšanu no HRC, kā arī uzņemoties vadību pasākumos, kas noveda pie neatkarīgas izmeklēšanas komisijas izveides cilvēktiesību situācijas novērtēšanai Sīrijā; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē ES dalībvalstu vadošo lomu, sniedzot atbalstu ANO cilvēktiesību sistēmai un vairojot uzticību tai, kopīgi panākot pastāvīgu uzaicinājumu uz visām ANO īpašajām procedūrām cilvēktiesību jautājumā, ierosinot ANO Cilvēktiesību padomes (HRC) īpašo sesiju par Lībiju, kurā tika pieņemti vēsturiskie ieteikumi par Lībijas izslēgšanu no HRC, kā arī uzņemoties vadību pasākumos, kas noveda pie neatkarīgas izmeklēšanas komisijas izveides cilvēktiesību situācijas novērtēšanai Sīrijā;

| 15. | atzīst ES propagandēšanas un radošu koalīciju veidošanas spējas, par ko liecina ES rīcība, pieņemot vēsturisku HRC rezolūciju par cilvēktiesībām, seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti, kuru atbalstīja visu reģionu valstis, kā arī panākot vienprātību Ženēvā un Ņujorkā par vajadzību apkarot reliģisko neiecietību un aizsargāt reliģijas un ticības brīvību, vienlaikus izvairoties no iespējamām neveiksmēm citos svarīgos cilvēktiesību jautājumos, piemēram, attiecībā uz vārda brīvību; |
| --- | --- |

15.

atzīst ES propagandēšanas un radošu koalīciju veidošanas spējas, par ko liecina ES rīcība, pieņemot vēsturisku HRC rezolūciju par cilvēktiesībām, seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti, kuru atbalstīja visu reģionu valstis, kā arī panākot vienprātību Ženēvā un Ņujorkā par vajadzību apkarot reliģisko neiecietību un aizsargāt reliģijas un ticības brīvību, vienlaikus izvairoties no iespējamām neveiksmēm citos svarīgos cilvēktiesību jautājumos, piemēram, attiecībā uz vārda brīvību;

| 16. | atkārtoti pauž savu negatīvo nostāju pret reģionālu grupējumu praksi rīkot vēlēšanas Cilvēktiesību padomē, kurās ir tikai viens kandidāts; |
| --- | --- |

16.

atkārtoti pauž savu negatīvo nostāju pret reģionālu grupējumu praksi rīkot vēlēšanas Cilvēktiesību padomē, kurās ir tikai viens kandidāts;

| 17. | iesaka uzraudzīt vispārējā periodiskajā pārskatā (UPR) iekļauto ieteikumu izpildi, tos sistemātiski ietverot valstīs izstrādātajā ES cilvēktiesību stratēģijā, kā arī cilvēktiesību dialogā un apspriedēs; |
| --- | --- |

17.

iesaka uzraudzīt vispārējā periodiskajā pārskatā (UPR) iekļauto ieteikumu izpildi, tos sistemātiski ietverot valstīs izstrādātajā ES cilvēktiesību stratēģijā, kā arī cilvēktiesību dialogā un apspriedēs;

| 18. | atgādina, ka ir vajadzīgs pietiekams finansējums, lai nodrošinātu Augstā cilvēktiesību komisāra biroju (OHCHR) darbu reģionos; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka ir vajadzīgs pietiekams finansējums, lai nodrošinātu Augstā cilvēktiesību komisāra biroju (OHCHR) darbu reģionos;

| 19. | atgādina ANO Ģenerālajā asamblejā pieņemto Rezolūciju Nr. 65/276 par ES piedalīšanos ANO darbā, atzīstot, ka tas ir tikai pieticīgs sākums virzībā uz lielākiem centieniem paaugstināt Savienības nozīmi šīs organizācijas darbā cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

19.

atgādina ANO Ģenerālajā asamblejā pieņemto Rezolūciju Nr. 65/276 par ES piedalīšanos ANO darbā, atzīstot, ka tas ir tikai pieticīgs sākums virzībā uz lielākiem centieniem paaugstināt Savienības nozīmi šīs organizācijas darbā cilvēktiesību jomā;

ES politika attiecībā uz starptautisko kriminālo tiesvedību, cīņu pret nesodāmību un Starptautisko Krimināltiesu

| 20. | pauž nožēlu, ka pret atsevišķiem cilvēkiem vērsta tiesvedība ir bieža parādība jaunās un pārejas laika demokrātiskās valstīs un tā noris tiesiskuma un korupcijas apkarošanas aizsegā; pauž nožēlu par to, ka šāda tiesvedība ir kļuvusi par politiskas atriebības līdzekli vai to izmanto, lai izrēķinātos ar politiskajiem pretiniekiem, iebiedējot un ierobežojot opozīciju, plašsaziņas līdzekļu darbiniekus un cilvēktiesību aizstāvjus, jo īpaši pirmsvēlēšanu laikā; joprojām ir nobažījies par piedēvētajiem noziegumiem un politiski motivētajām apsūdzībām, kas vērstas pret opozīcijas pārstāvjiem Ukrainā, un aicina Ukrainas varas iestādes izbeigt opozīcijas pārstāvju vajāšanu, kas ir būtisks šķērslis valsts centieniem nodrošināt tiesiskumu un demokrātiskas vērtības; |
| --- | --- |

20.

pauž nožēlu, ka pret atsevišķiem cilvēkiem vērsta tiesvedība ir bieža parādība jaunās un pārejas laika demokrātiskās valstīs un tā noris tiesiskuma un korupcijas apkarošanas aizsegā; pauž nožēlu par to, ka šāda tiesvedība ir kļuvusi par politiskas atriebības līdzekli vai to izmanto, lai izrēķinātos ar politiskajiem pretiniekiem, iebiedējot un ierobežojot opozīciju, plašsaziņas līdzekļu darbiniekus un cilvēktiesību aizstāvjus, jo īpaši pirmsvēlēšanu laikā; joprojām ir nobažījies par piedēvētajiem noziegumiem un politiski motivētajām apsūdzībām, kas vērstas pret opozīcijas pārstāvjiem Ukrainā, un aicina Ukrainas varas iestādes izbeigt opozīcijas pārstāvju vajāšanu, kas ir būtisks šķērslis valsts centieniem nodrošināt tiesiskumu un demokrātiskas vērtības;

| 21. | pauž nožēlu, ka, neraugoties uz vairākkārtējiem starptautisko organizāciju aicinājumiem Krievijas varas iestādēm, nav panākts progress Sergeja Magņitska nāves apstākļu izmeklēšanā; tādēļ aicina Padomi visā ES teritorijā noteikt un īstenot aizliegumu izsniegt vīzas amatpersonām, kuras ir atbildīgas par Sergeja Magņitska nāvi, un iesaldēt visus finanšu līdzekļus, kas Eiropas Savienībā var piederēt šīm amatpersonām vai viņu tuvākajiem ģimenes locekļiem; |
| --- | --- |

21.

pauž nožēlu, ka, neraugoties uz vairākkārtējiem starptautisko organizāciju aicinājumiem Krievijas varas iestādēm, nav panākts progress Sergeja Magņitska nāves apstākļu izmeklēšanā; tādēļ aicina Padomi visā ES teritorijā noteikt un īstenot aizliegumu izsniegt vīzas amatpersonām, kuras ir atbildīgas par Sergeja Magņitska nāvi, un iesaldēt visus finanšu līdzekļus, kas Eiropas Savienībā var piederēt šīm amatpersonām vai viņu tuvākajiem ģimenes locekļiem;

| 22. | joprojām pauž neapmierinātību par tiesvedību pret Mihailu Hodorkovski un Platonu Ļebedevu, ko starptautiskā līmenī uztver kā politisku tiesas prāvu; |
| --- | --- |

22.

joprojām pauž neapmierinātību par tiesvedību pret Mihailu Hodorkovski un Platonu Ļebedevu, ko starptautiskā līmenī uztver kā politisku tiesas prāvu;

| 23. | norāda, ka tiek svinēta desmitā gadadiena, kopš spēkā stājušies Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūti; atzinīgi vērtē, ka tos ratificējušas tādas valstis kā Kaboverde un Vanuatu; atzīst Starptautisko Krimināltiesu kā “pēdējās instances” mehānismu, kuras kompetencē ir nodrošināt taisnīgumu noziegumos pret cilvēci, genocīdā un kara noziegumos cietušajiem upuriem, kā to nosaka Romas statūtos minētais papildināmības princips; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka tiek svinēta desmitā gadadiena, kopš spēkā stājušies Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūti; atzinīgi vērtē, ka tos ratificējušas tādas valstis kā Kaboverde un Vanuatu; atzīst Starptautisko Krimināltiesu kā “pēdējās instances” mehānismu, kuras kompetencē ir nodrošināt taisnīgumu noziegumos pret cilvēci, genocīdā un kara noziegumos cietušajiem upuriem, kā to nosaka Romas statūtos minētais papildināmības princips;

| 24. | atkārtoti pauž stingru atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai cīņā pret nesodāmību starptautiski atzītu smagu noziegumu gadījumā; aicina ES un dalībvalstis arī turpmāk politiskā, diplomātiskā, apgādes un finansiālā ziņā atbalstīt Starptautisko Krimināltiesu un citus starptautiskos krimināltribunālus, tostarp starptautiskos ad hoc tribunālus bijušajai Dienvidslāvijai un Ruandai, Sjerraleones Īpašo tiesu, Kambodžas tiesas iestāžu ārkārtas palātas un Īpašo tribunālu Libānai; |
| --- | --- |

24.

atkārtoti pauž stingru atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai cīņā pret nesodāmību starptautiski atzītu smagu noziegumu gadījumā; aicina ES un dalībvalstis arī turpmāk politiskā, diplomātiskā, apgādes un finansiālā ziņā atbalstīt Starptautisko Krimināltiesu un citus starptautiskos krimināltribunālus, tostarp starptautiskos ad hoc tribunālus bijušajai Dienvidslāvijai un Ruandai, Sjerraleones Īpašo tiesu, Kambodžas tiesas iestāžu ārkārtas palātas un Īpašo tribunālu Libānai;

| 25. | atzinīgi vērtē to, ka ES stratēģiskajā satvarā un rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā ir iekļauta atsauce uz nepieciešamību aktīvi cīnīties pret nesodāmību smagu noziegumu gadījumā, cita starpā atbalstot Starptautisko Krimināltiesu, un atzinīgi vērtē izpratni par to, ka valstu primārais pienākums ir izmeklēt smagus starptautiskus noziegumus, veicināt un sekmēt valstu tiesu sistēmu spēju izmeklēt šādus noziegumus un saukt pie atbildības vainīgos; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē to, ka ES stratēģiskajā satvarā un rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā ir iekļauta atsauce uz nepieciešamību aktīvi cīnīties pret nesodāmību smagu noziegumu gadījumā, cita starpā atbalstot Starptautisko Krimināltiesu, un atzinīgi vērtē izpratni par to, ka valstu primārais pienākums ir izmeklēt smagus starptautiskus noziegumus, veicināt un sekmēt valstu tiesu sistēmu spēju izmeklēt šādus noziegumus un saukt pie atbildības vainīgos;

| 26. | atzinīgi vērtē saistības, kuras noteiktas 2011. gada 21. martā pieņemtajā Padomes Lēmumā 2011/168/KĀDP par Starptautisko Krimināltiesu, un vēlāk, 2011. gada 12. jūlijā, pieņemto rīcības plānu un iesaka ES un tās dalībvalstīm nodrošināt minētā lēmuma un rīcības plāna īstenošanu, veicot efektīvus un konkrētus pasākumus, lai sekmētu Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu universālumu un integritāti, atbalstītu Tiesas neatkarību un tās efektīvu un produktīvu darbību, kā arī atbalstītu papildināmības principu; aicina ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos īstenot attiecīgos pasākumus saistībā ar Starptautisko Krimināltiesu, kas ietverti ES stratēģiskajā satvarā cilvēktiesību un demokrātijas jomā; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē saistības, kuras noteiktas 2011. gada 21. martā pieņemtajā Padomes Lēmumā 2011/168/KĀDP par Starptautisko Krimināltiesu, un vēlāk, 2011. gada 12. jūlijā, pieņemto rīcības plānu un iesaka ES un tās dalībvalstīm nodrošināt minētā lēmuma un rīcības plāna īstenošanu, veicot efektīvus un konkrētus pasākumus, lai sekmētu Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu universālumu un integritāti, atbalstītu Tiesas neatkarību un tās efektīvu un produktīvu darbību, kā arī atbalstītu papildināmības principu; aicina ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos īstenot attiecīgos pasākumus saistībā ar Starptautisko Krimināltiesu, kas ietverti ES stratēģiskajā satvarā cilvēktiesību un demokrātijas jomā;

| 27. | atzīst Komisijas centienus izveidot “ES papildināmības instrumentu kopumu”, lai atbalstītu valstu spēju attīstību un rosinātu politisko gribu izmeklēt iespējamos starptautiskos noziegumus un saukt pie atbildības vainīgos, un uzsver, ka, lai pabeigtu šā instrumentu kopuma izveidi, liela nozīme ir rūpīgām apspriedēm ar dalībvalstīm, Parlamentu un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

27.

atzīst Komisijas centienus izveidot “ES papildināmības instrumentu kopumu”, lai atbalstītu valstu spēju attīstību un rosinātu politisko gribu izmeklēt iespējamos starptautiskos noziegumus un saukt pie atbildības vainīgos, un uzsver, ka, lai pabeigtu šā instrumentu kopuma izveidi, liela nozīme ir rūpīgām apspriedēm ar dalībvalstīm, Parlamentu un pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

| 28. | atkārtoti iesaka Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus pievienot dokumentu kopumam, kas satur starptautiskos nolīgumus par labu pārvaldību un tiesiskumu, kuri jāratificē trešām valstīm, ko uzņem Vispārējā preferenču sistēmā (GSP+); iesaka ES nolīgumos ar trešām valstīm konsekventi iekļaut Starptautiskās Krimināltiesas klauzulu; aicina Starptautisko Krimināltiesu iesaistīties visās ES ārpolitikas prioritātēs, jo īpaši sistemātiski vēršoties pret nesodāmību un piemērojot papildināmības principu; |
| --- | --- |

28.

atkārtoti iesaka Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus pievienot dokumentu kopumam, kas satur starptautiskos nolīgumus par labu pārvaldību un tiesiskumu, kuri jāratificē trešām valstīm, ko uzņem Vispārējā preferenču sistēmā (GSP+); iesaka ES nolīgumos ar trešām valstīm konsekventi iekļaut Starptautiskās Krimināltiesas klauzulu; aicina Starptautisko Krimināltiesu iesaistīties visās ES ārpolitikas prioritātēs, jo īpaši sistemātiski vēršoties pret nesodāmību un piemērojot papildināmības principu;

| 29. | uzsver, cik svarīga ir iedarbīga ES rīcība, lai paredzētu un tādējādi novērstu vai nosodītu nesadarbošanos, piemēram, ja personām, uz kurām attiecas Starptautiskās Krimināltiesas lēmumi par apcietināšanu, izsniedz uzaicinājumu un ja šādas personas netiek aizturētas vai nodotas tiesai; atkārtoti aicina ES un tās dalībvalstis laikus izpildīt visus Tiesas lūgumus sniegt palīdzību un sadarboties un cita starpā nodrošināt izdoto apcietināšanas lēmumu izpildi; atkārtoti apstiprina nepieciešamību Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ar EĀDD palīdzību izstrādāt iekšējās pamatnostādnes, nosakot rīcības kodeksu ES/dalībvalstu amatpersonu saziņai ar Starptautiskās Krimināltiesas meklētajām personām; |
| --- | --- |

29.

uzsver, cik svarīga ir iedarbīga ES rīcība, lai paredzētu un tādējādi novērstu vai nosodītu nesadarbošanos, piemēram, ja personām, uz kurām attiecas Starptautiskās Krimināltiesas lēmumi par apcietināšanu, izsniedz uzaicinājumu un ja šādas personas netiek aizturētas vai nodotas tiesai; atkārtoti aicina ES un tās dalībvalstis laikus izpildīt visus Tiesas lūgumus sniegt palīdzību un sadarboties un cita starpā nodrošināt izdoto apcietināšanas lēmumu izpildi; atkārtoti apstiprina nepieciešamību Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ar EĀDD palīdzību izstrādāt iekšējās pamatnostādnes, nosakot rīcības kodeksu ES/dalībvalstu amatpersonu saziņai ar Starptautiskās Krimināltiesas meklētajām personām;

| 30. | pauž nopietnas bažas par budžeta apspriežu rezultātiem Statūtu dalībvalstu asamblejas 2011. gada 12.–21. decembrī rīkotajā 10. sesijā, kuru dēļ Tiesa varētu saņemt nepietiekamu finansējumu; pauž dziļu nožēlu par to, ka dažas Eiropas valstis, kas ir Romas statūtu dalībvalstis, atbalsta nemainīga budžeta/samazināta budžeta pieņemšanu, un par to, ka Asambleja nav piekritusi nodrošināt Tiesai pietiekamu finansējumu, lai tā efektīvi īstenotu savas pilnvaras tiesvedības jomā un stingri, godprātīgi, efektīvi un pamatoti nodrošinātu taisnīgumu; aicina ES dalībvalstis paust stingru atbalstu Tiesas darbībai Statūtu dalībvalstu asamblejas sanāksmē un noraidīt priekšlikumu atstāt nemainīgu Tiesas budžetu, kas apdraudētu tās spēju nodrošināt taisnīgumu un reaģēt uz jauniem apstākļiem; |
| --- | --- |

30.

pauž nopietnas bažas par budžeta apspriežu rezultātiem Statūtu dalībvalstu asamblejas 2011. gada 12.–21. decembrī rīkotajā 10. sesijā, kuru dēļ Tiesa varētu saņemt nepietiekamu finansējumu; pauž dziļu nožēlu par to, ka dažas Eiropas valstis, kas ir Romas statūtu dalībvalstis, atbalsta nemainīga budžeta/samazināta budžeta pieņemšanu, un par to, ka Asambleja nav piekritusi nodrošināt Tiesai pietiekamu finansējumu, lai tā efektīvi īstenotu savas pilnvaras tiesvedības jomā un stingri, godprātīgi, efektīvi un pamatoti nodrošinātu taisnīgumu; aicina ES dalībvalstis paust stingru atbalstu Tiesas darbībai Statūtu dalībvalstu asamblejas sanāksmē un noraidīt priekšlikumu atstāt nemainīgu Tiesas budžetu, kas apdraudētu tās spēju nodrošināt taisnīgumu un reaģēt uz jauniem apstākļiem;

| 31. | uzsver, ka ES atbalstu cīņai pret nesodāmību vajadzētu attiecināt uz vairākām iniciatīvām, kas cita starpā ietver šādus pasākumus: pielikt pūles, lai nodrošinātu Romas statūtu un Nolīguma par Starptautiskās Krimināltiesas privilēģijām un neaizskaramību (APIC) plašāku ratifikāciju un īstenošanu nolūkā panākt, lai Tiesa kļūtu par patiesi vispārēju un universālu tiesas iestādi; pielikt pūles, lai nodrošinātu pilnvērtīgu sadarbību ar Tiesu, cita starpā piemērojot attiecīgos dalībvalstu tiesību aktus par sadarbību un noslēdzot pamatnolīgumus ar Starptautisko Krimināltiesu par Tiesas spriedumu izpildi, kā arī lai nodrošinātu cietušo personu un liecinieku aizsardzību un pārvietošanu nolūkā atvieglot pienācīgu un savlaicīgu sadarbību ar Tiesu, un sniegt stingru politisko un diplomātisko atbalstu, jo īpaši attiecībā uz izdoto apcietināšanas lēmumu izpildi; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka ES atbalstu cīņai pret nesodāmību vajadzētu attiecināt uz vairākām iniciatīvām, kas cita starpā ietver šādus pasākumus: pielikt pūles, lai nodrošinātu Romas statūtu un Nolīguma par Starptautiskās Krimināltiesas privilēģijām un neaizskaramību (APIC) plašāku ratifikāciju un īstenošanu nolūkā panākt, lai Tiesa kļūtu par patiesi vispārēju un universālu tiesas iestādi; pielikt pūles, lai nodrošinātu pilnvērtīgu sadarbību ar Tiesu, cita starpā piemērojot attiecīgos dalībvalstu tiesību aktus par sadarbību un noslēdzot pamatnolīgumus ar Starptautisko Krimināltiesu par Tiesas spriedumu izpildi, kā arī lai nodrošinātu cietušo personu un liecinieku aizsardzību un pārvietošanu nolūkā atvieglot pienācīgu un savlaicīgu sadarbību ar Tiesu, un sniegt stingru politisko un diplomātisko atbalstu, jo īpaši attiecībā uz izdoto apcietināšanas lēmumu izpildi;

| 32. | uzsver, ka pēc “arābu pavasara” notikumiem papildus tiesu iestāžu neatkarības stiprināšanai ir svarīgi īstenot saskaņotu un sīki izstrādātu ES politiku attiecībā uz pārejas posma tiesiskumu, iesaistot arī Starptautisko Krimināltiesu kā pēdējās instances tiesu, lai palīdzētu valstīm pārejas posmā risināt jautājumus saistībā ar jau agrāk notikušajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un cīnīties pret nesodāmību, kā arī lai nepieļautu cilvēktiesību pārkāpumu atkārtošanos; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka pēc “arābu pavasara” notikumiem papildus tiesu iestāžu neatkarības stiprināšanai ir svarīgi īstenot saskaņotu un sīki izstrādātu ES politiku attiecībā uz pārejas posma tiesiskumu, iesaistot arī Starptautisko Krimināltiesu kā pēdējās instances tiesu, lai palīdzētu valstīm pārejas posmā risināt jautājumus saistībā ar jau agrāk notikušajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un cīnīties pret nesodāmību, kā arī lai nepieļautu cilvēktiesību pārkāpumu atkārtošanos;

| 33. | uzsver, ka digitālo pierādījumu iegūšana un ar cilvēktiesību pārkāpumiem saistīto attēlu izplatīšana var veicināt vispārējo cīņu pret nesodāmību; uzskata, ka ir vajadzīga palīdzība, lai nodrošinātu materiālu pieņemamību saskaņā ar starptautiskajām tiesībām (krimināltiesībām) un to kā pierādījumu izmantošanu tiesvedībā; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka digitālo pierādījumu iegūšana un ar cilvēktiesību pārkāpumiem saistīto attēlu izplatīšana var veicināt vispārējo cīņu pret nesodāmību; uzskata, ka ir vajadzīga palīdzība, lai nodrošinātu materiālu pieņemamību saskaņā ar starptautiskajām tiesībām (krimināltiesībām) un to kā pierādījumu izmantošanu tiesvedībā;

ES rīcība attiecībā uz starptautiskajām humanitārajām tiesībām

| 34. | atzinīgi vērtē to, ka 2011. gada ziņojumā par cilvēktiesībām un demokrātiju pirmo reizi iekļauta sadaļa, kas veltīta starptautiskajām humanitārajām tiesībām, kā arī ES centienus nodrošināt pārskatatbildību, dokumentējot jebkurus šo tiesību pārkāpumus un atbalstot pārskatatbildību veicinošus mehānismus, kā arī tās apņēmību apkarot piespiedu pazušanu, turpināt atbalstīt Starptautisko Krimināltiesu, arī turpmāk izmantot galvenos starptautisko humanitāro tiesību instrumentus, piespiest ievērot procesuālās pamatgarantijas attiecībā uz visām personām, kas aizturētas bruņotu konfliktu laikā, un atbalstīt starptautiskos instrumentus, kas paredzēti, lai novērstu briesmas, ko rada karadarbības sprādzienbīstamas paliekas, kasešu munīcija, pašdarināti spridzekļi un kājnieku mīnas; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē to, ka 2011. gada ziņojumā par cilvēktiesībām un demokrātiju pirmo reizi iekļauta sadaļa, kas veltīta starptautiskajām humanitārajām tiesībām, kā arī ES centienus nodrošināt pārskatatbildību, dokumentējot jebkurus šo tiesību pārkāpumus un atbalstot pārskatatbildību veicinošus mehānismus, kā arī tās apņēmību apkarot piespiedu pazušanu, turpināt atbalstīt Starptautisko Krimināltiesu, arī turpmāk izmantot galvenos starptautisko humanitāro tiesību instrumentus, piespiest ievērot procesuālās pamatgarantijas attiecībā uz visām personām, kas aizturētas bruņotu konfliktu laikā, un atbalstīt starptautiskos instrumentus, kas paredzēti, lai novērstu briesmas, ko rada karadarbības sprādzienbīstamas paliekas, kasešu munīcija, pašdarināti spridzekļi un kājnieku mīnas;

| 35. | tomēr pauž nožēlu par to, ka vispārējā izpratne par ES pamatnostādnēm un to īstenošanu, lai panāktu atbilstību starptautiskajām humanitārajām tiesībām, ir ievērojami zemāka nekā citu pamatnostādņu gadījumā; aicina ES piešķirt lielāku politisku nozīmi un veltīt vairāk resursu šo pamatnostādņu īstenošanai, jo īpaši nodrošinot starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu krīzes novēršanas operācijās, kā arī aktīvi apkarojot nesodāmību un panākot, ka cilvēki atbild par savu rīcību; |
| --- | --- |

35.

tomēr pauž nožēlu par to, ka vispārējā izpratne par ES pamatnostādnēm un to īstenošanu, lai panāktu atbilstību starptautiskajām humanitārajām tiesībām, ir ievērojami zemāka nekā citu pamatnostādņu gadījumā; aicina ES piešķirt lielāku politisku nozīmi un veltīt vairāk resursu šo pamatnostādņu īstenošanai, jo īpaši nodrošinot starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu krīzes novēršanas operācijās, kā arī aktīvi apkarojot nesodāmību un panākot, ka cilvēki atbild par savu rīcību;

| 36. | atgādina – lai nepieļautu cilvēktiesību pārkāpumus, starptautisko tiesību ievērošanai jābūt visu ES stratēģiju cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanai pasaulē pamatā, jo īpaši ES attiecībās ar partneriem, kas ir iesaistīti bruņotos vai iesaldētos konfliktos; atgādina, ka saskaņā ar ES kopējo nostāju jautājumā par ieroču eksportu ES ir jāpārtrauc jebkāda atbalsta, proti, finansiālā, loģistikas vai taktiskā atbalsta, sniegšana konfliktos iesaistītajām pusēm, attiecinot to arī uz ieroču, munīcijas un cita militārā aprīkojuma piegādi; |
| --- | --- |

36.

atgādina – lai nepieļautu cilvēktiesību pārkāpumus, starptautisko tiesību ievērošanai jābūt visu ES stratēģiju cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanai pasaulē pamatā, jo īpaši ES attiecībās ar partneriem, kas ir iesaistīti bruņotos vai iesaldētos konfliktos; atgādina, ka saskaņā ar ES kopējo nostāju jautājumā par ieroču eksportu ES ir jāpārtrauc jebkāda atbalsta, proti, finansiālā, loģistikas vai taktiskā atbalsta, sniegšana konfliktos iesaistītajām pusēm, attiecinot to arī uz ieroču, munīcijas un cita militārā aprīkojuma piegādi;

| 37. | turklāt uzsver vajadzību panākt, ka jautājums par cīņu pret nesodāmību saistībā ar noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un genocīdu tiek sistemātiski risināts ES divpusējās attiecībās ar konkrētām valstīm, cita starpā iekļaujot to publiskos paziņojumos, un ka ES konsekventāk risina nesodāmības jautājumu daudzpusējā līmenī, piemēram, ANO Ģenerālajā asamblejā un Cilvēktiesību padomē |
| --- | --- |

37.

turklāt uzsver vajadzību panākt, ka jautājums par cīņu pret nesodāmību saistībā ar noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un genocīdu tiek sistemātiski risināts ES divpusējās attiecībās ar konkrētām valstīm, cita starpā iekļaujot to publiskos paziņojumos, un ka ES konsekventāk risina nesodāmības jautājumu daudzpusējā līmenī, piemēram, ANO Ģenerālajā asamblejā un Cilvēktiesību padomē

| 38. | atkārtoti apliecina savu apņēmību ievērot principu “Pienākums aizsargāt” (R2P), uzsverot, ka ir svarīgi panākt, lai starptautiskā sabiedrība, cita starpā ES, uzņemtos atbildību, vēršoties pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs, ja šo valstu valdības nespēj vai nevēlas aizsargāt savus pilsoņus; uzsver, ka šāda starptautiskās sabiedrības rīcība nozīmē humanitāru iejaukšanos un atbilstīgu diplomātisko spiedienu un ka kolektīva spēka lietošana ANO aizgādībā vai saskaņā ar ANO pilnvarojumu ir galējs līdzeklis; mudina ES aktīvi iesaistīties un atbalstīt steidzamas reformas īstenošanu ANO Drošības padomē, lai novērstu šķēršļus R2P principa piemērošanai; |
| --- | --- |

38.

atkārtoti apliecina savu apņēmību ievērot principu “Pienākums aizsargāt” (R2P), uzsverot, ka ir svarīgi panākt, lai starptautiskā sabiedrība, cita starpā ES, uzņemtos atbildību, vēršoties pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs, ja šo valstu valdības nespēj vai nevēlas aizsargāt savus pilsoņus; uzsver, ka šāda starptautiskās sabiedrības rīcība nozīmē humanitāru iejaukšanos un atbilstīgu diplomātisko spiedienu un ka kolektīva spēka lietošana ANO aizgādībā vai saskaņā ar ANO pilnvarojumu ir galējs līdzeklis; mudina ES aktīvi iesaistīties un atbalstīt steidzamas reformas īstenošanu ANO Drošības padomē, lai novērstu šķēršļus R2P principa piemērošanai;

| 39. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē Eiropas Savienības un dažu ES dalībvalstu rīcību, kas 2011. gadā uzņēmās vadību, novēršot vardarbību pret civiliedzīvotājiem Lībijā, bet pauž nožēlu par saskaņotas reaģēšanas trūkumu ES līmenī; |
| --- | --- |

39.

šajā sakarībā atzinīgi vērtē Eiropas Savienības un dažu ES dalībvalstu rīcību, kas 2011. gadā uzņēmās vadību, novēršot vardarbību pret civiliedzīvotājiem Lībijā, bet pauž nožēlu par saskaņotas reaģēšanas trūkumu ES līmenī;

| 40. | pauž nopietnas bažas par cilvēktiesību stāvokli Lībijā, proti, attiecībā uz apcietinājuma apstākļiem un to, kā pret apcietinātajiem izturas dažādi militārie spēki, pār kuriem pagaidu valdībai nav efektīvas un nopietnas kontroles, un aicina starptautisko sabiedrību nezaudēt modrību un sniegt palīdzību, kā to 2012. gada 25. janvārī ANO Drošības padomē aicināja augstā komisāre cilvēktiesību jautājumos; |
| --- | --- |

40.

pauž nopietnas bažas par cilvēktiesību stāvokli Lībijā, proti, attiecībā uz apcietinājuma apstākļiem un to, kā pret apcietinātajiem izturas dažādi militārie spēki, pār kuriem pagaidu valdībai nav efektīvas un nopietnas kontroles, un aicina starptautisko sabiedrību nezaudēt modrību un sniegt palīdzību, kā to 2012. gada 25. janvārī ANO Drošības padomē aicināja augstā komisāre cilvēktiesību jautājumos;

| 41. | norāda uz Eiropas Savienības un starptautiskās sabiedrības veiktajiem centieniem Sīrijā, bet pauž nožēlu, ka šie centieni nav vainagojušies ar situācijas uzlabošanos šajā valstī; atkārtoti pauž nopietnas bažas par stāvokli Sīrijā un jo īpaši par ieilgušo ārkārtas situāciju cilvēktiesību un humanitārajā jomā; stingri nosoda plaši izplatītās varmācīgās represijas un sistemātiskos cilvēktiesību un pamatbrīvību pārkāpumus, ko Sīrijas režīms vērš pret valsts iedzīvotājiem, tostarp bērniem un sievietēm; aicina Sīrijas varas iestādes nekavējoties izbeigt cilvēktiesību pārkāpumus un pildīt savas saistības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām cilvēktiesību jomā, lai nodrošinātu miermīlīgu pāreju uz demokrātiju; atkārtoti pauž stingru atbalstu ANO un Arābu valstu līgas īpašajam sūtnim un mudina ANO Drošības padomi veikt vajadzīgos pasākumus, lai izbeigtu civiliedzīvotāju slepkavošanu, kā arī saukt pie atbildības Starptautiskajā Krimināltiesā personas, kuras vainīgas smagos kara noziegumos un cilvēktiesību pārkāpumos Sīrijā; |
| --- | --- |

41.

norāda uz Eiropas Savienības un starptautiskās sabiedrības veiktajiem centieniem Sīrijā, bet pauž nožēlu, ka šie centieni nav vainagojušies ar situācijas uzlabošanos šajā valstī; atkārtoti pauž nopietnas bažas par stāvokli Sīrijā un jo īpaši par ieilgušo ārkārtas situāciju cilvēktiesību un humanitārajā jomā; stingri nosoda plaši izplatītās varmācīgās represijas un sistemātiskos cilvēktiesību un pamatbrīvību pārkāpumus, ko Sīrijas režīms vērš pret valsts iedzīvotājiem, tostarp bērniem un sievietēm; aicina Sīrijas varas iestādes nekavējoties izbeigt cilvēktiesību pārkāpumus un pildīt savas saistības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām cilvēktiesību jomā, lai nodrošinātu miermīlīgu pāreju uz demokrātiju; atkārtoti pauž stingru atbalstu ANO un Arābu valstu līgas īpašajam sūtnim un mudina ANO Drošības padomi veikt vajadzīgos pasākumus, lai izbeigtu civiliedzīvotāju slepkavošanu, kā arī saukt pie atbildības Starptautiskajā Krimināltiesā personas, kuras vainīgas smagos kara noziegumos un cilvēktiesību pārkāpumos Sīrijā;

| 42. | atzinīgi vērtē jauno ES Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa iniciatīvu, kas sākotnējā programmas īstenošanas laikā no 2014. līdz 2020. gadam nodrošinās iespēju aptuveni 10  000 eiropiešu piedalīties humānās palīdzības operācijās tādās vietās, kurās palīdzība visvairāk nepieciešama, un paust Eiropas solidaritāti, praktiski palīdzot kopienām, kas cietušas dabas vai cilvēka izraisītās katastrofās; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē jauno ES Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa iniciatīvu, kas sākotnējā programmas īstenošanas laikā no 2014. līdz 2020. gadam nodrošinās iespēju aptuveni 10  000 eiropiešu piedalīties humānās palīdzības operācijās tādās vietās, kurās palīdzība visvairāk nepieciešama, un paust Eiropas solidaritāti, praktiski palīdzot kopienām, kas cietušas dabas vai cilvēka izraisītās katastrofās;

| 43. | uzskata, ka no privātajiem militārajiem un drošības uzņēmumiem (PMDU) jāprasa atbildība par cilvēktiesību un humanitāro tiesību pārkāpumiem, ko izdarījuši to darbinieki; ņemot vērā PMDU plašo izmantošanu, aicina ES un dalībvalstis aktīvāk meklēt pārliecinošu regulējumu, lai novērstu juridiskās nepilnības atbildības jautājumā; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka no privātajiem militārajiem un drošības uzņēmumiem (PMDU) jāprasa atbildība par cilvēktiesību un humanitāro tiesību pārkāpumiem, ko izdarījuši to darbinieki; ņemot vērā PMDU plašo izmantošanu, aicina ES un dalībvalstis aktīvāk meklēt pārliecinošu regulējumu, lai novērstu juridiskās nepilnības atbildības jautājumā;

Eiropas kaimiņattiecību politika un “arābu pavasaris”

| 44. | uzsver arābu pasaulē 2011. gadā notikušo nemieru lielo nozīmi gan kā brīvības, taisnīguma un cilvēka cieņas alku izpausmi, gan kā lielu izaicinājumu ES politikai šajā reģionā un citur pasaulē; atzīst, ka ES ir palielinājusi savu politisko iesaistīšanos gan austrumu, gan dienvidu kaimiņattiecībās, bet uzsver vajadzību mācīties no pagātnes politiskajām kļūdām un izstrādāt jaunu politiku, kas būtu saistīta ar cilvēktiesību ievērošanu un atbalstu demokrātiskām vērtībām; |
| --- | --- |

44.

uzsver arābu pasaulē 2011. gadā notikušo nemieru lielo nozīmi gan kā brīvības, taisnīguma un cilvēka cieņas alku izpausmi, gan kā lielu izaicinājumu ES politikai šajā reģionā un citur pasaulē; atzīst, ka ES ir palielinājusi savu politisko iesaistīšanos gan austrumu, gan dienvidu kaimiņattiecībās, bet uzsver vajadzību mācīties no pagātnes politiskajām kļūdām un izstrādāt jaunu politiku, kas būtu saistīta ar cilvēktiesību ievērošanu un atbalstu demokrātiskām vērtībām;

| 45. | atzinīgi vērtē to, ka ES dienvidu kaimiņattiecību politikā tiek uzsvērta savstarpēja atbildība un kopīgas saistības attiecībā uz tādām universālām vērtībām kā cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums; aicina ES ievērot konsekventu pieeju cilvēktiesībām gan dienvidos, gan austrumos; uzsver vajadzību austrumos izvairīties no tādām pašām politiskām kļūdām, kādas tika pieļautas dienvidos pirms 2011. gada “arābu pavasara”; |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē to, ka ES dienvidu kaimiņattiecību politikā tiek uzsvērta savstarpēja atbildība un kopīgas saistības attiecībā uz tādām universālām vērtībām kā cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums; aicina ES ievērot konsekventu pieeju cilvēktiesībām gan dienvidos, gan austrumos; uzsver vajadzību austrumos izvairīties no tādām pašām politiskām kļūdām, kādas tika pieļautas dienvidos pirms 2011. gada “arābu pavasara”;

| 46. | atgādina Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par stāvokli Rietumsahārā (12) un 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā, tostarp arī ietekmi uz ES politikas stratēģiju cilvēktiesību jomā (13); pauž bažas par stāvokļa pasliktināšanos cilvēktiesību jomā Rietumsahārā; pieprasa ievērot Rietumsahāras iedzīvotāju pamattiesības, tostarp biedrošanās brīvību, vārda brīvību un tiesības uz demonstrācijām; prasa atbrīvot visus Rietumsahāras politieslodzītos; prasa ielaist šajā teritorijā neatkarīgus novērotājus, NVO un plašsaziņas līdzekļu pārstāvjus; atkārtoti pauž atbalstu tam, lai izveidotu starptautisku mehānismu cilvēktiesību ievērošanas uzraudzībai Rietumsahārā; atbalsta taisnīgu un stabilu konflikta noregulējumu, pamatojoties uz Rietumsahāras iedzīvotāju pašnoteikšanās tiesībām saskaņā ar attiecīgajām Apvienoto Nāciju Organizācijas rezolūcijām; |
| --- | --- |

46.

atgādina Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par stāvokli Rietumsahārā (12) un 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā, tostarp arī ietekmi uz ES politikas stratēģiju cilvēktiesību jomā (13); pauž bažas par stāvokļa pasliktināšanos cilvēktiesību jomā Rietumsahārā; pieprasa ievērot Rietumsahāras iedzīvotāju pamattiesības, tostarp biedrošanās brīvību, vārda brīvību un tiesības uz demonstrācijām; prasa atbrīvot visus Rietumsahāras politieslodzītos; prasa ielaist šajā teritorijā neatkarīgus novērotājus, NVO un plašsaziņas līdzekļu pārstāvjus; atkārtoti pauž atbalstu tam, lai izveidotu starptautisku mehānismu cilvēktiesību ievērošanas uzraudzībai Rietumsahārā; atbalsta taisnīgu un stabilu konflikta noregulējumu, pamatojoties uz Rietumsahāras iedzīvotāju pašnoteikšanās tiesībām saskaņā ar attiecīgajām Apvienoto Nāciju Organizācijas rezolūcijām;

| 47. | uzsver, ka sieviešu lomai un viņu pilntiesīgai līdzdalībai politisko un ekonomisko lēmumu pieņemšanā ir būtiska nozīme, jo īpaši pēckara miera veidošanas procesos, sarunās par pāreju uz demokrātiju un konfliktu risināšanas, samierināšanas un stabilizācijas procesos, lai veicinātu izpratni un pievērstu uzmanību šim jautājumam ar mērķi novērst sieviešu diskrimināciju daudzās trešās valstīs, kurās notiek pāreja uz demokrātiju; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka sieviešu lomai un viņu pilntiesīgai līdzdalībai politisko un ekonomisko lēmumu pieņemšanā ir būtiska nozīme, jo īpaši pēckara miera veidošanas procesos, sarunās par pāreju uz demokrātiju un konfliktu risināšanas, samierināšanas un stabilizācijas procesos, lai veicinātu izpratni un pievērstu uzmanību šim jautājumam ar mērķi novērst sieviešu diskrimināciju daudzās trešās valstīs, kurās notiek pāreja uz demokrātiju;

| 48. | atkārtoti pauž viedokli, ka pieejai “lielāks atbalsts lielākām reformām” ir jābalstās uz skaidri formulētiem kritērijiem, kuriem var piemērot konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, pārredzamus un noteiktā termiņā īstenojamus standartus; aicina EĀDD un Komisiju sistemātiski izmantot šo pieeju kaimiņattiecību politikas progresa ziņojumos; |
| --- | --- |

48.

atkārtoti pauž viedokli, ka pieejai “lielāks atbalsts lielākām reformām” ir jābalstās uz skaidri formulētiem kritērijiem, kuriem var piemērot konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, pārredzamus un noteiktā termiņā īstenojamus standartus; aicina EĀDD un Komisiju sistemātiski izmantot šo pieeju kaimiņattiecību politikas progresa ziņojumos;

| 49. | atzinīgi vērtē to, ka ES aizvien biežāk uzrunā pilsonisko sabiedrību, un uzsver, ka pilsoniskajai sabiedrībai sistemātiskāk un regulārāk jāpiedalās valstu cilvēktiesību stratēģijas izstrādē un novērtēšanā, lai ES politikā pienācīgi īstenotu pieeju “lielāks atbalsts lielākām reformām”; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē to, ka ES aizvien biežāk uzrunā pilsonisko sabiedrību, un uzsver, ka pilsoniskajai sabiedrībai sistemātiskāk un regulārāk jāpiedalās valstu cilvēktiesību stratēģijas izstrādē un novērtēšanā, lai ES politikā pienācīgi īstenotu pieeju “lielāks atbalsts lielākām reformām”;

| 50. | atzinīgi vērtē arī pasākumus, kas veikti saskaņā ar austrumu partnerattiecību iniciatīvu cilvēktiesību, demokrātijas, pamatbrīvību un tiesiskuma veicināšanai partnervalstīs; aicina Eiropas Savienību izmantot tās dalībvalstu pārejas posma pieredzi ceļā no autoritāra uz demokrātisku režīmu un iemiesot gūto pieredzi konkrētās, uz rezultātiem orientētās programmās Savienības austrumu partnervalstīs; mudina ES ieņemt aktīvāku un saskanīgāku nostāju attiecībā uz cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma veicināšanu partnervalstīs; |
| --- | --- |

50.

atzinīgi vērtē arī pasākumus, kas veikti saskaņā ar austrumu partnerattiecību iniciatīvu cilvēktiesību, demokrātijas, pamatbrīvību un tiesiskuma veicināšanai partnervalstīs; aicina Eiropas Savienību izmantot tās dalībvalstu pārejas posma pieredzi ceļā no autoritāra uz demokrātisku režīmu un iemiesot gūto pieredzi konkrētās, uz rezultātiem orientētās programmās Savienības austrumu partnervalstīs; mudina ES ieņemt aktīvāku un saskanīgāku nostāju attiecībā uz cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma veicināšanu partnervalstīs;

| 51. | tomēr pauž nožēlu par to, ka austrumu partnerattiecību politika reizēm tiek nepareizi izprasta, pārvēršoties par visatļautības, piedošanas un dubultstandartu politiku, ko bieži īsteno attiecībās ar austrumu partnervalstīm; |
| --- | --- |

51.

tomēr pauž nožēlu par to, ka austrumu partnerattiecību politika reizēm tiek nepareizi izprasta, pārvēršoties par visatļautības, piedošanas un dubultstandartu politiku, ko bieži īsteno attiecībās ar austrumu partnervalstīm;

| 52. | joprojām ir ārkārtīgi nobažījies par demokrātijas, tiesiskuma un pamatbrīvību trūkumu un cilvēktiesību neievērošanu Baltkrievijā, vienīgajā Eiropas kaimiņvalstī, kas pilnā mērā nepiedalās austrumu kaimiņattiecībās un Euronest parlamentārās asamblejas darbā, jo īpaši pēc 2010. gada prezidenta vēlēšanām un tām sekojošajās protestētāju un politiskās opozīcijas vardarbīgas apspiešanas, kā arī aktīvistu tiesas procesiem 2011. gadā, kas neatbilda starptautiskajām normām, jo viņiem tika piespriests nesamērīgi bargs sods; atzinīgi vērtē ES vienotību, reaģējot uz ES diplomātu izraidīšanu no Baltkrievijas 2012. gada februārī; mudina Savienību un visas tās dalībvalstis arī turpmāk īstenot saskanīgu un konsekventu politiku pret Baltkrieviju un izdarīt spiedienu uz tās politisko režīmu, cita starpā nosakot sankcijas attiecīgajām amatpersonām, vienlaikus atbalstot pilsonisko sabiedrību ar tādu pasākumu palīdzību kā lielāki vīzu izsniegšanas atvieglojumi, plašākas apmācības un citas apmaiņas iespējas; pauž nopietnas bažas par Ales Bialiatski, kas atrodas apcietinājumā kopš 2011. gada 4. augusta; pauž nožēlu par Polijas un Lietuvas amatpersonu rīcību, kuras, nododot bankas informāciju, veicināja Ales Bialiatski apcietināšanu un pieprasa darīt visu iespējamo no ES puses, lai šādas kļūdas turpmāk vairs nepieļautu; |
| --- | --- |

52.

joprojām ir ārkārtīgi nobažījies par demokrātijas, tiesiskuma un pamatbrīvību trūkumu un cilvēktiesību neievērošanu Baltkrievijā, vienīgajā Eiropas kaimiņvalstī, kas pilnā mērā nepiedalās austrumu kaimiņattiecībās un Euronest parlamentārās asamblejas darbā, jo īpaši pēc 2010. gada prezidenta vēlēšanām un tām sekojošajās protestētāju un politiskās opozīcijas vardarbīgas apspiešanas, kā arī aktīvistu tiesas procesiem 2011. gadā, kas neatbilda starptautiskajām normām, jo viņiem tika piespriests nesamērīgi bargs sods; atzinīgi vērtē ES vienotību, reaģējot uz ES diplomātu izraidīšanu no Baltkrievijas 2012. gada februārī; mudina Savienību un visas tās dalībvalstis arī turpmāk īstenot saskanīgu un konsekventu politiku pret Baltkrieviju un izdarīt spiedienu uz tās politisko režīmu, cita starpā nosakot sankcijas attiecīgajām amatpersonām, vienlaikus atbalstot pilsonisko sabiedrību ar tādu pasākumu palīdzību kā lielāki vīzu izsniegšanas atvieglojumi, plašākas apmācības un citas apmaiņas iespējas; pauž nopietnas bažas par Ales Bialiatski, kas atrodas apcietinājumā kopš 2011. gada 4. augusta; pauž nožēlu par Polijas un Lietuvas amatpersonu rīcību, kuras, nododot bankas informāciju, veicināja Ales Bialiatski apcietināšanu un pieprasa darīt visu iespējamo no ES puses, lai šādas kļūdas turpmāk vairs nepieļautu;

| 53. | mudina ES izmantot vienlīdz konsekventu pieeju cilvēktiesību pārkāpumiem visās trešās valstīs, gan partnervalstīs, gan valstīs, ar kurām ES ir mazāk attīstītas attiecības; pieprasa ES nepārprotami norādīt uz cilvēktiesību pārkāpumiem un nosodīt tos vienmēr un visur, kur tie notiek, neatkarīgi no tā, cik stratēģiski nozīmīgas ir partnerattiecības ar attiecīgo valsti; uzsver, ka ES vajadzētu izmantot finansiālu atbalsts un ekonomiskās attiecības kā sviras mehānismu, lai nodrošinātu, ka visi tās partneri ievēro cilvēktiesību vispārējās vērtības; |
| --- | --- |

53.

mudina ES izmantot vienlīdz konsekventu pieeju cilvēktiesību pārkāpumiem visās trešās valstīs, gan partnervalstīs, gan valstīs, ar kurām ES ir mazāk attīstītas attiecības; pieprasa ES nepārprotami norādīt uz cilvēktiesību pārkāpumiem un nosodīt tos vienmēr un visur, kur tie notiek, neatkarīgi no tā, cik stratēģiski nozīmīgas ir partnerattiecības ar attiecīgo valsti; uzsver, ka ES vajadzētu izmantot finansiālu atbalsts un ekonomiskās attiecības kā sviras mehānismu, lai nodrošinātu, ka visi tās partneri ievēro cilvēktiesību vispārējās vērtības;

ES politika, atbalstot demokratizāciju un vēlēšanas

| 54. | uzsver cilvēktiesību un demokrātijas savstarpēji pastiprinošo ietekmi, jo, tikai ievērojot cilvēktiesības, sabiedrība var veidot brīvu politisko telpu, kas vajadzīga mierīgai un demokrātiskai līdzāspastāvēšanai; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka ES pievērš lielāku uzmanību demokrātijas atbalstam, par ko liecina Eiropas Demokrātijas fonda nesenā izveide; |
| --- | --- |

54.

uzsver cilvēktiesību un demokrātijas savstarpēji pastiprinošo ietekmi, jo, tikai ievērojot cilvēktiesības, sabiedrība var veidot brīvu politisko telpu, kas vajadzīga mierīgai un demokrātiskai līdzāspastāvēšanai; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka ES pievērš lielāku uzmanību demokrātijas atbalstam, par ko liecina Eiropas Demokrātijas fonda nesenā izveide;

| 55. | uzsver, ka ir vajadzīga ilgtermiņa pieeja visam vēlēšanu ciklam, lai īstenotu turpmākos pasākumus pēc ES vēlēšanu novērošanas misiju ziņojumiem un ieteikumiem; uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt reālistiskus un īstenojamus ieteikumus un nodrošināt, lai šos ieteikumus uzrauga un lai tie kļūst par daļu no ES delegāciju politiskā dialoga un sniegtās palīdzības; uzskata, ka Parlamenta pastāvīgajām delegācijām un apvienotajām parlamentārajām asamblejām būtu jāuzņemas lielāka atbildība šo ieteikumu turpmākajā uzraudzībā un cilvēktiesību un demokrātijas jomā panāktā progresa analīzē; mudina ES vēlēšanu novērošanas misijas uzlabot koordināciju ar citām starptautiskajām vēlēšanu novērošanas misijām, lai sekmētu ES rīcības saskaņotību šajā jomā; uzsver, ka ES ir jāveic ieguldījumi vietējo novērotāju izglītošanā, lai izveidotu ilgtspējīgus un autonomus vēlēšanu procesus trešās valstīs; uzsver – lai nodrošinātu pāreju uz demokrātiju un panāktu progresu cilvēktiesību veicināšanā, ir vajadzīga ilgtermiņa stratēģija, kas var arī nesniegt redzamus rezultātus īstermiņā; tādēļ mudina Komisiju un EĀDD rūpīgi uzraudzīt vairāk nekā vienu vēlēšanu ciklu, izmantojot ES vēlēšanu novērošanas misijas valstīs, kurās notiek pāreja no autoritāra režīma uz demokrātiju, vai valstīs, kurās demokratizācijas gaitā ir konstatēti nopietni pārkāpumi; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka ir vajadzīga ilgtermiņa pieeja visam vēlēšanu ciklam, lai īstenotu turpmākos pasākumus pēc ES vēlēšanu novērošanas misiju ziņojumiem un ieteikumiem; uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt reālistiskus un īstenojamus ieteikumus un nodrošināt, lai šos ieteikumus uzrauga un lai tie kļūst par daļu no ES delegāciju politiskā dialoga un sniegtās palīdzības; uzskata, ka Parlamenta pastāvīgajām delegācijām un apvienotajām parlamentārajām asamblejām būtu jāuzņemas lielāka atbildība šo ieteikumu turpmākajā uzraudzībā un cilvēktiesību un demokrātijas jomā panāktā progresa analīzē; mudina ES vēlēšanu novērošanas misijas uzlabot koordināciju ar citām starptautiskajām vēlēšanu novērošanas misijām, lai sekmētu ES rīcības saskaņotību šajā jomā; uzsver, ka ES ir jāveic ieguldījumi vietējo novērotāju izglītošanā, lai izveidotu ilgtspējīgus un autonomus vēlēšanu procesus trešās valstīs; uzsver – lai nodrošinātu pāreju uz demokrātiju un panāktu progresu cilvēktiesību veicināšanā, ir vajadzīga ilgtermiņa stratēģija, kas var arī nesniegt redzamus rezultātus īstermiņā; tādēļ mudina Komisiju un EĀDD rūpīgi uzraudzīt vairāk nekā vienu vēlēšanu ciklu, izmantojot ES vēlēšanu novērošanas misijas valstīs, kurās notiek pāreja no autoritāra režīma uz demokrātiju, vai valstīs, kurās demokratizācijas gaitā ir konstatēti nopietni pārkāpumi;

| 56. | atkārtoti aicina Padomi un Komisiju izstrādāt saskaņotu ilgtermiņa stratēģiju katrai ES vēlēšanu novērošanas misijai, pēc tam divus gadus pēc misijas novērtēt demokratizācijas gaitā panākto progresu, šajā procesā pienācīgi iesaistot attiecīgās vēlēšanu novērošanas misijas vadītāju, un šo novērtējumu iesniegt Parlamenta ikgadējo cilvēktiesību debašu laikā ar Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi; atgādina par Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves apņēmību vēlēšanu novērošanas misijās pievērst uzmanību sieviešu un mazākumtautību pārstāvju, kā arī invalīdu līdzdalībai gan kā kandidātiem, gan arī vēlētājiem; |
| --- | --- |

56.

atkārtoti aicina Padomi un Komisiju izstrādāt saskaņotu ilgtermiņa stratēģiju katrai ES vēlēšanu novērošanas misijai, pēc tam divus gadus pēc misijas novērtēt demokratizācijas gaitā panākto progresu, šajā procesā pienācīgi iesaistot attiecīgās vēlēšanu novērošanas misijas vadītāju, un šo novērtējumu iesniegt Parlamenta ikgadējo cilvēktiesību debašu laikā ar Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi; atgādina par Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves apņēmību vēlēšanu novērošanas misijās pievērst uzmanību sieviešu un mazākumtautību pārstāvju, kā arī invalīdu līdzdalībai gan kā kandidātiem, gan arī vēlētājiem;

| 57. | uzsver, ka ES jāsadarbojas ar politiskajām partijām, lai dalībniekiem būtu iespēja apmainītos ar līdzekļiem un metodēm, ko var izmantot, veidojot ciešāku saikni ar sabiedrību, rīkojot konkurētspējīgas priekšvēlēšanu kampaņas un nodrošinot efektīvāku darbu parlamentā; uzsver, ka demokratizācija ir process, kurā arī jāiesaista pilsoņi, vietējās kustības un pilsoniskā sabiedrība; tādēļ uzskata, ka ES vajadzētu finansēt programmas, kas veicina sabiedrības līdzdalību, vēlētāju izglītošanu, propagandas pasākumu rīkošanu un atbalsta preses un vārda brīvību, kā arī kopumā palīdz pilsoņiem nodrošināt politisko uzraudzību un izmantot savas tiesības; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka ES jāsadarbojas ar politiskajām partijām, lai dalībniekiem būtu iespēja apmainītos ar līdzekļiem un metodēm, ko var izmantot, veidojot ciešāku saikni ar sabiedrību, rīkojot konkurētspējīgas priekšvēlēšanu kampaņas un nodrošinot efektīvāku darbu parlamentā; uzsver, ka demokratizācija ir process, kurā arī jāiesaista pilsoņi, vietējās kustības un pilsoniskā sabiedrība; tādēļ uzskata, ka ES vajadzētu finansēt programmas, kas veicina sabiedrības līdzdalību, vēlētāju izglītošanu, propagandas pasākumu rīkošanu un atbalsta preses un vārda brīvību, kā arī kopumā palīdz pilsoņiem nodrošināt politisko uzraudzību un izmantot savas tiesības;

| 58. | uzskata, ka atbilstīgai sieviešu līdzdalībai politikā un valdībā ir ļoti liela nozīme, lai veidotu un saglabātu demokrātiju; tādēļ uzsver, ka ES programmās cilvēktiesību un demokratizācijas jomā priekšroka jādod sieviešu spēju veidošanai un attīstīšanai likumdevējās iestādēs, politiskajās partijās un pilsoniskajā sabiedrībā, lai sievietes kļūtu par vadītājām un aktīvām un informētām pilsonēm; uzskata, ka ES jāturpina atbalstīt un iedrošināt sievietes kandidēt uz politiskiem amatiem un aktīvi piedalīties visās sabiedriskās un politiskās dzīves jomās; norāda, ka sieviešu pilntiesīga dalība politikā neaprobežojas ar statistikas mērķu sasniegšanu attiecībā uz kandidātu un ievēlēto amatpersonu skaitu un ka dzimumu līdztiesības nodrošināšana nozīmē sieviešu tiesību ievērošanu politikas veidošanas laikā un sieviešu brīvu un efektīvu dalību visos sabiedriskās, politiskās un ekonomiskās dzīves aspektos; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka atbilstīgai sieviešu līdzdalībai politikā un valdībā ir ļoti liela nozīme, lai veidotu un saglabātu demokrātiju; tādēļ uzsver, ka ES programmās cilvēktiesību un demokratizācijas jomā priekšroka jādod sieviešu spēju veidošanai un attīstīšanai likumdevējās iestādēs, politiskajās partijās un pilsoniskajā sabiedrībā, lai sievietes kļūtu par vadītājām un aktīvām un informētām pilsonēm; uzskata, ka ES jāturpina atbalstīt un iedrošināt sievietes kandidēt uz politiskiem amatiem un aktīvi piedalīties visās sabiedriskās un politiskās dzīves jomās; norāda, ka sieviešu pilntiesīga dalība politikā neaprobežojas ar statistikas mērķu sasniegšanu attiecībā uz kandidātu un ievēlēto amatpersonu skaitu un ka dzimumu līdztiesības nodrošināšana nozīmē sieviešu tiesību ievērošanu politikas veidošanas laikā un sieviešu brīvu un efektīvu dalību visos sabiedriskās, politiskās un ekonomiskās dzīves aspektos;

| 59. | atgādina, ka leģitīmu demokrātijas pamatu un pareizi funkcionējošas pilsoniskās sabiedrības veidošana, kā arī demokrātiskas, uz tiesiskumu balstītas kopienas radīšana ir ilgtermiņa process, kurš jāsāk attīstīt no apakšas un kuram ir vajadzīgs valsts, reģionālais, vietējais un starptautiskais atbalsts; |
| --- | --- |

59.

atgādina, ka leģitīmu demokrātijas pamatu un pareizi funkcionējošas pilsoniskās sabiedrības veidošana, kā arī demokrātiskas, uz tiesiskumu balstītas kopienas radīšana ir ilgtermiņa process, kurš jāsāk attīstīt no apakšas un kuram ir vajadzīgs valsts, reģionālais, vietējais un starptautiskais atbalsts;

| 60. | atzinīgi vērtē Demokrātijas atbalsta direktorāta izveidi Eiropas Parlamentā un tā Vēlēšanu koordinācijas grupas (ECG), ko pārveidoja par Demokrātijas atbalsta un vēlēšanu koordinācijas grupu (DSECG), pilnvaru paplašināšanu; gaida, ka Parlamenta demokrātijas atbalsta pasākumi, tajos iesaistot politiskās grupas, saņems vēl lielāku palīdzību, jo īpaši no Parlamentārās demokrātijas veicināšanas biroja un tā Vēlēšanu novērošanas nodaļas; |
| --- | --- |

60.

atzinīgi vērtē Demokrātijas atbalsta direktorāta izveidi Eiropas Parlamentā un tā Vēlēšanu koordinācijas grupas (ECG), ko pārveidoja par Demokrātijas atbalsta un vēlēšanu koordinācijas grupu (DSECG), pilnvaru paplašināšanu; gaida, ka Parlamenta demokrātijas atbalsta pasākumi, tajos iesaistot politiskās grupas, saņems vēl lielāku palīdzību, jo īpaši no Parlamentārās demokrātijas veicināšanas biroja un tā Vēlēšanu novērošanas nodaļas;

Cilvēktiesību dialogs un apspriedes ar trešām valstīm

| 61. | atzīst, ka cilvēktiesību dialogam ar trešām valstīm ir lielas iespējas, jo īpaši, ja to prasmīgi savieno ar valstu cilvēktiesību stratēģijas īstenošanu; uzsver, ka šo dialogu tomēr nevajadzētu izmantot, lai citā, augstākā politiskā dialoga līmenī, piemēram, augstākā līmeņa sanāksmēs, cilvēktiesībām veltītu mazāk uzmanības; turklāt mudina cilvēktiesību apsvērumiem piešķirt izšķirošo nozīmi mūsu attiecībās ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

61.

atzīst, ka cilvēktiesību dialogam ar trešām valstīm ir lielas iespējas, jo īpaši, ja to prasmīgi savieno ar valstu cilvēktiesību stratēģijas īstenošanu; uzsver, ka šo dialogu tomēr nevajadzētu izmantot, lai citā, augstākā politiskā dialoga līmenī, piemēram, augstākā līmeņa sanāksmēs, cilvēktiesībām veltītu mazāk uzmanības; turklāt mudina cilvēktiesību apsvērumiem piešķirt izšķirošo nozīmi mūsu attiecībās ar trešām valstīm;

| 62. | ierosina nodrošināt valstu cilvēktiesību stratēģiju publisku pieejamību; uzsver, ka publiski pieejamas stratēģijas skaidri apliecinātu ES apņemšanos panākt cilvēktiesību ievērošanu trešās valstīs un sniegt atbalstu tiem, kas cenšas īstenot un aizsargāt cilvēktiesības; |
| --- | --- |

62.

ierosina nodrošināt valstu cilvēktiesību stratēģiju publisku pieejamību; uzsver, ka publiski pieejamas stratēģijas skaidri apliecinātu ES apņemšanos panākt cilvēktiesību ievērošanu trešās valstīs un sniegt atbalstu tiem, kas cenšas īstenot un aizsargāt cilvēktiesības;

| 63. | uzsver, ka ES ir svarīgi izmantot šo dialogu, lai runātu par konkrētiem gadījumiem, kas raisa bažas, jo īpaši saistībā ar cilvēkiem, kas ieslodzīti savas pārliecības dēļ un tiek turēti ieslodzījumā par to, ka izmantojuši miermīlīgas tiesības uz runas, pulcēšanās un reliģijas vai ticības brīvību, un aicina ES rūpīgi sekot līdzi minētiem gadījumiem attiecīgajās valstīs; |
| --- | --- |

63.

uzsver, ka ES ir svarīgi izmantot šo dialogu, lai runātu par konkrētiem gadījumiem, kas raisa bažas, jo īpaši saistībā ar cilvēkiem, kas ieslodzīti savas pārliecības dēļ un tiek turēti ieslodzījumā par to, ka izmantojuši miermīlīgas tiesības uz runas, pulcēšanās un reliģijas vai ticības brīvību, un aicina ES rūpīgi sekot līdzi minētiem gadījumiem attiecīgajās valstīs;

| 64. | tomēr atkārtoti pauž bažas par progresa trūkumu vairākos cilvēktiesību dialoga gadījumos, kas pastāvīgi izraisa vilšanos, kā arī par pārredzamu kritēriju trūkumu, lai reāli novērtētu cilvēktiesību stāvokļa uzlabošanos vai pasliktināšanos; konstatē, ka ES ir pastāvīgas grūtības sarunās par cilvēktiesību dialoga veida uzlabošanu, jo īpaši ar Ķīnu un Krieviju; aicina jauniecelto ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos uzņemties vadību šajos un citos cilvēktiesību dialoga gadījumos un šajā sakarā izmantot jaunu, uz rezultātiem vērstu pieeju, pastāvīgi sadarbojoties ar Parlamentu; |
| --- | --- |

64.

tomēr atkārtoti pauž bažas par progresa trūkumu vairākos cilvēktiesību dialoga gadījumos, kas pastāvīgi izraisa vilšanos, kā arī par pārredzamu kritēriju trūkumu, lai reāli novērtētu cilvēktiesību stāvokļa uzlabošanos vai pasliktināšanos; konstatē, ka ES ir pastāvīgas grūtības sarunās par cilvēktiesību dialoga veida uzlabošanu, jo īpaši ar Ķīnu un Krieviju; aicina jauniecelto ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos uzņemties vadību šajos un citos cilvēktiesību dialoga gadījumos un šajā sakarā izmantot jaunu, uz rezultātiem vērstu pieeju, pastāvīgi sadarbojoties ar Parlamentu;

| 65. | uzsver, ka, neraugoties uz dažiem Ķīnas varas iestāžu soļiem pareizajā virzienā, cilvēktiesību stāvoklis Ķīnā turpina pasliktināties un to iezīmē aizvien plašāki sabiedrības nemieri, stingrāka cilvēktiesību aizstāvju, juristu, emuārrakstītāju un sabiedrisko aktīvistu kontrole un apspiešana, kā arī mērķtiecīga politika, kas vērsta uz tibetiešu sociālo atstumšanu un to kultūras identitātes noliegšanu; mudina Ķīnas varas iestādes nopietni sadarboties ar Tibetas iedzīvotājiem, lai atklātu Tibetas mūku un mūķeņu pašsadedzināšanās iemeslus, pārtrauktu to tibetiešu vajāšanu un iebiedēšanu, kuri izmanto savas tiesības uz vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvību, izbeigtu jebkādu nevajadzīga un pārmērīga spēka lietošanu pret protestētājiem, izmeklētu visus cilvēktiesību pārkāpumus un nodrošinātu neatkarīgu novērotāju piekļuvi protesta vietām; |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka, neraugoties uz dažiem Ķīnas varas iestāžu soļiem pareizajā virzienā, cilvēktiesību stāvoklis Ķīnā turpina pasliktināties un to iezīmē aizvien plašāki sabiedrības nemieri, stingrāka cilvēktiesību aizstāvju, juristu, emuārrakstītāju un sabiedrisko aktīvistu kontrole un apspiešana, kā arī mērķtiecīga politika, kas vērsta uz tibetiešu sociālo atstumšanu un to kultūras identitātes noliegšanu; mudina Ķīnas varas iestādes nopietni sadarboties ar Tibetas iedzīvotājiem, lai atklātu Tibetas mūku un mūķeņu pašsadedzināšanās iemeslus, pārtrauktu to tibetiešu vajāšanu un iebiedēšanu, kuri izmanto savas tiesības uz vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvību, izbeigtu jebkādu nevajadzīga un pārmērīga spēka lietošanu pret protestētājiem, izmeklētu visus cilvēktiesību pārkāpumus un nodrošinātu neatkarīgu novērotāju piekļuvi protesta vietām;

| 66. | atkārtoti aicina iecelt ES īpašo pārstāvi Tibetas jautājumos, kas būtu atbildīgs par cilvēktiesību aizsardzību un, ņemot vērā citus svarīgus jautājumus, par tiesībām uz reliģijas un kultūras brīvību Ķīnā; |
| --- | --- |

66.

atkārtoti aicina iecelt ES īpašo pārstāvi Tibetas jautājumos, kas būtu atbildīgs par cilvēktiesību aizsardzību un, ņemot vērā citus svarīgus jautājumus, par tiesībām uz reliģijas un kultūras brīvību Ķīnā;

| 67. | joprojām ir vīlies par to, ka Parlaments nav sistemātiski iesaistījies cilvēktiesību dialoga, arī dialoga ar Krieviju un Ķīnu, novērtēšanā; aicina oficiāli noteikt, ka šiem novērtējumiem jābūt pieejamiem Parlamentam, un atgādina, ka ES pamatnostādnēs par cilvēktiesību dialogu ir norādīts, ka “pilsonisko sabiedrību iesaistīs šajā novērtēšanā”; |
| --- | --- |

67.

joprojām ir vīlies par to, ka Parlaments nav sistemātiski iesaistījies cilvēktiesību dialoga, arī dialoga ar Krieviju un Ķīnu, novērtēšanā; aicina oficiāli noteikt, ka šiem novērtējumiem jābūt pieejamiem Parlamentam, un atgādina, ka ES pamatnostādnēs par cilvēktiesību dialogu ir norādīts, ka “pilsonisko sabiedrību iesaistīs šajā novērtēšanā”;

| 68. | atgādina, ka cilvēktiesību dialogā, ko ES īsteno ar trešām valstīm, ar kurām ir parakstīts sadarbības vai asociācijas nolīgums, vienmēr un sistemātiski jāņem vērā stāvoklis sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jomā un centieni apkarot pret sievietēm vērsto vardarbību; |
| --- | --- |

68.

atgādina, ka cilvēktiesību dialogā, ko ES īsteno ar trešām valstīm, ar kurām ir parakstīts sadarbības vai asociācijas nolīgums, vienmēr un sistemātiski jāņem vērā stāvoklis sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jomā un centieni apkarot pret sievietēm vērsto vardarbību;

ES sankcijas un cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas ES nolīgumos

| 69. | atzinīgi vērtē ES Cilvēktiesību rīcības plānā iekļautās saistības izstrādāt metodiku, kas ļautu uzlabot cilvēktiesību stāvokļa analīzi trešās valstīs saistībā ar tirdzniecības un/vai ieguldījumu nolīgumu īstenošanas sākšanu vai beigšanu; aicina ES nodrošināt, lai GSP+ statusa piešķiršana būtu cieši saistīta ar to, vai valsts ir ratificējusi un ieviesusi galvenos starptautiskos cilvēktiesību instrumentus, ļaujot šīs saistības regulāri novērtēt un īpašu uzmanību pievēršot vārda, pulcēšanās, biedrošanās un reliģijas vai ticības brīvības, kā arī minoritāšu, sieviešu un bērnu tiesību ievērošanai; jo īpaši uzver, ka ir jānodrošina pārredzamība imigrantu cilvēktiesību aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

69.

atzinīgi vērtē ES Cilvēktiesību rīcības plānā iekļautās saistības izstrādāt metodiku, kas ļautu uzlabot cilvēktiesību stāvokļa analīzi trešās valstīs saistībā ar tirdzniecības un/vai ieguldījumu nolīgumu īstenošanas sākšanu vai beigšanu; aicina ES nodrošināt, lai GSP+ statusa piešķiršana būtu cieši saistīta ar to, vai valsts ir ratificējusi un ieviesusi galvenos starptautiskos cilvēktiesību instrumentus, ļaujot šīs saistības regulāri novērtēt un īpašu uzmanību pievēršot vārda, pulcēšanās, biedrošanās un reliģijas vai ticības brīvības, kā arī minoritāšu, sieviešu un bērnu tiesību ievērošanai; jo īpaši uzver, ka ir jānodrošina pārredzamība imigrantu cilvēktiesību aizsardzības jomā;

| 70. | atzinīgi vērtē ES centienus ietvert cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu visos ES politiskajos pamatnolīgumos, bet atkārtoti aicina visās līgumattiecībās ar trešām valstīm – gan rūpnieciski attīstītajām, gan jaunattīstības valstīm, attiecībā uz nozaru nolīgumiem, tirdzniecības, tehniskajiem vai finansiālas palīdzības nolīgumiem – bez izņēmuma iekļaut skaidri formulētas klauzulas par cilvēktiesībām un demokrātiju; uzskata, ka pašreizējais slieksnis vispārējās preferenču sistēmas (GSP) shēmās, virs kura varētu piemērot cilvēktiesību klauzulu, ir augsts, bet tas būtu jāpielāgo katrai attiecīgajai valstij; norāda, ka 2011. gada priekšlikumā par jauno GSP reformu ir ierosināts paplašināt konsultāciju procedūru, tajā iekļaujot nosacījumus atvieglot cilvēktiesību pārkāpumu izmeklēšanu GSP komitejā; šajā saistībā izsaka nopietnas bažas par cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanos Kambodžā, kur zemes sagrābšanas dēļ pieaug nabadzība un tiek pārkāptas ES un Kambodžas spēkā esošajos nolīgumos ietvertās cilvēktiesību klauzulas; brīdina, ka nekonsekventa cilvēktiesību klauzulas īstenošana var mazināt ES nosacījumu politikas ticamību un efektivitāti; |
| --- | --- |

70.

atzinīgi vērtē ES centienus ietvert cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu visos ES politiskajos pamatnolīgumos, bet atkārtoti aicina visās līgumattiecībās ar trešām valstīm – gan rūpnieciski attīstītajām, gan jaunattīstības valstīm, attiecībā uz nozaru nolīgumiem, tirdzniecības, tehniskajiem vai finansiālas palīdzības nolīgumiem – bez izņēmuma iekļaut skaidri formulētas klauzulas par cilvēktiesībām un demokrātiju; uzskata, ka pašreizējais slieksnis vispārējās preferenču sistēmas (GSP) shēmās, virs kura varētu piemērot cilvēktiesību klauzulu, ir augsts, bet tas būtu jāpielāgo katrai attiecīgajai valstij; norāda, ka 2011. gada priekšlikumā par jauno GSP reformu ir ierosināts paplašināt konsultāciju procedūru, tajā iekļaujot nosacījumus atvieglot cilvēktiesību pārkāpumu izmeklēšanu GSP komitejā; šajā saistībā izsaka nopietnas bažas par cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanos Kambodžā, kur zemes sagrābšanas dēļ pieaug nabadzība un tiek pārkāptas ES un Kambodžas spēkā esošajos nolīgumos ietvertās cilvēktiesību klauzulas; brīdina, ka nekonsekventa cilvēktiesību klauzulas īstenošana var mazināt ES nosacījumu politikas ticamību un efektivitāti;

| 71. | atzinīgi vērtē ES iestāžu un dalībvalstu 2011. gadā īstenotos pasākumus un izstrādātos plānus, lai ieviestu saskaņotāku un koordinētāku korporatīvās sociālās atbildības atbalsta politiku, cita starpā atbalstot cilvēktiesību ievērošanu pasaulē un ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipu īstenošanu no 2011. gada; |
| --- | --- |

71.

atzinīgi vērtē ES iestāžu un dalībvalstu 2011. gadā īstenotos pasākumus un izstrādātos plānus, lai ieviestu saskaņotāku un koordinētāku korporatīvās sociālās atbildības atbalsta politiku, cita starpā atbalstot cilvēktiesību ievērošanu pasaulē un ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipu īstenošanu no 2011. gada;

| 72. | uzsver, cik svarīgi ir nostiprināt korporatīvo sociālo atbildību brīvās tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm vai jaunattīstības valstīm, lai veicinātu cilvēktiesību, sociālo un vides standartu ievērošanu; ierosina turpmāk visos brīvās tirdzniecības nolīgumos papildus sociālajai un vides sadaļai ietvert arī visaptverošu cilvēktiesību sadaļu; aicina arī Komisiju izmantot brīvās tirdzniecības nolīgumus, lai veicinātu četru darba pamatstandartu ievērošanu, proti, biedrošanās brīvību un tiesības uz koplīguma slēgšanu, jebkāda piespiedu darba izskaušanu, bērnu darba aizliegšanu un diskriminācijas novēršanu nodarbinātības jomā; uzsver, ka ir jāturpina GSP+ shēmas uzraudzības un īstenošanas mehānismu uzlabošana; |
| --- | --- |

72.

uzsver, cik svarīgi ir nostiprināt korporatīvo sociālo atbildību brīvās tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm vai jaunattīstības valstīm, lai veicinātu cilvēktiesību, sociālo un vides standartu ievērošanu; ierosina turpmāk visos brīvās tirdzniecības nolīgumos papildus sociālajai un vides sadaļai ietvert arī visaptverošu cilvēktiesību sadaļu; aicina arī Komisiju izmantot brīvās tirdzniecības nolīgumus, lai veicinātu četru darba pamatstandartu ievērošanu, proti, biedrošanās brīvību un tiesības uz koplīguma slēgšanu, jebkāda piespiedu darba izskaušanu, bērnu darba aizliegšanu un diskriminācijas novēršanu nodarbinātības jomā; uzsver, ka ir jāturpina GSP+ shēmas uzraudzības un īstenošanas mehānismu uzlabošana;

| 73. | atkārto, ka cilvēktiesību klauzulas konsekventa iekļaušana nolīgumos ir attiecību pamatprincips starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, kā arī trešām valstīm; uzsver, ka ir svarīgi izsvērt, kā dalībvalstis ir sadarbojušās ar represīvo sistēmu terorisma apkarošanas vārdā; šajā sakarībā uzsver, ka nesen pārskatītajai Eiropas kaimiņattiecību politikai ir jāsniedz atbalsts drošības nozares reformai, kurai it īpaši jānodrošina izlūkošanas un tiesībaizsardzības funkciju skaidra nodalīšana; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi, ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos, EĀDD, Padomi un Komisiju ciešāk sadarboties ar Spīdzināšanas novēršanas komiteju un citiem attiecīgiem Eiropas Padomes mehānismiem, plānojot un īstenojot pretterorisma palīdzības projektus ar trešām valstīm un piedaloties ikvienā pretterorisma dialogā ar šīm valstīm; |
| --- | --- |

73.

atkārto, ka cilvēktiesību klauzulas konsekventa iekļaušana nolīgumos ir attiecību pamatprincips starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, kā arī trešām valstīm; uzsver, ka ir svarīgi izsvērt, kā dalībvalstis ir sadarbojušās ar represīvo sistēmu terorisma apkarošanas vārdā; šajā sakarībā uzsver, ka nesen pārskatītajai Eiropas kaimiņattiecību politikai ir jāsniedz atbalsts drošības nozares reformai, kurai it īpaši jānodrošina izlūkošanas un tiesībaizsardzības funkciju skaidra nodalīšana; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi, ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos, EĀDD, Padomi un Komisiju ciešāk sadarboties ar Spīdzināšanas novēršanas komiteju un citiem attiecīgiem Eiropas Padomes mehānismiem, plānojot un īstenojot pretterorisma palīdzības projektus ar trešām valstīm un piedaloties ikvienā pretterorisma dialogā ar šīm valstīm;

| 74. | uzsver, ka ir svarīgi arī turpmāk pievērst uzmanību pasaulē izplatītai praksei, kas saistīta ar cilvēku slepenu aizturēšanu terorisma apkarošanas nolūkā; uzsver, ka terorisma apkarošana nekādā gadījumā neattaisno cilvēktiesību pārkāpumus nedz trešās valstīs, nedz ES teritorijā; šajā saistībā pievērš uzmanību Parlamenta 2012. gada 11. septembra rezolūcijai par iespējamo CIP gūstekņu nogādāšanu un nelikumīgu turēšanu apcietinājumā Eiropas valstīs – saistībā ar EP TDIP komitejas ziņojumu veiktie pasākumi un pieprasa dalībvalstīm īstenot šos ieteikumus; |
| --- | --- |

74.

uzsver, ka ir svarīgi arī turpmāk pievērst uzmanību pasaulē izplatītai praksei, kas saistīta ar cilvēku slepenu aizturēšanu terorisma apkarošanas nolūkā; uzsver, ka terorisma apkarošana nekādā gadījumā neattaisno cilvēktiesību pārkāpumus nedz trešās valstīs, nedz ES teritorijā; šajā saistībā pievērš uzmanību Parlamenta 2012. gada 11. septembra rezolūcijai par iespējamo CIP gūstekņu nogādāšanu un nelikumīgu turēšanu apcietinājumā Eiropas valstīs – saistībā ar EP TDIP komitejas ziņojumu veiktie pasākumi un pieprasa dalībvalstīm īstenot šos ieteikumus;

| 75. | uzstāj, ka ES ir svarīgi pilnā mērā ievērot un īstenot savus starptautiskos pienākumus un politiku un izmantot ārpolitikas instrumentus, piemēram, pamatnostādnes attiecībā uz spīdzināšanu un cilvēktiesību dialogu, lai tai būtu lielāka uzticība, kad tā aicina nelokāmi īstenot asociācijas nolīgumos iekļautās cilvēktiesību klauzulas, kā arī mudināt savus galvenos sabiedrotos ievērot valsts un starptautiskos tiesību aktus; |
| --- | --- |

75.

uzstāj, ka ES ir svarīgi pilnā mērā ievērot un īstenot savus starptautiskos pienākumus un politiku un izmantot ārpolitikas instrumentus, piemēram, pamatnostādnes attiecībā uz spīdzināšanu un cilvēktiesību dialogu, lai tai būtu lielāka uzticība, kad tā aicina nelokāmi īstenot asociācijas nolīgumos iekļautās cilvēktiesību klauzulas, kā arī mudināt savus galvenos sabiedrotos ievērot valsts un starptautiskos tiesību aktus;

| 76. | iesaka cilvēktiesību klauzulas ticamības un ES rīcības paredzamības palielināšanai turpmāk šajā klauzulā iekļaut politiskus un juridiskus procesuālus mehānismus, kurus varētu izmantot pēc pieprasījuma divpusējas sadarbības pārtraukšanai atkārtotu un/vai sistemātisku cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos, kad netiek ievēroti starptautiskie tiesību akti; |
| --- | --- |

76.

iesaka cilvēktiesību klauzulas ticamības un ES rīcības paredzamības palielināšanai turpmāk šajā klauzulā iekļaut politiskus un juridiskus procesuālus mehānismus, kurus varētu izmantot pēc pieprasījuma divpusējas sadarbības pārtraukšanai atkārtotu un/vai sistemātisku cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos, kad netiek ievēroti starptautiskie tiesību akti;

| 77. | aicina Eiropas Savienību panākt, lai tirdzniecības nolīgumos, ko tā slēdz ar trešām valstīm, būtu iekļautas klauzulas, kas veicina sociālo kohēziju un nodrošina sociālo, vides un darba standartu ievērošanu, kā arī dabas resursu, jo īpaši zemes un ūdens, saprātīgu pārvaldību; norāda, ka ES izstrādā cilvēktiesību uzraudzības mehānismu, ko iekļaus jaunajos partnerības un sadarbības nolīgumos, kā arī citos tirdzniecības nolīgumos ar vairākām valstīm; uzsver, ka minētie uzraudzības mehānismi nav pietiekami vērienīgi un pietiekami skaidri formulēti, tādējādi neņemot vērā ES līgumos iekļautās saistības atbalstīt cilvēktiesību ievērošanu un demokrātiju pasaulē; šajā saistībā pauž īpašas bažas sakarā ar partnerības un sadarbības nolīgumu ar Uzbekistānu un vēl nenoslēgto partnerības un sadarbības nolīgumu ar Turkmenistānu; |
| --- | --- |

77.

aicina Eiropas Savienību panākt, lai tirdzniecības nolīgumos, ko tā slēdz ar trešām valstīm, būtu iekļautas klauzulas, kas veicina sociālo kohēziju un nodrošina sociālo, vides un darba standartu ievērošanu, kā arī dabas resursu, jo īpaši zemes un ūdens, saprātīgu pārvaldību; norāda, ka ES izstrādā cilvēktiesību uzraudzības mehānismu, ko iekļaus jaunajos partnerības un sadarbības nolīgumos, kā arī citos tirdzniecības nolīgumos ar vairākām valstīm; uzsver, ka minētie uzraudzības mehānismi nav pietiekami vērienīgi un pietiekami skaidri formulēti, tādējādi neņemot vērā ES līgumos iekļautās saistības atbalstīt cilvēktiesību ievērošanu un demokrātiju pasaulē; šajā saistībā pauž īpašas bažas sakarā ar partnerības un sadarbības nolīgumu ar Uzbekistānu un vēl nenoslēgto partnerības un sadarbības nolīgumu ar Turkmenistānu;

| 78. | atkārtoti iesaka ES pieņemt konsekventāku un efektīvāku ES sankciju un ierobežojošo pasākumu politiku, nosakot skaidrus kritērijus attiecībā uz to, kad un kādas sankcijas ir jāpiemēro, pievienojot pārredzamus to atcelšanas kritērijus; aicina Padomi panākt, lai, pieņemot lēmumus par ierobežojošiem pasākumiem vai sankcijām, netiktu izmantoti dubultstandarti un sankcijas tiktu piemērotas neatkarīgi no politiskajām, ekonomiskajām un drošības interesēm; |
| --- | --- |

78.

atkārtoti iesaka ES pieņemt konsekventāku un efektīvāku ES sankciju un ierobežojošo pasākumu politiku, nosakot skaidrus kritērijus attiecībā uz to, kad un kādas sankcijas ir jāpiemēro, pievienojot pārredzamus to atcelšanas kritērijus; aicina Padomi panākt, lai, pieņemot lēmumus par ierobežojošiem pasākumiem vai sankcijām, netiktu izmantoti dubultstandarti un sankcijas tiktu piemērotas neatkarīgi no politiskajām, ekonomiskajām un drošības interesēm;

| 79. | aicina Komisiju un dalībvalstis, jo īpaši saistībā ar divpusējiem asociācijas un starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem – gan spēkā esošajiem, gan tādiem, par kuriem notiek sarunas —, starptautiskā līmenī risināt jautājumus, kas saistīti ar vardarbību pret sievietēm un cilvēktiesību pārkāpumiem dzimuma dēļ; |
| --- | --- |

79.

aicina Komisiju un dalībvalstis, jo īpaši saistībā ar divpusējiem asociācijas un starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem – gan spēkā esošajiem, gan tādiem, par kuriem notiek sarunas —, starptautiskā līmenī risināt jautājumus, kas saistīti ar vardarbību pret sievietēm un cilvēktiesību pārkāpumiem dzimuma dēļ;

Vārda brīvība (sociālie plašsaziņas līdzekļi un digitālā brīvība)

| 80. | norāda, ka “arābu pavasara” notikumi uzskatāmi parādīja, ka jaunā globālā informācijas un komunikācijas struktūra ne tikai rada jaunus vārda brīvības kanālus, bet arī nodrošina jaunus politiskās mobilizēšanas veidus, kas pārspēj tradicionālās metodes; šajā kontekstā uzsver, ka mūsdienu komunikācijas tehnoloģiju pieejamība lauku apvidos bieži vien nav pietiekama; aicina ES iestādes un dalībvalstis izmantot jauno tehnoloģiju lielās iespējas ES ārpolitikā, vienlaikus uzsverot, ka finansiāla palīdzība tiek piešķirta tikai organizētām grupām, kas rīkojas saskaņā ar skaidru un saskaņotu politisko darba kārtību; aicina ES iestādes un dalībvalstis novērst interneta cenzūras un ierobežošanas draudus; atzinīgi vērtē 2011. gada decembrī pieņemto stratēģiju, kas vērsta pret sakaru pārtraukšanu, lai izstrādātu rīkus, kas ļautu ES vajadzības gadījumā palīdzēt pilsoniskās sabiedrības organizācijām vai atsevišķām personām “apiet” patvaļīgus pārtraukumus piekļuvē elektroniskajām komunikācijas tehnoloģijām, tostarp internetam; |
| --- | --- |

80.

norāda, ka “arābu pavasara” notikumi uzskatāmi parādīja, ka jaunā globālā informācijas un komunikācijas struktūra ne tikai rada jaunus vārda brīvības kanālus, bet arī nodrošina jaunus politiskās mobilizēšanas veidus, kas pārspēj tradicionālās metodes; šajā kontekstā uzsver, ka mūsdienu komunikācijas tehnoloģiju pieejamība lauku apvidos bieži vien nav pietiekama; aicina ES iestādes un dalībvalstis izmantot jauno tehnoloģiju lielās iespējas ES ārpolitikā, vienlaikus uzsverot, ka finansiāla palīdzība tiek piešķirta tikai organizētām grupām, kas rīkojas saskaņā ar skaidru un saskaņotu politisko darba kārtību; aicina ES iestādes un dalībvalstis novērst interneta cenzūras un ierobežošanas draudus; atzinīgi vērtē 2011. gada decembrī pieņemto stratēģiju, kas vērsta pret sakaru pārtraukšanu, lai izstrādātu rīkus, kas ļautu ES vajadzības gadījumā palīdzēt pilsoniskās sabiedrības organizācijām vai atsevišķām personām “apiet” patvaļīgus pārtraukumus piekļuvē elektroniskajām komunikācijas tehnoloģijām, tostarp internetam;

| 81. | atzīst, ka aizvien lielāka atkarība no informācijas un komunikācijas tehnoloģiju infrastruktūras, iespējams, radīs jaunus neaizsargātības un drošības draudus starptautiskā mērogā; tomēr atgādina, ka interneta decentralizācija, kas bieži vien liek bažīties par tā kiberdrošību, savukārt ir galvenais izskaidrojums tam, ka tas ir spēcīgs ierocis cilvēktiesību aizstāvju rokās, kuri dzīvo represīva režīma apstākļos; tāpēc uzsver, cik liela nozīme ir visaptverošai digitālās brīvības stratēģijai ar skaidru cilvēktiesību dimensiju, kas ietver arī cilvēktiesību stāvokļa ietekmes novērtējumu, izstrādājot politiku un programmas saistībā ar kiberdrošību, kibernoziegumu apkarošanu un interneta pārvaldību, kā arī citiem ES politikas mērķiem šajā jomā; šajā saistībā aicina Komisiju un EĀDD izmantot proaktīvu pieeju un savā sadarbībā ar trešām valstīm integrēt kiberdrošības aspektu; |
| --- | --- |

81.

atzīst, ka aizvien lielāka atkarība no informācijas un komunikācijas tehnoloģiju infrastruktūras, iespējams, radīs jaunus neaizsargātības un drošības draudus starptautiskā mērogā; tomēr atgādina, ka interneta decentralizācija, kas bieži vien liek bažīties par tā kiberdrošību, savukārt ir galvenais izskaidrojums tam, ka tas ir spēcīgs ierocis cilvēktiesību aizstāvju rokās, kuri dzīvo represīva režīma apstākļos; tāpēc uzsver, cik liela nozīme ir visaptverošai digitālās brīvības stratēģijai ar skaidru cilvēktiesību dimensiju, kas ietver arī cilvēktiesību stāvokļa ietekmes novērtējumu, izstrādājot politiku un programmas saistībā ar kiberdrošību, kibernoziegumu apkarošanu un interneta pārvaldību, kā arī citiem ES politikas mērķiem šajā jomā; šajā saistībā aicina Komisiju un EĀDD izmantot proaktīvu pieeju un savā sadarbībā ar trešām valstīm integrēt kiberdrošības aspektu;

| 82. | uzsver, ka iedzīvotāju un uzņēmumu apspiešana un kontrole ietver aizvien pieaugošu tehnoloģisko komponentu, kas izpaužas kā satura bloķēšana un cilvēktiesību aizstāvju, žurnālistu, aktīvistu un disidentu uzraudzība un apzināšana, kā arī tiešsaistē likumīgi pausta viedokļa atzīšana par sodāmu rīcību un ierobežojošu tiesību aktu pieņemšana šādu pasākumu attaisnošanai; iesaka izstrādāt integrētu pieeju digitālo brīvību veicināšanai un aizsardzībai, to katru gadu pārskatot, lai nodrošinātu pārskatatbildību un nepārtrauktību visās ES ārējās darbībās, kā arī finansēšanas un atbalsta politikas jomās un instrumentos; aicina Komisiju un Padomi skaidri atzīt digitālo drošību par vienu no pamattiesībām, kas ir nepieciešamais priekšnosacījums tādu vispārēju cilvēktiesību izmantošanai kā vārda brīvība, pulcēšanās brīvība un informācijas pieejamība, kā arī pārredzamības un pārskatatbildības nodrošināšanai sabiedriskajā dzīvē; |
| --- | --- |

82.

uzsver, ka iedzīvotāju un uzņēmumu apspiešana un kontrole ietver aizvien pieaugošu tehnoloģisko komponentu, kas izpaužas kā satura bloķēšana un cilvēktiesību aizstāvju, žurnālistu, aktīvistu un disidentu uzraudzība un apzināšana, kā arī tiešsaistē likumīgi pausta viedokļa atzīšana par sodāmu rīcību un ierobežojošu tiesību aktu pieņemšana šādu pasākumu attaisnošanai; iesaka izstrādāt integrētu pieeju digitālo brīvību veicināšanai un aizsardzībai, to katru gadu pārskatot, lai nodrošinātu pārskatatbildību un nepārtrauktību visās ES ārējās darbībās, kā arī finansēšanas un atbalsta politikas jomās un instrumentos; aicina Komisiju un Padomi skaidri atzīt digitālo drošību par vienu no pamattiesībām, kas ir nepieciešamais priekšnosacījums tādu vispārēju cilvēktiesību izmantošanai kā vārda brīvība, pulcēšanās brīvība un informācijas pieejamība, kā arī pārredzamības un pārskatatbildības nodrošināšanai sabiedriskajā dzīvē;

| 83. | atzinīgi vērtē ES Cilvēktiesību rīcības plānā iekļautās saistības izstrādāt jaunas publiskas pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, kā arī par emuārrakstītāju, žurnālistu, cilvēktiesību aizstāvju un opozīcijas partiju aizsardzību; |
| --- | --- |

83.

atzinīgi vērtē ES Cilvēktiesību rīcības plānā iekļautās saistības izstrādāt jaunas publiskas pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, kā arī par emuārrakstītāju, žurnālistu, cilvēktiesību aizstāvju un opozīcijas partiju aizsardzību;

| 84. | uzsver to, cik svarīgi ir veicināt neatkarīgu un brīvu presi un plašsaziņas līdzekļus, kuriem ir izšķiroša nozīme tiesiskuma saglabāšanā un cīņā pret korupciju; |
| --- | --- |

84.

uzsver to, cik svarīgi ir veicināt neatkarīgu un brīvu presi un plašsaziņas līdzekļus, kuriem ir izšķiroša nozīme tiesiskuma saglabāšanā un cīņā pret korupciju;

| 85. | ar bažām norāda uz visā pasaulē vērojamo satraucošo tendenci uzbrukt žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem un iebaidīt tos: aicina ES pielikt pūles, lai dialogā ar Savienības partneriem un citām valstīm veicinātu viņu drošību; |
| --- | --- |

85.

ar bažām norāda uz visā pasaulē vērojamo satraucošo tendenci uzbrukt žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem un iebaidīt tos: aicina ES pielikt pūles, lai dialogā ar Savienības partneriem un citām valstīm veicinātu viņu drošību;

| 86. | pauž dziļas bažas par vārda un pulcēšanās brīvības ierobežojumiem, tos pamatojot ar maldīgiem pieņēmumiem par homoseksualitāti un dzimuma maiņu; atgādina, ka šie tiesību akti un priekšlikumi ir pretrunā Starptautiskajam paktam par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kas ir vērsts pret tiesību aktiem un praksi, kuri pieļauj diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi un īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos sistemātiski atgādināt par šīm problēmām; |
| --- | --- |

86.

pauž dziļas bažas par vārda un pulcēšanās brīvības ierobežojumiem, tos pamatojot ar maldīgiem pieņēmumiem par homoseksualitāti un dzimuma maiņu; atgādina, ka šie tiesību akti un priekšlikumi ir pretrunā Starptautiskajam paktam par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kas ir vērsts pret tiesību aktiem un praksi, kuri pieļauj diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi un īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos sistemātiski atgādināt par šīm problēmām;

| 87. | pauž nožēlu par to, ka ES tehnoloģijas un pakalpojumi trešās valstīs tiek izmantoti, lai, pārkāpjot cilvēktiesības, īstenotu informācijas cenzūru, masveida novērošanu, uzraudzību un pilsoņu un viņu darbības izsekošanu (mobilo) tālruņu tīklos un internetā; pauž bažas par konkrētiem ES uzņēmumiem, kas sadarbojas ar autoritāriem režīmiem, sniedzot tiem neierobežotu pieeju saviem tīkliem un datubāzēm, aizbildinoties ar to, ka tie ievēro vietējos tiesību aktus, kā tas notika ar ES reģistrēto uzņēmumu TeliaSonera vairākās bijušās Padomju Savienības valstīs; pauž pārliecību, ka Eiropas uzņēmumiem, to filiālēm un apakšuzņēmumiem ir ļoti svarīga loma sociālo normu popularizēšanā un izplatīšanā pasaulē, tādēļ to darbībai jābūt saskaņā ar Eiropas vērtībām un, cenšoties paplašināt savus tirgus ārvalstīs, tie nedrīkst neņemt vērā cilvēktiesību apsvērumus; |
| --- | --- |

87.

pauž nožēlu par to, ka ES tehnoloģijas un pakalpojumi trešās valstīs tiek izmantoti, lai, pārkāpjot cilvēktiesības, īstenotu informācijas cenzūru, masveida novērošanu, uzraudzību un pilsoņu un viņu darbības izsekošanu (mobilo) tālruņu tīklos un internetā; pauž bažas par konkrētiem ES uzņēmumiem, kas sadarbojas ar autoritāriem režīmiem, sniedzot tiem neierobežotu pieeju saviem tīkliem un datubāzēm, aizbildinoties ar to, ka tie ievēro vietējos tiesību aktus, kā tas notika ar ES reģistrēto uzņēmumu TeliaSonera vairākās bijušās Padomju Savienības valstīs; pauž pārliecību, ka Eiropas uzņēmumiem, to filiālēm un apakšuzņēmumiem ir ļoti svarīga loma sociālo normu popularizēšanā un izplatīšanā pasaulē, tādēļ to darbībai jābūt saskaņā ar Eiropas vērtībām un, cenšoties paplašināt savus tirgus ārvalstīs, tie nedrīkst neņemt vērā cilvēktiesību apsvērumus;

| 88. | atzinīgi vērtē Padomes lēmumus aizliegt dažu informācijas tehnoloģiju un pakalpojumu eksportu uz Sīriju un Irānu un mudina ES uzskatīt šos gadījumus par precedentu turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem pret citiem represīviem režīmiem; stingri atbalsta priekšlikumu cilvēktiesību pārkāpumus iekļaut ES divējāda lietojuma preču eksporta kontroles sistēmā, lai dalībvalstis varētu noteikt eksporta ierobežojumus sarakstā neiekļautām precēm; šajā sakarā pievērš uzmanību savam nodomam pieņemt regulu, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei; |
| --- | --- |

88.

atzinīgi vērtē Padomes lēmumus aizliegt dažu informācijas tehnoloģiju un pakalpojumu eksportu uz Sīriju un Irānu un mudina ES uzskatīt šos gadījumus par precedentu turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem pret citiem represīviem režīmiem; stingri atbalsta priekšlikumu cilvēktiesību pārkāpumus iekļaut ES divējāda lietojuma preču eksporta kontroles sistēmā, lai dalībvalstis varētu noteikt eksporta ierobežojumus sarakstā neiekļautām precēm; šajā sakarā pievērš uzmanību savam nodomam pieņemt regulu, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei;

ES atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai un cilvēktiesību aizstāvjiem

| 89. | uzsver, ka spēcīgas un aktīvas pilsoniskās sabiedrības attīstība ir galvenais faktors, kas veicina demokrātijas progresu un uzlabo cilvēktiesību aizsardzību; uzsver, ka tieši pilsoniskās sabiedrības mobilizācija izraisīja “arābu pavasara” vēsturiskās pārmaiņas; |
| --- | --- |

89.

uzsver, ka spēcīgas un aktīvas pilsoniskās sabiedrības attīstība ir galvenais faktors, kas veicina demokrātijas progresu un uzlabo cilvēktiesību aizsardzību; uzsver, ka tieši pilsoniskās sabiedrības mobilizācija izraisīja “arābu pavasara” vēsturiskās pārmaiņas;

| 90. | atzinīgi vērtē ES centienus palielināt atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām; jo īpaši augstu vērtē Eiropas Savienības spēju tieši iesaistīties pilsoniskās sabiedrības pasākumos, izmantojot Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, instrumentu pilsoniskajai sabiedrībai un Eiropas Demokrātijas fondu; tomēr pauž nožēlu par to, ka ES trūkst stingrākas sistemātiskas politikas, lai pārliecinātu partnervalstis atcelt nevajadzīgus juridiskos un administratīvos šķēršļus, kas ierobežo pulcēšanās un biedrošanās tiesības; aicina izstrādāt šādas politikas pamatnostādnes; |
| --- | --- |

90.

atzinīgi vērtē ES centienus palielināt atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām; jo īpaši augstu vērtē Eiropas Savienības spēju tieši iesaistīties pilsoniskās sabiedrības pasākumos, izmantojot Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, instrumentu pilsoniskajai sabiedrībai un Eiropas Demokrātijas fondu; tomēr pauž nožēlu par to, ka ES trūkst stingrākas sistemātiskas politikas, lai pārliecinātu partnervalstis atcelt nevajadzīgus juridiskos un administratīvos šķēršļus, kas ierobežo pulcēšanās un biedrošanās tiesības; aicina izstrādāt šādas politikas pamatnostādnes;

| 91. | atkārtoti pauž atbalstu demokrātiskās piederības koncepcijas īstenošanai ES attīstības sadarbībā un uzskata, ka pilsoniskajai sabiedrībai šajā ziņā ir būtiska nozīme; uzsver, ka visiem ES darbiniekiem cieši jāsadarbojas ar pilsonisko sabiedrību valstīs, kurās viņi strādā; rezumē, ka ciešāka sadarbība ar pilsonisko sabiedrību ievērojami veicinātu reāli īstenojamas un valsts prioritātēm pielāgotas cilvēktiesību stratēģijas izstrādi; |
| --- | --- |

91.

atkārtoti pauž atbalstu demokrātiskās piederības koncepcijas īstenošanai ES attīstības sadarbībā un uzskata, ka pilsoniskajai sabiedrībai šajā ziņā ir būtiska nozīme; uzsver, ka visiem ES darbiniekiem cieši jāsadarbojas ar pilsonisko sabiedrību valstīs, kurās viņi strādā; rezumē, ka ciešāka sadarbība ar pilsonisko sabiedrību ievērojami veicinātu reāli īstenojamas un valsts prioritātēm pielāgotas cilvēktiesību stratēģijas izstrādi;

| 92. | pauž nožēlu, ka cilvēktiesību aizstāvju vajāšana un ierobežošana vēl aizvien ir plaši izplatīta parādība, jo īpaši Ķīnā un Krievijā, bet arī visās pārējās valstīs, kuras maldīgi uzskata, ka augstus cilvēktiesību standartus uzspiež ES, ANO un starptautiskās cilvēktiesību organizācijas; pauž nožēlu, ka amata tiesību atņemšana juristiem un žurnālistu un plašsaziņas līdzekļu darbinieku vajāšana Ķīnā tiek uzskatīta par iekšēju lietu; norāda uz demokrātijas telpas ierobežojumiem; |
| --- | --- |

92.

pauž nožēlu, ka cilvēktiesību aizstāvju vajāšana un ierobežošana vēl aizvien ir plaši izplatīta parādība, jo īpaši Ķīnā un Krievijā, bet arī visās pārējās valstīs, kuras maldīgi uzskata, ka augstus cilvēktiesību standartus uzspiež ES, ANO un starptautiskās cilvēktiesību organizācijas; pauž nožēlu, ka amata tiesību atņemšana juristiem un žurnālistu un plašsaziņas līdzekļu darbinieku vajāšana Ķīnā tiek uzskatīta par iekšēju lietu; norāda uz demokrātijas telpas ierobežojumiem;

| 93. | atzinīgi vērtē ES atbalstīto ANO Ģenerālās asamblejas Trešās komitejas 2011. gada novembra rezolūciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, kā arī ES publisko atbalstu ANO īpašajam referentam par cilvēktiesību aizstāvjiem un attiecīgos reģionālos cilvēktiesību aizstāvju aizsardzības mehānismus; |
| --- | --- |

93.

atzinīgi vērtē ES atbalstīto ANO Ģenerālās asamblejas Trešās komitejas 2011. gada novembra rezolūciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, kā arī ES publisko atbalstu ANO īpašajam referentam par cilvēktiesību aizstāvjiem un attiecīgos reģionālos cilvēktiesību aizstāvju aizsardzības mehānismus;

| 94. | atbalsta plānus īstenot brīvprātīgu Eiropas iniciatīvu saskaņā ar Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu sniegt pagaidu patvērumu tiem cilvēktiesību aizstāvjiem, kam steidzami jāpamet sava izcelsmes valsts; uzsver, ka šai iniciatīvai jāpapildina citas pašreizējās patvēruma sniegšanas programmas; |
| --- | --- |

94.

atbalsta plānus īstenot brīvprātīgu Eiropas iniciatīvu saskaņā ar Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu sniegt pagaidu patvērumu tiem cilvēktiesību aizstāvjiem, kam steidzami jāpamet sava izcelsmes valsts; uzsver, ka šai iniciatīvai jāpapildina citas pašreizējās patvēruma sniegšanas programmas;

| 95. | norāda, ka draudiem un briesmām visvairāk ir pakļauti tie cilvēktiesību aizstāvji, kuri strādā attālās teritorijās un konfliktu zonās un kuriem ir vismazāk iespēju sazināties ar ES darbiniekiem; mudina ES delegācijas izstrādāt vietējās cilvēktiesību stratēģijas, lai uz vietas uzturētu regulāru saskarsmi ar cilvēktiesību aizstāvjiem un sniegtu tiem vajadzīgo atbalstu un aizsardzību, kā tas paredzēts ES pamatnostādnēs par cilvēktiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

95.

norāda, ka draudiem un briesmām visvairāk ir pakļauti tie cilvēktiesību aizstāvji, kuri strādā attālās teritorijās un konfliktu zonās un kuriem ir vismazāk iespēju sazināties ar ES darbiniekiem; mudina ES delegācijas izstrādāt vietējās cilvēktiesību stratēģijas, lai uz vietas uzturētu regulāru saskarsmi ar cilvēktiesību aizstāvjiem un sniegtu tiem vajadzīgo atbalstu un aizsardzību, kā tas paredzēts ES pamatnostādnēs par cilvēktiesību aizstāvjiem;

| 96. | uzsver ES aktīvas iejaukšanās lielo nozīmi (reaģēšana un atbalsts apdraudētiem cilvēktiesību aizstāvjiem, novērotāju klātbūtne tiesas procesos pret cilvēktiesību aizstāvjiem, tūlītēja, skaļa un pamanāma reakcija uz vārda, biedrošanās un pulcēšanās brīvības ierobežojumiem), kā arī to, cik svarīgi ir sniegt cilvēktiesību aizstāvjiem un/vai viņu ģimenēm informāciju par pasākumiem, kas veikti viņu labā, kā paredzēts ES pamatnostādnēs par cilvēktiesību aizstāvjiem; šajā saistībā aicina pastiprināt EIDHR mehānismu, kura mērķis ir steidzamu aizsardzības pasākumu nodrošināšana draudu vai riska situācijā nokļuvušiem cilvēktiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

96.

uzsver ES aktīvas iejaukšanās lielo nozīmi (reaģēšana un atbalsts apdraudētiem cilvēktiesību aizstāvjiem, novērotāju klātbūtne tiesas procesos pret cilvēktiesību aizstāvjiem, tūlītēja, skaļa un pamanāma reakcija uz vārda, biedrošanās un pulcēšanās brīvības ierobežojumiem), kā arī to, cik svarīgi ir sniegt cilvēktiesību aizstāvjiem un/vai viņu ģimenēm informāciju par pasākumiem, kas veikti viņu labā, kā paredzēts ES pamatnostādnēs par cilvēktiesību aizstāvjiem; šajā saistībā aicina pastiprināt EIDHR mehānismu, kura mērķis ir steidzamu aizsardzības pasākumu nodrošināšana draudu vai riska situācijā nokļuvušiem cilvēktiesību aizstāvjiem;

| 97. | pauž nožēlu, ka Parlamenta aicinājums palielināt ikgadējās Saharova balvas atpazīstamību nav ņemts vērā, jo Saharova balva ir tikai vispārīgā veidā pieminēta gada ziņojuma iedaļā par Eiropas Parlamentu; atkārtoti uzsver, ka EĀDD ir pienācīgi jāseko līdzi balvas kandidātu un laureātu labklājībai un stāvoklim attiecīgajās valstīs; atkārtoti aicina EĀDD un Komisiju uzturēt regulārus kontaktus ar Saharova balvas kandidātiem un laureātiem, lai nodrošinātu pastāvīgu dialogu un situācijas uzraudzību cilvēktiesību jomā attiecīgajās valstīs un nodrošinātu aizsardzību vajātām personām; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu gada ziņojumā par cilvēktiesībām iekļaut Saharova balvu sadaļā par cilvēktiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

97.

pauž nožēlu, ka Parlamenta aicinājums palielināt ikgadējās Saharova balvas atpazīstamību nav ņemts vērā, jo Saharova balva ir tikai vispārīgā veidā pieminēta gada ziņojuma iedaļā par Eiropas Parlamentu; atkārtoti uzsver, ka EĀDD ir pienācīgi jāseko līdzi balvas kandidātu un laureātu labklājībai un stāvoklim attiecīgajās valstīs; atkārtoti aicina EĀDD un Komisiju uzturēt regulārus kontaktus ar Saharova balvas kandidātiem un laureātiem, lai nodrošinātu pastāvīgu dialogu un situācijas uzraudzību cilvēktiesību jomā attiecīgajās valstīs un nodrošinātu aizsardzību vajātām personām; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu gada ziņojumā par cilvēktiesībām iekļaut Saharova balvu sadaļā par cilvēktiesību aizstāvjiem;

| 98. | aicina Komisiju un Padomi atbalstīt, apmācīt cilvēktiesību aizstāvjus, pilsoniskās sabiedrības aktīvistus un neatkarīgos žurnālistus un viņiem sniegt vairāk iespēju, kā arī garantēt viņu drošību un brīvību tiešsaistē un aizstāvēt tādas pamattiesības kā tiesības uz vārda brīvību, pulcēšanās brīvību un biedrošanās brīvību tiešsaistē; |
| --- | --- |

98.

aicina Komisiju un Padomi atbalstīt, apmācīt cilvēktiesību aizstāvjus, pilsoniskās sabiedrības aktīvistus un neatkarīgos žurnālistus un viņiem sniegt vairāk iespēju, kā arī garantēt viņu drošību un brīvību tiešsaistē un aizstāvēt tādas pamattiesības kā tiesības uz vārda brīvību, pulcēšanās brīvību un biedrošanās brīvību tiešsaistē;

ES pasākumi pret nāvessodu

| 99. | atkārtoti pauž savu nelokāmo nostāju pret nāvessodu visos gadījumos un apstākļos un stingri atbalsta ES centienus pieņemt stingri formulētu rezolūciju par nāvessoda moratoriju ANO Ģenerālās asamblejas 67. sesijā, lai cita starpā ietekmētu sabiedrisko domu, gatavojoties Pasaules Kongresam pret nāvessodu; uzsver to, ka ES ir uzņēmusies vadību un tā ir lielākā līdzekļu devēja cīņai pret nāvessodu; |
| --- | --- |

99.

atkārtoti pauž savu nelokāmo nostāju pret nāvessodu visos gadījumos un apstākļos un stingri atbalsta ES centienus pieņemt stingri formulētu rezolūciju par nāvessoda moratoriju ANO Ģenerālās asamblejas 67. sesijā, lai cita starpā ietekmētu sabiedrisko domu, gatavojoties Pasaules Kongresam pret nāvessodu; uzsver to, ka ES ir uzņēmusies vadību un tā ir lielākā līdzekļu devēja cīņai pret nāvessodu;

| 100. | aicina dalībvalstis atturēties no tāda aprīkojuma tirdzniecības vai popularizēšanas, kas ir aizliegts ar 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1236/2005 par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai; prasa regulāri kontrolēt un atjaunināt informāciju par to ES farmācijas uzņēmumos ražoto zāļu eksportu, kuras varētu izmantot nāves spriedumu izpildei trešās valstīs; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas 2011. gada lēmumu grozīt Regulu (EK) Nr. 1236/2005, lai pastiprinātu tādu zāļu eksporta kontroli, kuras var izmantot nāvessoda izpildei; atzinīgi vērtē dažu ES farmācijas uzņēmumu proaktīvo rīcību, tiem apturot eksportu uz trešām valstīm, kurās pastāv risks, ka šādas zāles izmanto nāvessoda izpildei; mudina arī citus ES farmācijas uzņēmumus rīkoties tāpat; aicina Komisiju Regulā (EK) Nr. 1236/2005 iekļaut visaptverošu klauzulu, kas cita starpā paredz iepriekšēju eksporta atļauju attiecībā uz tādām zālēm, kuras var izmantot spīdzināšanai vai nāvessoda izpildei; |
| --- | --- |

100.

aicina dalībvalstis atturēties no tāda aprīkojuma tirdzniecības vai popularizēšanas, kas ir aizliegts ar 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1236/2005 par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai; prasa regulāri kontrolēt un atjaunināt informāciju par to ES farmācijas uzņēmumos ražoto zāļu eksportu, kuras varētu izmantot nāves spriedumu izpildei trešās valstīs; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas 2011. gada lēmumu grozīt Regulu (EK) Nr. 1236/2005, lai pastiprinātu tādu zāļu eksporta kontroli, kuras var izmantot nāvessoda izpildei; atzinīgi vērtē dažu ES farmācijas uzņēmumu proaktīvo rīcību, tiem apturot eksportu uz trešām valstīm, kurās pastāv risks, ka šādas zāles izmanto nāvessoda izpildei; mudina arī citus ES farmācijas uzņēmumus rīkoties tāpat; aicina Komisiju Regulā (EK) Nr. 1236/2005 iekļaut visaptverošu klauzulu, kas cita starpā paredz iepriekšēju eksporta atļauju attiecībā uz tādām zālēm, kuras var izmantot spīdzināšanai vai nāvessoda izpildei;

| 101. | atzinīgi vērtē cilvēktiesību organizāciju secinājumu, ka nāvessoda piemērošana 2011. gadā liecina par vispārēju starptautisku tendenci to atcelt; atzinīgi vērtē nāvessoda atcelšanu Taizemē likumpārkāpējiem, kuri nav sasnieguši 18 gadu vecumu; tomēr pauž nožēlu par to, ka ir ievērojami palielinājies nāvessoda gadījumu skaits Irānā, Irākā, Afganistānā un Saūda Arābijā; pauž nopietnu vilšanos par Ķīnas atteikšanos atklāt ticamu informāciju par nāvessoda gadījumiem, kas saskaņā ar Amnesty International datiem ir skaitāmi tūkstošos; atzinīgi vērtē nāvessoda atcelšanu ASV Ilinoisas štatā, bet pauž nožēlu par to, ka Amerikas Savienotajās Valstīs vēl aizvien tiek izpildīts nāvessods, lai gan tā ir vienīgā G8 valsts, kas to darīja 2011. gadā; ar bažām atgādina, ka Baltkrievija ir vienīgā Eiropas valsts, kurā turpina izpildīt nāvessodu; mudina ES un dalībvalstis konsekventi un prioritārā kārtā risināt šo jautājumu dialogā ar šīm valstīm; |
| --- | --- |

101.

atzinīgi vērtē cilvēktiesību organizāciju secinājumu, ka nāvessoda piemērošana 2011. gadā liecina par vispārēju starptautisku tendenci to atcelt; atzinīgi vērtē nāvessoda atcelšanu Taizemē likumpārkāpējiem, kuri nav sasnieguši 18 gadu vecumu; tomēr pauž nožēlu par to, ka ir ievērojami palielinājies nāvessoda gadījumu skaits Irānā, Irākā, Afganistānā un Saūda Arābijā; pauž nopietnu vilšanos par Ķīnas atteikšanos atklāt ticamu informāciju par nāvessoda gadījumiem, kas saskaņā ar Amnesty International datiem ir skaitāmi tūkstošos; atzinīgi vērtē nāvessoda atcelšanu ASV Ilinoisas štatā, bet pauž nožēlu par to, ka Amerikas Savienotajās Valstīs vēl aizvien tiek izpildīts nāvessods, lai gan tā ir vienīgā G8 valsts, kas to darīja 2011. gadā; ar bažām atgādina, ka Baltkrievija ir vienīgā Eiropas valsts, kurā turpina izpildīt nāvessodu; mudina ES un dalībvalstis konsekventi un prioritārā kārtā risināt šo jautājumu dialogā ar šīm valstīm;

| 102. | norāda, ka ES, kas jau agrāk ir guvusi panākumus cīņā pret nāvessodu konkrētos gadījumos, ir jāpauž stingrāka nostāja un jāaicina iestādes un dalībvalstis saglabāt un pastiprināt savu apņēmību un politisko gribu šajā jomā ar mērķi panākt galīgu nāvessoda atcelšanu visā pasaulē; |
| --- | --- |

102.

norāda, ka ES, kas jau agrāk ir guvusi panākumus cīņā pret nāvessodu konkrētos gadījumos, ir jāpauž stingrāka nostāja un jāaicina iestādes un dalībvalstis saglabāt un pastiprināt savu apņēmību un politisko gribu šajā jomā ar mērķi panākt galīgu nāvessoda atcelšanu visā pasaulē;

Spīdzināšana un cita nežēlīga, necilvēcīga un pazemojoša rīcība vai sodīšana

| 103. | atzinīgi vērtē ES pieņemtās pilnveidotās pamatnostādnes par ES politiku attiecībā uz trešām valstīm saistībā ar spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu un cilvēka cieņu pazemojošu rīcību un sodīšanu; tomēr atgādina, ka ir jāveicina izpratne par šiem jautājumiem un jāīsteno pamatnostādnes, lai panāktu patiesu progresu ES politikā; |
| --- | --- |

103.

atzinīgi vērtē ES pieņemtās pilnveidotās pamatnostādnes par ES politiku attiecībā uz trešām valstīm saistībā ar spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu un cilvēka cieņu pazemojošu rīcību un sodīšanu; tomēr atgādina, ka ir jāveicina izpratne par šiem jautājumiem un jāīsteno pamatnostādnes, lai panāktu patiesu progresu ES politikā;

| 104. | atzinīgi vērtē to, ka atjauninātās pamatnostādnes attiecībā uz grupām, kam vajadzīga īpaša aizsardzība, ir paplašinātas, tajās ietverot personas, kas saskaras ar diskrimināciju seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes dēļ, kā arī apņemšanos mudināt trešās valstis nodrošināt iekšējo procedūru saistībā ar sūdzībām un ziņojumiem par dzimumu līdztiesības un bērna tiesību aizsardzības jautājumiem; pauž nožēlu, ka ES saskaņotie pasākumi, kas vērsti pret spīdzināšanu, plašāk nepievēršas dzimumu aspektam galvenokārt tādēļ, ka trūkst būtiskas informācijas par visiem spīdzināšanas un nežēlīgas izturēšanās veidiem; |
| --- | --- |

104.

atzinīgi vērtē to, ka atjauninātās pamatnostādnes attiecībā uz grupām, kam vajadzīga īpaša aizsardzība, ir paplašinātas, tajās ietverot personas, kas saskaras ar diskrimināciju seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes dēļ, kā arī apņemšanos mudināt trešās valstis nodrošināt iekšējo procedūru saistībā ar sūdzībām un ziņojumiem par dzimumu līdztiesības un bērna tiesību aizsardzības jautājumiem; pauž nožēlu, ka ES saskaņotie pasākumi, kas vērsti pret spīdzināšanu, plašāk nepievēršas dzimumu aspektam galvenokārt tādēļ, ka trūkst būtiskas informācijas par visiem spīdzināšanas un nežēlīgas izturēšanās veidiem;

| 105. | uzsver, ka ir svarīgi saistīt ES pamatnostādnes ar ANO Konvencijas pret spīdzināšanu Fakultatīvo papildprotokolu (OPCAT), veltot īpašu uzmanību valstu preventīvajiem mehānismiem; |
| --- | --- |

105.

uzsver, ka ir svarīgi saistīt ES pamatnostādnes ar ANO Konvencijas pret spīdzināšanu Fakultatīvo papildprotokolu (OPCAT), veltot īpašu uzmanību valstu preventīvajiem mehānismiem;

| 106. | uzsver, ka saskaņā ar ANO noteikto verdzības definīciju tā ir tāds indivīda stāvoklis vai situācija, kurā uz viņu tiek attiecinātas īpašumtiesības vai atsevišķas to iezīmes; pauž nožēlu par to, ka joprojām ir saglabājušās mūsdienu verdzības izpausmes, tostarp ES; tāpēc pieprasa no Komisijas daudz stingrāku politiku šajā jautājumā, jo īpaši attiecībā uz mājsaimniecībā nodarbinātām personām, kas ir tā sociālprofesionālā grupa, kuru šīs verdzības izpausmes skar visvairāk; |
| --- | --- |

106.

uzsver, ka saskaņā ar ANO noteikto verdzības definīciju tā ir tāds indivīda stāvoklis vai situācija, kurā uz viņu tiek attiecinātas īpašumtiesības vai atsevišķas to iezīmes; pauž nožēlu par to, ka joprojām ir saglabājušās mūsdienu verdzības izpausmes, tostarp ES; tāpēc pieprasa no Komisijas daudz stingrāku politiku šajā jautājumā, jo īpaši attiecībā uz mājsaimniecībā nodarbinātām personām, kas ir tā sociālprofesionālā grupa, kuru šīs verdzības izpausmes skar visvairāk;

| 107. | pauž nožēlu par to, ka psihiatrijas ļaunprātīga izmantošana vēl aizvien ir sāpīga problēma vairākās valstīs, kurās tiek izmantotas vardarbīgas psihiatrijas metodes, lai atbalstītu nedemokrātisku režīmu, kas cenšas iebiedēt un apturēt sabiedrības opozicionāru grupu un personu darbību; ar bažām uzsver, ka šī tendence ir saistīta ar neskaidriem un grūti formulējamiem spīdzināšanas veidiem, tostarp ar psiholoģisku teroru un cilvēka cieņu pazemojošiem apstākļiem cietumos; |
| --- | --- |

107.

pauž nožēlu par to, ka psihiatrijas ļaunprātīga izmantošana vēl aizvien ir sāpīga problēma vairākās valstīs, kurās tiek izmantotas vardarbīgas psihiatrijas metodes, lai atbalstītu nedemokrātisku režīmu, kas cenšas iebiedēt un apturēt sabiedrības opozicionāru grupu un personu darbību; ar bažām uzsver, ka šī tendence ir saistīta ar neskaidriem un grūti formulējamiem spīdzināšanas veidiem, tostarp ar psiholoģisku teroru un cilvēka cieņu pazemojošiem apstākļiem cietumos;

| 108. | vērš uzmanību uz ANO īpašā referenta 2011. gada 5. augusta svarīgo ziņojumu (A/66/268) par spīdzināšanu un cita veida nežēlīgu, necilvēcīgu vai cilvēka cieņu pazemojošu rīcību vai sodīšanu, kurā uzmanība galvenokārt pievērsta ieslodzījumam vieninieku kamerā, kā arī šīs metodes izmantošanai psihiatriskajās klīnikās; pauž nopietnas bažas par ziņām no dažādām valstīm, kas liecina par to, ka psihiatriskās slimnīcas faktiski tiek izmantotas kā aizturēšanas centri; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi, ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos, EĀDD un Komisiju veltīt pienācīgu uzmanību šai problēmai; |
| --- | --- |

108.

vērš uzmanību uz ANO īpašā referenta 2011. gada 5. augusta svarīgo ziņojumu (A/66/268) par spīdzināšanu un cita veida nežēlīgu, necilvēcīgu vai cilvēka cieņu pazemojošu rīcību vai sodīšanu, kurā uzmanība galvenokārt pievērsta ieslodzījumam vieninieku kamerā, kā arī šīs metodes izmantošanai psihiatriskajās klīnikās; pauž nopietnas bažas par ziņām no dažādām valstīm, kas liecina par to, ka psihiatriskās slimnīcas faktiski tiek izmantotas kā aizturēšanas centri; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi, ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos, EĀDD un Komisiju veltīt pienācīgu uzmanību šai problēmai;

| 109. | pauž bažas par spīdzināšanas upuru rehabilitācijas centru turpmāko darbību; aicina EĀDD un Komisijas dienestus izmantot gan ārpolitiku, gan iekšpolitiku, lai nepieļautu, ka administratīva nekompetence apdraud ES atbalstu rehabilitācijas centriem gan pašā Savienībā, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

109.

pauž bažas par spīdzināšanas upuru rehabilitācijas centru turpmāko darbību; aicina EĀDD un Komisijas dienestus izmantot gan ārpolitiku, gan iekšpolitiku, lai nepieļautu, ka administratīva nekompetence apdraud ES atbalstu rehabilitācijas centriem gan pašā Savienībā, gan ārpus tās;

| 110. | pauž nožēlu, ka cilvēktiesību pārkāpumi vēl aizvien ir sāpīga problēma Kipras okupētajās teritorijās; norāda, ka tūkstošiem bēgļu, kuri bija spiesti atstāt savas mājas un īpašumus, Turcijas militārie spēki joprojām liedz dzīvot savā dzimtenē; turklāt norāda, ka bezvēsts pazudušo personu ģimenēm un radiniekiem joprojām ir liegtas tiesības uzzināt par savu tuvinieku likteni, jo Turcija neatvieglo piekļuvi militārajām zonām un arhīviem, kuros glabājas Pazudušo personu komitejas Kiprā sagatavotie izmeklēšanas ziņojumi; |
| --- | --- |

110.

pauž nožēlu, ka cilvēktiesību pārkāpumi vēl aizvien ir sāpīga problēma Kipras okupētajās teritorijās; norāda, ka tūkstošiem bēgļu, kuri bija spiesti atstāt savas mājas un īpašumus, Turcijas militārie spēki joprojām liedz dzīvot savā dzimtenē; turklāt norāda, ka bezvēsts pazudušo personu ģimenēm un radiniekiem joprojām ir liegtas tiesības uzzināt par savu tuvinieku likteni, jo Turcija neatvieglo piekļuvi militārajām zonām un arhīviem, kuros glabājas Pazudušo personu komitejas Kiprā sagatavotie izmeklēšanas ziņojumi;

Diskriminācija

| 111. | uzstāj, ka ES un trešo valstu politiskajā dialogā par cilvēktiesībām ir jāizmanto integrētāka un plašāka definīcija par diskriminācijas novēršanu, cita starpā reliģijas vai pārliecības, dzimuma, rasu vai etniskās piederības, vecuma, invaliditātes, seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ; |
| --- | --- |

111.

uzstāj, ka ES un trešo valstu politiskajā dialogā par cilvēktiesībām ir jāizmanto integrētāka un plašāka definīcija par diskriminācijas novēršanu, cita starpā reliģijas vai pārliecības, dzimuma, rasu vai etniskās piederības, vecuma, invaliditātes, seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ;

| 112. | uzsver – lai nodrošinātu uzticamu un saskaņotu ES ārpolitiku pamattiesību, vienlīdzības un diskriminācijas apkarošanas jomā, Padomei būtu jāpieņem direktīva par vienlīdzīgu attieksmi neatkarīgi no personas reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas un jāpaplašina Pamatlēmuma par cīņu pret rasismu un ksenofobiju piemērošanas joma, tajā ietverot arī citas mērķgrupas, piemēram, LGBT personas; |
| --- | --- |

112.

uzsver – lai nodrošinātu uzticamu un saskaņotu ES ārpolitiku pamattiesību, vienlīdzības un diskriminācijas apkarošanas jomā, Padomei būtu jāpieņem direktīva par vienlīdzīgu attieksmi neatkarīgi no personas reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas un jāpaplašina Pamatlēmuma par cīņu pret rasismu un ksenofobiju piemērošanas joma, tajā ietverot arī citas mērķgrupas, piemēram, LGBT personas;

| 113. | pieprasa, lai dalībvalstis apņēmīgi pretojas jebkuriem mēģinājumiem mazināt cilvēktiesību vispārīguma, nedalāmības un savstarpējās atkarības jēdziena nozīmi un aktīvi mudina UNHRC pievērst līdzvērtīgu uzmanību jebkādai diskriminācijai, tostarp dzimuma, dzimumidentitātes, rases, vecuma, seksuālās orientācijas un reliģijas vai ticības dēļ; pauž dziļu nožēlu par to, ka 78 valstīs par homoseksualitāti draud kriminālatbildība, turklāt piecās no tām par to piespriež nāvessodu; aicina šīs valstis nekavējoties dekriminalizēt homoseksualitāti un atbrīvot visus, kas ieslodzīti cietumā seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes dēļ, un neizpildīt viņiem nāvessodu; aicina EĀDD pilnā mērā izmantot LGBT instrumentu kopumu, lai aizsargātu lesbiešu, homoseksuāļu, biseksuāļu, transseksuāļu un interseksuāļu tiesības; aicina Padomi izstrādāt saistošas pamatnostādnes šajā jomā; aicina EĀDD un dalībvalstis atbalstīt lesbiešu, homoseksuāļu, biseksuāļu, transseksuāļu un interseksuāļu tiesību aizstāvjus valstīs, kurās tās ir apdraudētas, un aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi un ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos arī turpmāk skaidrot, ka Eiropas Savienība ir cieši apņēmusies aizsargāt personu līdztiesību un nediskrimināciju to seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes un dzimumizpausmju dēļ visā pasaulē, turklāt ierosinot un atbalstot iniciatīvas šajā jautājumā divpusējā, starptautiskā un ANO līmenī; atkārto aicinājumu Komisijai izdot ceļvedi par līdztiesību attiecībā uz seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti; |
| --- | --- |

113.

pieprasa, lai dalībvalstis apņēmīgi pretojas jebkuriem mēģinājumiem mazināt cilvēktiesību vispārīguma, nedalāmības un savstarpējās atkarības jēdziena nozīmi un aktīvi mudina UNHRC pievērst līdzvērtīgu uzmanību jebkādai diskriminācijai, tostarp dzimuma, dzimumidentitātes, rases, vecuma, seksuālās orientācijas un reliģijas vai ticības dēļ; pauž dziļu nožēlu par to, ka 78 valstīs par homoseksualitāti draud kriminālatbildība, turklāt piecās no tām par to piespriež nāvessodu; aicina šīs valstis nekavējoties dekriminalizēt homoseksualitāti un atbrīvot visus, kas ieslodzīti cietumā seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes dēļ, un neizpildīt viņiem nāvessodu; aicina EĀDD pilnā mērā izmantot LGBT instrumentu kopumu, lai aizsargātu lesbiešu, homoseksuāļu, biseksuāļu, transseksuāļu un interseksuāļu tiesības; aicina Padomi izstrādāt saistošas pamatnostādnes šajā jomā; aicina EĀDD un dalībvalstis atbalstīt lesbiešu, homoseksuāļu, biseksuāļu, transseksuāļu un interseksuāļu tiesību aizstāvjus valstīs, kurās tās ir apdraudētas, un aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi un ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos arī turpmāk skaidrot, ka Eiropas Savienība ir cieši apņēmusies aizsargāt personu līdztiesību un nediskrimināciju to seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes un dzimumizpausmju dēļ visā pasaulē, turklāt ierosinot un atbalstot iniciatīvas šajā jautājumā divpusējā, starptautiskā un ANO līmenī; atkārto aicinājumu Komisijai izdot ceļvedi par līdztiesību attiecībā uz seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti;

| 114. | aicina dalībvalstis piešķirt patvērumu personām, kas bēg no vajāšanas valstīs, kurās LGBTI personas tiek uzskatītas par noziedzniekiem, ņemot vērā pieteikumu iesniedzēju pamatotās bailes no vajāšanas un paļaujoties uz to, ka viņi paši sevi identificē kā lesbietes, gejus, biseksuāļus, transseksuāļus vai interseksuāļus; |
| --- | --- |

114.

aicina dalībvalstis piešķirt patvērumu personām, kas bēg no vajāšanas valstīs, kurās LGBTI personas tiek uzskatītas par noziedzniekiem, ņemot vērā pieteikumu iesniedzēju pamatotās bailes no vajāšanas un paļaujoties uz to, ka viņi paši sevi identificē kā lesbietes, gejus, biseksuāļus, transseksuāļus vai interseksuāļus;

| 115. | atkārtoti norāda, ka nediskriminēšanas princips, tostarp dzimuma vai seksuālās orientācijas dēļ, ir būtisks ĀKK un ES partnerattiecību elements; |
| --- | --- |

115.

atkārtoti norāda, ka nediskriminēšanas princips, tostarp dzimuma vai seksuālās orientācijas dēļ, ir būtisks ĀKK un ES partnerattiecību elements;

| 116. | uzsver, ka ES ir pievienojusies Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) un pieņēmusi Eiropas Stratēģiju invaliditātes jomā 2010.–2020. gadam, jo īpaši 8. darbības jomu; nosoda visas diskriminācijas izpausmes invaliditātes dēļ un aicina visas valstis ratificēt un īstenot UNCRPD; norāda, ka arī ES ir jāuzrauga UNCRPD īstenošana tās teritorijā; aicina ES un tās dalībvalstis Eiropas Savienībā un ārpus tās atbalstīt 2006. gadā pieņemto starptautisko ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām; |
| --- | --- |

116.

uzsver, ka ES ir pievienojusies Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) un pieņēmusi Eiropas Stratēģiju invaliditātes jomā 2010.–2020. gadam, jo īpaši 8. darbības jomu; nosoda visas diskriminācijas izpausmes invaliditātes dēļ un aicina visas valstis ratificēt un īstenot UNCRPD; norāda, ka arī ES ir jāuzrauga UNCRPD īstenošana tās teritorijā; aicina ES un tās dalībvalstis Eiropas Savienībā un ārpus tās atbalstīt 2006. gadā pieņemto starptautisko ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām;

| 117. | nosoda nepārtrauktos cilvēktiesību pārkāpumus pret cilvēkiem, kas tiek diskriminēti, balstoties uz viņu piederību konkrētai kastai, nevienlīdzīgi izturoties pret viņiem un liedzot viņiem tiesības uz taisnīgu tiesu, turot viņus segregācijā un kastu radīto šķēršļu dēļ atņemot viņiem elementāras cilvēktiesības; aicina Padomi, EĀDD un Komisiju, kad vien iespējams, kopīgi vērsties pret diskrimināciju, kas balstīta uz piederību kastai, gan ES cilvēktiesību paziņojumos, gan pamatdokumentos, valstu stratēģijās un dialogos un veicināt ANO principu un pamatnostādņu projektu, lai izskaustu diskrimināciju darba un izcelsmes dēļ, kā pamatu uz piederību kastai balstītas diskriminācijas izskaušanai, un strādāt pie tā, lai ANO Cilvēktiesību padome šo projektu apstiprina; |
| --- | --- |

117.

nosoda nepārtrauktos cilvēktiesību pārkāpumus pret cilvēkiem, kas tiek diskriminēti, balstoties uz viņu piederību konkrētai kastai, nevienlīdzīgi izturoties pret viņiem un liedzot viņiem tiesības uz taisnīgu tiesu, turot viņus segregācijā un kastu radīto šķēršļu dēļ atņemot viņiem elementāras cilvēktiesības; aicina Padomi, EĀDD un Komisiju, kad vien iespējams, kopīgi vērsties pret diskrimināciju, kas balstīta uz piederību kastai, gan ES cilvēktiesību paziņojumos, gan pamatdokumentos, valstu stratēģijās un dialogos un veicināt ANO principu un pamatnostādņu projektu, lai izskaustu diskrimināciju darba un izcelsmes dēļ, kā pamatu uz piederību kastai balstītas diskriminācijas izskaušanai, un strādāt pie tā, lai ANO Cilvēktiesību padome šo projektu apstiprina;

| 118. | pieprasa, lai Komisijas priekšsēdētāja vietniece/augstā pārstāve un īpašais pārstāvis cilvēktiesību jautājumos pilnībā atzīst, ka uz piederību kastai balstīta diskriminācija ir saistīta ar visiem cilvēktiesību un nabadzības aspektiem un vissmagāk skar sievietes; |
| --- | --- |

118.

pieprasa, lai Komisijas priekšsēdētāja vietniece/augstā pārstāve un īpašais pārstāvis cilvēktiesību jautājumos pilnībā atzīst, ka uz piederību kastai balstīta diskriminācija ir saistīta ar visiem cilvēktiesību un nabadzības aspektiem un vissmagāk skar sievietes;

| 119. | atzinīgi vērtē to, ka ANO Cilvēktiesību padomes vadošie principi galējas nabadzības un cilvēktiesību jautājumos ir balstīti visu cilvēktiesību savstarpējā saistībā un nedalāmībā, kā arī principos par galējā nabadzībā dzīvojošo personu dalību un autonomizāciju; uzstāj uz galējas nabadzības un cilvēktiesību nenošķiršanu – no vienas puses, galējā nabadzībā dzīvojošiem cilvēkiem nereti tiek liegtas viņu pilsoniskās, politiskās, ekonomiskās un sociālās cilvēktiesības, taču, no otras puses, uz cilvēktiesībām balstītai pieejai cīņā pret galēju nabadzību ir būtiska nozīme, lai izprastu šo situāciju un novērstu to; mudina Padomi atbalstīt šo pieeju ANO Ekonomikas un sociālo lietu komitejā; |
| --- | --- |

119.

atzinīgi vērtē to, ka ANO Cilvēktiesību padomes vadošie principi galējas nabadzības un cilvēktiesību jautājumos ir balstīti visu cilvēktiesību savstarpējā saistībā un nedalāmībā, kā arī principos par galējā nabadzībā dzīvojošo personu dalību un autonomizāciju; uzstāj uz galējas nabadzības un cilvēktiesību nenošķiršanu – no vienas puses, galējā nabadzībā dzīvojošiem cilvēkiem nereti tiek liegtas viņu pilsoniskās, politiskās, ekonomiskās un sociālās cilvēktiesības, taču, no otras puses, uz cilvēktiesībām balstītai pieejai cīņā pret galēju nabadzību ir būtiska nozīme, lai izprastu šo situāciju un novērstu to; mudina Padomi atbalstīt šo pieeju ANO Ekonomikas un sociālo lietu komitejā;

| 120. | ar bažām konstatē, ka diskriminācija it sevišķi draud pirmiedzīvotājiem un ka viņi ir īpaši neaizsargāti pret politiskām, ekonomiskām, vides un ar darbu saistītām pārmaiņām un traucējumiem; norāda, ka vairākums no viņiem dzīvo zem nabadzības sliekšņa un ka viņiem ir liegtas pārstāvības un lēmumu pieņemšanas iespējas, kā arī piekļuve tiesu sistēmai; ir jo īpaši nobažījies par ziņojumiem par tādām plaši izplatītajām parādībām kā zemes sagrābšana, piespiedu pārvietošana un cilvēktiesību ļaunprātīgi pārkāpumi bruņotu konfliktu laikā; |
| --- | --- |

120.

ar bažām konstatē, ka diskriminācija it sevišķi draud pirmiedzīvotājiem un ka viņi ir īpaši neaizsargāti pret politiskām, ekonomiskām, vides un ar darbu saistītām pārmaiņām un traucējumiem; norāda, ka vairākums no viņiem dzīvo zem nabadzības sliekšņa un ka viņiem ir liegtas pārstāvības un lēmumu pieņemšanas iespējas, kā arī piekļuve tiesu sistēmai; ir jo īpaši nobažījies par ziņojumiem par tādām plaši izplatītajām parādībām kā zemes sagrābšana, piespiedu pārvietošana un cilvēktiesību ļaunprātīgi pārkāpumi bruņotu konfliktu laikā;

| 121. | aicina Komisiju un Padomi panākt termina “klimata bēglis” oficiālu un juridisku atzīšanu (apzīmējot ar to cilvēkus, kuri klimata pārmaiņu dēļ ir spiesti pamest mājas un meklēt patvērumu ārvalstīs), kas līdz šim nav atzīts starptautiskajās tiesībās vai jebkādā citā juridiski saistošā starptautiskā nolīgumā; |
| --- | --- |

121.

aicina Komisiju un Padomi panākt termina “klimata bēglis” oficiālu un juridisku atzīšanu (apzīmējot ar to cilvēkus, kuri klimata pārmaiņu dēļ ir spiesti pamest mājas un meklēt patvērumu ārvalstīs), kas līdz šim nav atzīts starptautiskajās tiesībās vai jebkādā citā juridiski saistošā starptautiskā nolīgumā;

| 122. | uzsver, cik svarīgas ir tiesības uz pilsonību, kas ir vienas no būtiskākajām pamattiesībām, jo daudzās valstīs tikai pilntiesīgiem pilsoņiem ir nodrošināta iespēja pilnībā īstenot un izmantot galvenās cilvēktiesības, tostarp tiesības uz sabiedrības drošību, labklājību un izglītību; |
| --- | --- |

122.

uzsver, cik svarīgas ir tiesības uz pilsonību, kas ir vienas no būtiskākajām pamattiesībām, jo daudzās valstīs tikai pilntiesīgiem pilsoņiem ir nodrošināta iespēja pilnībā īstenot un izmantot galvenās cilvēktiesības, tostarp tiesības uz sabiedrības drošību, labklājību un izglītību;

| 123. | uzsver, ka tradicionālajām nacionālajām minoritātēm ir īpašas vajadzības, kas atšķiras no pārējo mazākumgrupu vajadzībām, un ka ir jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret šīm minoritātēm attiecībā uz izglītību, veselības aprūpi, sociālajiem pakalpojumiem un citiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, lai visās ekonomikas, sociālās, politiskās un kultūras dzīves jomās veicinātu pilntiesīgu un efektīvu vienlīdzību starp personām, kuras pieder nacionālajai minoritātei, un tām, kas pārstāv sabiedrības vairākumu; |
| --- | --- |

123.

uzsver, ka tradicionālajām nacionālajām minoritātēm ir īpašas vajadzības, kas atšķiras no pārējo mazākumgrupu vajadzībām, un ka ir jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret šīm minoritātēm attiecībā uz izglītību, veselības aprūpi, sociālajiem pakalpojumiem un citiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, lai visās ekonomikas, sociālās, politiskās un kultūras dzīves jomās veicinātu pilntiesīgu un efektīvu vienlīdzību starp personām, kuras pieder nacionālajai minoritātei, un tām, kas pārstāv sabiedrības vairākumu;

Sievietes un bērni bruņotu konfliktu apstākļos

| 124. | augstu vērtē lielo uzmanību, kāda ES politikā tiek pievērsta rezolūciju par sievietēm, mieru un drošību īstenošanai, par ko liecina Ziņojums par ES rādītājiem attiecībā uz ES vispusīgo pieeju ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 un Nr. 1820 īstenošanai, ko ES Padome pieņēma 2011. gada 13. maijā; atzinīgi vērtē ES politisko rīcību, lai nodrošinātu ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja jautājumā par bērnu stāvokli bruņotos konfliktos pilnvaru pagarināšanu ANO Ģenerālajā asamblejā; piekrīt viedoklim, ko Padome pauda 2011. gada 1. decembra secinājumos par kopējo drošības un aizsardzības politiku, ka nepārtrauktai un sistemātiskai uzmanībai pret aspektiem, kas attiecas uz cilvēktiesībām, dzimumu un bērniem, kurus ietekmē bruņoti konflikti, jābūt galvenajam apsvērumam visos KDAP misiju posmos; |
| --- | --- |

124.

augstu vērtē lielo uzmanību, kāda ES politikā tiek pievērsta rezolūciju par sievietēm, mieru un drošību īstenošanai, par ko liecina Ziņojums par ES rādītājiem attiecībā uz ES vispusīgo pieeju ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 un Nr. 1820 īstenošanai, ko ES Padome pieņēma 2011. gada 13. maijā; atzinīgi vērtē ES politisko rīcību, lai nodrošinātu ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja jautājumā par bērnu stāvokli bruņotos konfliktos pilnvaru pagarināšanu ANO Ģenerālajā asamblejā; piekrīt viedoklim, ko Padome pauda 2011. gada 1. decembra secinājumos par kopējo drošības un aizsardzības politiku, ka nepārtrauktai un sistemātiskai uzmanībai pret aspektiem, kas attiecas uz cilvēktiesībām, dzimumu un bērniem, kurus ietekmē bruņoti konflikti, jābūt galvenajam apsvērumam visos KDAP misiju posmos;

| 125. | uzskata – lai nodrošinātu sieviešu efektīvu līdzdalību apstākļos, kuros viņu pārstāvība politiskajās vai pilsoniskās sabiedrības organizācijās patlaban ir nepietiekama, ir svarīgi nodrošināt apmācības un atbalsta moduļus gan Eiropas iestāžu darbiniekiem, kas strādā ar dzimumu jautājumiem, gan uz vietas esošajām sievietēm, lai viņas efektīvi līdzdarbotos šajos miera un konfliktu atrisināšanas procesos; |
| --- | --- |

125.

uzskata – lai nodrošinātu sieviešu efektīvu līdzdalību apstākļos, kuros viņu pārstāvība politiskajās vai pilsoniskās sabiedrības organizācijās patlaban ir nepietiekama, ir svarīgi nodrošināt apmācības un atbalsta moduļus gan Eiropas iestāžu darbiniekiem, kas strādā ar dzimumu jautājumiem, gan uz vietas esošajām sievietēm, lai viņas efektīvi līdzdarbotos šajos miera un konfliktu atrisināšanas procesos;

| 126. | atzīst, ka konkrēts progress to sieviešu un bērnu stāvokļa uzlabošanā, kas atrodas bruņotu konfliktu apstākļos, ir bieži atkarīgs no civilajai kontrolei pakļautu militāro un drošības dienestu skaidras un vienotas atbildības; tāpēc mudina attiecīgās ES iestādes meklēt un īstenot efektīvākas drošības nozares reformēšanas metodes valstīs, kurās notiek konflikti, un valstīs, kurās tie tikko beigušies, šajā kontekstā galveno uzmanību pievēršot sieviešu un bērnu tiesībām, sociālajai iekļaušanai un pilnvarošanai; aicina EĀDD un Komisiju ņemt to vērā, plānojot un īstenojot ārējās palīdzības instrumentus drošības nozares reformēšanai, uzsverot sieviešu iespēju uzlabošanas nozīmi konflikta radīto seku likvidēšanā; |
| --- | --- |

126.

atzīst, ka konkrēts progress to sieviešu un bērnu stāvokļa uzlabošanā, kas atrodas bruņotu konfliktu apstākļos, ir bieži atkarīgs no civilajai kontrolei pakļautu militāro un drošības dienestu skaidras un vienotas atbildības; tāpēc mudina attiecīgās ES iestādes meklēt un īstenot efektīvākas drošības nozares reformēšanas metodes valstīs, kurās notiek konflikti, un valstīs, kurās tie tikko beigušies, šajā kontekstā galveno uzmanību pievēršot sieviešu un bērnu tiesībām, sociālajai iekļaušanai un pilnvarošanai; aicina EĀDD un Komisiju ņemt to vērā, plānojot un īstenojot ārējās palīdzības instrumentus drošības nozares reformēšanai, uzsverot sieviešu iespēju uzlabošanas nozīmi konflikta radīto seku likvidēšanā;

| 127. | prasa veikt pasākumus bērnu kareivju atbruņošanai, rehabilitācijai un reintegrācijai, kas ir būtisks elements ES politikā, kuras mērķis ir veicināt cilvēktiesības, bērnu aizsardzību un vardarbības aizstāšanu ar politiskiem konfliktu risināšanas mehānismiem; |
| --- | --- |

127.

prasa veikt pasākumus bērnu kareivju atbruņošanai, rehabilitācijai un reintegrācijai, kas ir būtisks elements ES politikā, kuras mērķis ir veicināt cilvēktiesības, bērnu aizsardzību un vardarbības aizstāšanu ar politiskiem konfliktu risināšanas mehānismiem;

| 128. | pauž nopietnas bažas par Āfrikas Lielo ezeru reģionu, kur izvarošana ir kara ierocis iedzīvotāju masveida iznīcināšanai; |
| --- | --- |

128.

pauž nopietnas bažas par Āfrikas Lielo ezeru reģionu, kur izvarošana ir kara ierocis iedzīvotāju masveida iznīcināšanai;

Sieviešu tiesības

| 129. | mudina ES aktīvāk vērsties pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu (FGM), agrām un piespiedu laulībām, goda aizstāvēšanas dēļ izdarītām slepkavībām un piespiedu abortu veikšanu gaidāmā bērna dzimuma dēļ; pieprasa, lai šāda politika kļūtu par svarīgu aspektu ES pieejā attīstības sadarbībai; uzsver, cik svarīga sieviešu un meiteņu labklājībai visās valstīs ir pienācīga piekļuve veselības aprūpei, informācijai un izglītībai par seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām; |
| --- | --- |

129.

mudina ES aktīvāk vērsties pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu (FGM), agrām un piespiedu laulībām, goda aizstāvēšanas dēļ izdarītām slepkavībām un piespiedu abortu veikšanu gaidāmā bērna dzimuma dēļ; pieprasa, lai šāda politika kļūtu par svarīgu aspektu ES pieejā attīstības sadarbībai; uzsver, cik svarīga sieviešu un meiteņu labklājībai visās valstīs ir pienācīga piekļuve veselības aprūpei, informācijai un izglītībai par seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām;

| 130. | norāda, ka pietiekama uzmanība joprojām netiek veltīta seksuālo un reproduktīvo tiesību pārkāpumiem, kas apdraud centienus pildīt 1994. gadā ANO Starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD) pieņemtajā Kairas rīcības programmā noteiktās saistības, un diskriminācijas, tostarp dzimumu diskriminācijas un nelīdztiesības, jautājumu apsvēršanai iedzīvotāju un attīstības stratēģijās; uzsver, ka panākumus reproduktīvās veselības jomā atsevišķos gadījumos ierobežo tādi pārkāpumi kā bērnu, agrās un piespiedu laulības, nespēja noteikt minimālo likumīgā laulībā stāšanās vecumu, tādi piespiedu līdzekļi kā sterilizācija vai FGM, kā arī tiesību liegšana sievietēm un meitenēm pašām lemt par savu seksuālo un reproduktīvo veselību bez diskriminācijas, piespiešanas un vardarbības; prasa ES cilvēktiesību un attīstības politikas aspektos iekļaut Kairas Rīcības programmu, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un sieviešu un bērnu tiesības, tostarp seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesības; |
| --- | --- |

130.

norāda, ka pietiekama uzmanība joprojām netiek veltīta seksuālo un reproduktīvo tiesību pārkāpumiem, kas apdraud centienus pildīt 1994. gadā ANO Starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD) pieņemtajā Kairas rīcības programmā noteiktās saistības, un diskriminācijas, tostarp dzimumu diskriminācijas un nelīdztiesības, jautājumu apsvēršanai iedzīvotāju un attīstības stratēģijās; uzsver, ka panākumus reproduktīvās veselības jomā atsevišķos gadījumos ierobežo tādi pārkāpumi kā bērnu, agrās un piespiedu laulības, nespēja noteikt minimālo likumīgā laulībā stāšanās vecumu, tādi piespiedu līdzekļi kā sterilizācija vai FGM, kā arī tiesību liegšana sievietēm un meitenēm pašām lemt par savu seksuālo un reproduktīvo veselību bez diskriminācijas, piespiešanas un vardarbības; prasa ES cilvēktiesību un attīstības politikas aspektos iekļaut Kairas Rīcības programmu, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un sieviešu un bērnu tiesības, tostarp seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesības;

| 131. | mudina ES un dalībvalstis nodrošināt, ka ICPD+20 darbības pārskatīšanas procesa dēļ tiek iegūts visaptverošs pārskats par visiem aspektiem, kas saistīti ar seksuālo un reproduktīvo tiesību izmantošanu pilnā apjomā, un vēlreiz apliecināt stingru un progresīvu pieeju seksuālajām un reproduktīvajām tiesībām visiem cilvēkiem saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, palielinot valdību atbildību par noteikto mērķu sasniegšanu; jo īpaši aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt, ka pārskatīšanas process notiek atbilstoši līdzdalības principam un dod iespēju tajā konstruktīvi piedalīties dažādām ieinteresētām personām, tostarp pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī sievietēm, pusaudžiem un jauniešiem; atgādina, ka šīs pārskatīšanas pamatā ir jābūt cilvēktiesībām, īpašu uzmanību pievēršot seksuālajām un reproduktīvajām tiesībām; |
| --- | --- |

131.

mudina ES un dalībvalstis nodrošināt, ka ICPD+20 darbības pārskatīšanas procesa dēļ tiek iegūts visaptverošs pārskats par visiem aspektiem, kas saistīti ar seksuālo un reproduktīvo tiesību izmantošanu pilnā apjomā, un vēlreiz apliecināt stingru un progresīvu pieeju seksuālajām un reproduktīvajām tiesībām visiem cilvēkiem saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, palielinot valdību atbildību par noteikto mērķu sasniegšanu; jo īpaši aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt, ka pārskatīšanas process notiek atbilstoši līdzdalības principam un dod iespēju tajā konstruktīvi piedalīties dažādām ieinteresētām personām, tostarp pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī sievietēm, pusaudžiem un jauniešiem; atgādina, ka šīs pārskatīšanas pamatā ir jābūt cilvēktiesībām, īpašu uzmanību pievēršot seksuālajām un reproduktīvajām tiesībām;

| 132. | atgādina ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūciju Nr. 11/8 par māšu novēršamo mirstību un saslimstību un cilvēktiesībām, kurā ir norādīts, ka māšu mirstības un saslimstības novēršana nav iedomājama bez sieviešu un meiteņu cilvēktiesību, jo īpaši viņu tiesību uz dzīvību, izglītību, informāciju un veselību, efektīvas sekmēšanas un aizsardzības; uzsver, ka tāpēc ES ir jāuzņemas svarīga loma, palīdzot mazināt novēršamas komplikācijas, kas rodas pirms un pēc grūtniecības un dzemdībām, kā arī to laikā; |
| --- | --- |

132.

atgādina ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūciju Nr. 11/8 par māšu novēršamo mirstību un saslimstību un cilvēktiesībām, kurā ir norādīts, ka māšu mirstības un saslimstības novēršana nav iedomājama bez sieviešu un meiteņu cilvēktiesību, jo īpaši viņu tiesību uz dzīvību, izglītību, informāciju un veselību, efektīvas sekmēšanas un aizsardzības; uzsver, ka tāpēc ES ir jāuzņemas svarīga loma, palīdzot mazināt novēršamas komplikācijas, kas rodas pirms un pēc grūtniecības un dzemdībām, kā arī to laikā;

| 133. | aicina ES cieši sadarboties ar ANO struktūrvienību dzimumu līdztiesības jautājumos (UN Women) un ar iestādēm divpusējā, starptautiskā, reģionālā un valsts līmenī, lai īstenotu sieviešu tiesības; īpaši uzsver, ka ne tikai jāveicina izglītība veselības jomā un jāatbalsta atbilstošās programmas par seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām, kas ir būtisks elements ES attīstības un cilvēktiesību politikā attiecībā uz trešām valstīm, bet arī jānodrošina sievietēm taisnīga piekļuve valsts veselības aprūpes sistēmai un pienācīgai ginekoloģiskajai un dzemdību aprūpei, ko paredz Pasaules Veselības organizācija; |
| --- | --- |

133.

aicina ES cieši sadarboties ar ANO struktūrvienību dzimumu līdztiesības jautājumos (UN Women) un ar iestādēm divpusējā, starptautiskā, reģionālā un valsts līmenī, lai īstenotu sieviešu tiesības; īpaši uzsver, ka ne tikai jāveicina izglītība veselības jomā un jāatbalsta atbilstošās programmas par seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām, kas ir būtisks elements ES attīstības un cilvēktiesību politikā attiecībā uz trešām valstīm, bet arī jānodrošina sievietēm taisnīga piekļuve valsts veselības aprūpes sistēmai un pienācīgai ginekoloģiskajai un dzemdību aprūpei, ko paredz Pasaules Veselības organizācija;

| 134. | mudina Komisiju un EĀDD veltīt īpašu uzmanību sieviešu dzimumorgānu kropļošanai (FGM) kā daļai no vispārējās stratēģijas vardarbības pret sievietēm apkarošanai, cita starpā izstrādājot ES rīcības plānu attiecībā uz FGM saskaņā ar likumības pārbaužu principu; mudina EĀDD un dalībvalstis turpināt risināt FGM jautājumu savā politiskajā un politikas dialogā ar tām partnervalstīm, kurās šī prakse vēl tiek turpināta, un iesaistīt šajā dialogā cilvēktiesību aizstāvjus, kas jau strādā šajā jomā, lai šī prakse tiktu izbeigta, kopā ar meitenēm un sievietēm, kuras tieši skar šī prakse, kopienu vadītājiem, reliģiskajiem līderiem, skolotājiem, veselības aprūpes darbiniekiem un valdības ierēdņiem gan vietējā, gan valsts mērogā; uzsver vajadzību EĀDD izstrādāt īpašu instrumentu kopumu attiecībā uz FGM kā daļu no šā dienesta pasākumiem ES cilvēktiesību un demokrātijas stratēģijas īstenošanai; |
| --- | --- |

134.

mudina Komisiju un EĀDD veltīt īpašu uzmanību sieviešu dzimumorgānu kropļošanai (FGM) kā daļai no vispārējās stratēģijas vardarbības pret sievietēm apkarošanai, cita starpā izstrādājot ES rīcības plānu attiecībā uz FGM saskaņā ar likumības pārbaužu principu; mudina EĀDD un dalībvalstis turpināt risināt FGM jautājumu savā politiskajā un politikas dialogā ar tām partnervalstīm, kurās šī prakse vēl tiek turpināta, un iesaistīt šajā dialogā cilvēktiesību aizstāvjus, kas jau strādā šajā jomā, lai šī prakse tiktu izbeigta, kopā ar meitenēm un sievietēm, kuras tieši skar šī prakse, kopienu vadītājiem, reliģiskajiem līderiem, skolotājiem, veselības aprūpes darbiniekiem un valdības ierēdņiem gan vietējā, gan valsts mērogā; uzsver vajadzību EĀDD izstrādāt īpašu instrumentu kopumu attiecībā uz FGM kā daļu no šā dienesta pasākumiem ES cilvēktiesību un demokrātijas stratēģijas īstenošanai;

| 135. | uzsver, ka panākumus reproduktīvās veselības jomā atsevišķos gadījumos ierobežo tādi pārkāpumi kā bērnu, agrās un piespiedu laulības, nespēja noteikt minimālo likumīgā laulībā stāšanās vecumu, tādi piespiedu līdzekļi kā sterilizācija vai FGM; |
| --- | --- |

135.

uzsver, ka panākumus reproduktīvās veselības jomā atsevišķos gadījumos ierobežo tādi pārkāpumi kā bērnu, agrās un piespiedu laulības, nespēja noteikt minimālo likumīgā laulībā stāšanās vecumu, tādi piespiedu līdzekļi kā sterilizācija vai FGM;

| 136. | atzinīgi vērtē vairāku ES dalībvalstu apņēmību apkarot vardarbību pret sievietēm, vardarbību ģimenē un FMG, bet jo īpaši tās pārrobežu aspektus; atkārto, ka ES iekšpolitikā un ārpolitikā ir nepieciešama saskaņotība šajos jautājumos, un mudina Komisiju par prioritāti noteikt vardarbības izbeigšanu pret sievietēm un meitenēm, kā arī feminicīdu un, piešķirot pienācīgus finanšu līdzekļus, atbalstīt mērķtiecīgas un novatoriskas programmas gan ES, gan trešās valstīs; mudina ES un dalībvalstis parakstīt un ratificēt Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu; |
| --- | --- |

136.

atzinīgi vērtē vairāku ES dalībvalstu apņēmību apkarot vardarbību pret sievietēm, vardarbību ģimenē un FMG, bet jo īpaši tās pārrobežu aspektus; atkārto, ka ES iekšpolitikā un ārpolitikā ir nepieciešama saskaņotība šajos jautājumos, un mudina Komisiju par prioritāti noteikt vardarbības izbeigšanu pret sievietēm un meitenēm, kā arī feminicīdu un, piešķirot pienācīgus finanšu līdzekļus, atbalstīt mērķtiecīgas un novatoriskas programmas gan ES, gan trešās valstīs; mudina ES un dalībvalstis parakstīt un ratificēt Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu;

| 137. | atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvas 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību (14), kā arī Komisijas jaunās stratēģijas ieviešanu “ES stratēģija 2012.–2016. gada posmam nolūkā apkarot cilvēku tirdzniecību”; atgādina, ka cilvēku tirdzniecība ir sarežģīta starptautiska parādība, kas sakņojas neaizsargātībā pret nabadzību, demokrātiskās kultūras trūkumā, dzimumu nevienlīdzībā un vardarbībā pret sievietēm; uzsver, ka ir nepieciešams vairāk pievērst uzmanību dzimumu aspektam dialogā ar trešām valstīm par šiem jautājumiem; visbeidzot, aicina dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas ANO protokolu par cilvēku tirdzniecību jeb Palermo protokolu un Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību, to izdarīt pēc iespējas drīz; |
| --- | --- |

137.

atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvas 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību (14), kā arī Komisijas jaunās stratēģijas ieviešanu “ES stratēģija 2012.–2016. gada posmam nolūkā apkarot cilvēku tirdzniecību”; atgādina, ka cilvēku tirdzniecība ir sarežģīta starptautiska parādība, kas sakņojas neaizsargātībā pret nabadzību, demokrātiskās kultūras trūkumā, dzimumu nevienlīdzībā un vardarbībā pret sievietēm; uzsver, ka ir nepieciešams vairāk pievērst uzmanību dzimumu aspektam dialogā ar trešām valstīm par šiem jautājumiem; visbeidzot, aicina dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas ANO protokolu par cilvēku tirdzniecību jeb Palermo protokolu un Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību, to izdarīt pēc iespējas drīz;

| 138. | uzver, ka sievietēm ir būtiski svarīga nozīme dienvidu kaimiņattiecību politiskajā dzīvē; atzinīgi vērtē vēlēšanu rezultātus, kas izraisīja būtisku sieviešu skaita pieaugumu politiskajās struktūrās; |
| --- | --- |

138.

uzver, ka sievietēm ir būtiski svarīga nozīme dienvidu kaimiņattiecību politiskajā dzīvē; atzinīgi vērtē vēlēšanu rezultātus, kas izraisīja būtisku sieviešu skaita pieaugumu politiskajās struktūrās;

| 139. | aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis īpaši veicināt to, lai Āfrikas Savienības dalībvalstis ratificētu un īstenotu Āfrikas Savienības Protokolu par sieviešu tiesībām Āfrikā; |
| --- | --- |

139.

aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis īpaši veicināt to, lai Āfrikas Savienības dalībvalstis ratificētu un īstenotu Āfrikas Savienības Protokolu par sieviešu tiesībām Āfrikā;

Bērnu tiesības

| 140. | atgādina īpašās saistības, kas paredzētas Lisabonas līgumā, ES ārpolitikā lielu uzmanību pievērst bērnu tiesībām; norāda, ka gandrīz vispārēja ANO Konvencijas par bērna tiesībām pieņemšana nodrošina īpaši stabilu starptautisko tiesisko pamatu progresīvas politikas īstenošanai šajā jomā; iesaka bērnu tiesības ņemt vērā visās ES politikas jomās un darbībās; tāpēc aicina valstis, kas to vēl nav izdarījušas, iespējami drīz ratificēt un īstenot šo konvenciju un tās fakultatīvos protokolus; |
| --- | --- |

140.

atgādina īpašās saistības, kas paredzētas Lisabonas līgumā, ES ārpolitikā lielu uzmanību pievērst bērnu tiesībām; norāda, ka gandrīz vispārēja ANO Konvencijas par bērna tiesībām pieņemšana nodrošina īpaši stabilu starptautisko tiesisko pamatu progresīvas politikas īstenošanai šajā jomā; iesaka bērnu tiesības ņemt vērā visās ES politikas jomās un darbībās; tāpēc aicina valstis, kas to vēl nav izdarījušas, iespējami drīz ratificēt un īstenot šo konvenciju un tās fakultatīvos protokolus;

| 141. | vērš uzmanību uz nopietnu problēmu, kas pastāv vairākās Subsahāras Āfrikas valstīs, proti, bērnu vainošanu burvestībā, kam ir smagas sekas – sākot no sociālās atstumtības līdz bērnu noslepkavošanai un bērnu rituālajai upurēšanai; norāda, ka valsts ir atbildīga par bērnu aizsardzību no jebkādas vardarbības un ļaunprātīgas izmantošanas, un tāpēc mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi, ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos, Komisiju un EĀDD īpašu uzmanību pievērst bērnu aizsardzībai no jebkādas vardarbības un šo bērnu liktenim cilvēktiesību dialogā ar attiecīgo valstu valdībām un ārējo finanšu instrumentu plānošanā; |
| --- | --- |

141.

vērš uzmanību uz nopietnu problēmu, kas pastāv vairākās Subsahāras Āfrikas valstīs, proti, bērnu vainošanu burvestībā, kam ir smagas sekas – sākot no sociālās atstumtības līdz bērnu noslepkavošanai un bērnu rituālajai upurēšanai; norāda, ka valsts ir atbildīga par bērnu aizsardzību no jebkādas vardarbības un ļaunprātīgas izmantošanas, un tāpēc mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi, ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos, Komisiju un EĀDD īpašu uzmanību pievērst bērnu aizsardzībai no jebkādas vardarbības un šo bērnu liktenim cilvēktiesību dialogā ar attiecīgo valstu valdībām un ārējo finanšu instrumentu plānošanā;

| 142. | aicina EĀDD un Komisiju, īstenojot Savienības ārpolitiku, veicināt bērnu tiesību aizsardzību kriminālprocesā, nosakot bērnu īpašās vajadzības pēc aizsardzības, jo viņi ir neaizsargāti no turpmākas un atkārtotas viktimizācijas, un galvenokārt ņemot vērā bērna intereses, kā tas paredzēts Direktīvā 2012/29/ES par cietušo tiesību minimuma standartiem; |
| --- | --- |

142.

aicina EĀDD un Komisiju, īstenojot Savienības ārpolitiku, veicināt bērnu tiesību aizsardzību kriminālprocesā, nosakot bērnu īpašās vajadzības pēc aizsardzības, jo viņi ir neaizsargāti no turpmākas un atkārtotas viktimizācijas, un galvenokārt ņemot vērā bērna intereses, kā tas paredzēts Direktīvā 2012/29/ES par cietušo tiesību minimuma standartiem;

| 143. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “ES plāns par bērnu tiesībām”, apvienojot vienā dokumentā gan iekšpolitikas, gan ārpolitikas mērķus; atgādina par Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves apņemšanos, kas pausta Komisijas paziņojumā “Cilvēktiesības un demokrātija – ES ārējās darbības svarīgākais elements”, pievērsties bērnu tiesībām kā vienai no trim kampaņas prioritātēm; tomēr uzsver, ka ir svarīgi šo apņēmību pārvērst budžetā paredzētā rīcībā un uzraudzīt, vai tās tiek efektīvi īstenotas; |
| --- | --- |

143.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “ES plāns par bērnu tiesībām”, apvienojot vienā dokumentā gan iekšpolitikas, gan ārpolitikas mērķus; atgādina par Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves apņemšanos, kas pausta Komisijas paziņojumā “Cilvēktiesības un demokrātija – ES ārējās darbības svarīgākais elements”, pievērsties bērnu tiesībām kā vienai no trim kampaņas prioritātēm; tomēr uzsver, ka ir svarīgi šo apņēmību pārvērst budžetā paredzētā rīcībā un uzraudzīt, vai tās tiek efektīvi īstenotas;

| 144. | aicina ES bērna tiesības konsekventi iekļaut valsts cilvēktiesību stratēģijās saskaņā ar Lisabonas līgumā paredzētajām saistībām; atbalsta plānus panākt turpmāko progresu, izstrādājot uz tiesībām balstītu pieeju attīstības sadarbībai, kā teikts ES cilvēktiesību stratēģiskajā rīcības plānā; uzsver, ka tas jādara steidzami attiecībā uz bērna tiesībām, lai nodrošinātu ilgtspējīgu progresu; atgādina, ka dažās valstīs meitenes ir īpaši neaizsargātas; |
| --- | --- |

144.

aicina ES bērna tiesības konsekventi iekļaut valsts cilvēktiesību stratēģijās saskaņā ar Lisabonas līgumā paredzētajām saistībām; atbalsta plānus panākt turpmāko progresu, izstrādājot uz tiesībām balstītu pieeju attīstības sadarbībai, kā teikts ES cilvēktiesību stratēģiskajā rīcības plānā; uzsver, ka tas jādara steidzami attiecībā uz bērna tiesībām, lai nodrošinātu ilgtspējīgu progresu; atgādina, ka dažās valstīs meitenes ir īpaši neaizsargātas;

| 145. | uzsver nepieciešamību apkarot jebkādu piespiedu bērnu darbu, bērnu ekspluatāciju un tirdzniecību ar bērniem; aicina uzlabot to spēkā esošo valsts un starptautisko noteikumu īstenošanu, kas veicina informētību par bērnu ļaunprātīgu izmantošanu darba tirgū; uzsver, ka bērniem un pusaudžiem būtu jāiesaistās tikai tādā darbā, kas nekaitē viņu veselībai, nekaitē viņu personības izaugsmei vai netraucē mācības; |
| --- | --- |

145.

uzsver nepieciešamību apkarot jebkādu piespiedu bērnu darbu, bērnu ekspluatāciju un tirdzniecību ar bērniem; aicina uzlabot to spēkā esošo valsts un starptautisko noteikumu īstenošanu, kas veicina informētību par bērnu ļaunprātīgu izmantošanu darba tirgū; uzsver, ka bērniem un pusaudžiem būtu jāiesaistās tikai tādā darbā, kas nekaitē viņu veselībai, nekaitē viņu personības izaugsmei vai netraucē mācības;

Domu, pārliecības, reliģijas vai ticības brīvība

| 146. | uzsver, ka domu, pārliecības, reliģijas vai ticības brīvība ir viena no galvenajām cilvēktiesībām (15), kas ietver tiesības ticēt vai neticēt un šo ticību, neticību vai ateista pārliecību brīvi paust privāti vai publiski, vienatnē vai kopā ar citiem; uzsver, ka šo tiesību izmantošana ir pamatā plurālistiskas un demokrātiskas sabiedrības attīstībai; aicina ES sistemātiski aizsargāt tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību visiem cilvēkiem politiskajā dialogā ar trešām valstīm saskaņā ar ANO konvencijām cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

146.

uzsver, ka domu, pārliecības, reliģijas vai ticības brīvība ir viena no galvenajām cilvēktiesībām (15), kas ietver tiesības ticēt vai neticēt un šo ticību, neticību vai ateista pārliecību brīvi paust privāti vai publiski, vienatnē vai kopā ar citiem; uzsver, ka šo tiesību izmantošana ir pamatā plurālistiskas un demokrātiskas sabiedrības attīstībai; aicina ES sistemātiski aizsargāt tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību visiem cilvēkiem politiskajā dialogā ar trešām valstīm saskaņā ar ANO konvencijām cilvēktiesību jomā;

| 147. | nosoda jebkādu neiecietību, diskrimināciju vai vardarbību reliģijas vai ticības dēļ neatkarīgi no tā, kur un pret ko tā ir vērsta – pret ticīgajiem, tā dēvētajiem “atkritējiem” vai neticīgajiem; pauž dziļas bažas par to, ka dažādās valstīs arvien biežāk konstatē šādas darbības, kas vērstas pret reliģisko minoritāšu pārstāvjiem un tiem nedaudzajiem valdošo reliģisko tradīciju paudējiem, kas atbalsta plurālistiskas un daudzveidīgas sabiedrības veidošanos, kuras pamatā ir cilvēku savstarpējā cieņa; ir noraizējies par šādu pārkāpumu nesodīšanu, policijas un tiesu sistēmas neobjektivitāti, risinot šādus jautājumus, un par to, ka daudzās pasaules valstīs nav atbilstošu kompensācijas shēmu cietušajiem; norāda, ka “arābu pavasara” notikumi, kas, kā cerēts, bija vērsti uz prodemokrātisko pārveidi, vairākos gadījumos radīja reliģisko minoritāšu brīvību un tiesiskā stāvokļa pasliktināšanos, un tādēļ asi nosoda visus vardarbības aktus pret kristiešu, jūdaistu, musulmaņu un citām reliģiskām kopienām; atzīst pieaugošo vajadzību vairākās valstīs pēc konflikta pārveides un centieniem panākt mieru, tostarp dažādos līmeņos risinot starpreliģisko dialogu; mudina ES un Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi, ES Īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos, Komisiju un EĀDD dialogā ar trešām valstīm risināt jautājumus par diskriminējoša un uz naidu kurinoša satura izplatīšanu, piemēram, plašsaziņas līdzekļos, kā arī par šķēršļiem brīvai ticības praktizēšanai; uzskata, ka trešās valstīs, kurās tiek pārkāptas reliģisko minoritāšu tiesības, šādas problēmas nevar atrisināt, izolējot minoritātes no pārējās sabiedrības un tādējādi veidojot “paralēlās sabiedrības”, nolūkā tās aizsargāt; |
| --- | --- |

147.

nosoda jebkādu neiecietību, diskrimināciju vai vardarbību reliģijas vai ticības dēļ neatkarīgi no tā, kur un pret ko tā ir vērsta – pret ticīgajiem, tā dēvētajiem “atkritējiem” vai neticīgajiem; pauž dziļas bažas par to, ka dažādās valstīs arvien biežāk konstatē šādas darbības, kas vērstas pret reliģisko minoritāšu pārstāvjiem un tiem nedaudzajiem valdošo reliģisko tradīciju paudējiem, kas atbalsta plurālistiskas un daudzveidīgas sabiedrības veidošanos, kuras pamatā ir cilvēku savstarpējā cieņa; ir noraizējies par šādu pārkāpumu nesodīšanu, policijas un tiesu sistēmas neobjektivitāti, risinot šādus jautājumus, un par to, ka daudzās pasaules valstīs nav atbilstošu kompensācijas shēmu cietušajiem; norāda, ka “arābu pavasara” notikumi, kas, kā cerēts, bija vērsti uz prodemokrātisko pārveidi, vairākos gadījumos radīja reliģisko minoritāšu brīvību un tiesiskā stāvokļa pasliktināšanos, un tādēļ asi nosoda visus vardarbības aktus pret kristiešu, jūdaistu, musulmaņu un citām reliģiskām kopienām; atzīst pieaugošo vajadzību vairākās valstīs pēc konflikta pārveides un centieniem panākt mieru, tostarp dažādos līmeņos risinot starpreliģisko dialogu; mudina ES un Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi, ES Īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos, Komisiju un EĀDD dialogā ar trešām valstīm risināt jautājumus par diskriminējoša un uz naidu kurinoša satura izplatīšanu, piemēram, plašsaziņas līdzekļos, kā arī par šķēršļiem brīvai ticības praktizēšanai; uzskata, ka trešās valstīs, kurās tiek pārkāptas reliģisko minoritāšu tiesības, šādas problēmas nevar atrisināt, izolējot minoritātes no pārējās sabiedrības un tādējādi veidojot “paralēlās sabiedrības”, nolūkā tās aizsargāt;

| 148. | ir jo īpaši nobažījies par situāciju Ķīnā, kur personas, kas pieder pie konfesijām, kuras nav oficiāli atzītas, tostarp tās, kas pieder pie kristiešiem, musulmaņiem, budistiem un Falun Gong piekritējiem, tiek regulāri vajātas; aicina Ķīnas valdības izbeigt nepieļaujamo izturēšanos un iebiedēšanas kampaņas, kas vērstas pret Falun Gong piekritējiem, kuriem tiek piespriesti ilgi apcietinājuma termiņi un pāraudzināšana darba nometnēs par tiesību uz reliģijas vai ticības brīvību īstenošanu, lai viņus piespiestu atteikties no savas garīgās pārliecības, neraugoties uz to, ka Ķīna ir ratificējusi ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem; mudina Ķīnu ratificēt Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), kā tā ir solījusi; mudina Ķīnas varas iestādes apturēt un pēc tam, reāli apspriežoties ar tibetiešiem, mainīt politiku, kas ļoti negatīvi ietekmē Tibetas budisma reliģiju, kultūru un tradīcijas; pauž nopietnas bažas par stāvokli reliģijas brīvības jomā Kubā, jo īpaši par pieaugošo katoļu un protestantu baznīcu vadītāju un piekritēju vajāšanu; |
| --- | --- |

148.

ir jo īpaši nobažījies par situāciju Ķīnā, kur personas, kas pieder pie konfesijām, kuras nav oficiāli atzītas, tostarp tās, kas pieder pie kristiešiem, musulmaņiem, budistiem un Falun Gong piekritējiem, tiek regulāri vajātas; aicina Ķīnas valdības izbeigt nepieļaujamo izturēšanos un iebiedēšanas kampaņas, kas vērstas pret Falun Gong piekritējiem, kuriem tiek piespriesti ilgi apcietinājuma termiņi un pāraudzināšana darba nometnēs par tiesību uz reliģijas vai ticības brīvību īstenošanu, lai viņus piespiestu atteikties no savas garīgās pārliecības, neraugoties uz to, ka Ķīna ir ratificējusi ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem; mudina Ķīnu ratificēt Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), kā tā ir solījusi; mudina Ķīnas varas iestādes apturēt un pēc tam, reāli apspriežoties ar tibetiešiem, mainīt politiku, kas ļoti negatīvi ietekmē Tibetas budisma reliģiju, kultūru un tradīcijas; pauž nopietnas bažas par stāvokli reliģijas brīvības jomā Kubā, jo īpaši par pieaugošo katoļu un protestantu baznīcu vadītāju un piekritēju vajāšanu;

| 149. | uzsver, ka starptautiskie cilvēktiesību akti atzīst domu, reliģijas, ticības brīvību un politisko pārliecību neatkarīgi no reģistrācijas statusa un ka līdz ar to reģistrācija nedrīkstētu būt obligāts priekšnoteikums kādas reliģijas praktizēšanai vai politiskās pārliecības paušanai; ar bažām norāda, ka Ķīnā pieprasa, lai visas personas, kuras vēlas praktizēt reliģiju, tostarp pie piecām oficiāli atzītajām reliģijām piederošās personas – budisti, daoisti, musulmaņi, Romas katoļi un protestanti, reģistrējas valsts iestādēs, un to darbību pārvalda valdības kontrolētas padomes, kas iejaucas šo grupu reliģiskās autonomijas īstenošanā un ierobežo to darbību; turklāt ar bažām norāda, ka nereģistrētas reliģiskās grupas, tostarp mājas baznīcas un Falun Gong piekritēji, sastopas ar dažādām nepieļaujamas izturēšanās izpausmēm – pasākumu un sapulču ierobežojumiem, arī īpašumu konfiskāciju un pat aizturēšanu un ieslodzīšanu; |
| --- | --- |

149.

uzsver, ka starptautiskie cilvēktiesību akti atzīst domu, reliģijas, ticības brīvību un politisko pārliecību neatkarīgi no reģistrācijas statusa un ka līdz ar to reģistrācija nedrīkstētu būt obligāts priekšnoteikums kādas reliģijas praktizēšanai vai politiskās pārliecības paušanai; ar bažām norāda, ka Ķīnā pieprasa, lai visas personas, kuras vēlas praktizēt reliģiju, tostarp pie piecām oficiāli atzītajām reliģijām piederošās personas – budisti, daoisti, musulmaņi, Romas katoļi un protestanti, reģistrējas valsts iestādēs, un to darbību pārvalda valdības kontrolētas padomes, kas iejaucas šo grupu reliģiskās autonomijas īstenošanā un ierobežo to darbību; turklāt ar bažām norāda, ka nereģistrētas reliģiskās grupas, tostarp mājas baznīcas un Falun Gong piekritēji, sastopas ar dažādām nepieļaujamas izturēšanās izpausmēm – pasākumu un sapulču ierobežojumiem, arī īpašumu konfiskāciju un pat aizturēšanu un ieslodzīšanu;

| 150. | atzinīgi vērtē reliģijas vai ticības brīvības iekļaušanu ES personālam paredzētajā apmācībā; atkārtoti uzsver vajadzību pēc instrumentu kopuma, lai aizstāvētu tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību, īstenojot ES ārpolitiku; šajā sakarā atzinīgi vērtē ES apņemšanos izstrādāt pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvību saskaņā ar ES rīcības plāna par cilvēktiesībām un demokrātiju 23. punktu; norāda, ka šīm pamatnostādnēm jābūt saskaņotām ar ES dalībvalstu stratēģiju cilvēktiesību jomā un tajās jāiekļauj nepieciešamo brīvību saraksts, tostarp attiecībā uz tiesībām uz reliģijas vai ticības brīvību, lai novērtētu situāciju attiecīgā valstī, kā arī metodoloģija, lai palīdzētu noteikt, kad tiek pārkāpta reliģijas vai ticības brīvība; uzsver nepieciešamību iesaistīt Parlamentu un pilsoniskās sabiedrības organizācijas pamatnostādņu sagatavošanā; mudina ES nodrošināt jauno pamatnostādņu saskaņotību ar ES dalībvalstu stratēģiju cilvēktiesību jomā; uzsver, cik svarīgi ir iekļaut reliģijas vai ticības brīvību ES attīstības un ārējās politikas jomā; |
| --- | --- |

150.

atzinīgi vērtē reliģijas vai ticības brīvības iekļaušanu ES personālam paredzētajā apmācībā; atkārtoti uzsver vajadzību pēc instrumentu kopuma, lai aizstāvētu tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību, īstenojot ES ārpolitiku; šajā sakarā atzinīgi vērtē ES apņemšanos izstrādāt pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvību saskaņā ar ES rīcības plāna par cilvēktiesībām un demokrātiju 23. punktu; norāda, ka šīm pamatnostādnēm jābūt saskaņotām ar ES dalībvalstu stratēģiju cilvēktiesību jomā un tajās jāiekļauj nepieciešamo brīvību saraksts, tostarp attiecībā uz tiesībām uz reliģijas vai ticības brīvību, lai novērtētu situāciju attiecīgā valstī, kā arī metodoloģija, lai palīdzētu noteikt, kad tiek pārkāpta reliģijas vai ticības brīvība; uzsver nepieciešamību iesaistīt Parlamentu un pilsoniskās sabiedrības organizācijas pamatnostādņu sagatavošanā; mudina ES nodrošināt jauno pamatnostādņu saskaņotību ar ES dalībvalstu stratēģiju cilvēktiesību jomā; uzsver, cik svarīgi ir iekļaut reliģijas vai ticības brīvību ES attīstības un ārējās politikas jomā;

| 151. | mudina ES proaktīvi reaģēt uz tiesību aktu par atteikšanos no reliģijas, par zaimošanu un reliģijas maiņu arvien lielāku izmantošanu un to lomu reliģiskās neiecietības un diskriminācijas vairošanā; uzsver, ka starptautiskās tiesības paredz tiesības piederēt pie noteiktas reliģijas vai ticības, to pieņemt un mainīt; aicina priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi un ES iestādes vērsties pret nepieņemamo praksi, izdarot spiedienu uz šādām trešām valstīm, īpašu uzmanību veltot ES partnervalstīm, kuras joprojām īsteno šādu praksi, lai panāktu tās izskaušanu; mudina ES vērsties pret šādu tiesību aktu izmantošanu valdībās un atbalstīt indivīdu tiesības mainīt reliģiju, jo īpaši valstīs, kurās par to ir paredzēts nāvessods; |
| --- | --- |

151.

mudina ES proaktīvi reaģēt uz tiesību aktu par atteikšanos no reliģijas, par zaimošanu un reliģijas maiņu arvien lielāku izmantošanu un to lomu reliģiskās neiecietības un diskriminācijas vairošanā; uzsver, ka starptautiskās tiesības paredz tiesības piederēt pie noteiktas reliģijas vai ticības, to pieņemt un mainīt; aicina priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi un ES iestādes vērsties pret nepieņemamo praksi, izdarot spiedienu uz šādām trešām valstīm, īpašu uzmanību veltot ES partnervalstīm, kuras joprojām īsteno šādu praksi, lai panāktu tās izskaušanu; mudina ES vērsties pret šādu tiesību aktu izmantošanu valdībās un atbalstīt indivīdu tiesības mainīt reliģiju, jo īpaši valstīs, kurās par to ir paredzēts nāvessods;

| 152. | uzsver, cik svarīgi ir aizsargāt domu, pārliecības, reliģijas vai ticības brīvību, tostarp ateisma un citu neticības veidu brīvību, kas paredzēta saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesību konvencijām, un uzstāj, ka šādu brīvību nedrīkst apdraudēt, piemērojot tiesību aktus par zaimošanu, ko bieži izmanto, lai apspiestu un vajātu tos, kuriem ir atšķirīga reliģija vai ticība; uzsver – kaut arī tiesību akti par zaimošanu bieži tiek atbalstīti, aizbildinoties ar nepieciešamību mazināt sociālo spriedzi, patiesībā tie tikai veicina tās pieaugumu un neiecietību, kas jo īpaši ir vērsta pret reliģiskām minoritātēm; šajā saistībā atgādina, ka daudzās pasaules valstīs joprojām ir ļoti izplatīts paradums aizliegt, konfiscēt un iznīcināt gan lūgšanu vietas, gan reliģiskos izdevumus un aizliegt apmācīt garīdzniekus; mudina ES iestādes saziņā ar attiecīgo valstu valdībām nosodīt šādus pārkāpumus; aicina ievērot stingru nostāju pret tiesību aktu par zaimošanu izmantošanu kā instrumentu reliģisko minoritāšu pārstāvju vajāšanai; |
| --- | --- |

152.

uzsver, cik svarīgi ir aizsargāt domu, pārliecības, reliģijas vai ticības brīvību, tostarp ateisma un citu neticības veidu brīvību, kas paredzēta saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesību konvencijām, un uzstāj, ka šādu brīvību nedrīkst apdraudēt, piemērojot tiesību aktus par zaimošanu, ko bieži izmanto, lai apspiestu un vajātu tos, kuriem ir atšķirīga reliģija vai ticība; uzsver – kaut arī tiesību akti par zaimošanu bieži tiek atbalstīti, aizbildinoties ar nepieciešamību mazināt sociālo spriedzi, patiesībā tie tikai veicina tās pieaugumu un neiecietību, kas jo īpaši ir vērsta pret reliģiskām minoritātēm; šajā saistībā atgādina, ka daudzās pasaules valstīs joprojām ir ļoti izplatīts paradums aizliegt, konfiscēt un iznīcināt gan lūgšanu vietas, gan reliģiskos izdevumus un aizliegt apmācīt garīdzniekus; mudina ES iestādes saziņā ar attiecīgo valstu valdībām nosodīt šādus pārkāpumus; aicina ievērot stingru nostāju pret tiesību aktu par zaimošanu izmantošanu kā instrumentu reliģisko minoritāšu pārstāvju vajāšanai;

| 153. | uzsver, cik svarīgi ir iekļaut reliģijas vai ticības brīvību ES attīstības, konfliktu novēršanas un pretterorisma politikā; atzinīgi vērtē centienus īstenot iekļaujošu starpkultūru un starpreliģisko dialogu un sadarbību vairākos līmeņos, iesaistot kopienu līderus, sievietes, jaunatni un mazākumtautību pārstāvjus sociālās kohēzijas un mierpilnas sabiedrības veidošanā; atzinīgi vērtē ES apņemšanos ierosināt un veicināt tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību starptautiskā un reģionālā līmenī, tostarp ANO, EDSO un Eiropas Padomes un citu reģionālo mehānismu ietvaros, un aicina risināt konstruktīvu dialogu ar Islāma konferences organizāciju (IKO) par tādas terminoloģijas izskaušanu, kas saistīta ar cīņu pret reliģiju apmelošanu; mudina ES turpināt iesniegt ANO Ģenerālajai asamblejai tās ikgadējo rezolūciju par reliģijas vai ticības brīvību; |
| --- | --- |

153.

uzsver, cik svarīgi ir iekļaut reliģijas vai ticības brīvību ES attīstības, konfliktu novēršanas un pretterorisma politikā; atzinīgi vērtē centienus īstenot iekļaujošu starpkultūru un starpreliģisko dialogu un sadarbību vairākos līmeņos, iesaistot kopienu līderus, sievietes, jaunatni un mazākumtautību pārstāvjus sociālās kohēzijas un mierpilnas sabiedrības veidošanā; atzinīgi vērtē ES apņemšanos ierosināt un veicināt tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību starptautiskā un reģionālā līmenī, tostarp ANO, EDSO un Eiropas Padomes un citu reģionālo mehānismu ietvaros, un aicina risināt konstruktīvu dialogu ar Islāma konferences organizāciju (IKO) par tādas terminoloģijas izskaušanu, kas saistīta ar cīņu pret reliģiju apmelošanu; mudina ES turpināt iesniegt ANO Ģenerālajai asamblejai tās ikgadējo rezolūciju par reliģijas vai ticības brīvību;

| 154. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augstās pārstāves, IKO ģenerālsekretāra, Arābu valstu līgas ģenerālsekretāra un Āfrikas Savienības komisāra miera un drošības jautājumos 2012. gada 20. septembra kopīgo paziņojumu, kurā tiek atkārtoti apliecināta cieņa pret visām reliģijām un reliģijas brīvības un reliģiskās iecietības būtiskā nozīme, vienlaikus pilnībā atzīstot vārda brīvības nozīmi; nosoda jebkādu reliģiskā naida un vardarbības atbalstīšanu un pauž dziļu nožēlu par zaudētajām cilvēku dzīvībām pēc nesenajiem uzbrukumiem diplomātiskajām misijām; izsaka dziļu līdzjūtību upuru ģimenēm; |
| --- | --- |

154.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augstās pārstāves, IKO ģenerālsekretāra, Arābu valstu līgas ģenerālsekretāra un Āfrikas Savienības komisāra miera un drošības jautājumos 2012. gada 20. septembra kopīgo paziņojumu, kurā tiek atkārtoti apliecināta cieņa pret visām reliģijām un reliģijas brīvības un reliģiskās iecietības būtiskā nozīme, vienlaikus pilnībā atzīstot vārda brīvības nozīmi; nosoda jebkādu reliģiskā naida un vardarbības atbalstīšanu un pauž dziļu nožēlu par zaudētajām cilvēku dzīvībām pēc nesenajiem uzbrukumiem diplomātiskajām misijām; izsaka dziļu līdzjūtību upuru ģimenēm;

| 155. | norāda, ka reliģijas vai ticības brīvība ir savstarpēji saistīta ar jautājumiem, kas skar tiesību atzīšanu, tiesības uz vienlīdzīgu pilsonību un vienlīdzīgu tiesību izmantošanu attiecīgā sabiedrībā. mudina ES pirmām kārtām strādāt, lai sabiedrībā panāktu līdztiesību un vienlīdzīgu pilsonību atstumtajām vai diskriminētajām grupām; turklāt uzsver, cik svarīgi ir atbalstīt iniciatīvas un nodrošināt līdzekļus pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un cilvēktiesību aktīvistiem viņu centienos izskaust uz reliģiju vai pārliecību balstītu diskrimināciju, neiecietību un vardarbību; |
| --- | --- |

155.

norāda, ka reliģijas vai ticības brīvība ir savstarpēji saistīta ar jautājumiem, kas skar tiesību atzīšanu, tiesības uz vienlīdzīgu pilsonību un vienlīdzīgu tiesību izmantošanu attiecīgā sabiedrībā. mudina ES pirmām kārtām strādāt, lai sabiedrībā panāktu līdztiesību un vienlīdzīgu pilsonību atstumtajām vai diskriminētajām grupām; turklāt uzsver, cik svarīgi ir atbalstīt iniciatīvas un nodrošināt līdzekļus pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un cilvēktiesību aktīvistiem viņu centienos izskaust uz reliģiju vai pārliecību balstītu diskrimināciju, neiecietību un vardarbību;

| 156. | mudina izveidot EĀDD struktūrās pastāvīgu vienību, lai uzraudzītu un analizētu reliģijas vai ticības nozīmi mūsdienu sabiedrībās un starptautiskajās attiecībās un lai integrētu reliģijas vai ticības brīvības jautājumu visos ģeogrāfiski un tematiski organizētajos direktorātos un struktūrvienībās; mudina EĀDD reizi gadā ziņot Parlamentam par pasaulē sasniegto progresu reliģijas vai ticības brīvības jomā; |
| --- | --- |

156.

mudina izveidot EĀDD struktūrās pastāvīgu vienību, lai uzraudzītu un analizētu reliģijas vai ticības nozīmi mūsdienu sabiedrībās un starptautiskajās attiecībās un lai integrētu reliģijas vai ticības brīvības jautājumu visos ģeogrāfiski un tematiski organizētajos direktorātos un struktūrvienībās; mudina EĀDD reizi gadā ziņot Parlamentam par pasaulē sasniegto progresu reliģijas vai ticības brīvības jomā;

| 157. | uzsver, cik svarīgi ir atbalstīt iniciatīvas un nodrošināt līdzekļus pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un cilvēktiesību aktīvistiem viņu centienos izskaust diskrimināciju, neiecietību un vardarbību reliģijas vai pārliecības dēļ; uzskata, ka valstīs esošajās EIDHR atbalsta shēmās kā prioritātes finansējuma saņemšanai jānosaka reliģijas vai ticības brīvības aizsardzība un veicināšana tajās valstīs, kurās ES valsts stratēģijā šīs tiesības ir noteiktas kā prioritāte; |
| --- | --- |

157.

uzsver, cik svarīgi ir atbalstīt iniciatīvas un nodrošināt līdzekļus pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un cilvēktiesību aktīvistiem viņu centienos izskaust diskrimināciju, neiecietību un vardarbību reliģijas vai pārliecības dēļ; uzskata, ka valstīs esošajās EIDHR atbalsta shēmās kā prioritātes finansējuma saņemšanai jānosaka reliģijas vai ticības brīvības aizsardzība un veicināšana tajās valstīs, kurās ES valsts stratēģijā šīs tiesības ir noteiktas kā prioritāte;

o

o o

| 158. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei ārlietās un drošības jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Eiropas Padomei un šajā rezolūcijā minēto valstu un teritoriju valdībām. |
| --- | --- |

158.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei ārlietās un drošības jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Eiropas Padomei un šajā rezolūcijā minēto valstu un teritoriju valdībām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0126.

(2)  OV C 351 E, 2.12.2011., 454. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0507.

(4)  OV C 161 E, 31.5.2011., 78. lpp.

(5)  http://www.icc-cpi.int/NR/rdonlyres/18B88265-BC63-4DFF-BE56-903F2062B797/0/RC9ENGFRASPA.pdf

(6)  OV L 76, 22.3.2011., 56. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0576.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0113.

(9)  OV C 291 E, 4.10.2011., 171. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0018.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0309.

(12)  OV C 99 E, 3.4.2012., 87. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0126.

(14)  OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.

(15)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 20. janvāra rezolūcija par kristiešu situāciju un reliģiskās pārliecības brīvību, (OV C 136 E, 11.5.2012., 53. lpp.).

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/111 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/111

---

P7_TA(2012)0504

ES cilvēktiesību stratēģija

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par ES cilvēktiesību stratēģijas pārskatīšanu (2012/2062(INI))

(2015/C 434/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 6., 8., 21., 33. un 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 6., 8., 21., 33. un 36. pantu,

| — | ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 12. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Cilvēktiesības un demokrātija – ES ārējās darbības svarīgākais elements. Ceļā uz efektīvāku pieeju” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 12. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Cilvēktiesības un demokrātija – ES ārējās darbības svarīgākais elements. Ceļā uz efektīvāku pieeju” (COM(2011)0886),

| — | ņemot vērā Komisijas 2001. gada 8. maija paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas Savienības loma cilvēktiesību ievērošanas un demokratizācijas veicināšanā trešās valstīs” (COM(2001)0252), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 8. maija paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas Savienības loma cilvēktiesību ievērošanas un demokratizācijas veicināšanā trešās valstīs” (COM(2001)0252),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nodrošināšana Eiropas iedzīvotājiem – Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns” (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nodrošināšana Eiropas iedzīvotājiem – Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns” (COM(2010)0171),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681),

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 3179. sanāksmē 2012. gada 25. jūnijā pieņemto ES stratēģiju par cilvēktiesībām un demokrātiju un ES rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 3179. sanāksmē 2012. gada 25. jūnijā pieņemto ES stratēģiju par cilvēktiesībām un demokrātiju un ES rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju,

| — | ņemot vērā ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus,

| — | ņemot vērā 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā, tostarp arī ietekmi uz ES politikas stratēģiju cilvēktiesību jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā, tostarp arī ietekmi uz ES politikas stratēģiju cilvēktiesību jomā (1),

| — | ņemot vērā 2006. gada 14. februāra rezolūciju par cilvēktiesību un demokrātijas klauzulām Eiropas Savienības nolīgumos (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 14. februāra rezolūciju par cilvēktiesību un demokrātijas klauzulām Eiropas Savienības nolīgumos (2),

| — | ņemot vērā 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (3),

| — | ņemot vērā tā 2012. gada 2. februāra ieteikumu Padomei par konsekventu politiku attiecībā uz režīmiem, pret kuriem ES piemēro ierobežojošus pasākumus, kad to vadītāji īsteno personīgās un komerciālās intereses ES teritorijā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2012. gada 2. februāra ieteikumu Padomei par konsekventu politiku attiecībā uz režīmiem, pret kuriem ES piemēro ierobežojošus pasākumus, kad to vadītāji īsteno personīgās un komerciālās intereses ES teritorijā (4),

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un notiekošās sarunas par ES pievienošanos konvencijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un notiekošās sarunas par ES pievienošanos konvencijai,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā 2012. gada 13. jūnija ieteikumu Padomei par ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jomā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 13. jūnija ieteikumu Padomei par ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jomā (5),

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes secinājumus par Eiropas Demokrātijas fondu (6), kas pieņemti tās 3130. sanāksmē 2011. gada 1. decembrī, un Deklarāciju par Eiropas Demokrātijas fonda izveidi (7), par kuru Coreper vienojās 2011. gada 15. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes secinājumus par Eiropas Demokrātijas fondu (6), kas pieņemti tās 3130. sanāksmē 2011. gada 1. decembrī, un Deklarāciju par Eiropas Demokrātijas fonda izveidi (7), par kuru Coreper vienojās 2011. gada 15. decembrī,

| — | ņemot vērā 2012. gada 29. marta ieteikumu Padomei par Eiropas Demokrātijas fonda (EDF) iespējamo izveides kārtību (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 29. marta ieteikumu Padomei par Eiropas Demokrātijas fonda (EDF) iespējamo izveides kārtību (8),

| — | ņemot vērā neseno Eiropas Demokrātijas fonda (EED) izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā neseno Eiropas Demokrātijas fonda (EED) izveidi,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0378/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0378/2012),

| A. | tā kā ES pamatā ir cilvēktiesību ievērošanas princips un tās līgumos ir noteiktas juridiskas saistības visu ES un dalībvalstu politiku, kā arī visu starptautisko nolīgumu ar trešām valstīm centrā izvirzīt cilvēktiesības; tā kā pēc dialogiem starp ES, dalībvalstīm un trešām valstīm ir jāīsteno konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka minētās politikas centrā ir cilvēktiesības; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES pamatā ir cilvēktiesību ievērošanas princips un tās līgumos ir noteiktas juridiskas saistības visu ES un dalībvalstu politiku, kā arī visu starptautisko nolīgumu ar trešām valstīm centrā izvirzīt cilvēktiesības; tā kā pēc dialogiem starp ES, dalībvalstīm un trešām valstīm ir jāīsteno konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka minētās politikas centrā ir cilvēktiesības;

| B. | tā kā ES kā politikas satvaru šo saistību izpildes atbalstam ir izstrādājusi plašu instrumentu klāstu, tostarp cilvēktiesību pamatnostādnes, globāla mēroga finanšu instrumentu cilvēktiesību un demokrātijas atbalstam (Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EIDHR)), prasību, lai visi ārējie finanšu instrumenti, piemēram, Attīstības sadarbības instruments (ASI), Stabilitātes instruments (SI), Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI), Pirmspievienošanās palīdzības instruments (PPI) un Partnerības instruments (PI), to kompetences ietvaros veicinātu cilvēktiesību ievērošanu un demokrātiju, Eiropas Demokrātijas fonda (EED) izveidi un jauna ES īpašā pārstāvja cilvēktiesību jomā iecelšanu, Padomes deklarācijas un secinājumus, Augstās pārstāves paziņojumus, ES pasākumus, ES sankcijas smagu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos un pēdējā laikā – valsts cilvēktiesību stratēģijas; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES kā politikas satvaru šo saistību izpildes atbalstam ir izstrādājusi plašu instrumentu klāstu, tostarp cilvēktiesību pamatnostādnes, globāla mēroga finanšu instrumentu cilvēktiesību un demokrātijas atbalstam (Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EIDHR)), prasību, lai visi ārējie finanšu instrumenti, piemēram, Attīstības sadarbības instruments (ASI), Stabilitātes instruments (SI), Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI), Pirmspievienošanās palīdzības instruments (PPI) un Partnerības instruments (PI), to kompetences ietvaros veicinātu cilvēktiesību ievērošanu un demokrātiju, Eiropas Demokrātijas fonda (EED) izveidi un jauna ES īpašā pārstāvja cilvēktiesību jomā iecelšanu, Padomes deklarācijas un secinājumus, Augstās pārstāves paziņojumus, ES pasākumus, ES sankcijas smagu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos un pēdējā laikā – valsts cilvēktiesību stratēģijas;

| C. | tā kā ES un trešo valstu mainīgo līgumattiecību dēļ ES bija jāizstrādā plašs dažādu instrumentu klāsts, piemēram, Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP), Kotonū nolīgums un dialogi un konsultācijas par cilvēktiesībām ar trešām valstīm, lai veicinātu cilvēktiesību ievērošanu un demokrātiju, kā arī uzlabotu sadarbību starptautiskajās struktūrās saistībā ar apspriedēm par vispārējas intereses jautājumiem; tā kā EKP pārrauga apstiprināto saistību izpildi un Kotonū nolīgums paredz apspriešanos cilvēktiesību pārkāpumu gadījumā; tā kā ES lomai vēlēšanu procesu atbalstīšanā un novērošanā arī ir ļoti liela ietekme uz cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanu un tiesiskuma stiprināšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES un trešo valstu mainīgo līgumattiecību dēļ ES bija jāizstrādā plašs dažādu instrumentu klāsts, piemēram, Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP), Kotonū nolīgums un dialogi un konsultācijas par cilvēktiesībām ar trešām valstīm, lai veicinātu cilvēktiesību ievērošanu un demokrātiju, kā arī uzlabotu sadarbību starptautiskajās struktūrās saistībā ar apspriedēm par vispārējas intereses jautājumiem; tā kā EKP pārrauga apstiprināto saistību izpildi un Kotonū nolīgums paredz apspriešanos cilvēktiesību pārkāpumu gadījumā; tā kā ES lomai vēlēšanu procesu atbalstīšanā un novērošanā arī ir ļoti liela ietekme uz cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanu un tiesiskuma stiprināšanu;

| D. | tā kā šo politikas programmu kumulatīvās ietekmes rezultātā ir radusies fragmentāra pieeja, kas nav nodrošinājusi dažādu ES ārējās darbības jomu, kā arī šo un citu politikas jomu savstarpējās saskaņotības un atbilstības principa pienācīgu ievērošanu; tā kā šādas pieejas dēļ šie atšķirīgie instrumenti ir kļuvuši par atsevišķiem elementiem un neveicina ne juridisko saistību izpildi, kas paredz cilvēktiesību klauzulu piemērošanas pārraudzību, ne ar to saistītā politiskā mērķa sasniegšanu, ir nepieciešams tos saskaņot un veidot sinerģiju starp tiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā šo politikas programmu kumulatīvās ietekmes rezultātā ir radusies fragmentāra pieeja, kas nav nodrošinājusi dažādu ES ārējās darbības jomu, kā arī šo un citu politikas jomu savstarpējās saskaņotības un atbilstības principa pienācīgu ievērošanu; tā kā šādas pieejas dēļ šie atšķirīgie instrumenti ir kļuvuši par atsevišķiem elementiem un neveicina ne juridisko saistību izpildi, kas paredz cilvēktiesību klauzulu piemērošanas pārraudzību, ne ar to saistītā politiskā mērķa sasniegšanu, ir nepieciešams tos saskaņot un veidot sinerģiju starp tiem;

| E. | tā kā vairāki faktori rada šķēršļus efektīvai ES cilvēktiesību un demokrātijas politikas īstenošanai un tā kā 2011. gada decembra kopīgajā paziņojumā nebija efektīvi skatīti šādi faktori, piemēram, tas, ka nepastāv integrēta pieeja, kuras pamatā ir saikne starp visiem ES ārējiem instrumentiem un valstu prioritāro mērķu pienācīgu iekļaušanu, tādas visiem instrumentiem (tostarp uz ģeogrāfisko principu balstītām politikas jomām un stratēģijām) paredzētas salīdzinošā novērtējuma politikas trūkums, kuras ietvaros varētu izvērtēt un pārraudzīt cilvēktiesību un demokrātisko principu ievērošanu, pamatojoties uz konkrētiem, pārredzamiem, izmērāmiem, sasniedzamiem un laikā ierobežotiem rādītājiem, kā arī cilvēktiesību dialogu nepietiekamība, lai gan tie būtu jāiekļauj plašākā visaugstākā līmeņa politiskajā dialogā; |
| --- | --- |

E.

tā kā vairāki faktori rada šķēršļus efektīvai ES cilvēktiesību un demokrātijas politikas īstenošanai un tā kā 2011. gada decembra kopīgajā paziņojumā nebija efektīvi skatīti šādi faktori, piemēram, tas, ka nepastāv integrēta pieeja, kuras pamatā ir saikne starp visiem ES ārējiem instrumentiem un valstu prioritāro mērķu pienācīgu iekļaušanu, tādas visiem instrumentiem (tostarp uz ģeogrāfisko principu balstītām politikas jomām un stratēģijām) paredzētas salīdzinošā novērtējuma politikas trūkums, kuras ietvaros varētu izvērtēt un pārraudzīt cilvēktiesību un demokrātisko principu ievērošanu, pamatojoties uz konkrētiem, pārredzamiem, izmērāmiem, sasniedzamiem un laikā ierobežotiem rādītājiem, kā arī cilvēktiesību dialogu nepietiekamība, lai gan tie būtu jāiekļauj plašākā visaugstākā līmeņa politiskajā dialogā;

| F. | tā kā “arābu pavasara” notikumi un ar Austrumu partnerības valstīm gūtā pieredze gan attiecīgajā pārejas posmā, gan pirms tā ir apliecinājuši vajadzību pārveidot kaimiņattiecību politiku, lai piešķirtu augstāku prioritāti dialogam citā starpā ar NVO, cilvēktiesību aizstāvjiem, arodbiedrībām, plašsaziņas līdzekļiem, augstskolām, demokrātiskām politiskajām partijām un citiem pilsoniskās sabiedrības elementiem, un pamatbrīvību aizsardzībai, kas ir neaizvietojams demokratizācijas un pārejas procesu elements; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropas Demokrātijas fonda (EED) izveidi kā konkrētu ES rīcību, reaģējot uz demokratizācijas problēmjautājumiem, kas gan sākotnēji neattiecās tikai uz ES kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

F.

tā kā “arābu pavasara” notikumi un ar Austrumu partnerības valstīm gūtā pieredze gan attiecīgajā pārejas posmā, gan pirms tā ir apliecinājuši vajadzību pārveidot kaimiņattiecību politiku, lai piešķirtu augstāku prioritāti dialogam citā starpā ar NVO, cilvēktiesību aizstāvjiem, arodbiedrībām, plašsaziņas līdzekļiem, augstskolām, demokrātiskām politiskajām partijām un citiem pilsoniskās sabiedrības elementiem, un pamatbrīvību aizsardzībai, kas ir neaizvietojams demokratizācijas un pārejas procesu elements; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropas Demokrātijas fonda (EED) izveidi kā konkrētu ES rīcību, reaģējot uz demokratizācijas problēmjautājumiem, kas gan sākotnēji neattiecās tikai uz ES kaimiņvalstīm;

| G. | tā kā šī atjaunotā politika būtu jāvērš uz ciešāku partnervalstu iesaistīšanu demokrātiskās reformās, mudinot ievērot pamattiesības, jo īpaši tādas pamattiesības kā vārda brīvības, reliģiskās pārliecības brīvības, apziņas brīvības, pulcēšanās un biedrošanās brīvības tiesības, balstoties uz principu “lielāks atbalsts lielākām reformām”, kā arī partnervalstu, ES un tās dalībvalstu savstarpējās atbildības principu; |
| --- | --- |

G.

tā kā šī atjaunotā politika būtu jāvērš uz ciešāku partnervalstu iesaistīšanu demokrātiskās reformās, mudinot ievērot pamattiesības, jo īpaši tādas pamattiesības kā vārda brīvības, reliģiskās pārliecības brīvības, apziņas brīvības, pulcēšanās un biedrošanās brīvības tiesības, balstoties uz principu “lielāks atbalsts lielākām reformām”, kā arī partnervalstu, ES un tās dalībvalstu savstarpējās atbildības principu;

| H. | tā kā pārskatīšanas procesa ietvaros ārējās darbības kontekstā Padome racionalizēja un veica izmaiņas ES politikā cilvēktiesību un demokrātijas jomā; tā kā šīs izmaiņas ir atspoguļotas Ārlietu padomes 2012. gada 25. jūnijā pieņemtajā ES stratēģijā par cilvēktiesībām un demokrātiju un tās papildina rīcības plāns, kurā ir skaidri noteikti konkrēti mērķi, laika grafiks, darbības pamatprincipi un pienākumu sadalījums; tā kā nolūkā uzlabot ES cilvēktiesību politikas pamanāmību, efektivitāti un saskaņotību un veicināt tās mērķu sasniegšanu, novērtējot pašreizējos cilvēktiesību instrumentus, konsultējoties ar dažādiem partneriem un iestādēm attiecīgajā jomā un pievēršot īpašu uzmanību būtiskiem jautājumiem, attiecībā uz kuriem ir nepieciešama tūlītēja rīcība, Padome iecēla īpašo pārstāvi cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

H.

tā kā pārskatīšanas procesa ietvaros ārējās darbības kontekstā Padome racionalizēja un veica izmaiņas ES politikā cilvēktiesību un demokrātijas jomā; tā kā šīs izmaiņas ir atspoguļotas Ārlietu padomes 2012. gada 25. jūnijā pieņemtajā ES stratēģijā par cilvēktiesībām un demokrātiju un tās papildina rīcības plāns, kurā ir skaidri noteikti konkrēti mērķi, laika grafiks, darbības pamatprincipi un pienākumu sadalījums; tā kā nolūkā uzlabot ES cilvēktiesību politikas pamanāmību, efektivitāti un saskaņotību un veicināt tās mērķu sasniegšanu, novērtējot pašreizējos cilvēktiesību instrumentus, konsultējoties ar dažādiem partneriem un iestādēm attiecīgajā jomā un pievēršot īpašu uzmanību būtiskiem jautājumiem, attiecībā uz kuriem ir nepieciešama tūlītēja rīcība, Padome iecēla īpašo pārstāvi cilvēktiesību jomā;

| I. | tā kā pašreizējā ekonomikas krīze, tās novērojamā ietekme uz Eiropas projekta noturību un globālā spēku samēra izmaiņas ir apliecinājušas, ka cēlie paziņojumi par cilvēktiesību jautājumiem ir nepietiekami, ja tos nepapildina principiāla cilvēktiesību politika, kuru īsteno ar elastīgu un konkrētu pasākumu palīdzību un kuras pamatā ir pienākums ievērot visu ES politikas jomu iekšējo un ārējo dimensiju saskaņotību un saskanību; |
| --- | --- |

I.

tā kā pašreizējā ekonomikas krīze, tās novērojamā ietekme uz Eiropas projekta noturību un globālā spēku samēra izmaiņas ir apliecinājušas, ka cēlie paziņojumi par cilvēktiesību jautājumiem ir nepietiekami, ja tos nepapildina principiāla cilvēktiesību politika, kuru īsteno ar elastīgu un konkrētu pasākumu palīdzību un kuras pamatā ir pienākums ievērot visu ES politikas jomu iekšējo un ārējo dimensiju saskaņotību un saskanību;

| J. | tā kā cilvēktiesību un demokrātijas veicināšana ir kopīga ES un dalībvalstu atbildība; tā kā progresu šajā jomā var panākt tikai tādā gadījumā, ja abas puses īsteno koordinētas un saskaņotas darbības; tā kā ekonomiskās un sociālās tiesības ir cilvēktiesību neatņemama sastāvdaļa jau no Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas pieņemšanas brīža 1948. gadā; |
| --- | --- |

J.

tā kā cilvēktiesību un demokrātijas veicināšana ir kopīga ES un dalībvalstu atbildība; tā kā progresu šajā jomā var panākt tikai tādā gadījumā, ja abas puses īsteno koordinētas un saskaņotas darbības; tā kā ekonomiskās un sociālās tiesības ir cilvēktiesību neatņemama sastāvdaļa jau no Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas pieņemšanas brīža 1948. gadā;

| K. | tā kā tādēļ ES ir jāpalīdz īstenot šīs tiesības vismazāk attīstītajās valstīs un jaunattīstības valstīs, ar kurām tā paraksta starptautiskus nolīgumus, tostarp tirdzniecības nolīgumus; |
| --- | --- |

K.

tā kā tādēļ ES ir jāpalīdz īstenot šīs tiesības vismazāk attīstītajās valstīs un jaunattīstības valstīs, ar kurām tā paraksta starptautiskus nolīgumus, tostarp tirdzniecības nolīgumus;

| L. | tā kā attīstība tehnoloģiju jomā, jauni IKT rīki, izglītības līmeņa paaugstināšanās daudzos pasaules reģionos, vairāku jaunattīstības valstu kļūšana par reģionālajām lielvarām, jaunu daudzpusēju forumu, piemēram G-20, izveide un informētas un savstarpēji saistītas pasaules pilsoniskās sabiedrības rašanās kopumā norāda uz vajadzību nostiprināt spēkā esošo instrumentu darbības konsekvenci un saskaņotību atbilstīgi starptautiskajām tiesībām un pastiprināt sadarbību globālās pārvaldības kontekstā, lai nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu, nepieļautu nesodāmību par cilvēktiesību pārkāpumiem un uzlabotu demokrātijas izredzes visā pasaulē; |
| --- | --- |

L.

tā kā attīstība tehnoloģiju jomā, jauni IKT rīki, izglītības līmeņa paaugstināšanās daudzos pasaules reģionos, vairāku jaunattīstības valstu kļūšana par reģionālajām lielvarām, jaunu daudzpusēju forumu, piemēram G-20, izveide un informētas un savstarpēji saistītas pasaules pilsoniskās sabiedrības rašanās kopumā norāda uz vajadzību nostiprināt spēkā esošo instrumentu darbības konsekvenci un saskaņotību atbilstīgi starptautiskajām tiesībām un pastiprināt sadarbību globālās pārvaldības kontekstā, lai nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu, nepieļautu nesodāmību par cilvēktiesību pārkāpumiem un uzlabotu demokrātijas izredzes visā pasaulē;

| M. | tā kā brīva piekļuve internetam un telekomunikācijām sekmē brīvas un demokrātiskas diskusijas un var kļūt par ātrās brīdināšanas līdzekli par cilvēktiesību pārkāpumiem, un šajā sakarībā tai būtu jākļūst par ES ārējās darbības prioritāti attiecībā uz atbalstu demokrātijai un cilvēktiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

M.

tā kā brīva piekļuve internetam un telekomunikācijām sekmē brīvas un demokrātiskas diskusijas un var kļūt par ātrās brīdināšanas līdzekli par cilvēktiesību pārkāpumiem, un šajā sakarībā tai būtu jākļūst par ES ārējās darbības prioritāti attiecībā uz atbalstu demokrātijai un cilvēktiesību aizsardzību;

| N. | uzsver – lai panāktu reālus rezultātus, jaunās ES stratēģijas par cilvēktiesībām un demokrātiju galvenajās nostādnēs un elementos ir jābūt stingri ievērotai konsekvencei un paustai politiskajai gribai; |
| --- | --- |

N.

uzsver – lai panāktu reālus rezultātus, jaunās ES stratēģijas par cilvēktiesībām un demokrātiju galvenajās nostādnēs un elementos ir jābūt stingri ievērotai konsekvencei un paustai politiskajai gribai;

ES stratēģija cilvēktiesību un demokrātijas jomā

| 1. | uzskata, ka stratēģiskās pārskatīšanas iniciatīvas mērķis ir reaģēt uz Parlamenta un citu ieinteresēto pušu konstatētajām svarīgākajām problēmām; atzinīgi vērtē visaptverošo un iekļaujošo pieeju, ko šajā jomā ir pieņēmusi Padome, un jo īpaši ES rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju kā konkrētu ES saistību un atbildības izpausmi, kuru papildina arī ES īpašā pārstāvja cilvēktiesību jomā iecelšana, ko Parlaments bija pieprasījis jau iepriekšējos ziņojumos; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka stratēģiskās pārskatīšanas iniciatīvas mērķis ir reaģēt uz Parlamenta un citu ieinteresēto pušu konstatētajām svarīgākajām problēmām; atzinīgi vērtē visaptverošo un iekļaujošo pieeju, ko šajā jomā ir pieņēmusi Padome, un jo īpaši ES rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju kā konkrētu ES saistību un atbildības izpausmi, kuru papildina arī ES īpašā pārstāvja cilvēktiesību jomā iecelšana, ko Parlaments bija pieprasījis jau iepriekšējos ziņojumos;

| 2. | vēlreiz apstiprina, ka Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā noteiktās vispārējās cilvēktiesības un brīvības attiecas uz visiem cilvēkiem neatkarīgi no apstākļiem, situācijas, reliģijas vai pārliecības, dzimuma, rasu vai etniskās piederības, vecuma, invaliditātes, seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes; |
| --- | --- |

2.

vēlreiz apstiprina, ka Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā noteiktās vispārējās cilvēktiesības un brīvības attiecas uz visiem cilvēkiem neatkarīgi no apstākļiem, situācijas, reliģijas vai pārliecības, dzimuma, rasu vai etniskās piederības, vecuma, invaliditātes, seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes;

| 3. | aicina ES pāriet no vārdiem uz darbiem un ātri un pārredzami īstenot apņemšanās; |
| --- | --- |

3.

aicina ES pāriet no vārdiem uz darbiem un ātri un pārredzami īstenot apņemšanās;

| 4. | uzsver, ka stratēģija un rīcības plāns ir ES cilvēktiesību politikas pamats, nevis griesti, un pieprasa ES iestādēm un dalībvalstīm pārredzamā un pārskatatbildīgā pieņemt stingru un saskaņotu pieeju cilvēktiesību pārkāpumiem visā pasaulē; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka stratēģija un rīcības plāns ir ES cilvēktiesību politikas pamats, nevis griesti, un pieprasa ES iestādēm un dalībvalstīm pārredzamā un pārskatatbildīgā pieņemt stingru un saskaņotu pieeju cilvēktiesību pārkāpumiem visā pasaulē;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka augstā pārstāve/priekšsēdētāja vietniece ir ierosinājusi veicināt sieviešu tiesības, bērnu tiesības un tiesiskumu (koncentrējoties uz tiesībām uz taisnīgu tiesu) kā trīs transversālos kampaņu tematus, un ir pārliecināts, ka šajā ziņā jaunajam ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jomā būs nozīmīga loma rīcības plāna īstenošanā; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka augstā pārstāve/priekšsēdētāja vietniece ir ierosinājusi veicināt sieviešu tiesības, bērnu tiesības un tiesiskumu (koncentrējoties uz tiesībām uz taisnīgu tiesu) kā trīs transversālos kampaņu tematus, un ir pārliecināts, ka šajā ziņā jaunajam ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jomā būs nozīmīga loma rīcības plāna īstenošanā;

| 6. | stingri uzskata, ka Eiropas Savienības īpašā pārstāvja cilvēktiesību jomā amata izveidei būtu jāpastiprina cilvēktiesību politika visās ES ārējās politikas stratēģijās; |
| --- | --- |

6.

stingri uzskata, ka Eiropas Savienības īpašā pārstāvja cilvēktiesību jomā amata izveidei būtu jāpastiprina cilvēktiesību politika visās ES ārējās politikas stratēģijās;

| 7. | prasa nodrošināt pastāvīgu saziņu un sadarbību starp EP un ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

7.

prasa nodrošināt pastāvīgu saziņu un sadarbību starp EP un ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jomā;

| 8. | pauž Parlamenta kā vienīgās tieši ievēlētās ES iestādes vēlēšanos tikt cieši saistītam ar šo pārveidoto politikas satvaru un apņēmību turpināt īstenot savu nozīmīgo ietekmi ES politikas veidošanas demokrātiskās likumības uzlabošanā, ievērojot katras iestādes kompetenci atbilstīgi Līgumam; |
| --- | --- |

8.

pauž Parlamenta kā vienīgās tieši ievēlētās ES iestādes vēlēšanos tikt cieši saistītam ar šo pārveidoto politikas satvaru un apņēmību turpināt īstenot savu nozīmīgo ietekmi ES politikas veidošanas demokrātiskās likumības uzlabošanā, ievērojot katras iestādes kompetenci atbilstīgi Līgumam;

| 9. | atgādina par savu vēlmi pastiprināt iestāžu sadarbību, tostarp kontaktgrupā cilvēktiesību jomā, kopīgi strādājot Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD), Padomes un Komisijas attiecīgajiem dienestiem, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jomā, kā arī EP Cilvēktiesību apakškomitejai un Ārlietu komitejai, pilnvarojot šīs struktūras veikt turpmākus pasākumus pēc pārskatīšanas un rīcības plāna pieņemšanas; |
| --- | --- |

9.

atgādina par savu vēlmi pastiprināt iestāžu sadarbību, tostarp kontaktgrupā cilvēktiesību jomā, kopīgi strādājot Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD), Padomes un Komisijas attiecīgajiem dienestiem, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jomā, kā arī EP Cilvēktiesību apakškomitejai un Ārlietu komitejai, pilnvarojot šīs struktūras veikt turpmākus pasākumus pēc pārskatīšanas un rīcības plāna pieņemšanas;

| 10. | uzstāj uz to, ka visām iestādēm šajā procesā ir jāapvieno savi centieni, un tādēļ aicina pieņemt kopīgu deklarāciju, kurā iestādes apņemtos ievērot vienotus pamatprincipus un strādāt kopīgu mērķu vārdā; |
| --- | --- |

10.

uzstāj uz to, ka visām iestādēm šajā procesā ir jāapvieno savi centieni, un tādēļ aicina pieņemt kopīgu deklarāciju, kurā iestādes apņemtos ievērot vienotus pamatprincipus un strādāt kopīgu mērķu vārdā;

| 11. | atzinīgi vērtē stratēģijas vērienīgumu; tomēr uzsver, ka ir jāuzlabo saskaņošana un jānodrošina lielāka skaidrība attiecībā uz procedūrām un uzdevumu sadalījumu starp ES un tās dalībvalstīm, lai lietderīgāk un efektīvāk īstenotu rīcības plānu; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē stratēģijas vērienīgumu; tomēr uzsver, ka ir jāuzlabo saskaņošana un jānodrošina lielāka skaidrība attiecībā uz procedūrām un uzdevumu sadalījumu starp ES un tās dalībvalstīm, lai lietderīgāk un efektīvāk īstenotu rīcības plānu;

Saskaņotība un sadarbība politikas jomās un starp ES un tās dalībvalstīm

| 12. | uzsver vajadzību nodrošināt saskaņotību un saskanību visās politikas jomās kā svarīgu priekšnoteikumu efektīvai un uzticamai cilvēktiesību stratēģijai un pauž nožēlu par to, ka ES stratēģijā nav sniegta konkrēta atsauce uz šiem principiem; atgādina Komisijai par tās atkārtoti apliecināto apņemšanos, kas ir pausta tās 2001. gada paziņojumā un 2010. gada paziņojumā par Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plānu (COM(2010)0171), veikt praktiskus pasākumus, lai nodrošinātu lielāku saskaņotību un konsekvenci starp tās ārējās un iekšējās politikas jomām; atgādina, ka 2001. gadā tika panākta vienošanās par pilnīgu Parlamenta iesaistīšanos un plašāku saskaņošanu šajā jomā; atgādina dalībvalstīm un ES iestādēm, ka pamattiesību ievērošana “sākas mājās” un ka tā nav uztverama kā pašsaprotama, bet ir pastāvīgi jāizvērtē un jāpilnveido, lai Savienība pasaules mērogā tiktu uzskatīta par uzticamu cilvēktiesību aizstāvi; |
| --- | --- |

12.

uzsver vajadzību nodrošināt saskaņotību un saskanību visās politikas jomās kā svarīgu priekšnoteikumu efektīvai un uzticamai cilvēktiesību stratēģijai un pauž nožēlu par to, ka ES stratēģijā nav sniegta konkrēta atsauce uz šiem principiem; atgādina Komisijai par tās atkārtoti apliecināto apņemšanos, kas ir pausta tās 2001. gada paziņojumā un 2010. gada paziņojumā par Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plānu (COM(2010)0171), veikt praktiskus pasākumus, lai nodrošinātu lielāku saskaņotību un konsekvenci starp tās ārējās un iekšējās politikas jomām; atgādina, ka 2001. gadā tika panākta vienošanās par pilnīgu Parlamenta iesaistīšanos un plašāku saskaņošanu šajā jomā; atgādina dalībvalstīm un ES iestādēm, ka pamattiesību ievērošana “sākas mājās” un ka tā nav uztverama kā pašsaprotama, bet ir pastāvīgi jāizvērtē un jāpilnveido, lai Savienība pasaules mērogā tiktu uzskatīta par uzticamu cilvēktiesību aizstāvi;

| 13. | prasa nodrošināt efektīvāku koordināciju starp ES un tās dalībvalstīm, lai padarītu politikas virzienus un programmas cilvēktiesību, drošības un attīstības jomā konsekventākas un papildināmākas; |
| --- | --- |

13.

prasa nodrošināt efektīvāku koordināciju starp ES un tās dalībvalstīm, lai padarītu politikas virzienus un programmas cilvēktiesību, drošības un attīstības jomā konsekventākas un papildināmākas;

| 14. | aicina Komisiju un EĀDD īstenot apņemšanos par “cilvēktiesībās balstītu pieeju” visā attīstības sadarbības procesā; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju un EĀDD īstenot apņemšanos par “cilvēktiesībās balstītu pieeju” visā attīstības sadarbības procesā;

| 15. | prasa ES saglabāt un īstenot pasaulē galveno lomu cilvēktiesību aizsardzībā, efektīvi, konsekventi un pārdomāti izmantojot visus pieejamos instrumentus cilvēktiesību sekmēšanai un aizsardzībai un mūsu efektīvo attīstības palīdzības politiku; |
| --- | --- |

15.

prasa ES saglabāt un īstenot pasaulē galveno lomu cilvēktiesību aizsardzībā, efektīvi, konsekventi un pārdomāti izmantojot visus pieejamos instrumentus cilvēktiesību sekmēšanai un aizsardzībai un mūsu efektīvo attīstības palīdzības politiku;

| 16. | uzsver, ka liela nozīme ir attīstības politikas saskaņotībai, lai nodrošinātu, ka ES politika visās jomās ļauj plašāk panākt cilvēktiesību ievērošanu, vienlaikus raugoties, lai ES politikā netiktu pārkāptas nevienas cilvēktiesības; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka liela nozīme ir attīstības politikas saskaņotībai, lai nodrošinātu, ka ES politika visās jomās ļauj plašāk panākt cilvēktiesību ievērošanu, vienlaikus raugoties, lai ES politikā netiktu pārkāptas nevienas cilvēktiesības;

| 17. | uzsver, ka jaunajam ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jomā, veicot darbības ar mērķi pasaulē sekmēt cilvēktiesības, vienmēr ir jāņem vērā attīstības aspekts; šajā sakarībā sagaida, ka viņš šajā jautājumā cieši sadarbosies ar Parlamentu un tā attiecīgajām komitejām; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka jaunajam ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jomā, veicot darbības ar mērķi pasaulē sekmēt cilvēktiesības, vienmēr ir jāņem vērā attīstības aspekts; šajā sakarībā sagaida, ka viņš šajā jautājumā cieši sadarbosies ar Parlamentu un tā attiecīgajām komitejām;

| 18. | saistībā ar ANO Konvenciju par bērnu tiesībām un nepieciešamību nodrošināt konvencijā paredzēto tiesību vispilnīgāko iespējamo aizsardzību un novērst to vājināšanos aicina Komisiju un EĀDD sniegt īpašu atbalstu prioritāšu piešķiršanai abu dzimumu bērnu vajadzībām attiecībā uz īpašiem aizsardzības pasākumiem un aprūpi, pamatojoties uz šo konvenciju un Bērna tiesību deklarāciju; |
| --- | --- |

18.

saistībā ar ANO Konvenciju par bērnu tiesībām un nepieciešamību nodrošināt konvencijā paredzēto tiesību vispilnīgāko iespējamo aizsardzību un novērst to vājināšanos aicina Komisiju un EĀDD sniegt īpašu atbalstu prioritāšu piešķiršanai abu dzimumu bērnu vajadzībām attiecībā uz īpašiem aizsardzības pasākumiem un aprūpi, pamatojoties uz šo konvenciju un Bērna tiesību deklarāciju;

| 19. | stingri nosoda sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, kas ir pārkāpums pret sieviešu un meiteņu ķermeņa neaizskaramību, un mudina Komisiju un EĀDD vardarbības pret sievietēm apkarošanas stratēģijā īpaši pievērst uzmanību šādai kaitīgai tradicionālai praksei; |
| --- | --- |

19.

stingri nosoda sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, kas ir pārkāpums pret sieviešu un meiteņu ķermeņa neaizskaramību, un mudina Komisiju un EĀDD vardarbības pret sievietēm apkarošanas stratēģijā īpaši pievērst uzmanību šādai kaitīgai tradicionālai praksei;

| 20. | uzskata, ka ES tiks pieņemta kā uzticama cilvēktiesību un demokrātijas aizstāve tikai tādā gadījumā, ja tās politikas jomas saskanēs ar darbībām pašas ES teritorijā; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka ES tiks pieņemta kā uzticama cilvēktiesību un demokrātijas aizstāve tikai tādā gadījumā, ja tās politikas jomas saskanēs ar darbībām pašas ES teritorijā;

| 21. | norāda, ka ir jānodrošina pietiekama stratēģijas redzamība, lai sabiedrības skatījumā vairotu tās likumīgumu, uzticamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka ir jānodrošina pietiekama stratēģijas redzamība, lai sabiedrības skatījumā vairotu tās likumīgumu, uzticamību un pārskatatbildību;

| 22. | mudina Komisiju publicēt paziņojumu par rīcības plānu cilvēktiesību jomā, lai atbalstītu ES vērtības tieslietu un iekšlietu politikas jomu ārējā dimensijā, kā norādīts 2010. gada Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plānā un saskaņā ar ES Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju; |
| --- | --- |

22.

mudina Komisiju publicēt paziņojumu par rīcības plānu cilvēktiesību jomā, lai atbalstītu ES vērtības tieslietu un iekšlietu politikas jomu ārējā dimensijā, kā norādīts 2010. gada Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plānā un saskaņā ar ES Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju;

| 23. | pieprasa, lai visi Komisijas ģenerāldirektorāti un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) veiktu detalizētu Pamattiesību hartas tiesisko seku novērtējumu attiecībā uz ES ārpolitikas jomām, jo Harta attiecas uz visiem ES iestāžu veiktajiem pasākumiem; apņemas veikt šādus novērtējumus; mudina Parlamenta komitejas izmantot Reglamenta 36. pantā paredzēto noteikumu, kas tām sniedz iespēju pārbaudīt tiesību akta priekšlikumu (tostarp ar ārējiem finanšu instrumentiem saistītu priekšlikumu) atbilstību Cilvēktiesību hartai; |
| --- | --- |

23.

pieprasa, lai visi Komisijas ģenerāldirektorāti un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) veiktu detalizētu Pamattiesību hartas tiesisko seku novērtējumu attiecībā uz ES ārpolitikas jomām, jo Harta attiecas uz visiem ES iestāžu veiktajiem pasākumiem; apņemas veikt šādus novērtējumus; mudina Parlamenta komitejas izmantot Reglamenta 36. pantā paredzēto noteikumu, kas tām sniedz iespēju pārbaudīt tiesību akta priekšlikumu (tostarp ar ārējiem finanšu instrumentiem saistītu priekšlikumu) atbilstību Cilvēktiesību hartai;

| 24. | uzsver vajadzību uzlabot sadarbības un konsultāciju līmeni starp Padomes Pamattiesību darba grupu un Cilvēktiesību darba grupu; aicina iesaistīt šajā sadarbībā un konsultācijās ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jomā; aicina abas struktūras pilnībā izmantot Eiropas Padomes kompetenci un instrumentus un ANO īpašās procedūras, arī sagatavojot jaunas iniciatīvas, lai paustu un atbalstītu kopīgās vērtības un starptautiskos standartus; |
| --- | --- |

24.

uzsver vajadzību uzlabot sadarbības un konsultāciju līmeni starp Padomes Pamattiesību darba grupu un Cilvēktiesību darba grupu; aicina iesaistīt šajā sadarbībā un konsultācijās ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jomā; aicina abas struktūras pilnībā izmantot Eiropas Padomes kompetenci un instrumentus un ANO īpašās procedūras, arī sagatavojot jaunas iniciatīvas, lai paustu un atbalstītu kopīgās vērtības un starptautiskos standartus;

| 25. | atzinīgi vērtē uzlaboto politikas saskaņotību ar starptautiskajām un reģionālajām, piemēram, ANO un Eiropas Padomes pieņemtajām, konvencijām un mehānismiem; aicina regulāri iekļaut šos standartus valsts cilvēktiesību stratēģijās, kas kalpotu par atsauces dokumentiem politikas jomām, kuru pamatā ir ģeogrāfiskie un tematiskie principi, kā arī rīcības plāniem, stratēģijām un instrumentiem; uzskata, ka sadarbībā cilvēktiesību jomā, jo īpaši, izmantojot cilvēktiesību dialogus, kuri notiek starptautisko augstākā līmeņa sanāksmju laikā, būtu jāiesaista visi reģionālie partneri un organizācijas, un tā būtu jāpapildina ar konkrētiem paziņojumiem, kuri jāpieņem pēc sanāksmēm ar šiem partneriem, kā arī pēc sanāksmēm ar trešām valstīm, jo īpaši BRIC valstīm (Brazīliju, Krieviju, Indiju, Ķīnu) un citām jaunietekmes valstīm; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē uzlaboto politikas saskaņotību ar starptautiskajām un reģionālajām, piemēram, ANO un Eiropas Padomes pieņemtajām, konvencijām un mehānismiem; aicina regulāri iekļaut šos standartus valsts cilvēktiesību stratēģijās, kas kalpotu par atsauces dokumentiem politikas jomām, kuru pamatā ir ģeogrāfiskie un tematiskie principi, kā arī rīcības plāniem, stratēģijām un instrumentiem; uzskata, ka sadarbībā cilvēktiesību jomā, jo īpaši, izmantojot cilvēktiesību dialogus, kuri notiek starptautisko augstākā līmeņa sanāksmju laikā, būtu jāiesaista visi reģionālie partneri un organizācijas, un tā būtu jāpapildina ar konkrētiem paziņojumiem, kuri jāpieņem pēc sanāksmēm ar šiem partneriem, kā arī pēc sanāksmēm ar trešām valstīm, jo īpaši BRIC valstīm (Brazīliju, Krieviju, Indiju, Ķīnu) un citām jaunietekmes valstīm;

| 26. | uzskata, ka Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstu iekļaušana Eiropas Padomes kaimiņattiecību politikā nodrošinās papildu instrumentus to tiesiskā regulējuma un paraugprakšu tuvināšanai cilvēktiesību jomā; norāda, ka nesen pieņemtā ES un Eiropas Padomes kopīgā programma demokrātisko reformu nostiprināšanai dienvidu kaimiņvalstīs ir piemērs Eiropas Padomes papildu kompetencei konstitucionālo, tiesisko un institucionālo reformu jomā; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstu iekļaušana Eiropas Padomes kaimiņattiecību politikā nodrošinās papildu instrumentus to tiesiskā regulējuma un paraugprakšu tuvināšanai cilvēktiesību jomā; norāda, ka nesen pieņemtā ES un Eiropas Padomes kopīgā programma demokrātisko reformu nostiprināšanai dienvidu kaimiņvalstīs ir piemērs Eiropas Padomes papildu kompetencei konstitucionālo, tiesisko un institucionālo reformu jomā;

| 27. | aicina ES kompetentās iestādes pielikt pūles reliģiskās pārliecības vai ticības brīvības ievērošanas un aizsardzības uzlabošanā, risinot ar starptautiskiem cilvēktiesību standartiem saistītus jautājumus; |
| --- | --- |

27.

aicina ES kompetentās iestādes pielikt pūles reliģiskās pārliecības vai ticības brīvības ievērošanas un aizsardzības uzlabošanā, risinot ar starptautiskiem cilvēktiesību standartiem saistītus jautājumus;

| 28. | aicina attiecīgās Parlamenta komitejas, piemēram, Cilvēktiesību apakškomiteju, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteju, pastiprināt sadarbību ar atbilstošajām Eiropas Padomes struktūrām un instrumentiem, lai sagatavotu strukturētus dialogus ar mērķi radīt efektīvu un praktisku sinerģiju starp šīm divām iestādēm un pilnībā izmantot šajā jomā pieejamās zināšanas; |
| --- | --- |

28.

aicina attiecīgās Parlamenta komitejas, piemēram, Cilvēktiesību apakškomiteju, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteju, pastiprināt sadarbību ar atbilstošajām Eiropas Padomes struktūrām un instrumentiem, lai sagatavotu strukturētus dialogus ar mērķi radīt efektīvu un praktisku sinerģiju starp šīm divām iestādēm un pilnībā izmantot šajā jomā pieejamās zināšanas;

Ceļā uz iekļaujošu un efektīvu pieeju

| 29. | atzīst pārskata mērķi, proti, Savienības un trešo valstu attiecību centrā izvirzīt cilvēktiesību ievērošanu; uzskata, ka ir būtiski, lai Savienība attiecībās ar saviem partneriem īstenotu efektīvu pieeju, atbalstot vairākas galvenās prioritātes saistībā ar cilvēktiesībām, demokrātiju un tiesiskumu, un lai tā pastiprinātu centienus īstenot šo pieeju nolūkā panākt vēlamos un sasniedzamos rezultātus; norāda, ka cilvēktiesību jomā šajās nozīmīgākajās prioritātēs būtu jāiekļauj svarīgākās tiesības, piemēram, nediskriminācija un vārda, reliģiskās pārliecības vai ticības, apziņas, pulcēšanās un biedrošanās brīvība; |
| --- | --- |

29.

atzīst pārskata mērķi, proti, Savienības un trešo valstu attiecību centrā izvirzīt cilvēktiesību ievērošanu; uzskata, ka ir būtiski, lai Savienība attiecībās ar saviem partneriem īstenotu efektīvu pieeju, atbalstot vairākas galvenās prioritātes saistībā ar cilvēktiesībām, demokrātiju un tiesiskumu, un lai tā pastiprinātu centienus īstenot šo pieeju nolūkā panākt vēlamos un sasniedzamos rezultātus; norāda, ka cilvēktiesību jomā šajās nozīmīgākajās prioritātēs būtu jāiekļauj svarīgākās tiesības, piemēram, nediskriminācija un vārda, reliģiskās pārliecības vai ticības, apziņas, pulcēšanās un biedrošanās brīvība;

| 30. | ierosina, ka ES un tās dalībvalstīm būtu jānosaka cilvēktiesības, cīņa pret nāves sodu un centieni diskriminācijas izskaušanai pret sievietēm kā galvenās prioritātes jomās, kurās ES ir sasniegusi apbrīnojamus rezultātus un kurās tās pieredze ir pietiekami atbilstīga, lai ar to dalītos un varētu gūt faktiskus rezultātus; |
| --- | --- |

30.

ierosina, ka ES un tās dalībvalstīm būtu jānosaka cilvēktiesības, cīņa pret nāves sodu un centieni diskriminācijas izskaušanai pret sievietēm kā galvenās prioritātes jomās, kurās ES ir sasniegusi apbrīnojamus rezultātus un kurās tās pieredze ir pietiekami atbilstīga, lai ar to dalītos un varētu gūt faktiskus rezultātus;

| 31. | atgādina, ka attīstība, demokrātija un tiesiskums ir priekšnoteikumi cilvēktiesību īstenošanai, tomēr neaizstāj tās, un ka tie mijiedarbojas un viens otru stiprina; aicina Eiropas Savienību atbalstīt demokrātisku un cilvēktiesībās balstītu ideālu veidošanu sabiedrībā, jo īpaši ar mērķi veicināt dzimumu līdztiesību un bērnu tiesības; |
| --- | --- |

31.

atgādina, ka attīstība, demokrātija un tiesiskums ir priekšnoteikumi cilvēktiesību īstenošanai, tomēr neaizstāj tās, un ka tie mijiedarbojas un viens otru stiprina; aicina Eiropas Savienību atbalstīt demokrātisku un cilvēktiesībās balstītu ideālu veidošanu sabiedrībā, jo īpaši ar mērķi veicināt dzimumu līdztiesību un bērnu tiesības;

| 32. | atzinīgi vērtē valstu cilvēktiesību stratēģiju (prasību par to izstrādi Parlaments izvirzīja jau samērā sen) būtisko nozīmi, kā arī faktu, ka šīs stratēģijas ir izstrādātas iekļaujošā procesā, kurā piedalījās ES delegācijas, pārstāvniecību vadītāji un Cilvēktiesību darba grupa; apgalvo, ka ir svarīgi organizēt plašas konsultācijas, jo īpaši ar vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, valstu parlamentu pārstāvjiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un citām ieinteresētajām pusēm, un uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt to aizsardzību, īstenojot pasākumus šajā sakarībā; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē valstu cilvēktiesību stratēģiju (prasību par to izstrādi Parlaments izvirzīja jau samērā sen) būtisko nozīmi, kā arī faktu, ka šīs stratēģijas ir izstrādātas iekļaujošā procesā, kurā piedalījās ES delegācijas, pārstāvniecību vadītāji un Cilvēktiesību darba grupa; apgalvo, ka ir svarīgi organizēt plašas konsultācijas, jo īpaši ar vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, valstu parlamentu pārstāvjiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un citām ieinteresētajām pusēm, un uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt to aizsardzību, īstenojot pasākumus šajā sakarībā;

| 33. | uzskata, ka konkrētai valstij noteiktas prioritātes, reālistiski mērķi un politiskās līdzsvarošanas veidi ir svarīgi, lai nodrošinātu efektīvāku ES darbību un izmērāmas sekmes; uzskata, ka valsts stratēģijas cilvēktiesību jomā būtu jāintegrē kopējā ārpolitikā un drošības politikā, kā arī ES tirdzniecības un attīstības politikā gan ģeogrāfiskās, gan tematiskās programmās, lai panāktu lielāku lietderīgumu, efektivitāti un saskanību; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka konkrētai valstij noteiktas prioritātes, reālistiski mērķi un politiskās līdzsvarošanas veidi ir svarīgi, lai nodrošinātu efektīvāku ES darbību un izmērāmas sekmes; uzskata, ka valsts stratēģijas cilvēktiesību jomā būtu jāintegrē kopējā ārpolitikā un drošības politikā, kā arī ES tirdzniecības un attīstības politikā gan ģeogrāfiskās, gan tematiskās programmās, lai panāktu lielāku lietderīgumu, efektivitāti un saskanību;

| 34. | prasa Komisijai visas trešām valstīm paredzētās palīdzības plānošanā un īstenošanā, kā arī stratēģijas dokumentos un daudzgadu indikatīvajās programmās iestrādāt šo valstu cilvēktiesību stratēģijas; |
| --- | --- |

34.

prasa Komisijai visas trešām valstīm paredzētās palīdzības plānošanā un īstenošanā, kā arī stratēģijas dokumentos un daudzgadu indikatīvajās programmās iestrādāt šo valstu cilvēktiesību stratēģijas;

| 35. | ierosina padarīt publiskas svarīgākās prioritātes valstu cilvēktiesību stratēģiju jomā, neapdraudot cilvēktiesību aizstāvju un pilsoniskās sabiedrības drošību attiecīgajās valstīs; uzsver, ka publiski pieejamas stratēģijas apliecinātu ES apņemšanos nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu trešās valstīs un sniegtu svarīgu atbalstu valstīm, kuras cenšas īstenot un aizsargāt cilvēktiesības; uzskata, ka būtu jānodrošina Parlamentam piekļuve valstu cilvēktiesību stratēģijām un visai ar tām saistītajai informācijai; |
| --- | --- |

35.

ierosina padarīt publiskas svarīgākās prioritātes valstu cilvēktiesību stratēģiju jomā, neapdraudot cilvēktiesību aizstāvju un pilsoniskās sabiedrības drošību attiecīgajās valstīs; uzsver, ka publiski pieejamas stratēģijas apliecinātu ES apņemšanos nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu trešās valstīs un sniegtu svarīgu atbalstu valstīm, kuras cenšas īstenot un aizsargāt cilvēktiesības; uzskata, ka būtu jānodrošina Parlamentam piekļuve valstu cilvēktiesību stratēģijām un visai ar tām saistītajai informācijai;

| 36. | uzsver korporatīvās sociālās atbildības (KSA) lomu cilvēktiesību jomā, kā norādīts Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumā, kurā cita starpā ir ietverta atsauce uz ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem; uzsver, ka KSA ir jāiekļauj ES cilvēktiesību stratēģijās; atgādina, ka arī Eiropas un starptautiskajiem uzņēmumiem ir pienākumi un saistības, un atzinīgi vērtē to, ka ES ir atkārtoti apstiprinājusi KSA; mudina visus uzņēmumus īstenot savu korporatīvo atbildību, lai atbilstīgi ANO pamatprincipiem nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu; atzinīgi vērtē Komisijas gatavību izstrādāt cilvēktiesību norādes maziem un vidējiem uzņēmumiem; aicina dalībvalstis izstrādāt savus valsts plānus ANO pamatprincipu īstenošanai un prasa, lai partnervalstis ievērotu starptautiski atzītus KSA standartus, piemēram, ESAO pamatnostādnes starptautiskajiem uzņēmumiem un SDO trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz starptautiskajiem uzņēmumiem un sociālo politiku; |
| --- | --- |

36.

uzsver korporatīvās sociālās atbildības (KSA) lomu cilvēktiesību jomā, kā norādīts Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumā, kurā cita starpā ir ietverta atsauce uz ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem; uzsver, ka KSA ir jāiekļauj ES cilvēktiesību stratēģijās; atgādina, ka arī Eiropas un starptautiskajiem uzņēmumiem ir pienākumi un saistības, un atzinīgi vērtē to, ka ES ir atkārtoti apstiprinājusi KSA; mudina visus uzņēmumus īstenot savu korporatīvo atbildību, lai atbilstīgi ANO pamatprincipiem nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu; atzinīgi vērtē Komisijas gatavību izstrādāt cilvēktiesību norādes maziem un vidējiem uzņēmumiem; aicina dalībvalstis izstrādāt savus valsts plānus ANO pamatprincipu īstenošanai un prasa, lai partnervalstis ievērotu starptautiski atzītus KSA standartus, piemēram, ESAO pamatnostādnes starptautiskajiem uzņēmumiem un SDO trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz starptautiskajiem uzņēmumiem un sociālo politiku;

| 37. | uzskata, ka stratēģija un to papildinošais rīcības plāns, kura termiņš ir trīs gadi, racionalizēs valstu prioritāros mērķus, cita starpā ietverot tematiskās ES vadlīnijas un attiecīgās vietējās stratēģijas, lai nodrošinātu saskaņotu regulējumu visai ES darbībai; aicina bez kavēšanās pabeigt visu valstu cilvēktiesību stratēģiju izstrādi, veikt to ātru īstenošanu un novērtēt paraugprakses; ir pārliecināts, ka šīs stratēģijas sniegs iespēju katru gadu veikt precīzu pamatnolīgumos iekļauto cilvēktiesību klauzulu izpildes novērtējumu; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka stratēģija un to papildinošais rīcības plāns, kura termiņš ir trīs gadi, racionalizēs valstu prioritāros mērķus, cita starpā ietverot tematiskās ES vadlīnijas un attiecīgās vietējās stratēģijas, lai nodrošinātu saskaņotu regulējumu visai ES darbībai; aicina bez kavēšanās pabeigt visu valstu cilvēktiesību stratēģiju izstrādi, veikt to ātru īstenošanu un novērtēt paraugprakses; ir pārliecināts, ka šīs stratēģijas sniegs iespēju katru gadu veikt precīzu pamatnolīgumos iekļauto cilvēktiesību klauzulu izpildes novērtējumu;

| 38. | ierosina ES valstu cilvēktiesību stratēģiju ietvaros vienoties par “obligātajiem jautājumiem”, kas dalībvalstīm un ES iestādēm kopā ar to trešo valstu partneriem ir jāizskata apmeklējumu un sanāksmju laikā, tostarp augstākajā politiskajā līmenī un augstākā līmeņa sanāksmēs; |
| --- | --- |

38.

ierosina ES valstu cilvēktiesību stratēģiju ietvaros vienoties par “obligātajiem jautājumiem”, kas dalībvalstīm un ES iestādēm kopā ar to trešo valstu partneriem ir jāizskata apmeklējumu un sanāksmju laikā, tostarp augstākajā politiskajā līmenī un augstākā līmeņa sanāksmēs;

| 39. | prasa ES iestādēm un dalībvalstīm arī turpmāk mudināt trešās valstis iekļaut tiesību aktos noteikumu par sieviešu tiesībām un nodrošināt šo tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

39.

prasa ES iestādēm un dalībvalstīm arī turpmāk mudināt trešās valstis iekļaut tiesību aktos noteikumu par sieviešu tiesībām un nodrošināt šo tiesību ievērošanu;

| 40. | aicina ES kompetentās iestādes sadarboties ar reliģiskajiem pārstāvjiem un ticīgo organizācijām un atbalstīt tos, palīdzot nodrošināt reliģijas brīvību un risināt konfliktus; |
| --- | --- |

40.

aicina ES kompetentās iestādes sadarboties ar reliģiskajiem pārstāvjiem un ticīgo organizācijām un atbalstīt tos, palīdzot nodrošināt reliģijas brīvību un risināt konfliktus;

| 41. | atzinīgi vērtē Stratēģiskajā satvarā pausto apņemšanos ES un trešo valstu, tostarp stratēģisko partneru, attiecībās galveno uzmanību pievērst cilvēktiesībām; tādēļ aicina ES pieņemt ikgadējos Ārlietu padomes secinājumus par ES stratēģiskajiem partneriem, lai noteiktu konkrētu slieksni cilvēktiesību problēmu jomā, kuras ES dalībvalstīm un ES ierēdņiem būtu obligāti jāizvirza sarunās ar attiecīgajiem partneriem; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē Stratēģiskajā satvarā pausto apņemšanos ES un trešo valstu, tostarp stratēģisko partneru, attiecībās galveno uzmanību pievērst cilvēktiesībām; tādēļ aicina ES pieņemt ikgadējos Ārlietu padomes secinājumus par ES stratēģiskajiem partneriem, lai noteiktu konkrētu slieksni cilvēktiesību problēmu jomā, kuras ES dalībvalstīm un ES ierēdņiem būtu obligāti jāizvirza sarunās ar attiecīgajiem partneriem;

| 42. | prasa vēl vairāk aizsargāt un atbalstīt cilvēktiesību aizstāvjus trešās valstīs, jo īpaši tos, kuri savas pārliecības dēļ saņem draudus vai dzīvo bailēs; sagaida elastīgākus un īpaši orientētus pasākumus, kurus varētu izmantot, lai aizsargātu cilvēktiesību aizstāvjus Eiropas Demokrātijas fonda (EED) ietvaros; |
| --- | --- |

42.

prasa vēl vairāk aizsargāt un atbalstīt cilvēktiesību aizstāvjus trešās valstīs, jo īpaši tos, kuri savas pārliecības dēļ saņem draudus vai dzīvo bailēs; sagaida elastīgākus un īpaši orientētus pasākumus, kurus varētu izmantot, lai aizsargātu cilvēktiesību aizstāvjus Eiropas Demokrātijas fonda (EED) ietvaros;

ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā

Cilvēktiesību klauzula

| 43. | mudina Komisiju ierosināt tiesību aktu, kurā ES uzņēmumiem prasītu nodrošināt, lai to iepirkumi neatbalstītu konfliktu izraisītājus un neveicinātu cilvēktiesību pārkāpumus, proti, pārbaudot un revidējot derīgo izrakteņu piegādes ķēdes un publicējot konstatējumus; prasa Komisijai izveidot un publicēt to ES uzņēmumu sarakstu, kas bijuši tieši iesaistīti cilvēktiesību pārkāpumos, slēdzot darījumus ar autoritāriem režīmiem; uzskata, ka obligāta pienācīga pārbaude, ko ES uzņēmumi veiktu saskaņā ar ESAO publicētajiem norādījumiem, aizsargātu ES uzņēmumu reputāciju un radītu saskaņotāku ES politiku cilvēktiesību un attīstības jomā, jo īpaši tādos apgabalos, kuros notiek konflikti; |
| --- | --- |

43.

mudina Komisiju ierosināt tiesību aktu, kurā ES uzņēmumiem prasītu nodrošināt, lai to iepirkumi neatbalstītu konfliktu izraisītājus un neveicinātu cilvēktiesību pārkāpumus, proti, pārbaudot un revidējot derīgo izrakteņu piegādes ķēdes un publicējot konstatējumus; prasa Komisijai izveidot un publicēt to ES uzņēmumu sarakstu, kas bijuši tieši iesaistīti cilvēktiesību pārkāpumos, slēdzot darījumus ar autoritāriem režīmiem; uzskata, ka obligāta pienācīga pārbaude, ko ES uzņēmumi veiktu saskaņā ar ESAO publicētajiem norādījumiem, aizsargātu ES uzņēmumu reputāciju un radītu saskaņotāku ES politiku cilvēktiesību un attīstības jomā, jo īpaši tādos apgabalos, kuros notiek konflikti;

| 44. | ierosina augstajai pārstāvei šā mehānisma izstrādes ietvaros noteikt iespējamos riskus, kas varētu rasties, partnervalstij pārkāpjot starptautiskos cilvēktiesību standartus, un iekļaut klauzulā konkrētus “agrīnās brīdināšanas” sistēmas elementus, kā arī izveidot diferencētu regulējumu, kura pamatā ir konsultācijas, pasākumi un sekas un kurš līdzinās Kotonū nolīgumā paredzētajam regulējumam un saskaņā ar ES un Turkmenistānas partnerības un sadarbības nolīgumu izveidotajam uzraudzības mehānismam; norāda, ka šāda sistēma, kuras pamatā ir dialogs, palīdzētu apzināt un novērst situācijas pasliktināšanās gadījumus, kā arī atkārtotus un/vai regulārus cilvēktiesību pārkāpumus, kuri ir pretrunā starptautiskajām tiesībām, un nodrošinātu iespēju saistošā satvarā apspriest koriģējošus pasākumus; tādēļ aicina pārskatā izvērtēt arī cilvēktiesību dialogu un konsultāciju nozīmi, pilnvaras un mērķus, kas būtu jāpilnveido; |
| --- | --- |

44.

ierosina augstajai pārstāvei šā mehānisma izstrādes ietvaros noteikt iespējamos riskus, kas varētu rasties, partnervalstij pārkāpjot starptautiskos cilvēktiesību standartus, un iekļaut klauzulā konkrētus “agrīnās brīdināšanas” sistēmas elementus, kā arī izveidot diferencētu regulējumu, kura pamatā ir konsultācijas, pasākumi un sekas un kurš līdzinās Kotonū nolīgumā paredzētajam regulējumam un saskaņā ar ES un Turkmenistānas partnerības un sadarbības nolīgumu izveidotajam uzraudzības mehānismam; norāda, ka šāda sistēma, kuras pamatā ir dialogs, palīdzētu apzināt un novērst situācijas pasliktināšanās gadījumus, kā arī atkārtotus un/vai regulārus cilvēktiesību pārkāpumus, kuri ir pretrunā starptautiskajām tiesībām, un nodrošinātu iespēju saistošā satvarā apspriest koriģējošus pasākumus; tādēļ aicina pārskatā izvērtēt arī cilvēktiesību dialogu un konsultāciju nozīmi, pilnvaras un mērķus, kas būtu jāpilnveido;

| 45. | prasa pastāvīgi uzraudzīt migrantu cilvēktiesību aizsardzības nodrošināšanu uzņēmējvalstīs un pievērst šim jautājumam īpašu uzmanību; |
| --- | --- |

45.

prasa pastāvīgi uzraudzīt migrantu cilvēktiesību aizsardzības nodrošināšanu uzņēmējvalstīs un pievērst šim jautājumam īpašu uzmanību;

| 46. | atzinīgi vērtē Parlamenta izveidoto mehānismu situācijas uzraudzībai cilvēktiesību jomā, kas radīts, noslēdzot partnerības un sadarbības nolīgumu ar Turkmenistānu; ierosina arī saistībā ar citiem nolīgumiem regulāri paredzēt līdzīgus uzraudzības mehānismus; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē Parlamenta izveidoto mehānismu situācijas uzraudzībai cilvēktiesību jomā, kas radīts, noslēdzot partnerības un sadarbības nolīgumu ar Turkmenistānu; ierosina arī saistībā ar citiem nolīgumiem regulāri paredzēt līdzīgus uzraudzības mehānismus;

| 47. | uzsver Padomes 2009. gada lēmumu attiecināt cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu uz visiem nolīgumiem un nodrošināt saikni starp šiem nolīgumiem un brīvās tirdzniecības līgumiem, vajadzības gadījumā iekļaujot passerelle klauzulu; norāda uz ES Rīcības plānā par cilvēktiesībām un demokrātiju sniegto atsauci par kritēriju izstrādi šā elementa piemērošanai; norāda, ka, paplašinot šīs cilvēktiesību klauzulas piemērošanas jomu, noteikti jāievieš skaidrs mehānisms tās īstenošanai iestāžu un politiskajā līmenī un ka tādēļ tā ir jāpapildina ar funkcionējošu izpildes mehānismu; uzstāj, ka visos Eiropas Savienības gan ar rūpnieciski attīstītajām, gan jaunattīstības valstīm noslēgtajos nolīgumos, tostarp nozaru nolīgumos un nolīgumos tirdzniecības un ieguldījumu jomā, ir jāietver izpildāmas un negrozāmas cilvēktiesību klauzulas; uzskata, ka ir svarīgi, lai visas partnervalstis, jo īpaši līdzīgi domājošās valstis un stratēģiskie partneri, ar kuriem ES apspriež nolīgumus, piekristu šīm saistībām; |
| --- | --- |

47.

uzsver Padomes 2009. gada lēmumu attiecināt cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu uz visiem nolīgumiem un nodrošināt saikni starp šiem nolīgumiem un brīvās tirdzniecības līgumiem, vajadzības gadījumā iekļaujot passerelle klauzulu; norāda uz ES Rīcības plānā par cilvēktiesībām un demokrātiju sniegto atsauci par kritēriju izstrādi šā elementa piemērošanai; norāda, ka, paplašinot šīs cilvēktiesību klauzulas piemērošanas jomu, noteikti jāievieš skaidrs mehānisms tās īstenošanai iestāžu un politiskajā līmenī un ka tādēļ tā ir jāpapildina ar funkcionējošu izpildes mehānismu; uzstāj, ka visos Eiropas Savienības gan ar rūpnieciski attīstītajām, gan jaunattīstības valstīm noslēgtajos nolīgumos, tostarp nozaru nolīgumos un nolīgumos tirdzniecības un ieguldījumu jomā, ir jāietver izpildāmas un negrozāmas cilvēktiesību klauzulas; uzskata, ka ir svarīgi, lai visas partnervalstis, jo īpaši līdzīgi domājošās valstis un stratēģiskie partneri, ar kuriem ES apspriež nolīgumus, piekristu šīm saistībām;

| 48. | norāda, ka Eiropas Parlaments nav iesaistīts lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz apspriežu sākšanu vai nolīguma apturēšanu; uzskata, ka tad, ja Parlaments pieņems ieteikumu par cilvēktiesību klauzulas un ilgtspējīgai attīstībai paredzētajā nodaļā minēto pasākumu piemērošanu, Komisijai būtu rūpīgi jāpārbauda, vai ir izpildīti šīs nodaļas nosacījumi. norāda – ja Komisija uzskata, ka minētie nosacījumi nav izpildīti, tai būtu jāiesniedz ziņojums atbildīgajai Parlamenta komitejai; |
| --- | --- |

48.

norāda, ka Eiropas Parlaments nav iesaistīts lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz apspriežu sākšanu vai nolīguma apturēšanu; uzskata, ka tad, ja Parlaments pieņems ieteikumu par cilvēktiesību klauzulas un ilgtspējīgai attīstībai paredzētajā nodaļā minēto pasākumu piemērošanu, Komisijai būtu rūpīgi jāpārbauda, vai ir izpildīti šīs nodaļas nosacījumi. norāda – ja Komisija uzskata, ka minētie nosacījumi nav izpildīti, tai būtu jāiesniedz ziņojums atbildīgajai Parlamenta komitejai;

| 49. | mudina augsto pārstāvi papildināt gada ziņojumu par ES rīcību cilvēktiesību un demokrātijas jomā pasaulē, iekļaujot tajā progresa ziņojumu, kurā izklāstīta ES Rīcības plāna cilvēktiesību un demokrātijas jomā īstenošanas virzība, lai ziņojumā būtu ietverta arī cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas piemērošana spēkā esošajos nolīgumos un atsevišķas analīzes par katru konsultāciju procesu un citiem atbilstošajiem Padomes, EĀDD un Komisijas ierosinātajiem pasākumiem, kā arī veikto darbību efektivitātes un saskaņotības analīze; |
| --- | --- |

49.

mudina augsto pārstāvi papildināt gada ziņojumu par ES rīcību cilvēktiesību un demokrātijas jomā pasaulē, iekļaujot tajā progresa ziņojumu, kurā izklāstīta ES Rīcības plāna cilvēktiesību un demokrātijas jomā īstenošanas virzība, lai ziņojumā būtu ietverta arī cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas piemērošana spēkā esošajos nolīgumos un atsevišķas analīzes par katru konsultāciju procesu un citiem atbilstošajiem Padomes, EĀDD un Komisijas ierosinātajiem pasākumiem, kā arī veikto darbību efektivitātes un saskaņotības analīze;

Cilvēktiesību ietekmes novērtējums

| 50. | uzskata, ka ES Lisabonas līgumā un Hartā noteiktās saistības pilnībā var izpildīt, vienīgi sagatavojot cilvēktiesību ietekmes novērtējumu pirms jebkuru divpusējo vai daudzpusējo nolīgumu apspriešanas ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka ES Lisabonas līgumā un Hartā noteiktās saistības pilnībā var izpildīt, vienīgi sagatavojot cilvēktiesību ietekmes novērtējumu pirms jebkuru divpusējo vai daudzpusējo nolīgumu apspriešanas ar trešām valstīm;

| 51. | norāda, ka šī sistemātiskā prakse ir vienīgais veids, kā nodrošināt saskaņotību starp primārajiem tiesību aktiem, ES ārējo darbību un trešās puses saistībām, kas noteiktas starptautiskajās konvencijās, tostarp Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR) un starptautiski atzītos standartos darba un vides jomā; |
| --- | --- |

51.

norāda, ka šī sistemātiskā prakse ir vienīgais veids, kā nodrošināt saskaņotību starp primārajiem tiesību aktiem, ES ārējo darbību un trešās puses saistībām, kas noteiktas starptautiskajās konvencijās, tostarp Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR) un starptautiski atzītos standartos darba un vides jomā;

| 52. | aicina nodrošināt, lai iepriekš minētajos ietekmes novērtējumos būtu iekļautas pilnīgi visas cilvēktiesības, tostarp arī tiesības tiešsaistē, kas būtu jāuzskata par nedalāmu kopumu; |
| --- | --- |

52.

aicina nodrošināt, lai iepriekš minētajos ietekmes novērtējumos būtu iekļautas pilnīgi visas cilvēktiesības, tostarp arī tiesības tiešsaistē, kas būtu jāuzskata par nedalāmu kopumu;

| 53. | norāda, ka šie novērtējumi jāveic neatkarīgi, pārredzami un līdzdalīgi, iesaistot kopienas, kuras varētu skart plānotais nolīgums; |
| --- | --- |

53.

norāda, ka šie novērtējumi jāveic neatkarīgi, pārredzami un līdzdalīgi, iesaistot kopienas, kuras varētu skart plānotais nolīgums;

| 54. | aicina Komisiju un EĀDD pirms sarunu noslēguma izstrādāt noturīgu metodiku, kurā būtu nostiprināti līdztiesības un nediskriminācijas principi, lai novērstu jebkādu negatīvu ietekmi uz konkrētajiem iedzīvotājiem, un kurā paredzēti savstarpēji apstiprināti preventīvi vai koriģējoši pasākumi jebkādas negatīvas ietekmes gadījumā; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju un EĀDD pirms sarunu noslēguma izstrādāt noturīgu metodiku, kurā būtu nostiprināti līdztiesības un nediskriminācijas principi, lai novērstu jebkādu negatīvu ietekmi uz konkrētajiem iedzīvotājiem, un kurā paredzēti savstarpēji apstiprināti preventīvi vai koriģējoši pasākumi jebkādas negatīvas ietekmes gadījumā;

| 55. | vērš īpašu uzmanību uz vajadzību veikt tādu projektu ietekmes novērtējumu, kuru īstenošana rada nopietnus Hartas noteikumu pārkāpumu draudus, piemēram, ar tiesu sistēmu, robežsardzes aģentūrām, policijas un drošības spēkiem saistītu projektu gadījumā, kurus plānots īstenot valstīs, ko pārvalda represīvi režīmi; |
| --- | --- |

55.

vērš īpašu uzmanību uz vajadzību veikt tādu projektu ietekmes novērtējumu, kuru īstenošana rada nopietnus Hartas noteikumu pārkāpumu draudus, piemēram, ar tiesu sistēmu, robežsardzes aģentūrām, policijas un drošības spēkiem saistītu projektu gadījumā, kurus plānots īstenot valstīs, ko pārvalda represīvi režīmi;

Salīdzinošā novērtējuma politika

| 56. | uzsver, ka cilvēktiesību un demokrātijas mērķi rada vajadzību ieviest konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus publiskus kritērijus, kuru mērķis ir pamatbrīvību, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanas līmeņa novērtēšana; saistībā ar to uzskata, ka ES būtu vispusīgi jāizmanto attiecīgie ANO un Eiropas Padomes instrumenti, tostarp īstenojot Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, kas uzskatāma par šādu cilvēktiesību un demokrātijas kritēriju kataloga Eiropas Padomes dalībvalstīm būtisku elementu, un ka skaidri jānošķir politiskie secinājumi no juridiskajiem un tehniskajiem novērtējumiem; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka cilvēktiesību un demokrātijas mērķi rada vajadzību ieviest konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus publiskus kritērijus, kuru mērķis ir pamatbrīvību, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanas līmeņa novērtēšana; saistībā ar to uzskata, ka ES būtu vispusīgi jāizmanto attiecīgie ANO un Eiropas Padomes instrumenti, tostarp īstenojot Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, kas uzskatāma par šādu cilvēktiesību un demokrātijas kritēriju kataloga Eiropas Padomes dalībvalstīm būtisku elementu, un ka skaidri jānošķir politiskie secinājumi no juridiskajiem un tehniskajiem novērtējumiem;

| 57. | ierosina EĀDD izstrādāt kvalitatīvu un kvantitatīvu rādītāju kopu un katrai valstij piemērotus publiskus salīdzinošus kritērijus, kas varētu būt par saskaņotu un konsekventu pamatu ikgadējai ES politikas jomu izvērtēšanai valsts cilvēktiesību stratēģiju un ar trešām valstīm īstenoto cilvēktiesību dialogu kontekstā; ierosina, lai šajos salīdzinošajos kritērijos arī ietvertu starptautisko tiesību aktu bēgļu jomā pamatus, lai aizsargātu bēgļu un pārvietotu personu tiesības; |
| --- | --- |

57.

ierosina EĀDD izstrādāt kvalitatīvu un kvantitatīvu rādītāju kopu un katrai valstij piemērotus publiskus salīdzinošus kritērijus, kas varētu būt par saskaņotu un konsekventu pamatu ikgadējai ES politikas jomu izvērtēšanai valsts cilvēktiesību stratēģiju un ar trešām valstīm īstenoto cilvēktiesību dialogu kontekstā; ierosina, lai šajos salīdzinošajos kritērijos arī ietvertu starptautisko tiesību aktu bēgļu jomā pamatus, lai aizsargātu bēgļu un pārvietotu personu tiesības;

Atjaunotā Eiropas kaimiņattiecību politika

| 58. | atgādina politiskos secinājumus, kas gūti saistībā ar “arābu pavasari”, un ar Austrumu partnerības valstīm gūto pieredzi gan attiecīgajā pārejas posmā, gan pirms tā, tostarp vajadzību mainīt iepriekšējās politiskās programmas, kas bija vērstas galvenokārt uz attiecībām ar valsts iestādēm, un izveidot efektīvas partnerattiecības starp ES un partnervalstu valdībām un pilsoniskajām sabiedrībām; šajā sakarībā uzsver jaunizveidotā EDF būtisko lomu sākotnēji, taču ne vienīgi ES kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

58.

atgādina politiskos secinājumus, kas gūti saistībā ar “arābu pavasari”, un ar Austrumu partnerības valstīm gūto pieredzi gan attiecīgajā pārejas posmā, gan pirms tā, tostarp vajadzību mainīt iepriekšējās politiskās programmas, kas bija vērstas galvenokārt uz attiecībām ar valsts iestādēm, un izveidot efektīvas partnerattiecības starp ES un partnervalstu valdībām un pilsoniskajām sabiedrībām; šajā sakarībā uzsver jaunizveidotā EDF būtisko lomu sākotnēji, taču ne vienīgi ES kaimiņvalstīs;

| 59. | uzsver tādu programmu un atbalsta projektu izveides nozīmi, kas nodrošina saziņu starp pilsoniskajām sabiedrībām ES un trešās valstīs, un prasa Komisijai un EĀDD radīt spējas pilsoniskajai sabiedrībai piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī, kam būtu jākļūst par galveno balstu ārējiem finanšu instrumentiem, kurus šobrīd pārskata; |
| --- | --- |

59.

uzsver tādu programmu un atbalsta projektu izveides nozīmi, kas nodrošina saziņu starp pilsoniskajām sabiedrībām ES un trešās valstīs, un prasa Komisijai un EĀDD radīt spējas pilsoniskajai sabiedrībai piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī, kam būtu jākļūst par galveno balstu ārējiem finanšu instrumentiem, kurus šobrīd pārskata;

| 60. | atzinīgi vērtē to, ka Austrumu partnerības dialogu cilvēktiesību jomā papildina kopēji pilsoniskās sabiedrības semināri, un vēlreiz apstiprina, ka atbalstīs Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forumu; |
| --- | --- |

60.

atzinīgi vērtē to, ka Austrumu partnerības dialogu cilvēktiesību jomā papildina kopēji pilsoniskās sabiedrības semināri, un vēlreiz apstiprina, ka atbalstīs Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forumu;

| 61. | aicina Komisiju un EĀDD izmantot ES un Dienvidkorejas brīvās tirdzniecības nolīgumā izklāstīto institucionalizēto pilsoniskās sabiedrības konsultāciju mehānismu kā izejas punktu vēl iekļaujošāku visiem nolīgumiem paredzētu mehānismu izstrādei; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju un EĀDD izmantot ES un Dienvidkorejas brīvās tirdzniecības nolīgumā izklāstīto institucionalizēto pilsoniskās sabiedrības konsultāciju mehānismu kā izejas punktu vēl iekļaujošāku visiem nolīgumiem paredzētu mehānismu izstrādei;

| 62. | saprot, ka jaunās ES pieejas centrā ir sabiedrību nostiprināšana ar aktīvas valstu pārskatatbildības palīdzību, lai atbalstītu sabiedrību iespējas piedalīties publiskajos lēmumu pieņemšanas un demokrātiskās pārvaldības procesos; |
| --- | --- |

62.

saprot, ka jaunās ES pieejas centrā ir sabiedrību nostiprināšana ar aktīvas valstu pārskatatbildības palīdzību, lai atbalstītu sabiedrību iespējas piedalīties publiskajos lēmumu pieņemšanas un demokrātiskās pārvaldības procesos;

| 63. | atzinīgi vērtē tādas jaunās iniciatīvas kā, piemēram, Eiropas Demokrātijas fonds (EED) un Pilsoniskās sabiedrības instruments (PSI), kas ES uzlabo atbalsta pieejamību, jo īpaši pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un var paātrināt stratēģiskāku un politiskāku ES pieeju demokratizācijai, sniedzot apstākļiem atbilstīgu, elastīgu un savlaicīgu atbalstu, lai partnervalstīs atvieglotu demokrātisko pāreju; |
| --- | --- |

63.

atzinīgi vērtē tādas jaunās iniciatīvas kā, piemēram, Eiropas Demokrātijas fonds (EED) un Pilsoniskās sabiedrības instruments (PSI), kas ES uzlabo atbalsta pieejamību, jo īpaši pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un var paātrināt stratēģiskāku un politiskāku ES pieeju demokratizācijai, sniedzot apstākļiem atbilstīgu, elastīgu un savlaicīgu atbalstu, lai partnervalstīs atvieglotu demokrātisko pāreju;

| 64. | norāda – lai gan saistībā ar “arābu pavasari” tika gaidītas prodemokrātiskas pārmaiņas, daudzos gadījumos šie notikumi negatīvi ietekmēja reliģisko mazākumgrupu brīvības un tiesības; tādēļ asi nosoda visus pret kristiešu, ebreju, musulmaņu un citām reliģiskām kopienām vērstos vardarbības aktus, kā arī jebkādu diskrimināciju un neiecietību reliģijas vai ticības dēļ, kas vērsta pret ticīgiem cilvēkiem un cilvēkiem, kas atteikušies no savas reliģiskās piederības, kā arī neticīgajiem; saskaņā ar savām iepriekšējām rezolūcijām atkārtoti uzsver, ka tiesības uz domas, pārliecības un ticības brīvību ir pamattiesības; |
| --- | --- |

64.

norāda – lai gan saistībā ar “arābu pavasari” tika gaidītas prodemokrātiskas pārmaiņas, daudzos gadījumos šie notikumi negatīvi ietekmēja reliģisko mazākumgrupu brīvības un tiesības; tādēļ asi nosoda visus pret kristiešu, ebreju, musulmaņu un citām reliģiskām kopienām vērstos vardarbības aktus, kā arī jebkādu diskrimināciju un neiecietību reliģijas vai ticības dēļ, kas vērsta pret ticīgiem cilvēkiem un cilvēkiem, kas atteikušies no savas reliģiskās piederības, kā arī neticīgajiem; saskaņā ar savām iepriekšējām rezolūcijām atkārtoti uzsver, ka tiesības uz domas, pārliecības un ticības brīvību ir pamattiesības;

| 65. | uzsver, ka “arābu pavasara” notikumi ir atklājuši virkni trūkumu ES politikas virzienos attiecībā uz reģioniem, tostarp to jauniešu situāciju, kuri saskaras ar masveida bezdarbu un izredžu trūkumu savās valstīs; tomēr atzinīgi vērtē vēlmi pieņemt jaunu pieeju un pieprasa paātrināt pašreizējo projektu un apmaiņas programmu, jo īpaši saistībā ar Savienību Vidusjūrai, īstenošanas procesu; |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka “arābu pavasara” notikumi ir atklājuši virkni trūkumu ES politikas virzienos attiecībā uz reģioniem, tostarp to jauniešu situāciju, kuri saskaras ar masveida bezdarbu un izredžu trūkumu savās valstīs; tomēr atzinīgi vērtē vēlmi pieņemt jaunu pieeju un pieprasa paātrināt pašreizējo projektu un apmaiņas programmu, jo īpaši saistībā ar Savienību Vidusjūrai, īstenošanas procesu;

| 66. | uzsver nepieciešamību izveidot programmas vai paplašināt Eiropas programmu klāstu “arābu pavasarī” iesaistītajiem jauniešiem un nepieciešamību pēc pilsoniskajā sabiedrībā balstītām pārdomām par problēmu, jo ekonomisko un sociālo problēmu, ar ko saskaras šīs sabiedrības, neapzināšanās iemesliem un sekām; |
| --- | --- |

66.

uzsver nepieciešamību izveidot programmas vai paplašināt Eiropas programmu klāstu “arābu pavasarī” iesaistītajiem jauniešiem un nepieciešamību pēc pilsoniskajā sabiedrībā balstītām pārdomām par problēmu, jo ekonomisko un sociālo problēmu, ar ko saskaras šīs sabiedrības, neapzināšanās iemesliem un sekām;

| 67. | ierosina izveidot apmaiņas programmas vai Eiropas programmas padarīt pieejamas trešo valstu jauniešiem; |
| --- | --- |

67.

ierosina izveidot apmaiņas programmas vai Eiropas programmas padarīt pieejamas trešo valstu jauniešiem;

| 68. | uzsver, ka ciešā saikne ar pilsonisko sabiedrību gan valstīs, kuras skāra arābu pavasaris, gan Austrumu partnerības valstīs, ko cita starpā veicina apmaiņas programmas, prakse ES un tās dalībvalstu iestādēs, kā arī stipendijas studijām Eiropas augstskolās ir būtiskas, lai sekmētu šo valstu turpmāko attīstību un nostiprinātu demokrātiju; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka ciešā saikne ar pilsonisko sabiedrību gan valstīs, kuras skāra arābu pavasaris, gan Austrumu partnerības valstīs, ko cita starpā veicina apmaiņas programmas, prakse ES un tās dalībvalstu iestādēs, kā arī stipendijas studijām Eiropas augstskolās ir būtiskas, lai sekmētu šo valstu turpmāko attīstību un nostiprinātu demokrātiju;

| 69. | norāda, ka iepriekš minētās pilsoniskajā sabiedrībā balstītās pārdomas varētu pastiprināt, izstrādājot Eiropas un arābu valstu jauniešu konvenciju vai Eiropas un Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas valstu/Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu jauniešu konvenciju, īpašu uzsvaru liekot uz cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

69.

norāda, ka iepriekš minētās pilsoniskajā sabiedrībā balstītās pārdomas varētu pastiprināt, izstrādājot Eiropas un arābu valstu jauniešu konvenciju vai Eiropas un Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas valstu/Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu jauniešu konvenciju, īpašu uzsvaru liekot uz cilvēktiesībām;

| 70. | uzsver, ka sieviešu stāvoklis “arābu pavasara” valstīs bieži ir noteicošais kritērijs, kuru ņem vērā, lai novērtētu attīstību demokrātijas un cilvēktiesību jomā, un ka ES darbībās šajās valstīs būtiska vieta būtu jāierāda sieviešu tiesību nodrošināšanai; aicina izveidot Eiropas-Arābu Parlamentu sieviešu konventu; atgādina arī, ka demokrātija ietver sieviešu pilnīgu līdzdalību sabiedriskajā dzīvē, kā noteikts starptautiskajos un reģionālajos instrumentos, piemēram, Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartai pievienotajā protokolā par sieviešu tiesībām Āfrikā; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka sieviešu stāvoklis “arābu pavasara” valstīs bieži ir noteicošais kritērijs, kuru ņem vērā, lai novērtētu attīstību demokrātijas un cilvēktiesību jomā, un ka ES darbībās šajās valstīs būtiska vieta būtu jāierāda sieviešu tiesību nodrošināšanai; aicina izveidot Eiropas-Arābu Parlamentu sieviešu konventu; atgādina arī, ka demokrātija ietver sieviešu pilnīgu līdzdalību sabiedriskajā dzīvē, kā noteikts starptautiskajos un reģionālajos instrumentos, piemēram, Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartai pievienotajā protokolā par sieviešu tiesībām Āfrikā;

| 71. | uzsver valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu un to sadarbības izšķirošo nozīmi dalībvalstīs un ES kaimiņvalstīs; mudina īstenot iniciatīvas, kas vērstas uz labas prakses nodošanu, dalībvalstu un ES kaimiņvalstu cilvēktiesību iestāžu sadarbības koordinēšanu un veicināšanu, piemēram, Austrumu partnerības valstu ombudu sadarbības programmu 2009.–2013. gadam, ko kopīgi izveidoja Polijas un Francijas ombudi, lai palielinātu Austrumu partnerības valstīs esošo ombudu biroju, valsts iestāžu un nevalstisko organizāciju spēju aizsargāt individuālās tiesības un veidot demokrātiskas un uz tiesiskumu balstītas valstis; uzsver, ka šādas iniciatīvas jāsaskaņo ar ES un ka ES iestādēm jāizmanto saistībā ar šādām iniciatīvām gūtā pieredze; uzsver nepieciešamību veicināt valstu cilvēktiesību iestāžu izveidi tajās ES kaimiņvalstīs, kuru tiesību sistēma neietver šādas struktūras; |
| --- | --- |

71.

uzsver valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu un to sadarbības izšķirošo nozīmi dalībvalstīs un ES kaimiņvalstīs; mudina īstenot iniciatīvas, kas vērstas uz labas prakses nodošanu, dalībvalstu un ES kaimiņvalstu cilvēktiesību iestāžu sadarbības koordinēšanu un veicināšanu, piemēram, Austrumu partnerības valstu ombudu sadarbības programmu 2009.–2013. gadam, ko kopīgi izveidoja Polijas un Francijas ombudi, lai palielinātu Austrumu partnerības valstīs esošo ombudu biroju, valsts iestāžu un nevalstisko organizāciju spēju aizsargāt individuālās tiesības un veidot demokrātiskas un uz tiesiskumu balstītas valstis; uzsver, ka šādas iniciatīvas jāsaskaņo ar ES un ka ES iestādēm jāizmanto saistībā ar šādām iniciatīvām gūtā pieredze; uzsver nepieciešamību veicināt valstu cilvēktiesību iestāžu izveidi tajās ES kaimiņvalstīs, kuru tiesību sistēma neietver šādas struktūras;

| 72. | pieprasa, lai augstā pārstāve un Komisija pārliecinoši īstenotu atjaunoto Eiropas kaimiņattiecību politiku, ar vienlīdzīgu uzmanību piemērojot “mazāk atbalsta par mazākiem sasniegumiem” un “lielāka atbalsta lielākām reformām” principus; |
| --- | --- |

72.

pieprasa, lai augstā pārstāve un Komisija pārliecinoši īstenotu atjaunoto Eiropas kaimiņattiecību politiku, ar vienlīdzīgu uzmanību piemērojot “mazāk atbalsta par mazākiem sasniegumiem” un “lielāka atbalsta lielākām reformām” principus;

| 73. | uzskata, ka valstīm, kuras ir skaidri novērtētas kā tādas, kurās nenotiek progress padziļinātas demokrātijas un nostiprinātu institucionālo un sociālo pārmaiņu jomā, tostarp attiecībā uz tiesiskumu, būtu jāsaņem mazāks Savienības atbalsts, neskarot atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai šajās valstīs, saskaņā ar šīs politikas mērķiem, jo īpaši tad, ja tās pārkāpj noteiktus pamatprincipus, tostarp runas, reliģijas vai ticības brīvību, nediskrimināciju, dzimumu līdztiesību, apziņas, pulcēšanās un biedrošanās brīvību; |
| --- | --- |

73.

uzskata, ka valstīm, kuras ir skaidri novērtētas kā tādas, kurās nenotiek progress padziļinātas demokrātijas un nostiprinātu institucionālo un sociālo pārmaiņu jomā, tostarp attiecībā uz tiesiskumu, būtu jāsaņem mazāks Savienības atbalsts, neskarot atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai šajās valstīs, saskaņā ar šīs politikas mērķiem, jo īpaši tad, ja tās pārkāpj noteiktus pamatprincipus, tostarp runas, reliģijas vai ticības brīvību, nediskrimināciju, dzimumu līdztiesību, apziņas, pulcēšanās un biedrošanās brīvību;

| 74. | pauž bažas par agrākās attieksmes saglabāšanos, kuras ietvaros pārmērīgu politisko atzinību saņēma tādi partnervalstu valdību veiktie pasākumi, kas neveicināja tiešu mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

74.

pauž bažas par agrākās attieksmes saglabāšanos, kuras ietvaros pārmērīgu politisko atzinību saņēma tādi partnervalstu valdību veiktie pasākumi, kas neveicināja tiešu mērķu sasniegšanu;

| 75. | atzinīgi vērtē iniciatīvu par uz cilvēktiesībām balstītas pieejas ieviešanu attīstības politikas jomā un norāda, ka šādas pieejas pamatā būtu jābūt cilvēktiesību nedalāmībai, turklāt ir pārliecināts, ka sadarbības mērķu centrā būtu jābūt cilvēkiem un cilvēku labklājībai, nevis valdībām; uzsver, ka politikas saskaņotība attīstības jomā šajā kontekstā būtu jāuzskata par faktoru kas veicina cilvēktiesību mērķu pilnīgu īstenošanu, lai dažādas ES politikas jomas šajā ziņā neradītu savstarpēji negatīvu ietekmi; |
| --- | --- |

75.

atzinīgi vērtē iniciatīvu par uz cilvēktiesībām balstītas pieejas ieviešanu attīstības politikas jomā un norāda, ka šādas pieejas pamatā būtu jābūt cilvēktiesību nedalāmībai, turklāt ir pārliecināts, ka sadarbības mērķu centrā būtu jābūt cilvēkiem un cilvēku labklājībai, nevis valdībām; uzsver, ka politikas saskaņotība attīstības jomā šajā kontekstā būtu jāuzskata par faktoru kas veicina cilvēktiesību mērķu pilnīgu īstenošanu, lai dažādas ES politikas jomas šajā ziņā neradītu savstarpēji negatīvu ietekmi;

| 76. | atzinīgi vērtē jauno iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie”, kas 2014.–2020. gadā apmēram 10  000 Eiropas iedzīvotāju radīs iespēju piedalīties humānās palīdzības operācijās visā pasaulē, kur vien ir vajadzīgs neatliekams atbalsts, un parādīt Eiropas solidaritāti, sniedzot praktisku palīdzību kopienām, kuras cietušas dabas vai cilvēka izraisītās katastrofās; |
| --- | --- |

76.

atzinīgi vērtē jauno iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie”, kas 2014.–2020. gadā apmēram 10  000 Eiropas iedzīvotāju radīs iespēju piedalīties humānās palīdzības operācijās visā pasaulē, kur vien ir vajadzīgs neatliekams atbalsts, un parādīt Eiropas solidaritāti, sniedzot praktisku palīdzību kopienām, kuras cietušas dabas vai cilvēka izraisītās katastrofās;

Kopīga iestāžu atbildība

| 77. | uzskata, ka stratēģija un rīcības plāns ir īpaši svarīgi, jo atspoguļo augstās pārstāves, Padomes, Komisijas un dalībvalstu atbalstītas kopīgas saistības; atzinīgi vērtē Parlamenta vadošās nozīmes atzīšanu cilvēktiesību un demokrātijas atbalstīšanā; sagaida, ka Parlaments tiks pienācīgi iesaistīts rīcības plāna īstenošanas posmā, tostarp viedokļu apmaiņā kontaktgrupā cilvēktiesību jomā, kurā kopīgi strādās EĀDD, attiecīgie Padomes un Komisijas dienesti, ES īpašais pārstāvis cilvēktiesību jomā, kā arī EP Cilvēktiesību apakškomiteja un Ārlietu komiteja; |
| --- | --- |

77.

uzskata, ka stratēģija un rīcības plāns ir īpaši svarīgi, jo atspoguļo augstās pārstāves, Padomes, Komisijas un dalībvalstu atbalstītas kopīgas saistības; atzinīgi vērtē Parlamenta vadošās nozīmes atzīšanu cilvēktiesību un demokrātijas atbalstīšanā; sagaida, ka Parlaments tiks pienācīgi iesaistīts rīcības plāna īstenošanas posmā, tostarp viedokļu apmaiņā kontaktgrupā cilvēktiesību jomā, kurā kopīgi strādās EĀDD, attiecīgie Padomes un Komisijas dienesti, ES īpašais pārstāvis cilvēktiesību jomā, kā arī EP Cilvēktiesību apakškomiteja un Ārlietu komiteja;

| 78. | iesaka Parlamentam attīstīt dinamiskākas attiecības ar ES delegācijām uz regulāras saziņas un informācijas apmaiņas pamata, izmantojot progresa ziņojumus, kuros atspoguļots “pārmaiņu plāns” cilvēktiesību un demokrātijas jomā, kā arī rīcības plānā noteiktie mērķi un pamatprincipi; |
| --- | --- |

78.

iesaka Parlamentam attīstīt dinamiskākas attiecības ar ES delegācijām uz regulāras saziņas un informācijas apmaiņas pamata, izmantojot progresa ziņojumus, kuros atspoguļots “pārmaiņu plāns” cilvēktiesību un demokrātijas jomā, kā arī rīcības plānā noteiktie mērķi un pamatprincipi;

| 79. | apņemas nodrošināt sistemātiskāku ar cilvēktiesībām saistītu rezolūciju un atsevišķu cilvēktiesību lietu kontroli, īstenojot pārraudzības mehānismu un izmantojot nesen izveidotās Cilvēktiesību rīcības grupas atbalstu, un iesaka pastiprināt sadarbību starp Cilvēktiesību apakškomiteju, Budžeta komiteju, Budžeta kontroles komiteju un citām attiecīgajām EP komitejām, kā arī ar Revīzijas palātu, lai nodrošinātu stratēģiskā pārskata mērķiem pienācīgu Savienības finanšu atbalstu; |
| --- | --- |

79.

apņemas nodrošināt sistemātiskāku ar cilvēktiesībām saistītu rezolūciju un atsevišķu cilvēktiesību lietu kontroli, īstenojot pārraudzības mehānismu un izmantojot nesen izveidotās Cilvēktiesību rīcības grupas atbalstu, un iesaka pastiprināt sadarbību starp Cilvēktiesību apakškomiteju, Budžeta komiteju, Budžeta kontroles komiteju un citām attiecīgajām EP komitejām, kā arī ar Revīzijas palātu, lai nodrošinātu stratēģiskā pārskata mērķiem pienācīgu Savienības finanšu atbalstu;

| 80. | ierosina Parlamentam uzlabot savas ar cilvēktiesību jautājumiem saistītās procedūras un paātrināt savus pūliņus cilvēktiesību pilnīgai iekļaušanai visās savās struktūrās un procesos, lai cilvēktiesībām un demokrātijai nodrošinātu galveno vietu visās Parlamenta darbībās un stratēģijās, tostarp pārskatot vadlīnijas parlamentu sadarbības delegācijām cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanas jomā; |
| --- | --- |

80.

ierosina Parlamentam uzlabot savas ar cilvēktiesību jautājumiem saistītās procedūras un paātrināt savus pūliņus cilvēktiesību pilnīgai iekļaušanai visās savās struktūrās un procesos, lai cilvēktiesībām un demokrātijai nodrošinātu galveno vietu visās Parlamenta darbībās un stratēģijās, tostarp pārskatot vadlīnijas parlamentu sadarbības delegācijām cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanas jomā;

| 81. | uzskata, ka visu Parlamenta pastāvīgo delegāciju un attiecīgo komiteju sastāvā būtu jābūt deputātam, kurš ir izraudzīts tās priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku vidū un kuram ir noteikts īpašs pienākums pārraudzīt attiecīgā reģiona, valsts vai tematiskās jomas cilvēktiesību situāciju, un ieceltajām personām regulāri būtu jāsniedz informācija Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejai; |
| --- | --- |

81.

uzskata, ka visu Parlamenta pastāvīgo delegāciju un attiecīgo komiteju sastāvā būtu jābūt deputātam, kurš ir izraudzīts tās priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku vidū un kuram ir noteikts īpašs pienākums pārraudzīt attiecīgā reģiona, valsts vai tematiskās jomas cilvēktiesību situāciju, un ieceltajām personām regulāri būtu jāsniedz informācija Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejai;

| 82. | ierosina ES delegācijām, kas dodas misijā uz valsti, kurā stāvoklis cilvēktiesību jomā ir satraucošs, būtu jāiekļauj deputāti, kuriem ir noteikts īpašs pienākums izskatīt attiecīgā reģiona vai valsts cilvēktiesību jautājumus, un šiem deputātiem būtu jāsniedz informācija Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejai; |
| --- | --- |

82.

ierosina ES delegācijām, kas dodas misijā uz valsti, kurā stāvoklis cilvēktiesību jomā ir satraucošs, būtu jāiekļauj deputāti, kuriem ir noteikts īpašs pienākums izskatīt attiecīgā reģiona vai valsts cilvēktiesību jautājumus, un šiem deputātiem būtu jāsniedz informācija Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejai;

| 83. | aicina uzlabot sadarbību cilvēktiesību jautājumos ar dalībvalstu parlamentiem; |
| --- | --- |

83.

aicina uzlabot sadarbību cilvēktiesību jautājumos ar dalībvalstu parlamentiem;

| 84. | uzsver vajadzību uzlabot plenārsēžu debašu modeli gadījumos, kad tiek izskatīti cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumi, lai nodrošinātu biežākas debates ar plašāku deputātu līdzdalību, strukturētas apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību projektu izstrādes posmā, aktīvāku reakciju uz cilvēktiesību pārkāpumiem un citiem neparedzētiem notikumiem, un uzsver nepieciešamību nodrošināt labāku turpinājumu iepriekšējām debatēm un rezolūcijām; |
| --- | --- |

84.

uzsver vajadzību uzlabot plenārsēžu debašu modeli gadījumos, kad tiek izskatīti cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumi, lai nodrošinātu biežākas debates ar plašāku deputātu līdzdalību, strukturētas apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību projektu izstrādes posmā, aktīvāku reakciju uz cilvēktiesību pārkāpumiem un citiem neparedzētiem notikumiem, un uzsver nepieciešamību nodrošināt labāku turpinājumu iepriekšējām debatēm un rezolūcijām;

| 85. | uzsver, ka EP un citām ES iestādēm pilnvērtīgāk jāizmanto Saharova balvas laureātu tīkla iespējas; |
| --- | --- |

85.

uzsver, ka EP un citām ES iestādēm pilnvērtīgāk jāizmanto Saharova balvas laureātu tīkla iespējas;

| 86. | ierosina, lai Parlaments, sadarbojoties ar dalībvalstu parlamentiem, rīkotu ikgadēju, cilvēktiesību aizstāvjiem veltītu pasākumu, kurā piedalītos cilvēktiesību aizstāvji no visām pasaules valstīm, tādējādi radot Parlamentam iespēju katru gadu paust atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem pasaulē un palīdzēt aizstāvēt viņu tiesības izteikties un īstenot savas tiesības savās valstīs; |
| --- | --- |

86.

ierosina, lai Parlaments, sadarbojoties ar dalībvalstu parlamentiem, rīkotu ikgadēju, cilvēktiesību aizstāvjiem veltītu pasākumu, kurā piedalītos cilvēktiesību aizstāvji no visām pasaules valstīm, tādējādi radot Parlamentam iespēju katru gadu paust atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem pasaulē un palīdzēt aizstāvēt viņu tiesības izteikties un īstenot savas tiesības savās valstīs;

| 87. | aicina konkrēti piemērot LES 36. pantu, lai nodrošinātu, ka Parlamenta viedoklis tiek pienācīgi ņemts vērā saistībā ar rezolūcijām veikto turpmāko pasākumu uzraudzībā, un šajā sakarībā ierosina īstenot stingrāku dialogu; |
| --- | --- |

87.

aicina konkrēti piemērot LES 36. pantu, lai nodrošinātu, ka Parlamenta viedoklis tiek pienācīgi ņemts vērā saistībā ar rezolūcijām veikto turpmāko pasākumu uzraudzībā, un šajā sakarībā ierosina īstenot stingrāku dialogu;

o

o o

| 88. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jomā, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

88.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jomā, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Padomei.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0126.

(2)  OV C 290 E, 29.11.2006., 107. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0334.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0018.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0250.

(6)  Padomes dokuments 17944/2011.

(7)  Padomes dokuments 18764/2011.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0113.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/123 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/123

---

P7_TA(2012)0505

Jaunais ES un Krievijas nolīgums

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam attiecībā uz sarunām par jauno ES un Krievijas nolīgumu (2011/2050(INI))

(2015/C 434/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu un to dalībvalstu, no vienas puses, un Krievijas Federācijas, no otras puses, Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu un to dalībvalstu, no vienas puses, un Krievijas Federācijas, no otras puses, Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī,

| — | ņemot vērā 2012. gada 26. oktobra rezolūciju par ES un Krievijas tirdzniecības attiecībām pēc Krievijas iestāšanās PTO (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 26. oktobra rezolūciju par ES un Krievijas tirdzniecības attiecībām pēc Krievijas iestāšanās PTO (1),

| — | ņemot vērā 2008. gadā sāktās sarunas par jaunu ES un Krievijas nolīgumu, kā arī 2010. gadā sākto Partnerību modernizācijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gadā sāktās sarunas par jaunu ES un Krievijas nolīgumu, kā arī 2010. gadā sākto Partnerību modernizācijai,

| — | ņemot vērā ES un Krievijas kopējo mērķi, kas izklāstīts kopīgajā paziņojumā pēc ES un Krievijas 11. augstākā līmeņa sanāksmes Sanktpēterburgā 2003. gada 31. maijā, proti, izveidot kopēju ekonomisko telpu, kopēju brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kopēju sadarbības telpu ārējās drošības jomā un kopēju pētniecības un izglītības telpu, iekļaujot arī kultūras aspektus (četras kopējās telpas), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Krievijas kopējo mērķi, kas izklāstīts kopīgajā paziņojumā pēc ES un Krievijas 11. augstākā līmeņa sanāksmes Sanktpēterburgā 2003. gada 31. maijā, proti, izveidot kopēju ekonomisko telpu, kopēju brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kopēju sadarbības telpu ārējās drošības jomā un kopēju pētniecības un izglītības telpu, iekļaujot arī kultūras aspektus (četras kopējās telpas),

| — | ņemot vērā ES un Krievijas konsultācijas cilvēktiesību jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Krievijas konsultācijas cilvēktiesību jautājumos,

| — | ņemot vērā 2012. gada 23. oktobrī pieņemto ziņojumu ar ieteikumu Padomei par kopēju vīzas saņemšanas ierobežojumu noteikšanu Krievijas amatpersonām, kuras iesaistītas Sergeja Magņicka lietā (2); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 23. oktobrī pieņemto ziņojumu ar ieteikumu Padomei par kopēju vīzas saņemšanas ierobežojumu noteikšanu Krievijas amatpersonām, kuras iesaistītas Sergeja Magņicka lietā (2);

| — | ņemot vērā rezolūcijas par ES un Krievijas attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par ES un Krievijas attiecībām,

| — | ņemot vērā 2012. gada 4. jūlija rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par izvedmuitas ieviešanu vai palielināšanu izejvielām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 4. jūlija rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par izvedmuitas ieviešanu vai palielināšanu izejvielām (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 90. panta 4. punktu un 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 90. panta 4. punktu un 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A7-0338/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A7-0338/2012),

| A. | tā kā turpmākajā ES kopīgajā ārējās drošības un enerģētikas politikā saskaņā ar nosacījumu izpildes principu kā stratēģiska partnere būtu jāiekļauj Krievija, ja tiek ievērotas un aizstāvētas tādas Savienības izveides pamatvērtības kā demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālums un nedalāmība, cilvēka cieņas respektēšana, vienlīdzības un solidaritātes principi un ANO Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana; tā kā Krievija ir valsts, kuras kultūras saknes ir Eiropā un kura, būdama ANO Drošības padomes, G-8, G-20, Eiropas Padomes un EDSO locekle, ir nozīmīga globāla un reģionāla līmeņa dalībniece un tāpēc atbildīga par to pienākumu izpildi, kuri tai ir kā minēto organizāciju loceklei, īpaši ņemot vērā Eiropas Padomes pārraudzības ziņojumu 2012. gada oktobrī; |
| --- | --- |

A.

tā kā turpmākajā ES kopīgajā ārējās drošības un enerģētikas politikā saskaņā ar nosacījumu izpildes principu kā stratēģiska partnere būtu jāiekļauj Krievija, ja tiek ievērotas un aizstāvētas tādas Savienības izveides pamatvērtības kā demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālums un nedalāmība, cilvēka cieņas respektēšana, vienlīdzības un solidaritātes principi un ANO Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana; tā kā Krievija ir valsts, kuras kultūras saknes ir Eiropā un kura, būdama ANO Drošības padomes, G-8, G-20, Eiropas Padomes un EDSO locekle, ir nozīmīga globāla un reģionāla līmeņa dalībniece un tāpēc atbildīga par to pienākumu izpildi, kuri tai ir kā minēto organizāciju loceklei, īpaši ņemot vērā Eiropas Padomes pārraudzības ziņojumu 2012. gada oktobrī;

| B. | tā kā Krievija, būdama ANO Drošības padomes pastāvīgā locekle, kopīgi ar citām šīs padomes loceklēm ir atbildīga par stabilitāti pasaulē; tā kā vairākas problēmas starptautiskā līmenī var risināt, tikai izmantojot koordinētu pieeju, kurā iekļauta Krievija; |
| --- | --- |

B.

tā kā Krievija, būdama ANO Drošības padomes pastāvīgā locekle, kopīgi ar citām šīs padomes loceklēm ir atbildīga par stabilitāti pasaulē; tā kā vairākas problēmas starptautiskā līmenī var risināt, tikai izmantojot koordinētu pieeju, kurā iekļauta Krievija;

| C. | tā kā ES un Krievijas savstarpējā ekonomiskā atkarība pastāvīgi pieaug un tā kā šā iemesla dēļ būtu jāuzskata, ka ES un Krievijas ciešākai sadarbībai un labām kaimiņattiecībām ir liela nozīme stabilitātes, drošības un labklājības nodrošināšanā gan Eiropā, gan Krievijā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES un Krievijas savstarpējā ekonomiskā atkarība pastāvīgi pieaug un tā kā šā iemesla dēļ būtu jāuzskata, ka ES un Krievijas ciešākai sadarbībai un labām kaimiņattiecībām ir liela nozīme stabilitātes, drošības un labklājības nodrošināšanā gan Eiropā, gan Krievijā;

| D. | tā kā Krievija tās prezidenta Vladimira Putina vadībā izrāda tikai selektīvu interesi par kopīgu politisko virzienu attīstīšanu, taču ne patiesu nodomu veidot īstu un tālejošu stratēģisku partnerību starptautisko tiesību īstenošanā un konfliktu novēršanā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Krievija tās prezidenta Vladimira Putina vadībā izrāda tikai selektīvu interesi par kopīgu politisko virzienu attīstīšanu, taču ne patiesu nodomu veidot īstu un tālejošu stratēģisku partnerību starptautisko tiesību īstenošanā un konfliktu novēršanā;

| E. | tā kā kopš 1994. gada, kad tika parakstīts pašreizējais Partnerības un sadarbības nolīgums (PSN), gan ES, gan Krievijā ir notikušas nozīmīgas politiskās, institucionālās, sociālās un ekonomiskās pārmaiņas; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopš 1994. gada, kad tika parakstīts pašreizējais Partnerības un sadarbības nolīgums (PSN), gan ES, gan Krievijā ir notikušas nozīmīgas politiskās, institucionālās, sociālās un ekonomiskās pārmaiņas;

| F. | tā kā Krievijas pievienošanās Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO) 2012. gada 22. augustā bija nozīmīgs pasākums, kas varētu paātrināt Krievijas tautsaimniecības modernizāciju un tajā pašā laikā būt pozitīvs stimuls Krievijai izpildīt starptautiskos noteikumus un normas tirdzniecības jomā, kuras tā pati apņēmusies ievērot; |
| --- | --- |

F.

tā kā Krievijas pievienošanās Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO) 2012. gada 22. augustā bija nozīmīgs pasākums, kas varētu paātrināt Krievijas tautsaimniecības modernizāciju un tajā pašā laikā būt pozitīvs stimuls Krievijai izpildīt starptautiskos noteikumus un normas tirdzniecības jomā, kuras tā pati apņēmusies ievērot;

| G. | tā kā šīs pārmaiņas, tāpat kā jaunie uzdevumi un iespējas, ES un Krievijas attiecībās ir jāņem vērā gan divpusējā, gan daudzpusējā līmenī; tā kā – lai gan pašlaik Krievija neizrāda entuziasmu – patiesas stratēģiskās partnerības pamatā varētu būt vērienīgs, visaptverošs un juridiski saistošs jauns partnerības un sadarbības nolīgums, kurš aptver vissvarīgākās sadarbības jomas un kura pamatā ir tādas kopējas vērtības kā demokrātija, cilvēktiesību ievērošana un tiesiskums; tā kā īpaši būtu jāuzsver vajadzība veidot patiesu partnerību starp ES un Krievijas sabiedrībām; |
| --- | --- |

G.

tā kā šīs pārmaiņas, tāpat kā jaunie uzdevumi un iespējas, ES un Krievijas attiecībās ir jāņem vērā gan divpusējā, gan daudzpusējā līmenī; tā kā – lai gan pašlaik Krievija neizrāda entuziasmu – patiesas stratēģiskās partnerības pamatā varētu būt vērienīgs, visaptverošs un juridiski saistošs jauns partnerības un sadarbības nolīgums, kurš aptver vissvarīgākās sadarbības jomas un kura pamatā ir tādas kopējas vērtības kā demokrātija, cilvēktiesību ievērošana un tiesiskums; tā kā īpaši būtu jāuzsver vajadzība veidot patiesu partnerību starp ES un Krievijas sabiedrībām;

| H. | tā kā ES joprojām ir apņēmusies turpināt padziļināt un attīstīt savas attiecības ar Krieviju un ievērot programmā “Partnerība modernizācijai” noteiktos principus, kuru pamatā ir kopīgas intereses un stingra apņemšanās ievērot vispārējās vērtības un demokrātijas principus, galvenās cilvēktiesības un tiesiskumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES joprojām ir apņēmusies turpināt padziļināt un attīstīt savas attiecības ar Krieviju un ievērot programmā “Partnerība modernizācijai” noteiktos principus, kuru pamatā ir kopīgas intereses un stingra apņemšanās ievērot vispārējās vērtības un demokrātijas principus, galvenās cilvēktiesības un tiesiskumu;

| I. | tā kā divu gadu cietumsoda piespriešana Krievijas pankgrupas “Pussy Riot” dalībniecēm par Maskavas Pareizticīgo katedrālē pret prezidentu Vladimiru Putinu īstenoto protesta akciju ir nesamērīga un rada nopietnas bažas par to, kā Krievijas tiesību sistēma izturas pret pilsoņiem un cenšas šādā veidā iebiedēt Krievijas pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

I.

tā kā divu gadu cietumsoda piespriešana Krievijas pankgrupas “Pussy Riot” dalībniecēm par Maskavas Pareizticīgo katedrālē pret prezidentu Vladimiru Putinu īstenoto protesta akciju ir nesamērīga un rada nopietnas bažas par to, kā Krievijas tiesību sistēma izturas pret pilsoņiem un cenšas šādā veidā iebiedēt Krievijas pilsonisko sabiedrību;

| J. | tā kā saistībā ar notiekošajām sarunām būtu pareizi jānovērtē ES un Krievijas attiecību stāvoklis, ņemot vērā divpusējās domstarpības starp Krieviju un ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

J.

tā kā saistībā ar notiekošajām sarunām būtu pareizi jānovērtē ES un Krievijas attiecību stāvoklis, ņemot vērā divpusējās domstarpības starp Krieviju un ES dalībvalstīm;

| K. | tā kā ES un Krievijas attiecības joprojām cieš no tā, ka Krievija pilnībā nepieņem demokrātiskās vērtības un nenostiprina tiesiskumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES un Krievijas attiecības joprojām cieš no tā, ka Krievija pilnībā nepieņem demokrātiskās vērtības un nenostiprina tiesiskumu;

| L. | tā kā notiekošā opozīcijas spēku un NVO pārstāvju iebiedēšana, vajāšana un aresti, nesenā likumu pieņemšana par NVO finansēšanu un pulcēšanās tiesībām, likums par goda aizskaršanu un likums par ierobežojumiem interneta vidē, kā arī aizvien spēcīgākais spiediens, ko izdara uz brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un minoritātēm seksuālās orientācijas un reliģiskās pārliecības brīvības jautājumos, ir Krievijā vēl vairāk pasliktinājis stāvokli cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošanas jomā; |
| --- | --- |

L.

tā kā notiekošā opozīcijas spēku un NVO pārstāvju iebiedēšana, vajāšana un aresti, nesenā likumu pieņemšana par NVO finansēšanu un pulcēšanās tiesībām, likums par goda aizskaršanu un likums par ierobežojumiem interneta vidē, kā arī aizvien spēcīgākais spiediens, ko izdara uz brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un minoritātēm seksuālās orientācijas un reliģiskās pārliecības brīvības jautājumos, ir Krievijā vēl vairāk pasliktinājis stāvokli cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošanas jomā;

| M. | tā kā ANO Cilvēktiesību komiteja Krievijas Federācijas dažos reģionos spēkā esošos normatīvos aktus par “homoseksuālisma propagandas” aizliegumu nesen nosodīja kā tādus, kas pārkāpj Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

M.

tā kā ANO Cilvēktiesību komiteja Krievijas Federācijas dažos reģionos spēkā esošos normatīvos aktus par “homoseksuālisma propagandas” aizliegumu nesen nosodīja kā tādus, kas pārkāpj Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām;

| N. | tā kā pašreizējam Partnerības un sadarbības nolīgumam jāpaliek spēkā esošam un efektīvam, kamēr tiek noslēgts un stājas spēkā jauns nolīgums; |
| --- | --- |

N.

tā kā pašreizējam Partnerības un sadarbības nolīgumam jāpaliek spēkā esošam un efektīvam, kamēr tiek noslēgts un stājas spēkā jauns nolīgums;

| O. | tā kā 2012. gada 14. oktobrī visā Krievijā notika vietējās un reģionālās vēlēšanas; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2012. gada 14. oktobrī visā Krievijā notika vietējās un reģionālās vēlēšanas;

| P. | tā kā iepriekš minētos jaunos vai grozītos likumus ir pieņēmusi Valsts Dome, kuras nesenā ievēlēšana, kā atzinusi EDSO vēlēšanu novērošanas misija un secinājis EP, nebija ne brīva, ne godīga; |
| --- | --- |

P.

tā kā iepriekš minētos jaunos vai grozītos likumus ir pieņēmusi Valsts Dome, kuras nesenā ievēlēšana, kā atzinusi EDSO vēlēšanu novērošanas misija un secinājis EP, nebija ne brīva, ne godīga;

| Q. | tā kā dažas procedūras, kas izmantotas, lai vērstos pret opozīciju, piemēram, mandāta atņemšanu bijušajam Domes loceklim Genādijam Gudkovam no opozīcijas partijas “Taisnīgā Krievija”, var interpretēt kā piemērus, ka notiek tiesiskuma selektīva piemērošana un iejaukšanās likumīgā politiskā darbībā, |
| --- | --- |

Q.

tā kā dažas procedūras, kas izmantotas, lai vērstos pret opozīciju, piemēram, mandāta atņemšanu bijušajam Domes loceklim Genādijam Gudkovam no opozīcijas partijas “Taisnīgā Krievija”, var interpretēt kā piemērus, ka notiek tiesiskuma selektīva piemērošana un iejaukšanās likumīgā politiskā darbībā,

| 1. | saistībā ar notiekošajām sarunām par jauno nolīgumu sniedz Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam šādus ieteikumus:


  Par sarunu veikšanu








  a) | nodrošināt, ka jaunais nolīgums veido visaptverošu, uz nākotni orientētu un juridiski saistošu pamatu turpmākai attiecību attīstībai ar Krieviju nākamajos gados, ņemot vērā, ka jācenšas paplašināt sadarbību visās jomās, kurās, iespējams, ES un Krievijas intereses sakrīt, vienlaikus sekmējot Eiropas interešu un vērtību respektēšanu jomās, kurās intereses atšķiras, kā arī jāatbalsta šīs valsts demokratizācija un modernizācija; veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sarunas ar Krieviju nemitīgi turpinās, tajā pašā laikā paužot Eiropas Savienībā pastāvošās bažas par progresa trūkumu sarunās, kurās šajā posmā nav gūti cerētie rezultāti; atgādināt, ka stratēģiskā partnerība var pastāvēt tikai tad, ja abas puses vienojas ievērot vispārējus demokrātijas principus; uzsvērt, ka ES un Krievijas attiecībās jāvalda savstarpīgumam; |
| --- | --- | --- |

1.

saistībā ar notiekošajām sarunām par jauno nolīgumu sniedz Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam šādus ieteikumus:

Par sarunu veikšanu

a)

nodrošināt, ka jaunais nolīgums veido visaptverošu, uz nākotni orientētu un juridiski saistošu pamatu turpmākai attiecību attīstībai ar Krieviju nākamajos gados, ņemot vērā, ka jācenšas paplašināt sadarbību visās jomās, kurās, iespējams, ES un Krievijas intereses sakrīt, vienlaikus sekmējot Eiropas interešu un vērtību respektēšanu jomās, kurās intereses atšķiras, kā arī jāatbalsta šīs valsts demokratizācija un modernizācija; veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sarunas ar Krieviju nemitīgi turpinās, tajā pašā laikā paužot Eiropas Savienībā pastāvošās bažas par progresa trūkumu sarunās, kurās šajā posmā nav gūti cerētie rezultāti; atgādināt, ka stratēģiskā partnerība var pastāvēt tikai tad, ja abas puses vienojas ievērot vispārējus demokrātijas principus; uzsvērt, ka ES un Krievijas attiecībās jāvalda savstarpīgumam;

| b) | aktīvi darboties, lai pabeigtu sarunas par nolīgumu, kas būs izdevīgs abām pusēm un atbilstošs to ciešākai un arvien padziļinātākai sadarbībai; nodrošināt, ka sarunas rada savstarpēju uzticību un tajās galvenā uzmanība ir pievērsta taustāmiem rezultātiem un politiskajai būtībai; |
| --- | --- |

b)

aktīvi darboties, lai pabeigtu sarunas par nolīgumu, kas būs izdevīgs abām pusēm un atbilstošs to ciešākai un arvien padziļinātākai sadarbībai; nodrošināt, ka sarunas rada savstarpēju uzticību un tajās galvenā uzmanība ir pievērsta taustāmiem rezultātiem un politiskajai būtībai;

| c) | meklēt ES dalībvalstu vienprātību attiecībā uz mērķiem sarunās par jauno nolīgumu ar Krieviju un uz šo sarunu gaitu, lai ES tādējādi paustu stingru un vienotu viedokli; uzsvērt, ka ir svarīgi, lai Savienība risina sarunas kā vienota struktūra, un aizstāvēt viedokli, ka dalībvalstu intereses attiecībā uz Krieviju un pretējās intereses vislabāk tiek veicinātas un aizsargātas Savienības līmenī; |
| --- | --- |

c)

meklēt ES dalībvalstu vienprātību attiecībā uz mērķiem sarunās par jauno nolīgumu ar Krieviju un uz šo sarunu gaitu, lai ES tādējādi paustu stingru un vienotu viedokli; uzsvērt, ka ir svarīgi, lai Savienība risina sarunas kā vienota struktūra, un aizstāvēt viedokli, ka dalībvalstu intereses attiecībā uz Krieviju un pretējās intereses vislabāk tiek veicinātas un aizsargātas Savienības līmenī;

| d) | pievērst lielu uzmanību prasībām, kuras ES plāno izvirzīt attiecībā uz demokrātijas principu, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu, un uzskatīt to ievērošanu par obligātu priekšnosacījumu ES un Krievijas nolīguma parakstīšanai; |
| --- | --- |

d)

pievērst lielu uzmanību prasībām, kuras ES plāno izvirzīt attiecībā uz demokrātijas principu, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu, un uzskatīt to ievērošanu par obligātu priekšnosacījumu ES un Krievijas nolīguma parakstīšanai;

| e) | uzsvērt, ka jaunais nolīgums būs loģisks un nepieciešams nākamais solis uz priekšu ES un Krievijas attiecībās saskaņā ar pašreizējo PSN un Krievijas pievienošanos PTO; |
| --- | --- |

e)

uzsvērt, ka jaunais nolīgums būs loģisks un nepieciešams nākamais solis uz priekšu ES un Krievijas attiecībās saskaņā ar pašreizējo PSN un Krievijas pievienošanos PTO;

| f) | vēlreiz atgādināt – paturot prātā iepriekšminēto —, ka Eiropas Savienībai ir jārisina sarunas par šo nolīgumu tikai ar Krieviju, nevis ar Muitas savienību, kuras dalībniece ir Krievija; |
| --- | --- |

f)

vēlreiz atgādināt – paturot prātā iepriekšminēto —, ka Eiropas Savienībai ir jārisina sarunas par šo nolīgumu tikai ar Krieviju, nevis ar Muitas savienību, kuras dalībniece ir Krievija;

| g) | vēlreiz atgādināt, ka Krievijas tautsaimniecības un politikas modernizācija ir kopīgās abu pušu interesēs un ka ES vēlas paātrināt procesu, kas sākts ar Partnerību modernizācijai; uzsvērt, ka Krievijas modernizācijas politiskās nostādnes nevar aprobežoties ar ekonomikas jomu un tās jāpapildina ar pilnvērtīgu politisku reformu, galveno uzmanību pievēršot tiesiskuma garantēšanai un korupcijas apkarošanas nodrošināšanai; |
| --- | --- |

g)

vēlreiz atgādināt, ka Krievijas tautsaimniecības un politikas modernizācija ir kopīgās abu pušu interesēs un ka ES vēlas paātrināt procesu, kas sākts ar Partnerību modernizācijai; uzsvērt, ka Krievijas modernizācijas politiskās nostādnes nevar aprobežoties ar ekonomikas jomu un tās jāpapildina ar pilnvērtīgu politisku reformu, galveno uzmanību pievēršot tiesiskuma garantēšanai un korupcijas apkarošanas nodrošināšanai;

| h) | ar aktīvu nostāju piedalīties ES dalībvalstu un Krievijas Federācijas dažādu divpusējo modernizācijas partnerību koordinēšanā, tādējādi nodrošinot saskaņotu un efektīvāku ES politiku; |
| --- | --- |

h)

ar aktīvu nostāju piedalīties ES dalībvalstu un Krievijas Federācijas dažādu divpusējo modernizācijas partnerību koordinēšanā, tādējādi nodrošinot saskaņotu un efektīvāku ES politiku;

Politiskais dialogs un sadarbība

| i) | vērīgi uzraudzīt Krievijas iekšējo attīstību, sadarboties ar visiem galvenajiem politiskajiem dalībniekiem, atbalstīt Krievijas institucionālo attīstību un demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma principus; to darot, aktīvi atbalstīt visas sabiedriskās iniciatīvas, kuru mērķis ir veidot uz demokrātijas principiem un tiesiskumu balstītu pilsonisko sabiedrību, un īpašu uzmanību pievērst interneta izmantošanai šim nolūkam; |
| --- | --- |

i)

vērīgi uzraudzīt Krievijas iekšējo attīstību, sadarboties ar visiem galvenajiem politiskajiem dalībniekiem, atbalstīt Krievijas institucionālo attīstību un demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma principus; to darot, aktīvi atbalstīt visas sabiedriskās iniciatīvas, kuru mērķis ir veidot uz demokrātijas principiem un tiesiskumu balstītu pilsonisko sabiedrību, un īpašu uzmanību pievērst interneta izmantošanai šim nolūkam;

| j) | uzsvērt, ka Krievijai svarīgi ir nodrošināt neatkarīgas un objektīvas tiesu sistēmas darbību un pastiprināt cīņu pret korupciju; |
| --- | --- |

j)

uzsvērt, ka Krievijai svarīgi ir nodrošināt neatkarīgas un objektīvas tiesu sistēmas darbību un pastiprināt cīņu pret korupciju;

| k) | prasīt Krievijai ievērot tās pienākumu garantēt brīvas un godīgas vēlēšanas, lai nodrošinātu politiskās sistēmas leģitimitāti; |
| --- | --- |

k)

prasīt Krievijai ievērot tās pienākumu garantēt brīvas un godīgas vēlēšanas, lai nodrošinātu politiskās sistēmas leģitimitāti;

| l) | uzsvērt, ka ir svarīgi, lai Krievija pilnībā ievēro savas starptautiskās juridiskās saistības un galvenos cilvēktiesību principus, kas ieļauti Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām – dokumentos, kuriem abiem Krievija ir slēdzēja puse; atgādināt, ka politiskais plurālisms, plašsaziņas līdzekļu brīvība, tiesiskums, tiesu iestāžu neatkarība un objektivitāte, vārda un pulcēšanās brīvība, tostarp internetā, darboties spējīgas un neatkarīgas arodbiedrības un nediskriminācija ir nepieciešamie priekšnoteikumi turpmākai Krievijas attīstībai un modernizācijai, kā arī ES un Krievijas stratēģiskās sadarbības ilgtspējības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

l)

uzsvērt, ka ir svarīgi, lai Krievija pilnībā ievēro savas starptautiskās juridiskās saistības un galvenos cilvēktiesību principus, kas ieļauti Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām – dokumentos, kuriem abiem Krievija ir slēdzēja puse; atgādināt, ka politiskais plurālisms, plašsaziņas līdzekļu brīvība, tiesiskums, tiesu iestāžu neatkarība un objektivitāte, vārda un pulcēšanās brīvība, tostarp internetā, darboties spējīgas un neatkarīgas arodbiedrības un nediskriminācija ir nepieciešamie priekšnoteikumi turpmākai Krievijas attīstībai un modernizācijai, kā arī ES un Krievijas stratēģiskās sadarbības ilgtspējības nodrošināšanai;

| m) | uzsvērt, ka Krievijai kā ANO Drošības padomes pastāvīgai loceklei atbildīgi jāveic savi pienākumi attiecībā uz starptautisko mieru, stabilitāti un drošību; |
| --- | --- |

m)

uzsvērt, ka Krievijai kā ANO Drošības padomes pastāvīgai loceklei atbildīgi jāveic savi pienākumi attiecībā uz starptautisko mieru, stabilitāti un drošību;

| n) | paust EP bažas par pilsoniskās sabiedrības attīstības apstākļu pasliktināšanos Krievijā, īpaši saistībā ar nesen pieņemtajiem likumiem par demonstrācijām, NVO, neslavas celšanu un juridisko interneta regulējumu, kuros ir dažādi interpretējami noteikumi un kuri rada patvaļīgas piemērošanas risku, kā arī par vairākiem Domes pieņemtiem grozījumiem likumā par nodevību un spiegošanu, ar kuriem ievieš jaunus Kriminālkodeksa noteikumus, ko, iespējams, varētu izmantot pret cilvēktiesību aizstāvjiem; atgādināt Krievijas iestādēm, ka mūsdienīgai un plaukstošai sabiedrībai jāatzīst un jāaizsargā visu valsts pilsoņu individuālās un kolektīvās tiesības; mudināt šajā sakarībā Krievijas iestādes pienācīgi rīkoties, lai iepriekšminētos likumus saskaņotu ar starptautiskajiem standartiem, un risināt šo jautājumu sarunās; |
| --- | --- |

n)

paust EP bažas par pilsoniskās sabiedrības attīstības apstākļu pasliktināšanos Krievijā, īpaši saistībā ar nesen pieņemtajiem likumiem par demonstrācijām, NVO, neslavas celšanu un juridisko interneta regulējumu, kuros ir dažādi interpretējami noteikumi un kuri rada patvaļīgas piemērošanas risku, kā arī par vairākiem Domes pieņemtiem grozījumiem likumā par nodevību un spiegošanu, ar kuriem ievieš jaunus Kriminālkodeksa noteikumus, ko, iespējams, varētu izmantot pret cilvēktiesību aizstāvjiem; atgādināt Krievijas iestādēm, ka mūsdienīgai un plaukstošai sabiedrībai jāatzīst un jāaizsargā visu valsts pilsoņu individuālās un kolektīvās tiesības; mudināt šajā sakarībā Krievijas iestādes pienācīgi rīkoties, lai iepriekšminētos likumus saskaņotu ar starptautiskajiem standartiem, un risināt šo jautājumu sarunās;

| o) | uzstāt, ka jāpastiprina ES un Krievijas dialogs cilvēktiesību jomā, lai tas kļūtu par efektīvu un uz rezultātu vērstu līdzekli cilvēktiesību stāvokļa uzlabošanai Krievijā; aicināt Krievijas iestādes īpaši atturēties no nepamatotiem mierīgas pulcēšanās brīvības ierobežojumiem, nodrošināt cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību, izbeigt nesodāmību attiecībā uz agrāk izdarītiem noziegumiem vai aktīvistu slepkavībām, radīt vidi, kurā pilsoniskā sabiedrība un NVO var darboties bez nevajadzīgiem ierobežojumiem un bez bailēm no vajāšanas vai apspiešanas, kā arī nodrošināt pilnīgu atbilsmi Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumiem; mudināt abas puses, lai tās nodrošina labāku pārredzamību un atklātību attiecībā uz ES un Krievijas konsultācijām cilvēktiesību jautājumos, cita starpā visu attiecīgo Krievijas ministriju pārstāvjiem piedaloties sagatavošanas sanāksmēs kopā ar Krievijas un starptautiskajām NVO un konsultatīvajās sanāksmēs; |
| --- | --- |

o)

uzstāt, ka jāpastiprina ES un Krievijas dialogs cilvēktiesību jomā, lai tas kļūtu par efektīvu un uz rezultātu vērstu līdzekli cilvēktiesību stāvokļa uzlabošanai Krievijā; aicināt Krievijas iestādes īpaši atturēties no nepamatotiem mierīgas pulcēšanās brīvības ierobežojumiem, nodrošināt cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību, izbeigt nesodāmību attiecībā uz agrāk izdarītiem noziegumiem vai aktīvistu slepkavībām, radīt vidi, kurā pilsoniskā sabiedrība un NVO var darboties bez nevajadzīgiem ierobežojumiem un bez bailēm no vajāšanas vai apspiešanas, kā arī nodrošināt pilnīgu atbilsmi Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumiem; mudināt abas puses, lai tās nodrošina labāku pārredzamību un atklātību attiecībā uz ES un Krievijas konsultācijām cilvēktiesību jautājumos, cita starpā visu attiecīgo Krievijas ministriju pārstāvjiem piedaloties sagatavošanas sanāksmēs kopā ar Krievijas un starptautiskajām NVO un konsultatīvajās sanāksmēs;

| p) | stingri vēlreiz apstiprināt, ka jauni mēģinājumi reģionālā un federālā līmenī ierobežot cilvēktiesības, īpaši vārda brīvību un pulcēšanās brīvību, tostarp saistībā ar seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti, ir pretrunā Krievijas saistībām tās konstitūcijā, Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām; prasīt Domei saskaņā ar ANO Cilvēktiesību komitejas nolēmumu lietā Fedotova pret Krieviju atturēties no “homoseksuālisma propagandas” federāla aizlieguma pieņemšanas; |
| --- | --- |

p)

stingri vēlreiz apstiprināt, ka jauni mēģinājumi reģionālā un federālā līmenī ierobežot cilvēktiesības, īpaši vārda brīvību un pulcēšanās brīvību, tostarp saistībā ar seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti, ir pretrunā Krievijas saistībām tās konstitūcijā, Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām; prasīt Domei saskaņā ar ANO Cilvēktiesību komitejas nolēmumu lietā Fedotova pret Krieviju atturēties no “homoseksuālisma propagandas” federāla aizlieguma pieņemšanas;

| q) | uzsvērt, ka Krievijas iestādēm jāizbeidz nesodāmība šajā valstī, kā arī politiski motivētas vajāšanas, aresti un turēšana ieslodzījumā, un uzsvērt, ka jāpārtrauc represīvu pasākumu izmantošana pret politisko opozīciju; nodrošināt, ka tiek sniegta pilnīga informācija par daudzajiem notikušajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp Mihaila Hodorkovska ieslodzījumu un Sergeja Magņitska, Aleksandra Ļitviņenko, Annas Poļitkovskas, Nataļjas Estemirovas un citu personu nāvi – gadījumiem, kas līdz šim nav izmeklēti objektīvā un neatkarīgā veidā; |
| --- | --- |

q)

uzsvērt, ka Krievijas iestādēm jāizbeidz nesodāmība šajā valstī, kā arī politiski motivētas vajāšanas, aresti un turēšana ieslodzījumā, un uzsvērt, ka jāpārtrauc represīvu pasākumu izmantošana pret politisko opozīciju; nodrošināt, ka tiek sniegta pilnīga informācija par daudzajiem notikušajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp Mihaila Hodorkovska ieslodzījumu un Sergeja Magņitska, Aleksandra Ļitviņenko, Annas Poļitkovskas, Nataļjas Estemirovas un citu personu nāvi – gadījumiem, kas līdz šim nav izmeklēti objektīvā un neatkarīgā veidā;

| (r) | atbalstīt Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas nostāju par politiski motivēto spriedumu pret grupas “Pussy Riot” dalībniecēm un prasīt viņas nekavējoties atbrīvot; |
| --- | --- |

(r)

atbalstīt Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas nostāju par politiski motivēto spriedumu pret grupas “Pussy Riot” dalībniecēm un prasīt viņas nekavējoties atbrīvot;

| s) | aicināt Krieviju, lai tā jēdzienu “tradicionālās vērtības” neizmanto tādas diskriminācijas leģitimizācijai, kura vērsta pret minoritāšu grupām, opozīcijas apklusināšanai vai iedzīvotāju cilvēktiesību pārkāpšanai; |
| --- | --- |

s)

aicināt Krieviju, lai tā jēdzienu “tradicionālās vērtības” neizmanto tādas diskriminācijas leģitimizācijai, kura vērsta pret minoritāšu grupām, opozīcijas apklusināšanai vai iedzīvotāju cilvēktiesību pārkāpšanai;

| t) | iekļaut jaunā un visaptverošā partnerības un sadarbības nolīgumā cilvēktiesību aizsardzības un veicināšanas nosacījumus un kritērijus, kuri noteikti Krievijas konstitūcijā, un pēc iespējas pilnīgāk ievērojot Eiropas Padomes un EDSO noteiktos principus, ko Krievija ir apņēmusies ievērot, un iekļaut arī skaidru mehānismu nolīguma apturēšanai nopietnu pārkāpumu vai neatbilstības gadījumā; |
| --- | --- |

t)

iekļaut jaunā un visaptverošā partnerības un sadarbības nolīgumā cilvēktiesību aizsardzības un veicināšanas nosacījumus un kritērijus, kuri noteikti Krievijas konstitūcijā, un pēc iespējas pilnīgāk ievērojot Eiropas Padomes un EDSO noteiktos principus, ko Krievija ir apņēmusies ievērot, un iekļaut arī skaidru mehānismu nolīguma apturēšanai nopietnu pārkāpumu vai neatbilstības gadījumā;

| u) | uzsvērt, ka Krievijas sabiedrību kopumā, kā arī ES un Krievijas stratēģisko partnerību varētu aktivizēt un tām labumu varētu dot politiskā sistēma, kas nodrošina vienādus nosacījumus visām politiskām partijām un piedāvā īstu konkurenci un efektīvas politiskās alternatīvas; šajā sakarībā prasīt, lai Krievija konkrēti izvērtē visus EDSO ieteikumus par pēdējām vēlēšanām; |
| --- | --- |

u)

uzsvērt, ka Krievijas sabiedrību kopumā, kā arī ES un Krievijas stratēģisko partnerību varētu aktivizēt un tām labumu varētu dot politiskā sistēma, kas nodrošina vienādus nosacījumus visām politiskām partijām un piedāvā īstu konkurenci un efektīvas politiskās alternatīvas; šajā sakarībā prasīt, lai Krievija konkrēti izvērtē visus EDSO ieteikumus par pēdējām vēlēšanām;

| v) | iekļaut nepieciešamos noteikumus par darbībām, ar kurām izskaust endēmisko korupciju, kas grauj pilsoņu ticību valstij un apdraud modernizācijas centienus; iekļaut arī konkrētus Krievijas un ES sadarbības noteikumus par pārrobežu korupcijas novēršanu; |
| --- | --- |

v)

iekļaut nepieciešamos noteikumus par darbībām, ar kurām izskaust endēmisko korupciju, kas grauj pilsoņu ticību valstij un apdraud modernizācijas centienus; iekļaut arī konkrētus Krievijas un ES sadarbības noteikumus par pārrobežu korupcijas novēršanu;

| w) | veicināt stratēģisko ES un Krievijas partnerību, risinot tādus globālus uzdevumus kā ieroču neizplatīšana, terorisma apkarošana, ieilgušu vai jaunu konfliktu atrisināšana mierīgā ceļā, pamatojoties uz ANO Statūtu un spēkā esošo starptautisko tiesību principiem, energoapgādes drošība, Arktikas dimensija, klimata pārmaiņas un nabadzības samazināšana, kā arī veicināt šīs partnerības kopējos mērķus; uzstāt, ka Krievijai nekavējoties jāaptur ieroču izplatīšana attiecībā uz valstīm, kurām ES, EDSO un ANO noteikušas ieroču embargo; |
| --- | --- |

w)

veicināt stratēģisko ES un Krievijas partnerību, risinot tādus globālus uzdevumus kā ieroču neizplatīšana, terorisma apkarošana, ieilgušu vai jaunu konfliktu atrisināšana mierīgā ceļā, pamatojoties uz ANO Statūtu un spēkā esošo starptautisko tiesību principiem, energoapgādes drošība, Arktikas dimensija, klimata pārmaiņas un nabadzības samazināšana, kā arī veicināt šīs partnerības kopējos mērķus; uzstāt, ka Krievijai nekavējoties jāaptur ieroču izplatīšana attiecībā uz valstīm, kurām ES, EDSO un ANO noteikušas ieroču embargo;

| x) | sadarboties ar Krieviju, lai uzņemtos atbildību par stabilitātes, politiskās sadarbības un ekonomiskās attīstības uzlabošanu kopīgajās apkārtējās valstīs, un uzsvērt katras valsts suverēnās tiesības izvēlēties savas ārpolitiskās nostādnes un drošības pasākumus; |
| --- | --- |

x)

sadarboties ar Krieviju, lai uzņemtos atbildību par stabilitātes, politiskās sadarbības un ekonomiskās attīstības uzlabošanu kopīgajās apkārtējās valstīs, un uzsvērt katras valsts suverēnās tiesības izvēlēties savas ārpolitiskās nostādnes un drošības pasākumus;

| y) | prasīt, lai Krievijas iestādes dara galu plaši izplatītai nesodāmības gaisotnei attiecībā uz cilvēktiesību pārkāpumiem un novērš tiesiskuma trūkumu Ziemeļkaukāzā; |
| --- | --- |

y)

prasīt, lai Krievijas iestādes dara galu plaši izplatītai nesodāmības gaisotnei attiecībā uz cilvēktiesību pārkāpumiem un novērš tiesiskuma trūkumu Ziemeļkaukāzā;

| z) | mudināt Krieviju aktīvi sekmēt strupceļā nonākušo konfliktu mierīgu noregulēšanu un paplašināt ES un Krievijas sadarbību, lai atrisinātu ieilgušos konfliktus Moldovā un Dienvidkaukāzā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un mierīgas konfliktu noregulēšanas principiem; intensīvāk risināt sarunas ar Krieviju, lai nodrošinātu, ka bez nosacījumiem tiek izpildīta 2008. gada vienošanās par uguns pārtraukšanu; prasīt Krievijai, lai tā atsauc savu atzīšanu attiecībā uz Abhāziju un Dienvidosetiju un atļauj ES Pārraudzības misijai pilnībā un netraucēti iekļūt šajās Gruzijas teritorijās; |
| --- | --- |

z)

mudināt Krieviju aktīvi sekmēt strupceļā nonākušo konfliktu mierīgu noregulēšanu un paplašināt ES un Krievijas sadarbību, lai atrisinātu ieilgušos konfliktus Moldovā un Dienvidkaukāzā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un mierīgas konfliktu noregulēšanas principiem; intensīvāk risināt sarunas ar Krieviju, lai nodrošinātu, ka bez nosacījumiem tiek izpildīta 2008. gada vienošanās par uguns pārtraukšanu; prasīt Krievijai, lai tā atsauc savu atzīšanu attiecībā uz Abhāziju un Dienvidosetiju un atļauj ES Pārraudzības misijai pilnībā un netraucēti iekļūt šajās Gruzijas teritorijās;

| aa) | turpināt pašreizējos centienus, kuru mērķis ir panākt, ka pilnībā tiek īstenoti kopējie pasākumi ceļā uz bezvīzu režīmu īstermiņa ceļojumiem, lai pakāpeniski atceltu vīzu režīmu starp Šengenas valstīm un Krieviju; pēc iespējas plašāk un ātrāk panākt vīzu režīma atvieglojumus mācībspēkiem, studentiem, pētniekiem, žurnālistiem, uzņēmējiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kā arī jauniešu apmaiņas nolūkā; saskaņot vīzu kodeksa piemērošanu dalībvalstīs, vismaz nosakot prasību obligāto līmeni; |
| --- | --- |

aa)

turpināt pašreizējos centienus, kuru mērķis ir panākt, ka pilnībā tiek īstenoti kopējie pasākumi ceļā uz bezvīzu režīmu īstermiņa ceļojumiem, lai pakāpeniski atceltu vīzu režīmu starp Šengenas valstīm un Krieviju; pēc iespējas plašāk un ātrāk panākt vīzu režīma atvieglojumus mācībspēkiem, studentiem, pētniekiem, žurnālistiem, uzņēmējiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kā arī jauniešu apmaiņas nolūkā; saskaņot vīzu kodeksa piemērošanu dalībvalstīs, vismaz nosakot prasību obligāto līmeni;

| (ab) | un ka labumu no ES vīzu režīma atvieglošanas pasākumiem nedrīkst gūt kriminālnoziedznieki un cilvēktiesību pārkāpēji; uzdod Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei Parlamenta ieteikumu iekļaut gaidāmās Ārlietu padomes darba kārtībā; |
| --- | --- |

(ab)

un ka labumu no ES vīzu režīma atvieglošanas pasākumiem nedrīkst gūt kriminālnoziedznieki un cilvēktiesību pārkāpēji; uzdod Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei Parlamenta ieteikumu iekļaut gaidāmās Ārlietu padomes darba kārtībā;

| ac) | uzsvērt, ka jāveicina sadarbība zinātnes, kultūras un izglītības jomā, attīstot tiešus personiskus kontaktus un ES un Krievijas iedzīvotāju labāku saprašanos; |
| --- | --- |

ac)

uzsvērt, ka jāveicina sadarbība zinātnes, kultūras un izglītības jomā, attīstot tiešus personiskus kontaktus un ES un Krievijas iedzīvotāju labāku saprašanos;

Ekonomiskā sadarbība

| ad) | atbilstīgi ņemt vērā ES un Krievijas augošo ekonomisko sadarbību, kā arī savstarpējos importa tirgus un preču, pakalpojumu un enerģijas piegādātājus; |
| --- | --- |

ad)

atbilstīgi ņemt vērā ES un Krievijas augošo ekonomisko sadarbību, kā arī savstarpējos importa tirgus un preču, pakalpojumu un enerģijas piegādātājus;

| ae) | rūpīgi uzraudzīt un novērtēt, veicināt un atbalstīt Krievijas atbilstību PTO noteikumiem un tās vēlmi izmantot dalību PTO kā strukturālo reformu veicinošu faktoru; atbalstīt iespējamos Krievijas centienus pievienoties Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijai (ESAO); |
| --- | --- |

ae)

rūpīgi uzraudzīt un novērtēt, veicināt un atbalstīt Krievijas atbilstību PTO noteikumiem un tās vēlmi izmantot dalību PTO kā strukturālo reformu veicinošu faktoru; atbalstīt iespējamos Krievijas centienus pievienoties Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijai (ESAO);

| af) | uzsvērt, ka pilnīga Krievijas atbilstība PTO noteikumiem ir nepieciešamais priekšnosacījums un minimālais standarts nolīgumam ar ES; šajā sakarībā pārskatīt pašreizējos šķēršļus, kas traucē Krievijas preču un pakalpojumu importu saistībā ar to atbilstību PTO standartiem, un attiecīgos gadījumos sākt šos šķēršļus atcelt; |
| --- | --- |

af)

uzsvērt, ka pilnīga Krievijas atbilstība PTO noteikumiem ir nepieciešamais priekšnosacījums un minimālais standarts nolīgumam ar ES; šajā sakarībā pārskatīt pašreizējos šķēršļus, kas traucē Krievijas preču un pakalpojumu importu saistībā ar to atbilstību PTO standartiem, un attiecīgos gadījumos sākt šos šķēršļus atcelt;

| ag) | uzstāt uz ES un Krievijas divpusējā nolīguma noslēgšanu, tomēr skaidri pasakot, ka iespēju noslēgt nolīgumu starp Eiropas Savienību un Krievijas vadīto Muitas savienību var paredzēt tikai tālā nākotnē un tikai pēc tam, kad divpusējais nolīgums būs stājies spēkā; |
| --- | --- |

ag)

uzstāt uz ES un Krievijas divpusējā nolīguma noslēgšanu, tomēr skaidri pasakot, ka iespēju noslēgt nolīgumu starp Eiropas Savienību un Krievijas vadīto Muitas savienību var paredzēt tikai tālā nākotnē un tikai pēc tam, kad divpusējais nolīgums būs stājies spēkā;

| ah) | aicināt mūsu partnerus Krievijā apliecināt nepārprotamu politisko gribu panākt vienošanos par juridiski saistošiem tirdzniecības un ieguldījumu noteikumiem, kas balstītos uz PSN jau iekļautajiem noteikumiem un būtu saskaņā ar pievienošanos PTO; atgādināt, ka ES mērķis šajā jomā ir uzlabot un stabilizēt uzņēmējdarbības vidi, jo tas būtu izdevīgi abām pusēm un arī turpmāk sekmētu to mērķu sasniegšanu, kuri izvirzīti 2010. gadā sāktajā partnerībā modernizācijai; |
| --- | --- |

ah)

aicināt mūsu partnerus Krievijā apliecināt nepārprotamu politisko gribu panākt vienošanos par juridiski saistošiem tirdzniecības un ieguldījumu noteikumiem, kas balstītos uz PSN jau iekļautajiem noteikumiem un būtu saskaņā ar pievienošanos PTO; atgādināt, ka ES mērķis šajā jomā ir uzlabot un stabilizēt uzņēmējdarbības vidi, jo tas būtu izdevīgi abām pusēm un arī turpmāk sekmētu to mērķu sasniegšanu, kuri izvirzīti 2010. gadā sāktajā partnerībā modernizācijai;

| ai) | risināt ieilgušo problēmu par viltotu izstrādājumu ražošanu un pārdošanu Krievijā; |
| --- | --- |

ai)

risināt ieilgušo problēmu par viltotu izstrādājumu ražošanu un pārdošanu Krievijā;

| aj) | mudināt Krieviju pārstrukturēt tās tautsaimniecību un paātrināt tās pāreju no tautsaimniecības, kurā galvenā uzmanība pievērsta enerģētikai, uz tādu tautsaimniecību, kura balstās uz rūpniecību un pakalpojumiem un kuras pamatā ir lietderīgāka resursu izlietošana un atjaunojamo energoresursu izmantošana; uzsvērt, ka naftas cenas ir nepastāvīgas un ka pašreizējās augstās cenas nedrīkst kļūt par atrunu tautsaimniecības nepieciešamās modernizācijas atlikšanai; |
| --- | --- |

aj)

mudināt Krieviju pārstrukturēt tās tautsaimniecību un paātrināt tās pāreju no tautsaimniecības, kurā galvenā uzmanība pievērsta enerģētikai, uz tādu tautsaimniecību, kura balstās uz rūpniecību un pakalpojumiem un kuras pamatā ir lietderīgāka resursu izlietošana un atjaunojamo energoresursu izmantošana; uzsvērt, ka naftas cenas ir nepastāvīgas un ka pašreizējās augstās cenas nedrīkst kļūt par atrunu tautsaimniecības nepieciešamās modernizācijas atlikšanai;

| ak) | uzsvērt, ka svarīgi ir izstrādāt kopēju Eiropas ārpolitiku enerģētikas jomā, kuras mērķis ir uzlabot energoapgādes drošību, ierosinot ES, Krievijas un tranzītvalstu trīspusējo sadarbību; |
| --- | --- |

ak)

uzsvērt, ka svarīgi ir izstrādāt kopēju Eiropas ārpolitiku enerģētikas jomā, kuras mērķis ir uzlabot energoapgādes drošību, ierosinot ES, Krievijas un tranzītvalstu trīspusējo sadarbību;

| al) | ņemt vērā to, ka joprojām ir nepieciešami ievērojami ieguldījumi padomju laika infrastruktūrās, kuras ir izšķiroši svarīgas gan Krievijas tautsaimniecībai, gan ES ieguldījumiem; |
| --- | --- |

al)

ņemt vērā to, ka joprojām ir nepieciešami ievērojami ieguldījumi padomju laika infrastruktūrās, kuras ir izšķiroši svarīgas gan Krievijas tautsaimniecībai, gan ES ieguldījumiem;

| am) | nodrošināt, ka tiek iekļauta būtiska un juridiski saistoša nodaļa par enerģētiku, lai panāktu uzticamu un rentablu enerģijas piegādi Eiropas Savienībai, nodrošināt, ka šāda partnerība enerģētikas jomā balstās uz pārredzamības, godīgas konkurences, monopoldarbības nepieļaušanas, savstarpīguma un nediskriminācijas principiem; uzsvērt, ka jāatrisina vēl nenokārtotie jautājumi par energopiegādi ES dalībvalstīm; nodrošināt, ka Enerģētikas hartas nolīguma principi kā sastāvdaļa tiek iekļauti jaunajā nolīgumā; |
| --- | --- |

am)

nodrošināt, ka tiek iekļauta būtiska un juridiski saistoša nodaļa par enerģētiku, lai panāktu uzticamu un rentablu enerģijas piegādi Eiropas Savienībai, nodrošināt, ka šāda partnerība enerģētikas jomā balstās uz pārredzamības, godīgas konkurences, monopoldarbības nepieļaušanas, savstarpīguma un nediskriminācijas principiem; uzsvērt, ka jāatrisina vēl nenokārtotie jautājumi par energopiegādi ES dalībvalstīm; nodrošināt, ka Enerģētikas hartas nolīguma principi kā sastāvdaļa tiek iekļauti jaunajā nolīgumā;

| an) | nodrošināt, ka tiek iekļauta juridiski saistoša nodaļa par izejvielu izvedmuitas ieviešanu vai palielināšanu; |
| --- | --- |

an)

nodrošināt, ka tiek iekļauta juridiski saistoša nodaļa par izejvielu izvedmuitas ieviešanu vai palielināšanu;

| ao) | uzraudzīt un pieprasīt, lai tiktu izpildīti un ieviesti visaugstākie starptautiskās drošības standarti kodolspēkstacijām Krievijā – gan tām, kas darbojas, gan tām, ko būvē —, izmantojot visus iespējamos instrumentus un līgumus; mudināt Krieviju šajā sakarībā ratificēt ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Konvenciju par ietekmes uz vidi novērtēšanu pārrobežu situācijās un nekavējoties nodrošināt atbilstību tai; |
| --- | --- |

ao)

uzraudzīt un pieprasīt, lai tiktu izpildīti un ieviesti visaugstākie starptautiskās drošības standarti kodolspēkstacijām Krievijā – gan tām, kas darbojas, gan tām, ko būvē —, izmantojot visus iespējamos instrumentus un līgumus; mudināt Krieviju šajā sakarībā ratificēt ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Konvenciju par ietekmes uz vidi novērtēšanu pārrobežu situācijās un nekavējoties nodrošināt atbilstību tai;

| ap) | prasīt Krievijai slēgt visus Černobiļas tipa un pirmās paaudzes kodolreaktorus, it īpaši reaktorus, kas atrodas ES robežu tuvumā, un paust nopietnas bažas par kodolspēkstaciju projektiem Kaļiņingradas apgabalā un Sosnovij Bor apkaimē; |
| --- | --- |

ap)

prasīt Krievijai slēgt visus Černobiļas tipa un pirmās paaudzes kodolreaktorus, it īpaši reaktorus, kas atrodas ES robežu tuvumā, un paust nopietnas bažas par kodolspēkstaciju projektiem Kaļiņingradas apgabalā un Sosnovij Bor apkaimē;

| aq) | uzlabot turpmāku savstarpējo sadarbību pētniecības, izglītības, kultūras un zinātnes jomās; veicināt kopēju izpratni par 20. gadsimta vēsturi; |
| --- | --- |

aq)

uzlabot turpmāku savstarpējo sadarbību pētniecības, izglītības, kultūras un zinātnes jomās; veicināt kopēju izpratni par 20. gadsimta vēsturi;

| ar) | paust nopietnas bažas par komerciālās urbšanas darbiem Arktikā un plašo piesārņojumu urbšanas vietu apkārtnē visā Krievijā; |
| --- | --- |

ar)

paust nopietnas bažas par komerciālās urbšanas darbiem Arktikā un plašo piesārņojumu urbšanas vietu apkārtnē visā Krievijā;

| as) | apspriest ar Eiropas Parlamentu noteikumus par parlamentāro sadarbību; |
| --- | --- |

as)

apspriest ar Eiropas Parlamentu noteikumus par parlamentāro sadarbību;

| at) | iekļaut skaidrus kritērijus par jaunā nolīguma īstenošanu un paredzēt uzraudzības mehānismus, tostarp regulāru ziņojumu sniegšanu Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

at)

iekļaut skaidrus kritērijus par jaunā nolīguma īstenošanu un paredzēt uzraudzības mehānismus, tostarp regulāru ziņojumu sniegšanu Eiropas Parlamentam;

| au) | mudināt ES pārrunu grupu, lai tā turpina savu veiksmīgo sadarbību ar Eiropas Parlamentu, pastāvīgi sniedzot dokumentāli apstiprinātu informāciju par sarunu gaitu saskaņā ar LESD 218. panta 10. punktu, kurā noteikts, ka Parlamentu nekavējoties un pilnībā informē visos procedūras posmos; |
| --- | --- |

au)

mudināt ES pārrunu grupu, lai tā turpina savu veiksmīgo sadarbību ar Eiropas Parlamentu, pastāvīgi sniedzot dokumentāli apstiprinātu informāciju par sarunu gaitu saskaņā ar LESD 218. panta 10. punktu, kurā noteikts, ka Parlamentu nekavējoties un pilnībā informē visos procedūras posmos;

| 2. | arī turpmāk uzmanīgi sekos prasībām, ko ES plāno izvirzīt attiecībā uz demokrātijas principu ievērošanu, un uzskatīs to ievērošanu par obligātu priekšnosacījumu ES un Krievijas nolīguma parakstīšanai; |
| --- | --- |

2.

arī turpmāk uzmanīgi sekos prasībām, ko ES plāno izvirzīt attiecībā uz demokrātijas principu ievērošanu, un uzskatīs to ievērošanu par obligātu priekšnosacījumu ES un Krievijas nolīguma parakstīšanai;

o

o o

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī zināšanai Krievijas Federācijas valdībai un Krievijas Valsts Domei. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī zināšanai Krievijas Federācijas valdībai un Krievijas Valsts Domei.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0409.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0369.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0286.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/130 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/130

---

P7_TA(2012)0506

Izraēlas valdības lēmums paplašināt apmetnes Rietumkrastā

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par Izraēlas valdības lēmumu paplašināt apmetnes Rietumkrastā (2012/2911(RSP))

(2015/C 434/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus,

| — | ņemot vērā attiecīgās ANO rezolūcijas, jo īpaši ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas Nr. 181 (1947) un Nr. 194 (1948) un ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 242 (1967), Nr. 338 (1973), Nr. 1397 (2002), Nr. 1515 (2003) un Nr. 1850 (2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgās ANO rezolūcijas, jo īpaši ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas Nr. 181 (1947) un Nr. 194 (1948) un ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 242 (1967), Nr. 338 (1973), Nr. 1397 (2002), Nr. 1515 (2003) un Nr. 1850 (2008),

| — | ņemot vērā 1993. gada 13. septembra Oslo vienošanās (Deklarāciju par pagaidu pašpārvaldes kārtības principiem), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1993. gada 13. septembra Oslo vienošanās (Deklarāciju par pagaidu pašpārvaldes kārtības principiem),

| — | ņemot vērā 1995. gada 28. septembra Pagaidu vienošanos par Rietumkrastu un Gazas joslu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada 28. septembra Pagaidu vienošanos par Rietumkrastu un Gazas joslu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton paziņojumus, jo īpaši 2012. gada 8. jūnija un 2012. gada 2. decembra paziņojumus par apmetņu paplašināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton paziņojumus, jo īpaši 2012. gada 8. jūnija un 2012. gada 2. decembra paziņojumus par apmetņu paplašināšanu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2012. gada 29. novembra lēmumu piešķirt Palestīnai tādas novērotājas valsts statusu, kas nav ANO dalībvalsts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2012. gada 29. novembra lēmumu piešķirt Palestīnai tādas novērotājas valsts statusu, kas nav ANO dalībvalsts,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 10. decembra un 2012. gada 14. maija secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 10. decembra un 2012. gada 14. maija secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Izraēlas valdība 2012. gada 2. decembrī paziņoja par 3  000 jaunu mājokļu plānotu būvniecību Rietumkrastā un Austrumjeruzalemē; tā kā izziņoto plānu īstenošana apdraudētu divu valstu risinājuma dzīvotspēju, sevišķi ņemot vērā E1 teritoriju, jo apmetņu ierīkošana tajā sadalīs Rietumkrastu divās daļās, padarot neiespējamu dzīvotspējīgas un suverēnas Palestīnas Valsts izveidi blakus Izraēlai; |
| --- | --- |

A.

tā kā Izraēlas valdība 2012. gada 2. decembrī paziņoja par 3  000 jaunu mājokļu plānotu būvniecību Rietumkrastā un Austrumjeruzalemē; tā kā izziņoto plānu īstenošana apdraudētu divu valstu risinājuma dzīvotspēju, sevišķi ņemot vērā E1 teritoriju, jo apmetņu ierīkošana tajā sadalīs Rietumkrastu divās daļās, padarot neiespējamu dzīvotspējīgas un suverēnas Palestīnas Valsts izveidi blakus Izraēlai;

| B. | tā kā 2012. gada 2. decembrī Izraēlas valdība paziņoja par palestīniešu nodokļu ieņēmumu ieturēšanu USD 100 miljonu apmērā; tā kā nodokļu pārskaitījumi ik mēnesi veido būtisku Palestīniešu pašpārvaldes budžeta daļu; tā kā Izraēlas finanšu ministrs Yuval Steinitz norādīja, ka šie nodokļu ieņēmumi ir ieturēti, lai atmaksātu palestīniešu parādu uzņēmumam Israeli Electric Corporation; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2012. gada 2. decembrī Izraēlas valdība paziņoja par palestīniešu nodokļu ieņēmumu ieturēšanu USD 100 miljonu apmērā; tā kā nodokļu pārskaitījumi ik mēnesi veido būtisku Palestīniešu pašpārvaldes budžeta daļu; tā kā Izraēlas finanšu ministrs Yuval Steinitz norādīja, ka šie nodokļu ieņēmumi ir ieturēti, lai atmaksātu palestīniešu parādu uzņēmumam Israeli Electric Corporation;

| C. | tā kā ES atkārtoti ir apliecinājusi atbalstu divu valstu risinājumam, saskaņā ar kuru Izraēlas Valsts un neatkarīga, demokrātiska, blakus esoša un dzīvotspējīga Palestīnas Valsts pastāv līdzās mierā un drošībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES atkārtoti ir apliecinājusi atbalstu divu valstu risinājumam, saskaņā ar kuru Izraēlas Valsts un neatkarīga, demokrātiska, blakus esoša un dzīvotspējīga Palestīnas Valsts pastāv līdzās mierā un drošībā;

| D. | tā kā 1993. gada Oslo vienošanās paredzēja Rietumkrasta teritoriju sadalīt trīs apgabalos, proti, A, B un C apgabalā; tā kā C apgabals, kas ir Izraēlas civilajā un drošības kontrolē, aizņem 62 % no teritorijas un ir vienīgā vienlaidus teritorija ar visauglīgāko un resursiem bagātāko zemi Rietumkrastā; tā kā 1995. gada Pagaidu vienošanās par Rietumkrastu un Gazas joslu noteica, ka C apgabalu varētu pakāpeniski nodot palestīniešu jurisdikcijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā 1993. gada Oslo vienošanās paredzēja Rietumkrasta teritoriju sadalīt trīs apgabalos, proti, A, B un C apgabalā; tā kā C apgabals, kas ir Izraēlas civilajā un drošības kontrolē, aizņem 62 % no teritorijas un ir vienīgā vienlaidus teritorija ar visauglīgāko un resursiem bagātāko zemi Rietumkrastā; tā kā 1995. gada Pagaidu vienošanās par Rietumkrastu un Gazas joslu noteica, ka C apgabalu varētu pakāpeniski nodot palestīniešu jurisdikcijā;

| E. | tā kā 2012. gada 29. novembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja ar pārliecinošu balsu vairākumu – 138 balsīm “par”, 9 balsīm “pret” un 41 pārstāvim atturoties – nolēma piešķirt Palestīnai tādas novērotājas valsts statusu, kas nav ANO dalībvalsts, |
| --- | --- |

E.

tā kā 2012. gada 29. novembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja ar pārliecinošu balsu vairākumu – 138 balsīm “par”, 9 balsīm “pret” un 41 pārstāvim atturoties – nolēma piešķirt Palestīnai tādas novērotājas valsts statusu, kas nav ANO dalībvalsts,

| 1. | pauž visdziļākās bažas saistībā ar Izraēlas valdības paziņojumu par aptuveni 3  000 jaunu mājokļu plānoto būvniecību Rietumkrastā, tostarp Austrumjeruzalemē; |
| --- | --- |

1.

pauž visdziļākās bažas saistībā ar Izraēlas valdības paziņojumu par aptuveni 3  000 jaunu mājokļu plānoto būvniecību Rietumkrastā, tostarp Austrumjeruzalemē;

| 2. | no jauna uzsver, ka šāda ekspansija var būt rīcība, kas apdraud izredzēs panākt dzīvotspējīgu Palestīnu, kurā Jeruzaleme ir kopīga galvaspilsēta Palestīnai un Izraēlai; |
| --- | --- |

2.

no jauna uzsver, ka šāda ekspansija var būt rīcība, kas apdraud izredzēs panākt dzīvotspējīgu Palestīnu, kurā Jeruzaleme ir kopīga galvaspilsēta Palestīnai un Izraēlai;

| 3. | uzsver, ka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām Izraēlas apmetnes Rietumkrastā un Austrumjeruzalemē ir nelikumīgas; prasa nekavējoties, pilnībā un neatgriezeniski iesaldēt visus Izraēlas apmetņu būvniecības un paplašināšanas darbus un nepieļaut turpmāku palestīniešu ģimeņu padzīšanu no viņu mājām un palestīniešu māju nojaukšanu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām Izraēlas apmetnes Rietumkrastā un Austrumjeruzalemē ir nelikumīgas; prasa nekavējoties, pilnībā un neatgriezeniski iesaldēt visus Izraēlas apmetņu būvniecības un paplašināšanas darbus un nepieļaut turpmāku palestīniešu ģimeņu padzīšanu no viņu mājām un palestīniešu māju nojaukšanu;

| 4. | nosoda Hamas politiskā vadītāja Khaled Meshal paziņojumus, kuros netiek atzīta Izraēlas Valsts un tiek skaidri noraidīta jebkāda izraēliešu klātbūtne Jeruzalemē, un aicina Hamas atzīt Izraēlas pastāvēšanas tiesības; |
| --- | --- |

4.

nosoda Hamas politiskā vadītāja Khaled Meshal paziņojumus, kuros netiek atzīta Izraēlas Valsts un tiek skaidri noraidīta jebkāda izraēliešu klātbūtne Jeruzalemē, un aicina Hamas atzīt Izraēlas pastāvēšanas tiesības;

| 5. | pauž dziļu nožēlu par Izraēlas valdības lēmumu ieturēt palestīniešu nodokļu ieņēmumus USD 100 miljonu apmērā, kas apdraud Palestīniešu pašpārvaldes budžetu, un prasa šos ieņēmumus nekavējoties pārskaitīt; mudina iesaistītās puses ar ES starpniecību atrisināt visus nenokārtotos finanšu strīdus; |
| --- | --- |

5.

pauž dziļu nožēlu par Izraēlas valdības lēmumu ieturēt palestīniešu nodokļu ieņēmumus USD 100 miljonu apmērā, kas apdraud Palestīniešu pašpārvaldes budžetu, un prasa šos ieņēmumus nekavējoties pārskaitīt; mudina iesaistītās puses ar ES starpniecību atrisināt visus nenokārtotos finanšu strīdus;

| 6. | atkārto savu stingro atbalstu divu valstu risinājumam, kurš pamatotos uz 1967. gada robežām un nosacījumu, ka Jeruzaleme ir abu šo valstu galvaspilsēta, aizsargātai Izraēlas Valstij mierā un drošībā pastāvot blakus neatkarīgai, demokrātiskai un dzīvotspējīgai Palestīnas Valstij; vēlreiz uzsver, ka miermīlīgi un nevardarbīgi līdzekļi ir vienīgais veids, kā panākt taisnīgu un ilgstošu mieru starp izraēliešiem un palestīniešiem, un šajā sakarā pieprasa atsākt tiešas miera sarunas starp abām pusēm; aicina abas puses atturēties no jebkādas vienpusējas rīcības, kas var traucēt vai kavēt miera centienus un izredzes panākt izlīgumu miera sarunās; |
| --- | --- |

6.

atkārto savu stingro atbalstu divu valstu risinājumam, kurš pamatotos uz 1967. gada robežām un nosacījumu, ka Jeruzaleme ir abu šo valstu galvaspilsēta, aizsargātai Izraēlas Valstij mierā un drošībā pastāvot blakus neatkarīgai, demokrātiskai un dzīvotspējīgai Palestīnas Valstij; vēlreiz uzsver, ka miermīlīgi un nevardarbīgi līdzekļi ir vienīgais veids, kā panākt taisnīgu un ilgstošu mieru starp izraēliešiem un palestīniešiem, un šajā sakarā pieprasa atsākt tiešas miera sarunas starp abām pusēm; aicina abas puses atturēties no jebkādas vienpusējas rīcības, kas var traucēt vai kavēt miera centienus un izredzes panākt izlīgumu miera sarunās;

| 7. | vēlreiz aicina ES un tās dalībvalstis pilnībā un efektīvi īstenot spēkā esošos ES tiesību aktus un ES un Izraēlas divpusējos nolīgumus un uzsver, ka ir jāievēro visi noteikumi, kas iekļauti ES un Izraēlas asociācijas nolīgumā par palestīniešu cilvēktiesībām; atkārto ES apņemšanos pastāvīgi, pilnībā un efektīvi īstenot spēkā esošos Eiropas Savienības tiesību aktus un divpusējos nolīgumus, kas ir piemērojami apmetnēs ražotajām precēm; |
| --- | --- |

7.

vēlreiz aicina ES un tās dalībvalstis pilnībā un efektīvi īstenot spēkā esošos ES tiesību aktus un ES un Izraēlas divpusējos nolīgumus un uzsver, ka ir jāievēro visi noteikumi, kas iekļauti ES un Izraēlas asociācijas nolīgumā par palestīniešu cilvēktiesībām; atkārto ES apņemšanos pastāvīgi, pilnībā un efektīvi īstenot spēkā esošos Eiropas Savienības tiesību aktus un divpusējos nolīgumus, kas ir piemērojami apmetnēs ražotajām precēm;

| 8. | tāpat turpina aicināt palestīniešus savstarpēji izlīgt, jo tas ir veids, kā no jauna apvienot palestīniešus, kas dzīvo Rietumkrastā, Austrumjeruzalemē un Gazas joslā, jo viņi ir piederīgi vienai un tai pašai palestīniešu tautai; |
| --- | --- |

8.

tāpat turpina aicināt palestīniešus savstarpēji izlīgt, jo tas ir veids, kā no jauna apvienot palestīniešus, kas dzīvo Rietumkrastā, Austrumjeruzalemē un Gazas joslā, jo viņi ir piederīgi vienai un tai pašai palestīniešu tautai;

| 9. | mudina Palestīniešu pašpārvaldi un Izraēlas valdību atsākt Tuvo Austrumu miera procesu; turklāt uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt C apgabalā un Austrumjeruzalemē dzīvojošos palestīniešus un viņu tiesības, jo tam ir būtiska nozīme, lai saglabātu divu valstu risinājuma iespējamību; |
| --- | --- |

9.

mudina Palestīniešu pašpārvaldi un Izraēlas valdību atsākt Tuvo Austrumu miera procesu; turklāt uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt C apgabalā un Austrumjeruzalemē dzīvojošos palestīniešus un viņu tiesības, jo tam ir būtiska nozīme, lai saglabātu divu valstu risinājuma iespējamību;

| 10. | mudina ES un dalībvalstis no jauna uzņemties aktīvāku politisko lomu, arī Tuvo Austrumu Kvartetā, centienos panākt taisnīgu un ilgstošu mieru starp izraēliešiem un palestīniešiem; atbalsta Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves centienus radīt reālas izredzes miera procesa atsākšanai; |
| --- | --- |

10.

mudina ES un dalībvalstis no jauna uzņemties aktīvāku politisko lomu, arī Tuvo Austrumu Kvartetā, centienos panākt taisnīgu un ilgstošu mieru starp izraēliešiem un palestīniešiem; atbalsta Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves centienus radīt reālas izredzes miera procesa atsākšanai;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES īpašajam pārstāvim Tuvo Austrumu miera procesā, ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam, ANO Drošības padomes dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Tuvo Austrumu Kvarteta sūtnim, Izraēlas Knesetam un valdībai, Palestīniešu pašpārvaldes prezidentam un Palestīniešu likumdošanas padomei. |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES īpašajam pārstāvim Tuvo Austrumu miera procesā, ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam, ANO Drošības padomes dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Tuvo Austrumu Kvarteta sūtnim, Izraēlas Knesetam un valdībai, Palestīniešu pašpārvaldes prezidentam un Palestīniešu likumdošanas padomei.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/132 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/132

---

P7_TA(2012)0507

Stāvoklis Ukrainā

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par stāvokli Ukrainā (2012/2889(RSP))

(2015/C 434/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas un ziņojumus, jo īpaši 2011. gada 1. decembra rezolūciju ar Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un EĀDD par sarunām par ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu (1) un 2012. gada 24. maija rezolūciju par stāvokli Ukrainā un Jūlijas Timošenko lietu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas un ziņojumus, jo īpaši 2011. gada 1. decembra rezolūciju ar Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un EĀDD par sarunām par ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu (1) un 2012. gada 24. maija rezolūciju par stāvokli Ukrainā un Jūlijas Timošenko lietu (2),

| — | ņemot vērā EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (EDSO/DICB) starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas Ukrainā starpposma ziņojumus un sākotnējos secinājumus, jo īpaši EDSO Parlamentārās asamblejas, Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas, Eiropas Parlamenta un NATO Parlamentārās asamblejas kopīgo 2012. gada 29. oktobra paziņojumu par sākotnējiem novērojumiem un secinājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (EDSO/DICB) starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas Ukrainā starpposma ziņojumus un sākotnējos secinājumus, jo īpaši EDSO Parlamentārās asamblejas, Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas, Eiropas Parlamenta un NATO Parlamentārās asamblejas kopīgo 2012. gada 29. oktobra paziņojumu par sākotnējiem novērojumiem un secinājumiem,

| — | ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton un komisāra Štefan Füle2012. gada 12. novembra kopīgo paziņojumu par parlamenta vēlēšanām Ukrainā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton un komisāra Štefan Füle2012. gada 12. novembra kopīgo paziņojumu par parlamenta vēlēšanām Ukrainā,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 10. decembra secinājumus par Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 10. decembra secinājumus par Ukrainu,

| — | ņemot vērā bijušā Polijas prezidenta Aleksander Kwasniewski un bijušā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja Pat Cox2012. gada 3. oktobra paziņojumu, kurā teikts, ka šīs vēlēšanas būs izšķirošas Ukrainas nākotnei un ka ES un Ukrainas attiecību virzība ir apstājusies, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā bijušā Polijas prezidenta Aleksander Kwasniewski un bijušā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja Pat Cox2012. gada 3. oktobra paziņojumu, kurā teikts, ka šīs vēlēšanas būs izšķirošas Ukrainas nākotnei un ka ES un Ukrainas attiecību virzība ir apstājusies,

| — | ņemot vērā Parlamenta izveidotās Ukrainas parlamenta vēlēšanu ad hoc novērošanas delegācijas ziņojumu, ar ko Ārlietu komitejas sanāksmes locekļi tika iepazīstināti 2012. gada 6. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta izveidotās Ukrainas parlamenta vēlēšanu ad hoc novērošanas delegācijas ziņojumu, ar ko Ārlietu komitejas sanāksmes locekļi tika iepazīstināti 2012. gada 6. novembrī,

| — | ņemot vērā 2010. gada 22. novembrī pieņemto ES un Ukrainas rīcības plānu par vīzu režīma liberalizāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 22. novembrī pieņemto ES un Ukrainas rīcības plānu par vīzu režīma liberalizāciju,

| — | ņemot vērā 2012. gada 15. maijā publicēto progresa ziņojumu par EKP īstenošanu Ukrainā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 15. maijā publicēto progresa ziņojumu par EKP īstenošanu Ukrainā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 2011. gada ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmē Kijevā tika atzīts, ka Ukraina ir Eiropas valsts ar Eiropas identitāti un tai ir kopīga vēsture un kopīgas vērtības ar Eiropas Savienības dalībvalstīm; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2011. gada ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmē Kijevā tika atzīts, ka Ukraina ir Eiropas valsts ar Eiropas identitāti un tai ir kopīga vēsture un kopīgas vērtības ar Eiropas Savienības dalībvalstīm;

| B. | tā kā EDSO/DICB un starptautiskie vēlēšanu novērotāji ieguva pierādījumus tam, ka vēlēšanu norisi Ukrainā ietekmēja nelīdzsvarota plašsaziņas līdzekļu vide, pārkāpumi attiecībā uz vēlēšanu komisiju sastāvu, pārredzamības trūkums partiju finansēšanā, administratīvo resursu ļaunprātīga izmantošana un nelīdzvērtīgi konkurences apstākļi, kā arī tas, ka galvenie opozīcijas kandidāti nevarēja piedalīties vēlēšanās, jo politisku iemeslu dēļ atradās apcietinājumā, kas liecina par to, ka salīdzinājumā ar iepriekšējām vēlēšanām ir sperts solis atpakaļ; |
| --- | --- |

B.

tā kā EDSO/DICB un starptautiskie vēlēšanu novērotāji ieguva pierādījumus tam, ka vēlēšanu norisi Ukrainā ietekmēja nelīdzsvarota plašsaziņas līdzekļu vide, pārkāpumi attiecībā uz vēlēšanu komisiju sastāvu, pārredzamības trūkums partiju finansēšanā, administratīvo resursu ļaunprātīga izmantošana un nelīdzvērtīgi konkurences apstākļi, kā arī tas, ka galvenie opozīcijas kandidāti nevarēja piedalīties vēlēšanās, jo politisku iemeslu dēļ atradās apcietinājumā, kas liecina par to, ka salīdzinājumā ar iepriekšējām vēlēšanām ir sperts solis atpakaļ;

| C. | tā kā, neraugoties uz to, ka EDSO kopumā pozitīvi novērtēja balsošanas procesu vēlēšanu dienā, starptautiskie novērotāji norādīja uz pārredzamības trūkumu, apkopojot galīgos rezultātus, un negatīvi novērtēja gan balsu apkopošanas procesu 77 no 161 novērotajām apgabalu vēlēšanu komisijām, gan arī to, ka balsu apkopošana 12 vienmandāta vēlēšanu apgabalos vēl nebija pabeigta 10. novembrī; |
| --- | --- |

C.

tā kā, neraugoties uz to, ka EDSO kopumā pozitīvi novērtēja balsošanas procesu vēlēšanu dienā, starptautiskie novērotāji norādīja uz pārredzamības trūkumu, apkopojot galīgos rezultātus, un negatīvi novērtēja gan balsu apkopošanas procesu 77 no 161 novērotajām apgabalu vēlēšanu komisijām, gan arī to, ka balsu apkopošana 12 vienmandāta vēlēšanu apgabalos vēl nebija pabeigta 10. novembrī;

| D. | tā kā saskaņā ar EDSO/DICB ziņojumiem pēcvēlēšanu procesā bija vērojami pārkāpumi, balsu skaitīšanas aizkavēšanās un pārredzamības trūkums vēlēšanu komisijās; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar EDSO/DICB ziņojumiem pēcvēlēšanu procesā bija vērojami pārkāpumi, balsu skaitīšanas aizkavēšanās un pārredzamības trūkums vēlēšanu komisijās;

| E. | tā kā Komisijas priekšsēdētāja vietniece/augstā pārstāve Catherine Ashton un komisārs Štefan Füle kopīgajā paziņojumā pauda bažas par pēcvēlēšanu procesu, kura laikā tika konstatēti pārkāpumi; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisijas priekšsēdētāja vietniece/augstā pārstāve Catherine Ashton un komisārs Štefan Füle kopīgajā paziņojumā pauda bažas par pēcvēlēšanu procesu, kura laikā tika konstatēti pārkāpumi;

| F. | tā kā 2012. gada 28. oktobra vispārējās vēlēšanas tika uzskatītas par vienu no galvenajiem pārbaudījumiem Ukrainai, lai apliecinātu šīs valsts ciešo apņemšanos virzīties uz pilnvērtīgas demokrātiskās sistēmas attīstību, tiesiskuma konsolidāciju un politisko reformu turpināšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2012. gada 28. oktobra vispārējās vēlēšanas tika uzskatītas par vienu no galvenajiem pārbaudījumiem Ukrainai, lai apliecinātu šīs valsts ciešo apņemšanos virzīties uz pilnvērtīgas demokrātiskās sistēmas attīstību, tiesiskuma konsolidāciju un politisko reformu turpināšanu;

| G. | tā kā pirmo reizi Venēcijas komisija un Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja (PACE) sagatavoja ieteikumus, kuros skaidri paziņots, ka Ukrainā ir jābūt proporcionālai sistēmai ar atklātiem sarakstiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā pirmo reizi Venēcijas komisija un Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja (PACE) sagatavoja ieteikumus, kuros skaidri paziņots, ka Ukrainā ir jābūt proporcionālai sistēmai ar atklātiem sarakstiem;

| H. | tā kā Eiropas Parlamenta īpašais sūtnis Aleksander Kwasniewski ir brīdinājis par mēģinājumiem izolēt Ukrainu, kas varētu radīt labvēlīgus apstākļus nedemokrātiskiem režīmiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Parlamenta īpašais sūtnis Aleksander Kwasniewski ir brīdinājis par mēģinājumiem izolēt Ukrainu, kas varētu radīt labvēlīgus apstākļus nedemokrātiskiem režīmiem;

| I. | tā kā 2011. gada decembra ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmē bija paredzēts parakstīt asociācijas nolīgumu, taču šo mērķi neizdevās īstenot, jo ES trūka pārliecības par politisko stāvokli Ukrainā, jo īpaši saistībā ar opozīcijas līderu Jūlijas Timošenko un Jurija Lucenko arestu un tiesāšanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2011. gada decembra ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmē bija paredzēts parakstīt asociācijas nolīgumu, taču šo mērķi neizdevās īstenot, jo ES trūka pārliecības par politisko stāvokli Ukrainā, jo īpaši saistībā ar opozīcijas līderu Jūlijas Timošenko un Jurija Lucenko arestu un tiesāšanu;

| J. | tā kā Verkhovna Rada izskata Likumprojektu Nr. 8711 – brīvībai nelabvēlīgu tiesību aktu, kas ierobežos to cilvēku vārda un pulcēšanās brīvību, kas atbalsta lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu cilvēktiesības; tā kā ANO Cilvēktiesību komiteja nesen noteica, ka šāda rīcība ir pārkāpums saskaņā ar Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 19. un 26. pantu, |
| --- | --- |

J.

tā kā Verkhovna Rada izskata Likumprojektu Nr. 8711 – brīvībai nelabvēlīgu tiesību aktu, kas ierobežos to cilvēku vārda un pulcēšanās brīvību, kas atbalsta lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu cilvēktiesības; tā kā ANO Cilvēktiesību komiteja nesen noteica, ka šāda rīcība ir pārkāpums saskaņā ar Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 19. un 26. pantu,

| 1. | pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar EDSO, PACE un NATO parlamentāro asambleju un Eiropas Parlamenta novērotāju vērtējumu vēlēšanu kampaņa, vēlēšanu un pēcvēlēšanu process neatbilda nozīmīgiem starptautiskiem standartiem un ir uzskatāms par soli atpakaļ salīdzinājumā ar 2010. gada vispārējām vēlēšanām; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar EDSO, PACE un NATO parlamentāro asambleju un Eiropas Parlamenta novērotāju vērtējumu vēlēšanu kampaņa, vēlēšanu un pēcvēlēšanu process neatbilda nozīmīgiem starptautiskiem standartiem un ir uzskatāms par soli atpakaļ salīdzinājumā ar 2010. gada vispārējām vēlēšanām;

| 2. | jo īpaši norāda, ka daži pirmsvēlēšanu notikumi (opozīcijas politisko līderu apcietināšana, līdzvērtīgu konkurences apstākļu nenodrošināšana administratīvo resursu negodprātīgas izmantošanas dēļ, kandidātu un vēlēšanu rīkošanā iesaistīto darbinieku vajāšana un iebiedēšana, pārredzamības trūkums kampaņas laikā un jautājumā par partiju finansēšanu, kā arī nepietiekama informācijas atspoguļošana plašsaziņas līdzekļos), kā arī trūkumi un kavēšanās balsu skaitīšanas un apkopošanas gaitā ir uzskatāmi par soli atpakaļ salīdzinājumā ar nesenajām vispārējām vēlēšanām; |
| --- | --- |

2.

jo īpaši norāda, ka daži pirmsvēlēšanu notikumi (opozīcijas politisko līderu apcietināšana, līdzvērtīgu konkurences apstākļu nenodrošināšana administratīvo resursu negodprātīgas izmantošanas dēļ, kandidātu un vēlēšanu rīkošanā iesaistīto darbinieku vajāšana un iebiedēšana, pārredzamības trūkums kampaņas laikā un jautājumā par partiju finansēšanu, kā arī nepietiekama informācijas atspoguļošana plašsaziņas līdzekļos), kā arī trūkumi un kavēšanās balsu skaitīšanas un apkopošanas gaitā ir uzskatāmi par soli atpakaļ salīdzinājumā ar nesenajām vispārējām vēlēšanām;

| 3. | uzsver, ka abi vadošie opozīcijas pārstāvji, proti, Jūlija Timošenko un Jurijs Lucenko, vēlēšanu laikā atradās ieslodzījumā un šīs aspekts negatīvi ietekmēja vēlēšanu procesu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka abi vadošie opozīcijas pārstāvji, proti, Jūlija Timošenko un Jurijs Lucenko, vēlēšanu laikā atradās ieslodzījumā un šīs aspekts negatīvi ietekmēja vēlēšanu procesu;

| 4. | uzsver, ka efektīvu Ukrainas un Eiropas Savienības sadarbību var īstenot, tikai pamatojoties uz apņēmīgu Ukrainas iestāžu vēlmi īstenot vajadzīgās reformas, jo īpaši tiesību sistēmas un tiesu sistēmas reformu, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību demokrātijas principiem, cilvēktiesību, pamattiesību un minoritāšu tiesību ievērošanu un tiesiskumu; aicina Eiropas Savienības iestādes, Eiropas Padomi un tās Venēcijas komisiju sniegt aktīvu un efektīvu atbalstu šim reformu procesam; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka efektīvu Ukrainas un Eiropas Savienības sadarbību var īstenot, tikai pamatojoties uz apņēmīgu Ukrainas iestāžu vēlmi īstenot vajadzīgās reformas, jo īpaši tiesību sistēmas un tiesu sistēmas reformu, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību demokrātijas principiem, cilvēktiesību, pamattiesību un minoritāšu tiesību ievērošanu un tiesiskumu; aicina Eiropas Savienības iestādes, Eiropas Padomi un tās Venēcijas komisiju sniegt aktīvu un efektīvu atbalstu šim reformu procesam;

| 5. | pauž bažas par administratīvo resursu ļaunprātīgu izmantošanu un kampaņu finansēšanas sistēmu, kas neatbilda Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) noteiktajiem starptautiskajiem standartiem; aicina jauno valdību turpināt pilnveidot partiju finansēšanas tiesību normas, lai nodrošinātu lielāku finansējuma un tēriņu pārredzamību, kampaņu finansējuma avotu un apmēra atklāšanu un jo īpaši sankcijas par kampaņu finansējuma noteikumu pārkāpumiem; |
| --- | --- |

5.

pauž bažas par administratīvo resursu ļaunprātīgu izmantošanu un kampaņu finansēšanas sistēmu, kas neatbilda Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) noteiktajiem starptautiskajiem standartiem; aicina jauno valdību turpināt pilnveidot partiju finansēšanas tiesību normas, lai nodrošinātu lielāku finansējuma un tēriņu pārredzamību, kampaņu finansējuma avotu un apmēra atklāšanu un jo īpaši sankcijas par kampaņu finansējuma noteikumu pārkāpumiem;

| 6. | aicina Ukrainas valdību novērst ar vēlēšanām saistītos pārkāpumus, tostarp neskaidros rezultātus dažos vēlēšanu apgabalos, iesaistoties dialogā ar visām politiskajām partijām; turklāt sagaida, ka Ukrainas parlaments laikus novērsīs vēlēšanu likuma nepilnības; sagaida, ka Verkhovna Rada spēs kā pamatu izmantot jau iesniegtos priekšlikumus, kuru sagatavoja iepriekšējais parlamenta sasaukums, gūstot Eiropas Savienības un Venēcijas Komisijas pilnīgu atbalstu; |
| --- | --- |

6.

aicina Ukrainas valdību novērst ar vēlēšanām saistītos pārkāpumus, tostarp neskaidros rezultātus dažos vēlēšanu apgabalos, iesaistoties dialogā ar visām politiskajām partijām; turklāt sagaida, ka Ukrainas parlaments laikus novērsīs vēlēšanu likuma nepilnības; sagaida, ka Verkhovna Rada spēs kā pamatu izmantot jau iesniegtos priekšlikumus, kuru sagatavoja iepriekšējais parlamenta sasaukums, gūstot Eiropas Savienības un Venēcijas Komisijas pilnīgu atbalstu;

| 7. | pauž bažas par problēmām saistībā ar balsu skaitīšanu un rezultātu apkopošanu vairākos vienmandāta vēlēšanu apgabalos; atzinīgi vērtē Centrālās vēlēšanu komisijas lēmumu neizsludināt minēto vēlēšanu apgabalu balsošanas rezultātus un to, ka Ukrainas iestādes sāka veikt pasākumus iespējami drīzai jaunu vēlēšanu rīkošanai šajos vēlēšanu apgabalos; |
| --- | --- |

7.

pauž bažas par problēmām saistībā ar balsu skaitīšanu un rezultātu apkopošanu vairākos vienmandāta vēlēšanu apgabalos; atzinīgi vērtē Centrālās vēlēšanu komisijas lēmumu neizsludināt minēto vēlēšanu apgabalu balsošanas rezultātus un to, ka Ukrainas iestādes sāka veikt pasākumus iespējami drīzai jaunu vēlēšanu rīkošanai šajos vēlēšanu apgabalos;

| 8. | pauž bažas par pieaugošo nacionālistisko noskaņojumu Ukrainā, atbalstot partiju “Svoboda”, kas ir viena no divām jaunajām partijām, kas sāks darboties Verkhovna Rada; atgādina, ka rasistiski, antisemītiski un ksenofobiski uzskati ir pretrunā ES pamatvērtībām un principiem, un tādēļ aicina Verkhovna Rada pārstāvētās demokrātiju atbalstošās partijas nebiedroties, neīstenot un neveidot koalīciju ar minēto partiju; |
| --- | --- |

8.

pauž bažas par pieaugošo nacionālistisko noskaņojumu Ukrainā, atbalstot partiju “Svoboda”, kas ir viena no divām jaunajām partijām, kas sāks darboties Verkhovna Rada; atgādina, ka rasistiski, antisemītiski un ksenofobiski uzskati ir pretrunā ES pamatvērtībām un principiem, un tādēļ aicina Verkhovna Rada pārstāvētās demokrātiju atbalstošās partijas nebiedroties, neīstenot un neveidot koalīciju ar minēto partiju;

| 9. | turpina paust atbalstu Ukrainas iedzīvotāju vēlmei tuvināties Eiropai; pauž nožēlu par to, ka nesenās parlamenta vēlēšanas neveicināja Ukrainas reputācijas uzlabošanu šajā jomā; uzsver, ka ES arī turpmāk apņemas strādāt kopā ar Ukrainu un tās pilsonisko sabiedrību (NVO, reliģiskajām organizācijām utt.), lai pilnveidotu demokrātiskās iestādes, stiprinātu tiesiskumu, nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu brīvību un veicinātu būtiskas ekonomikas reformas; |
| --- | --- |

9.

turpina paust atbalstu Ukrainas iedzīvotāju vēlmei tuvināties Eiropai; pauž nožēlu par to, ka nesenās parlamenta vēlēšanas neveicināja Ukrainas reputācijas uzlabošanu šajā jomā; uzsver, ka ES arī turpmāk apņemas strādāt kopā ar Ukrainu un tās pilsonisko sabiedrību (NVO, reliģiskajām organizācijām utt.), lai pilnveidotu demokrātiskās iestādes, stiprinātu tiesiskumu, nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu brīvību un veicinātu būtiskas ekonomikas reformas;

| 10. | apliecina ES apņemšanos turpināt padziļināt attiecības ar Ukrainu, parakstot asociācijas nolīgumu, tiklīdz Ukrainas iestādes uzskatāmi pierādīs savu apņēmību un, iespējams, līdz Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmei, kas notiks 2013. gada novembrī Viļņā, panāks acīmredzamu progresu, kā prasīts iepriekš; norāda, ka panākumi virzībā uz politisku asociāciju un ekonomisku integrāciju ir atkarīgi no Ukrainas skaidras apņemšanās ievērot demokrātijas principus un nodrošināt tiesiskumu, tiesu sistēmas neatkarību un plašsaziņas līdzekļu brīvību; |
| --- | --- |

10.

apliecina ES apņemšanos turpināt padziļināt attiecības ar Ukrainu, parakstot asociācijas nolīgumu, tiklīdz Ukrainas iestādes uzskatāmi pierādīs savu apņēmību un, iespējams, līdz Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmei, kas notiks 2013. gada novembrī Viļņā, panāks acīmredzamu progresu, kā prasīts iepriekš; norāda, ka panākumi virzībā uz politisku asociāciju un ekonomisku integrāciju ir atkarīgi no Ukrainas skaidras apņemšanās ievērot demokrātijas principus un nodrošināt tiesiskumu, tiesu sistēmas neatkarību un plašsaziņas līdzekļu brīvību;

| 11. | ņem vērā to, ka Ukrainā ir pieņemts un parakstīts likums par referendumiem; sagaida, ka Ukrainas iestādes ievēros Venēcijas komisijas ieteikumus, tiklīdz tie būs pieejami, lai nepieļautu šā tiesību akta iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

11.

ņem vērā to, ka Ukrainā ir pieņemts un parakstīts likums par referendumiem; sagaida, ka Ukrainas iestādes ievēros Venēcijas komisijas ieteikumus, tiklīdz tie būs pieejami, lai nepieļautu šā tiesību akta iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu;

| 12. | stingri aicina Ukrainas iestādes kopā ar Eiropas Parlamenta sūtņiem Aleksander Kwasniewski un Pat Cox rast saprātīgu un taisnīgu risinājumu Jūlijas Timošenko lietā; mudina Ukrainas valdību ievērot un īstenot Eiropas Cilvēktiesību tiesas galīgos lēmumus par Jūlijas Timošenko un Jurija Lucenko lietu, kas vēl nav pabeigta; |
| --- | --- |

12.

stingri aicina Ukrainas iestādes kopā ar Eiropas Parlamenta sūtņiem Aleksander Kwasniewski un Pat Cox rast saprātīgu un taisnīgu risinājumu Jūlijas Timošenko lietā; mudina Ukrainas valdību ievērot un īstenot Eiropas Cilvēktiesību tiesas galīgos lēmumus par Jūlijas Timošenko un Jurija Lucenko lietu, kas vēl nav pabeigta;

| 13. | aicina Ukrainu izbeigt selektīvu tiesiskuma piemērošanu visos pārvaldes līmeņos un nodrošināt opozīcijas partijām iespējas piedalīties politiskajā dzīvē uz vienlīdzīgu noteikumu pamata; šajā sakarībā aicina iestādes atbrīvot un reabilitēt politiski vajātos oponentus, tostarp Jūliju Timošenko, Juriju Lucenko un citas personas; |
| --- | --- |

13.

aicina Ukrainu izbeigt selektīvu tiesiskuma piemērošanu visos pārvaldes līmeņos un nodrošināt opozīcijas partijām iespējas piedalīties politiskajā dzīvē uz vienlīdzīgu noteikumu pamata; šajā sakarībā aicina iestādes atbrīvot un reabilitēt politiski vajātos oponentus, tostarp Jūliju Timošenko, Juriju Lucenko un citas personas;

| 14. | atzinīgi vērtē grozītā Eiropas Savienības un Ukrainas vīzu režīma atvieglojumu nolīguma parakstīšanu, ar kuru tiek ieviesti acīmredzami vīzu izsniegšanas uzlabojumi Ukrainas pilsoņiem, salīdzinot ar pašreiz spēkā esošo nolīgumu; aicina Padomi sekmēt ES un Ukrainas dialogu par vīzu režīma atvieglojumiem, gatavojoties Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmei, kas notiks 2013. gada novembrī Viļņā; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē grozītā Eiropas Savienības un Ukrainas vīzu režīma atvieglojumu nolīguma parakstīšanu, ar kuru tiek ieviesti acīmredzami vīzu izsniegšanas uzlabojumi Ukrainas pilsoņiem, salīdzinot ar pašreiz spēkā esošo nolīgumu; aicina Padomi sekmēt ES un Ukrainas dialogu par vīzu režīma atvieglojumiem, gatavojoties Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmei, kas notiks 2013. gada novembrī Viļņā;

| 15. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi Catherine Ashton un komisāru Štefan Füle pastiprināt ES sadarbību ar Ukrainu un turpināt darbu, lai izmantotu visu ES un Ukrainas attiecību potenciālu Ukrainas un ES iedzīvotāju labā, cita starpā nodrošinot pastāvīgu virzību dialogā par vīzu režīma liberalizāciju; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi Catherine Ashton un komisāru Štefan Füle pastiprināt ES sadarbību ar Ukrainu un turpināt darbu, lai izmantotu visu ES un Ukrainas attiecību potenciālu Ukrainas un ES iedzīvotāju labā, cita starpā nodrošinot pastāvīgu virzību dialogā par vīzu režīma liberalizāciju;

| 16. | atzinīgi vērtē 2012. gada 10. decembrī pieņemtos Ārlietu padomes secinājumus, |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē 2012. gada 10. decembrī pieņemtos Ārlietu padomes secinājumus,

| 17. | aicina Verkhovna Rada noraidīt Likumprojektu Nr. 8711, kas ierobežo vārda brīvību attiecībā uz seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti un kas oktobrī tika pieņemts pirmajā lasījumā; norāda, ka šis tiesību akts acīmredzami ir pretrunā Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un Starptautiskajam paktam par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kurus Ukrainas parlaments ir ratificējis; |
| --- | --- |

17.

aicina Verkhovna Rada noraidīt Likumprojektu Nr. 8711, kas ierobežo vārda brīvību attiecībā uz seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti un kas oktobrī tika pieņemts pirmajā lasījumā; norāda, ka šis tiesību akts acīmredzami ir pretrunā Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un Starptautiskajam paktam par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kurus Ukrainas parlaments ir ratificējis;

| 18. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD), Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, Ukrainas prezidentam, valdībai un parlamentam, kā arī Eiropas Padomes Parlamentārajai asamblejai un EDSO Parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD), Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, Ukrainas prezidentam, valdībai un parlamentam, kā arī Eiropas Padomes Parlamentārajai asamblejai un EDSO Parlamentārajai asamblejai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0545.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0221.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/135 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/135

---

P7_TA(2012)0508

2012. gada progresa ziņojums par Albāniju

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par Albānijas 2012. gada progresa ziņojumu (2012/2814(RSP))

(2015/C 434/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2003. gada 19.un 20. jūnijā Salonikos notikušās sanāksmes secinājumus attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izredzēm pievienoties Eiropas Savienībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2003. gada 19.un 20. jūnijā Salonikos notikušās sanāksmes secinājumus attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izredzēm pievienoties Eiropas Savienībai,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2013.-2013. gadā” (COM(2012)0600) un tam pievienoto Albānijas 2012. gada progresa ziņojumu (SWD(2012)0334), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2013.-2013. gadā” (COM(2012)0600) un tam pievienoto Albānijas 2012. gada progresa ziņojumu (SWD(2012)0334),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmumu 2008/210/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Albāniju, un par Lēmuma 2006/54/EK atcelšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmumu 2008/210/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Albāniju, un par Lēmuma 2006/54/EK atcelšanu (1),

| — | ņemot vērā Albānijas un ES Stabilizācijas un asociācijas padomes 2012. gada 15. maijā rīkotās 4. sanāksmes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Albānijas un ES Stabilizācijas un asociācijas padomes 2012. gada 15. maijā rīkotās 4. sanāksmes secinājumus,

| — | ņemot vērā ieteikumus, ko Eiropas Savienības un Albānijas Stabilizācijas un asociācijas parlamentārā komiteja (SAPC) pieņēma savā piektajā sanāksmē, kuru rīkoja 2012. gada 11. un 12. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikumus, ko Eiropas Savienības un Albānijas Stabilizācijas un asociācijas parlamentārā komiteja (SAPC) pieņēma savā piektajā sanāksmē, kuru rīkoja 2012. gada 11. un 12. jūlijā,

| — | ņemot vērā 2011. gada 14. novembra Priekšsēdētāju konferencē panākto valdības un opozīcijas politisko vienošanos un pārskatīto Albānijas valdības rīcības plānu (2012. gadam marts) attiecībā uz 12 svarīgākajām prioritātēm, kas noteiktas Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumā “Komisijas atzinums par Albānijas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0680), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 14. novembra Priekšsēdētāju konferencē panākto valdības un opozīcijas politisko vienošanos un pārskatīto Albānijas valdības rīcības plānu (2012. gadam marts) attiecībā uz 12 svarīgākajām prioritātēm, kas noteiktas Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumā “Komisijas atzinums par Albānijas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0680),

| — | ņemot vērā 2010. gada 8. jūlija rezolūciju par Albāniju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 8. jūlija rezolūciju par Albāniju (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Albānijas un citu Rietumbalkānu valstu nākotne ir saistīta ar Eiropas Savienību un tā kā Albānija pieder pie Eiropas no ģeogrāfiskā, vēsturiskā un kultūras viedokļa; |
| --- | --- |

A.

tā kā Albānijas un citu Rietumbalkānu valstu nākotne ir saistīta ar Eiropas Savienību un tā kā Albānija pieder pie Eiropas no ģeogrāfiskā, vēsturiskā un kultūras viedokļa;

| B. | tā kā šīs valsts pievienošanās ES nebūtu vienīgi jāizvirza par valdības un opozīcijas mērķi, bet gan tai vajadzētu būt vērstai uz visu albāņu kopīgajām interesēm; |
| --- | --- |

B.

tā kā šīs valsts pievienošanās ES nebūtu vienīgi jāizvirza par valdības un opozīcijas mērķi, bet gan tai vajadzētu būt vērstai uz visu albāņu kopīgajām interesēm;

| C. | tā kā valstīm, kas cenšas pievienoties Savienībai, visos pievienošanās posmos ir jāapliecina spēja stiprināt to vērtību īstenošanu praksē, kuras ir Savienības pamatā; tā kā tām jau no paša sākuma ir jānodrošina un jāveicina to galveno iestāžu pareiza darbība, kas ir nepieciešamas no demokrātiskas pārvaldības un tiesiskas valsts viedokļa, sākot no valsts parlamenta līdz valdībai, tostarp tiesību sistēmas – tiesu, prokuratūras un tiesībsargājošo iestāžu – darbība; |
| --- | --- |

C.

tā kā valstīm, kas cenšas pievienoties Savienībai, visos pievienošanās posmos ir jāapliecina spēja stiprināt to vērtību īstenošanu praksē, kuras ir Savienības pamatā; tā kā tām jau no paša sākuma ir jānodrošina un jāveicina to galveno iestāžu pareiza darbība, kas ir nepieciešamas no demokrātiskas pārvaldības un tiesiskas valsts viedokļa, sākot no valsts parlamenta līdz valdībai, tostarp tiesību sistēmas – tiesu, prokuratūras un tiesībsargājošo iestāžu – darbība;

| D. | tā kā ES pievienošanās procesam joprojām vajadzētu būtu virzošajam spēkam reformu turpināšanā un galvenajam faktoram, kas nodrošina konstruktīvu un atbildīgu valsts politisko institūciju sadarbību; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES pievienošanās procesam joprojām vajadzētu būtu virzošajam spēkam reformu turpināšanā un galvenajam faktoram, kas nodrošina konstruktīvu un atbildīgu valsts politisko institūciju sadarbību;

| E. | tā kā kopš 2011. gada novembrī noslēgtās vadošo partiju un opozīcijas vienošanās reformu procesa īstenošanā ir panākts redzams progress; tā kā pastāv problēmas un tām ir jāpievēršas, lai turpinātu virzību ceļā uz dalību ES; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopš 2011. gada novembrī noslēgtās vadošo partiju un opozīcijas vienošanās reformu procesa īstenošanā ir panākts redzams progress; tā kā pastāv problēmas un tām ir jāpievēršas, lai turpinātu virzību ceļā uz dalību ES;

| F. | tā kā stabilitātes un sociālās kohēzijas nodrošināšanā reformām un to efektīvai īstenošanai ir tik pat svarīga nozīme kā tiesību aktu īstenošanas reformām un infrastruktūras izveidei, un tā kā šis aspekts būtu jāatspoguļo ES finansējumā; tā kā tas būtu Komisijai atbilstoši jāņem vērā saistībā ar Albānijas stratēģijas projekta izstrādāšanu 2014.–2020. gada laikposmam; |
| --- | --- |

F.

tā kā stabilitātes un sociālās kohēzijas nodrošināšanā reformām un to efektīvai īstenošanai ir tik pat svarīga nozīme kā tiesību aktu īstenošanas reformām un infrastruktūras izveidei, un tā kā šis aspekts būtu jāatspoguļo ES finansējumā; tā kā tas būtu Komisijai atbilstoši jāņem vērā saistībā ar Albānijas stratēģijas projekta izstrādāšanu 2014.–2020. gada laikposmam;

| G. | tā kā Albānijai joprojām ir stabilizējoša loma Rietumbalkānos; |
| --- | --- |

G.

tā kā Albānijai joprojām ir stabilizējoša loma Rietumbalkānos;

| H. | tā kā Albānija, pateicoties tās reformu centieniem un tajā mērā, kādā Albānijas iedzīvotāji to vēlas, var virzīties uz nākošo posmu savā pievienošanās procesā 2012. gadā, t.i., iegūt pievienošanās kandidātvalsts statusu, ja atlikušajās galvenajās jomās tā sasniegs konkrētu rezultātu kritisko masu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Albānija, pateicoties tās reformu centieniem un tajā mērā, kādā Albānijas iedzīvotāji to vēlas, var virzīties uz nākošo posmu savā pievienošanās procesā 2012. gadā, t.i., iegūt pievienošanās kandidātvalsts statusu, ja atlikušajās galvenajās jomās tā sasniegs konkrētu rezultātu kritisko masu;

| I. | tā kā ES tiesiskumu ir padarījusi par vienu no paplašināšanās procesa pamatelementiem, |
| --- | --- |

I.

tā kā ES tiesiskumu ir padarījusi par vienu no paplašināšanās procesa pamatelementiem,

Vispārēji apsvērumi

| 1. | atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu tam, lai nākotnē Albānija pievienotos Eiropas Savienībai; piekrīt Komisijas vērtējumam, ka šai valstij būtu jāpiešķir kandidātvalsts statuss, ja tiek izpildītas un pieņemtas galvenās reformas tiesu un valsts pārvaldes jomā, ka arī attiecībā uz parlamenta reglamenta pārskatīšanu; apsveic Albāniju par šo nozīmīgo soli pievienošanās procesā un mudina Albānijas valdību veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu jau uzņemtās saistības; aicina Padomi nevilcinoties piešķirt Albānijai ES kandidātvalsts statusu, ja tiek izpildītas šīs galvenās reformas; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu tam, lai nākotnē Albānija pievienotos Eiropas Savienībai; piekrīt Komisijas vērtējumam, ka šai valstij būtu jāpiešķir kandidātvalsts statuss, ja tiek izpildītas un pieņemtas galvenās reformas tiesu un valsts pārvaldes jomā, ka arī attiecībā uz parlamenta reglamenta pārskatīšanu; apsveic Albāniju par šo nozīmīgo soli pievienošanās procesā un mudina Albānijas valdību veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu jau uzņemtās saistības; aicina Padomi nevilcinoties piešķirt Albānijai ES kandidātvalsts statusu, ja tiek izpildītas šīs galvenās reformas;

| 2. | uzteic valdības un opozīcijas apņēmīgos centienus sadarboties attiecībā uz reformām un atzīst to, cik nozīmīga ir 2011. gada novembra politiskā vienošanās, ar kuru tika izbeigts ilgstošs strupceļš un padarīta iespējama virzība attiecībā uz divpadsmit prioritātēm; aicina valdošo vairākumu un opozīciju uzturēt sadarbību partiju starpā un dot ieguldījumu, lai varētu sekmīgi pieņemt un konsekventi īstenot galvenās reformas, kas nepieciešamas, lai oficiāli sāktu pievienošanās sarunas; uzsver, ka Albānijā visām politiskajām partijām un dalībniekiem, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un pilsoniskajai sabiedrībai, būtu jācenšas uzlabot politisko gaisotni valstī, lai padarītu iespējamu dialogu un savstarpējo sapratni; tādēļ aicina visas partijas patiesi apņemties uzlabot valstī politisko gaisotni; aicina Albānijas politiskos spēkus nepieļaut nākamā gada vēlēšanu kampaņas laikā novirzīt Albāniju no Eiropas kursa; |
| --- | --- |

2.

uzteic valdības un opozīcijas apņēmīgos centienus sadarboties attiecībā uz reformām un atzīst to, cik nozīmīga ir 2011. gada novembra politiskā vienošanās, ar kuru tika izbeigts ilgstošs strupceļš un padarīta iespējama virzība attiecībā uz divpadsmit prioritātēm; aicina valdošo vairākumu un opozīciju uzturēt sadarbību partiju starpā un dot ieguldījumu, lai varētu sekmīgi pieņemt un konsekventi īstenot galvenās reformas, kas nepieciešamas, lai oficiāli sāktu pievienošanās sarunas; uzsver, ka Albānijā visām politiskajām partijām un dalībniekiem, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un pilsoniskajai sabiedrībai, būtu jācenšas uzlabot politisko gaisotni valstī, lai padarītu iespējamu dialogu un savstarpējo sapratni; tādēļ aicina visas partijas patiesi apņemties uzlabot valstī politisko gaisotni; aicina Albānijas politiskos spēkus nepieļaut nākamā gada vēlēšanu kampaņas laikā novirzīt Albāniju no Eiropas kursa;

| 3. | uzsver, cik būtiskas ir brīvas un godīgas vēlēšanas, ar kurām nodrošina demokrātisko iestāžu leģitimitāti un pienācīgu darbību; aicina visus politiskos spēkus nākamā gada vēlēšanu kampaņu un 2013. gada parlamenta vēlēšanas veikt brīvā un godīgā veidā; pauž stingru pārliecību, ka vēlēšanas būs svarīgs pārbaudījums, lai novērtētu Albānijas demokrātijas briedumu un visu politisko spēku spēju valstī īstenot kopēju Eiropas programmu, kā arī tā būtisko nozīmi turpmākajam progresam pievienošanās procesā; atgādina, ka demokrātijas konsolidēšanas nolūkā ir jānodrošina brīvs un godīgs vēlēšanu process, kura rezultātus par leģitīmiem uzskata visas attiecīgās politiskās partijas; atzinīgi vērtē politisko vienprātību par grozījumiem vēlēšanu regulējumā, kurā ir ņemti vērā EDSO/DICB ieteikumi; |
| --- | --- |

3.

uzsver, cik būtiskas ir brīvas un godīgas vēlēšanas, ar kurām nodrošina demokrātisko iestāžu leģitimitāti un pienācīgu darbību; aicina visus politiskos spēkus nākamā gada vēlēšanu kampaņu un 2013. gada parlamenta vēlēšanas veikt brīvā un godīgā veidā; pauž stingru pārliecību, ka vēlēšanas būs svarīgs pārbaudījums, lai novērtētu Albānijas demokrātijas briedumu un visu politisko spēku spēju valstī īstenot kopēju Eiropas programmu, kā arī tā būtisko nozīmi turpmākajam progresam pievienošanās procesā; atgādina, ka demokrātijas konsolidēšanas nolūkā ir jānodrošina brīvs un godīgs vēlēšanu process, kura rezultātus par leģitīmiem uzskata visas attiecīgās politiskās partijas; atzinīgi vērtē politisko vienprātību par grozījumiem vēlēšanu regulējumā, kurā ir ņemti vērā EDSO/DICB ieteikumi;

| 4. | aicina visus politiskos spēkus turpināt pieņemt konkrētas reformas, kas sniedz taustāmus rezultātus par labu visiem iedzīvotājiem; uzskata par svarīgu, lai Albānijas pilsoniskā sabiedrība, plašsaziņas līdzekļi un iedzīvotāji liktu saviem vadītājiem atskaitīties par konkrētiem politiskiem rezultātiem; |
| --- | --- |

4.

aicina visus politiskos spēkus turpināt pieņemt konkrētas reformas, kas sniedz taustāmus rezultātus par labu visiem iedzīvotājiem; uzskata par svarīgu, lai Albānijas pilsoniskā sabiedrība, plašsaziņas līdzekļi un iedzīvotāji liktu saviem vadītājiem atskaitīties par konkrētiem politiskiem rezultātiem;

Demokrātijas konsolidēšana un cilvēktiesību nostiprināšana

| 5. | saglabā uzskatu, ka demokrātija un tiesiskums ir labākie cilvēktiesību un pamatbrīvību garanti; |
| --- | --- |

5.

saglabā uzskatu, ka demokrātija un tiesiskums ir labākie cilvēktiesību un pamatbrīvību garanti;

| 6. | stingri iestājas par konstruktīvu politisko dialogu, kas ir nevis tikai izšķirošs divpadsmit svarīgāko prioritāšu elements, bet gan funkcionējošas demokrātijas priekšnoteikums; mudina politisko eliti uzturēt dialogu starp partijām un vienprātību attiecībā uz reformām, lai valsts varētu progresēt attiecībā uz pievienošanos; |
| --- | --- |

6.

stingri iestājas par konstruktīvu politisko dialogu, kas ir nevis tikai izšķirošs divpadsmit svarīgāko prioritāšu elements, bet gan funkcionējošas demokrātijas priekšnoteikums; mudina politisko eliti uzturēt dialogu starp partijām un vienprātību attiecībā uz reformām, lai valsts varētu progresēt attiecībā uz pievienošanos;

| 7. | atzinīgi vērtē Albānijas panākumus ceļā uz to politisko kritēriju izpildi, kas nepieciešami dalībai ES; norāda, ka konstruktīvs politiskais dialogs ir bijis svarīgs elements, lai sasniegtu konkrētus rezultātus, ieviešot divpadsmit galvenās prioritātes, jo īpaši, kas attiecas uz parlamenta pienācīgu darbību, izskatīšanā esošo tādu tiesību aktu pieņemšanu, saistībā ar kuriem ir vajadzīgs kvalificēts balsu vairākums, ombuda iecelšanu un uzklausīšanas un balsošanas procesiem galvenajās iestādēs un vēlēšanu regulējuma grozījumiem; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Albānijas panākumus ceļā uz to politisko kritēriju izpildi, kas nepieciešami dalībai ES; norāda, ka konstruktīvs politiskais dialogs ir bijis svarīgs elements, lai sasniegtu konkrētus rezultātus, ieviešot divpadsmit galvenās prioritātes, jo īpaši, kas attiecas uz parlamenta pienācīgu darbību, izskatīšanā esošo tādu tiesību aktu pieņemšanu, saistībā ar kuriem ir vajadzīgs kvalificēts balsu vairākums, ombuda iecelšanu un uzklausīšanas un balsošanas procesiem galvenajās iestādēs un vēlēšanu regulējuma grozījumiem;

| 8. | atzinīgi vērtē jaunā prezidenta ievēlēšanu; atzīmē, ka vēlēšanas noritēja atbilstoši konstitūcijai; tomēr pauž nožēlu, ka ar vēlēšanām saistītais politiskais process netika balstīts uz partiju savstarpējo dialogu; uzsver, ka prezidentam ir galvenā nozīme, lai apvienotu nāciju un nodrošinātu valsts iestāžu stabilitāti un neatkarību; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē jaunā prezidenta ievēlēšanu; atzīmē, ka vēlēšanas noritēja atbilstoši konstitūcijai; tomēr pauž nožēlu, ka ar vēlēšanām saistītais politiskais process netika balstīts uz partiju savstarpējo dialogu; uzsver, ka prezidentam ir galvenā nozīme, lai apvienotu nāciju un nodrošinātu valsts iestāžu stabilitāti un neatkarību;

| 9. | atzinīgi vērtē pilsoniskās sabiedrības un Albānijas valdības tapšanas stadijā esošo dialogu; uzsver vajadzību saglabāt šo attiecību intensitāti un nostiprināt tajās gūtos rezultātus; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē pilsoniskās sabiedrības un Albānijas valdības tapšanas stadijā esošo dialogu; uzsver vajadzību saglabāt šo attiecību intensitāti un nostiprināt tajās gūtos rezultātus;

| 10. | uzsver to, cik svarīgas ir pilnībā darbojošās pārstāvības iestādes, kas ir uzskatāmas par nostiprinātas demokrātijas sistēmas stūrakmeni un galveno ES integrācijas politisko kritēriju; šajā sakarībā uzsver lielo parlamenta lomu un mudina valsts politiskos spēkus vēl vairāk uzlabot tā darbību, pieņemt un izpildīt atlikušo reformu attiecībā uz parlamenta reglamentu, tālāk nostiprināt parlamenta pārraudzības lomu, tostarp — labāk izmantot jautājumu uzdošanu valdības locekļiem —, uzlabot likumdošanas projektu sagatavošanu un intensīvāk apspriesties ar pilsonisko sabiedrību, arodbiedrībām un sociālajām organizācijām; |
| --- | --- |

10.

uzsver to, cik svarīgas ir pilnībā darbojošās pārstāvības iestādes, kas ir uzskatāmas par nostiprinātas demokrātijas sistēmas stūrakmeni un galveno ES integrācijas politisko kritēriju; šajā sakarībā uzsver lielo parlamenta lomu un mudina valsts politiskos spēkus vēl vairāk uzlabot tā darbību, pieņemt un izpildīt atlikušo reformu attiecībā uz parlamenta reglamentu, tālāk nostiprināt parlamenta pārraudzības lomu, tostarp — labāk izmantot jautājumu uzdošanu valdības locekļiem —, uzlabot likumdošanas projektu sagatavošanu un intensīvāk apspriesties ar pilsonisko sabiedrību, arodbiedrībām un sociālajām organizācijām;

| 11. | atzīmē, ka tiesu reformā ir gūti nepilnīgi panākumi; mudina iestādes turpmāk rīkoties, lai nodrošinātu tiesu patieso neatkarību, integritāti, pārredzamību, pārskatatbildību un efektivitāti, kurās nav politiskas iejaukšanās un korupcijas, lai sniegtu pilsoņiem vienlīdzīgu piekļuvi tiesām un nodrošinātu, ka iztiesāšana notiek saprātīgā termiņā, kā arī paātrinātu tiesu reformas stratēģijas īstenošanas gaitu, tostarp – grozījumu pieņemšanu likumā par augstāko tiesu; uzskata, ka ir svarīgi, lai tiesu reforma būtu pakāpenisks un neatgriezenisks process, kurā iesaistīts noturīgs apspriežu mehānisms un sistēma padarīta efektīvāka, un lai tiesām tiktu piešķirts pietiekams finansējums, kas ļauj tām efektīvi darboties visā valstī; |
| --- | --- |

11.

atzīmē, ka tiesu reformā ir gūti nepilnīgi panākumi; mudina iestādes turpmāk rīkoties, lai nodrošinātu tiesu patieso neatkarību, integritāti, pārredzamību, pārskatatbildību un efektivitāti, kurās nav politiskas iejaukšanās un korupcijas, lai sniegtu pilsoņiem vienlīdzīgu piekļuvi tiesām un nodrošinātu, ka iztiesāšana notiek saprātīgā termiņā, kā arī paātrinātu tiesu reformas stratēģijas īstenošanas gaitu, tostarp – grozījumu pieņemšanu likumā par augstāko tiesu; uzskata, ka ir svarīgi, lai tiesu reforma būtu pakāpenisks un neatgriezenisks process, kurā iesaistīts noturīgs apspriežu mehānisms un sistēma padarīta efektīvāka, un lai tiesām tiktu piešķirts pietiekams finansējums, kas ļauj tām efektīvi darboties visā valstī;

| 12. | uzsver, ka ir jāpadara intensīvāki centieni piemērot likumus cilvēku tirdzniecības apkarošanai un aizsargāt cietušos; aicina pieņemt bērnu tiesvedības stratēģiju un izpildīt tiesas nolēmumus, kas ir galvenais priekšnoteikums, lai nodrošinātu darboties spējīgu un efektīvu tiesu sistēmu; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ir jāpadara intensīvāki centieni piemērot likumus cilvēku tirdzniecības apkarošanai un aizsargāt cietušos; aicina pieņemt bērnu tiesvedības stratēģiju un izpildīt tiesas nolēmumus, kas ir galvenais priekšnoteikums, lai nodrošinātu darboties spējīgu un efektīvu tiesu sistēmu;

| 13. | atzinīgi vērtē Komisijas jauno pieeju un tās apņemšanos padarīt tiesiskumu par vienu no galvenajiem paplašināšanās politikas jautājumiem; pauž uzskatu, ka šādai pieejai vajadzētu būt turpmākam stimulam galvenajām tiesu reformām un arī turpmāk jāatvieglo Albānijas virzība šajās jomās, nodrošinot iespējas sasniegt konkrētus rezultātus un veidojot ticamu īstenošanas rezultātu izklāstu; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Komisijas jauno pieeju un tās apņemšanos padarīt tiesiskumu par vienu no galvenajiem paplašināšanās politikas jautājumiem; pauž uzskatu, ka šādai pieejai vajadzētu būt turpmākam stimulam galvenajām tiesu reformām un arī turpmāk jāatvieglo Albānijas virzība šajās jomās, nodrošinot iespējas sasniegt konkrētus rezultātus un veidojot ticamu īstenošanas rezultātu izklāstu;

| 14. | uzsver, ka ir nepieciešams izskaust valsts pārvaldes politizēšanas risku, radīt uz nopelniem balstītu un profesionālu valsts pārvaldi, kas darbotos pārredzami un būtu spējīga pieņemt tiesību aktus un tos īstenot; atzinīgi vērtē Albānijas publiskās administrācijas skolas izveidošanas procedūru; pauž gandarījumu par ombuda iecelšanu atklātā un pārredzamā veidā un aicina sniegt pietiekamu politisko atbalstu šai iestādei; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ir nepieciešams izskaust valsts pārvaldes politizēšanas risku, radīt uz nopelniem balstītu un profesionālu valsts pārvaldi, kas darbotos pārredzami un būtu spējīga pieņemt tiesību aktus un tos īstenot; atzinīgi vērtē Albānijas publiskās administrācijas skolas izveidošanas procedūru; pauž gandarījumu par ombuda iecelšanu atklātā un pārredzamā veidā un aicina sniegt pietiekamu politisko atbalstu šai iestādei;

| 15. | atzinīgi vērtē ombuda iecelšanu amatā 2011. gada decembrī; aicina Albānijas iestādes ombuda birojam nodrošināt atbilstošu politisko atbalstu un līdzekļus; mudina Albānijas pilsonisko sabiedrību un plašāku iedzīvotāju loku pilnībā izmantot iespējas vērsties šajā iestādē, lai uzlabotu situāciju cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē ombuda iecelšanu amatā 2011. gada decembrī; aicina Albānijas iestādes ombuda birojam nodrošināt atbilstošu politisko atbalstu un līdzekļus; mudina Albānijas pilsonisko sabiedrību un plašāku iedzīvotāju loku pilnībā izmantot iespējas vērsties šajā iestādē, lai uzlabotu situāciju cilvēktiesību jomā;

| 16. | pauž bažas, ka pilsoņu dzīvē joprojām ir ļoti izplatīta korupcija; stingri iesaka arī turpmāk nepieļaut nekādu iecietību jautājumos, kas skar korupciju un valsts līdzekļu izsaimniekošanu, vienlaikus nodrošinot brīvu un taisnīgu tiesvedību un neatkarīgu procesu attiecībā uz visiem aizdomās turētajiem; prasa ātri ieviest korupcijas apkarošanas grupas valstu izteiktos ieteikumus, jo īpaši tos, kas attiecas uz apsūdzību un politisko partiju finansējumu; norāda, ka arī turpmāk ir jāīsteno korupcijas apkarošanas politikas nostādnes; konstatē, ka korupcijas apkarošanas stratēģijas īstenošana ir pārāk lēna; |
| --- | --- |

16.

pauž bažas, ka pilsoņu dzīvē joprojām ir ļoti izplatīta korupcija; stingri iesaka arī turpmāk nepieļaut nekādu iecietību jautājumos, kas skar korupciju un valsts līdzekļu izsaimniekošanu, vienlaikus nodrošinot brīvu un taisnīgu tiesvedību un neatkarīgu procesu attiecībā uz visiem aizdomās turētajiem; prasa ātri ieviest korupcijas apkarošanas grupas valstu izteiktos ieteikumus, jo īpaši tos, kas attiecas uz apsūdzību un politisko partiju finansējumu; norāda, ka arī turpmāk ir jāīsteno korupcijas apkarošanas politikas nostādnes; konstatē, ka korupcijas apkarošanas stratēģijas īstenošana ir pārāk lēna;

| 17. | uzsver, ka attiecībā uz 2011. gada janvāra notikumiem, nepieļaujot vilcināšanos un sabotāžu, ir jāveic turpmākie pasākumi, ierosinot visaptverošu un neatkarīgu kriminālizmeklēšanu un nevainojamu tiesas procesu; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka attiecībā uz 2011. gada janvāra notikumiem, nepieļaujot vilcināšanos un sabotāžu, ir jāveic turpmākie pasākumi, ierosinot visaptverošu un neatkarīgu kriminālizmeklēšanu un nevainojamu tiesas procesu;

| 18. | atzinīgi vērtē visu politisko spēku apņemšanos apkarot nesodāmību, un arīdzan atzinīgi vērtē deputātu vienprātību par labu imunitātes sistēmas reformai, lai varētu izmeklēt augstākā līmeņa ierēdņu, tiesnešu un prokuroru darbību; aicina visas kompetentās iestādes nodrošināt šā regulējuma konsekventu piemērošanu; aicina Albānijas iestādes stiprināt valdības pieņemtās korupcijas apkarošanas stratēģijas 2007. –2013. gadam īstenošanu un institucionālo koordināciju; uzsver nepieciešamību stiprināt politisko apņemšanos panākt izmeklēšanas un notiesāšanas procesa noturīgu virzību – arī augsta līmeņa korupcijas lietās; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē visu politisko spēku apņemšanos apkarot nesodāmību, un arīdzan atzinīgi vērtē deputātu vienprātību par labu imunitātes sistēmas reformai, lai varētu izmeklēt augstākā līmeņa ierēdņu, tiesnešu un prokuroru darbību; aicina visas kompetentās iestādes nodrošināt šā regulējuma konsekventu piemērošanu; aicina Albānijas iestādes stiprināt valdības pieņemtās korupcijas apkarošanas stratēģijas 2007. –2013. gadam īstenošanu un institucionālo koordināciju; uzsver nepieciešamību stiprināt politisko apņemšanos panākt izmeklēšanas un notiesāšanas procesa noturīgu virzību – arī augsta līmeņa korupcijas lietās;

| 19. | atzinīgi vērtē pasākumus, ar kuriem apkaro organizēto noziedzību, jo īpaši īstenojot pret mafiju vērstās tiesību normas, tostarp arvien vairāk konfiscējot ar noziedzību saistītus līdzekļus; aicina iestādes vēl vairāk pastiprināt policijas un tiesu sadarbību gan pašā Albānijā, gan ar kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē pasākumus, ar kuriem apkaro organizēto noziedzību, jo īpaši īstenojot pret mafiju vērstās tiesību normas, tostarp arvien vairāk konfiscējot ar noziedzību saistītus līdzekļus; aicina iestādes vēl vairāk pastiprināt policijas un tiesu sadarbību gan pašā Albānijā, gan ar kaimiņvalstīm;

| 20. | konstatē sasniegtos panākumus organizētās noziedzības apkarošanā un robežu pārvaldībā; uzsver vajadzību turpināt reformas šajās jomās, jo īpaši pastiprinot tiesībsargājošo iestāžu savstarpējo koordināciju; |
| --- | --- |

20.

konstatē sasniegtos panākumus organizētās noziedzības apkarošanā un robežu pārvaldībā; uzsver vajadzību turpināt reformas šajās jomās, jo īpaši pastiprinot tiesībsargājošo iestāžu savstarpējo koordināciju;

| 21. | uzsver, ka jāturpina pūles, lai panāktu, ka policija savā darbā visā pilnībā ievēro cilvēktiesības un tās darbs ir orientēts uz rezultātiem; aicina rīkoties aktīvāk un efektīvāk, lai vērstos pret pārkāpējiem un aizsargātu upurus, kas cietuši no cilvēku tirdzniecības; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka jāturpina pūles, lai panāktu, ka policija savā darbā visā pilnībā ievēro cilvēktiesības un tās darbs ir orientēts uz rezultātiem; aicina rīkoties aktīvāk un efektīvāk, lai vērstos pret pārkāpējiem un aizsargātu upurus, kas cietuši no cilvēku tirdzniecības;

| 22. | uzsver to, cik ļoti svarīgi ir profesionāli, neatkarīgi un dažādus viedokļus pārstāvoši publiskie un privātie plašsaziņas līdzekļi, kas ir uzskatāmi par demokrātijas stūrakmeni; mudina kompetentās iestādes nodrošināt un veicināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu un vārda un informācijas brīvību, izmantojot no politiskās vai jebkādas citas iejaukšanās brīvus plašsaziņas līdzekļus, un veikt pasākumus, lai panāktu pārredzamību attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem un finansēm; |
| --- | --- |

22.

uzsver to, cik ļoti svarīgi ir profesionāli, neatkarīgi un dažādus viedokļus pārstāvoši publiskie un privātie plašsaziņas līdzekļi, kas ir uzskatāmi par demokrātijas stūrakmeni; mudina kompetentās iestādes nodrošināt un veicināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu un vārda un informācijas brīvību, izmantojot no politiskās vai jebkādas citas iejaukšanās brīvus plašsaziņas līdzekļus, un veikt pasākumus, lai panāktu pārredzamību attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem un finansēm;

| 23. | ir nobažījies par vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu neatkarību, un jo īpaši par regulatora – Nacionālās Radio un televīzijas padomes – neatkarību; pauž nožēlu, ka regulatoram joprojām pietrūkst administratīvās un tehniskās spējas un redakcionālās neatkarības; aicina pieņemt likumu par audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

23.

ir nobažījies par vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu neatkarību, un jo īpaši par regulatora – Nacionālās Radio un televīzijas padomes – neatkarību; pauž nožēlu, ka regulatoram joprojām pietrūkst administratīvās un tehniskās spējas un redakcionālās neatkarības; aicina pieņemt likumu par audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem;

| 24. | pauž bažas par valdības tiešo iejaukšanos sabiedriskās raidorganizācijas vadošo kadru iecelšanā, kavējot politiskā plurālisma attīstību un līdz ar to – demokrātijas nostiprināšanu, pauž bažas, ka valdība nav stiprinājusi redakcionālo neatkarību; pauž bažas, ka žurnālistus joprojām soda par neslavas celšanu, piemērojot augstas sankcijas, kā rezultātā žurnālisti sevi cenzē; aicina nodrošināt žurnālistu aizsardzības pasākumu īstenošanu paļāvīgā un efektīvā veidā; ir ļoti nobažījies par žurnālistu nestabilajiem darba apstākļiem, un pauž nožēlu par to, ka attiecībā uz žurnālistiem joprojām nav ar likumu noteiktu darba tiesību un daudzi no viņiem nesaņem no plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem algu; |
| --- | --- |

24.

pauž bažas par valdības tiešo iejaukšanos sabiedriskās raidorganizācijas vadošo kadru iecelšanā, kavējot politiskā plurālisma attīstību un līdz ar to – demokrātijas nostiprināšanu, pauž bažas, ka valdība nav stiprinājusi redakcionālo neatkarību; pauž bažas, ka žurnālistus joprojām soda par neslavas celšanu, piemērojot augstas sankcijas, kā rezultātā žurnālisti sevi cenzē; aicina nodrošināt žurnālistu aizsardzības pasākumu īstenošanu paļāvīgā un efektīvā veidā; ir ļoti nobažījies par žurnālistu nestabilajiem darba apstākļiem, un pauž nožēlu par to, ka attiecībā uz žurnālistiem joprojām nav ar likumu noteiktu darba tiesību un daudzi no viņiem nesaņem no plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem algu;

| 25. | aicina iestādes panākt vēlēšanas un pulcēšanās un biedrošanās un plašsaziņas līdzekļu brīvību reglamentējošo tiesību aktu saskaņu ar starptautiskiem standartiem un nodrošināt to pilnīgu īstenošanu; aicina iestādes veicināt un ievērot digitālo brīvību, ko uzskata par neatņemamu pievienošanās kritēriju sastāvdaļu; |
| --- | --- |

25.

aicina iestādes panākt vēlēšanas un pulcēšanās un biedrošanās un plašsaziņas līdzekļu brīvību reglamentējošo tiesību aktu saskaņu ar starptautiskiem standartiem un nodrošināt to pilnīgu īstenošanu; aicina iestādes veicināt un ievērot digitālo brīvību, ko uzskata par neatņemamu pievienošanās kritēriju sastāvdaļu;

| 26. | atzīst, ka ir panākta virzība attiecībā uz minoritāšu aizsardzību; tomēr konstatē, ka ir nepieciešami turpmāki pūliņi, lai apkarotu diskrimināciju, jo īpaši to personu diskrimināciju, kas pret to ir neaizsargātas; šajā saistībā atgādina, ka Albānijas valdība ir atbildīga par to, lai valstī radītu integrācijas un iecietības gaisotni; aicina veikt apņēmīgus pasākumus, lai aizsargātu visas cilvēktiesības un kopumā visā valstī uzlabotu pie minoritātēm piederošu iedzīvotāju dzīves kvalitāti, cita starpā īstenojot pasākumus attiecībā uz mazākumtautību valodu izmantošanu izglītībā, reliģijā un plašsaziņas līdzekļos un nepieļaujot nekāda veida diskrimināciju pret viņiem; |
| --- | --- |

26.

atzīst, ka ir panākta virzība attiecībā uz minoritāšu aizsardzību; tomēr konstatē, ka ir nepieciešami turpmāki pūliņi, lai apkarotu diskrimināciju, jo īpaši to personu diskrimināciju, kas pret to ir neaizsargātas; šajā saistībā atgādina, ka Albānijas valdība ir atbildīga par to, lai valstī radītu integrācijas un iecietības gaisotni; aicina veikt apņēmīgus pasākumus, lai aizsargātu visas cilvēktiesības un kopumā visā valstī uzlabotu pie minoritātēm piederošu iedzīvotāju dzīves kvalitāti, cita starpā īstenojot pasākumus attiecībā uz mazākumtautību valodu izmantošanu izglītībā, reliģijā un plašsaziņas līdzekļos un nepieļaujot nekāda veida diskrimināciju pret viņiem;

| 27. | uzsver, ka ir nepieciešams aizsargāt šīs tiesības visām minoritāšu grupām, nevis tikai nacionālajām minoritātēm; uzsver arī to, ka ir nepieciešami turpmāki pūliņi, lai nodrošinātu minoritāšu grupu īpašuma tiesības; konstatē ar bažām, ka joprojām nepietiek līdzekļu, lai īstenotu rīcības plānu attiecībā uz romiem; aicina nodrošināt lielāku pārskatatbildību par pakalpojumiem, ko sniedz minoritātēm un neaizsargātām grupām; uzsver to, cik svarīgi ir ievērot pašidentifikācijas principu, un prasa objektīvi un pārredzami apstrādāt tautas skaitīšanas datus saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka ir nepieciešams aizsargāt šīs tiesības visām minoritāšu grupām, nevis tikai nacionālajām minoritātēm; uzsver arī to, ka ir nepieciešami turpmāki pūliņi, lai nodrošinātu minoritāšu grupu īpašuma tiesības; konstatē ar bažām, ka joprojām nepietiek līdzekļu, lai īstenotu rīcības plānu attiecībā uz romiem; aicina nodrošināt lielāku pārskatatbildību par pakalpojumiem, ko sniedz minoritātēm un neaizsargātām grupām; uzsver to, cik svarīgi ir ievērot pašidentifikācijas principu, un prasa objektīvi un pārredzami apstrādāt tautas skaitīšanas datus saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem;

| 28. | atzinīgi vērtē LGBT personu cilvēktiesību jomā panākto virzību, jo īpaši faktu, ka pirmā publiskā LGBT personu manifestācija Tirānā 2012. gada 17. maijā bija drošs un svinīgs notikums; tomēr stingri nosoda aizsardzības ministra vietnieka šajā dienā izdarītos diskriminējošos paziņojumus, taču atzinīgi vērtē premjerministra Sali Berisha šajā saistībā izteikto kritiku; uzsver, ka LGBT personas joprojām diskriminē un ka steidzami ir jāpārskata tiesību akti, lai svītrotu iespējami diskriminējošās normas un izveidotu rezultātu reģistru; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē LGBT personu cilvēktiesību jomā panākto virzību, jo īpaši faktu, ka pirmā publiskā LGBT personu manifestācija Tirānā 2012. gada 17. maijā bija drošs un svinīgs notikums; tomēr stingri nosoda aizsardzības ministra vietnieka šajā dienā izdarītos diskriminējošos paziņojumus, taču atzinīgi vērtē premjerministra Sali Berisha šajā saistībā izteikto kritiku; uzsver, ka LGBT personas joprojām diskriminē un ka steidzami ir jāpārskata tiesību akti, lai svītrotu iespējami diskriminējošās normas un izveidotu rezultātu reģistru;

| 29. | aicina nodrošināt virzību pamattiesību un brīvību jomā un šo politisko nostādņu īstenošanā, lai garantētu sieviešu tiesību ievērošanu un dzimumu līdztiesību, LGBT, bērnu, sociāli neaizsargāto cilvēku un cilvēku ar īpašām vajadzībām un minoritāšu tiesību aizsardzību, tāpēc ka joprojām tiek saņemtas ziņas par lesbiešu, geju, biseksuālu un transpersonu, romu minoritātes un citu neaizsargāto grupu diskrimināciju; uzsver nepieciešamību uzlabot to cilvēku tiesības un dzīves kvalitāti, kas ir atkarīgi no valsts, piemēram, ieslodzīto, bāreņu un garīgi slimo personu tiesības un dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

29.

aicina nodrošināt virzību pamattiesību un brīvību jomā un šo politisko nostādņu īstenošanā, lai garantētu sieviešu tiesību ievērošanu un dzimumu līdztiesību, LGBT, bērnu, sociāli neaizsargāto cilvēku un cilvēku ar īpašām vajadzībām un minoritāšu tiesību aizsardzību, tāpēc ka joprojām tiek saņemtas ziņas par lesbiešu, geju, biseksuālu un transpersonu, romu minoritātes un citu neaizsargāto grupu diskrimināciju; uzsver nepieciešamību uzlabot to cilvēku tiesības un dzīves kvalitāti, kas ir atkarīgi no valsts, piemēram, ieslodzīto, bāreņu un garīgi slimo personu tiesības un dzīves kvalitāti;

| 30. | atzinīgi vērtē tiesību aktus un pasākumus, kas pieņemti un kurus īsteno, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, bet uzskata, ka to faktiska īstenošana ir bijusi nepietiekama, jo sievietes joprojām cieš no nevienlīdzības attiecībā uz viņu piekļuvi politikai, izglītībai un darba tirgum; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē tiesību aktus un pasākumus, kas pieņemti un kurus īsteno, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, bet uzskata, ka to faktiska īstenošana ir bijusi nepietiekama, jo sievietes joprojām cieš no nevienlīdzības attiecībā uz viņu piekļuvi politikai, izglītībai un darba tirgum;

| 31. | konstatē, ka turpinās vardarbība ģimenē, piespiedu prostitūcija un ļoti intensīva un sieviešu un bērnu tirdzniecība, un norāda, ka ir jākoordinē kompetento struktūru darbs, lai sievietēm un bērniem nodrošinātu trūkstošo būtisko aizsardzību; atgādina, cik svarīgi ir nodrošināt cietušo personu iespējas saņemt pilnu juridisko palīdzību un psiholoģisko atbalstu, un mudina iestādes rīkoties, tostarp palielinot aģentūru un pakalpojumu finansējumu, lai novērstu vardarbību un nevienlīdzību; uzsver steidzamo nepieciešamību ieviest un īstenot pasākumus kā specializētās sociālo pakalpojumu struktūras un rehabilitācijas centri un izstrādāt patvērumu tīklu, un sekmēt to organizāciju darbu, kuras atbalsta sievietes un bērnus, tostarp ar mērķi viņus reintegrēt sabiedrībā; atzinīgi vērtē 24 stundu bezmaksas palīdzības cietušajiem telefona dienestus, bērnu aizsardzības dienestu nostiprināšanu un labo sadarbības paraugu attiecībā uz kopīgu atbalstu cietušajām personām, ko sniedz Tirānas pašvaldība, policija, tiesvedības sistēma un NVO; |
| --- | --- |

31.

konstatē, ka turpinās vardarbība ģimenē, piespiedu prostitūcija un ļoti intensīva un sieviešu un bērnu tirdzniecība, un norāda, ka ir jākoordinē kompetento struktūru darbs, lai sievietēm un bērniem nodrošinātu trūkstošo būtisko aizsardzību; atgādina, cik svarīgi ir nodrošināt cietušo personu iespējas saņemt pilnu juridisko palīdzību un psiholoģisko atbalstu, un mudina iestādes rīkoties, tostarp palielinot aģentūru un pakalpojumu finansējumu, lai novērstu vardarbību un nevienlīdzību; uzsver steidzamo nepieciešamību ieviest un īstenot pasākumus kā specializētās sociālo pakalpojumu struktūras un rehabilitācijas centri un izstrādāt patvērumu tīklu, un sekmēt to organizāciju darbu, kuras atbalsta sievietes un bērnus, tostarp ar mērķi viņus reintegrēt sabiedrībā; atzinīgi vērtē 24 stundu bezmaksas palīdzības cietušajiem telefona dienestus, bērnu aizsardzības dienestu nostiprināšanu un labo sadarbības paraugu attiecībā uz kopīgu atbalstu cietušajām personām, ko sniedz Tirānas pašvaldība, policija, tiesvedības sistēma un NVO;

| 32. | uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš bērnu tiesību aizsardzībai, cita starpā uzlabojot apstākļus valsts bērnu aprūpes iestādēs, atvieglojot audžuvecāku aizgādības iespējas un stingri iestājoties pret cilvēku tirdzniecību un bērnu darbu; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš bērnu tiesību aizsardzībai, cita starpā uzlabojot apstākļus valsts bērnu aprūpes iestādēs, atvieglojot audžuvecāku aizgādības iespējas un stingri iestājoties pret cilvēku tirdzniecību un bērnu darbu;

| 33. | uzsver nepieciešamību izveidot mūsdienīgu izglītības sistēmu, kuras uzmanības centrā ir skolēns un ar kuru nodrošina pēc iespējas labāku izglītību; uzskata, ka ir svarīgi, lai visiem bērniem – jo īpaši bērniem, kas nāk no trūcīgām ģimenēm, – būtu nodrošināta piekļuve izglītībai un mācību līdzekļiem; norāda uz valdības pienākumu nodrošināt augstvērtīgu akadēmisko un profesionālo izglītību un tiesības uz darbu jomās, kurās ir iegūta ar diplomu apliecināta izglītība, lai jaunajiem absolventiem būtu stimuls ar savu darbu dot ieguldījumu valsts progresā; |
| --- | --- |

33.

uzsver nepieciešamību izveidot mūsdienīgu izglītības sistēmu, kuras uzmanības centrā ir skolēns un ar kuru nodrošina pēc iespējas labāku izglītību; uzskata, ka ir svarīgi, lai visiem bērniem – jo īpaši bērniem, kas nāk no trūcīgām ģimenēm, – būtu nodrošināta piekļuve izglītībai un mācību līdzekļiem; norāda uz valdības pienākumu nodrošināt augstvērtīgu akadēmisko un profesionālo izglītību un tiesības uz darbu jomās, kurās ir iegūta ar diplomu apliecināta izglītība, lai jaunajiem absolventiem būtu stimuls ar savu darbu dot ieguldījumu valsts progresā;

| 34. | aicina valdību pilnībā garantēt nodarbinātības likumdošanas ievērošanu publiskajā un privātajā sektorā un nodrošināt arodbiedrību tiesību ievērošanu, nostiprinot vidutāju praksi darba strīdu risināšanā; aicina valdību arī turpmāk uzlabot trīspusējo dialogu Nacionālajā Darba padomē, palielinot gan šīs padomes darbības jomu un iekļaujot tajā nepieciešamību dot piekrišanu par galvenajiem sociālās un ekonomikas politikas jautājumiem un tiesību aktu paketēm, kā arī uzlabot arodbiedrību funkcijas Nacionālajā Darba padomē; |
| --- | --- |

34.

aicina valdību pilnībā garantēt nodarbinātības likumdošanas ievērošanu publiskajā un privātajā sektorā un nodrošināt arodbiedrību tiesību ievērošanu, nostiprinot vidutāju praksi darba strīdu risināšanā; aicina valdību arī turpmāk uzlabot trīspusējo dialogu Nacionālajā Darba padomē, palielinot gan šīs padomes darbības jomu un iekļaujot tajā nepieciešamību dot piekrišanu par galvenajiem sociālās un ekonomikas politikas jautājumiem un tiesību aktu paketēm, kā arī uzlabot arodbiedrību funkcijas Nacionālajā Darba padomē;

| 35. | ir nobažījies par to, ka nav pieņemts rīcības plāns attiecībā uz nodarbinātību un tiek samazināti budžeta izdevumi sociālās palīdzības un aizsardzības reformu jomā; aicina Albānijas iestādes šādu rīcības plānu izstrādāt; aicina periodiski vākt statistikas datus par darba tirgu tāpat, kā to dara citās pievienošanās valstīs, un atbilstoši Eiropas Savienības Statistikas biroja prasībām, lai varētu labāk novērot un salīdzināt nodarbinātības situāciju Albānijā; |
| --- | --- |

35.

ir nobažījies par to, ka nav pieņemts rīcības plāns attiecībā uz nodarbinātību un tiek samazināti budžeta izdevumi sociālās palīdzības un aizsardzības reformu jomā; aicina Albānijas iestādes šādu rīcības plānu izstrādāt; aicina periodiski vākt statistikas datus par darba tirgu tāpat, kā to dara citās pievienošanās valstīs, un atbilstoši Eiropas Savienības Statistikas biroja prasībām, lai varētu labāk novērot un salīdzināt nodarbinātības situāciju Albānijā;

| 36. | aicina iestādes turpināt uzlabot izturēšanos pret aizturētām personām un ieslodzītajiem atbilstoši Albānijas ombuda ieteikumiem un starptautiskajām cilvēktiesību normām, tādēļ ka joprojām tiek saņemtas ziņas par nežēlīgas izturēšanās gadījumiem; uzsver nepieciešamību samazināt pirmstiesas apcietinājuma termiņu attiecībā uz zema riska pārkāpējiem un jauniešiem un pauž dziļu nosodījumu par jauniešu ilgo pirmstiesas apcietinājumu un šīs sankcijas pārmērīgo lietojumu, tostarp iestādēs, kas nav piemērotas jauniešu reintegrācijai; mudina pieņemt jauniešu tiesiskuma stratēģiju un ar to saistīto rīcības plānu, ar ko novērš tiesībās un praksē pastāvošos trūkumus, ievērojot starptautiskos standartus un citās Eiropas valstīs piekopto paraugpraksi; |
| --- | --- |

36.

aicina iestādes turpināt uzlabot izturēšanos pret aizturētām personām un ieslodzītajiem atbilstoši Albānijas ombuda ieteikumiem un starptautiskajām cilvēktiesību normām, tādēļ ka joprojām tiek saņemtas ziņas par nežēlīgas izturēšanās gadījumiem; uzsver nepieciešamību samazināt pirmstiesas apcietinājuma termiņu attiecībā uz zema riska pārkāpējiem un jauniešiem un pauž dziļu nosodījumu par jauniešu ilgo pirmstiesas apcietinājumu un šīs sankcijas pārmērīgo lietojumu, tostarp iestādēs, kas nav piemērotas jauniešu reintegrācijai; mudina pieņemt jauniešu tiesiskuma stratēģiju un ar to saistīto rīcības plānu, ar ko novērš tiesībās un praksē pastāvošos trūkumus, ievērojot starptautiskos standartus un citās Eiropas valstīs piekopto paraugpraksi;

| 37. | uzsver, cik svarīgi ir precizēt īpašumtiesības un pilnībā īstenot valsts stratēģiju un rīcības plānu attiecībā uz šīm tiesībām; uzsver vajadzību šajā procesā visaptveroši apspriesties ar visām ieinteresētajām personām; aicina Komisiju nodrošināt atbalstu stratēģijas un rīcības plāna īstenošanā; |
| --- | --- |

37.

uzsver, cik svarīgi ir precizēt īpašumtiesības un pilnībā īstenot valsts stratēģiju un rīcības plānu attiecībā uz šīm tiesībām; uzsver vajadzību šajā procesā visaptveroši apspriesties ar visām ieinteresētajām personām; aicina Komisiju nodrošināt atbalstu stratēģijas un rīcības plāna īstenošanā;

| 38. | aicina valdību un visas atbildīgās struktūras darīt visu iespējamo, lai stingri piemērotu visus kritērijus un pasākumus, kas ir obligāti nolūkā panākt bezvīzu režīmu ceļošanai uz Šengenas nolīguma valstīm; uzskata par nepieciešamu, lai iedzīvotāji tiktu pienācīgi informēti par bezvīzu režīma ierobežojumiem nolūkā novērst jebkādu ceļošanas brīvības un vīzas prasības atcelšanas politikas ļaunprātīgu izmantošanu; konstatē, ka vīzas prasības atcelšana bija viens no lielākajiem sasniegumiem valsts pēdējā laika virzībā uz dalību ES; |
| --- | --- |

38.

aicina valdību un visas atbildīgās struktūras darīt visu iespējamo, lai stingri piemērotu visus kritērijus un pasākumus, kas ir obligāti nolūkā panākt bezvīzu režīmu ceļošanai uz Šengenas nolīguma valstīm; uzskata par nepieciešamu, lai iedzīvotāji tiktu pienācīgi informēti par bezvīzu režīma ierobežojumiem nolūkā novērst jebkādu ceļošanas brīvības un vīzas prasības atcelšanas politikas ļaunprātīgu izmantošanu; konstatē, ka vīzas prasības atcelšana bija viens no lielākajiem sasniegumiem valsts pēdējā laika virzībā uz dalību ES;

Sociāli ekonomiskās reformas

| 39. | aicina valdību sākt un īstenot strukturālās reformas un reformas attiecībā uz tiesiskumu – tā vājā situācija cita starpā kavē panākt līgumu piemērojamību —, lai saglabātu makroekonomisko stabilitāti un uzlabotu tādu tautsaimniecisko vidi, kas veicina ieguldījumus, ekonomisko izaugsmi un ilgtspējīgu ekonomisko attīstību, kura apmierina iedzīvotāju intereses; mudina valdību arī turpmāk pievērsties jautājumam par īpašumtiesībām, uzlabot nodokļu iekasēšanas sistēmu, koncentrēt uzmanību uz infrastruktūru un cilvēkresursiem un cīnīties pret apjomīgo ēnu ekonomiku un neregulēto darba tirgu, kuri kavē valsts sociālo kohēziju un ekonomikas perspektīvas; |
| --- | --- |

39.

aicina valdību sākt un īstenot strukturālās reformas un reformas attiecībā uz tiesiskumu – tā vājā situācija cita starpā kavē panākt līgumu piemērojamību —, lai saglabātu makroekonomisko stabilitāti un uzlabotu tādu tautsaimniecisko vidi, kas veicina ieguldījumus, ekonomisko izaugsmi un ilgtspējīgu ekonomisko attīstību, kura apmierina iedzīvotāju intereses; mudina valdību arī turpmāk pievērsties jautājumam par īpašumtiesībām, uzlabot nodokļu iekasēšanas sistēmu, koncentrēt uzmanību uz infrastruktūru un cilvēkresursiem un cīnīties pret apjomīgo ēnu ekonomiku un neregulēto darba tirgu, kuri kavē valsts sociālo kohēziju un ekonomikas perspektīvas;

| 40. | aicina nodrošināt lielākus panākumus vides aizsardzības un klimata pārmaiņu problēmu risināšanas jomā, pilnīgu vides regulējuma īstenošanu un ciešāku reģionālo sadarbību, lai veicinātu vides ilgtspēju; aicina valdību noteikt par prioritāti Albānijas unikālo dabas ainavu un paātrināt saskaņošanu ar ES tiesību normām gaisa un ūdens kvalitātes, atkritumu apsaimniekošanas un rūpnieciskā piesārņojuma kontroles jomā; mudina valdību izstrādāt atjaunojamo enerģijas avotu politiku, efektīvāk risināt atkritumu apsaimniekošanas problēmu un problēmu, kas attiecas uz nelegālu atkritumu importu, un attīstīt vides ziņā ilgtspējīgu tūrismu; mudina iestādes pilnībā īstenot atkritumu apsaimniekošanas valsts plānu un izveidot pārredzamu un labi darbojošos atkritumu uzraudzības infrastruktūru ciešā sadarbībā ar vietējiem un valsts pilsoniskās sabiedrības operatoriem un organizācijām; |
| --- | --- |

40.

aicina nodrošināt lielākus panākumus vides aizsardzības un klimata pārmaiņu problēmu risināšanas jomā, pilnīgu vides regulējuma īstenošanu un ciešāku reģionālo sadarbību, lai veicinātu vides ilgtspēju; aicina valdību noteikt par prioritāti Albānijas unikālo dabas ainavu un paātrināt saskaņošanu ar ES tiesību normām gaisa un ūdens kvalitātes, atkritumu apsaimniekošanas un rūpnieciskā piesārņojuma kontroles jomā; mudina valdību izstrādāt atjaunojamo enerģijas avotu politiku, efektīvāk risināt atkritumu apsaimniekošanas problēmu un problēmu, kas attiecas uz nelegālu atkritumu importu, un attīstīt vides ziņā ilgtspējīgu tūrismu; mudina iestādes pilnībā īstenot atkritumu apsaimniekošanas valsts plānu un izveidot pārredzamu un labi darbojošos atkritumu uzraudzības infrastruktūru ciešā sadarbībā ar vietējiem un valsts pilsoniskās sabiedrības operatoriem un organizācijām;

| 41. | aicina nodrošināt lielākus panākumus vides aizsardzības un klimata pārmaiņu problēmu risināšanas jomā, pilnīgu vides regulējuma īstenošanu un ciešāku reģionālo sadarbību, lai veicinātu vides ilgtspēju; aicina valdību noteikt par prioritāti Albānijas unikālo dabas ainavu un paātrināt saskaņošanu ar ES tiesību normām gaisa un ūdens kvalitātes, atkritumu apsaimniekošanas un rūpnieciskā piesārņojuma kontroles jomā; mudina valdību izstrādāt atjaunojamo enerģijas avotu politiku, efektīvāk risināt atkritumu apsaimniekošanas problēmu un attīstīt vides ziņā ilgtspējīgu tūrismu; mudina iestādes pilnībā īstenot atkritumu apsaimniekošanas valsts plānu un izveidot pārredzamu un labi darbojošos atkritumu uzraudzības infrastruktūru; |
| --- | --- |

41.

aicina nodrošināt lielākus panākumus vides aizsardzības un klimata pārmaiņu problēmu risināšanas jomā, pilnīgu vides regulējuma īstenošanu un ciešāku reģionālo sadarbību, lai veicinātu vides ilgtspēju; aicina valdību noteikt par prioritāti Albānijas unikālo dabas ainavu un paātrināt saskaņošanu ar ES tiesību normām gaisa un ūdens kvalitātes, atkritumu apsaimniekošanas un rūpnieciskā piesārņojuma kontroles jomā; mudina valdību izstrādāt atjaunojamo enerģijas avotu politiku, efektīvāk risināt atkritumu apsaimniekošanas problēmu un attīstīt vides ziņā ilgtspējīgu tūrismu; mudina iestādes pilnībā īstenot atkritumu apsaimniekošanas valsts plānu un izveidot pārredzamu un labi darbojošos atkritumu uzraudzības infrastruktūru;

| 42. | pauž nopietnas bažas par augsto bezdarba līmeni, pat ja tas ir krities salīdzinājumā ar agrāko situāciju, kā arī to, ka joprojām liels skaits albāņu dzīvo zem nabadzības robežas; mudina valdību veikt visu iespējamo, lai risinātu ārkārtējas nabadzības problēmu un radītu sociālās aizsardzības sistēmu finansiāli vājākajiem un lielākajās grūtībās nonākušajiem iedzīvotājiem, ieskaitot mazaizsargātas grupas kā bērni, personas ar invaliditāti un minoritātes; uzskata par būtisku, lai viņi varētu līdzvērtīgi saņemt izglītību, veselības aprūpi, mājokli un valsts pakalpojumus; |
| --- | --- |

42.

pauž nopietnas bažas par augsto bezdarba līmeni, pat ja tas ir krities salīdzinājumā ar agrāko situāciju, kā arī to, ka joprojām liels skaits albāņu dzīvo zem nabadzības robežas; mudina valdību veikt visu iespējamo, lai risinātu ārkārtējas nabadzības problēmu un radītu sociālās aizsardzības sistēmu finansiāli vājākajiem un lielākajās grūtībās nonākušajiem iedzīvotājiem, ieskaitot mazaizsargātas grupas kā bērni, personas ar invaliditāti un minoritātes; uzskata par būtisku, lai viņi varētu līdzvērtīgi saņemt izglītību, veselības aprūpi, mājokli un valsts pakalpojumus;

| 43. | iesaka mūsdienīgus valsts ieguldījumus, lai veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi un samazinātu bezdarbu; pauž pārliecību, ka visaptveroša valsts ieguldījumu programma arī palīdzēs izmantot Albānijas jauno absolventu potenciālu; aicina valdību arī turpmāk noteikt pasākumus un tiesību normas, ar kuriem tiek veicināta nodarbinātība un izaugsme; |
| --- | --- |

43.

iesaka mūsdienīgus valsts ieguldījumus, lai veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi un samazinātu bezdarbu; pauž pārliecību, ka visaptveroša valsts ieguldījumu programma arī palīdzēs izmantot Albānijas jauno absolventu potenciālu; aicina valdību arī turpmāk noteikt pasākumus un tiesību normas, ar kuriem tiek veicināta nodarbinātība un izaugsme;

| 44. | pauž bažas par bijušo politisko ieslodzīto stāvokli, no kuriem daži nesen devās demonstrācijās; aicina kompetentās iestādes pilnībā īstenot likumu par kompensācijām bijušajiem politiskajiem ieslodzītajiem; |
| --- | --- |

44.

pauž bažas par bijušo politisko ieslodzīto stāvokli, no kuriem daži nesen devās demonstrācijās; aicina kompetentās iestādes pilnībā īstenot likumu par kompensācijām bijušajiem politiskajiem ieslodzītajiem;

Reģionālās un starptautiskās sadarbības veicināšana

| 45. | uzteic Albāniju par labu kaimiņattiecību veicināšanu; atkārtoti pauž pārliecību, ka ir pilnībā jārespektē robežas Rietumbalkānos, un aicina Albāniju un visas attiecīgās puses atturēties no jebkādas rīcības, kas varētu izraisīt reģionālu spriedzi; atzinīgi vērtē valdības politiku attiecībā uz albāņu kopienām kaimiņvalstīs, jo īpaši attiecībā uz ieteikšanu tām problēmu risināšanā sadarboties ar to attiecīgajām valdībām; |
| --- | --- |

45.

uzteic Albāniju par labu kaimiņattiecību veicināšanu; atkārtoti pauž pārliecību, ka ir pilnībā jārespektē robežas Rietumbalkānos, un aicina Albāniju un visas attiecīgās puses atturēties no jebkādas rīcības, kas varētu izraisīt reģionālu spriedzi; atzinīgi vērtē valdības politiku attiecībā uz albāņu kopienām kaimiņvalstīs, jo īpaši attiecībā uz ieteikšanu tām problēmu risināšanā sadarboties ar to attiecīgajām valdībām;

| 46. | aicina Albāniju atcelt ar Amerikas Savienotajām Valstīm noslēgto divpusējo nolīgumu par imunitāti, jo tas neatbilst ES politikai par Starptautisko Krimināltiesu (ICC) un mazina Romas statūtu viengabalainību, un aicina arī turpmāk atbalstīt ICC un ar to ātri un pilnībā sadarboties; |
| --- | --- |

46.

aicina Albāniju atcelt ar Amerikas Savienotajām Valstīm noslēgto divpusējo nolīgumu par imunitāti, jo tas neatbilst ES politikai par Starptautisko Krimināltiesu (ICC) un mazina Romas statūtu viengabalainību, un aicina arī turpmāk atbalstīt ICC un ar to ātri un pilnībā sadarboties;

o

o o

| 47. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Albānijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

47.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Albānijas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV L 80, 19.3.2008., 1. lpp.

(2)  OV C 351 E, 2.12.2011., 85. lpp.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/142 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/142

---

P7_TA(2012)0509

ES tērauda rūpniecība

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par ES tērauda rūpniecību (2012/2833(RSP))

(2015/C 434/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, kura sākotne meklējama EOTK līgumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, kura sākotne meklējama EOTK līgumā,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par tērauda rūpniecību un ES uzņēmumu restrukturizāciju, pārcelšanu un slēgšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par tērauda rūpniecību un ES uzņēmumu restrukturizāciju, pārcelšanu un slēgšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Kopienas Hartu par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Kopienas Hartu par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām;

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 2. februāra paziņojumu “Aktuālo jautājumu risināšana preču tirgu un izejvielu jomā” (COM(2011)0025), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 2. februāra paziņojumu “Aktuālo jautājumu risināšana preču tirgu un izejvielu jomā” (COM(2011)0025),

| — | ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī Reģionu komitejai “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai” (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī Reģionu komitejai “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai” (COM(2012)0582),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par ES tērauda rūpniecību (O-000184/2012 – B7-0368/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par ES tērauda rūpniecību (O-000184/2012 – B7-0368/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā pēc EOTK līguma termiņa beigām ogļu un tērauda nozares tiek reglamentētas ar ES līguma noteikumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc EOTK līguma termiņa beigām ogļu un tērauda nozares tiek reglamentētas ar ES līguma noteikumiem;

| B. | tā kā viens no Eiropas Savienības mērķiem ir atbalstīt rūpniecību un padarīt to konkurētspējīgu, ilgtspējīgu un piemēroties spējīgu mainīgajiem Eiropas tirgus un citu tirgu apstākļiem, jo tas ir izšķiroši svarīgi, lai Eiropā nodrošinātu izaugsmi un labklājību; |
| --- | --- |

B.

tā kā viens no Eiropas Savienības mērķiem ir atbalstīt rūpniecību un padarīt to konkurētspējīgu, ilgtspējīgu un piemēroties spējīgu mainīgajiem Eiropas tirgus un citu tirgu apstākļiem, jo tas ir izšķiroši svarīgi, lai Eiropā nodrošinātu izaugsmi un labklājību;

| C. | tā kā Eiropas tērauda rūpniecību negatīvi ietekmē pieprasījuma būtiska samazināšanās, kā rezultātā pakāpeniski tiek zaudētas darba vietas un konkurētspēja, |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas tērauda rūpniecību negatīvi ietekmē pieprasījuma būtiska samazināšanās, kā rezultātā pakāpeniski tiek zaudētas darba vietas un konkurētspēja,

| D. | tā kā tērauda rūpniecība ir stratēģiski svarīga ES ekonomikai un tā kā tas ir visas Eiropas Savienības interesēs – saglabāt darbības, kas veido tās rūpniecisko satvaru, kā arī ar iekšzemes ražošanu nodrošināt piegādes pasūtījumu drošumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā tērauda rūpniecība ir stratēģiski svarīga ES ekonomikai un tā kā tas ir visas Eiropas Savienības interesēs – saglabāt darbības, kas veido tās rūpniecisko satvaru, kā arī ar iekšzemes ražošanu nodrošināt piegādes pasūtījumu drošumu;

| E. | tā kā konkurētspējīga Eiropas tērauda rūpniecība ir attīstības un vērtību radīšanas stūrakmens daudzām galvenajām rūpniecības nozarēm, piemēram, automobiļu rūpniecībai, būvniecībai un mašīnbūvei; |
| --- | --- |

E.

tā kā konkurētspējīga Eiropas tērauda rūpniecība ir attīstības un vērtību radīšanas stūrakmens daudzām galvenajām rūpniecības nozarēm, piemēram, automobiļu rūpniecībai, būvniecībai un mašīnbūvei;

| F. | tā kā tērauda rūpniecība saskaras ar smagām problēmām, piemēram, būtisku pieprasījuma samazināšanos, tādu trešo valstu importa spēcīgu konkurenci, kurām ir atšķirīgi noteikumi un standarti, grūtībām piekļūt izejmateriāliem un augstākām izmaksām, kā rezultātā ir notikusi restrukturizācija, uzņēmumu apvienošanās un zaudētas darba vietas; |
| --- | --- |

F.

tā kā tērauda rūpniecība saskaras ar smagām problēmām, piemēram, būtisku pieprasījuma samazināšanos, tādu trešo valstu importa spēcīgu konkurenci, kurām ir atšķirīgi noteikumi un standarti, grūtībām piekļūt izejmateriāliem un augstākām izmaksām, kā rezultātā ir notikusi restrukturizācija, uzņēmumu apvienošanās un zaudētas darba vietas;

| G. | tā kā darba vietu skaits tērauda nozarē ir samazinājies no 1 miljona 1970. gadā līdz aptuveni 3 69  000 darba vietu 2012. gadā un tā kā saistītajās nozarēs nodarbinātie ir skaitāmi miljonos; |
| --- | --- |

G.

tā kā darba vietu skaits tērauda nozarē ir samazinājies no 1 miljona 1970. gadā līdz aptuveni 3 69  000 darba vietu 2012. gadā un tā kā saistītajās nozarēs nodarbinātie ir skaitāmi miljonos;

| H. | tā kā saskaņā ar Komisijas publicētajiem datiem ES tērauda eksporta apjoms 2010. gadā bija 33,7 miljoni tonnu (EUR 32 miljardi), lielākie ES eksporta tirgi bija Turcija, ASV, Alžīrija, Šveice, Krievija un Indija, bet ES tērauda imports 2010. gadā sasniedza 26,8 miljonus tonnu (EUR 18 miljardi), lielākie importa avoti bija Krievija, Ukraina, Ķīna, Turcija, Dienvidkoreja, Šveice un Serbija; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar Komisijas publicētajiem datiem ES tērauda eksporta apjoms 2010. gadā bija 33,7 miljoni tonnu (EUR 32 miljardi), lielākie ES eksporta tirgi bija Turcija, ASV, Alžīrija, Šveice, Krievija un Indija, bet ES tērauda imports 2010. gadā sasniedza 26,8 miljonus tonnu (EUR 18 miljardi), lielākie importa avoti bija Krievija, Ukraina, Ķīna, Turcija, Dienvidkoreja, Šveice un Serbija;

| I. | tā kā pašreizējā krīze rada neizmērojamu sociālo spriedzi darbiniekiem un skartajiem reģioniem un tā kā uzņēmumiem, kas veic restrukturizāciju, būtu jārīkojas sociāli atbildīgi, jo pieredze rāda, ka veiksmīga restrukturizācija nav iespējama bez pienācīga sociālā dialoga; |
| --- | --- |

I.

tā kā pašreizējā krīze rada neizmērojamu sociālo spriedzi darbiniekiem un skartajiem reģioniem un tā kā uzņēmumiem, kas veic restrukturizāciju, būtu jārīkojas sociāli atbildīgi, jo pieredze rāda, ka veiksmīga restrukturizācija nav iespējama bez pienācīga sociālā dialoga;

| J. | tā kā augsto tehnoloģiju nozares ir paraugs tehnoloģiskajai zinātībai, kā tas jau ir apliecināts tērauda nozarē, tāpēc tās ir jāsaglabā, nekavējoties rīkojoties, lai novērstu to pārcelšanu uz valstīm ārpus ES, |
| --- | --- |

J.

tā kā augsto tehnoloģiju nozares ir paraugs tehnoloģiskajai zinātībai, kā tas jau ir apliecināts tērauda nozarē, tāpēc tās ir jāsaglabā, nekavējoties rīkojoties, lai novērstu to pārcelšanu uz valstīm ārpus ES,

| 1. | prasa Komisijai tuvākajā laikā nodrošināt skaidru pārskatu par situāciju attiecībā uz galvenajām pārmaiņām Eiropas tērauda rūpniecībā; uzsver, ka ir svarīgi, lai Komisija uzraudzītu notikumu gaitu nolūkā aizsargāt Eiropas rūpniecisko mantojumu un iesaistīto darbaspēku; |
| --- | --- |

1.

prasa Komisijai tuvākajā laikā nodrošināt skaidru pārskatu par situāciju attiecībā uz galvenajām pārmaiņām Eiropas tērauda rūpniecībā; uzsver, ka ir svarīgi, lai Komisija uzraudzītu notikumu gaitu nolūkā aizsargāt Eiropas rūpniecisko mantojumu un iesaistīto darbaspēku;

| 2. | atgādina, ka pēc EOTK līguma termiņa beigām Komisija ir pilnvarota risināt ekonomiskās un sociālās problēmas, ko rada notikumu attīstība Eiropas tērauda rūpniecībā un aicina Komisiju ņemt vērā EOTK pozitīvo pieredzi un izveidot trīspusēju struktūru (arodbiedrības, nozare un Komisija), lai kopīgi strādātu pie Eiropas tērauda rūpniecības turpmākās attīstības un nodrošinātu savlaicīgu situācijas paredzēšanu, apspriešanos un informācijas sniegšanu darbiniekiem, kā arī lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību direktīvas par Eiropas Uzņēmumu padomi tiesiskajām prasībām (1); |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka pēc EOTK līguma termiņa beigām Komisija ir pilnvarota risināt ekonomiskās un sociālās problēmas, ko rada notikumu attīstība Eiropas tērauda rūpniecībā un aicina Komisiju ņemt vērā EOTK pozitīvo pieredzi un izveidot trīspusēju struktūru (arodbiedrības, nozare un Komisija), lai kopīgi strādātu pie Eiropas tērauda rūpniecības turpmākās attīstības un nodrošinātu savlaicīgu situācijas paredzēšanu, apspriešanos un informācijas sniegšanu darbiniekiem, kā arī lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību direktīvas par Eiropas Uzņēmumu padomi tiesiskajām prasībām (1);

| 3. | aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt vidēja termiņa un ilgtermiņa iniciatīvas tērauda rūpniecības un ar to saistīto nozaru atbalstam un saglabāšanai; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt vidēja termiņa un ilgtermiņa iniciatīvas tērauda rūpniecības un ar to saistīto nozaru atbalstam un saglabāšanai;

| 4. | mudina Komisiju veltīt vairāk uzmanības rūpniecības politikai, lai atdzīvinātu Eiropas tērauda rūpniecības konkurētspēju globālajā tirgū, lai nodrošinātu efektīvus līdzvērtīgas konkurences apstākļus, vienlaikus garantējot augstu sociālo un vides standartu ievērošanu ES, kā arī strādājot pie tā, lai panāktu savstarpīgumu trešās valstīs; |
| --- | --- |

4.

mudina Komisiju veltīt vairāk uzmanības rūpniecības politikai, lai atdzīvinātu Eiropas tērauda rūpniecības konkurētspēju globālajā tirgū, lai nodrošinātu efektīvus līdzvērtīgas konkurences apstākļus, vienlaikus garantējot augstu sociālo un vides standartu ievērošanu ES, kā arī strādājot pie tā, lai panāktu savstarpīgumu trešās valstīs;

| 5. | uzskata, ka Eiropas ekonomikas atlabšana ir atkarīga arī no spēcīgas rūpniecības nozares; norāda, ka tērauda rūpniecība ir izšķiroši svarīga, lai nodrošinātu to stratēģiski nozīmīgo saistīto nozaru konkurētspēju, kuras cietīs no Eiropas tērauda rūpniecības sarukšanas un kļūs atkarīgas no trešo valstu importa, kas padarīs tās neaizsargātas; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka Eiropas ekonomikas atlabšana ir atkarīga arī no spēcīgas rūpniecības nozares; norāda, ka tērauda rūpniecība ir izšķiroši svarīga, lai nodrošinātu to stratēģiski nozīmīgo saistīto nozaru konkurētspēju, kuras cietīs no Eiropas tērauda rūpniecības sarukšanas un kļūs atkarīgas no trešo valstu importa, kas padarīs tās neaizsargātas;

| 6. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu līdz 2013. gada jūnijam izstrādāt Eiropas Rīcības plānu tērauda rūpniecībai, bet uzsver, ka to vajadzētu iesniegt, cik drīz vien iespējams; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu līdz 2013. gada jūnijam izstrādāt Eiropas Rīcības plānu tērauda rūpniecībai, bet uzsver, ka to vajadzētu iesniegt, cik drīz vien iespējams;

| 7. | aicina Komisiju pārskatīt savu lēmumu pēc 2012. gada 31. decembra nepagarināt iepriekšējas uzraudzības sistēmas darbību attiecībā uz tērauda izstrādājumu un tērauda cauruļu importu, kas noteikta ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1241/2009 (2), un iekļaut šo sistēmu rīcības plānā; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju pārskatīt savu lēmumu pēc 2012. gada 31. decembra nepagarināt iepriekšējas uzraudzības sistēmas darbību attiecībā uz tērauda izstrādājumu un tērauda cauruļu importu, kas noteikta ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1241/2009 (2), un iekļaut šo sistēmu rīcības plānā;

| 8. | mudina Komisiju paredzēt savā rīcības plānā visu pieejamo ES instrumentu mobilizāciju, piemēram, pastiprinātu pētniecību, izstrādi un inovāciju, jo īpaši energoefektivitātes un resursu efektīvas izmantošanas jomās, mērķtiecīgus Eiropas Investīciju bankas ieguldījumus, aktīvus politikas virzienus attiecībā uz darbinieku iemaņām, pārkvalificēšanos un atkārtotu apmācību, kā arī paredzēt ES finanšu instrumentu, piemēram, Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda iespējamu izmantošanu nepieciešamības gadījumā, kā arī citas iniciatīvas, kas palīdzētu nozarei saņemt ieguldījumus un veikt modernizāciju; |
| --- | --- |

8.

mudina Komisiju paredzēt savā rīcības plānā visu pieejamo ES instrumentu mobilizāciju, piemēram, pastiprinātu pētniecību, izstrādi un inovāciju, jo īpaši energoefektivitātes un resursu efektīvas izmantošanas jomās, mērķtiecīgus Eiropas Investīciju bankas ieguldījumus, aktīvus politikas virzienus attiecībā uz darbinieku iemaņām, pārkvalificēšanos un atkārtotu apmācību, kā arī paredzēt ES finanšu instrumentu, piemēram, Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda iespējamu izmantošanu nepieciešamības gadījumā, kā arī citas iniciatīvas, kas palīdzētu nozarei saņemt ieguldījumus un veikt modernizāciju;

| 9. | uzskata, ka šajā Rīcības plānā ir jāparedz arī veidi, kā risināt un mazināt problēmas, kas saistītas ar enerģijas un izejmateriālu augstajām izmaksām, kuras apdraud tērauda rūpniecības konkurētspēju; šajā sakarā uzsver, ka energoefektivitāte un resursu efektīva izmantošana var būtiski samazināt izmaksas, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē Eiropas publisko–privāto partnerību SPIRE, bet tomēr mudina Komisiju un pašu tērauda nozari turpināt izskatīt pieejamās iespējas, veicināt uzņēmumu konsorciju veidošanu un atbalstīt slēgtā cikla ražošanas sistēmas, kuru mērķis ir atgūt un atkārtoti izmantot metāllūžņus, ņemot vērā pašreizējās un nākotnē paredzamās izejmateriālu piegādes problēmas; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka šajā Rīcības plānā ir jāparedz arī veidi, kā risināt un mazināt problēmas, kas saistītas ar enerģijas un izejmateriālu augstajām izmaksām, kuras apdraud tērauda rūpniecības konkurētspēju; šajā sakarā uzsver, ka energoefektivitāte un resursu efektīva izmantošana var būtiski samazināt izmaksas, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē Eiropas publisko–privāto partnerību SPIRE, bet tomēr mudina Komisiju un pašu tērauda nozari turpināt izskatīt pieejamās iespējas, veicināt uzņēmumu konsorciju veidošanu un atbalstīt slēgtā cikla ražošanas sistēmas, kuru mērķis ir atgūt un atkārtoti izmantot metāllūžņus, ņemot vērā pašreizējās un nākotnē paredzamās izejmateriālu piegādes problēmas;

| 10. | aicina Komisiju ņemt vērā tērauda rūpniecību pašreiz veiktajā spēkā esošo valsts atbalsta noteikumu pārskatīšanā, kā arī izvērtēt iespējas ieviest kvalitātes sertifikātus ar tēraudu saistītajiem izstrādājumiem; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju ņemt vērā tērauda rūpniecību pašreiz veiktajā spēkā esošo valsts atbalsta noteikumu pārskatīšanā, kā arī izvērtēt iespējas ieviest kvalitātes sertifikātus ar tēraudu saistītajiem izstrādājumiem;

| 11. | aicina Komisiju uzraudzīt restrukturizācijas vai pārcelšanas darbības un ikvienā gadījumā nodrošināt, ka tās tiek veiktas, stingri ievērojot Savienības tiesību aktus konkurences jomā; uzskata, ka jāuzrauga arī iespējami monopolstāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas gadījumi; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju uzraudzīt restrukturizācijas vai pārcelšanas darbības un ikvienā gadījumā nodrošināt, ka tās tiek veiktas, stingri ievērojot Savienības tiesību aktus konkurences jomā; uzskata, ka jāuzrauga arī iespējami monopolstāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas gadījumi;

| 12. | atzinīgi vērtē tādus projektus, kā UNCLOS (tērauda ražošanas ar ārkārtīgi zemām CO2 emisijām) konsorciju, kas ir paraugs novatoriskas pētniecības un izstrādes iniciatīvai, lai palīdzētu tērauda nozarei samazināt CO2 līdz pat 50 % apjomā, un uzsver, ka nepieciešami nepārtraukti ieguldījumi pētniecībā un inovācijā, kas ir izšķiroši svarīgi šīs nozares atdzīvināšanai un atjaunošanai; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē tādus projektus, kā UNCLOS (tērauda ražošanas ar ārkārtīgi zemām CO2 emisijām) konsorciju, kas ir paraugs novatoriskas pētniecības un izstrādes iniciatīvai, lai palīdzētu tērauda nozarei samazināt CO2 līdz pat 50 % apjomā, un uzsver, ka nepieciešami nepārtraukti ieguldījumi pētniecībā un inovācijā, kas ir izšķiroši svarīgi šīs nozares atdzīvināšanai un atjaunošanai;

| 13. | aicina Komisiju cieši uzraudzīt notikumu attīstību saistībā ar uzņēmumiem Florange, Liège, Terni, Galați, Schifflange, Piombino, Câmpia Turzii, Rodange, Oțelu Roşu, Trieste, Silesia, Reşiţa, Targoviste, Călăraşi, Hunedoara, Buzău, Braila, Borlänge, Luleå, Oxelösund un visur citur, kur uzņēmumu viengabalainība ir apdraudēta, lai nodrošinātu Eiropas tērauda nozares konkurētspēju un nodrošinātu, ka tā saglabā savu nozīmīgo lomu nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju cieši uzraudzīt notikumu attīstību saistībā ar uzņēmumiem Florange, Liège, Terni, Galați, Schifflange, Piombino, Câmpia Turzii, Rodange, Oțelu Roşu, Trieste, Silesia, Reşiţa, Targoviste, Călăraşi, Hunedoara, Buzău, Braila, Borlänge, Luleå, Oxelösund un visur citur, kur uzņēmumu viengabalainība ir apdraudēta, lai nodrošinātu Eiropas tērauda nozares konkurētspēju un nodrošinātu, ka tā saglabā savu nozīmīgo lomu nodarbinātības jomā;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 254, 30.9.1994., 64. lpp.

(2)  OV L 332, 17.12.2009., 54. lpp.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/144 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/144

---

P7_TA(2012)0510

Ilgtspējīga un konkurētspējīga tērauda rūpniecība

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par jaunu ilgtspējīgu un konkurētspējīgu tēraudrūpniecību, pamatojoties saņemto lūgumrakstu (2012/2905(RSP))

(2015/C 434/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Itālijas pilsoņa lūgumrakstu Nr. 760/2007 par tērauda ražotni ILVA un dioksīna trauksmi Taranto pilsētā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Itālijas pilsoņa lūgumrakstu Nr. 760/2007 par tērauda ražotni ILVA un dioksīna trauksmi Taranto pilsētā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2011. gada 31. marta spriedumu, kurā paziņots, ka Itālija nav izpildījusi Regulā par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli noteiktās saistības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2011. gada 31. marta spriedumu, kurā paziņots, ka Itālija nav izpildījusi Regulā par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli noteiktās saistības,

| — | ņemot vērā LESD 191. panta 2. punktu un Direktīvu 2004/35/EK par atbildību vides jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 191. panta 2. punktu un Direktīvu 2004/35/EK par atbildību vides jomā,

| — | ņemot vērā apspriešanu komitejā ar attiecīgajiem lūgumraksta iesniedzējiem (līdz šim pēdējo reizi 2012. gada 9. oktobrī), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā apspriešanu komitejā ar attiecīgajiem lūgumraksta iesniedzējiem (līdz šim pēdējo reizi 2012. gada 9. oktobrī),

| — | ņemot vērā Reglamenta 202. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 202. panta 2. punktu,

| A. | tā kā lūgumraksta iesniedzēji uzstājīgi pauda bažas par ārkārtīgi pieaugušo dioksīna emisiju līmeni, ko rada Taranto pilsētā esošā tērauda ražotne ILVA, kas gan agrāk, gan vēl arvien ievērojami, kaitīgi un ilgstoši ietekmē vietējo iedzīvotāju veselību, no kuriem 20  000 ģimeņu locekļi vai nu ir bijuši nodarbināti tēraudrūpniecībā, vai arī viņu darbs ir bijis ar to saistīts, un kuras izraisītās piesārņojuma pakāpes dēļ nākas saskarties nepieņemamu un neattaisnojamu vietējo iedzīvotāju saslimšanu un hroniskām slimībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā lūgumraksta iesniedzēji uzstājīgi pauda bažas par ārkārtīgi pieaugušo dioksīna emisiju līmeni, ko rada Taranto pilsētā esošā tērauda ražotne ILVA, kas gan agrāk, gan vēl arvien ievērojami, kaitīgi un ilgstoši ietekmē vietējo iedzīvotāju veselību, no kuriem 20  000 ģimeņu locekļi vai nu ir bijuši nodarbināti tēraudrūpniecībā, vai arī viņu darbs ir bijis ar to saistīts, un kuras izraisītās piesārņojuma pakāpes dēļ nākas saskarties nepieņemamu un neattaisnojamu vietējo iedzīvotāju saslimšanu un hroniskām slimībām;

| B. | tā kā Itālijas varas iestādes, lai izvairītos no turpmāka piesārņojuma, nesen slēdza daļu tērauda ražotnes ILVA un tā kā varas iestādēm un pašreizējiem ražotnes īpašniekiem ir jāievēro juridiskās saistības ievērojami samazināt kaitīgās emisijas; |
| --- | --- |

B.

tā kā Itālijas varas iestādes, lai izvairītos no turpmāka piesārņojuma, nesen slēdza daļu tērauda ražotnes ILVA un tā kā varas iestādēm un pašreizējiem ražotnes īpašniekiem ir jāievēro juridiskās saistības ievērojami samazināt kaitīgās emisijas;

| C. | tā kā nedrošā un bīstamā situācija tērauda ražotnē ILVA izraisa arī nopietnu vides kaitējumu un tās stāvokļa pasliktināšanos, nopietnas sociālas un ekonomiskas problēmas Dienviditālijā un tā kā šās ražotnes privatizācija nesniedza nekādu šās nozares vides drošības uzlabojumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā nedrošā un bīstamā situācija tērauda ražotnē ILVA izraisa arī nopietnu vides kaitējumu un tās stāvokļa pasliktināšanos, nopietnas sociālas un ekonomiskas problēmas Dienviditālijā un tā kā šās ražotnes privatizācija nesniedza nekādu šās nozares vides drošības uzlabojumu;

| D. | tā kā tēraudrūpniecība, kurā ir apmēram 3 60  000 nodarbinātie, ir būtiska Eiropas Savienības ekonomikas nozare un tā kā Eiropas Parlaments ir atbildīgs un tam ir pienākums skaidri apliecināt solidaritāti ar tērauda ražotnes ILVA darbiniekiem un to ģimenēm, kuras skar šī absolūti nepieņemamā situācija; |
| --- | --- |

D.

tā kā tēraudrūpniecība, kurā ir apmēram 3 60  000 nodarbinātie, ir būtiska Eiropas Savienības ekonomikas nozare un tā kā Eiropas Parlaments ir atbildīgs un tam ir pienākums skaidri apliecināt solidaritāti ar tērauda ražotnes ILVA darbiniekiem un to ģimenēm, kuras skar šī absolūti nepieņemamā situācija;

| E. | tā kā, īstenojot ES rūpniecības politiku, ir stratēģiski svarīgi novērst turpmāku tērauda rūpnīcu un ražošanas pārcelšanu uz valstīm ārpus ES un garantēt darbaspēka drošību un tā kā, īstenojot ES rūpniecības politiku, ir tikpat būtiski panākt, lai piesārņotājs maksā un tiek paaugstināts un nepieciešamības gadījumā atjaunots ekoloģiskais līdzsvars, kā tas noteikts LESD 191. panta 2. punktā un Direktīvā 2004/35/EK par atbildību vides jomā, |
| --- | --- |

E.

tā kā, īstenojot ES rūpniecības politiku, ir stratēģiski svarīgi novērst turpmāku tērauda rūpnīcu un ražošanas pārcelšanu uz valstīm ārpus ES un garantēt darbaspēka drošību un tā kā, īstenojot ES rūpniecības politiku, ir tikpat būtiski panākt, lai piesārņotājs maksā un tiek paaugstināts un nepieciešamības gadījumā atjaunots ekoloģiskais līdzsvars, kā tas noteikts LESD 191. panta 2. punktā un Direktīvā 2004/35/EK par atbildību vides jomā,

| 1. | aicina Komisiju un Padomi izstrādāt jaunu politiku attiecībā uz tēraudrūpniecību, kas sekmētu izaugsmi un nodarbinātību ekonomikas krīzes apstākļos un negatīvi neietekmētu ES pilsoņu un iedzīvotāju veselību un drošību; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju un Padomi izstrādāt jaunu politiku attiecībā uz tēraudrūpniecību, kas sekmētu izaugsmi un nodarbinātību ekonomikas krīzes apstākļos un negatīvi neietekmētu ES pilsoņu un iedzīvotāju veselību un drošību;

| 2. | aicina Komisiju un Padomi sadarboties arī ar visām iesaistītajām pusēm ar nolūku nodrošināt, lai šī politika ekonomikā noteiktos mērķus pēc iespējas saskaņoti saistītu ar sociālajām vides prioritātēm, veidojot mūsdienīgu, konkurētspējīgu un ilgtspējīgu Eiropas tērauda ražošanu, kas pilnībā atbilstu ES tiesību aktiem vides jomā; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju un Padomi sadarboties arī ar visām iesaistītajām pusēm ar nolūku nodrošināt, lai šī politika ekonomikā noteiktos mērķus pēc iespējas saskaņoti saistītu ar sociālajām vides prioritātēm, veidojot mūsdienīgu, konkurētspējīgu un ilgtspējīgu Eiropas tērauda ražošanu, kas pilnībā atbilstu ES tiesību aktiem vides jomā;

| 3. | aicina Itālijas varas iestādes nekavējoties nodrošināt tērauda ražotnes piesārņotās vides atveseļošanu, vienlaikus panākot, lai saistībā ar preventīvajiem vai stāvokļa uzlabošanas pasākumiem radušies izdevumi tiktu segti atbilstoši principam “piesārņotājs maksā”, kā tas noteikts Direktīvas 2004/35/EK par atbildību vides jomā 8. pantā; |
| --- | --- |

3.

aicina Itālijas varas iestādes nekavējoties nodrošināt tērauda ražotnes piesārņotās vides atveseļošanu, vienlaikus panākot, lai saistībā ar preventīvajiem vai stāvokļa uzlabošanas pasākumiem radušies izdevumi tiktu segti atbilstoši principam “piesārņotājs maksā”, kā tas noteikts Direktīvas 2004/35/EK par atbildību vides jomā 8. pantā;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/146 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/146

---

P7_TA(2012)0511

Stāvoklis Kongo Demokrātiskajā Republikā

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā (2012/2907(RSP))

(2015/C 434/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2000. gada jūnijā parakstīto Kotonū partnerattiecību nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada jūnijā parakstīto Kotonū partnerattiecību nolīgumu,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (1948) un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (1966), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (1948) un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (1966),

| — | ņemot vērā 1949. gadā pieņemtās Ženēvas konvencijas 3. pantu un II protokolu, kas aizliedz tūlītēju nāvessodu izpildi, izvarošanu, piespiedu rekrutēšanu un citus nežēlīgus noziegumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gadā pieņemtās Ženēvas konvencijas 3. pantu un II protokolu, kas aizliedz tūlītēju nāvessodu izpildi, izvarošanu, piespiedu rekrutēšanu un citus nežēlīgus noziegumus,

| — | ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām, kas jo īpaši aizliedz bruņotos konfliktos iesaistīt bērnus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām, kas jo īpaši aizliedz bruņotos konfliktos iesaistīt bērnus,

| — | ņemot vērā Konvencijai par bērna tiesībām pievienoto fakultatīvo protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotā konfliktā, kuru ir ratificējušas Lielo ezeru reģiona valstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvencijai par bērna tiesībām pievienoto fakultatīvo protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotā konfliktā, kuru ir ratificējušas Lielo ezeru reģiona valstis,

| — | ņemot vērā attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas, jo īpaši rezolūciju Nr. 2076 (2012), 2053 (2012), 1925 (2010) un 1856 (2008) par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR), kurās noteiktas pilnvaras ANO Stabilizācijas misijai KDR (Monusco), Drošības padomes 2012. gada 2. augusta deklarāciju un ANO ģenerālsekretāra ikmēneša ziņojumus šajā jautājumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas, jo īpaši rezolūciju Nr. 2076 (2012), 2053 (2012), 1925 (2010) un 1856 (2008) par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR), kurās noteiktas pilnvaras ANO Stabilizācijas misijai KDR (Monusco), Drošības padomes 2012. gada 2. augusta deklarāciju un ANO ģenerālsekretāra ikmēneša ziņojumus šajā jautājumā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) un 1960 (2010) par sievietēm, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) un 1960 (2010) par sievietēm, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2005. gada 24. oktobra rezolūciju Nr. 60/1 par 2005. gada Pasaules samita iznākumu, un jo īpaši tās 138.–140. punktu par pienākumu aizsargāt iedzīvotājus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2005. gada 24. oktobra rezolūciju Nr. 60/1 par 2005. gada Pasaules samita iznākumu, un jo īpaši tās 138.–140. punktu par pienākumu aizsargāt iedzīvotājus,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, ko KDR ratificēja 1982. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, ko KDR ratificēja 1982. gadā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2012. gada 19. septembra lēmumu par drošības situāciju KDR austrumu daļā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2012. gada 19. septembra lēmumu par drošības situāciju KDR austrumu daļā,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2012. gada 25. jūnija un 19. novembra sanāksmes secinājumus par situāciju KDR austrumu daļā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2012. gada 25. jūnija un 19. novembra sanāksmes secinājumus par situāciju KDR austrumu daļā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2012. gada 19. oktobra deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2012. gada 19. oktobra deklarāciju,

| — | ņemot vērā paziņojumu, kuru 2011. gada 23. jūnijā sniegusi bijusī ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāve jautājumos par seksuālo vardarbību bruņotos konfliktos Margot Wallström, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu, kuru 2011. gada 23. jūnijā sniegusi bijusī ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāve jautājumos par seksuālo vardarbību bruņotos konfliktos Margot Wallström,

| — | ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja Herman Van Rompuy2012. gada 27. septembra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja Herman Van Rompuy2012. gada 27. septembra paziņojumu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton2012. gada 7. jūnija, 12. jūnija, 10. jūlija un 23. novembra paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton2012. gada 7. jūnija, 12. jūnija, 10. jūlija un 23. novembra paziņojumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 10. decembra secinājumus par situāciju Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 10. decembra secinājumus par situāciju Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas attīstības komisāra Andra Piebalga 2011. gada 22. februāra paziņojumu “KDR – solis ceļā uz nesodāmības pārtraukšanu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas attīstības komisāra Andra Piebalga 2011. gada 22. februāra paziņojumu “KDR – solis ceļā uz nesodāmības pārtraukšanu”,

| — | ņemot vērā ES starptautiskās sadarbības, humānās palīdzības un darbības krīzes situācijās komisāres Kristalina Georgieva2012. gada 26. jūnija paziņojumu par humanitārās situācijas pasliktināšanos KDR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES starptautiskās sadarbības, humānās palīdzības un darbības krīzes situācijās komisāres Kristalina Georgieva2012. gada 26. jūnija paziņojumu par humanitārās situācijas pasliktināšanos KDR,

| — | ņemot vērā Starptautiskās konferences par Lielo ezeru reģionu (ICGLR) dalībvalstu valstu un valdību vadītāju paziņojumus par drošības situāciju KDR austrumu daļā, jo īpaši 2012. gada 24. novembra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās konferences par Lielo ezeru reģionu (ICGLR) dalībvalstu valstu un valdību vadītāju paziņojumus par drošības situāciju KDR austrumu daļā, jo īpaši 2012. gada 24. novembra paziņojumu,

| — | ņemot vērā Kinšasā 2012. gada 13. un 14. oktobrī notikušajā 14. Franciski runājošo valstu samitā pieņemto Starptautiskās Frankofonijas organizācijas rezolūciju par situāciju KDR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kinšasā 2012. gada 13. un 14. oktobrī notikušajā 14. Franciski runājošo valstu samitā pieņemto Starptautiskās Frankofonijas organizācijas rezolūciju par situāciju KDR,

| — | ņemot vērā ar rezolūciju Nr. 1533 (2004) izveidotās ANO Drošības padomes komitejas priekšsēdētāja 2012. gada 21. jūnija vēstuli Drošības padomes priekšsēdētājam par KDR, kurā tas iesniedza ekspertu grupas pagaidu ziņojumu par KDR un tā pielikumus un prasīja tos publicēt kā Padomes dokumentu (S/2012/348), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar rezolūciju Nr. 1533 (2004) izveidotās ANO Drošības padomes komitejas priekšsēdētāja 2012. gada 21. jūnija vēstuli Drošības padomes priekšsēdētājam par KDR, kurā tas iesniedza ekspertu grupas pagaidu ziņojumu par KDR un tā pielikumus un prasīja tos publicēt kā Padomes dokumentu (S/2012/348),

| — | ņemot vērā cilvēktiesību organizāciju ziņojumus par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem KDR austrumu daļā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā cilvēktiesību organizāciju ziņojumus par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem KDR austrumu daļā,

| — | ņemot vērā starp ES un KDR noslēgto Meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības (FLEGT) nolīgumu, kas stājās spēkā 2010. gada septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starp ES un KDR noslēgto Meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības (FLEGT) nolīgumu, kas stājās spēkā 2010. gada septembrī,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par KDR, jo īpaši 2012. gada 13. jūnija rezolūciju par vēlēšanu novērošanu Kongo Demokrātiskajā Republikā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par KDR, jo īpaši 2012. gada 13. jūnija rezolūciju par vēlēšanu novērošanu Kongo Demokrātiskajā Republikā (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā kopš 2012. gada aprīļa KDR bruņotie spēki (FARDC) ir rīkojuši sacelšanos valsts austrumu daļā, konkrētāk Ziemeļkivu provincē, un tā kā šīs sacelšanās laikā ātri izveidojās bruņots nemiernieku grupējums ar nosaukumu “23. marta kustība” (M23), kas pieprasīja īstenot KDR valdības un bruņotās grupas “Nacionālais tautas kongress” (CNDP) 2009. gada 23. martā Gomā parakstīto miera līgumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš 2012. gada aprīļa KDR bruņotie spēki (FARDC) ir rīkojuši sacelšanos valsts austrumu daļā, konkrētāk Ziemeļkivu provincē, un tā kā šīs sacelšanās laikā ātri izveidojās bruņots nemiernieku grupējums ar nosaukumu “23. marta kustība” (M23), kas pieprasīja īstenot KDR valdības un bruņotās grupas “Nacionālais tautas kongress” (CNDP) 2009. gada 23. martā Gomā parakstīto miera līgumu;

| B. | tā kā M23 nemiernieki ir viena no daudzajām bruņotajām grupām, tādām kā Mai-Mai grupa, Demokrātiskie Ruandas atbrīvošanas spēki (FDLR) un Ruandas hutu nemiernieki, no vienas puses, un FARDC, no otras puses, kas cīnās šajā resursiem bagātajā reģionā; |
| --- | --- |

B.

tā kā M23 nemiernieki ir viena no daudzajām bruņotajām grupām, tādām kā Mai-Mai grupa, Demokrātiskie Ruandas atbrīvošanas spēki (FDLR) un Ruandas hutu nemiernieki, no vienas puses, un FARDC, no otras puses, kas cīnās šajā resursiem bagātajā reģionā;

| C. | tā kā gandrīz septiņus mēnešus M23 nemiernieku grupa ir okupējusi lielu daļu no Ziemeļkivu provinces, tā kā šī grupa ir izveidojusi savu pārvaldi un tā kā līdz ar to šī provinces daļa pilnībā atrodas ārpus KDR kontroles, un tas rada pastāvīgu nestabilitāti un nedrošību; |
| --- | --- |

C.

tā kā gandrīz septiņus mēnešus M23 nemiernieku grupa ir okupējusi lielu daļu no Ziemeļkivu provinces, tā kā šī grupa ir izveidojusi savu pārvaldi un tā kā līdz ar to šī provinces daļa pilnībā atrodas ārpus KDR kontroles, un tas rada pastāvīgu nestabilitāti un nedrošību;

| D. | tā kā 11 dienas pēc Gomas pilsētas ieņemšanas cīņā ar ANO miera uzturētāju atbalstītajiem valdības bruņotajiem spēkiem M23 grupa šo pilsētu pameta, ievērojot reģionālā līmenī noslēgtu vienošanos; |
| --- | --- |

D.

tā kā 11 dienas pēc Gomas pilsētas ieņemšanas cīņā ar ANO miera uzturētāju atbalstītajiem valdības bruņotajiem spēkiem M23 grupa šo pilsētu pameta, ievērojot reģionālā līmenī noslēgtu vienošanos;

| E. | tā kā Ugandas pilsētā Kampalā 2012. gada 6. decembrī sākās sarunas un dialoga process starp nemiernieku grupām un Kongo valdību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Ugandas pilsētā Kampalā 2012. gada 6. decembrī sākās sarunas un dialoga process starp nemiernieku grupām un Kongo valdību;

| F. | tā kā nesenie bruņoto grupu uzbrukumi Mugunga III nometnei liecina, ka ir jāpiešķir prioritāte drošības pasākumiem un labākai humanitārās palīdzības pieejamībai iekšzemē pārvietoto personu mītnes vietās; |
| --- | --- |

F.

tā kā nesenie bruņoto grupu uzbrukumi Mugunga III nometnei liecina, ka ir jāpiešķir prioritāte drošības pasākumiem un labākai humanitārās palīdzības pieejamībai iekšzemē pārvietoto personu mītnes vietās;

| G. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas ekspertu grupa ir sniegusi pierādījumus, ka M23 nemierniekus atbalsta Ruandas valsts, sniedzot militāro nodrošinājumu, tostarp ieročus, munīciju, apmācību un karavīrus; |
| --- | --- |

G.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas ekspertu grupa ir sniegusi pierādījumus, ka M23 nemierniekus atbalsta Ruandas valsts, sniedzot militāro nodrošinājumu, tostarp ieročus, munīciju, apmācību un karavīrus;

| H. | tā kā Ugandas un Ruandas valdības ir noliegušas Apvienoto Nāciju organizācijas ekspertu grupas apsūdzības par M23 nemiernieku un Kongo austrumu daļas pilsētas Gomas ieņemšanas atbalstīšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Ugandas un Ruandas valdības ir noliegušas Apvienoto Nāciju organizācijas ekspertu grupas apsūdzības par M23 nemiernieku un Kongo austrumu daļas pilsētas Gomas ieņemšanas atbalstīšanu;

| I. | tā kā, reaģējot uz ANO ziņojumu, Amerikas Savienotās Valstis, Apvienotā Karaliste, Vācija, Nīderlande, Zviedrija un ES ir pārtraukušas sniegt noteiktu atbalstu Ruandai; |
| --- | --- |

I.

tā kā, reaģējot uz ANO ziņojumu, Amerikas Savienotās Valstis, Apvienotā Karaliste, Vācija, Nīderlande, Zviedrija un ES ir pārtraukušas sniegt noteiktu atbalstu Ruandai;

| J. | tā kā Starptautiskās konferences par Lielo ezeru reģionu (ICGLR), Dienvidāfrikas attīstības kopienas (SADC) un ES dalībvalstis ir centušās rast konstruktīvu politisku risinājumu KDR austrumu daļā valdošajam konfliktam; |
| --- | --- |

J.

tā kā Starptautiskās konferences par Lielo ezeru reģionu (ICGLR), Dienvidāfrikas attīstības kopienas (SADC) un ES dalībvalstis ir centušās rast konstruktīvu politisku risinājumu KDR austrumu daļā valdošajam konfliktam;

| K. | tā kā ICGLR dalībvalstis ir izveidojušas vienotu pārbaudes mehānismu, lai uzraudzītu bruņoto spēku pārvietošanos KDR austrumu daļā, un ir nolēmušas norīkot neitrālus starptautiskos spēkus; |
| --- | --- |

K.

tā kā ICGLR dalībvalstis ir izveidojušas vienotu pārbaudes mehānismu, lai uzraudzītu bruņoto spēku pārvietošanos KDR austrumu daļā, un ir nolēmušas norīkot neitrālus starptautiskos spēkus;

| L. | tā kā saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2053 (2012) Monusco pilnvaras ir pagarinātas līdz 2013. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2053 (2012) Monusco pilnvaras ir pagarinātas līdz 2013. gada 30. jūnijam;

| M. | tā kā KDR austrumu daļa ir cietusi no atkārtotiem nežēlīgiem noziegumiem – cilvēktiesību pārkāpumiem un kara noziegumiem, piemēram, masveida izvarošanas, tostarp sieviešu un meiteņu izvarošanas, spīdzināšanas, civiliedzīvotāju nogalināšanas un bērnu karavīru vispārējas rekrutēšanas; |
| --- | --- |

M.

tā kā KDR austrumu daļa ir cietusi no atkārtotiem nežēlīgiem noziegumiem – cilvēktiesību pārkāpumiem un kara noziegumiem, piemēram, masveida izvarošanas, tostarp sieviešu un meiteņu izvarošanas, spīdzināšanas, civiliedzīvotāju nogalināšanas un bērnu karavīru vispārējas rekrutēšanas;

| N. | tā kā seksuālās vardarbības pielietošana un plašāka izvarošanas izmantošana atstāj graujošas sekas, iznīcinot upurus fiziski un psiholoģiski, un tās ir jāuzskata par kara noziegumiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā seksuālās vardarbības pielietošana un plašāka izvarošanas izmantošana atstāj graujošas sekas, iznīcinot upurus fiziski un psiholoģiski, un tās ir jāuzskata par kara noziegumiem;

| O. | tā kā arī Kongo armija (FARDC) ir izdarījusi daudzus pārkāpumus karadarbības zonās; |
| --- | --- |

O.

tā kā arī Kongo armija (FARDC) ir izdarījusi daudzus pārkāpumus karadarbības zonās;

| P. | tā kā par cilvēktiesību pārkāpumiem un kara noziegumiem atbildīgo personu nesodīšana rada visatļautību un veicina jaunu noziegumu izdarīšanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā par cilvēktiesību pārkāpumiem un kara noziegumiem atbildīgo personu nesodīšana rada visatļautību un veicina jaunu noziegumu izdarīšanu;

| Q. | tā kā vairāk nekā 2,4 miljoni Kongo iedzīvotāju, kas dzīvo bruņotā konflikta skartajos apgabalos, ir tikuši pārvietoti iekšzemē, un 4 20  000 ir aizbēguši uz kaimiņvalstīm, un tā kā viņi dzīvo necilvēcīgos apstākļos; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vairāk nekā 2,4 miljoni Kongo iedzīvotāju, kas dzīvo bruņotā konflikta skartajos apgabalos, ir tikuši pārvietoti iekšzemē, un 4 20  000 ir aizbēguši uz kaimiņvalstīm, un tā kā viņi dzīvo necilvēcīgos apstākļos;

| R. | tā kā KDR, un jo īpaši tās austrumu reģionos, kas pašlaik atrodas bruņotu paramilitāro grupējumu kontrolē, ir milzīgi dabas resursu krājumi, piemēram, zelts, alva un kolumbīts-tantalīts (koltans), kuru nelikumīgās raktuves palīdz finansēt un turpināt šo konfliktu; |
| --- | --- |

R.

tā kā KDR, un jo īpaši tās austrumu reģionos, kas pašlaik atrodas bruņotu paramilitāro grupējumu kontrolē, ir milzīgi dabas resursu krājumi, piemēram, zelts, alva un kolumbīts-tantalīts (koltans), kuru nelikumīgās raktuves palīdz finansēt un turpināt šo konfliktu;

| S. | tā kā Virungas nacionālais parks tā unikālās bioloģiskās daudzveidības dēļ kopš 1979. gada ir Unesco pasaules kultūras mantojuma objekts; |
| --- | --- |

S.

tā kā Virungas nacionālais parks tā unikālās bioloģiskās daudzveidības dēļ kopš 1979. gada ir Unesco pasaules kultūras mantojuma objekts;

| T. | tā kā ir nepieņemami, ka ir piešķirtas naftas koncesijas urbumiem Virungas nacionālajā parka teritorijā, pārkāpjot 1972. gada 16. novembra Parīzes konvencijā par pasaules kultūras un dabas mantojuma aizsardzību; |
| --- | --- |

T.

tā kā ir nepieņemami, ka ir piešķirtas naftas koncesijas urbumiem Virungas nacionālajā parka teritorijā, pārkāpjot 1972. gada 16. novembra Parīzes konvencijā par pasaules kultūras un dabas mantojuma aizsardzību;

| U. | tā kā ar Virungas nacionālā parka teritorijā piešķirtās naftas koncesijas ir pretrunā šai Unesco konvencijai, kuras noteikumi ir saistoši KDR, un Kongo konstitūcijai un tiesību aktiem, un tā kā tādējādi šīs koncesijas būtu jāanulē; |
| --- | --- |

U.

tā kā ar Virungas nacionālā parka teritorijā piešķirtās naftas koncesijas ir pretrunā šai Unesco konvencijai, kuras noteikumi ir saistoši KDR, un Kongo konstitūcijai un tiesību aktiem, un tā kā tādējādi šīs koncesijas būtu jāanulē;

| V. | tā kā par reģiona nestabilitātē daļēji ir vainojams arī pieaugošais bezdarbs, sociālā krīze, pārtikas krīze, neadekvātie pamatpakalpojumi, iedzīvotāju nonākšana nabadzībā un vides degradācija; tā kā šo problēmu risināšanai ir vajadzīgs visaptverošs attīstības plāns un stratēģija; |
| --- | --- |

V.

tā kā par reģiona nestabilitātē daļēji ir vainojams arī pieaugošais bezdarbs, sociālā krīze, pārtikas krīze, neadekvātie pamatpakalpojumi, iedzīvotāju nonākšana nabadzībā un vides degradācija; tā kā šo problēmu risināšanai ir vajadzīgs visaptverošs attīstības plāns un stratēģija;

| W. | tā kā ir jārisina konfliktu sekas, jo īpaši veicot demilitarizāciju, bijušo kaujinieku atsaukšanu un reintegrāciju, bēgļu repatriāciju, savā valstī pārvietoto iedzīvotāju izmitināšanu un īstenojot dzīvotspējīgas attīstības programmas; |
| --- | --- |

W.

tā kā ir jārisina konfliktu sekas, jo īpaši veicot demilitarizāciju, bijušo kaujinieku atsaukšanu un reintegrāciju, bēgļu repatriāciju, savā valstī pārvietoto iedzīvotāju izmitināšanu un īstenojot dzīvotspējīgas attīstības programmas;

| X. | tā kā KDR austrumu daļā dzīvojošie aptuveni 90  000batwa pamatiedzīvotāji saskaras ar sistemātisku rasismu, sociālu un politisku atstumtību un cilvēktiesību pārkāpšanu ne tikai KDR, bet arī pārējās Lielo ezeru reģiona valstīs; |
| --- | --- |

X.

tā kā KDR austrumu daļā dzīvojošie aptuveni 90  000batwa pamatiedzīvotāji saskaras ar sistemātisku rasismu, sociālu un politisku atstumtību un cilvēktiesību pārkāpšanu ne tikai KDR, bet arī pārējās Lielo ezeru reģiona valstīs;

| Y. | tā kā KDR ir palielinājušās represijas par cilvēktiesību aktīvistiem un žurnālistiem un tā kā viņi tiek patvaļīgi arestēti un iebiedēti; tā kā nav darīts nekas, lai vainīgos sauktu pie atbildības, |
| --- | --- |

Y.

tā kā KDR ir palielinājušās represijas par cilvēktiesību aktīvistiem un žurnālistiem un tā kā viņi tiek patvaļīgi arestēti un iebiedēti; tā kā nav darīts nekas, lai vainīgos sauktu pie atbildības,

| 1. | pauž lielas bažas par vispārējās situācijas pasliktināšanos KDR austrumu daļā, kas būtiski ietekmē politisko, ekonomisko, sociālo, humanitāro un drošības situāciju KDR un visā reģionā; |
| --- | --- |

1.

pauž lielas bažas par vispārējās situācijas pasliktināšanos KDR austrumu daļā, kas būtiski ietekmē politisko, ekonomisko, sociālo, humanitāro un drošības situāciju KDR un visā reģionā;

| 2. | stingri nosoda pēdējo mēnešu laikā notikušos M23 un visu citu nemiernieku grupu uzbrukumus KDR austrumu daļā; neatbalsta ārēju iejaukšanos konfliktā un uzsver, ka ir jāpārtrauc ārvalstu bruņoto grupu darbība KDR austrumu daļā; |
| --- | --- |

2.

stingri nosoda pēdējo mēnešu laikā notikušos M23 un visu citu nemiernieku grupu uzbrukumus KDR austrumu daļā; neatbalsta ārēju iejaukšanos konfliktā un uzsver, ka ir jāpārtrauc ārvalstu bruņoto grupu darbība KDR austrumu daļā;

| 3. | konkrēti aicina Ruandas un Ugandas valdības atteikties no M23 nemiernieku grupas atbalstīšanas, jo tas destabilizē Lielo ezeru reģionu; |
| --- | --- |

3.

konkrēti aicina Ruandas un Ugandas valdības atteikties no M23 nemiernieku grupas atbalstīšanas, jo tas destabilizē Lielo ezeru reģionu;

| 4. | atkārtoti apstiprina KDR neatņemamās un nerakstītās tiesības uz suverenitāti un teritoriālo integritāti; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti apstiprina KDR neatņemamās un nerakstītās tiesības uz suverenitāti un teritoriālo integritāti;

| 5. | aicina visas reģiona iesaistītās puses godprātīgi censties panākt miermīlīgu risinājumu; turklāt prasa nekavējoties īstenot 2012. gada 24. novembrī Kampalā pieņemto krīzes noregulējuma plānu; |
| --- | --- |

5.

aicina visas reģiona iesaistītās puses godprātīgi censties panākt miermīlīgu risinājumu; turklāt prasa nekavējoties īstenot 2012. gada 24. novembrī Kampalā pieņemto krīzes noregulējuma plānu;

| 6. | atzinīgi vērtē ICGRL, Āfrikas Savienības (ĀS) un ANO dalībvalstu centienus un iniciatīvas, lai šai krīzei rastu ilglaicīgu un miermīlīgu politisku risinājumu; uzstāj, ka šī krīze netiks atrisināta militārā ceļā; tādēļ prasa īstenot politisku miera procesu, kurā risinātu jautājumu par nemiernieku spēku atbruņošanu un pievērstos konflikta pamatcēloņiem; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē ICGRL, Āfrikas Savienības (ĀS) un ANO dalībvalstu centienus un iniciatīvas, lai šai krīzei rastu ilglaicīgu un miermīlīgu politisku risinājumu; uzstāj, ka šī krīze netiks atrisināta militārā ceļā; tādēļ prasa īstenot politisku miera procesu, kurā risinātu jautājumu par nemiernieku spēku atbruņošanu un pievērstos konflikta pamatcēloņiem;

| 7. | uzsver, ka ir svarīgi, lai efektīvi darbotos vienotais pārbaudes mehānisms un tiktu izveidoti un efektīvi norīkoti paredzētie neitrālie starptautiskie spēki; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ir svarīgi, lai efektīvi darbotos vienotais pārbaudes mehānisms un tiktu izveidoti un efektīvi norīkoti paredzētie neitrālie starptautiskie spēki;

| 8. | prasa pieņemt ES nostāju attiecībā uz personām, kas pārkāpušas ANO pret Kongo noteikto ieroču embargo; |
| --- | --- |

8.

prasa pieņemt ES nostāju attiecībā uz personām, kas pārkāpušas ANO pret Kongo noteikto ieroču embargo;

| 9. | aicina KDR un kaimiņvalstu valdības veikt nepieciešamos pasākumus, lai rastu strukturālu risinājumu, kas šajā reģionā panāktu ilgstošu mieru, drošību, stabilitāti, ekonomisko attīstību un cilvēktiesību ievērošanu, īstenojot sadarbību, pastāvīgu dialogu, uzticības veidošanu un izlīgšanu; apstiprina savu apņemšanos šajā nolūkā sadarboties ar KDR un Lielo ezeru reģiona valstīm; |
| --- | --- |

9.

aicina KDR un kaimiņvalstu valdības veikt nepieciešamos pasākumus, lai rastu strukturālu risinājumu, kas šajā reģionā panāktu ilgstošu mieru, drošību, stabilitāti, ekonomisko attīstību un cilvēktiesību ievērošanu, īstenojot sadarbību, pastāvīgu dialogu, uzticības veidošanu un izlīgšanu; apstiprina savu apņemšanos šajā nolūkā sadarboties ar KDR un Lielo ezeru reģiona valstīm;

| 10. | pauž nosodījumu par visiem vardarbības aktiem un cilvēktiesību pārkāpumiem KDR austrumu daļā un Lielo ezeru reģionā, un solidarizējas ar karā cietušajiem KDR iedzīvotājiem; aicina visus KDR austrumu daļas konfliktā iesaistītos spēkus ievērot cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības, pārtraukt uzbrukumus civiliedzīvotājiem, jo īpaši sievietēm un bērniem, un nodrošināt piekļuvi un aizsardzību humanitārajām aģentūrām, kas sniedz palīdzību cietušajiem civiliedzīvotājiem; |
| --- | --- |

10.

pauž nosodījumu par visiem vardarbības aktiem un cilvēktiesību pārkāpumiem KDR austrumu daļā un Lielo ezeru reģionā, un solidarizējas ar karā cietušajiem KDR iedzīvotājiem; aicina visus KDR austrumu daļas konfliktā iesaistītos spēkus ievērot cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības, pārtraukt uzbrukumus civiliedzīvotājiem, jo īpaši sievietēm un bērniem, un nodrošināt piekļuvi un aizsardzību humanitārajām aģentūrām, kas sniedz palīdzību cietušajiem civiliedzīvotājiem;

| 11. | stingri nosoda KDR plašā apjomā pastrādātos seksuālās vardarbības aktus, jo īpaši sieviešu un meiteņu izvarošanu, un bērnu rekrutēšanu; mudina KDR valdību un starptautisko sabiedrību visām KDR austrumu daļā cietušajām personām nodrošināt pienācīgu medicīnisko aprūpi, tostarp pēctraumatisko un psiholoģisko atbalstu; |
| --- | --- |

11.

stingri nosoda KDR plašā apjomā pastrādātos seksuālās vardarbības aktus, jo īpaši sieviešu un meiteņu izvarošanu, un bērnu rekrutēšanu; mudina KDR valdību un starptautisko sabiedrību visām KDR austrumu daļā cietušajām personām nodrošināt pienācīgu medicīnisko aprūpi, tostarp pēctraumatisko un psiholoģisko atbalstu;

| 12. | pauž nosodījumu par Dr. Mukwege slepkavības mēģinājumu, un prasa veikt starptautisku tiesu izmeklēšanu, lai noskaidrotu uzbrukuma apstākļus, kurā gāja bojā viņa miesassargs; |
| --- | --- |

12.

pauž nosodījumu par Dr. Mukwege slepkavības mēģinājumu, un prasa veikt starptautisku tiesu izmeklēšanu, lai noskaidrotu uzbrukuma apstākļus, kurā gāja bojā viņa miesassargs;

| 13. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi objektīvi un padziļināti izmeklēt visus iepriekšējos un pašreizējos cilvēktiesību pārkāpumus, un aicina visas Lielo ezeru reģiona valstis censties pārtraukt nesodāmību pašā saknē, uzlabojot tiesiskumu; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi objektīvi un padziļināti izmeklēt visus iepriekšējos un pašreizējos cilvēktiesību pārkāpumus, un aicina visas Lielo ezeru reģiona valstis censties pārtraukt nesodāmību pašā saknē, uzlabojot tiesiskumu;

| 14. | jo īpaši prasa ziņot par visiem cilvēktiesību pārkāpumu, kara noziegumu, noziegumu pret cilvēci, pret sievietēm pastrādātas seksuālās vardarbības un bērnu karavīru rekrutēšanas gadījumiem, un vainīgos uzrādīt, nodot kriminālvajāšanai un sodīt saskaņā ar valsts un starptautiskajām krimināltiesībām; uzsver, ka nesodāmība nav pieļaujama, neatkarīgi no tā, kas varētu būt vainīgie; |
| --- | --- |

14.

jo īpaši prasa ziņot par visiem cilvēktiesību pārkāpumu, kara noziegumu, noziegumu pret cilvēci, pret sievietēm pastrādātas seksuālās vardarbības un bērnu karavīru rekrutēšanas gadījumiem, un vainīgos uzrādīt, nodot kriminālvajāšanai un sodīt saskaņā ar valsts un starptautiskajām krimināltiesībām; uzsver, ka nesodāmība nav pieļaujama, neatkarīgi no tā, kas varētu būt vainīgie;

| 15. | aicina Kongo valdību uzņemties pilnu atbildību un pārtraukt nesodāmību, tostarp attiecībā uz Kongo armijas (FARD) pastrādātajiem noziegumiem; |
| --- | --- |

15.

aicina Kongo valdību uzņemties pilnu atbildību un pārtraukt nesodāmību, tostarp attiecībā uz Kongo armijas (FARD) pastrādātajiem noziegumiem;

| 16. | aicina KDR ieviest efektīvu valsts drošības sektora reformu, izveidojot spēcīgas un neatkarīgas iestādes, kas ir atbildīgas valsts un iedzīvotāju priekšā un ir spējīgas apkarot noziegumus un korupcijas gadījumus un vainīgos nodot kriminālvajāšanai; |
| --- | --- |

16.

aicina KDR ieviest efektīvu valsts drošības sektora reformu, izveidojot spēcīgas un neatkarīgas iestādes, kas ir atbildīgas valsts un iedzīvotāju priekšā un ir spējīgas apkarot noziegumus un korupcijas gadījumus un vainīgos nodot kriminālvajāšanai;

| 17. | aicina starptautisko sabiedrību, konkrētāk ES, ĀS un ANO, turpināt veikt visu iespējamo, lai KDR austrumu daļas iedzīvotājiem sniegtu saskaņotāku un efektīvāku palīdzību un piedalītos humanitārās krīzes seku likvidēšanas pasākumos; |
| --- | --- |

17.

aicina starptautisko sabiedrību, konkrētāk ES, ĀS un ANO, turpināt veikt visu iespējamo, lai KDR austrumu daļas iedzīvotājiem sniegtu saskaņotāku un efektīvāku palīdzību un piedalītos humanitārās krīzes seku likvidēšanas pasākumos;

| 18. | mudina KDR valdību un starptautisko sabiedrību visām KDR austrumu daļā cietušajām personām nodrošināt pienācīgu medicīnisko aprūpi, tostarp pēctraumatisko un psiholoģisko atbalstu; |
| --- | --- |

18.

mudina KDR valdību un starptautisko sabiedrību visām KDR austrumu daļā cietušajām personām nodrošināt pienācīgu medicīnisko aprūpi, tostarp pēctraumatisko un psiholoģisko atbalstu;

| 19. | aicina ĀS un Lielo ezeru reģiona valstis veikt turpmākus pasākumus, lai apkarotu dabas resursu nelikumīgu iegūšanu un tirdzniecību, kas ir viens no iemesliem, kādēļ var notikt ieroču izplatīšana un tirdzniecība, kas savukārt ir viens no galvenajiem faktoriem, kas veicina un izraisa konfliktus Lielo ezeru reģionā; |
| --- | --- |

19.

aicina ĀS un Lielo ezeru reģiona valstis veikt turpmākus pasākumus, lai apkarotu dabas resursu nelikumīgu iegūšanu un tirdzniecību, kas ir viens no iemesliem, kādēļ var notikt ieroču izplatīšana un tirdzniecība, kas savukārt ir viens no galvenajiem faktoriem, kas veicina un izraisa konfliktus Lielo ezeru reģionā;

| 20. | uzskata, ka pārredzama pieeja KDR dabas resursiem un to kontrole ir ārkārtīgi svarīga valsts ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka pārredzama pieeja KDR dabas resursiem un to kontrole ir ārkārtīgi svarīga valsts ilgtspējīgai attīstībai;

| 21. | prasa īstenot stingrākus tiesiskus pasākumus, lai nodrošinātu labāku izsekojamību no nelikumīgajām raktuvēm iegūtajiem minerāliem, izmantojot starptautisku dabas resursu tirgus kontroles instrumentu, kuru iedvesmojis ASV Kongresa pieņemtais Doda-Frenka likums; |
| --- | --- |

21.

prasa īstenot stingrākus tiesiskus pasākumus, lai nodrošinātu labāku izsekojamību no nelikumīgajām raktuvēm iegūtajiem minerāliem, izmantojot starptautisku dabas resursu tirgus kontroles instrumentu, kuru iedvesmojis ASV Kongresa pieņemtais Doda-Frenka likums;

| 22. | mudina Kongo valdību nekavējoties īstenot stingrus pasākumus, lai novērstu neatgriezenisku kaitējumu Virungas nacionālajam parkam, ko nodarītu naftas iegulu meklēšana un izmantošana un citas nelikumīgas darbības; |
| --- | --- |

22.

mudina Kongo valdību nekavējoties īstenot stingrus pasākumus, lai novērstu neatgriezenisku kaitējumu Virungas nacionālajam parkam, ko nodarītu naftas iegulu meklēšana un izmantošana un citas nelikumīgas darbības;

| 23. | prasa Kongo valdību pēc īpaša Unesco pieprasījuma nedot atļauju naftas izmantošanai; |
| --- | --- |

23.

prasa Kongo valdību pēc īpaša Unesco pieprasījuma nedot atļauju naftas izmantošanai;

| 24. | prasa veikt valsts un starptautiska līmeņa pasākumus, lai palielinātu KDR valsts autoritāti un tiesiskumu, jo īpaši pārvaldības un drošības jomā, tostarp ciešā sadarbībā ar Eiropas Savienības militārās palīdzības misiju (EUSEC) un Savienības policijas palīdzības misiju (EUPOL), kas būtu jāturpina, lai nostiprinātu mieru un drošību gan šajā valstī, gan visā Lielo ezeru reģionā; |
| --- | --- |

24.

prasa veikt valsts un starptautiska līmeņa pasākumus, lai palielinātu KDR valsts autoritāti un tiesiskumu, jo īpaši pārvaldības un drošības jomā, tostarp ciešā sadarbībā ar Eiropas Savienības militārās palīdzības misiju (EUSEC) un Savienības policijas palīdzības misiju (EUPOL), kas būtu jāturpina, lai nostiprinātu mieru un drošību gan šajā valstī, gan visā Lielo ezeru reģionā;

| 25. | aicina Lielo ezeru reģiona valstu un valdību vadītājus rīkoties, lai patiesi īstenotu spēkā esošos miera un attīstības instrumentus, un aicina visas valstis, kas ir parakstījušas Paktu par drošību, stabilitāti un attīstību Lielo ezeru reģionā, to pilnībā ievērot, lai izveidotu un nostiprinātu miera un drošības pamatus šajā reģionā; aicina ANO, ES un ĀS un Lielo ezeru reģiona draugu grupas valstis stingri un aktīvi atbalstīt pakta īstenošanas centienus; |
| --- | --- |

25.

aicina Lielo ezeru reģiona valstu un valdību vadītājus rīkoties, lai patiesi īstenotu spēkā esošos miera un attīstības instrumentus, un aicina visas valstis, kas ir parakstījušas Paktu par drošību, stabilitāti un attīstību Lielo ezeru reģionā, to pilnībā ievērot, lai izveidotu un nostiprinātu miera un drošības pamatus šajā reģionā; aicina ANO, ES un ĀS un Lielo ezeru reģiona draugu grupas valstis stingri un aktīvi atbalstīt pakta īstenošanas centienus;

| 26. | aicina visas reģiona valstis un visas starptautiskās struktūras aktīvi sadarboties ar KDR iestādēm, lai izformētu un demobilizētu visus bruņotos grupējumus un panāktu ilglaicīgu mieru KDR austrumu daļā; |
| --- | --- |

26.

aicina visas reģiona valstis un visas starptautiskās struktūras aktīvi sadarboties ar KDR iestādēm, lai izformētu un demobilizētu visus bruņotos grupējumus un panāktu ilglaicīgu mieru KDR austrumu daļā;

| 27. | mudina Monusco stabilizācijas misiju KDR efektīvāk īstenot savas pilnvaras, lai garantētu Kongo civiliedzīvotāju drošību un drošumu; iesaka Monosco un KDR valdībai veicināt un sekmēt vietēju miera iniciatīvu izstrādi, jo īpaši teritorijās ar smagu etnisko saspīlējumu, lai panāktu ilgstošu stabilitāti; |
| --- | --- |

27.

mudina Monusco stabilizācijas misiju KDR efektīvāk īstenot savas pilnvaras, lai garantētu Kongo civiliedzīvotāju drošību un drošumu; iesaka Monosco un KDR valdībai veicināt un sekmēt vietēju miera iniciatīvu izstrādi, jo īpaši teritorijās ar smagu etnisko saspīlējumu, lai panāktu ilgstošu stabilitāti;

| 28. | mudina KDR vadītājus veikt visas nepieciešamās iniciatīvas, lai nostiprinātu demokrātiju un nodrošinātu visu Kongo iedzīvotāju aktīvo pārstāvju dalību valsts pārvaldībā, ievērojot konstitucionālos un tiesiskos noteikumus; |
| --- | --- |

28.

mudina KDR vadītājus veikt visas nepieciešamās iniciatīvas, lai nostiprinātu demokrātiju un nodrošinātu visu Kongo iedzīvotāju aktīvo pārstāvju dalību valsts pārvaldībā, ievērojot konstitucionālos un tiesiskos noteikumus;

| 29. | atzinīgi vērtē to, ka KDR Parlaments 2012. gada 6. decembrī ir izveidojis konstitūcijā paredzēto Valsts cilvēktiesību komisiju, un pēc tam plāno pieņemt tiesību aktus par cilvēktiesību pārkāpumu upuriem un lieciniekiem, cilvēktiesību aktīvistiem, palīdzības sniedzējiem un žurnālistiem; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē to, ka KDR Parlaments 2012. gada 6. decembrī ir izveidojis konstitūcijā paredzēto Valsts cilvēktiesību komisiju, un pēc tam plāno pieņemt tiesību aktus par cilvēktiesību pārkāpumu upuriem un lieciniekiem, cilvēktiesību aktīvistiem, palīdzības sniedzējiem un žurnālistiem;

| 30. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienībai, Lielo ezeru reģiona valstu valdībām, KDR prezidentam, premjerministram un parlamentam, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, ANO īpašajai pārstāvei jautājumos par seksuālo vardarbību bruņotos konfliktos, ANO Drošības padomei un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

30.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienībai, Lielo ezeru reģiona valstu valdībām, KDR prezidentam, premjerministram un parlamentam, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, ANO īpašajai pārstāvei jautājumos par seksuālo vardarbību bruņotos konfliktos, ANO Drošības padomei un ANO Cilvēktiesību padomei.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0252.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/152 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/152

---

P7_TA(2012)0512

Kastu diskriminācija Indijā

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija par kastu diskrimināciju Indijā (2012/2909(RSP))

(2015/C 434/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2007. gada 1. februāra rezolūciju (1) par dalītu cilvēktiesībām Indijā un rezolūcijas par ikgadējiem ziņojumiem par cilvēktiesībām pasaulē, proti, 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2007. gada 1. februāra rezolūciju (1) par dalītu cilvēktiesībām Indijā un rezolūcijas par ikgadējiem ziņojumiem par cilvēktiesībām pasaulē, proti, 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju (2),

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Starptautisko konvenciju par rasu diskriminācijas izskaušanu (CERD) un tās vispārējos ieteikumus XXIV, ko ratificējusi Indija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko konvenciju par rasu diskriminācijas izskaušanu (CERD) un tās vispārējos ieteikumus XXIV, ko ratificējusi Indija,

| — | ņemot vērās sociālā taisnīguma un iespēju nodrošināšanas ministra Mukul Vasnik izvirzīto valdības priekšlikumu “Aizliegums nodarbināt atkritumu vākšanā ar rokām un šajās darbības iesaistīto personu rehabilitācijas projekts (2012)”, kas tika iesniegts Indijas Parlamentā 2012. gada 3. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērās sociālā taisnīguma un iespēju nodrošināšanas ministra Mukul Vasnik izvirzīto valdības priekšlikumu “Aizliegums nodarbināt atkritumu vākšanā ar rokām un šajās darbības iesaistīto personu rehabilitācijas projekts (2012)”, kas tika iesniegts Indijas Parlamentā 2012. gada 3. septembrī,

| — | ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos Navi Pillay2009. gada 19. oktobra paziņojumu un viņas aicinājumu ANO dalībvalstīm atbalstīt projektu ANO principiem un vadlīnijām diskriminācijas, kas balstīta uz darbu un izcelsmi, efektīvai izskaušanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos Navi Pillay2009. gada 19. oktobra paziņojumu un viņas aicinājumu ANO dalībvalstīm atbalstīt projektu ANO principiem un vadlīnijām diskriminācijas, kas balstīta uz darbu un izcelsmi, efektīvai izskaušanai,

| — | ņemot vērā ieteikumus, kas izriet no ANO īpašajām procedūrām un ANO līguma struktūrām, kā arī ieteikumus, kas ietverti divos 2008. gada 10. aprīļa un 2012. gada 24. maija vispārējos regulārajos pārskatos par Indiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikumus, kas izriet no ANO īpašajām procedūrām un ANO līguma struktūrām, kā arī ieteikumus, kas ietverti divos 2008. gada 10. aprīļa un 2012. gada 24. maija vispārējos regulārajos pārskatos par Indiju,

| — | ņemot vērā ANO darba grupas 2012. gada 9. jūlija ieteikumus par vispārējo regulāro pārskatu par Indiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO darba grupas 2012. gada 9. jūlija ieteikumus par vispārējo regulāro pārskatu par Indiju,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta cilvēktiesību aizstāvju jomā 2012. gada 6. februārī paustās dziļās bažas par dalītu situāciju Indijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta cilvēktiesību aizstāvju jomā 2012. gada 6. februārī paustās dziļās bažas par dalītu situāciju Indijā,

| — | ņemot vērā pašlaik notiekošo valsts mēroga gājienu Maila Mukti Yatra, lai izskaustu atkritumu vākšanu ar rokām, kurā piedalās tūkstošiem cilvēku un kurš no 2011. gada 30. novembra līdz 2012. gada 31. janvārim ir šķērsojis 18 Indijas štatus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pašlaik notiekošo valsts mēroga gājienu Maila Mukti Yatra, lai izskaustu atkritumu vākšanu ar rokām, kurā piedalās tūkstošiem cilvēku un kurš no 2011. gada 30. novembra līdz 2012. gada 31. janvārim ir šķērsojis 18 Indijas štatus,

| — | ņemot vērā ES un Indijas tematisko dialogu cilvēktiesību jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Indijas tematisko dialogu cilvēktiesību jautājumos,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un 3. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un 3. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Indija ir guvusi milzīgus ekonomiskus panākumus un tā kā BRICS valstīm pašlaik ir ievērojama ietekme pasaules politikā; tā kā kastu diskriminācija tomēr joprojām ir plaši un pastāvīgi izplatīta; |
| --- | --- |

A.

tā kā Indija ir guvusi milzīgus ekonomiskus panākumus un tā kā BRICS valstīm pašlaik ir ievērojama ietekme pasaules politikā; tā kā kastu diskriminācija tomēr joprojām ir plaši un pastāvīgi izplatīta;

| B. | tā kā Indijas konstitūcija piešķir tās pilsoņiem vienlīdzīgu statusu un tā kā diskriminācija kastas dēļ un neaizskaramība tiek uzskatīta par nelikumīgu tās 15. un 17. pantā; tā kā dalīti ir veikuši visaugstākās politiskās funkcijas; tā kā Indijā ir spēkā tiesību akti un noteikumi, kas paredzēti zemāko kastu un zemāko cilšu grupu aizsardzībai, piemēram, 1976. gada Civiltiesību aizsardzības akts un 1989. gada Zemāko kastu un zemāko cilšu grupu akts (nežēlības novēršanas akts); tā kā Indijas premjerministrs Manmohan Singh ir nācis klajā ar vairākiem nopietniem paziņojumiem par prioritātes piešķiršanu vardarbības apkarošanai pret dalītiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Indijas konstitūcija piešķir tās pilsoņiem vienlīdzīgu statusu un tā kā diskriminācija kastas dēļ un neaizskaramība tiek uzskatīta par nelikumīgu tās 15. un 17. pantā; tā kā dalīti ir veikuši visaugstākās politiskās funkcijas; tā kā Indijā ir spēkā tiesību akti un noteikumi, kas paredzēti zemāko kastu un zemāko cilšu grupu aizsardzībai, piemēram, 1976. gada Civiltiesību aizsardzības akts un 1989. gada Zemāko kastu un zemāko cilšu grupu akts (nežēlības novēršanas akts); tā kā Indijas premjerministrs Manmohan Singh ir nācis klajā ar vairākiem nopietniem paziņojumiem par prioritātes piešķiršanu vardarbības apkarošanai pret dalītiem;

| C. | tā kā, neskatoties uz šiem centieniem, aptuveni 170 miloni dalītu un adivāsu Indijā turpina ciest no smagām sociālās atstumtības formām; tā kā SDO ir aplēsusi, ka ievērojams vairākums piespiedu darbā cietušo valstī pārstāv zemākās kastas un zemākās ciltis; |
| --- | --- |

C.

tā kā, neskatoties uz šiem centieniem, aptuveni 170 miloni dalītu un adivāsu Indijā turpina ciest no smagām sociālās atstumtības formām; tā kā SDO ir aplēsusi, ka ievērojams vairākums piespiedu darbā cietušo valstī pārstāv zemākās kastas un zemākās ciltis;

| D. | tā kā atkritumu vākšana ar rokām, neskatoties uz oficiālu aizliegumu, turpina būt plaši izplatīta, un simtiem tūkstošu gandrīz vienīgi dalītu sieviešu ir iesaistītas šajā kalpības veidā, Indijas dzelzceļa uzņēmumam esot lielākajam atkritumu lasīšanas ar rokām nodarbinātājam; |
| --- | --- |

D.

tā kā atkritumu vākšana ar rokām, neskatoties uz oficiālu aizliegumu, turpina būt plaši izplatīta, un simtiem tūkstošu gandrīz vienīgi dalītu sieviešu ir iesaistītas šajā kalpības veidā, Indijas dzelzceļa uzņēmumam esot lielākajam atkritumu lasīšanas ar rokām nodarbinātājam;

| E. | tā kā dalītu un adivāsu sievietes, kas ir visnabadzīgākās Indijā, saskaras ar vairākkārtēju diskrimināciju kastas un dzimuma dēļ, bieži tiek pakļautas smagiem fiziskās neaizskaramības pārkāpumiem, tostarp seksuālai izmantošanai, ko nesodīti veic dominējošo kastu pārstāvji, kā arī viņas tiek sociāli atstumtas un ekonomiski ļaunprātīgi izmantotas un viņu vidū lasītprasme ir aptuveni 24 %; |
| --- | --- |

E.

tā kā dalītu un adivāsu sievietes, kas ir visnabadzīgākās Indijā, saskaras ar vairākkārtēju diskrimināciju kastas un dzimuma dēļ, bieži tiek pakļautas smagiem fiziskās neaizskaramības pārkāpumiem, tostarp seksuālai izmantošanai, ko nesodīti veic dominējošo kastu pārstāvji, kā arī viņas tiek sociāli atstumtas un ekonomiski ļaunprātīgi izmantotas un viņu vidū lasītprasme ir aptuveni 24 %;

| F. | tā kā saskaņā ar aplēsēm par lielāko daļu noziegumu pret dalītu sievietēm netiek ziņots baiļu no sociālās izolācijas un draudu personas drošībai un drošumam dēļ; tā kā vienā konkrētā gadījumā 2012. gada 9. septembrī Harjanas štatā Dabras ciematā (Hisaras apgabalā) tika izvarota grupā 16 gadus veca dalītu meitene; tā kā viņas tēvs pēc notikušā atklāšanas izdarīja pašnāvību un policija nolēma rīkoties novēloti vienīgi pēc tam, kad saskārās ar masu protestiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar aplēsēm par lielāko daļu noziegumu pret dalītu sievietēm netiek ziņots baiļu no sociālās izolācijas un draudu personas drošībai un drošumam dēļ; tā kā vienā konkrētā gadījumā 2012. gada 9. septembrī Harjanas štatā Dabras ciematā (Hisaras apgabalā) tika izvarota grupā 16 gadus veca dalītu meitene; tā kā viņas tēvs pēc notikušā atklāšanas izdarīja pašnāvību un policija nolēma rīkoties novēloti vienīgi pēc tam, kad saskārās ar masu protestiem;

| G. | tā kā 2012. gada 20. novembrī Darmapuri (Tamilnadu štats) aptuveni 1  000 cilvēku grupa no augstākām kastām izlaupīja un aizdedzināja vismaz 268 mājas dalītu kopienās un klātesošie policijas darbinieki notiekošajā neiejaucās; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2012. gada 20. novembrī Darmapuri (Tamilnadu štats) aptuveni 1  000 cilvēku grupa no augstākām kastām izlaupīja un aizdedzināja vismaz 268 mājas dalītu kopienās un klātesošie policijas darbinieki notiekošajā neiejaucās;

| H. | tā kā Sieviešu aizsardzības pret vardarbību ģimenē akts (2005) netiek efektīvi īstenots un tā kā plaši izplatītie aizspriedumi pret sievietēm policijā, tiesu sistēmā, medicīnas iestādēs un politiķu vidū kavē taisnīguma ieviešanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Sieviešu aizsardzības pret vardarbību ģimenē akts (2005) netiek efektīvi īstenots un tā kā plaši izplatītie aizspriedumi pret sievietēm policijā, tiesu sistēmā, medicīnas iestādēs un politiķu vidū kavē taisnīguma ieviešanu;

| I. | tā kā notiesāšanas par noziegumiem, kas noteikti Zemāko kastu un zemāko cilšu grupu aktā (nežēlības novēršanas akts), gadījumu skaits joprojām ir ārkārtīgi zems un neattur no noziegumu veikšanas; |
| --- | --- |

I.

tā kā notiesāšanas par noziegumiem, kas noteikti Zemāko kastu un zemāko cilšu grupu aktā (nežēlības novēršanas akts), gadījumu skaits joprojām ir ārkārtīgi zems un neattur no noziegumu veikšanas;

| J. | tā kā saskaņā ar dažādiem vietējiem un starptautiskiem avotiem no 1 00  000 līdz 2 00  000 meiteņu, no kurām lielākā daļa pieder dalītiem, iespējams, ir iesaistītas piespiedu darbā vērptuvēs Tamilnadu štatā, kas piegādā dziju rūpnīcām, kuras ražo apģērbus Rietumu zīmoliem, |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar dažādiem vietējiem un starptautiskiem avotiem no 1 00  000 līdz 2 00  000 meiteņu, no kurām lielākā daļa pieder dalītiem, iespējams, ir iesaistītas piespiedu darbā vērptuvēs Tamilnadu štatā, kas piegādā dziju rūpnīcām, kuras ražo apģērbus Rietumu zīmoliem,

| 1. | atzīst Indijas panākumus kastu diskriminācijas izskaušanā federālajā, valsts un vietējā līmenī; turklāt atzinīgi vērtē daudzu Indijas politiķu, plašsaziņas līdzekļu, NVO un citu publisku viedokļu paudēju ikvienā sabiedrības līmenī stingro nostāju pret kastu diskrimināciju; |
| --- | --- |

1.

atzīst Indijas panākumus kastu diskriminācijas izskaušanā federālajā, valsts un vietējā līmenī; turklāt atzinīgi vērtē daudzu Indijas politiķu, plašsaziņas līdzekļu, NVO un citu publisku viedokļu paudēju ikvienā sabiedrības līmenī stingro nostāju pret kastu diskrimināciju;

| 2. | tomēr joprojām pauž bažas par joprojām lielo nežēlīgu noziegumu skaitu, par kuriem gan ir, gan nav ziņots, un par plaši izplatīto neaizskaramības praksi, proti, atkritumu vākšanu ar rokām; |
| --- | --- |

2.

tomēr joprojām pauž bažas par joprojām lielo nežēlīgu noziegumu skaitu, par kuriem gan ir, gan nav ziņots, un par plaši izplatīto neaizskaramības praksi, proti, atkritumu vākšanu ar rokām;

| 3. | prasa Indijas iestādēm federālajā, valsts, reģionālajā un vietējā līmenī turēt savus solījumus un īstenot vai vajadzības gadījumā grozīt spēkā esošos tiesību aktus, jo īpaši Zemāko kastu un zemāko cilšu grupu aktu (nežēlības novēršanas akts), lai efektīvi aizsargātu dalītus un citas neaizsargātas sabiedrības grupas: |
| --- | --- |

3.

prasa Indijas iestādēm federālajā, valsts, reģionālajā un vietējā līmenī turēt savus solījumus un īstenot vai vajadzības gadījumā grozīt spēkā esošos tiesību aktus, jo īpaši Zemāko kastu un zemāko cilšu grupu aktu (nežēlības novēršanas akts), lai efektīvi aizsargātu dalītus un citas neaizsargātas sabiedrības grupas:

| 4. | jo īpaši uzsver, ka cietušajiem ir jāspēj droši reģistrēt savas lietas policijā un tiesu iestādēs, kā arī nepieciešamību policijai un tiesu iestādēm veikt turpmākus pasākumus pēc ziņojumu saņemšanas par nežēlīgiem noziegumiem un citiem diskriminācijas gadījumiem; |
| --- | --- |

4.

jo īpaši uzsver, ka cietušajiem ir jāspēj droši reģistrēt savas lietas policijā un tiesu iestādēs, kā arī nepieciešamību policijai un tiesu iestādēm veikt turpmākus pasākumus pēc ziņojumu saņemšanas par nežēlīgiem noziegumiem un citiem diskriminācijas gadījumiem;

| 5. | aicina Indijas parlamentu rīkoties saskaņā ar savu plānu un pieņemt jaunu tiesību aktu, kas aizliegtu nodarbināt atkritumu vākšanā ar rokām un nodrošinātu šajās darbībās iesaistīto personu rehabilitāciju, kā arī aicina Indijas valdību veikt vajadzīgos pasākumus tā tūlītējai īstenošanai; |
| --- | --- |

5.

aicina Indijas parlamentu rīkoties saskaņā ar savu plānu un pieņemt jaunu tiesību aktu, kas aizliegtu nodarbināt atkritumu vākšanā ar rokām un nodrošinātu šajās darbībās iesaistīto personu rehabilitāciju, kā arī aicina Indijas valdību veikt vajadzīgos pasākumus tā tūlītējai īstenošanai;

| 6. | aicina Indijas iestādes atcelt tos noteikumus tiesību aktā par ārvalstu ieguldījumu, kuri neatbilst starptautiskajiem standartiem un, iespējams, kavē NVO, tostarp dalītu un citu organizāciju, kas pārstāv nelabvēlīgas grupas Indijas sabiedrībā, darbu, traucējot tām saņemt finansējumu no starptautiskajiem līdzekļu devējiem; |
| --- | --- |

6.

aicina Indijas iestādes atcelt tos noteikumus tiesību aktā par ārvalstu ieguldījumu, kuri neatbilst starptautiskajiem standartiem un, iespējams, kavē NVO, tostarp dalītu un citu organizāciju, kas pārstāv nelabvēlīgas grupas Indijas sabiedrībā, darbu, traucējot tām saņemt finansējumu no starptautiskajiem līdzekļu devējiem;

| 7. | aicina Padomi, Komisiju, Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietnieci, ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos un ES dalībvalstis izstrādāt ES politiku par kastu diskrimināciju un ANO Cilvēktiesību padomē atbalstīt ANO principu un vadlīniju diskriminācijas, kas balstīta uz darbu uz izcelsmi, efektīvai izskaušanai projektu, |
| --- | --- |

7.

aicina Padomi, Komisiju, Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietnieci, ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos un ES dalībvalstis izstrādāt ES politiku par kastu diskrimināciju un ANO Cilvēktiesību padomē atbalstīt ANO principu un vadlīniju diskriminācijas, kas balstīta uz darbu uz izcelsmi, efektīvai izskaušanai projektu,

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka, Indijas Ministru kabinets 2012. gada septembrī apstiprināja Bērnu un pusaudžu darba (aizlieguma) aktu, ar ko aizliedz par 14 gadiem jaunāku bērnu nodarbināšanu visās nozarēs un par 18 gadiem jaunāku bērnu nodarbināšanu kaitīgās nozarēs; aicina Indijas valdību veikt efektīvus īstenošanas pasākumus, lai ātri samazinātu strādājošo bērnu skaitu, kas aizvien ir viens no lielākajiem pasaulē, un ieviestu tiesību aktus, kuri pilnībā aizliegtu bērnu darbu saskaņā ar Starptautiskās darba organizācijas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē to, ka, Indijas Ministru kabinets 2012. gada septembrī apstiprināja Bērnu un pusaudžu darba (aizlieguma) aktu, ar ko aizliedz par 14 gadiem jaunāku bērnu nodarbināšanu visās nozarēs un par 18 gadiem jaunāku bērnu nodarbināšanu kaitīgās nozarēs; aicina Indijas valdību veikt efektīvus īstenošanas pasākumus, lai ātri samazinātu strādājošo bērnu skaitu, kas aizvien ir viens no lielākajiem pasaulē, un ieviestu tiesību aktus, kuri pilnībā aizliegtu bērnu darbu saskaņā ar Starptautiskās darba organizācijas pamatnostādnēm.

| 9. | aicina ES un dalībvalstu pārstāvniecības Indijā iekļaut kastu diskriminācijas jautājumu savos dialogos ar Indijas iestādēm un piešķirt prioritāti programmām, kas risina kastu diskriminācijas problēmas, tostarp izglītībā, un programmām, kuru uzmanības centrā ir sievietes un meitenes; sagaida, ka ES turpmākā sadarbība ar Indiju tiks novērtēta no ietekmes uz kastu diskrimināciju viedokļa; |
| --- | --- |

9.

aicina ES un dalībvalstu pārstāvniecības Indijā iekļaut kastu diskriminācijas jautājumu savos dialogos ar Indijas iestādēm un piešķirt prioritāti programmām, kas risina kastu diskriminācijas problēmas, tostarp izglītībā, un programmām, kuru uzmanības centrā ir sievietes un meitenes; sagaida, ka ES turpmākā sadarbība ar Indiju tiks novērtēta no ietekmes uz kastu diskrimināciju viedokļa;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Indijas premjerministram, Indijas tieslietu ministram, Indijas iekšlietu ministram, Indijas sociālā taisnīguma un iespēju nodrošināšanas ministram, Padomei, AP/PV, Komisijai, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jomā, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Nāciju sadraudzības ģenerālsekretāram, ANO ģenerālsekretāram un ANO Cilvēktiesību padomes priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Indijas premjerministram, Indijas tieslietu ministram, Indijas iekšlietu ministram, Indijas sociālā taisnīguma un iespēju nodrošināšanas ministram, Padomei, AP/PV, Komisijai, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jomā, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Nāciju sadraudzības ģenerālsekretāram, ANO ģenerālsekretāram un ANO Cilvēktiesību padomes priekšsēdētājam.

---

(1)  OV C 250 E, 25.10.2007., 87. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0126.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2012. gada 11. decembris

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/155 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/155

---

P7_TA(2012)0484

Balsošana komitejas pilntiesīgā locekļa brīvas vietas gadījumā (Reglamenta 187. panta 1. punkta interpretācija)

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra lēmums par balsošanu komitejas pilntiesīgā locekļa brīvas vietas gadījumā (Reglamenta 187. panta 1. punkta interpretācija) (2012/2254(REG))

(2015/C 434/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo lietu komitejas priekšsēdētāja 2012. gada 27. novembra vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo lietu komitejas priekšsēdētāja 2012. gada 27. novembra vēstuli,

| — | ņemot vērā Reglamenta 211. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 211. pantu,

| 1. | nolemj piemērot šādu 187. panta 1. punkta interpretāciju:
  “Ja ir brīva komitejas pilntiesīgā locekļa vieta, viņa vietā balsojumā pagaidu kārtā ir pilnvarots piedalīties tās pašas politiskās grupas pastāvīgs aizstājējs līdz brīdim, kad pilntiesīgā locekļa vietā uz laiku tiek iecelts cits deputāts atbilstīgi 186. panta 5. punktam, vai, ja šāda iecelšana uz laiku nenotiek, līdz jauna pilntiesīgā locekļa iecelšanai. Šis pilnvarojums ir balstīts uz Parlamenta lēmumu par komitejas skaitlisko sastāvu un paredz nodrošināt, ka balsojumā var piedalīties tāds pats attiecīgās politiskās grupas locekļu skaits, kāds bija pirms komitejas pilntiesīgā locekļa vietas atbrīvošanās.” |
| --- | --- |

1.

nolemj piemērot šādu 187. panta 1. punkta interpretāciju:

“Ja ir brīva komitejas pilntiesīgā locekļa vieta, viņa vietā balsojumā pagaidu kārtā ir pilnvarots piedalīties tās pašas politiskās grupas pastāvīgs aizstājējs līdz brīdim, kad pilntiesīgā locekļa vietā uz laiku tiek iecelts cits deputāts atbilstīgi 186. panta 5. punktam, vai, ja šāda iecelšana uz laiku nenotiek, līdz jauna pilntiesīgā locekļa iecelšanai. Šis pilnvarojums ir balstīts uz Parlamenta lēmumu par komitejas skaitlisko sastāvu un paredz nodrošināt, ka balsojumā var piedalīties tāds pats attiecīgās politiskās grupas locekļu skaits, kāds bija pirms komitejas pilntiesīgā locekļa vietas atbrīvošanās.”

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu zināšanai Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu zināšanai Padomei un Komisijai.

---

Ceturtdiena, 2012. gada 13. decembris

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/156 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/156

---

P7_TA(2012)0502

Grozījumu izdarīšana EP Reglamenta 123. pantā par rakstiskām deklarācijām un 42. pantā par likumdošanas iniciatīvām

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra lēmums par grozījumu izdarīšanu Reglamenta 123. pantā par rakstiskām deklarācijām un 42. pantā par likumdošanas iniciatīvām (2011/2058(REG))

(2015/C 434/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšsēdētāja 2010. gada 11. novembra vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētāja 2010. gada 11. novembra vēstuli,

| — | ņemot vērā tā politikas departamenta pētījumu “Rakstiskas deklarācijas Eiropas Parlamentā – procesa un ietekmes pārskatīšana” (PE 462.424), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā politikas departamenta pētījumu “Rakstiskas deklarācijas Eiropas Parlamentā – procesa un ietekmes pārskatīšana” (PE 462.424),

| — | ņemot vērā Reglamenta 211. un 212. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 211. un 212. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0242/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0242/2012),

tā kā:

| A. | gadu gaitā Parlaments ir ievērojami paplašinājis savas pilnvaras, nodrošinot sev nozīmīgus līdzekļus ietekmēt Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procesu lielākajā daļā Savienības darbības jomu; |
| --- | --- |

A.

gadu gaitā Parlaments ir ievērojami paplašinājis savas pilnvaras, nodrošinot sev nozīmīgus līdzekļus ietekmēt Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procesu lielākajā daļā Savienības darbības jomu;

| B. | iestādēm, kurām adresēta rakstiska deklarācija, būtu jānodrošina tās pienācīga izpilde; |
| --- | --- |

B.

iestādēm, kurām adresēta rakstiska deklarācija, būtu jānodrošina tās pienācīga izpilde;

| C. | rakstiskas deklarācijas ir noderīgs veids, kā pievērst uzmanību jautājumiem, par kuriem Savienības pilsoņi ir īpaši norūpējušies; |
| --- | --- |

C.

rakstiskas deklarācijas ir noderīgs veids, kā pievērst uzmanību jautājumiem, par kuriem Savienības pilsoņi ir īpaši norūpējušies;

| D. | rakstiskas deklarācijas tiek izmantotas regulāri, bet to skaits nav pārāk liels; tikai nelielu daļu no tām atbalsta nepieciešamais Parlamentu deputātu vairākums; |
| --- | --- |

D.

rakstiskas deklarācijas tiek izmantotas regulāri, bet to skaits nav pārāk liels; tikai nelielu daļu no tām atbalsta nepieciešamais Parlamentu deputātu vairākums;

| E. | vairums rakstisko deklarāciju zaudē spēku pēc Reglamentā noteiktā termiņa; |
| --- | --- |

E.

vairums rakstisko deklarāciju zaudē spēku pēc Reglamentā noteiktā termiņa;

| F. | lielākā daļa pieņemto rakstisko deklarāciju ir adresēta Komisijai, kura ir atzīta par vienīgo iestādi, kas atbildējusi uz deklarācijās izvirzītajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

F.

lielākā daļa pieņemto rakstisko deklarāciju ir adresēta Komisijai, kura ir atzīta par vienīgo iestādi, kas atbildējusi uz deklarācijās izvirzītajiem jautājumiem;

| G. | vairumā gadījumu šajās atbildēs vienīgi vairākkārt atkārtots, kādas darbības Komisija īsteno, un tikai izņēmuma gadījumos tās satur norādījumus uz īpašām darbībām, kas tiek ierosinātas ar rakstisku deklarāciju; |
| --- | --- |

G.

vairumā gadījumu šajās atbildēs vienīgi vairākkārt atkārtots, kādas darbības Komisija īsteno, un tikai izņēmuma gadījumos tās satur norādījumus uz īpašām darbībām, kas tiek ierosinātas ar rakstisku deklarāciju;

| H. | ņemot vērā to, ka Parlamenta prerogatīvas paplašinās, kā arī to, ka ir ieviesta Eiropas pilsoņu iniciatīva, rakstisko deklarāciju nozīmīgums ir mainījies, lai gan tās joprojām var izmantot kā noderīgu līdzekli, lai dotu iespēju deputātiem radīt lielāku izpratni par sabiedrību interesējošiem jautājumiem; |
| --- | --- |

H.

ņemot vērā to, ka Parlamenta prerogatīvas paplašinās, kā arī to, ka ir ieviesta Eiropas pilsoņu iniciatīva, rakstisko deklarāciju nozīmīgums ir mainījies, lai gan tās joprojām var izmantot kā noderīgu līdzekli, lai dotu iespēju deputātiem radīt lielāku izpratni par sabiedrību interesējošiem jautājumiem;

| I. | rakstiskajām deklarācijām ir ļoti ierobežota ietekme gan attiecībā uz darba kārtības noteikšanu, gan iestāžu pieņemamo lēmumu ietekmēšanu, un tās var radīt maldinošu iespaidu par to lietderīgumu; taču, pienācīgi izmantotas, tās nezaudē savu vērtību kā populārs līdzeklis kampaņām; priekšlikumiem, kuros aicināts veikt likumdošanas pasākumus, vajadzētu izmantot 42. panta 2. punktu, kas ikvienam deputātam sniedz patiesu iespēju ietekmēt Savienības likumdošanu un attiecīgo priekšlikumu iekļaut Parlamenta komiteju darbā; |
| --- | --- |

I.

rakstiskajām deklarācijām ir ļoti ierobežota ietekme gan attiecībā uz darba kārtības noteikšanu, gan iestāžu pieņemamo lēmumu ietekmēšanu, un tās var radīt maldinošu iespaidu par to lietderīgumu; taču, pienācīgi izmantotas, tās nezaudē savu vērtību kā populārs līdzeklis kampaņām; priekšlikumiem, kuros aicināts veikt likumdošanas pasākumus, vajadzētu izmantot 42. panta 2. punktu, kas ikvienam deputātam sniedz patiesu iespēju ietekmēt Savienības likumdošanu un attiecīgo priekšlikumu iekļaut Parlamenta komiteju darbā;

| J. | atsevišķu rakstisko deklarāciju kvalitāte un atbilstība, jo īpaši to saskaņotība ar Savienības kompetencēm, kā tās noteiktas Līguma par Eiropas Savienības darbību I sadaļas I daļā, var būt nepienācīga; tādēļ Parlaments nākamajā sasaukumā varētu novērtēt to, kāda ietekme ir Reglamenta jaunajiem noteikumiem par rakstiskām deklarācijām, un konstatēt to lietderīgumu, |
| --- | --- |

J.

atsevišķu rakstisko deklarāciju kvalitāte un atbilstība, jo īpaši to saskaņotība ar Savienības kompetencēm, kā tās noteiktas Līguma par Eiropas Savienības darbību I sadaļas I daļā, var būt nepienācīga; tādēļ Parlaments nākamajā sasaukumā varētu novērtēt to, kāda ietekme ir Reglamenta jaunajiem noteikumiem par rakstiskām deklarācijām, un konstatēt to lietderīgumu,

| 1. | nolemj Reglamentā veikt turpmāk minētos grozījumus; |
| --- | --- |

1.

nolemj Reglamentā veikt turpmāk minētos grozījumus;

| 2. | uzskata, ka iestādēm, kurām adresēta rakstiska deklarācija, trīs mēnešu laikā no attiecīgās deklarācijas saņemšanas jāziņo Parlamentam par plānotajiem turpmākajiem pasākumiem; turklāt attiecīgajā jautājumā plāno censties panākt vienošanos ar Komisiju nākamo pārrunu laikā, kurās tiek pārskatīts Pamatnolīgums par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka iestādēm, kurām adresēta rakstiska deklarācija, trīs mēnešu laikā no attiecīgās deklarācijas saņemšanas jāziņo Parlamentam par plānotajiem turpmākajiem pasākumiem; turklāt attiecīgajā jautājumā plāno censties panākt vienošanos ar Komisiju nākamo pārrunu laikā, kurās tiek pārskatīts Pamatnolīgums par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām;

| 3. | atgādina, ka šie grozījumi stājas spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka šie grozījumi stājas spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā;

| 4. | atzinīgi vērtē Prezidija lēmumu ierobežot pārmērīgas propagandas kampaņas attiecībā uz rakstiskajām deklarācijām, kas ļauj deputātiem netraucēti piekļūt plenārsēžu zālei; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Prezidija lēmumu ierobežot pārmērīgas propagandas kampaņas attiecībā uz rakstiskajām deklarācijām, kas ļauj deputātiem netraucēti piekļūt plenārsēžu zālei;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu zināšanai Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu zināšanai Padomei un Komisijai.

Grozījums Nr. 6

Eiropas Parlamenta Reglaments

42. pants – 2. un 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| |
| 2.   Jebkurš deputāts var iesniegt Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu saskaņā ar Parlamenta iniciatīvas tiesībām atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantam. | 2.   Jebkurš deputāts var iesniegt Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu saskaņā ar Parlamenta iniciatīvas tiesībām atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantam.
  Šādu priekšlikumu var kopīgi iesniegt ne vairāk kā 10 deputāti. Priekšlikumā norāda tā juridisko pamatu, un tam var pievienot paskaidrojumu, kas nav garāks par 150 vārdiem. |
| 3.   Priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam
  , un viņš to nosūta izskatīšanai atbildīgajā komitejā.
  Pirms šādas nosūtīšanas priekšlikumu iztulko tajās oficiālajās valodās, kuras komitejas priekšsēdētājs uzskata par nepieciešamu īsai izskatīšanai. Komiteja lemj par turpmāko procedūru trīs mēnešu laikā pēc nosūtīšanas un pēc priekšlikuma
  sagatavotāja
  uzklausīšanas. | 3.   Priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam,
  kurš pārbauda, vai ir ievērotas juridiskās prasības. Viņš var šo priekšlikumu nosūtīt komitejai, kas atbildīga par šādu pārbaudi, lai tā sniegtu atzinumu par juridiskā pamata atbilstību. Ja Parlamenta priekšsēdētājs priekšlikumu atzīst par pieņemamu, viņš par to paziņo plenārsēdē un priekšlikumu nosūta atbildīgajai komitejai. |
| | Pirms šādas nosūtīšanas
  atbildīgajai komitejai
  priekšlikumu iztulko tajās oficiālajās valodās, kuras komitejas priekšsēdētājs uzskata par nepieciešamu īsai izskatīšanai. |
| | Komiteja var arī ieteikt Parlamenta priekšsēdētājam, lai priekšlikumu ļauj parakstīt visiem deputātiem, ievērojot 123. panta 1.a, 2. un 5. punktā izklāstīto kārtību un noteiktos termiņus. |
| Ja komiteja nolemj Parlamentam iesniegt priekšlikumu saskaņā ar 48. pantā paredzēto procedūru,
  priekšlikuma
  sagatavotāja vārdu

  min ziņojuma virsrakstā. | Ja šādu priekšlikumu paraksta Parlamenta deputātu vairākums, uzskata, ka Priekšsēdētāju konference ir atļāvusi sagatavot ziņojumu par priekšlikumu. Komiteja pēc priekšlikuma autoru uzklausīšanas sagatavo ziņojumu saskaņā ar 48. pantu. |
| | Ja priekšlikumu citi deputāti parakstīt nevar vai Parlamenta deputātu vairākums to nav parakstījis, atbildīgā
  komiteja lemj par turpmāko rīcību trīs mēnešu laikā pēc nosūtīšanas un pēc priekšlikuma
  autoru
  uzklausīšanas. |
| | Priekšlikuma
  autoru vārdus

  norāda ziņojuma virsrakstā. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

2.   Jebkurš deputāts var iesniegt Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu saskaņā ar Parlamenta iniciatīvas tiesībām atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantam.

2.   Jebkurš deputāts var iesniegt Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu saskaņā ar Parlamenta iniciatīvas tiesībām atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantam.
  Šādu priekšlikumu var kopīgi iesniegt ne vairāk kā 10 deputāti. Priekšlikumā norāda tā juridisko pamatu, un tam var pievienot paskaidrojumu, kas nav garāks par 150 vārdiem.

3.   Priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam
  , un viņš to nosūta izskatīšanai atbildīgajā komitejā.
  Pirms šādas nosūtīšanas priekšlikumu iztulko tajās oficiālajās valodās, kuras komitejas priekšsēdētājs uzskata par nepieciešamu īsai izskatīšanai. Komiteja lemj par turpmāko procedūru trīs mēnešu laikā pēc nosūtīšanas un pēc priekšlikuma
  sagatavotāja
  uzklausīšanas.

3.   Priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam,
  kurš pārbauda, vai ir ievērotas juridiskās prasības. Viņš var šo priekšlikumu nosūtīt komitejai, kas atbildīga par šādu pārbaudi, lai tā sniegtu atzinumu par juridiskā pamata atbilstību. Ja Parlamenta priekšsēdētājs priekšlikumu atzīst par pieņemamu, viņš par to paziņo plenārsēdē un priekšlikumu nosūta atbildīgajai komitejai.

Pirms šādas nosūtīšanas
  atbildīgajai komitejai
  priekšlikumu iztulko tajās oficiālajās valodās, kuras komitejas priekšsēdētājs uzskata par nepieciešamu īsai izskatīšanai.

Komiteja var arī ieteikt Parlamenta priekšsēdētājam, lai priekšlikumu ļauj parakstīt visiem deputātiem, ievērojot 123. panta 1.a, 2. un 5. punktā izklāstīto kārtību un noteiktos termiņus.

Ja komiteja nolemj Parlamentam iesniegt priekšlikumu saskaņā ar 48. pantā paredzēto procedūru,
  priekšlikuma
  sagatavotāja vārdu

  min ziņojuma virsrakstā.

Ja šādu priekšlikumu paraksta Parlamenta deputātu vairākums, uzskata, ka Priekšsēdētāju konference ir atļāvusi sagatavot ziņojumu par priekšlikumu. Komiteja pēc priekšlikuma autoru uzklausīšanas sagatavo ziņojumu saskaņā ar 48. pantu.

Ja priekšlikumu citi deputāti parakstīt nevar vai Parlamenta deputātu vairākums to nav parakstījis, atbildīgā
  komiteja lemj par turpmāko rīcību trīs mēnešu laikā pēc nosūtīšanas un pēc priekšlikuma
  autoru
  uzklausīšanas.

Priekšlikuma
  autoru vārdus

  norāda ziņojuma virsrakstā.

Grozījums Nr. 1

Eiropas Parlamenta Reglaments

123. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| |
| 1.   
  Ne vairāk kā pieci
  deputāti var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par tematu, kas attiecas uz Eiropas Savienības kompetences jomām,
  bet kas neattiecas uz jautājumiem
  ,
  kuri ir notiekošas likumdošanas procedūras temats. Atļauju dod
  Parlamenta
  priekšsēdētājs
  ,
  katru gadījumu izskatot atsevišķi.
  Rakstiskas deklarācijas
  drukā
  oficiālajās valodās un izplata. Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj reģistrā. Šis reģistrs ir publisks, un
  sesijas laikā to glabā pie ieejas sēžu zālē, bet pārējā laikā – piemērotā vietā, ko nosaka Kvestoru kolēģija
  . | 1.   
  Vismaz 10
  deputāti
  no vismaz trijām politiskajām grupām
  var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par tematu, kas attiecas vienīgi uz Eiropas Savienības kompetences jomām
  . Šādas deklarācijas saturs var būt tikai deklarācijas veidā. Konkrētāk
  ,
  tajā nedrīkst aicināt veikt jebkādu likumdošanas pasākumu, tajā nedrīkst būt lēmumam par jautājumiem
  ,
  attiecībā uz kuriem šajā reglamentā ir noteikta īpaša kārtība un kompetence
  , un
  tā nedrīkst būt par Parlamentā izskatīšanā esošo jautājumu tematu
  . |
| | 1.a
     
  Jebkurā attiecīgajā gadījumā, lai saņemtu atļauju veikt turpmākus pasākumus, ir vajadzīgs
  Parlamenta
  priekšsēdētāja pamatots lēmums, ievērojot 1. punktu.
  Rakstiskas deklarācijas
  publicē
  oficiālajās valodās
  Parlamenta tīmekļa vietnē
  un izplata
  elektroniski visiem deputātiem.
  Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj
  elektroniskā
  reģistrā. Šis reģistrs ir publisks un
  pieejams Parlamenta tīmekļa vietnē
  .
  Parlamenta priekšsēdētājs rakstiskās deklarācijas ar parakstiem glabā arī papīra formātā. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

1.   
  Ne vairāk kā pieci
  deputāti var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par tematu, kas attiecas uz Eiropas Savienības kompetences jomām,
  bet kas neattiecas uz jautājumiem
  ,
  kuri ir notiekošas likumdošanas procedūras temats. Atļauju dod
  Parlamenta
  priekšsēdētājs
  ,
  katru gadījumu izskatot atsevišķi.
  Rakstiskas deklarācijas
  drukā
  oficiālajās valodās un izplata. Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj reģistrā. Šis reģistrs ir publisks, un
  sesijas laikā to glabā pie ieejas sēžu zālē, bet pārējā laikā – piemērotā vietā, ko nosaka Kvestoru kolēģija
  .

1.   
  Vismaz 10
  deputāti
  no vismaz trijām politiskajām grupām
  var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par tematu, kas attiecas vienīgi uz Eiropas Savienības kompetences jomām
  . Šādas deklarācijas saturs var būt tikai deklarācijas veidā. Konkrētāk
  ,
  tajā nedrīkst aicināt veikt jebkādu likumdošanas pasākumu, tajā nedrīkst būt lēmumam par jautājumiem
  ,
  attiecībā uz kuriem šajā reglamentā ir noteikta īpaša kārtība un kompetence
  , un
  tā nedrīkst būt par Parlamentā izskatīšanā esošo jautājumu tematu
  .

1.a
     
  Jebkurā attiecīgajā gadījumā, lai saņemtu atļauju veikt turpmākus pasākumus, ir vajadzīgs
  Parlamenta
  priekšsēdētāja pamatots lēmums, ievērojot 1. punktu.
  Rakstiskas deklarācijas
  publicē
  oficiālajās valodās
  Parlamenta tīmekļa vietnē
  un izplata
  elektroniski visiem deputātiem.
  Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj
  elektroniskā
  reģistrā. Šis reģistrs ir publisks un
  pieejams Parlamenta tīmekļa vietnē
  .
  Parlamenta priekšsēdētājs rakstiskās deklarācijas ar parakstiem glabā arī papīra formātā.

Grozījums Nr. 2

Eiropas Parlamenta Reglaments

123. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| |
| 2.   Ikviens deputāts var parakstīt reģistrā iekļauto deklarāciju. | 2.   Ikviens deputāts var parakstīt
  elektroniskajā
  reģistrā iekļauto deklarāciju.
  Parakstu var atsaukt jebkurā laikā pirms trīs mēnešu termiņa beigām, sākot no deklarācijas iekļaušanas reģistrā. Šādas atsaukšanas gadījumā attiecīgais deputāts zaudē tiesības deklarāciju parakstīt vēlreiz. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

2.   Ikviens deputāts var parakstīt reģistrā iekļauto deklarāciju.

2.   Ikviens deputāts var parakstīt
  elektroniskajā
  reģistrā iekļauto deklarāciju.
  Parakstu var atsaukt jebkurā laikā pirms trīs mēnešu termiņa beigām, sākot no deklarācijas iekļaušanas reģistrā. Šādas atsaukšanas gadījumā attiecīgais deputāts zaudē tiesības deklarāciju parakstīt vēlreiz.

Grozījums Nr. 7

Reglaments

123. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| |
| 3.   Kad deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu
  un parakstītāju vārdus publicē protokolā, savukārt deklarāciju publicē pieņemtajos tekstos
  . | 3.   Ja

  trīs mēnešu termiņa beigās pēc deklarācijas iekļaušanas reģistrā
  deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to attiecīgi informē Parlamentu.
  Neuzliekot Parlamentam saistības, deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem publisko protokolā
  . |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

3.   Kad deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu
  un parakstītāju vārdus publicē protokolā, savukārt deklarāciju publicē pieņemtajos tekstos
  .

3.   Ja

  trīs mēnešu termiņa beigās pēc deklarācijas iekļaušanas reģistrā
  deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to attiecīgi informē Parlamentu.
  Neuzliekot Parlamentam saistības, deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem publisko protokolā
  .

Grozījums Nr. 4

Eiropas Parlamenta Reglaments

123. pants – 4.a punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| |
| | 4.a
     
  Ja iestādes, kurām adresēta pieņemtā deklarācija, trīs mēnešu laikā no tās saņemšanas neziņo Parlamentam par plānotajiem turpmākajiem pasākumiem, jautājums pēc viena deklarācijas sagatavotāja lūguma tiek iekļauts atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

4.a
     
  Ja iestādes, kurām adresēta pieņemtā deklarācija, trīs mēnešu laikā no tās saņemšanas neziņo Parlamentam par plānotajiem turpmākajiem pasākumiem, jautājums pēc viena deklarācijas sagatavotāja lūguma tiek iekļauts atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā.

Grozījums Nr. 5

Eiropas Parlamenta Reglaments

123. pants – 5. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| |
| 5.   Ja rakstiska deklarācija ir bijusi reģistrā vairāk nekā trīs mēnešus un to nav parakstījusi vismaz puse Parlamenta deputātu, tā zaudē spēku. | 5.   Ja rakstiska deklarācija ir bijusi reģistrā vairāk nekā trīs mēnešus un to nav parakstījusi vismaz puse Parlamenta deputātu, tā zaudē spēku,
  un šo trīs mēnešu termiņu nav nekādas iespējas pagarināt
  . |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

5.   Ja rakstiska deklarācija ir bijusi reģistrā vairāk nekā trīs mēnešus un to nav parakstījusi vismaz puse Parlamenta deputātu, tā zaudē spēku.

5.   Ja rakstiska deklarācija ir bijusi reģistrā vairāk nekā trīs mēnešus un to nav parakstījusi vismaz puse Parlamenta deputātu, tā zaudē spēku,
  un šo trīs mēnešu termiņu nav nekādas iespējas pagarināt
  .

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2012. gada 11. decembris

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/160 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/160

---

P7_TA(2012)0466

Makrofinansiālā palīdzība Kirgizstānas Republikai ***I

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par makrofinansiālo palīdzību Kirgizstānas Republikai (COM(2011)0925 – C7-0521/2011 – 2011/0458(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2015/C 434/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0925), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0925),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 209. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0521/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 209. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0521/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0208/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0208/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P7_TC1-COD(2011)0458

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2013/ES par makrofinansiālo palīdzību Kirgizstānas Republikai

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Sadarbība ar ES pamatojas uz vienošanos par partnerību un sadarbību (PCA), kura stājās spēkā 1999. gadā. ES atbalsta vispārējās preferenču sistēmas (GSP) izmantošanu attiecībā uz Kirgizstānas Republiku. |
| --- | --- |

(1)

Sadarbība ar ES pamatojas uz vienošanos par partnerību un sadarbību (PCA), kura stājās spēkā 1999. gadā. ES atbalsta vispārējās preferenču sistēmas (GSP) izmantošanu attiecībā uz Kirgizstānas Republiku.

| (2) | Kirgizstānas ekonomiku 2009. gadā skāra starptautiskā finanšu krīze un 2010. gada jūnijā – etniskā vardarbība, kas izraisīja traucējumus saimnieciskajā darbībā, radot būtiskas publisko izdevumu vajadzības rekonstrukcijai un sociālajai palīdzībai, un to sekas bija nozīmīgas ārējo un budžeta finanšu nepilnības. |
| --- | --- |

(2)

Kirgizstānas ekonomiku 2009. gadā skāra starptautiskā finanšu krīze un 2010. gada jūnijā – etniskā vardarbība, kas izraisīja traucējumus saimnieciskajā darbībā, radot būtiskas publisko izdevumu vajadzības rekonstrukcijai un sociālajai palīdzībai, un to sekas bija nozīmīgas ārējo un budžeta finanšu nepilnības.

| (3) | Augsta līmeņa donoru sanāksmē, kas notika 2010. gada jūlijā, starptautiskā sabiedrība solīja USD 1,1 miljardu ārkārtas atbalstu, lai palīdzētu Kirgizstānas Republikas atjaunošanai. ES šajā augsta līmeņa donoru sanāksmē paziņoja, ka tā sniegs līdz EUR 117,9 miljoniem kā finansiālu palīdzību. |
| --- | --- |

(3)

Augsta līmeņa donoru sanāksmē, kas notika 2010. gada jūlijā, starptautiskā sabiedrība solīja USD 1,1 miljardu ārkārtas atbalstu, lai palīdzētu Kirgizstānas Republikas atjaunošanai. ES šajā augsta līmeņa donoru sanāksmē paziņoja, ka tā sniegs līdz EUR 117,9 miljoniem kā finansiālu palīdzību.

| (4) | ES Ārlietu padome 2010. gada 26. jūlija secinājumos par Kirgizstānas Republiku apsveica jaunās Kirgizstānas valdības centienus izveidot demokrātisku iestāžu sistēmu un aicināja Komisiju “turpināt sniegt palīdzību, ietverot jaunas palīdzības programmas, Kirgizstānas iestādēm reformu programmas īstenošanai un veicināt ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību valstī”. |
| --- | --- |

(4)

ES Ārlietu padome 2010. gada 26. jūlija secinājumos par Kirgizstānas Republiku apsveica jaunās Kirgizstānas valdības centienus izveidot demokrātisku iestāžu sistēmu un aicināja Komisiju “turpināt sniegt palīdzību, ietverot jaunas palīdzības programmas, Kirgizstānas iestādēm reformu programmas īstenošanai un veicināt ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību valstī”.

| (5) | ES politiskais un ekonomiskais atbalsts Kirgizstānas Republikas aizmetnī esošajai parlamentārajai demokrātijai sniegs politisku signālu par stipru ES atbalstu demokrātiskām reformām Centrālāzijā, kas atbilst ES politikai reģionā, kura izklāstīta stratēģijā “Vidusāzija 2007.-2013.” un ES līderu paziņojumos. |
| --- | --- |

(5)

ES politiskais un ekonomiskais atbalsts Kirgizstānas Republikas aizmetnī esošajai parlamentārajai demokrātijai sniegs politisku signālu par stipru ES atbalstu demokrātiskām reformām Centrālāzijā, kas atbilst ES politikai reģionā, kura izklāstīta stratēģijā “Vidusāzija 2007.-2013.” un ES līderu paziņojumos.

| (6) | Kirgizstānas Republikas ekonomikas stabilizāciju un atveseļošanu finansiāli atbalsta Starptautiskais Valūtas fonds (SVF). Kirgizstānas iestādes 2011. gada jūnijā vienojās ar SVF par trīs gadu Paplašināto kredītmehānismu SDR 66,6 miljonu apjomā valsts atbalstam. |
| --- | --- |

(6)

Kirgizstānas Republikas ekonomikas stabilizāciju un atveseļošanu finansiāli atbalsta Starptautiskais Valūtas fonds (SVF). Kirgizstānas iestādes 2011. gada jūnijā vienojās ar SVF par trīs gadu Paplašināto kredītmehānismu SDR 66,6 miljonu apjomā valsts atbalstam.

| (7) | ES plāno sniegt atbalstu Kirgizstānas Republikas nozaru budžetam saskaņā ar attīstības sadarbības instrumentu kopumā EUR 33 miljonu apjomā periodā no 2011. līdz 2013. gadam, lai atbalstītu sociālās aizsardzības, izglītības un valsts finanšu pārvaldības reformas. |
| --- | --- |

(7)

ES plāno sniegt atbalstu Kirgizstānas Republikas nozaru budžetam saskaņā ar attīstības sadarbības instrumentu kopumā EUR 33 miljonu apjomā periodā no 2011. līdz 2013. gadam, lai atbalstītu sociālās aizsardzības, izglītības un valsts finanšu pārvaldības reformas.

| (8) | Kirgizstānas Republika 2010. gadā lūdza ES makrofinansiālo palīdzību, ņemot vērā ekonomiskās situācijas un perspektīvas pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(8)

Kirgizstānas Republika 2010. gadā lūdza ES makrofinansiālo palīdzību, ņemot vērā ekonomiskās situācijas un perspektīvas pasliktināšanos.

| (9) | Turklāt, ņemot vērā SVF un Pasaules Bankas makroekonomisko atbalstu, vēl joprojām ir maksājumu bilances finansējuma iztrūkums, un, ņemot vērā ārējās pozīcijas neaizsargātību pret ārējiem satricinājumiem, kas prasa uzturēt atbilstošā līmenī ārvalstu valūtas rezerves, makrofinansiālā palīdzība ir uzskatāma par piemērotu atbildi Kirgizstānas Republikas lūgumam saskaņā ar pašreizējiem ārkārtas apstākļiem. ES makrofinansiālās palīdzības programma Kirgizstānas Republikai (turpmāk “Savienības makrofinansiālā palīdzība”) atbalstītu valsts ekonomiskās stabilizācijas un strukturālo reformu programmu, kas papildina pieejamos resursus saskaņā ar SVF finansiālo vienošanos. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt, ņemot vērā SVF un Pasaules Bankas makroekonomisko atbalstu, vēl joprojām ir maksājumu bilances finansējuma iztrūkums, un, ņemot vērā ārējās pozīcijas neaizsargātību pret ārējiem satricinājumiem, kas prasa uzturēt atbilstošā līmenī ārvalstu valūtas rezerves, makrofinansiālā palīdzība ir uzskatāma par piemērotu atbildi Kirgizstānas Republikas lūgumam saskaņā ar pašreizējiem ārkārtas apstākļiem. ES makrofinansiālās palīdzības programma Kirgizstānas Republikai (turpmāk “Savienības makrofinansiālā palīdzība”) atbalstītu valsts ekonomiskās stabilizācijas un strukturālo reformu programmu, kas papildina pieejamos resursus saskaņā ar SVF finansiālo vienošanos.

| (10) | Savienības makrofinansiālajai palīdzībai būtu ne tikai jāpapildina SVF un Pasaules Bankas piedāvātās programmas un piešķirtie resursi, bet arī jānodrošina Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

(10)

Savienības makrofinansiālajai palīdzībai būtu ne tikai jāpapildina SVF un Pasaules Bankas piedāvātās programmas un piešķirtie resursi, bet arī jānodrošina Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība.

| (11) | Komisijai jānodrošina, ka Savienības makrofinansiālā palīdzība juridiski un pēc būtības saskan ar pasākumiem, kas veikti Savienības ārējās darbības dažādās jomās, un citām atbilstīgām Savienības politikām. |
| --- | --- |

(11)

Komisijai jānodrošina, ka Savienības makrofinansiālā palīdzība juridiski un pēc būtības saskan ar pasākumiem, kas veikti Savienības ārējās darbības dažādās jomās, un citām atbilstīgām Savienības politikām.

| (12) | Atsevišķu Savienības makrofinansiālās palīdzības darbību konkrētajiem mērķiem būtu jāuzlabo valsts finanšu pārvaldības efektivitāte, pārredzamība un atbildība Kirgizstānas Republikā. Komisijai būtu regulāri jāuzrauga šo mērķu īstenošana. |
| --- | --- |

(12)

Atsevišķu Savienības makrofinansiālās palīdzības darbību konkrētajiem mērķiem būtu jāuzlabo valsts finanšu pārvaldības efektivitāte, pārredzamība un atbildība Kirgizstānas Republikā. Komisijai būtu regulāri jāuzrauga šo mērķu īstenošana.

| (13) | Savienības makrofinansiālās palīdzības sniegšanas nosacījumiem būtu jāatspoguļo galvenie principi un mērķi Savienības politikā attiecībā uz Kirgizstānas Republiku. |
| --- | --- |

(13)

Savienības makrofinansiālās palīdzības sniegšanas nosacījumiem būtu jāatspoguļo galvenie principi un mērķi Savienības politikā attiecībā uz Kirgizstānas Republiku.

| (14) | Lai efektīvi aizsargātu ES finansiālās intereses saistībā ar šo makrofinansiālo palīdzību, ir nepieciešams, ka Kirgizstānas Republika pieņem atbilstīgus pasākumus, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un visus citus pārkāpumus saistībā ar šo finansiālo palīdzību. Tāpat Komisijai jāveic attiecīgas pārbaudes un Revīzijas palātai – attiecīgas revīzijas. |
| --- | --- |

(14)

Lai efektīvi aizsargātu ES finansiālās intereses saistībā ar šo makrofinansiālo palīdzību, ir nepieciešams, ka Kirgizstānas Republika pieņem atbilstīgus pasākumus, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un visus citus pārkāpumus saistībā ar šo finansiālo palīdzību. Tāpat Komisijai jāveic attiecīgas pārbaudes un Revīzijas palātai – attiecīgas revīzijas.

| (15) | ES finansiālās palīdzības izmaksāšana neierobežo budžeta lēmējinstitūciju pilnvaras. |
| --- | --- |

(15)

ES finansiālās palīdzības izmaksāšana neierobežo budžeta lēmējinstitūciju pilnvaras.

| (16) | Šī palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments un Ekonomikas un finanšu komiteja spēj sekot šā lēmuma īstenošanai, Komisijai tie būtu regulāri jāinformē par norisēm saistībā ar palīdzību un jāsniedz tiem attiecīgie dokumenti. |
| --- | --- |

(16)

Šī palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments un Ekonomikas un finanšu komiteja spēj sekot šā lēmuma īstenošanai, Komisijai tie būtu regulāri jāinformē par norisēm saistībā ar palīdzību un jāsniedz tiem attiecīgie dokumenti.

| (17) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2). |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2).

| (18) | Savienība makrofinansiālo palīdzību piešķirs, ja būs izpildīti ekonomikas politikas nosacījumi, kas jāparedz saprašanās memorandā. Lai nodrošinātu vienotu nosacījumu īstenošanu un panāktu efektivitāti, Komisija būtu jāpilnvaro vest sarunas par šādiem nosacījumiem ar Kirgizstānas iestādēm tādas dalībvalstu komitejas uzraudzībā, kura paredzēta ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. Fakts, ka atbalstam ir ierobežots maksimālais apjoms atbilst pamatojumam, kas pieprasīts Regulas (ES) Nr. 182/2011 2. panta 3. punkta otrajā teikumā —, pieņemot saprašanās memorandu, piemērot konsultēšanās procedūru.
  [Gr. 1] |
| --- | --- |

(18)

Savienība makrofinansiālo palīdzību piešķirs, ja būs izpildīti ekonomikas politikas nosacījumi, kas jāparedz saprašanās memorandā. Lai nodrošinātu vienotu nosacījumu īstenošanu un panāktu efektivitāti, Komisija būtu jāpilnvaro vest sarunas par šādiem nosacījumiem ar Kirgizstānas iestādēm tādas dalībvalstu komitejas uzraudzībā, kura paredzēta ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. Fakts, ka atbalstam ir ierobežots maksimālais apjoms atbilst pamatojumam, kas pieprasīts Regulas (ES) Nr. 182/2011 2. panta 3. punkta otrajā teikumā —, pieņemot saprašanās memorandu, piemērot konsultēšanās procedūru.
  [Gr. 1]

| (19) | Saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda definīciju Kirgizstānas Republika ietilpst kategorijā “jaunās un jaunattīstības ekonomikas”, saskaņā ar Pasaules Bankas definīciju Kirgizstānas Republika ietilpst grupā “ekonomikas ar zemu ienākumu līmeni” un “IDA valstis”, saskaņā ar UN-OHRLLS
   (3) definīciju Kirgizstānas Republika ietilpst kategorijā “sauszemes ieskauta jaunattīstības valsts”, saskaņā ar ESAO Attīstības atbalsta komitejas definīciju Kirgizstānas Republika ir sarakstā “citas valstīs ar zemiem ienākumiem”. Tāpēc Kirgizstānas Republika būtu jāuzskata par jaunattīstības valsti LESD 208. panta nozīmē, kas pamato LESD 209. panta izvēli par juridisko pamatu šim lēmumam, |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda definīciju Kirgizstānas Republika ietilpst kategorijā “jaunās un jaunattīstības ekonomikas”, saskaņā ar Pasaules Bankas definīciju Kirgizstānas Republika ietilpst grupā “ekonomikas ar zemu ienākumu līmeni” un “IDA valstis”, saskaņā ar UN-OHRLLS
   (3) definīciju Kirgizstānas Republika ietilpst kategorijā “sauszemes ieskauta jaunattīstības valsts”, saskaņā ar ESAO Attīstības atbalsta komitejas definīciju Kirgizstānas Republika ir sarakstā “citas valstīs ar zemiem ienākumiem”. Tāpēc Kirgizstānas Republika būtu jāuzskata par jaunattīstības valsti LESD 208. panta nozīmē, kas pamato LESD 209. panta izvēli par juridisko pamatu šim lēmumam,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Eiropas Savienība Kirgizstānas Republikai atvēl makrofinansiālo palīdzību par maksimālo summu EUR 30 miljoni, lai atbalstītu Kirgizstānas Republikas ekonomikas stabilizāciju un palīdzētu segt tās maksājumu bilances vajadzības, kā norādīts pašreizējā SVF programmā. No šīs summas līdz pat EUR 15 miljoniem ir pieejami aizdevumu veidā, un līdz pat EUR 15 miljoniem – dotāciju veidā. Pirms ierosinātās makroekonomiskās palīdzības izmaksāšanas 2013. gada budžets ir jāapstiprina budžeta lēmējinstitūcijai. Lai finansētu Eiropas Savienības makrofinansiālās palīdzības aizdevuma daļu, Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā aizņemties nepieciešamos resursus. Maksimālais aizdevuma atmaksas termiņš ir 15 gadi.

2.   Savienības finansiālās palīdzības izmaksāšanu pārvalda Komisija, ievērojot nolīgumus vai vienošanos, kas panāktas starp SVF un Kirgizstānas Republiku, un galvenos ekonomikas reformas principus un mērķus, kas noteikti ES un Kirgizstānas Republikas Partnerības un sadarbības nolīgumā un stratēģijā “Vidusāzija 2007-2013”. Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Ekonomikas un finanšu komiteju par norisēm saistībā ar finansiālās palīdzības pārvaldību un iesniedz tiem attiecīgus dokumentus.

3.   Eiropas Savienības finansiālā palīdzība ir pieejama divus gadus, sākot no pirmās dienas pēc 2. panta 1. punktā minētā saprašanās memoranda stāšanās spēkā.

2. pants

1.   Komisija saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru ir pilnvarota vienoties ar Kirgizstānas Republikas iestādēm par ekonomikas politikas un finanšu nosacījumiem attiecībā uz Eiropas Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanu, kas jāiekļauj saprašanās memorandā, kurā iekļauj arī šo nosacījumu izpildes grafiku (turpmāk “saprašanās memorands”). Saprašanās memorandā noteiktajiem ekonomikas politikas un finanšu nosacījumiem jābūt saskaņā ar 1. panta 2. punktā minētajiem nolīgumiem vai kārtību. Šo principu un mērķu nolūks jo īpaši ir stiprināt palīdzības, tostarp arī Kirgizstānas Republikas publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu, efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību. Komisija regulāri uzrauga, kā veicies ar šo mērķu sasniegšanu. Sīkus palīdzības finanšu nosacījumus izklāsta dotāciju un aizdevuma nolīgumos, par kuriem jāvienojas Komisijai un Kirgizstānas Republikas iestādēm.

2.   Eiropas Savienības finansiālās palīdzības īstenošanas laikā Komisija raugās, lai ar šo palīdzību saistīto Kirgizstānas Republikas finansiālo vienošanos, administratīvo procedūru, iekšējās un ārējas kontroles mehānismu darbība būtu pareiza un lai tiktu ievērots grafiks, par ko panākta vienošanās.

3.   Komisija regulāri pārbauda, vai Kirgizstānas Republikas ekonomikas politika ir saskaņā ar Savienības makrofinansiālās palīdzības mērķiem un vai tiek apmierinoši īstenoti saskaņotie ekonomikas politikas nosacījumi. Šādi rīkojoties, Komisija cieši sadarbojas ar SVF un Pasaules banku un vajadzības gadījumā ar Ekonomikas un finanšu komiteju.

3. pants

1.   Saskaņā ar 2. punktā minētajiem nosacījumiem Komisija Eiropas Savienības finansiālo palīdzību Kirgizstānas Republikai dara pieejamu divās daļās, un katru daļu veido gan dotāciju, gan aizdevuma komponents. Katras daļas apjomu nosaka saprašanās memorandā.

2.   Komisija pieņem lēmumu par maksājumu veikšanu, ja ir sekmīgi īstenoti ekonomikas politikas nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās saprašanās memorandā. Otrās daļas izmaksu veic ne agrāk kā trīs mēnešus pēc pirmā maksājuma veikšanas.

3.   Eiropas Savienības līdzekļus izmaksā Kirgizstānas Republikas Valsts bankai. Saskaņā ar saprašanās memorandā paredzētajiem noteikumiem, tostarp apstiprinātajām budžeta deficīta vajadzībām, Savienības līdzekļus var pārskaitīt Kirgizstānas Republikas Valsts kasei kā galīgajam saņēmējam.

4. pants

1.   Šai lēmumā minētās aizņēmuma un aizdevuma darbības attiecībā uz Eiropas Savienības palīdzības aizdevuma daļu veic euro, izmantojot vienu un to pašu valutēšanas dienu, un Eiropas Savienību nedrīkst iesaistīt maksājuma termiņu pārcelšanā, maiņas kursa vai procentu likmju riskā vai citā komercriskā.

2.   Ja Kirgizstānas Republika lūdz, Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka aizdevuma noteikumos tiek iekļauta klauzula par pirmstermiņa atmaksu un ka tāda pati klauzula tiek ietverta aizņēmuma operāciju noteikumos.

3.   Pēc Kirgizstānas Republikas lūguma un ja apstākļi ļauj samazināt aizdevuma procentu likmi, Komisija var refinansēt visu tās sākotnējo aizdevumu vai tā daļu vai pārstrukturēt atbilstošos finanšu nosacījumus. Refinansēšanas vai pārstrukturēšanas darbības jāveic saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, un ar tām nevar pagarināt attiecīgā aizņēmuma atmaksas termiņu vai palielināt neatmaksātā kapitāla summu refinansēšanas vai pārstrukturēšanas dienā.

4.   Visas Eiropas Savienības izmaksas, kas ir saistītas ar šajā lēmumā paredzētajām aizņēmuma un aizdevuma darbībām, sedz Kirgizstānas Republika.

5.   Eiropas Parlamentu un Ekonomikas un finanšu komiteju informē par to, kā norisinās 2. un 3. punktā minētās darbības.

5. pants

Eiropas Savienības finansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam (4), un tās īstenošanas noteikumiem. Konkrētāk, saprašanās memorandā, aizdevuma nolīgumā un dotāciju nolīgumā, kas noslēdzami ar Kirgizstānas Republikas iestādēm, paredz attiecīgus pasākumus krāpšanas, korupcijas un citu ar finansiālo palīdzību saistītu nelikumību novēršanai un apkarošanai. Lai nodrošinātu līdzekļu pārvaldes un izmaksas lielāku pārredzamību, saprašanās memorandā, aizdevuma nolīgumā un dotāciju nolīgumā paredz arī Komisijas, tostarp Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai, veiktus kontroles pasākumus, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas. Šajos dokumentos paredz arī Revīzijas palātas veiktas revīzijas, kuras attiecīgā gadījumā veic uz vietas.

6. pants

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

7. pants

1.   Katru gadu līdz 30. jūnijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā, ietverot novērtējumu. Ziņojumā norāda saistību starp ekonomikas politikas nosacījumiem, kas izklāstīti saprašanās memorandā, Kirgizstānas Republikas faktisko ekonomisko un fiskālo situāciju un Komisijas lēmumiem izmaksāt palīdzības daļas.

2.   Ne vēlāk kā divus gadus pēc 1. panta 3. punkta minētā pieejamības perioda beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei paveiktā novērtējuma ziņojumu.

8. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra nostāja.

1

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

2

(3)  Apvienoto Nāciju Organizācijas vismazāk attīstīto valstu, sauszemes ieskauto jaunattīstības valstu un mazo salu jaunattīstības valstu Augstā pārstāvja birojs.

3

(4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

4

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/165 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/165

---

P7_TA(2012)0467

Biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programma ***I

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Savienības biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 106/2008 par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (COM(2012)0109 – C7-0077/2012 – 2012/0049(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2015/C 434/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0109), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0109),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0077/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0077/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vēra Padomes pārstāvja 2012. gada 26. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Padomes pārstāvja 2012. gada 26. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A7-0382/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A7-0382/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 191, 29.6.2012., 142. lpp.

---

P7_TC1-COD(2012)0049

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 106/2008 par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 174/2013.)

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/166 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/166

---

P7_TA(2012)0471

Pārejas pasākumi attiecībā uz divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm ***II

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm (11917/1/2012 – C7-0328/2012 – 2010/0197(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2015/C 434/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (11917/1/2012 – C7-0328/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (11917/1/2012 – C7-0328/2012),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0344), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0344),

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas priekšsēdētāja 2012. gada 31. maija vēstuli, kurā pausta apņemšanās ieteikt plenārsēdē apstiprināt Padomes pirmā lasījuma nostāju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas priekšsēdētāja 2012. gada 31. maija vēstuli, kurā pausta apņemšanās ieteikt plenārsēdē apstiprināt Padomes pirmā lasījuma nostāju,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 72. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 72. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komiteja ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0389/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komiteja ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0389/2012),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | apstiprina Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

3.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 5. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī kopā ar Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu; |
| --- | --- |

5.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī kopā ar Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 377 E, 7.12.2012., 203. lpp.

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojums

Tas, ka šī regula, tostarp 17., 18. un 19. apsvērums, paredz izmantot Regulā (ES) Nr. 182/2011 minētās procedūras, nav precedents tam, ka ar turpmākām regulām varētu atļaut Savienībai pilnvarot dalībvalstis saskaņā ar LESD 2. panta 1. punktu veikt likumdošanas funkciju un pieņemt juridiski saistošus aktus Savienības ekskluzīvās kompetences jomās. Turklāt konsultēšanās procedūras izmantošana šajā regulā pretstatā pārbaudes procedūrai nav uzskatāma par precedentu turpmākām regulām, ar kurām nosaka kopējās tirdzniecības politikas pamatu.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/167 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/167

---

P7_TA(2012)0472

Turpmākas makrofinansiālās palīdzības piešķiršana Gruzijai ***II

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Gruzijai (05682/1/2012 – C7-0221/2012 – 2010/0390(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2015/C 434/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05682/1/2012 – C7-0221/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05682/1/2012 – C7-0221/2012),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0804), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0804),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 66. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 66. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komiteja ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0363/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komiteja ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0363/2012),

| 1. | apstiprina turpmāk izklāstīto nostāju otrajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina turpmāk izklāstīto nostāju otrajā lasījumā;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 377 E, 7.12.2012., 211. lpp.

---

P7_TC2-COD(2010)0390

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Gruzijai

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Gruzijas un Eiropas Savienības attiecību attīstību nosaka Eiropas Kaimiņattiecību politika. Kopiena un Gruzija 2006. gadā vienojās par Eiropas Kaimiņattiecību politikas rīcības plānu, nosakot vidēja termiņa prioritātes ES un Gruzijas attiecībās. 2010. gadā Savienība un Gruzija uzsāka sarunas par asociācijas nolīgumu, un gaidāms, ka tas aizstās spēkā esošo partnerības un sadarbības nolīgumu (2). ES un Gruzijas attiecības vēl ciešākas padarīja nesen aizsāktā Austrumu partnerība. |
| --- | --- |

(1)

Gruzijas un Eiropas Savienības attiecību attīstību nosaka Eiropas Kaimiņattiecību politika. Kopiena un Gruzija 2006. gadā vienojās par Eiropas Kaimiņattiecību politikas rīcības plānu, nosakot vidēja termiņa prioritātes ES un Gruzijas attiecībās. 2010. gadā Savienība un Gruzija uzsāka sarunas par asociācijas nolīgumu, un gaidāms, ka tas aizstās spēkā esošo partnerības un sadarbības nolīgumu (2). ES un Gruzijas attiecības vēl ciešākas padarīja nesen aizsāktā Austrumu partnerība.

| (2) | Eiropadome ārkārtas sanāksmē 2008. gada 1. septembrī apstiprināja Savienības apņemšanos nostiprināt ES un Gruzijas attiecības pēc bruņotā konflikta 2008. gada augustā, kas norisinājās starp Gruziju un Krievijas Federāciju. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome ārkārtas sanāksmē 2008. gada 1. septembrī apstiprināja Savienības apņemšanos nostiprināt ES un Gruzijas attiecības pēc bruņotā konflikta 2008. gada augustā, kas norisinājās starp Gruziju un Krievijas Federāciju.

| (3) | Gruzijas ekonomiku kopš 2008. gada trešā ceturkšņa ir skārusi starptautiskā finanšu krīze, un valstī samazinās izlaides apjomi, samazinās nodokļu ieņēmumi un aug vajadzības pēc ārējā finansējuma. |
| --- | --- |

(3)

Gruzijas ekonomiku kopš 2008. gada trešā ceturkšņa ir skārusi starptautiskā finanšu krīze, un valstī samazinās izlaides apjomi, samazinās nodokļu ieņēmumi un aug vajadzības pēc ārējā finansējuma.

| (4) | Starptautiskajā līdzekļu devēju konferencē 2008. gada 22. oktobrī starptautiskā kopiena apsolīja atbalstīt Gruzijas ekonomikas atveseļošanu saskaņā ar kopīgo vajadzību novērtējumu, ko veica ANO un Pasaules Banka. |
| --- | --- |

(4)

Starptautiskajā līdzekļu devēju konferencē 2008. gada 22. oktobrī starptautiskā kopiena apsolīja atbalstīt Gruzijas ekonomikas atveseļošanu saskaņā ar kopīgo vajadzību novērtējumu, ko veica ANO un Pasaules Banka.

| (5) | Savienība paziņoja, ka tā Gruzijai sniegs finansiālo palīdzību līdz EUR 500 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(5)

Savienība paziņoja, ka tā Gruzijai sniegs finansiālo palīdzību līdz EUR 500 miljonu apmērā.

| (6) | Gruzijas ekonomikas stabilizāciju un atveseļošanu finansiāli atbalsta Starptautiskais Valūtas fonds (SVF). Gruzijas iestādes un SVF 2008. gada septembrī noslēdza atbalsta vienošanos USD 750 miljonu apmērā, lai atbalstītu Gruzijas ekonomiku tās centienos veikt vajadzīgās korekcijas, reaģējot uz finanšu krīzi. |
| --- | --- |

(6)

Gruzijas ekonomikas stabilizāciju un atveseļošanu finansiāli atbalsta Starptautiskais Valūtas fonds (SVF). Gruzijas iestādes un SVF 2008. gada septembrī noslēdza atbalsta vienošanos USD 750 miljonu apmērā, lai atbalstītu Gruzijas ekonomiku tās centienos veikt vajadzīgās korekcijas, reaģējot uz finanšu krīzi.

| (7) | Pēc Gruzijas ekonomiskās situācijas turpmākas pasliktināšanās un pēc SVF programmas ekonomisko pieņēmumu pārskatīšanas, kā arī pēc lielāka ārējā finansējuma vajadzību rašanās Gruzijā, Gruzija un SVF vienojās par aizdevuma palielinājumu par USD 424 miljoniem saskaņā ar atbalsta vienošanos, ko SVF valde apstiprināja 2009. gada augustā. |
| --- | --- |

(7)

Pēc Gruzijas ekonomiskās situācijas turpmākas pasliktināšanās un pēc SVF programmas ekonomisko pieņēmumu pārskatīšanas, kā arī pēc lielāka ārējā finansējuma vajadzību rašanās Gruzijā, Gruzija un SVF vienojās par aizdevuma palielinājumu par USD 424 miljoniem saskaņā ar atbalsta vienošanos, ko SVF valde apstiprināja 2009. gada augustā.

| (8) | Savienība saskaņā ar Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (EKPI) 2010.-2012. gadā plāno sniegt Gruzijai budžeta atbalsta dotācijas EUR 37 miljonus gadā. |
| --- | --- |

(8)

Savienība saskaņā ar Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (EKPI) 2010.-2012. gadā plāno sniegt Gruzijai budžeta atbalsta dotācijas EUR 37 miljonus gadā.

| (9) | Ņemot vērā Gruzijas ekonomiskās situācijas un perspektīvas pasliktināšanos, Gruzija ir lūgusi Savienības makrofinansiālo palīdzību. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā Gruzijas ekonomiskās situācijas un perspektīvas pasliktināšanos, Gruzija ir lūgusi Savienības makrofinansiālo palīdzību.

| (10) | Ņemot vērā, ka Gruzijas maksājumu bilancē joprojām ir finansējuma iztrūkums, makrofinansiālā palīdzība tiek uzskatīta par piemērotu reakciju uz Gruzijas lūgumu atbalstīt ekonomikas stabilizāciju pašreizējos ārkārtas apstākļos saistībā ar pašreizējo SVF programmu. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā, ka Gruzijas maksājumu bilancē joprojām ir finansējuma iztrūkums, makrofinansiālā palīdzība tiek uzskatīta par piemērotu reakciju uz Gruzijas lūgumu atbalstīt ekonomikas stabilizāciju pašreizējos ārkārtas apstākļos saistībā ar pašreizējo SVF programmu.

| (11) | Savienības makrofinansiālajai palīdzībai, ko paredzēts sniegt Gruzijai (“Savienības makrofinansiālā palīdzība”), būtu ne tikai jāpapildina SVF un Pasaules Bankas piedāvātās programmas un piešķirtie resursi, bet arī jānodrošina tas, ka ar Savienības iesaistīšanos tiek dots papildu ieguldījums. |
| --- | --- |

(11)

Savienības makrofinansiālajai palīdzībai, ko paredzēts sniegt Gruzijai (“Savienības makrofinansiālā palīdzība”), būtu ne tikai jāpapildina SVF un Pasaules Bankas piedāvātās programmas un piešķirtie resursi, bet arī jānodrošina tas, ka ar Savienības iesaistīšanos tiek dots papildu ieguldījums.

| (12) | Komisijai būtu jānodrošina, ka Savienības makrofinansiālā palīdzība juridiski un pēc būtības saskan ar pasākumiem, kas veikti dažādās Savienības ārējās darbības jomās, un ar citiem atbilstīgiem Savienības politikas pasākumiem. |
| --- | --- |

(12)

Komisijai būtu jānodrošina, ka Savienības makrofinansiālā palīdzība juridiski un pēc būtības saskan ar pasākumiem, kas veikti dažādās Savienības ārējās darbības jomās, un ar citiem atbilstīgiem Savienības politikas pasākumiem.

| (13) | Ar Savienības makrofinansiālās palīdzības konkrētajiem mērķiem būtu jāstiprina efektivitāte, pārredzamība un pārskatatbildība. Komisijai būtu regulāri jāuzrauga minēto mērķu īstenošana. |
| --- | --- |

(13)

Ar Savienības makrofinansiālās palīdzības konkrētajiem mērķiem būtu jāstiprina efektivitāte, pārredzamība un pārskatatbildība. Komisijai būtu regulāri jāuzrauga minēto mērķu īstenošana.

| (14) | Savienības makrofinansiālās palīdzības sniegšanas nosacījumiem būtu jāatspoguļo galvenie principi un mērķi Savienības politikā attiecībā uz Gruziju. |
| --- | --- |

(14)

Savienības makrofinansiālās palīdzības sniegšanas nosacījumiem būtu jāatspoguļo galvenie principi un mērķi Savienības politikā attiecībā uz Gruziju.

| (15) | Lai efektīvi aizsargātu Savienības finansiālās intereses saistībā ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, Gruzijai ir jāpieņem atbilstīgi pasākumi, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un visus citus pārkāpumus saistībā ar minēto finansiālo palīdzību. Tāpat ir nepieciešams, lai Komisija veiktu attiecīgas pārbaudes un Revīzijas palāta – attiecīgas revīzijas. |
| --- | --- |

(15)

Lai efektīvi aizsargātu Savienības finansiālās intereses saistībā ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, Gruzijai ir jāpieņem atbilstīgi pasākumi, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un visus citus pārkāpumus saistībā ar minēto finansiālo palīdzību. Tāpat ir nepieciešams, lai Komisija veiktu attiecīgas pārbaudes un Revīzijas palāta – attiecīgas revīzijas.

| (16) | Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšana neskar budžeta lēmējinstitūciju pilnvaras. |
| --- | --- |

(16)

Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšana neskar budžeta lēmējinstitūciju pilnvaras.

| (17) | Savienības makrofinansiālā palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments un Ekonomikas un finanšu komiteja var uzraudzīt šā lēmuma īstenošanu, Komisijai tie regulāri būtu jāinformē par norisēm saistībā ar palīdzību un jāiesniedz tiem attiecīgi dokumenti. |
| --- | --- |

(17)

Savienības makrofinansiālā palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments un Ekonomikas un finanšu komiteja var uzraudzīt šā lēmuma īstenošanu, Komisijai tie regulāri būtu jāinformē par norisēm saistībā ar palīdzību un jāiesniedz tiem attiecīgi dokumenti.

| (18) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3), |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Savienība dara Gruzijai pieejamu makrofinansiālo palīdzību, kuras maksimālais apjoms ir EUR 46 miljoni (“Savienības makrofinansiālā palīdzība”), lai atbalstītu Gruzijas ekonomikas stabilizāciju un palīdzētu segt tās maksājumu bilances vajadzības, kā norādīts pašreizējā SVF programmā. No minētā maksimālā apjoma līdz pat EUR 23 miljoniem ir pieejami dotāciju veidā un līdz pat EUR 23 miljoniem – aizdevumu veidā. Savienības makrofinansiālā palīdzība tiek izmaksāta, ja budžeta lēmējinstitūcija apstiprina Savienības 2013. gada budžetu.

2.   Lai finansētu Savienības makrofinansiālās palīdzības aizdevuma daļu, Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā aizņemties nepieciešamos resursus. Maksimālais aizdevuma atmaksas termiņš ir 15 gadi.

3.   Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu pārvalda Komisija, ievērojot nolīgumus vai kārtību, par ko SVF vienojies ar Gruziju, un galvenos ekonomikas reformas principus un mērķus, kas noteikti ES un Gruzijas Partnerības un sadarbības nolīgumā. Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Ekonomikas un finanšu komiteju par norisēm Savienības makrofinansiālās palīdzības pārvaldībā un iesniedz tiem attiecīgus dokumentus.

4.   Savienības makrofinansiālā palīdzība ir pieejama divu gadu un sešu mēnešu laikposmā no pirmās dienas pēc 2. panta 1. punktā minētā saprašanās memoranda stāšanās spēkā.

2. pants

1.   Komisija saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto
  konsultēšanās
  procedūru pieņem saprašanās memorandu, kurš ietver ekonomikas politikas un finansiālos nosacījumus, kas reglamentē Savienības makrofinansiālo palīdzību, tostarp šo nosacījumu izpildes grafiku. Saprašanās memorandā paredzētie ekonomikas politikas un finansiālie nosacījumi saskan ar 1. panta 3. punktā minētajiem nolīgumiem vai kārtību. Minēto nosacījumu nolūks jo īpaši ir stiprināt Savienības makrofinansiālās palīdzības efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību, tostarp Gruzijas publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmas. Komisija regulāri uzrauga panākumus minēto mērķu sasniegšanā. Sīkus Savienības makrofinansiālās palīdzības finansiālos nosacījumus izklāsta dotāciju un aizdevuma nolīgumos, par kuriem jāvienojas Komisijai un Gruzijas iestādēm.

2.   Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanas laikā Komisija raugās, lai ar šo palīdzību saistīto Gruzijas finansiālo vienošanos, administratīvo procedūru, iekšējās un ārējas kontroles mehānismu darbība būtu pareiza un lai Gruzija ievērotu grafiku, par ko panākta vienošanās.

3.   Komisija regulāri pārbauda, vai Gruzijas ekonomikas politika ir saskaņā ar Eiropas Savienības makrofinansiālās palīdzības mērķiem un vai tiek apmierinoši pildīti saskaņotie ekonomikas politikas nosacījumi. Šajā nolūkā Komisija cieši sadarbojas ar SVF un Pasaules banku, un vajadzības gadījumā ar Ekonomikas un finanšu komiteju.

3. pants

1.   Ievērojot 2. punktā izklāstītos nosacījumus, Komisija Savienības makrofinansiālo palīdzību dara pieejamu divās daļās, un katru daļu veido gan dotāciju, gan aizdevuma komponents. Katras daļas apjomu nosaka saprašanās memorandā.

2.   Komisija pieņem lēmumu par maksājumu veikšanu, ja ir sekmīgi īstenoti ekonomikas politikas nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās saprašanās memorandā. Otrās daļas izmaksu veic ne agrāk kā trīs mēnešus pēc pirmās daļas izmaksas veikšanas.

3.   Savienības līdzekļus izmaksā Gruzijas Valsts bankai. Saskaņā ar saprašanās memorandā paredzētajiem noteikumiem, tostarp apstiprinājumu par pārējām budžeta finansēšanas vajadzībām, Savienības līdzekļus var pārskaitīt Gruzijas Valsts kasei kā galīgajam saņēmējam.

4. pants

1.   Šajā lēmumā minētās aizņēmuma un aizdevuma darbības attiecībā uz Savienības makrofinansiālās palīdzības aizdevuma daļu veic euro, izmantojot vienu un to pašu valutēšanas dienu, un tās Savienību neiesaista maksājuma termiņu pārcelšanā, maiņas kursa vai procentu likmju riskā vai jebkādā citā komercriskā.

2.   Ja Gruzija to pieprasa, Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka aizdevuma noteikumos tiek iekļauta klauzula par pirmstermiņa atmaksāšanu un ka atbilstīga klauzula tiek ietverta arī Komisijas aizņēmuma operāciju noteikumos.

3.   Pēc Gruzijas lūguma un ja apstākļi ļauj samazināt aizdevuma procentu likmi, Komisija var refinansēt visu tās sākotnējo aizdevumu vai tā daļu vai pārstrukturēt atbilstošos finansiālos nosacījumus. Refinansēšanas vai pārstrukturēšanas darbības veic saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, un ar tām nevar pagarināt attiecīgā aizņēmuma vidējo atmaksas termiņu vai palielināt neatmaksātās pamatsummu refinansēšanas vai pārstrukturēšanas dienā.

4.   Visas Savienības izmaksas, kas ir saistītas ar šajā lēmumā paredzētajām aizņēmuma un aizdevuma darbībām, sedz Gruzija.

5.   Komisija informē Eiropas Parlamentu un Ekonomikas un finanšu komiteju par to, kā norisinās 2. un 3. punktā minētās darbības.

5. pants

Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam (4), un tās īstenošanas noteikumiem (5). Jo īpaši saprašanās memorandā, aizdevuma nolīgumā un dotāciju nolīgumā, kas noslēdzami ar Gruzijas iestādēm, paredz īpašus pasākumus, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkuras citas nelikumības, kas ietekmē Savienības makrofinansiālo palīdzību. Lai nodrošinātu līdzekļu pārvaldības un izmaksas lielāku pārredzamību, saprašanās memorandā, aizdevuma nolīgumā un dotāciju nolīgumā paredz arī Komisijas, tostarp Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai, veiktas pārbaudes, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas. Šajos dokumentos paredz arī Revīzijas palātas veiktas revīzijas, kuras attiecīgā gadījumā veic uz vietas.

6. pants

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011
  4. pantu
  . Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem, un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu.

7. pants

1.   Katru gadu līdz 30. jūnijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā, ietverot novērtējumu. Ziņojumā norāda saistību starp saprašanās memorandā paredzētajiem ekonomikas politikas un finansiālajiem nosacījumiem, Gruzijas faktisko ekonomisko un fiskālo situāciju un Komisijas lēmumiem izmaksāt Savienības makrofinansiālās palīdzības daļas.

2.   Ne vēlāk kā divus gadus pēc 1. panta 4. punkta minētā pieejamības perioda beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ex post novērtējuma ziņojumu.

8. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

[Gr. 1]

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 10. maija nostāja (OV C 377 E, 7.12.2012., 211. lpp.) un Padomes 2012. gada 10. maija nostāja pirmajā lasījumā (OV C 291 E, 27.9.2012., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra nostāja.

1

(2)  Partnerības un sadarbības līgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (OV L 205, 4.8.1999., 3. lpp.).

2

(3)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

3

(4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

4

(5)  Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.).

5

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/171 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/171

---

P7_TA(2012)0473

Eiropas Jūras drošības aģentūra ***II

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (10090/2/2012 – C7-0329/2012 – 2010/0303(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2015/C 434/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (10090/2/2012 – C7-0329/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (10090/2/2012 – C7-0329/2012),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 16. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 16. februāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0611), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0611),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 72. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 72. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A7-0387/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A7-0387/2012),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 107, 6.4.2011., 68. lpp.

(2)  2011. gada 15. decembrī Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0581.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/172 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/172

---

P7_TA(2012)0474

Vienotas patentaizsardzības izveide ***I

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību (COM(2011)0215 – C7-0099/2011 – 2011/0093(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2015/C 434/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0215), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0215),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 118. panta pirmo daļu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0099/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 118. panta pirmo daļu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0099/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Spānijas Deputātu kongress un Spānijas Senāts, un Itālijas Deputātu palāta un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Spānijas Deputātu kongress un Spānijas Senāts, un Itālijas Deputātu palāta un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā 2012. gada 19. novembra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 19. novembra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A7-0001/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A7-0001/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P7_TC1-COD(2011)0093

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1257/2012.)

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/173 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/173

---

P7_TA(2012)0475

Vienota patentaizsardzība *

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, un kas attiecas uz piemērojamo tulkošanas kārtību (COM(2011)0216 – C7-0145/2011 – 2011/0094(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra – apspriešanās)

(2015/C 434/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0216), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0216),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 118. panta otro daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0145/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 118. panta otro daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0145/2011),

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Spānijas Deputātu kongress un Spānijas Senāts, kā arī Itālijas Deputātu palāta, norādot, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Spānijas Deputātu kongress un Spānijas Senāts, kā arī Itālijas Deputātu palāta, norādot, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0002/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0002/2012),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Tā kā Eiropas Patentu iestāde atbild par Eiropas patentu piešķiršanu, vienota spēka Eiropas patenta tulkošanas kārtībai būtu jābalstās uz pašreizējo Eiropas Patentu iestādes procedūru. Šīs kārtības mērķis būtu panākt vajadzīgo līdzsvaru starp ekonomikas dalībnieku un sabiedrības interesēm procedūru izmaksu un tehniskās informācijas pieejamības ziņā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Tā kā Eiropas Patentu iestāde atbild par Eiropas patentu piešķiršanu, vienota spēka Eiropas patenta tulkošanas kārtībai būtu jābalstās uz pašreizējo Eiropas Patentu iestādes procedūru. Šīs kārtības mērķis būtu panākt vajadzīgo līdzsvaru starp ekonomikas dalībnieku un sabiedrības interesēm procedūru izmaksu un tehniskās informācijas pieejamības ziņā.

| (6) | Tā kā Eiropas Patentu iestāde atbild par Eiropas patentu piešķiršanu, vienota spēka Eiropas patenta tulkošanas kārtībai būtu jābalstās uz pašreizējo Eiropas Patentu iestādes procedūru. Šīs kārtības mērķis būtu panākt vajadzīgo līdzsvaru starp ekonomikas dalībnieku
  , jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu,
  un sabiedrības interesēm procedūru izmaksu un tehniskās informācijas pieejamības ziņā. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā Eiropas Patentu iestāde atbild par Eiropas patentu piešķiršanu, vienota spēka Eiropas patenta tulkošanas kārtībai būtu jābalstās uz pašreizējo Eiropas Patentu iestādes procedūru. Šīs kārtības mērķis būtu panākt vajadzīgo līdzsvaru starp ekonomikas dalībnieku
  , jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu,
  un sabiedrības interesēm procedūru izmaksu un tehniskās informācijas pieejamības ziņā.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Lai atvieglotu piekļuvi vienota spēka Eiropas patentiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, tādiem pieteicējiem, kuru valoda nav viena no oficiālajām Eiropas Patentu iestādes valodām, jābūt iespējai iesniegt patenta pieteikumu Eiropas Patentu iestādē jebkurā citā Eiropas Savienības oficiālajā valodā.
  Kā papildu pasākums attiecībā uz pieteicējiem, kuri

  iegūst vienota spēka Eiropas patentus un kuru mītnes vieta vai galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Eiropas Savienības dalībvalstī,
  kuras
  oficiālā valoda nav viena no oficiālajām Eiropas Patentu iestādes valodām
  , saskaņā ar Regulas xx/xx [pamatnoteikumi] 12. pantu Eiropas Patentu iestādei būtu jāadministrē shēma, lai papildus atlīdzinātu izmaksas,
  kas saistītas ar tulkošanu no minētās valodas Eiropas Patentu iestādes lietvedības valodā; šī shēma būtu papildinājums kārtībai, kas jau pašlaik ir spēkā Eiropas Patentu iestādē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Lai atvieglotu piekļuvi vienota spēka Eiropas patentiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, tādiem pieteicējiem, kuru valoda nav viena no oficiālajām Eiropas Patentu iestādes valodām, jābūt iespējai iesniegt patenta pieteikumu Eiropas Patentu iestādē jebkurā citā Eiropas Savienības oficiālajā valodā.
  Kā papildu pasākums attiecībā uz pieteicējiem, kuri

  iegūst vienota spēka Eiropas patentus un kuru mītnes vieta vai galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Eiropas Savienības dalībvalstī,
  kuras
  oficiālā valoda nav viena no oficiālajām Eiropas Patentu iestādes valodām
  , saskaņā ar Regulas xx/xx [pamatnoteikumi] 12. pantu Eiropas Patentu iestādei būtu jāadministrē shēma, lai papildus atlīdzinātu izmaksas,
  kas saistītas ar tulkošanu no minētās valodas Eiropas Patentu iestādes lietvedības valodā; šī shēma būtu papildinājums kārtībai, kas jau pašlaik ir spēkā Eiropas Patentu iestādē.

| (9) | Lai atvieglotu piekļuvi vienota spēka Eiropas patentiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, tādiem pieteicējiem, kuru valoda nav viena no oficiālajām Eiropas Patentu iestādes valodām, vajadzētu būt iespējai iesniegt patenta pieteikumu Eiropas Patentu iestādē jebkurā citā Savienības oficiālajā valodā.
  Turklāt maziem un vidējiem uzņēmumiem, fiziskām personām un bezpeļņas organizācijām, kuras

  saņem vienota spēka Eiropas patentus un kuru mītnes vieta vai galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Savienības dalībvalstī,
  kur
  oficiālā valoda nav viena no oficiālajām Eiropas Patentu iestādes valodām,
  būtu jāgūst labums no papildu atlīdzināšanas shēmas, kuru piemēro izmaksām
  , kas saistītas ar tulkošanu no minētās valodas Eiropas Patentu iestādes lietvedības valodā, papildus tai kārtībai, kas jau pašlaik ir spēkā Eiropas Patentu iestādē.
  Papildu atlīdzināšanas shēma būtu jāadministrē Eiropas Patentu iestādei saskaņā ar 12. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. [.../2012], ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību. |
| --- | --- |

(9)

Lai atvieglotu piekļuvi vienota spēka Eiropas patentiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, tādiem pieteicējiem, kuru valoda nav viena no oficiālajām Eiropas Patentu iestādes valodām, vajadzētu būt iespējai iesniegt patenta pieteikumu Eiropas Patentu iestādē jebkurā citā Savienības oficiālajā valodā.
  Turklāt maziem un vidējiem uzņēmumiem, fiziskām personām un bezpeļņas organizācijām, kuras

  saņem vienota spēka Eiropas patentus un kuru mītnes vieta vai galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Savienības dalībvalstī,
  kur
  oficiālā valoda nav viena no oficiālajām Eiropas Patentu iestādes valodām,
  būtu jāgūst labums no papildu atlīdzināšanas shēmas, kuru piemēro izmaksām
  , kas saistītas ar tulkošanu no minētās valodas Eiropas Patentu iestādes lietvedības valodā, papildus tai kārtībai, kas jau pašlaik ir spēkā Eiropas Patentu iestādē.
  Papildu atlīdzināšanas shēma būtu jāadministrē Eiropas Patentu iestādei saskaņā ar 12. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. [.../2012], ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Papildu tulkošanas izmaksu atlīdzināšanas kārtība un apjoms būtu jāparedz tāds, kas principā nodrošinātu tulkošanas izmaksu pilnu kompensāciju; būtu jānosaka maksimālā samaksa par lappusi, lai atspoguļotu normālo vidējo cenu tulkošanas tirgū un izvairītos no ļaunprātīgas izmantošanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Papildu tulkošanas izmaksu atlīdzināšanas kārtība un apjoms būtu jāparedz tāds, kas principā nodrošinātu tulkošanas izmaksu pilnu kompensāciju; būtu jānosaka maksimālā samaksa par lappusi, lai atspoguļotu normālo vidējo cenu tulkošanas tirgū un izvairītos no ļaunprātīgas izmantošanas.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Lai veicinātu patentu informācijas pieejamību un tehnoloģisko zināšanu izplatīšanu, pēc iespējas drīzāk jābūt pieejamiem patenta pieteikumu un specifikāciju mašīntulkojumiem visās oficiālajās Eiropas Savienības valodās. Mašīntulkojumus izstrādā Eiropas Patentu iestāde, un tie ir ļoti svarīgs rīks, kura nolūks ir uzlabot piekļuvi patentu informācijai un plaši izplatīt tehnoloģiskās zināšanas. No savlaicīgi pieejamiem augstas kvalitātes Eiropas patenta pieteikumu un specifikāciju mašīntulkojumiem visās oficiālajās Eiropas Savienības valodās ieguvēji būtu visi Eiropas patentu sistēmas lietotāji. Mašīntulkojumi ir viena no Eiropas Savienības nākotnes politikas būtiskākajām sastāvdaļām. Šie mašīntulkojumi būtu jāizmanto tikai informatīvos nolūkos, un tiem nebūtu juridiska spēka. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Lai veicinātu patentu informācijas pieejamību un tehnoloģisko zināšanu izplatīšanu, pēc iespējas drīzāk jābūt pieejamiem patenta pieteikumu un specifikāciju mašīntulkojumiem visās oficiālajās Eiropas Savienības valodās. Mašīntulkojumus izstrādā Eiropas Patentu iestāde, un tie ir ļoti svarīgs rīks, kura nolūks ir uzlabot piekļuvi patentu informācijai un plaši izplatīt tehnoloģiskās zināšanas. No savlaicīgi pieejamiem augstas kvalitātes Eiropas patenta pieteikumu un specifikāciju mašīntulkojumiem visās oficiālajās Eiropas Savienības valodās ieguvēji būtu visi Eiropas patentu sistēmas lietotāji. Mašīntulkojumi ir viena no Eiropas Savienības nākotnes politikas būtiskākajām sastāvdaļām. Šie mašīntulkojumi būtu jāizmanto tikai informatīvos nolūkos, un tiem nebūtu juridiska spēka.

| (10) | Lai veicinātu patentu informācijas pieejamību un tehnoloģisko zināšanu izplatīšanu, pēc iespējas drīzāk jābūt pieejamiem patenta pieteikumu un specifikāciju mašīntulkojumiem visās oficiālajās Savienības valodās. Mašīntulkojumus izstrādā Eiropas Patentu iestāde, un tie ir ļoti svarīgs rīks, kura nolūks ir uzlabot piekļuvi patentu informācijai un plaši izplatīt tehnoloģiskās zināšanas. No savlaicīgi pieejamiem augstas kvalitātes Eiropas patenta pieteikumu un specifikāciju mašīntulkojumiem visās oficiālajās Savienības valodās ieguvēji būtu visi Eiropas patentu sistēmas lietotāji. Mašīntulkojumi ir viena no Eiropas Savienības nākotnes politikas būtiskākajām sastāvdaļām. Šie mašīntulkojumi būtu jāizmanto tikai informatīvos nolūkos, un tiem nebūtu juridiska spēka.
  Mašīntulkojumiem vajadzētu būt bez maksas pieejamiem tiešsaistē, tiklīdz ir publicēts patenta pieteikums un piešķirtais patents. |
| --- | --- |

(10)

Lai veicinātu patentu informācijas pieejamību un tehnoloģisko zināšanu izplatīšanu, pēc iespējas drīzāk jābūt pieejamiem patenta pieteikumu un specifikāciju mašīntulkojumiem visās oficiālajās Savienības valodās. Mašīntulkojumus izstrādā Eiropas Patentu iestāde, un tie ir ļoti svarīgs rīks, kura nolūks ir uzlabot piekļuvi patentu informācijai un plaši izplatīt tehnoloģiskās zināšanas. No savlaicīgi pieejamiem augstas kvalitātes Eiropas patenta pieteikumu un specifikāciju mašīntulkojumiem visās oficiālajās Savienības valodās ieguvēji būtu visi Eiropas patentu sistēmas lietotāji. Mašīntulkojumi ir viena no Eiropas Savienības nākotnes politikas būtiskākajām sastāvdaļām. Šie mašīntulkojumi būtu jāizmanto tikai informatīvos nolūkos, un tiem nebūtu juridiska spēka.
  Mašīntulkojumiem vajadzētu būt bez maksas pieejamiem tiešsaistē, tiklīdz ir publicēts patenta pieteikums un piešķirtais patents.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Pēc pārejas perioda Eiropas Patentu iestādei vajadzētu turpināt publicēt pieteikuma iesniedzēju brīvprātīgi iesniegto Eiropas patenta specifikāciju papildu tulkojumus angļu valodā. Tādējādi tiktu nodrošināta plašāka starptautiskā publicitāte un ierobežota iespēja iespējamiem pārkāpējiem apgalvot, ka tie rīkojušies godprātīgi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Pēc pārejas perioda Eiropas Patentu iestādei vajadzētu turpināt publicēt pieteikuma iesniedzēju brīvprātīgi iesniegto Eiropas patenta specifikāciju papildu tulkojumus angļu valodā. Tādējādi tiktu nodrošināta plašāka starptautiskā publicitāte un ierobežota iespēja iespējamiem pārkāpējiem apgalvot, ka tie rīkojušies godprātīgi.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

1. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ar šo regulu īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, kas atļauta ar Padomes Lēmumu Nr. 2011/167/ES, attiecībā uz piemērojamo tulkošanas kārtību. | 1.
     Ar šo regulu attiecībā uz piemērojamo tulkošanas kārtību īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, kas atļauta ar Padomes Lēmumu Nr. 2011/167/ES.
  Ar to regulē tulkošanas kārtību, ko piemēro Eiropas patentiem, ciktāl tiem ir vienots spēks. |
| | 1.a
     
  Šī regula neskar noteikumus, ar kuriem reglamentē valodu lietojumu Savienības iestādēs un kuri izstrādāti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 342. pantu un Padomes Regulu Nr. 1/1958. |
| | 1.b
     
  Šī regula balstās uz Eiropas Patentu iestādes valodu režīmu un nav uzskatāma par tādu, kas rada īpašu valodu režīmu Savienībā, vai par tādu, kas rada precedentu ierobežotam valodu lietojumam turpmākajos Savienības tiesību instrumentos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ar šo regulu īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, kas atļauta ar Padomes Lēmumu Nr. 2011/167/ES, attiecībā uz piemērojamo tulkošanas kārtību.

1.
     Ar šo regulu attiecībā uz piemērojamo tulkošanas kārtību īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, kas atļauta ar Padomes Lēmumu Nr. 2011/167/ES.
  Ar to regulē tulkošanas kārtību, ko piemēro Eiropas patentiem, ciktāl tiem ir vienots spēks.

1.a
     
  Šī regula neskar noteikumus, ar kuriem reglamentē valodu lietojumu Savienības iestādēs un kuri izstrādāti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 342. pantu un Padomes Regulu Nr. 1/1958.

1.b
     
  Šī regula balstās uz Eiropas Patentu iestādes valodu režīmu un nav uzskatāma par tādu, kas rada īpašu valodu režīmu Savienībā, vai par tādu, kas rada precedentu ierobežotam valodu lietojumam turpmākajos Savienības tiesību instrumentos.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

3. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Tiklīdz tiek publicēti patentu pieteikumi un specifikācijas, tiešsaistē bez maksas ir pieejami arī patentu pieteikumu un specifikāciju mašīntulkojumi visās Savienības valodās, kā minēts 6. panta 3. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Tiklīdz tiek publicēti patentu pieteikumi un specifikācijas, tiešsaistē bez maksas ir pieejami arī patentu pieteikumu un specifikāciju mašīntulkojumi visās Savienības valodās, kā minēts 6. panta 3. punktā.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

3. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Pēc 6. pantā minētā pārejas perioda un saskaņā ar 9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. [.../2012], ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, iesaistītās dalībvalstis, ievērojot EPK 143. pantu, uztic Eiropas Patentu iestādei publicēt pilnu papildu tulkojumu angļu valodā, ja pieteikuma iesniedzējs šādu papildu tulkojumu ir brīvprātīgi iesniedzis. Šādu tulkojumu neveic automatizēti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.b
     
  Pēc 6. pantā minētā pārejas perioda un saskaņā ar 9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. [.../2012], ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, iesaistītās dalībvalstis, ievērojot EPK 143. pantu, uztic Eiropas Patentu iestādei publicēt pilnu papildu tulkojumu angļu valodā, ja pieteikuma iesniedzējs šādu papildu tulkojumu ir brīvprātīgi iesniedzis. Šādu tulkojumu neveic automatizēti.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Gadījumā, ja radies strīds saistībā ar vienota spēka Eiropas patentu, patenta īpašnieks pēc iespējamā pārkāpēja pieprasījuma un izvēles nodrošina patenta pilnu tulkojumu tās iesaistītās dalībvalsts oficiālajā valodā, kurā noticis iespējamais pārkāpums vai kurā ir iespējamā pārkāpēja mītnes vieta. | 1.   Ja radies strīds saistībā ar vienota spēka Eiropas patentu, patenta īpašnieks pēc iespējamā pārkāpēja pieprasījuma un izvēles nodrošina patenta pilnu tulkojumu tās iesaistītās dalībvalsts oficiālajā valodā, kurā noticis iespējamais pārkāpums vai kurā ir iespējamā pārkāpēja mītnes vieta.
  Šādu tulkojumu neveic automatizēti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Gadījumā, ja radies strīds saistībā ar vienota spēka Eiropas patentu, patenta īpašnieks pēc iespējamā pārkāpēja pieprasījuma un izvēles nodrošina patenta pilnu tulkojumu tās iesaistītās dalībvalsts oficiālajā valodā, kurā noticis iespējamais pārkāpums vai kurā ir iespējamā pārkāpēja mītnes vieta.

1.   Ja radies strīds saistībā ar vienota spēka Eiropas patentu, patenta īpašnieks pēc iespējamā pārkāpēja pieprasījuma un izvēles nodrošina patenta pilnu tulkojumu tās iesaistītās dalībvalsts oficiālajā valodā, kurā noticis iespējamais pārkāpums vai kurā ir iespējamā pārkāpēja mītnes vieta.
  Šādu tulkojumu neveic automatizēti.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Gadījumā, ja radies strīds saistībā ar vienota spēka Eiropas patentu, patenta īpašnieks tiesvedības laikā pēc tās tiesas pieprasījuma, kas iesaistīto dalībvalstu teritorijās ir kompetenta izskatīt strīdus par vienota spēka Eiropas patentiem, nodrošina patenta pilnu tulkojumu šīs tiesas lietvedības valodā. | 2.   Ja radies strīds saistībā ar vienota spēka Eiropas patentu, patenta īpašnieks tiesvedības laikā pēc tās tiesas pieprasījuma, kas iesaistīto dalībvalstu teritorijās ir kompetenta izskatīt strīdus par vienota spēka Eiropas patentiem, nodrošina patenta pilnu tulkojumu šīs tiesas lietvedības valodā.
  Šādu tulkojumu neveic automatizēti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Gadījumā, ja radies strīds saistībā ar vienota spēka Eiropas patentu, patenta īpašnieks tiesvedības laikā pēc tās tiesas pieprasījuma, kas iesaistīto dalībvalstu teritorijās ir kompetenta izskatīt strīdus par vienota spēka Eiropas patentiem, nodrošina patenta pilnu tulkojumu šīs tiesas lietvedības valodā.

2.   Ja radies strīds saistībā ar vienota spēka Eiropas patentu, patenta īpašnieks tiesvedības laikā pēc tās tiesas pieprasījuma, kas iesaistīto dalībvalstu teritorijās ir kompetenta izskatīt strīdus par vienota spēka Eiropas patentiem, nodrošina patenta pilnu tulkojumu šīs tiesas lietvedības valodā.
  Šādu tulkojumu neveic automatizēti.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Gadījumā, ja radies strīds par prasību par zaudējumu atlīdzību, strīdu iztiesājošā tiesa ņem vērā
  , ka
  iespējamais pārkāpējs
  varētu būt
  rīkojies nezinot vai
  , iespējams,
  viņam
  nav bijis
  nopietna pamata zināt, ka viņš ir pārkāpis patentu, pirms viņam bija nodrošināts 1. punktā minētais tulkojums. | 4.   Ja radies strīds par prasību par zaudējumu atlīdzību, strīdu iztiesājošā tiesa ņem vērā,
  vai, jo īpaši, ja piedalās mazais vai vidējais uzņēmums, fiziska persona, bezpeļņas organizācija, universitāte vai publiska pētniecības organizācija,
  iespējamais pārkāpējs
  ir
  rīkojies nezinot vai viņam
  nebija
  nopietna pamata zināt, ka viņš ir pārkāpis patentu, pirms viņam bija nodrošināts 1. punktā minētais tulkojums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Gadījumā, ja radies strīds par prasību par zaudējumu atlīdzību, strīdu iztiesājošā tiesa ņem vērā
  , ka
  iespējamais pārkāpējs
  varētu būt
  rīkojies nezinot vai
  , iespējams,
  viņam
  nav bijis
  nopietna pamata zināt, ka viņš ir pārkāpis patentu, pirms viņam bija nodrošināts 1. punktā minētais tulkojums.

4.   Ja radies strīds par prasību par zaudējumu atlīdzību, strīdu iztiesājošā tiesa ņem vērā,
  vai, jo īpaši, ja piedalās mazais vai vidējais uzņēmums, fiziska persona, bezpeļņas organizācija, universitāte vai publiska pētniecības organizācija,
  iespējamais pārkāpējs
  ir
  rīkojies nezinot vai viņam
  nebija
  nopietna pamata zināt, ka viņš ir pārkāpis patentu, pirms viņam bija nodrošināts 1. punktā minētais tulkojums.

Grozījumi Nr. 12 un 13

Regulas priekšlikums

5. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ņemot vērā to, ka Eiropas patenta pieteikumus var iesniegt jebkurā valodā atbilstoši EPK 14. panta 2. punktam, saskaņā ar Regulas xx/xx [pamatnoteikumi] 12. pantu iesaistītās dalībvalstis EPK 143. panta nozīmē uztic Eiropas Patentu iestādei administrēt kompensācijas shēmu, lai pieteicējiem, kuri Eiropas Patentu iestādē iesniedz patenta pieteikumus vienā no oficiālajām Eiropas Savienības valodām, kas nav oficiālā Eiropas Patentu iestādes valoda, atlīdzinātu – nepārsniedzot noteiktus apjomus – visas tulkošanas izmaksas no minētās regulas 13. pantā minētajām maksām. | 1.
     Ņemot vērā to, ka Eiropas patenta pieteikumus var iesniegt jebkurā valodā atbilstoši EPK 14. panta 2. punktam, saskaņā ar
  9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. [.../2012], ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību,
  iesaistītās dalībvalstis EPK 143. panta nozīmē uztic Eiropas Patentu iestādei administrēt kompensācijas shēmu, lai pieteicējiem, kuri Eiropas Patentu iestādē iesniedz patenta pieteikumus vienā no oficiālajām Savienības valodām, kas nav oficiālā Eiropas Patentu iestādes valoda, atlīdzinātu – nepārsniedzot noteiktus apjomus – visas tulkošanas izmaksas no minētās regulas
  10. pantā
  minētajām maksām. |
| | 1.a
     
  Šā panta 1. punktā minēto kompensācijas shēmu finansē no maksājumiem, kas minēti 10. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. [.../2012], ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, un tā ir pieejama vienīgi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, fiziskām personām, bezpeļņas organizācijām, universitātēm un publiskām pētniecības organizācijām, kuru mītnes vai galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Savienības dalībvalstī. |
| | 1.b
     
  Ar 1. punktā minēto kompensācijas shēmu nodrošina pilnīgu tulkošanas izdevumu atlīdzību līdz maksimālajam apjomam, ko nosaka tā, lai atspoguļotu vidējo tulkošanas tirgus cenu un izvairītos no ļaunprātīgas izmantošanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ņemot vērā to, ka Eiropas patenta pieteikumus var iesniegt jebkurā valodā atbilstoši EPK 14. panta 2. punktam, saskaņā ar Regulas xx/xx [pamatnoteikumi] 12. pantu iesaistītās dalībvalstis EPK 143. panta nozīmē uztic Eiropas Patentu iestādei administrēt kompensācijas shēmu, lai pieteicējiem, kuri Eiropas Patentu iestādē iesniedz patenta pieteikumus vienā no oficiālajām Eiropas Savienības valodām, kas nav oficiālā Eiropas Patentu iestādes valoda, atlīdzinātu – nepārsniedzot noteiktus apjomus – visas tulkošanas izmaksas no minētās regulas 13. pantā minētajām maksām.

1.
     Ņemot vērā to, ka Eiropas patenta pieteikumus var iesniegt jebkurā valodā atbilstoši EPK 14. panta 2. punktam, saskaņā ar
  9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. [.../2012], ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību,
  iesaistītās dalībvalstis EPK 143. panta nozīmē uztic Eiropas Patentu iestādei administrēt kompensācijas shēmu, lai pieteicējiem, kuri Eiropas Patentu iestādē iesniedz patenta pieteikumus vienā no oficiālajām Savienības valodām, kas nav oficiālā Eiropas Patentu iestādes valoda, atlīdzinātu – nepārsniedzot noteiktus apjomus – visas tulkošanas izmaksas no minētās regulas
  10. pantā
  minētajām maksām.

1.a
     
  Šā panta 1. punktā minēto kompensācijas shēmu finansē no maksājumiem, kas minēti 10. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. [.../2012], ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, un tā ir pieejama vienīgi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, fiziskām personām, bezpeļņas organizācijām, universitātēm un publiskām pētniecības organizācijām, kuru mītnes vai galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Savienības dalībvalstī.

1.b
     
  Ar 1. punktā minēto kompensācijas shēmu nodrošina pilnīgu tulkošanas izdevumu atlīdzību līdz maksimālajam apjomam, ko nosaka tā, lai atspoguļotu vidējo tulkošanas tirgus cenu un izvairītos no ļaunprātīgas izmantošanas.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Šādus tulkojumus neveic automatizēti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šādus tulkojumus neveic automatizēti.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   To piemēro no
  [tiks noteikta konkrēta diena, kas būs tā pati diena, kad sāk piemērot Padomes Regulu .../..., ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību]
  . | 2.   To piemēro no
  2014. gada 1. janvāra vai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par Vienoto patentu tiesu, atkarībā no tā, kura no šīm dienām ir vēlāk
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   To piemēro no
  [tiks noteikta konkrēta diena, kas būs tā pati diena, kad sāk piemērot Padomes Regulu .../..., ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību]
  .

2.   To piemēro no
  2014. gada 1. janvāra vai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par Vienoto patentu tiesu, atkarībā no tā, kura no šīm dienām ir vēlāk
  .

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/180 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/180

---

P7_TA(2012)0477

ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgumā paredzētās divpusējo aizsargpasākumu klauzulas un banānu tirdzniecības stabilizācijas mehānisma īstenošana ***I

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2015/C 434/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0599), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0599),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0306/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0306/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 31. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 31. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A7-0237/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A7-0237/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (1); |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (1);

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā;

| 3. | apstiprina Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

3.

apstiprina Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā;

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Ar šo nostāju aizstāj 2012. gada 13. septembrī pieņemtos grozījumus (šā datuma Pieņemtie teksti P7_TA(2012)0348).

---

P7_TC1-COD(2011)0263

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 20/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMI

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Komisija atzinīgi novērtē Eiropas Parlamenta un Padomes vienošanos pirmajā lasījumā par Regulu (ES) Nr. 20/2013

   (1).

Atbilstīgi Regulā (ES) Nr. 20/2013 noteiktajam Komisija iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par nolīguma IV daļas īstenošanu un būs gatava apspriest ar Eiropas Parlamenta atbildīgo komiteju jebkurus jautājumus, kas saistīti ar nolīguma IV daļas īstenošanu.

Komisija īpašu uzmanību pievērsīs nolīgumā noteikto tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības saistību efektīvai īstenošanai, ņemot vērā īpašu informāciju, ko sniedz nolīguma IV daļas VIII sadaļā minēto Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvenciju un daudzpusējo nolīgumu vides jomā uzraudzības struktūras. Šajā saistībā Komisija arī uzklausīs attiecīgo pilsoniskās sabiedrības konsultatīvo grupu viedokli.

Kad 2019. gada 31. decembrī beigsies stabilizācijas mehānisma banāniem darbības termiņš, Komisija novērtēs situāciju Savienības banānu tirgū un Savienības banānu ražotāju stāvokli. Komisija par saviem atzinumiem ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei, pievienojot arī sākotnēju novērtējumu par programmas “Programme d'Options Spécifiques à l'Éloignement et l'Insularité” (POSEI) darbību, lai saglabātu banānu ražošanu Savienībā.

KOPĪGS PAZIŅOJUMS

Eiropas Parlaments un Komisija vienojas par to, ka ir būtiski cieši sadarboties nolīguma IV daļas un Regulas (ES) Nr. 20/2013

   (2)

  īstenošanas uzraudzībā. Šajā nolūkā abas iestādes vienojas par šādiem punktiem:

| — | Pēc Eiropas Parlamenta atbildīgās komitejas pieprasījuma Komisija tai ziņos par jebkurām īpašām bažām, kas saistītas ar to, kā Centrālamerikas valstis īsteno savas saistības tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā. |
| --- | --- |

—

Pēc Eiropas Parlamenta atbildīgās komitejas pieprasījuma Komisija tai ziņos par jebkurām īpašām bažām, kas saistītas ar to, kā Centrālamerikas valstis īsteno savas saistības tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā.

| — | Ja Eiropas Parlaments pieņem ieteikumu, lai uzsāktu izmeklēšanu par iespējamu aizsargpasākumu ieviešanu, Komisija rūpīgi izmeklēs, vai ir ievēroti Regulā (ES) Nr. 20/2013 paredzētie nosacījumi ex-officio uzsākšanai. Ja Komisija uzskata, ka nosacījumi nav izpildīti, tā iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamenta atbildīgajai komitejai, tostarp paskaidrojumu par visiem faktoriem, kas attiecas uz šādas izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

—

Ja Eiropas Parlaments pieņem ieteikumu, lai uzsāktu izmeklēšanu par iespējamu aizsargpasākumu ieviešanu, Komisija rūpīgi izmeklēs, vai ir ievēroti Regulā (ES) Nr. 20/2013 paredzētie nosacījumi ex-officio uzsākšanai. Ja Komisija uzskata, ka nosacījumi nav izpildīti, tā iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamenta atbildīgajai komitejai, tostarp paskaidrojumu par visiem faktoriem, kas attiecas uz šādas izmeklēšanas sākšanu.

---

(1)  

  OV L 17, 19.1.2013., 13. lpp.

(2)  

  OV L 17, 19.1.2013., 13. lpp.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/181 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/181

---

P7_TA(2012)0478

ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgums

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE))

(2015/C 434/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (16395/1/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (16395/1/2011),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (16396/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (16396/2011),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7–0182/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7–0182/2012),

| — | ņemot vērā tirdzniecības sadaļu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tirdzniecības sadaļu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2001. gada 15. novembra rezolūciju par vispārējām partnerattiecībām un kopēju stratēģiju attiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku (1), 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par ciešākām partnerattiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku (2) un 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par Latīņamerikas, Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības augstākā līmeņa V sanāksmi Limā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2001. gada 15. novembra rezolūciju par vispārējām partnerattiecībām un kopēju stratēģiju attiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku (1), 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par ciešākām partnerattiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku (2) un 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par Latīņamerikas, Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības augstākā līmeņa V sanāksmi Limā (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par tirdzniecību un nabadzību: tirdzniecības politiku izstrāde, lai nodrošinātu tirdzniecības maksimālu ieguldījumu nabadzības mazināšanā (4), 2007. gada 23. maija rezolūciju par ES atbalstu tirdzniecībai (5), 2010. gada 21. oktobra rezolūciju par ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībām (6) un 2012. gada 12. jūnija rezolūciju par jaunu virzienu noteikšanu sadarbībai ar Latīņameriku attīstības jomā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par tirdzniecību un nabadzību: tirdzniecības politiku izstrāde, lai nodrošinātu tirdzniecības maksimālu ieguldījumu nabadzības mazināšanā (4), 2007. gada 23. maija rezolūciju par ES atbalstu tirdzniecībai (5), 2010. gada 21. oktobra rezolūciju par ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībām (6) un 2012. gada 12. jūnija rezolūciju par jaunu virzienu noteikšanu sadarbībai ar Latīņameriku attīstības jomā (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 5. februāra rezolūciju par Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) lomas pastiprināšanu starptautiskajā tirdzniecībā (8), 2010 gada 25. novembra rezolūciju par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos (9), 2010. gada 25. novembra rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (10) un 2011. gada 27. septembra rezolūciju par jaunu Eiropas tirdzniecības politiku atbilstīgi stratēģijai “Eiropa 2020” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 5. februāra rezolūciju par Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) lomas pastiprināšanu starptautiskajā tirdzniecībā (8), 2010 gada 25. novembra rezolūciju par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos (9), 2010. gada 25. novembra rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (10) un 2011. gada 27. septembra rezolūciju par jaunu Eiropas tirdzniecības politiku atbilstīgi stratēģijai “Eiropa 2020” (11),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūciju par ES stratēģiju attiecībām ar Latīņameriku (12) un 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par ES attīstības politikas ietekmes palielināšanu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūciju par ES stratēģiju attiecībām ar Latīņameriku (12) un 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par ES attīstības politikas ietekmes palielināšanu (13),

| — | ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas (EuroLat) rezolūcijas un jo īpaši 2011. gada 18. un 19. maijā Montevideo, Urugvajā notikušajā piektajā kārtējā plenārsēdē pieņemtās rezolūcijas par Eiropas Savienības un Latīņamerikas tirdzniecības attiecību perspektīvām un par nodarbinātības aizsardzības un darba vietu radīšanas stratēģijām, jo īpaši sievietēm un jauniešiem, kā arī par Eiropas Savienības un Latīņamerikas attiecībām drošības un aizsardzības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas (EuroLat) rezolūcijas un jo īpaši 2011. gada 18. un 19. maijā Montevideo, Urugvajā notikušajā piektajā kārtējā plenārsēdē pieņemtās rezolūcijas par Eiropas Savienības un Latīņamerikas tirdzniecības attiecību perspektīvām un par nodarbinātības aizsardzības un darba vietu radīšanas stratēģijām, jo īpaši sievietēm un jauniešiem, kā arī par Eiropas Savienības un Latīņamerikas attiecībām drošības un aizsardzības jomā,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 15. marta ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu pilnvarām par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālamerikas valstīm, no otras puses (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 15. marta ieteikuma priekšlikumu Padomei par sarunu pilnvarām par asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālamerikas valstīm, no otras puses (14),

| — | ņemot vērā deklarācijas, kas pieņemtas Latīņamerikas un Karību jūras reģiona un Eiropas Savienības valstu un valdību vadītāju sešās augstākā līmeņa sanāksmēs, kuras notika Riodežaneiro (1999. gada 28. un 29. jūnijā), Madridē (2002. gada 17. un 18. maijā), Gvadalaharā (2004. gada 28. un 29. maijā), Vīnē (2006. gada 12. un 13. maijā), Limā (2008. gada 16. un 17. maijā) un Madridē (2010. gada 17. un 18. maijā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarācijas, kas pieņemtas Latīņamerikas un Karību jūras reģiona un Eiropas Savienības valstu un valdību vadītāju sešās augstākā līmeņa sanāksmēs, kuras notika Riodežaneiro (1999. gada 28. un 29. jūnijā), Madridē (2002. gada 17. un 18. maijā), Gvadalaharā (2004. gada 28. un 29. maijā), Vīnē (2006. gada 12. un 13. maijā), Limā (2008. gada 16. un 17. maijā) un Madridē (2010. gada 17. un 18. maijā),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas starpposma ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A7–0360/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas starpposma ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A7–0360/2012),

| A. | tā kā asociācijas nolīgums (AN) starp ES un Centrālameriku (CA) ir nozīmīgs precedents kā pirmais divpusējais reģionālais AN, kuru ES ir parakstījusi pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

A.

tā kā asociācijas nolīgums (AN) starp ES un Centrālameriku (CA) ir nozīmīgs precedents kā pirmais divpusējais reģionālais AN, kuru ES ir parakstījusi pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā;

| B. | tā kā ES un Latīņamerikas abu reģionu stratēģiskās partnerības galvenie mērķi ir reģionālā, sociālā, ekonomiskā un kultūras integrācija, noslēdzot apakšreģionālos un divpusējos asociācijas nolīgumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un Latīņamerikas abu reģionu stratēģiskās partnerības galvenie mērķi ir reģionālā, sociālā, ekonomiskā un kultūras integrācija, noslēdzot apakšreģionālos un divpusējos asociācijas nolīgumus;

| C. | tā kā, lai partnerības attiecību pilnveidošana starp ES un Latīņameriku būtu savstarpēji izdevīga un radītu ieguvumus abām pusēm, ir svarīgi, lai politiskā dialoga pamatā būtu demokrātijas, tiesiskuma un visu sabiedrības locekļu pilnīgu cilvēktiesību ievērošana; |
| --- | --- |

C.

tā kā, lai partnerības attiecību pilnveidošana starp ES un Latīņameriku būtu savstarpēji izdevīga un radītu ieguvumus abām pusēm, ir svarīgi, lai politiskā dialoga pamatā būtu demokrātijas, tiesiskuma un visu sabiedrības locekļu pilnīgu cilvēktiesību ievērošana;

| D. | tā kā 2010. gada maija Madrides augstākā līmeņa sanāksme panāca visu dažu pēdējo gadu laikā iesaldēto sarunu atsākšanos ar Latīņameriku, pabeidzot sarunas pie šā asociācijas nolīguma (AN); |
| --- | --- |

D.

tā kā 2010. gada maija Madrides augstākā līmeņa sanāksme panāca visu dažu pēdējo gadu laikā iesaldēto sarunu atsākšanos ar Latīņameriku, pabeidzot sarunas pie šā asociācijas nolīguma (AN);

| E. | tā kā ES un Latīņamerikas attiecību pilnveidošana ir abpusēji izdevīga un sniedz ieguvumus visām ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES un Latīņamerikas attiecību pilnveidošana ir abpusēji izdevīga un sniedz ieguvumus visām ES dalībvalstīm;

| F. | tā kā Parlaments 2007. gada 11. oktobra rezolūcijā par sieviešu slepkavībām Meksikā un Centrālamerikā un Eiropas Savienības lomu to apkarošanā (15) pauda bažas par vardarbību, kas vērsta pret sievietēm; |
| --- | --- |

F.

tā kā Parlaments 2007. gada 11. oktobra rezolūcijā par sieviešu slepkavībām Meksikā un Centrālamerikā un Eiropas Savienības lomu to apkarošanā (15) pauda bažas par vardarbību, kas vērsta pret sievietēm;

| G. | tā kā ES Centrālamerikā ir lielākā ieguldītāja un otrā lielākā tās tirdzniecības partnere, kā arī galvenā attīstības palīdzības sniedzēja; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES Centrālamerikā ir lielākā ieguldītāja un otrā lielākā tās tirdzniecības partnere, kā arī galvenā attīstības palīdzības sniedzēja;

| H. | tā kā šā nolīguma pamatā ir demokrātijas, tiesiskuma un abu reģionu iedzīvotāju cilvēktiesību un pilsonisko un politisko tiesību ievērošana; |
| --- | --- |

H.

tā kā šā nolīguma pamatā ir demokrātijas, tiesiskuma un abu reģionu iedzīvotāju cilvēktiesību un pilsonisko un politisko tiesību ievērošana;

| I. | tā kā nolīgumā ir iekļauta cilvēktiesību klauzula, kurā abām parakstītājām pusēm ir noteikta prasība pienācīgi uzraudzīt cilvēktiesību ievērošanu un nodrošināt to praktiskas piemērošanas garantēšanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā nolīgumā ir iekļauta cilvēktiesību klauzula, kurā abām parakstītājām pusēm ir noteikta prasība pienācīgi uzraudzīt cilvēktiesību ievērošanu un nodrošināt to praktiskas piemērošanas garantēšanu;

| J. | tā kā Centrālamerikas reģionam ir raksturīgi ievērojamas nabadzības, sociālās atstumtības un sociālās un vides neaizsargātības apstākļi, |
| --- | --- |

J.

tā kā Centrālamerikas reģionam ir raksturīgi ievērojamas nabadzības, sociālās atstumtības un sociālās un vides neaizsargātības apstākļi,

| K. | tā kā AN ir politiska un ekonomiska asociācija starp ES un šā reģiona atšķirīgajām valstīm, ņemot vērā asimetriju un nevienlīdzību, kāda pastāv gan starp abiem reģioniem, gan starp dažādām Centrālamerikas valstīm, |
| --- | --- |

K.

tā kā AN ir politiska un ekonomiska asociācija starp ES un šā reģiona atšķirīgajām valstīm, ņemot vērā asimetriju un nevienlīdzību, kāda pastāv gan starp abiem reģioniem, gan starp dažādām Centrālamerikas valstīm,

| L. | tā kā AN mērķim cita starpā ir jābūt ilgtspējīgas attīstības, sociālās kohēzijas un reģionālās integrācijas veicināšanai, |
| --- | --- |

L.

tā kā AN mērķim cita starpā ir jābūt ilgtspējīgas attīstības, sociālās kohēzijas un reģionālās integrācijas veicināšanai,

| M. | tā kā ES sadarbība varētu sniegt ieguldījumu tādu risinājumu meklēšanā, kuru mērķis ir drošības panākšana reģionā, kas ir ļoti problemātisks jautājums Centrālamerikā; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES sadarbība varētu sniegt ieguldījumu tādu risinājumu meklēšanā, kuru mērķis ir drošības panākšana reģionā, kas ir ļoti problemātisks jautājums Centrālamerikā;

| N. | tā kā AN atbilst Savienības mērķim ar tirdzniecības palīdzību veicināt reģionālo integrāciju, kā norādīts Komisijas paziņojumā “Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises” (COM(2010)0612), un atbilstoši stratēģijai “Eiropa 2020” tirdzniecība tajā iekļauta kā konkurētspējas, attīstības un darba vietu radīšanas virzītājspēks; |
| --- | --- |

N.

tā kā AN atbilst Savienības mērķim ar tirdzniecības palīdzību veicināt reģionālo integrāciju, kā norādīts Komisijas paziņojumā “Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises” (COM(2010)0612), un atbilstoši stratēģijai “Eiropa 2020” tirdzniecība tajā iekļauta kā konkurētspējas, attīstības un darba vietu radīšanas virzītājspēks;

| O. | tā kā AN tirdzniecības sadaļas ietekme kvalitatīvi un kvantitatīvi paplašinās to preču un pakalpojumu klāstu, uz kurām attieksies brīvās tirdzniecības zona, un izveidos juridiskās drošības un noteiktības sistēmu, kas sekmēs preču, pakalpojumu un ieguldījumu plūsmu; |
| --- | --- |

O.

tā kā AN tirdzniecības sadaļas ietekme kvalitatīvi un kvantitatīvi paplašinās to preču un pakalpojumu klāstu, uz kurām attieksies brīvās tirdzniecības zona, un izveidos juridiskās drošības un noteiktības sistēmu, kas sekmēs preču, pakalpojumu un ieguldījumu plūsmu;

| P. | tā kā ir paredzams, ka AN tirdzniecības sadaļa konkrētās nozarēs sekmēs tūlītēju vai pakāpenisku muitas tarifu maksājumu samazināšanos, pamatojoties uz asimetrisku pieeju, lai izveidotu abu reģionu brīvās tirdzniecības zonu, kas darbosies stabilā un paredzamā režīmā, kurš veicinās produktīvus ieguldījumus, plašāku Centrālamerikas reģiona iekļaušanu pasaules tirdzniecībā, efektīvu resursu pārvaldību un lielāku konkurētspēju; |
| --- | --- |

P.

tā kā ir paredzams, ka AN tirdzniecības sadaļa konkrētās nozarēs sekmēs tūlītēju vai pakāpenisku muitas tarifu maksājumu samazināšanos, pamatojoties uz asimetrisku pieeju, lai izveidotu abu reģionu brīvās tirdzniecības zonu, kas darbosies stabilā un paredzamā režīmā, kurš veicinās produktīvus ieguldījumus, plašāku Centrālamerikas reģiona iekļaušanu pasaules tirdzniecībā, efektīvu resursu pārvaldību un lielāku konkurētspēju;

| Q. | tā kā viens no AN galvenajiem mērķiem ir veicināt lielāku reģionālo integrāciju un stabilitāti Centrālamerikā, un šis mērķis tiks sasniegts, ja šā nolīguma valstis (tostarp Panama) paudīs skaidru politisko gribu un apņemsies pārvarēt grūtības un turpināt dinamisku integrāciju, pieņemot efektīvus, līdzvērtīgus un piemērotus pasākumus, lai radītu abpusēji izdevīgu sinerģiju un stiprinātu AN noteikumus, tādējādi sekmējot ekonomisko, politisko un sociālo attīstību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā viens no AN galvenajiem mērķiem ir veicināt lielāku reģionālo integrāciju un stabilitāti Centrālamerikā, un šis mērķis tiks sasniegts, ja šā nolīguma valstis (tostarp Panama) paudīs skaidru politisko gribu un apņemsies pārvarēt grūtības un turpināt dinamisku integrāciju, pieņemot efektīvus, līdzvērtīgus un piemērotus pasākumus, lai radītu abpusēji izdevīgu sinerģiju un stiprinātu AN noteikumus, tādējādi sekmējot ekonomisko, politisko un sociālo attīstību;

| R. | tā kā sistēmas izveidošana juridiskās noteiktības stiprināšanai pozitīvi ietekmēs abas puses, sekmējot tirdzniecības un ieguldījumu plūsmas palielināšanos un nozaru un ģeogrāfisko diversifikāciju; tā kā lielākais ieguvums Savienībai būs ietaupījumi, kas radīsies no muitas tarifu pakāpeniskas samazināšanas vai atcelšanas un tirdzniecības veicināšanas, kā arī ieguldījumiem abpusējas stabilitātes un uzticības atmosfērā, uzsverot abu reģionu apņemšanos ievērot un pildīt starptautiskos standartus, jo īpaši tos, kurus noteikusi Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO) un Starptautiskā Darba organizācija (SDO); tā kā Centrālamerikai tas nozīmēs lielāku dalību starptautiskā līmenī, stratēģisku partnerību ar stabilu tirgu, diversifikācijas iespēju un produktīvu ilgtermiņa ieguldījumu piesaistīšanu; |
| --- | --- |

R.

tā kā sistēmas izveidošana juridiskās noteiktības stiprināšanai pozitīvi ietekmēs abas puses, sekmējot tirdzniecības un ieguldījumu plūsmas palielināšanos un nozaru un ģeogrāfisko diversifikāciju; tā kā lielākais ieguvums Savienībai būs ietaupījumi, kas radīsies no muitas tarifu pakāpeniskas samazināšanas vai atcelšanas un tirdzniecības veicināšanas, kā arī ieguldījumiem abpusējas stabilitātes un uzticības atmosfērā, uzsverot abu reģionu apņemšanos ievērot un pildīt starptautiskos standartus, jo īpaši tos, kurus noteikusi Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO) un Starptautiskā Darba organizācija (SDO); tā kā Centrālamerikai tas nozīmēs lielāku dalību starptautiskā līmenī, stratēģisku partnerību ar stabilu tirgu, diversifikācijas iespēju un produktīvu ilgtermiņa ieguldījumu piesaistīšanu;

| S. | tā kā AN tirdzniecības sadaļā ir asimetrija, kas cita starpā ir izteikta abos reģionos atšķirīgu pārejas periodu aprēķināšanā un izveidē, sniedzot iespēju pielāgot ražošanas struktūras jaunajiem ekonomiskajiem un tirdzniecības apstākļiem, kas radīsies tā īstenošanas rezultātā; |
| --- | --- |

S.

tā kā AN tirdzniecības sadaļā ir asimetrija, kas cita starpā ir izteikta abos reģionos atšķirīgu pārejas periodu aprēķināšanā un izveidē, sniedzot iespēju pielāgot ražošanas struktūras jaunajiem ekonomiskajiem un tirdzniecības apstākļiem, kas radīsies tā īstenošanas rezultātā;

| T. | tā kā demokrātisko principu, cilvēka pamattiesību un tiesiskuma ievērošana pārējo principu vidū stiprinās abu pušu iekšpolitiku un ārpolitiku; tā kā tiek uzsvērts, ka ir svarīgi iekļaut īpašu sadaļu par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību, kurā iekļautas atsauces uz starptautiskiem standartiem un nolīgumiem darba, vides un pārvaldības jomā, saskaņā ar tādas ilgtspējīgas un līdzsvarotas attīstības mērķi, kas samazina atšķirības starp nolīguma pusēm un pušu iekšienē, tādā veidā radot svarīgu precedentu turpmākajām sarunām; tā kā tiek sagaidīts, ka tirdzniecība sekmēs ekonomikas attīstību, videi draudzīgu izaugsmi un sociālo kohēziju; tā kā tiek atzinīgi vērtēta institucionālo un pārraudzības mehānismu, piemēram, Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas un Pilsoniskās sabiedrības dialoga foruma, iekļaušana; |
| --- | --- |

T.

tā kā demokrātisko principu, cilvēka pamattiesību un tiesiskuma ievērošana pārējo principu vidū stiprinās abu pušu iekšpolitiku un ārpolitiku; tā kā tiek uzsvērts, ka ir svarīgi iekļaut īpašu sadaļu par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību, kurā iekļautas atsauces uz starptautiskiem standartiem un nolīgumiem darba, vides un pārvaldības jomā, saskaņā ar tādas ilgtspējīgas un līdzsvarotas attīstības mērķi, kas samazina atšķirības starp nolīguma pusēm un pušu iekšienē, tādā veidā radot svarīgu precedentu turpmākajām sarunām; tā kā tiek sagaidīts, ka tirdzniecība sekmēs ekonomikas attīstību, videi draudzīgu izaugsmi un sociālo kohēziju; tā kā tiek atzinīgi vērtēta institucionālo un pārraudzības mehānismu, piemēram, Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas un Pilsoniskās sabiedrības dialoga foruma, iekļaušana;

| U. | tā kā tie uzsvērta abu reģionu apņemšanās attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un intelektuālā īpašuma ievērošanu atbilstoši starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā tie uzsvērta abu reģionu apņemšanās attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un intelektuālā īpašuma ievērošanu atbilstoši starptautiskajiem standartiem;

| V. | tā kā visas Centrālamerikas valstis izmanto “Vispārējo preferenču sistēmu plus” (VPS +), kuru pārtrauks piemērot 2013. gada 31. decembrī; tā kā no jaunās VPS shēmas tiks izslēgtas pilnīgi visas valstis, kurās saskaņā ar Pasaules Bankas definīciju ir vidēji augsts ienākumu līmenis, kas nozīmētu, ka Kostarika un Panama zaudētu savas tiesības gūt labumu no šīs sistēmas; tā kā VPS ir vienpusēja, īslaicīga un pārskatāma, tā aptver šaurāku preču klāstu un neattiecas uz lielāko daļu lauksaimniecības produktu, tā kā AN uzlabos visu Centrālamerikas valstu tirdzniecības stāvokli, izveidojot jaunu, plašāku, drošāku un abpusēji izdevīgu tiesisko sistēmu; tā kā tiek atzinīgi vērtēts, ka šī jaunā sistēma veicinās preču un pakalpojumu apmaiņas pakāpenisku liberalizāciju, publisko iepirkumu un sekmēs ieguldījumus, |
| --- | --- |

V.

tā kā visas Centrālamerikas valstis izmanto “Vispārējo preferenču sistēmu plus” (VPS +), kuru pārtrauks piemērot 2013. gada 31. decembrī; tā kā no jaunās VPS shēmas tiks izslēgtas pilnīgi visas valstis, kurās saskaņā ar Pasaules Bankas definīciju ir vidēji augsts ienākumu līmenis, kas nozīmētu, ka Kostarika un Panama zaudētu savas tiesības gūt labumu no šīs sistēmas; tā kā VPS ir vienpusēja, īslaicīga un pārskatāma, tā aptver šaurāku preču klāstu un neattiecas uz lielāko daļu lauksaimniecības produktu, tā kā AN uzlabos visu Centrālamerikas valstu tirdzniecības stāvokli, izveidojot jaunu, plašāku, drošāku un abpusēji izdevīgu tiesisko sistēmu; tā kā tiek atzinīgi vērtēts, ka šī jaunā sistēma veicinās preču un pakalpojumu apmaiņas pakāpenisku liberalizāciju, publisko iepirkumu un sekmēs ieguldījumus,

| 1. | prasa Padomei un Komisijai ņemt vērā šādus ieteikumus: |
| --- | --- |

1.

prasa Padomei un Komisijai ņemt vērā šādus ieteikumus:

Ievads

| a) | uzsver, ka vajadzētu veicināt AN izstrādi, noslēgšanu un ratifikāciju; |
| --- | --- |

a)

uzsver, ka vajadzētu veicināt AN izstrādi, noslēgšanu un ratifikāciju;

| b) | norāda, ka Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu augstākā līmeņa sanāksmē, kura notika 2006. gada maijā Vīnē, Eiropas Savienības un vairāku Centrālamerikas valstu un valdību vadītāji nolēma sākt sarunas par asociācijas nolīgumu abu reģionu starpā un ka šīs sarunas tika oficiāli atklātas 2007. gada oktobrī; |
| --- | --- |

b)

norāda, ka Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu augstākā līmeņa sanāksmē, kura notika 2006. gada maijā Vīnē, Eiropas Savienības un vairāku Centrālamerikas valstu un valdību vadītāji nolēma sākt sarunas par asociācijas nolīgumu abu reģionu starpā un ka šīs sarunas tika oficiāli atklātas 2007. gada oktobrī;

| c) | norāda, ka Panama, kura sākotnēji piedalījās sarunās novērotājas statusā, 2010. gada janvārī lūdza atļauju tām pievienoties un ka tās iekļaušanu Eiropas Savienība oficiāli apstiprināja 2010. gada 10. martā; |
| --- | --- |

c)

norāda, ka Panama, kura sākotnēji piedalījās sarunās novērotājas statusā, 2010. gada janvārī lūdza atļauju tām pievienoties un ka tās iekļaušanu Eiropas Savienība oficiāli apstiprināja 2010. gada 10. martā;

| d) | atgādina, ka 2010. gada maijā tika veiksmīgi pabeigtas sarunas un ka pēc AN teksta juridiskās pārskatīšanas to 2011. gada 22. martā parafēja un 2012. gada 28. jūnijā parakstīja Tegusigalpā; |
| --- | --- |

d)

atgādina, ka 2010. gada maijā tika veiksmīgi pabeigtas sarunas un ka pēc AN teksta juridiskās pārskatīšanas to 2011. gada 22. martā parafēja un 2012. gada 28. jūnijā parakstīja Tegusigalpā;

| e) | atgādina, ka 2010. gada maijā noslēgtajā AN ir trīs galvenie pīlāri, proti, politiskais dialogs, sadarbība un tirdzniecība; |
| --- | --- |

e)

atgādina, ka 2010. gada maijā noslēgtajā AN ir trīs galvenie pīlāri, proti, politiskais dialogs, sadarbība un tirdzniecība;

Politiskais dialogs – abu reģionu partnerības attīstības pamatelements

| f) | uzsver, ka šī ir pirmā vispusīgā reģionu partnerība, kuru panāca ES nelokāmā politiskā griba, un tā ir izšķirošs ieguldījums Centrālamerikas integrācijā un daudzos veidos ievērojami pārsniedz brīvas tirdzniecības jautājumu robežas; |
| --- | --- |

f)

uzsver, ka šī ir pirmā vispusīgā reģionu partnerība, kuru panāca ES nelokāmā politiskā griba, un tā ir izšķirošs ieguldījums Centrālamerikas integrācijā un daudzos veidos ievērojami pārsniedz brīvas tirdzniecības jautājumu robežas;

| g) | uzsver, ka šā AN ar CA ir loģisks turpinājums ES politikai, kas atbalsta miera veicināšanu, stabilitāti un demokrātiju šajā reģionā un kas tika aizsākta pagājušā gadsimta astoņdesmitajos gados ar būtisku politisko apņemšanos, kuras rezultātā tika noslēgti vairāki miera līgumi un Kontadoras process; |
| --- | --- |

g)

uzsver, ka šā AN ar CA ir loģisks turpinājums ES politikai, kas atbalsta miera veicināšanu, stabilitāti un demokrātiju šajā reģionā un kas tika aizsākta pagājušā gadsimta astoņdesmitajos gados ar būtisku politisko apņemšanos, kuras rezultātā tika noslēgti vairāki miera līgumi un Kontadoras process;

| h) | atzinīgi vērtē jaunās izcilās iespējas, ko asociācijas nolīgumā paredzētais politiskais dialogs paver abu reģionu attiecībām saistībā ar dialogu starp valdībām, parlamentiem un pilsonisko sabiedrību, kas ir kvalitatīvs solis uz priekšu salīdzinājumā ar iepriekšējo Sanhosē dialoga procesu, kas tika uzsākts 1984. gadā; |
| --- | --- |

h)

atzinīgi vērtē jaunās izcilās iespējas, ko asociācijas nolīgumā paredzētais politiskais dialogs paver abu reģionu attiecībām saistībā ar dialogu starp valdībām, parlamentiem un pilsonisko sabiedrību, kas ir kvalitatīvs solis uz priekšu salīdzinājumā ar iepriekšējo Sanhosē dialoga procesu, kas tika uzsākts 1984. gadā;

| i) | uzsver AN parlamentāro dimensiju, Eiropas Parlamenta un Centrālamerikas valstu parlamentu deputātiem izveidojot Asociācijas parlamentāro komiteju, kura tiks informēta par Asociācijas padomes lēmumiem un var sniegt ieteikumus un apkopot informāciju par nolīguma piemērošanas norisi; |
| --- | --- |

i)

uzsver AN parlamentāro dimensiju, Eiropas Parlamenta un Centrālamerikas valstu parlamentu deputātiem izveidojot Asociācijas parlamentāro komiteju, kura tiks informēta par Asociācijas padomes lēmumiem un var sniegt ieteikumus un apkopot informāciju par nolīguma piemērošanas norisi;

| j) | uzver, ka vajadzētu nodrošināt optimālu AN īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot jautājumiem, kurus Parlaments ir uzsvēris šajā rezolūcijā, kā arī noteikumiem, ar kuriem tiek īstenots AN, un atbalstīt Asociācijas parlamentārās komitejas darbību; |
| --- | --- |

j)

uzver, ka vajadzētu nodrošināt optimālu AN īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot jautājumiem, kurus Parlaments ir uzsvēris šajā rezolūcijā, kā arī noteikumiem, ar kuriem tiek īstenots AN, un atbalstīt Asociācijas parlamentārās komitejas darbību;

| k) | uzsver, ka ar Centrālameriku noslēgtajā AN ir iekļauti vairāki svarīgi elementi ES ārpolitikas mērķu sasniegšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 21. pantu, tostarp jo īpaši cilvēktiesību un demokrātijas attīstība un nostiprināšana, ilgtspējīga ekonomika un attīstība sociālajā un vides aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

k)

uzsver, ka ar Centrālameriku noslēgtajā AN ir iekļauti vairāki svarīgi elementi ES ārpolitikas mērķu sasniegšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 21. pantu, tostarp jo īpaši cilvēktiesību un demokrātijas attīstība un nostiprināšana, ilgtspējīga ekonomika un attīstība sociālajā un vides aizsardzības jomā;

| l) | norāda, ka AN 1. pantā ir ietverta atsauce uz demokrātisko principu, cilvēka pamattiesību un tiesiskuma principa kā nolīguma būtisku elementu ievērošanu, un to, ka tiktu pieņemti pasākumi, kuru rezultātā varētu tikt apturēts nolīgums, ja kāda no pusēm tos neievēro, tomēr uzskata, ka ir jāizveido īpaši mehānismi, kas garantētu nolīguma cilvēktiesību klauzulas ievērošanu un izpildi; |
| --- | --- |

l)

norāda, ka AN 1. pantā ir ietverta atsauce uz demokrātisko principu, cilvēka pamattiesību un tiesiskuma principa kā nolīguma būtisku elementu ievērošanu, un to, ka tiktu pieņemti pasākumi, kuru rezultātā varētu tikt apturēts nolīgums, ja kāda no pusēm tos neievēro, tomēr uzskata, ka ir jāizveido īpaši mehānismi, kas garantētu nolīguma cilvēktiesību klauzulas ievērošanu un izpildi;

| m) | ierosina Komisijai katru gadu sagatavot ziņojumu Eiropas Parlamentam, uzraugot AN izpildi kopumā, tostarp aspektus, kas saistīti ar demokrātiskajiem principiem un cilvēktiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

m)

ierosina Komisijai katru gadu sagatavot ziņojumu Eiropas Parlamentam, uzraugot AN izpildi kopumā, tostarp aspektus, kas saistīti ar demokrātiskajiem principiem un cilvēktiesību aizsardzību;

| n) | uzsver, ka AN ar CA ir ideāla iespēja apvienot spēkus kā vienlīdzīgiem partneriem, lai cīnītos pret sociālo nevienlīdzību un nabadzību, veicinātu iekļaujošu attīstību un risinātu pastāvošās sociālās, ekonomiskās un politiskās problēmas; |
| --- | --- |

n)

uzsver, ka AN ar CA ir ideāla iespēja apvienot spēkus kā vienlīdzīgiem partneriem, lai cīnītos pret sociālo nevienlīdzību un nabadzību, veicinātu iekļaujošu attīstību un risinātu pastāvošās sociālās, ekonomiskās un politiskās problēmas;

| o) | atzinīgi vērtē apņemšanos īstenot daudzpusēju sadarbību, kuras pamatā ir stingra kopīgo vērtību, principu un mērķu aizsardzība un apņemšanās efektīvi stāties pretim globālajām problēmām; |
| --- | --- |

o)

atzinīgi vērtē apņemšanos īstenot daudzpusēju sadarbību, kuras pamatā ir stingra kopīgo vērtību, principu un mērķu aizsardzība un apņemšanās efektīvi stāties pretim globālajām problēmām;

| p) | atzīmē, ka jaunais AN paver jaunas un interesantas iespējas dialogam par cīņu pret narkotiku tirdzniecību un organizēto noziedzību saskaņā ar Reģionālo drošības stratēģiju, ko apstiprināja Centrālamerikas valstu prezidenti; atzinīgi vērtē apņemšanos koordinēt pūliņus cīņā pret narkotiku tirdzniecību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu, organizēto noziedzību un korupciju; |
| --- | --- |

p)

atzīmē, ka jaunais AN paver jaunas un interesantas iespējas dialogam par cīņu pret narkotiku tirdzniecību un organizēto noziedzību saskaņā ar Reģionālo drošības stratēģiju, ko apstiprināja Centrālamerikas valstu prezidenti; atzinīgi vērtē apņemšanos koordinēt pūliņus cīņā pret narkotiku tirdzniecību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu, organizēto noziedzību un korupciju;

| q) | uzskata, ka ir jāveicina pienācīga pilsoniskās sabiedrības līdzdalība gan ES, gan CA, sekmējot aktīvu līdzdalību nozaru forumos, komitejās un apakškomitejās; šajā ziņā atzinīgi vērtē to, ka savu darbību ir sākusi ES un Centrālamerikas Pilsoniskās sabiedrības kopīgā konsultatīvā komiteja; |
| --- | --- |

q)

uzskata, ka ir jāveicina pienācīga pilsoniskās sabiedrības līdzdalība gan ES, gan CA, sekmējot aktīvu līdzdalību nozaru forumos, komitejās un apakškomitejās; šajā ziņā atzinīgi vērtē to, ka savu darbību ir sākusi ES un Centrālamerikas Pilsoniskās sabiedrības kopīgā konsultatīvā komiteja;

Efektīva sadarbība nabadzības apkarošanas un sociālās kohēzijas veicināšanai

| r) | uzsver, ka sociālā kohēzija ir prioritārs mērķis reģionālās sadarbības politikā; uzsver, ka sociālā kohēzija ir iespējama vienīgi tad, ja samazina nabadzību, nevienlīdzību, sociālo atstumtību un jebkura veida diskrimināciju, nodrošinot pienācīgu izglītību, tostarp profesionālo izglītību; uzsver, ka pēdējo gadu laikā nav pietiekami samazināta sociālā nevienlīdzība un ka sabiedrības drošība rada lielas bažas Centrālamerikā; |
| --- | --- |

r)

uzsver, ka sociālā kohēzija ir prioritārs mērķis reģionālās sadarbības politikā; uzsver, ka sociālā kohēzija ir iespējama vienīgi tad, ja samazina nabadzību, nevienlīdzību, sociālo atstumtību un jebkura veida diskrimināciju, nodrošinot pienācīgu izglītību, tostarp profesionālo izglītību; uzsver, ka pēdējo gadu laikā nav pietiekami samazināta sociālā nevienlīdzība un ka sabiedrības drošība rada lielas bažas Centrālamerikā;

| s) | uzsver iespējas, kādas sniedz šis AN sociālās kohēzijas uzlabošanas un ilgspējīgas attīstības ziņā, kas ir galvenie elementi ekonomiskās izaugsmes, sociālās stabilitātes un demokrātisko centienu stiprināšanai; |
| --- | --- |

s)

uzsver iespējas, kādas sniedz šis AN sociālās kohēzijas uzlabošanas un ilgspējīgas attīstības ziņā, kas ir galvenie elementi ekonomiskās izaugsmes, sociālās stabilitātes un demokrātisko centienu stiprināšanai;

| t) | atzīmē, ka ir pausta apņemšanās sadarboties, modernizējot valsts un publiskās iestādes, uzlabojot nodokļu iekasēšanas sistēmas un pārredzamību, apkarojot korupciju un nesodāmību, stiprinot tiesību sistēmu un veicinot pilsoniskās sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

t)

atzīmē, ka ir pausta apņemšanās sadarboties, modernizējot valsts un publiskās iestādes, uzlabojot nodokļu iekasēšanas sistēmas un pārredzamību, apkarojot korupciju un nesodāmību, stiprinot tiesību sistēmu un veicinot pilsoniskās sabiedrības līdzdalību;

| u) | uzsver abu reģionu panākto vienošanos vides aizsardzības jomā, kuras mērķi ir apkārtējās vides kvalitātes uzlabošana, ilgtspējīga attīstība, sadarbība dabas katastrofu pārvarēšanā, cīņa pret klimata pārmaiņām, atmežošanu un pārtuksnešošanos un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana; |
| --- | --- |

u)

uzsver abu reģionu panākto vienošanos vides aizsardzības jomā, kuras mērķi ir apkārtējās vides kvalitātes uzlabošana, ilgtspējīga attīstība, sadarbība dabas katastrofu pārvarēšanā, cīņa pret klimata pārmaiņām, atmežošanu un pārtuksnešošanos un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana;

| v) | uzsver, ka vajadzētu veicināt abu reģionu ekonomisko un tirdzniecības attiecību uzlabošanu un stiprināšanu un ražošanas struktūru integrāciju ar mērķi gūt maksimālus ieguvumus no AN piemērošanas, tādā veidā sekmējot līdzsvarotu un ilgtspējīgu izaugsmi, kas radīs jaunas ekonomiskās, tirdzniecības un ieguldījumu iespējas, kuras dotu iespēju īstenot plašāku Centrālamerikas iekšējo integrāciju, kā arī tās ārējo integrāciju starptautiskajā tirdzniecībā; |
| --- | --- |

v)

uzsver, ka vajadzētu veicināt abu reģionu ekonomisko un tirdzniecības attiecību uzlabošanu un stiprināšanu un ražošanas struktūru integrāciju ar mērķi gūt maksimālus ieguvumus no AN piemērošanas, tādā veidā sekmējot līdzsvarotu un ilgtspējīgu izaugsmi, kas radīs jaunas ekonomiskās, tirdzniecības un ieguldījumu iespējas, kuras dotu iespēju īstenot plašāku Centrālamerikas iekšējo integrāciju, kā arī tās ārējo integrāciju starptautiskajā tirdzniecībā;

| w) | īpaši uzsver nepieciešamību nodrošināt AN noteikto nosacījumu ievērošanu, cenšoties panākt lielāku sinerģiju starp abiem reģioniem, taču neapdraudot vispārējās intereses, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un intelektuālā īpašuma tiesību jomā, kā arī ES prioritātes ekonomikas un tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

w)

īpaši uzsver nepieciešamību nodrošināt AN noteikto nosacījumu ievērošanu, cenšoties panākt lielāku sinerģiju starp abiem reģioniem, taču neapdraudot vispārējās intereses, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un intelektuālā īpašuma tiesību jomā, kā arī ES prioritātes ekonomikas un tirdzniecības jomā;

| x) | turklāt izceļ nepieciešamību veicināt sadarbību ar atbilstošiem tehniskiem un finanšu līdzekļiem abu reģionu stratēģiskajās nozarēs, jo īpaši tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā, un zinātnisko un tehnisko sadarbību tādās jomās kā institucionālo spēju veidošana, standartu saskaņošana, muitas procedūras un statistika, intelektuālais īpašums, pakalpojumu sniegšana, publiskais iepirkums, elektroniskā komercija, rūpnieciskā attīstība, ilgtspējīga resursu pārvaldība, sanitārās un fitosanitārās normas, atbalsts MVU un diversifikācija; atzīt modernizācijas un tehnoloģiskās inovācijas nozīmi un izmantot šo AN kā instrumentu tās sasniegšanai; |
| --- | --- |

x)

turklāt izceļ nepieciešamību veicināt sadarbību ar atbilstošiem tehniskiem un finanšu līdzekļiem abu reģionu stratēģiskajās nozarēs, jo īpaši tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā, un zinātnisko un tehnisko sadarbību tādās jomās kā institucionālo spēju veidošana, standartu saskaņošana, muitas procedūras un statistika, intelektuālais īpašums, pakalpojumu sniegšana, publiskais iepirkums, elektroniskā komercija, rūpnieciskā attīstība, ilgtspējīga resursu pārvaldība, sanitārās un fitosanitārās normas, atbalsts MVU un diversifikācija; atzīt modernizācijas un tehnoloģiskās inovācijas nozīmi un izmantot šo AN kā instrumentu tās sasniegšanai;

| y) | aicina organizēt un veicināt ikgadēju abu reģionu pilsoniskās sabiedrības dialoga forumu; iesaka aicināt iesaistīties privāto sektoru un pilsonisko sabiedrību, izmantojot uzņēmumu sociālās atbildības politiku, kas ļauj tiem saglabāt labas attiecības un veicina lielāku ilgtspējīgu ekonomikas attīstību Centrālamerikā; |
| --- | --- |

y)

aicina organizēt un veicināt ikgadēju abu reģionu pilsoniskās sabiedrības dialoga forumu; iesaka aicināt iesaistīties privāto sektoru un pilsonisko sabiedrību, izmantojot uzņēmumu sociālās atbildības politiku, kas ļauj tiem saglabāt labas attiecības un veicina lielāku ilgtspējīgu ekonomikas attīstību Centrālamerikā;

| z) | iesaka veicināt darbības abu reģionu ieinteresēto pušu izpratnes palielināšanai par AN un sekmēt tirdzniecības gadatirgu organizēšanu abos reģionos, lai radītu iespējas veidot kontaktus un noslēgt sadarbības nolīgumus, jo īpaši MVU starpā; |
| --- | --- |

z)

iesaka veicināt darbības abu reģionu ieinteresēto pušu izpratnes palielināšanai par AN un sekmēt tirdzniecības gadatirgu organizēšanu abos reģionos, lai radītu iespējas veidot kontaktus un noslēgt sadarbības nolīgumus, jo īpaši MVU starpā;

| aa) | uzsver nepieciešamību atbalstīt konkurētspējīgu ražošanas struktūru, kas rada pievienoto vērtību, izveidi CA; turklāt uzsver nepieciešamību ierosināt izveidot gan Latīņamerikas reģionos, gan visās ES dalībvalstīs reģionālās tirdzniecības skolas, kuru mērķis būtu MVU spēju palielināšana, nodrošinot apmācības programmas par priekšnoteikumiem lauksaimniecības produktu, preču un pakalpojumu tirdzniecībai ar partnerības reģionu; |
| --- | --- |

aa)

uzsver nepieciešamību atbalstīt konkurētspējīgu ražošanas struktūru, kas rada pievienoto vērtību, izveidi CA; turklāt uzsver nepieciešamību ierosināt izveidot gan Latīņamerikas reģionos, gan visās ES dalībvalstīs reģionālās tirdzniecības skolas, kuru mērķis būtu MVU spēju palielināšana, nodrošinot apmācības programmas par priekšnoteikumiem lauksaimniecības produktu, preču un pakalpojumu tirdzniecībai ar partnerības reģionu;

Secinājumi

| ab) | uzsver, ka šis AN veicina ES ārpolitikas mērķu sasniegšanu, kā norādīts Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā; norāda, ka demokrātijas principu, cilvēka pamattiesību un tiesiskuma ievērošana ir šā nolīguma pamatelementi; |
| --- | --- |

ab)

uzsver, ka šis AN veicina ES ārpolitikas mērķu sasniegšanu, kā norādīts Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā; norāda, ka demokrātijas principu, cilvēka pamattiesību un tiesiskuma ievērošana ir šā nolīguma pamatelementi;

| ac) | uzsver, ka pašreizējos pagaidu tirdzniecības noteikumus, kuru pamatā ir vienpusēja vispārēju preferenču sistēma, pakāpeniski nomainīs abpusējs saskaņots režīms pakāpeniskai preču un pakalpojumu tirdzniecības liberalizācijai, un publisko līgumu slēgšanai, kā arī ieguldījumu veicināšanai, kas radīs paredzamu juridiskās noteiktības un drošības klimatu, veicinot savstarpēju uzticēšanos, kam ir būtiska nozīme tirdzniecības un ieguldījumu attīstībā; |
| --- | --- |

ac)

uzsver, ka pašreizējos pagaidu tirdzniecības noteikumus, kuru pamatā ir vienpusēja vispārēju preferenču sistēma, pakāpeniski nomainīs abpusējs saskaņots režīms pakāpeniskai preču un pakalpojumu tirdzniecības liberalizācijai, un publisko līgumu slēgšanai, kā arī ieguldījumu veicināšanai, kas radīs paredzamu juridiskās noteiktības un drošības klimatu, veicinot savstarpēju uzticēšanos, kam ir būtiska nozīme tirdzniecības un ieguldījumu attīstībā;

| ad) | uzsver, ka reģionālās sadarbības politikas prioritārs mērķis ir sociālā kohēzija un ka primārais mērķis ir nabadzības, nevienlīdzības, sociālās atstumtības un jebkura veida diskriminācijas samazināšana; |
| --- | --- |

ad)

uzsver, ka reģionālās sadarbības politikas prioritārs mērķis ir sociālā kohēzija un ka primārais mērķis ir nabadzības, nevienlīdzības, sociālās atstumtības un jebkura veida diskriminācijas samazināšana;

| ae) | norāda, ka AN ar Centrālameriku efektīvi veicina reģionālo, sociālo un politisko integrāciju un galvenā ES un Latīņamerikas abu reģionu stratēģiskās partnerības mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

ae)

norāda, ka AN ar Centrālameriku efektīvi veicina reģionālo, sociālo un politisko integrāciju un galvenā ES un Latīņamerikas abu reģionu stratēģiskās partnerības mērķa sasniegšanu;

| af) | mudina Asociācijas padomi veikt vispārēju AN novērtējumu piecus gadus pēc tā īstenošanas un vajadzības gadījumā šo nolīgumu pārskatīt, pamatojoties uz iepriekš minētajā novērtējumā iekļautajām atziņām un konstatēto ietekmi; |
| --- | --- |

af)

mudina Asociācijas padomi veikt vispārēju AN novērtējumu piecus gadus pēc tā īstenošanas un vajadzības gadījumā šo nolīgumu pārskatīt, pamatojoties uz iepriekš minētajā novērtējumā iekļautajām atziņām un konstatēto ietekmi;

o

o o

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 140 E, 13.6.2002., 569. lpp.

(2)  OV C 296 E, 6.12.2006., 123. lpp.

(3)  OV C 259 E, 29.10.2009., 64. lpp.

(4)  OV C 298 E, 8.12.2006., 261. lpp.

(5)  OV C 102 E, 24.4.2008., 291. lpp.

(6)  OV C 70 E, 8.3.2012., 79. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0235.

(8)  OV C 67 E, 18.3.2010., 101. lpp.

(9)  OV C 99 E, 3.4.2012., 31. lpp.

(10)  OV C 99 E, 3.4.2012., 101. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0412.

(12)  OV C 81 E, 15.3.2011., 54. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0320.

(14)  OV C 301 E, 13.12.2007., 233. lpp.

(15)  OV C 227 E, 4.9.2008., 140. lpp.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/187 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/187

---

P7_TA(2012)0479

ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgums ***

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE))

(Piekrišana)

(2015/C 434/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (16395/1/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (16395/1/2011),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (16396/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (16396/2011),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu, kā arī 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0182/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu, kā arī 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0182/2012),

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A7-0362/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A7-0362/2012),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Centrālamerikas valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Centrālamerikas valstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0478.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/188 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/188

---

P7_TA(2012)0480

Tirdzniecības nolīgumā starp ES un Kolumbiju un Peru paredzētās divpusējo aizsargpasākumu klauzulas un banānu tirdzniecības stabilizācijas mehānisma īstenošana ***I

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kolumbiju un Peru (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2015/C 434/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0600), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0600),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0307/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0307/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 31. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 31. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A7-0249/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A7-0249/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (1); |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (1);

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā

| 3. | apstiprina Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

3.

apstiprina Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā;

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Šī nostāja aizstāj 2012. gada 13. septembrī pieņemtos grozījumus (šajā datumā pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0347).

---

P7_TC1-COD(2011)0262

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 19/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Komisija atzinīgi novērtē Eiropas Parlamenta un Padomes vienošanos pirmajā lasījumā par Regulu (ES) Nr. 19/2013



   (1)


  .

Atbilstīgi Regulā (ES) Nr. 19/2013 noteiktajam Komisija iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par tirdzniecības nolīguma īstenošanu un būs gatava apspriest ar Eiropas Parlamenta atbildīgo komiteju jebkurus jautājumus, kas saistīti ar nolīguma īstenošanu.

Komisija īpašu uzmanību pievērsīs nolīgumā noteikto tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības saistību efektīvai īstenošanai, ņemot vērā īpašu informāciju, ko sniedz nolīguma IX sadaļā minēto Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvenciju un daudzpusējo nolīgumu vides jomā uzraudzības struktūras. Šajos jautājumos Komisija arī uzklausīs attiecīgo pilsoniskās sabiedrības konsultatīvo grupu viedokli.

Kad 2019. gada 31. decembrī beigsies stabilizācijas mehānisma banāniem darbības termiņš, Komisija novērtēs situāciju Savienības banānu tirgū un Savienības banānu ražotāju stāvokli. Komisija par saviem atzinumiem ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei, pievienojot arī sākotnēju novērtējumu par programmas “Programme d'Options Spécifiques à l'Éloignement et l'Insularité” (POSEI) darbību, lai saglabātu banānu ražošanu Savienībā.

KOPĪGS PAZIŅOJUMS

Eiropas Parlaments un Komisija vienojas par to, ka ir būtiski cieši sadarboties nolīguma un Regulas (ES) Nr. 19/2013



   (2)



  īstenošanas uzraudzībā. Šajā nolūkā abas iestādes vienojas par šādiem punktiem:

| — | Pēc Eiropas Parlamenta atbildīgās komitejas pieprasījuma Komisija tai ziņos par jebkurām īpašām bažām, kas saistītas ar to, kā Kolumbija vai Peru īsteno savas saistības tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā. |
| --- | --- |

—

Pēc Eiropas Parlamenta atbildīgās komitejas pieprasījuma Komisija tai ziņos par jebkurām īpašām bažām, kas saistītas ar to, kā Kolumbija vai Peru īsteno savas saistības tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā.

| — | Ja Eiropas Parlaments pieņem ieteikumu, lai uzsāktu izmeklēšanu par iespējamu aizsargpasākumu ieviešanu, Komisija rūpīgi izmeklēs, vai ir ievēroti Regulā (ES) Nr. 19/2013 paredzētie nosacījumi ex-officio uzsākšanai. Ja Komisija uzskata, ka nosacījumi nav izpildīti, tā iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamenta atbildīgajai komitejai, tostarp paskaidrojumu par visiem faktoriem, kas attiecas uz šādas izmeklēšanas sākšanu.” |
| --- | --- |

—

Ja Eiropas Parlaments pieņem ieteikumu, lai uzsāktu izmeklēšanu par iespējamu aizsargpasākumu ieviešanu, Komisija rūpīgi izmeklēs, vai ir ievēroti Regulā (ES) Nr. 19/2013 paredzētie nosacījumi ex-officio uzsākšanai. Ja Komisija uzskata, ka nosacījumi nav izpildīti, tā iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamenta atbildīgajai komitejai, tostarp paskaidrojumu par visiem faktoriem, kas attiecas uz šādas izmeklēšanas sākšanu.”

---

(1)  

  OV L 17, 19.1.2013., 1. lpp.

(2)  

  OV L 17, 19.1.2013., 1. lpp.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/190 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/190

---

P7_TA(2012)0481

ES tirdzniecības nolīgums ar Kolumbiju un Peru ***

Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam attiecībā uz tirdzniecības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (14762/1/2011 – C7-0287/2012 – 2011/0249(NLE))

(Piekrišana)

(2015/C 434/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (14762/1/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (14762/1/2011),

| — | ņemot vērā projektu tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (14764/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (14764/2011),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C7-0287/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C7-0287/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A7-0388/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A7-0388/2012),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu, kā arī Kolumbijas un Peru valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu, kā arī Kolumbijas un Peru valdībām un parlamentiem.

---

Trešdiena, 2012. gada 12. decembris

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/191 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/191

---

P7_TA(2012)0485

Budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projekts – ar pašu resursiem saistītie un citi ieņēmumi – maksājumu apropriāciju palielināšana daudzgadu finanšu shēmas 1.a, 1.b, 2., 3.a un 4. izdevumu kategorijā – budžetā iekļauto saistību apropriāciju apjoma samazināšana

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2012. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektu, III iedaļa – Komisija (17295/2012 – C7-0401/2012 – 2012/2281(BUD))

(2015/C 434/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un it īpaši tā 314. pantu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un it īpaši tā 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un it īpaši tā 314. pantu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un it īpaši tā 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 1. decembrī galīgajā variantā pieņemto Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējo budžetu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 1. decembrī galīgajā variantā pieņemto Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējo budžetu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (4),

| — | ņemot vērā 2012. gada 28. un 29. jūnijā pieņemto Eiropadomes lēmumu EUCO 76/12 par Izaugsmes un nodarbinātības paktu, par ko vienojušās dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 28. un 29. jūnijā pieņemto Eiropadomes lēmumu EUCO 76/12 par Izaugsmes un nodarbinātības paktu, par ko vienojušās dalībvalstis,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektu, ko Komisija iesniedza 2012. gada 23. oktobrī (COM(2012)0632), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektu, ko Komisija iesniedza 2012. gada 23. oktobrī (COM(2012)0632),

| — | ņemot vērā 2012. gada 6. decembrī pieņemto Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektu (17295/2012 – C7-0401/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 6. decembrī pieņemto Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektu (17295/2012 – C7-0401/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0409/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0409/2012),

| A. | tā kā 2012. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektā līdzās citiem elementiem ir iekļauts ieņēmumu prognozes atjauninājums pēc pašu resursu un citu ieņēmumu prognožu pēdējās pārskatīšanas un maksājumu apropriāciju palielinājums par gandrīz EUR 9,0 miljardiem daudzgadu finanšu shēmas 1.a, 1.b, 2., 3.a un 4. izdevumu kategorijā, lai apmierinātu vajadzības saistību izpildei līdz gada beigām; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2012. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektā līdzās citiem elementiem ir iekļauts ieņēmumu prognozes atjauninājums pēc pašu resursu un citu ieņēmumu prognožu pēdējās pārskatīšanas un maksājumu apropriāciju palielinājums par gandrīz EUR 9,0 miljardiem daudzgadu finanšu shēmas 1.a, 1.b, 2., 3.a un 4. izdevumu kategorijā, lai apmierinātu vajadzības saistību izpildei līdz gada beigām;

| B. | tā kā vienlaikus ir meklēti risinājumi citām maksājumu vajadzībām, un risinājums šīm vajadzībām jau daļēji rasts, veicot vispārēju maksājumu apropriāciju pārvietojumu (DEC 30/2012) par kopējo summu EUR 419,7 miljoniem; |
| --- | --- |

B.

tā kā vienlaikus ir meklēti risinājumi citām maksājumu vajadzībām, un risinājums šīm vajadzībām jau daļēji rasts, veicot vispārēju maksājumu apropriāciju pārvietojumu (DEC 30/2012) par kopējo summu EUR 419,7 miljoniem;

| C. | tā kā Komisijas sākotnēji ierosinātajā budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektā Komisija bija konstatējusi iespējas līdzekļu pārvietošanai EUR 47,4 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisijas sākotnēji ierosinātajā budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektā Komisija bija konstatējusi iespējas līdzekļu pārvietošanai EUR 47,4 miljonu apmērā;

| D. | tā kā, pateicoties svārstībām pašu resursos un būtiskam ieņēmumu pieaugumam EUR 3  525 miljonu apmērā, ko nodrošināja iekasētie naudas sodi un procentu maksājumi, kopējā ieņēmumu apmēra neto pieaugums ir EUR 3  080,8 miljoni, un līdz ar to mazināsies budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projekta ietekme uz dalībvalstu NKI iemaksu apmēru; |
| --- | --- |

D.

tā kā, pateicoties svārstībām pašu resursos un būtiskam ieņēmumu pieaugumam EUR 3  525 miljonu apmērā, ko nodrošināja iekasētie naudas sodi un procentu maksājumi, kopējā ieņēmumu apmēra neto pieaugums ir EUR 3  080,8 miljoni, un līdz ar to mazināsies budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projekta ietekme uz dalībvalstu NKI iemaksu apmēru;

| E. | tā kā 2012. gada 29. novembrī notikušajā budžeta trialogā Parlamenta un Padomes delegācijas vienojās par koriģētu summu 2012. gada vajadzību finansēšanai, samazinot šo summu līdz EUR 6,1 miljardiem, tostarp veicot līdzekļu pārvietojumu EUR 0,1 miljarda apmērā, kas sākotnēji nebija paredzēts Komisijas priekšlikumā, |
| --- | --- |

E.

tā kā 2012. gada 29. novembrī notikušajā budžeta trialogā Parlamenta un Padomes delegācijas vienojās par koriģētu summu 2012. gada vajadzību finansēšanai, samazinot šo summu līdz EUR 6,1 miljardiem, tostarp veicot līdzekļu pārvietojumu EUR 0,1 miljarda apmērā, kas sākotnēji nebija paredzēts Komisijas priekšlikumā,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektu; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektu;

| 2. | norāda, ka Padomes grozītais budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projekts atspoguļo 2012. gada 29. novembrī notikušajā budžeta trialogā panākto vienošanos; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Padomes grozītais budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projekts atspoguļo 2012. gada 29. novembrī notikušajā budžeta trialogā panākto vienošanos;

| 3. | uzsver, ka neatņemama daļa no budžeta trialogā gaitā panāktās vienošanās ir kopīgais paziņojums par maksājumu vajadzībām 2012. gadā, budžeta lēmējinstitūcijai atzīstot – lai varētu izpildīt Komisijas saņemtos maksājumu pieprasījumus, 2012. gadā būtu vajadzējis apstiprināt papildu maksājumu apropriācijas EUR 2,9 miljardu apmērā; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka neatņemama daļa no budžeta trialogā gaitā panāktās vienošanās ir kopīgais paziņojums par maksājumu vajadzībām 2012. gadā, budžeta lēmējinstitūcijai atzīstot – lai varētu izpildīt Komisijas saņemtos maksājumu pieprasījumus, 2012. gadā būtu vajadzējis apstiprināt papildu maksājumu apropriācijas EUR 2,9 miljardu apmērā;

| 4. | stingri norāda Padomei un Komisijai, ka kopīgais paziņojums par maksājumu vajadzībām 2012. gadā ir jāuztver kā politiska vienošanās par nepieciešamību 2013. gada sākumā panākt vienošanos par budžeta grozījumu, kura vienīgais mērķis būtu segt minētos EUR 2,9 miljardus un līdzās 2013. gada budžetā sākotnēji pieņemtajām maksājumu apropriācijām paredzēt papildu apropriācijas, neskarot 2013. gada budžeta pienācīgu izpildi; |
| --- | --- |

4.

stingri norāda Padomei un Komisijai, ka kopīgais paziņojums par maksājumu vajadzībām 2012. gadā ir jāuztver kā politiska vienošanās par nepieciešamību 2013. gada sākumā panākt vienošanos par budžeta grozījumu, kura vienīgais mērķis būtu segt minētos EUR 2,9 miljardus un līdzās 2013. gada budžetā sākotnēji pieņemtajām maksājumu apropriācijām paredzēt papildu apropriācijas, neskarot 2013. gada budžeta pienācīgu izpildi;

| 5. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektu, neizdarot tajā grozījumus; |
| --- | --- |

5.

apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektu, neizdarot tajā grozījumus;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 6/2012 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 6/2012 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 56, 29.2.2012.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(4)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/192 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/192

---

P7_TA(2012)0486

Jaunais Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžeta projekts – visas iedaļas

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz jauno Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžeta projektu – visas iedaļas (17195/2012 – C7-0399/2012 – 2012/2307(BUD))

(2015/C 434/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 28. un 29. jūnijā pieņemto Lēmumu Euco 76/12 par Izaugsmes un nodarbinātības paktu, par ko vienojušās dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 28. un 29. jūnijā pieņemto Lēmumu Euco 76/12 par Izaugsmes un nodarbinātības paktu, par ko vienojušās dalībvalstis,

| — | ņemot vērā 2012. gada 14. marta rezolūciju par vispārējām vadlīnijām 2013. gada budžeta sagatavošanai, III iedaļa – Komisija (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 14. marta rezolūciju par vispārējām vadlīnijām 2013. gada budžeta sagatavošanai, III iedaļa – Komisija (4),

| — | ņemot vērā 2012. gada 29. marta rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2013. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 29. marta rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2013. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (5),

| — | ņemot vērā 2012. gada 4. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2013. finanšu gada budžeta projektu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 4. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2013. finanšu gada budžeta projektu (6),

| — | ņemot vērā 2012. gada 23. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz 2013. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 23. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz 2013. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (7),

| — | ņemot vērā to, ka Samierināšanas komiteja Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 6. punktā minētajā divdesmit vienas dienas termiņā nevienojās par kopīgu dokumentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Samierināšanas komiteja Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 6. punktā minētajā divdesmit vienas dienas termiņā nevienojās par kopīgu dokumentu,

| — | ņemot vērā jauno Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu 2013. finanšu gadam, ko Komisija pieņēma 2012. gada 23. novembrī (COM(2012)0716), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jauno Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu 2013. finanšu gadam, ko Komisija pieņēma 2012. gada 23. novembrī (COM(2012)0716),

| — | ņemot vērā 2012. gada 29. novembra budžeta trialoga sanāksmē pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 29. novembra budžeta trialoga sanāksmē pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju attiecībā uz jauno Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu 2013. finanšu gadam, ko Padome pieņēma 2012. gada 6. decembrī un tajā pašā dienā nosūtīja Parlamentam (17195/2012 – C7–0399/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju attiecībā uz jauno Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu 2013. finanšu gadam, ko Padome pieņēma 2012. gada 6. decembrī un tajā pašā dienā nosūtīja Parlamentam (17195/2012 – C7–0399/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75.b pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75.b pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0410/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0410/2012),

| 1. | atgādina, ka “vienošanās projektu”, par kuru pēc grūtām sarunām Parlaments un Padome vienojās 2012. gada 29. novembra trialoga sanāksmē, veido trīs komponenti: budžeta grozījums Nr. 6/2012 EUR 6 miljardu apmērā, ar ko daļēji sedz maksājumu apropriāciju trūkumu līdz 2012. gada 31. oktobrim, Savienības 2013. gada budžets, kas noteikts EUR 1 50  898,391 miljona un EUR 1 32  836,988 miljona apmērā attiecīgi saistību un maksājumu apropriācijās, kā arī trīs kopīgi paziņojumi, ar kuriem nodrošina, ka faktiskās maksājumu vajadzības 2012. un 2013. gadā tiks pienācīgi segtas; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka “vienošanās projektu”, par kuru pēc grūtām sarunām Parlaments un Padome vienojās 2012. gada 29. novembra trialoga sanāksmē, veido trīs komponenti: budžeta grozījums Nr. 6/2012 EUR 6 miljardu apmērā, ar ko daļēji sedz maksājumu apropriāciju trūkumu līdz 2012. gada 31. oktobrim, Savienības 2013. gada budžets, kas noteikts EUR 1 50  898,391 miljona un EUR 1 32  836,988 miljona apmērā attiecīgi saistību un maksājumu apropriācijās, kā arī trīs kopīgi paziņojumi, ar kuriem nodrošina, ka faktiskās maksājumu vajadzības 2012. un 2013. gadā tiks pienācīgi segtas;

| 2. | atzinīgi vērtē vienošanos par kopējo saistību apropriāciju apmēru, kas ir palielināts par EUR 1,1 miljardu salīdzinājumā ar sākotnējo lasījumu Padomē; pauž gandarījumu par to, ka lielākā daļa tā politisko prioritāšu nākamā gada budžetā ir īstenotas, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai pienācīgi īstenotu Savienības saistības izaugsmes un nodarbinātības jomā, kā noteikts stratēģijā “Eiropa 2020”; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē vienošanos par kopējo saistību apropriāciju apmēru, kas ir palielināts par EUR 1,1 miljardu salīdzinājumā ar sākotnējo lasījumu Padomē; pauž gandarījumu par to, ka lielākā daļa tā politisko prioritāšu nākamā gada budžetā ir īstenotas, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai pienācīgi īstenotu Savienības saistības izaugsmes un nodarbinātības jomā, kā noteikts stratēģijā “Eiropa 2020”;

| 3. | norāda, ka kopējais maksājumu apropriāciju apmērs, par ko panākta vienošanās attiecībā uz 2013. gadu, pēc budžeta grozījuma Nr. 6/2012 EUR 6 miljardu apmērā pieņemšanas samazinās par 2,15 % salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka kopējais maksājumu apropriāciju apmērs, par ko panākta vienošanās attiecībā uz 2013. gadu, pēc budžeta grozījuma Nr. 6/2012 EUR 6 miljardu apmērā pieņemšanas samazinās par 2,15 % salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu;

| 4. | norāda, ka Padomes nesamierināmās nostājas dēļ sarunās kopējais maksājumu līmenis ir noteikts par EUR 5 miljardiem zemāks nekā Komisijas aplēsēs par maksājumu vajadzībām 2013. gada budžeta projektā; pauž bažas par to, ka šis apropriāciju līmenis nebūs pietiekams faktisko maksājumu vajadzību segšanai nākamajā gadā un Eiropadomes 2012. gada jūnijā pieņemtā Izaugsmes un nodarbinātības pakta ātrai īstenošanai; tomēr ir pārliecināts, ka nevienošanās gadījumā būtu daudz nopietnākas sekas un negatīvāka ietekme uz Savienības darbību un programmu īstenošanu; prasa, lai Komisija, sākot no 2012. gada 31. oktobra, ik mēnesi sagatavotu ziņojumu Parlamentam un Padomei par dalībvalstu maksājumu pieprasījumu tendencēm attiecībā uz struktūrfondiem, kohēzijas fondu, lauku attīstības un Zivsaimniecības fondu (sniedzot sadalījumu pa atsevišķām dalībvalstīm un fondiem); aicina izveidot starpiestāžu darba grupu maksājumu jautājumos, kurā abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes iepazīstinātu ar kopīgiem secinājumiem par to, kā rīkoties turpmāk; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka Padomes nesamierināmās nostājas dēļ sarunās kopējais maksājumu līmenis ir noteikts par EUR 5 miljardiem zemāks nekā Komisijas aplēsēs par maksājumu vajadzībām 2013. gada budžeta projektā; pauž bažas par to, ka šis apropriāciju līmenis nebūs pietiekams faktisko maksājumu vajadzību segšanai nākamajā gadā un Eiropadomes 2012. gada jūnijā pieņemtā Izaugsmes un nodarbinātības pakta ātrai īstenošanai; tomēr ir pārliecināts, ka nevienošanās gadījumā būtu daudz nopietnākas sekas un negatīvāka ietekme uz Savienības darbību un programmu īstenošanu; prasa, lai Komisija, sākot no 2012. gada 31. oktobra, ik mēnesi sagatavotu ziņojumu Parlamentam un Padomei par dalībvalstu maksājumu pieprasījumu tendencēm attiecībā uz struktūrfondiem, kohēzijas fondu, lauku attīstības un Zivsaimniecības fondu (sniedzot sadalījumu pa atsevišķām dalībvalstīm un fondiem); aicina izveidot starpiestāžu darba grupu maksājumu jautājumos, kurā abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes iepazīstinātu ar kopīgiem secinājumiem par to, kā rīkoties turpmāk;

| 5. | šā iemesla dēļ vislielāko politisko nozīmību piešķir Parlamenta, Padomes un Komisijas pieņemtajiem kopīgajiem paziņojumiem, kas pievienoti šai rezolūcijai; visos līmeņos un ar visiem līdzekļiem uzraudzīs to, lai šie paziņojumi tiktu ievēroti un dalībvalstis nākamajā gadā paredzētu vajadzīgos papildu resursus, kas nepieciešami, lai Savienība spētu apmaksāt savus rēķinus un saglabāt tās institucionālo uzticamību un maksātspēju; |
| --- | --- |

5.

šā iemesla dēļ vislielāko politisko nozīmību piešķir Parlamenta, Padomes un Komisijas pieņemtajiem kopīgajiem paziņojumiem, kas pievienoti šai rezolūcijai; visos līmeņos un ar visiem līdzekļiem uzraudzīs to, lai šie paziņojumi tiktu ievēroti un dalībvalstis nākamajā gadā paredzētu vajadzīgos papildu resursus, kas nepieciešami, lai Savienība spētu apmaksāt savus rēķinus un saglabāt tās institucionālo uzticamību un maksātspēju;

| 6. | 2013. gada budžetu atbalstīs vienīgi, ja trīs ES iestāžu augstākajā politiskajā līmenī tiks paredzētas īpašas garantijas par 2012. gadā trūkstošo maksājumu EUR 2,9 miljardu apmērā finansēšanu, kas nekādā gadījumā nedrīkst izraisīt maksājumu apropriāciju samazināšanu 2013. gadā; |
| --- | --- |

6.

2013. gada budžetu atbalstīs vienīgi, ja trīs ES iestāžu augstākajā politiskajā līmenī tiks paredzētas īpašas garantijas par 2012. gadā trūkstošo maksājumu EUR 2,9 miljardu apmērā finansēšanu, kas nekādā gadījumā nedrīkst izraisīt maksājumu apropriāciju samazināšanu 2013. gadā;

| 7. | atkārtoti norāda, ka vienīgais veids, kā izkļūt no šī strupceļa, kura dēļ sarunas par budžetu katru gadu kļūst arvien sarežģītākas, ir steidzami un atbildīgi risināt Savienības finansēšanas jautājumu, izmantojot patiesu pašu resursu sistēmu, kas stāsies spēkā nākamajā daudzgadu finanšu shēmā, kurā beidzot tiks izbeigts ES dalījums valstīs, kas ES budžetā iemaksā vairāk, nekā saņem pretī, un valstīs, kas iemaksā mazāk; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti norāda, ka vienīgais veids, kā izkļūt no šī strupceļa, kura dēļ sarunas par budžetu katru gadu kļūst arvien sarežģītākas, ir steidzami un atbildīgi risināt Savienības finansēšanas jautājumu, izmantojot patiesu pašu resursu sistēmu, kas stāsies spēkā nākamajā daudzgadu finanšu shēmā, kurā beidzot tiks izbeigts ES dalījums valstīs, kas ES budžetā iemaksā vairāk, nekā saņem pretī, un valstīs, kas iemaksā mazāk;

| 8. | negrozot apstiprina jauno 2013. gada budžeta projektu ar Padomes grozījumiem; |
| --- | --- |

8.

negrozot apstiprina jauno 2013. gada budžeta projektu ar Padomes grozījumiem;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžets ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžets ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī valstu parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī valstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

(2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0077.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0109.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0289.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0359.

---

PIELIKUMS

TRĪS IESTĀŽU KOPĪGIE PAZIŅOJUMI, PAR KURIEM PANĀKTA VIENOŠANĀS SARUNĀS PAR 2013. GADA BUDŽETU

2012. gada 10. decembris

Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājs un Eiropas Komisijas priekšsēdētājs paziņo, ka minētās trīs iestādes ir panākušas vienošanos par trijiem turpmāk minētajiem paziņojumiem saistībā ar 2013. gada budžeta pieņemšanu.

Kopīgais paziņojums par 2013. gadam paredzētajām maksājumu apropriācijām

Tā kā dalībvalstīs tiek veikti fiskālās konsolidācijas pasākumi, Padome un Eiropas Parlaments, ņemot vērā Komisijas 2013. gadam ierosināto maksājumu līmeni, vienojas 2013. gadam samazināt maksājumu apropriāciju līmeni salīdzinājumā ar Komisijas budžeta projektu. Tie lūdz Komisiju saskaņā ar Līgumu sākt vajadzīgās darbības un, konkrētāk, budžeta grozījumā pieprasīt papildu maksājumu apropriācijas, ja 2013. gada budžetā iekļautās apropriācijas nebūs pietiekamas, lai segtu izdevumus, kas paredzēti 1.a izdevumu apakškategorijā (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai), 1.b izdevumu apakškategorijā (Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai), 2. izdevumu kategorijā (Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana), 3. izdevumu kategorijā (Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums) un 4. izdevumu kategorijā (ES nozīme pasaules līmenī).

Turklāt Eiropas Parlaments un Padome mudina Komisiju vēlākais līdz 2013. gada oktobra vidum iesniegt atjauninātus datus par situāciju maksājumu apropriāciju jomā un to aplēsēm 1.b izdevumu apakškategorijā (Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai) un lauku attīstībai paredzēto maksājumu apropriāciju jomā 2. izdevumu kategorijā (Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana), kā arī vajadzības gadījumā iesniegt budžeta grozījuma projektu. Padome un Eiropas Parlaments apzinās, ka, iespējams, jau 2013. gada vidū, varētu būt nepieciešams budžeta grozījuma projekts. Lai atvieglotu lēmuma pieņemšanu attiecībā uz maksājumu apropriāciju apmēru ikgadējās budžeta procedūras kontekstā, minētās trīs iestādes vienojas izpētīt, kā maksājumu apropriāciju aplēses atbilstoši dalītai pārvaldībai labāk saskaņot ar attiecīgajām vajadzībām.

Nostāju par budžeta grozījumu projektu Eiropas Parlaments un Padome pieņems pēc iespējas drīzāk, lai izvairītos no jebkādiem iztrūkumiem maksājumu apropriācijās. Turklāt Padome un Eiropas Parlaments apņemas ātri izskatīt jebkādus iespējamos maksājumu apropriāciju pārvietojumus, tostarp starp finanšu shēmas izdevumu kategorijām, lai budžetā iekļautās maksājumu apropriācijas izmantotu pēc iespējas labāk un lai tās saskaņotu ar faktisko izpildi un vajadzībām.

Saskaņā ar 18. punktu Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību Eiropas Parlaments un Padome atgādina vajadzību nodrošināt, ņemot vērā izpildi, maksājumu apropriāciju kopsummas sistemātisku attīstību attiecībā uz saistību apropriācijām, lai izvairītos no neizpildīto saistību (RAL) pārmērīgas palielināšanās.

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija visa gada gaitā aktīvi pārraudzīs 2013. gada budžeta izpildes procesu, pievēršot uzmanību maksājumu izpildei, saņemtajiem atmaksas pieprasījumiem un pārskatītajām prognozēm, pamatojoties uz Komisijas sniegtu detalizētu informāciju.

Katrā ziņā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atgādina par savu dalīto atbildību, kas paredzēta LESD 323. pantā, proti, “Eiropas Parlaments, Padome un Komisija nodrošina to, ka ir pieejami finanšu līdzekļi, lai Savienība varētu izpildīt savas juridiskās saistības attiecībā pret trešām personām”.

Kopīgais paziņojums par 2012. gada maksājumu vajadzībām

Eiropas Parlaments un Padome norāda, ka maksājumu līmenis, ko Komisija ierosināja 2013. gada budžeta projektā, bija balstīts uz pieņēmumu, ka maksājumu vajadzības 2012. gadā tiks segtas ar 2012. gada budžetā pieejamajām apropriācijām. Tomēr budžeta grozījumā Nr. 6/2012 apstiprinātās papildu maksājumu apropriācijas tika samazinātas par EUR 2,9 miljardiem, salīdzinot ar Komisijas ierosināto summu, un neatbilst visu saņemto maksājumu pieprasījumu apmēram.

Tādēļ Komisija apņemas 2013. gada sākumā nākt klajā ar budžeta grozījuma projektu, kura vienīgais mērķis būs segt apturētos pieprasījumus, tiklīdz šāda apturēšana tiks atcelta, un citas nenokārtotās juridiskās saistības, neskarot 2013. gada budžeta pienācīgu izpildi.

Lai nodrošinātu atbilstošu un precīzu ES budžeta plānošanas procesu, Padome un Eiropas Parlaments pēc iespējas drīz pieņems nostāju par šo budžeta grozījuma projektu, lai segtu visas nenokārtotās saistības.

Kopīgais paziņojums par 5. izdevumu kategoriju un algu un pensiju pielāgojumu

Eiropas Parlaments un Padome vienojas pašreizējā posmā neiekļaut 2013. gada budžetā 2011. gada algu pielāgojuma radīto ietekmi. Neskarot Padomes nostāju lietās c-66/12, c-63/12, c-196/12 un c-453/12, Padome un Eiropas Parlaments kopīgi lūdz Komisiju, ja Tiesa lems par labu Komisijai un tiklīdz tas notiks, iesniegt budžeta grozījuma projektu, kas paredzēts, lai vajadzības gadījumā finansētu ietekmi, ko radījis 2011. gada pielāgojums attiecībā uz iestādēm, tostarp iepriekšējo gadu atpakaļejošo ietekmi un iespējamos kavējuma procentus.

Tādējādi Eiropas Parlaments un Padome apņemas pēc iespējas drīz apstiprināt šādu budžeta grozījuma projektu un nodrošināt vajadzīgās papildu apropriācijas, neapdraudot politisko prioritāšu īstenošanu.

Par šiem paziņojumiem ir panākta vienošanās, ja Eiropas Parlaments saskaņā ar LESD 314. panta 4. punkta a) apakšpunktu apstiprina Padomes 2012. gada 6. decembra nostāju par 2013. gada budžetu.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/196 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/196

---

P7_TA(2012)0487

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana – Itālijas pieteikums EGF/2011/026 IT/Emīlija-Romanja – motocikli

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Itālijas pieteikums EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna Motorcycles) (COM(2012)0616 – C7-0350/2012 – 2012/2265(BUD))

(2015/C 434/35)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0616 – C7-0350/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0616 – C7-0350/2012),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trialoga procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trialoga procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0416/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0416/2012),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi piemērotus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi piemērotus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par EGF līdzekļu izmantošanu ir jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par EGF līdzekļu izmantošanu ir jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;

| D. | tā kā Itālija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 512 darbinieku (atbalsts pieprasīts 502 darbiniekiem) atlaišanu desmit uzņēmumos, kuri darbojas NACE 2. redakcijas 30. nodaļas nozarē (Citu transportlīdzekļu ražošana) (3)
  NUTS 2 reģionā – Emīlijas-Romanjas reģionā (ITH5) Itālijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Itālija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 512 darbinieku (atbalsts pieprasīts 502 darbiniekiem) atlaišanu desmit uzņēmumos, kuri darbojas NACE 2. redakcijas 30. nodaļas nozarē (Citu transportlīdzekļu ražošana) (3)
  NUTS 2 reģionā – Emīlijas-Romanjas reģionā (ITH5) Itālijā;

| E. | tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka ir ievēroti EGF regulas 2. panta b) punktā paredzētie nosacījumi un ka līdz ar to Itālija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu; norāda, ka atlaisto darbinieku skaits ir nedaudz virs intervences kritērijos paredzētā skaita; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Komisijai, ka ir ievēroti EGF regulas 2. panta b) punktā paredzētie nosacījumi un ka līdz ar to Itālija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu; norāda, ka atlaisto darbinieku skaits ir nedaudz virs intervences kritērijos paredzētā skaita;

| 2. | norāda, ka Itālijas iestādes pieteikumu EGF finansiālā atbalsta saņemšanai iesniedza 2011. gada 30. decembrī un ka tā novērtējumu Komisija iesniedza 2012. gada 19. oktobrī; pauž nožēlu par to, ka novērtēšana ieilga 10 mēnešus; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Itālijas iestādes pieteikumu EGF finansiālā atbalsta saņemšanai iesniedza 2011. gada 30. decembrī un ka tā novērtējumu Komisija iesniedza 2012. gada 19. oktobrī; pauž nožēlu par to, ka novērtēšana ieilga 10 mēnešus;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Itālijas iestādes, vēloties pēc iespējas ātrāk palīdzēt darba ņēmējiem, attiecīgo pasākumu īstenošanu nolēma sākt 2012. gada 1. martā – pirms galīgā lēmuma par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņoto pasākumu kopumam; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka Itālijas iestādes, vēloties pēc iespējas ātrāk palīdzēt darba ņēmējiem, attiecīgo pasākumu īstenošanu nolēma sākt 2012. gada 1. martā – pirms galīgā lēmuma par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņoto pasākumu kopumam;

| 4. | atgādina, ka ir svarīgi uzlabot visu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību un atzīstot darba ņēmēju profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetences; cer, ka koordinētajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota ne tikai atlaisto darbinieku, bet arī pašreizējā brīža uzņēmējdarbības vides līmenim un vajadzībām; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka ir svarīgi uzlabot visu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību un atzīstot darba ņēmēju profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetences; cer, ka koordinētajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota ne tikai atlaisto darbinieku, bet arī pašreizējā brīža uzņēmējdarbības vides līmenim un vajadzībām;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka pasākumus izstrādāja vairākās sanāksmēs, apspriežoties ar sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka pasākumus izstrādāja vairākās sanāksmēs, apspriežoties ar sociālajiem partneriem;

| 6. | uzsver to, ka, sagatavojot un īstenojot šo un citus pieteikumus darbinieku masveida atlaišanas gadījumos, ir jāmācās no gūtās pieredzes; |
| --- | --- |

6.

uzsver to, ka, sagatavojot un īstenojot šo un citus pieteikumus darbinieku masveida atlaišanas gadījumos, ir jāmācās no gūtās pieredzes;

| 7. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas priekšlikumā informācijā par apmācības pasākumiem nav ietverts tas, kurās nozarēs darba ņēmējiem ir iespējas atrast darbu, un tas, vai piedāvātā apmācība ir pielāgota turpmākajām ekonomiskajām perspektīvām un darba tirgus vajadzībām šajā reģionā; |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu par to, ka Komisijas priekšlikumā informācijā par apmācības pasākumiem nav ietverts tas, kurās nozarēs darba ņēmējiem ir iespējas atrast darbu, un tas, vai piedāvātā apmācība ir pielāgota turpmākajām ekonomiskajām perspektīvām un darba tirgus vajadzībām šajā reģionā;

| 8. | prasa, lai iesaistītās iestādes veiktu vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūras īstenošanu un ar budžetu saistītos noteikumus nolūkā paātrināt EGF izmantošanu; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu, lai tā savu novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību budžeta lēmējinstitūcijai iesniegtu kopā ar priekšlikumu EGF līdzekļu izmantošanai; cer, ka jaunajā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda regulā (2014–2020) tiks iekļauti turpmāki procedūras uzlabojumi un tiks palielināts EGF lietderīgums, pārredzamība un pamanāmība; |
| --- | --- |

8.

prasa, lai iesaistītās iestādes veiktu vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūras īstenošanu un ar budžetu saistītos noteikumus nolūkā paātrināt EGF izmantošanu; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu, lai tā savu novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību budžeta lēmējinstitūcijai iesniegtu kopā ar priekšlikumu EGF līdzekļu izmantošanai; cer, ka jaunajā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda regulā (2014–2020) tiks iekļauti turpmāki procedūras uzlabojumi un tiks palielināts EGF lietderīgums, pārredzamība un pamanāmība;

| 9. | atgādina, ka iestādes ir apņēmušās nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF līdzekļu izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, terminētu un individuālu atbalstu, kas ir paredzēts palīdzības sniegšanai darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globalizāciju un finanšu un ekonomikas krīzi; uzsver, ka EGF var būt liela nozīme atlaisto darbinieku reintegrācijā darba tirgū; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka iestādes ir apņēmušās nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF līdzekļu izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, terminētu un individuālu atbalstu, kas ir paredzēts palīdzības sniegšanai darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globalizāciju un finanšu un ekonomikas krīzi; uzsver, ka EGF var būt liela nozīme atlaisto darbinieku reintegrācijā darba tirgū;

| 10. | uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, lai EGF palīdzētu atgriezties darba tirgū konkrētiem, no darba atlaistiem darbiniekiem; uzsver arī to, ka EGF atbalstu drīkst izmantot tikai aktīvu darba tirgus pasākumu līdzfinansēšanai, ar kuriem var panākt stabilu ilgtermiņa nodarbinātību; vēlreiz uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu par to, ka EGF varētu uzņēmumiem dot stimulu aizstāt savus līgumdarbiniekus ar elastīgāku un uz neilgu laiku nodarbinātu darbaspēku; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, lai EGF palīdzētu atgriezties darba tirgū konkrētiem, no darba atlaistiem darbiniekiem; uzsver arī to, ka EGF atbalstu drīkst izmantot tikai aktīvu darba tirgus pasākumu līdzfinansēšanai, ar kuriem var panākt stabilu ilgtermiņa nodarbinātību; vēlreiz uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu par to, ka EGF varētu uzņēmumiem dot stimulu aizstāt savus līgumdarbiniekus ar elastīgāku un uz neilgu laiku nodarbinātu darbaspēku;

| 11. | konstatē – informācija par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kas finansējami no EGF, ir sniegta, norādot, kā tie papildina ar struktūrfondu līdzekļiem finansētās darbības; vēlreiz aicina Komisiju gada pārskatos iekļaut šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērots spēkā esošais regulējums un ka Savienības finansētie pakalpojumi netiek sniegti divreiz; |
| --- | --- |

11.

konstatē – informācija par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kas finansējami no EGF, ir sniegta, norādot, kā tie papildina ar struktūrfondu līdzekļiem finansētās darbības; vēlreiz aicina Komisiju gada pārskatos iekļaut šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērots spēkā esošais regulējums un ka Savienības finansētie pakalpojumi netiek sniegti divreiz;

| 12. | pauž nožēlu par to, ka 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) iekļautās maksājumu apropriācijas EUR 5 0 0 00  000 apmērā ir izrādījušās nepietiekamas, lai segtu visus nepieciešamos maksājumus; pauž nožēlu arī par to, ka Komisija ir ierosinājusi daļēji segt šos izdevumus, pārvietojot maksājumu apropriācijas EUR 1 1 60  745 apmērā no Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumenta (04 04 15), tā vietā lai prasītu jaunus līdzekļus, izmantojot budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektu, kā tas pamatoti darīts attiecībā uz citiem EGF atbalsta pieteikumiem un kas būtu daļa no pašreizējā pieteikuma (EUR 1 4 97  750); atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs patstāvīgs instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, tādējādi novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš, un tas apgrūtina EGF politikas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

12.

pauž nožēlu par to, ka 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) iekļautās maksājumu apropriācijas EUR 5 0 0 00  000 apmērā ir izrādījušās nepietiekamas, lai segtu visus nepieciešamos maksājumus; pauž nožēlu arī par to, ka Komisija ir ierosinājusi daļēji segt šos izdevumus, pārvietojot maksājumu apropriācijas EUR 1 1 60  745 apmērā no Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumenta (04 04 15), tā vietā lai prasītu jaunus līdzekļus, izmantojot budžeta grozījuma Nr. 6/2012 projektu, kā tas pamatoti darīts attiecībā uz citiem EGF atbalsta pieteikumiem un kas būtu daļa no pašreizējā pieteikuma (EUR 1 4 97  750); atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs patstāvīgs instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, tādējādi novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš, un tas apgrūtina EGF politikas mērķu sasniegšanu;

| 13. | pauž nožēlu par Padomes lēmumu nepiemērot “krīzes laiku izņēmuma režīmu” (kas ļauj sniegt finansiālu atbalstu ne tikai tiem darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuru atlaišanu ietekmējusi pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze, un kas ļauj palielināt Savienības līdzfinansējuma īpatsvaru līdz 65 % no programmas izmaksām) attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra, un aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu; |
| --- | --- |

13.

pauž nožēlu par Padomes lēmumu nepiemērot “krīzes laiku izņēmuma režīmu” (kas ļauj sniegt finansiālu atbalstu ne tikai tiem darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuru atlaišanu ietekmējusi pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze, un kas ļauj palielināt Savienības līdzfinansējuma īpatsvaru līdz 65 % no programmas izmaksām) attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra, un aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu;

| 14. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

14.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 16. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

16.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Itālijas pieteikums EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna Motorcycles)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2013/17/ES.)

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/199 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/199

---

P7_TA(2012)0488

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana – pieteikums EGF/2012/005 SE/Saab

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Zviedrijas pieteikums EGF/2012/005 SE/Saab) (COM(2012)0622 – C7-0363/2012 – 2012/2279(BUD))

(2015/C 434/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0622 – C7-0363/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0622 – C7-0363/2012),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trīspusēju sarunu procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trīspusēju sarunu procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0413/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0413/2012),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālās pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālās pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti no 2009. gada 1. maija, tika paplašināta Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) darbības joma, iekļaujot tajā atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti no 2009. gada 1. maija, tika paplašināta Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) darbības joma, iekļaujot tajā atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, lēmumu pieņemšanā par EGF izmantošanu pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, lēmumu pieņemšanā par EGF izmantošanu pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;

| D. | tā kā Zviedrija ir lūgusi palīdzību saistībā ar EGF regulas kritērijiem atbilstošiem 3  748 atlaišanas no darba gadījumiem un 1  350 no šiem gadījumiem paredzēts piešķirt atbalstu darbiniekiem, kas atlaisti uzņēmumā “Saab Automobile SA”, vienā no tā meitasuzņēmumiem – “SAAB Automobile Powertrain AB” – un 16 šī uzņēmuma piegādes uzņēmos Zviedrijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Zviedrija ir lūgusi palīdzību saistībā ar EGF regulas kritērijiem atbilstošiem 3  748 atlaišanas no darba gadījumiem un 1  350 no šiem gadījumiem paredzēts piešķirt atbalstu darbiniekiem, kas atlaisti uzņēmumā “Saab Automobile SA”, vienā no tā meitasuzņēmumiem – “SAAB Automobile Powertrain AB” – un 16 šī uzņēmuma piegādes uzņēmos Zviedrijā;

| E. | tā kā šis pieteikums ir saskaņā ar EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums ir saskaņā ar EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka ir ievēroti EGF regulas 2. panta a) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi un ka līdz ar to Zviedrija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Komisijai, ka ir ievēroti EGF regulas 2. panta a) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi un ka līdz ar to Zviedrija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu;

| 2. | atzinīgi vērtē Zviedrijas pieteikumu; tomēr pauž nožēlu, ka Zviedrija, neraugoties uz pieteikšanos EGF atbalsta saņemšanai, ir viena no tām valstīm, kas apdraud EGF nākotni pēc 2013. gada un bloķē krīzes izņēmuma režīma piemērošanas perioda pagarināšanu; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Zviedrijas pieteikumu; tomēr pauž nožēlu, ka Zviedrija, neraugoties uz pieteikšanos EGF atbalsta saņemšanai, ir viena no tām valstīm, kas apdraud EGF nākotni pēc 2013. gada un bloķē krīzes izņēmuma režīma piemērošanas perioda pagarināšanu;

| 3. | norāda, ka Zviedrijas iestādes pieteikumu EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai iesniedza 2012. gada 25. maijā un ka tā novērtējumu Komisija darīja pieejamu 2012. gada 19. oktobrī; atzinīgi vērtē relatīvi ātro pieteikuma izvērtēšanu; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka Zviedrijas iestādes pieteikumu EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai iesniedza 2012. gada 25. maijā un ka tā novērtējumu Komisija darīja pieejamu 2012. gada 19. oktobrī; atzinīgi vērtē relatīvi ātro pieteikuma izvērtēšanu;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka Zviedrijas iestādes centās nekavējoties palīdzēt atlaistajiem darbiniekiem un ka personalizēto pakalpojumu saskaņotā kopuma īstenošana sākās jau 2011. gada 20. decembrī – pirms tika pieņemts lēmums par EGF atbalsta piešķiršanu; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka Zviedrijas iestādes centās nekavējoties palīdzēt atlaistajiem darbiniekiem un ka personalizēto pakalpojumu saskaņotā kopuma īstenošana sākās jau 2011. gada 20. decembrī – pirms tika pieņemts lēmums par EGF atbalsta piešķiršanu;

| 5. | uzsver, cik svarīgi ir uzlabot visu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību un atzīstot profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetences; pauž cerību, ka saskaņotajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota atlaisto darbinieku kvalifikācijai un vajadzībām, kā arī attiecīgā brīža uzņēmējdarbības videi; |
| --- | --- |

5.

uzsver, cik svarīgi ir uzlabot visu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību un atzīstot profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetences; pauž cerību, ka saskaņotajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota atlaisto darbinieku kvalifikācijai un vajadzībām, kā arī attiecīgā brīža uzņēmējdarbības videi;

| 6. | norāda, ka šis ir vēl viens pieteikums EGF atbalsta saņemšanai saistībā ar darbinieku atlaišanu autobūves nozarē un ka attiecībā uz šo nozari iesniegts visvairāk pieteikumu EGF atbalsta saņemšanai (16 pieteikumi) atbilstoši gan krīzes, gan globalizācijas kritērijam; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka šis ir vēl viens pieteikums EGF atbalsta saņemšanai saistībā ar darbinieku atlaišanu autobūves nozarē un ka attiecībā uz šo nozari iesniegts visvairāk pieteikumu EGF atbalsta saņemšanai (16 pieteikumi) atbilstoši gan krīzes, gan globalizācijas kritērijam;

| 7. | uzsver to, ka ir jāmācās no pieredzes, kas gūta, sagatavojot un īstenojot šo un citus pieteikumus, kuri saistīti ar darbinieku masveida atlaišanu; |
| --- | --- |

7.

uzsver to, ka ir jāmācās no pieredzes, kas gūta, sagatavojot un īstenojot šo un citus pieteikumus, kuri saistīti ar darbinieku masveida atlaišanu;

| 8. | pauž nožēlu, ka “Saab” bankrota rezultātā bezdarbs Trolhetenas reģionā, kur bija izvietota uzņēmuma rūpnīca, palielinājās par 20 %; norāda, ka Zviedrijas iestādes EGF atbalstu paredzējušas izmantot tikai attiecībā uz 1  350 no 3  239 atlaistajiem darbiniekiem; aicina Zviedrijas iestādes pilnībā izmantot EGF potenciālu atlaisto darbinieku atbalstam; |
| --- | --- |

8.

pauž nožēlu, ka “Saab” bankrota rezultātā bezdarbs Trolhetenas reģionā, kur bija izvietota uzņēmuma rūpnīca, palielinājās par 20 %; norāda, ka Zviedrijas iestādes EGF atbalstu paredzējušas izmantot tikai attiecībā uz 1  350 no 3  239 atlaistajiem darbiniekiem; aicina Zviedrijas iestādes pilnībā izmantot EGF potenciālu atlaisto darbinieku atbalstam;

| 9. | prasa iesaistītajām institūcijām īstenot vajadzīgos centienus, lai uzlabotu ar procedūru un budžetu saistīto kārtību nolūkā paātrināt EGF izmantošanu; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu, lai Komisija savu novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību budžeta lēmējinstitūcijai iesniegtu kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; pauž cerību, ka jaunajā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda regulā (2014–2020) tiks iekļauti turpmāki procedūras uzlabojumi un ka tiks palielināts EGF lietderīgums, pārredzamība un atpazīstamība; |
| --- | --- |

9.

prasa iesaistītajām institūcijām īstenot vajadzīgos centienus, lai uzlabotu ar procedūru un budžetu saistīto kārtību nolūkā paātrināt EGF izmantošanu; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu, lai Komisija savu novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību budžeta lēmējinstitūcijai iesniegtu kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; pauž cerību, ka jaunajā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda regulā (2014–2020) tiks iekļauti turpmāki procedūras uzlabojumi un ka tiks palielināts EGF lietderīgums, pārredzamība un atpazīstamība;

| 10. | atgādina, ka iestādes ir apņēmušās nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF līdzekļu izmantošanu, sniedzot vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu darbiniekiem, kuri atlaisti no darba globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes dēļ; uzsver, ka EGF var būt liela nozīme atlaisto darbinieku reintegrācijā darba tirgū; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka iestādes ir apņēmušās nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF līdzekļu izmantošanu, sniedzot vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu darbiniekiem, kuri atlaisti no darba globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes dēļ; uzsver, ka EGF var būt liela nozīme atlaisto darbinieku reintegrācijā darba tirgū;

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka Zviedrijas iestādes uzsver personalizēto pakalpojumu kopumā iekļautos papildu pasākumus salīdzinājumā ar parastajiem pakalpojumiem, kas pieejami bezdarbniekiem; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē to, ka Zviedrijas iestādes uzsver personalizēto pakalpojumu kopumā iekļautos papildu pasākumus salīdzinājumā ar parastajiem pakalpojumiem, kas pieejami bezdarbniekiem;

| 12. | uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu būtu jānodrošina tas, ka EGF atbalsts palīdz atgriezties darba tirgū konkrētiem no darba atlaistiem darbiniekiem; uzsver arī to, ka EGF atbalstu drīkst izmantot tikai aktīvu darba tirgus pasākumu līdzfinansēšanai, ar kuriem var panākt stabilu ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka ar EGF atbalstu nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu, ka EGF varētu sniegt uzņēmumiem stimulu aizstāt līgumdarbiniekus ar elastīgāku un īstermiņa darbaspēku; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu būtu jānodrošina tas, ka EGF atbalsts palīdz atgriezties darba tirgū konkrētiem no darba atlaistiem darbiniekiem; uzsver arī to, ka EGF atbalstu drīkst izmantot tikai aktīvu darba tirgus pasākumu līdzfinansēšanai, ar kuriem var panākt stabilu ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka ar EGF atbalstu nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu, ka EGF varētu sniegt uzņēmumiem stimulu aizstāt līgumdarbiniekus ar elastīgāku un īstermiņa darbaspēku;

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka piedāvātā apmācība ir saskaņota ar attiecīgajā reģionā nākotnē nepieciešamajām prasmēm un kvalifikāciju un ka galvenā uzmanība tajā tiks veltīta jomām ar izaugsmes potenciālu, piemēram, atjaunojamo energoresursu sektoram; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē to, ka piedāvātā apmācība ir saskaņota ar attiecīgajā reģionā nākotnē nepieciešamajām prasmēm un kvalifikāciju un ka galvenā uzmanība tajā tiks veltīta jomām ar izaugsmes potenciālu, piemēram, atjaunojamo energoresursu sektoram;

| 14. | norāda, ka informācija, kas sniegta par personalizētu pakalpojumu saskaņoto kopumu, kuri jāfinansē no EGF, ietver informāciju par tā papildināmību ar darbībām, ko finansē no struktūrfondiem; atkārtoti aicina Komisiju gada pārskatos sniegt šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai pilnībā tiktu ievēroti spēkā esošie noteikumi un lai Savienības finansētie pakalpojumi netiktu sniegti divreiz; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka informācija, kas sniegta par personalizētu pakalpojumu saskaņoto kopumu, kuri jāfinansē no EGF, ietver informāciju par tā papildināmību ar darbībām, ko finansē no struktūrfondiem; atkārtoti aicina Komisiju gada pārskatos sniegt šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai pilnībā tiktu ievēroti spēkā esošie noteikumi un lai Savienības finansētie pakalpojumi netiktu sniegti divreiz;

| 15. | norāda, ka pašvaldība, sniedzot palīdzību “Saab” darbiniekiem, ir izveidojusi labas attiecības ar sociālajiem partneriem; tomēr pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikumā nav iekļauta sīkāka informācija par apspriešanos ar sociālajiem partneriem pasākumu īstenošanas laikā un it īpaši par “Saab” – iespējams, finansiālu – iesaistīšanu; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka pašvaldība, sniedzot palīdzību “Saab” darbiniekiem, ir izveidojusi labas attiecības ar sociālajiem partneriem; tomēr pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikumā nav iekļauta sīkāka informācija par apspriešanos ar sociālajiem partneriem pasākumu īstenošanas laikā un it īpaši par “Saab” – iespējams, finansiālu – iesaistīšanu;

| 16. | pauž nožēlu, ka 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) iekļautās maksājumu apropriācijas EUR 50 0 0 00  000 apjomā ir izrādījušās nepietiekamas visu nepieciešamo maksājumu segšanai; pauž nožēlu, ka Komisija ir ierosinājusi šo maksājumu segt, veicot maksājumu apropriāciju pārvietojumu no Eiropas Mikrofinansēšanas instruments “Progress” (04 04 15. budžeta pozīcija), nevis sagatavojot projektu budžeta grozījumam Nr. 6/2012 jaunu līdzekļu iegūšanai, kā tas pamatoti tika darīts citos gadījumos, kad tika lūgts izmantot EGF līdzekļus; atgādina, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs, specifisks instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam būtu nepieciešams atsevišķs piešķīrums, tādējādi novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu, ka 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) iekļautās maksājumu apropriācijas EUR 50 0 0 00  000 apjomā ir izrādījušās nepietiekamas visu nepieciešamo maksājumu segšanai; pauž nožēlu, ka Komisija ir ierosinājusi šo maksājumu segt, veicot maksājumu apropriāciju pārvietojumu no Eiropas Mikrofinansēšanas instruments “Progress” (04 04 15. budžeta pozīcija), nevis sagatavojot projektu budžeta grozījumam Nr. 6/2012 jaunu līdzekļu iegūšanai, kā tas pamatoti tika darīts citos gadījumos, kad tika lūgts izmantot EGF līdzekļus; atgādina, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs, specifisks instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam būtu nepieciešams atsevišķs piešķīrums, tādējādi novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu;

| 17. | pauž nožēlu par Padomes lēmumu nepiemērot tā dēvēto krīzes laiku izņēmuma režīmu (kas ļāva sniegt atbalstu ne tikai tiem darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuru atlaišanu ietekmējusi pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze, un kas ļāva palielināt Savienības līdzfinansējuma īpatsvaru līdz 65 % no programmas izmaksām) attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra, un aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu; |
| --- | --- |

17.

pauž nožēlu par Padomes lēmumu nepiemērot tā dēvēto krīzes laiku izņēmuma režīmu (kas ļāva sniegt atbalstu ne tikai tiem darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuru atlaišanu ietekmējusi pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze, un kas ļāva palielināt Savienības līdzfinansējuma īpatsvaru līdz 65 % no programmas izmaksām) attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra, un aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu;

| 18. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

18.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 20. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

20.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Zviedrijas pieteikums EGF/2012/005 SE/Saab)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2013/18/ES.)

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/201 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/201

---

P7_TA(2012)0489

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana – pieteikums EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Spānijas pieteikums EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos) (COM(2012)0620 – C7-0364/2012 – 2012/2280(BUD))

(2015/C 434/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0620 – C7-0364/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0620 – C7-0364/2012),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trialoga procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trialoga procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0415/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0415/2012),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālās pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālās pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par EGF izmantošanu ir jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par EGF izmantošanu ir jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;

| D. | tā kā Spānija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 1  106 darbinieku atlaišanu (atbalsts pieprasīts 500 darbiniekiem) 423 uzņēmumos, kuru saimnieciskā darbība klasificēta NACE 2. redakcijas 25. nodaļā (“Gatavo metālizstrādājumu ražošana, izņemot mašīnas un iekārtas”) (3), Spānijā, NUTS 2. līmeņa reģionā Basku Zemē (ES21); |
| --- | --- |

D.

tā kā Spānija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 1  106 darbinieku atlaišanu (atbalsts pieprasīts 500 darbiniekiem) 423 uzņēmumos, kuru saimnieciskā darbība klasificēta NACE 2. redakcijas 25. nodaļā (“Gatavo metālizstrādājumu ražošana, izņemot mašīnas un iekārtas”) (3), Spānijā, NUTS 2. līmeņa reģionā Basku Zemē (ES21);

| E. | tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka ir ievēroti EGF regulas 2. panta b) apakšpunktā paredzētie kritēriji un ka Spānija līdz ar to ir tiesīga saņemt šajā regulā paredzēto finansiālo ieguldījumu; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka ir ievēroti EGF regulas 2. panta b) apakšpunktā paredzētie kritēriji un ka Spānija līdz ar to ir tiesīga saņemt šajā regulā paredzēto finansiālo ieguldījumu;

| 2. | norāda, ka pieteikumu EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai Spānijas iestādes iesniedza 2011. gada 28. decembrī un ka pieteikuma novērtējumu Komisija darīja pieejamu 2012. gada 19. oktobrī; pauž nožēlu par to, ka novērtēšana ieilga 10 mēnešus; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka pieteikumu EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai Spānijas iestādes iesniedza 2011. gada 28. decembrī un ka pieteikuma novērtējumu Komisija darīja pieejamu 2012. gada 19. oktobrī; pauž nožēlu par to, ka novērtēšana ieilga 10 mēnešus;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Spānijas iestādes, vēloties nekavējoties palīdzēt darba ņēmējiem, attiecīgo pasākumu īstenošanu nolēma sākt 2012. gada 19. martā, kad vēl nebija pieņemts galīgais lēmums par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņoto pasākumu kopumam; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka Spānijas iestādes, vēloties nekavējoties palīdzēt darba ņēmējiem, attiecīgo pasākumu īstenošanu nolēma sākt 2012. gada 19. martā, kad vēl nebija pieņemts galīgais lēmums par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņoto pasākumu kopumam;

| 4. | norāda, ka Spānijas iestādes, izvērtējot līdzšinējo pieredzi saistībā ar pieteikumiem EGF atbalsta saņemšanai, ir darījušas zināmu, ka no visiem atlaistajiem darbiniekiem attiecīgajos pasākumos nolēmuši piedalīties tikai 500 darbinieki; aicina Spānijas iestādes pilnībā izmantot no EGF pieejamo atbalstu; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka Spānijas iestādes, izvērtējot līdzšinējo pieredzi saistībā ar pieteikumiem EGF atbalsta saņemšanai, ir darījušas zināmu, ka no visiem atlaistajiem darbiniekiem attiecīgajos pasākumos nolēmuši piedalīties tikai 500 darbinieki; aicina Spānijas iestādes pilnībā izmantot no EGF pieejamo atbalstu;

| 5. | atgādina, ka ir svarīgi uzlabot visu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību un atzīstot darba ņēmēju profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetences; cer, ka saskaņoto pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota ne tikai atlaisto darbinieku līmenim un vajadzībām, bet arī faktiskajai uzņēmējdarbības videi; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka ir svarīgi uzlabot visu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību un atzīstot darba ņēmēju profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetences; cer, ka saskaņoto pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota ne tikai atlaisto darbinieku līmenim un vajadzībām, bet arī faktiskajai uzņēmējdarbības videi;

| 6. | uzsver, ka, sagatavojot un īstenojot šo pieteikumu un citus pieteikumus darbinieku masveida atlaišanas problēmas risināšanai, ir jāmācās no gūtās pieredzes; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka, sagatavojot un īstenojot šo pieteikumu un citus pieteikumus darbinieku masveida atlaišanas problēmas risināšanai, ir jāmācās no gūtās pieredzes;

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka, izstrādājot pasākumus, notika konsultācijas ar sociālajiem partneriem un ka reģionālās varas iestādes, uzņēmēju pārstāvji un arodbiedrības izveidoja īpašu komiteju, kurai tika uzticēta atbildība par EGF projekta koordināciju, vadību un īstenošanu; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to, ka, izstrādājot pasākumus, notika konsultācijas ar sociālajiem partneriem un ka reģionālās varas iestādes, uzņēmēju pārstāvji un arodbiedrības izveidoja īpašu komiteju, kurai tika uzticēta atbildība par EGF projekta koordināciju, vadību un īstenošanu;

| 8. | prasa, lai iesaistītās iestādes veiktu vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, tā ļaujot ātrāk izmantot EGF līdzekļus; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kura paredz, ka novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību Komisija iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai kopā ar priekšlikumu par EGF līdzekļu izmantošanu; pauž cerību, ka jaunajā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda regulā (2014–2020) tiks iekļauti turpmāki procedūras uzlabojumi un ka tiks palielināts EGF lietderīgums, pārredzamība un pamanāmība; |
| --- | --- |

8.

prasa, lai iesaistītās iestādes veiktu vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, tā ļaujot ātrāk izmantot EGF līdzekļus; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kura paredz, ka novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību Komisija iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai kopā ar priekšlikumu par EGF līdzekļu izmantošanu; pauž cerību, ka jaunajā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda regulā (2014–2020) tiks iekļauti turpmāki procedūras uzlabojumi un ka tiks palielināts EGF lietderīgums, pārredzamība un pamanāmība;

| 9. | pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikumā, raksturojot mācību pasākumus, nav sniegta informācija par to, kurās nozarēs darba ņēmējiem ir izredzes atrast darbu, un par to, vai pasākumu kopums būs piemērots reģiona turpmākajām ekonomiskajām perspektīvām; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikumā, raksturojot mācību pasākumus, nav sniegta informācija par to, kurās nozarēs darba ņēmējiem ir izredzes atrast darbu, un par to, vai pasākumu kopums būs piemērots reģiona turpmākajām ekonomiskajām perspektīvām;

| 10. | atgādina, ka iestādes ir apņēmušās nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF līdzekļu izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, terminētu un individuālu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globalizāciju un finanšu un ekonomikas krīzi; uzsver, ka EGF var būt liela nozīme atlaisto darbinieku reintegrācijā darba tirgū; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka iestādes ir apņēmušās nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF līdzekļu izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, terminētu un individuālu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globalizāciju un finanšu un ekonomikas krīzi; uzsver, ka EGF var būt liela nozīme atlaisto darbinieku reintegrācijā darba tirgū;

| 11. | pauž nožēlu par to, ka uzņēmējdarbības atbalstam paredzētajos pasākumos nav iekļauts finansiāls atbalsts jaunu uzņēmumu veidošanai, tomēr darba ņēmējiem, kuri iesaistās mācību pasākumos, tiek piedāvāti vairāki finansiāli stimuli; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu par to, ka uzņēmējdarbības atbalstam paredzētajos pasākumos nav iekļauts finansiāls atbalsts jaunu uzņēmumu veidošanai, tomēr darba ņēmējiem, kuri iesaistās mācību pasākumos, tiek piedāvāti vairāki finansiāli stimuli;

| 12. | uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF atbalsts tiek izmantots, lai palīdzētu atgriezties darba tirgū konkrētiem no darba atlaistiem darbiniekiem; uzsver arī to, ka EGF atbalstu drīkst izmantot tikai aktīvu darba tirgus pasākumu līdzfinansēšanai, ar kuriem var panākt stabilu ilgtermiņa nodarbinātību; vēlreiz uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF atbalsts tiek izmantots, lai palīdzētu atgriezties darba tirgū konkrētiem no darba atlaistiem darbiniekiem; uzsver arī to, ka EGF atbalstu drīkst izmantot tikai aktīvu darba tirgus pasākumu līdzfinansēšanai, ar kuriem var panākt stabilu ilgtermiņa nodarbinātību; vēlreiz uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus;

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka saistībā ar EGF atbalstīto projektu paredzēts īstenot vispusīgu informācijas un reklāmas pasākumu kopumu; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē to, ka saistībā ar EGF atbalstīto projektu paredzēts īstenot vispusīgu informācijas un reklāmas pasākumu kopumu;

| 14. | konstatē, ka informācijā par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kurus paredzēts finansēt no EGF, ir norādīts, kā šie pakalpojumi papildina ar struktūrfondu līdzekļiem finansētās darbības; vēlreiz aicina Komisiju gada pārskatos iekļaut šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērots spēkā esošais regulējums un ka Savienības finansētie pakalpojumi netiek sniegti divreiz; |
| --- | --- |

14.

konstatē, ka informācijā par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kurus paredzēts finansēt no EGF, ir norādīts, kā šie pakalpojumi papildina ar struktūrfondu līdzekļiem finansētās darbības; vēlreiz aicina Komisiju gada pārskatos iekļaut šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērots spēkā esošais regulējums un ka Savienības finansētie pakalpojumi netiek sniegti divreiz;

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta pieprasījuma 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā 04 05 01 ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 5 0 0 00  000 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs patstāvīgs instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, lai nevajadzētu veikt pārvietojumus no citām budžeta pozīcijām, kā tas notika agrāk un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta pieprasījuma 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā 04 05 01 ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 5 0 0 00  000 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs patstāvīgs instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, lai nevajadzētu veikt pārvietojumus no citām budžeta pozīcijām, kā tas notika agrāk un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu;

| 16. | pauž nožēlu par to, ka attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra, Padome ir nolēmusi nepiemērot t. s. krīzes laiku izņēmuma režīmu (kas ļāva sniegt atbalstu ne vien tiem darbiniekiem, kuri zaudēja darbu sakarā ar pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuri tika atlaisti pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā, un kas ļāva palielināt Savienības līdzfinansējumu līdz 65 % no programmas izmaksām), un aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu par to, ka attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra, Padome ir nolēmusi nepiemērot t. s. krīzes laiku izņēmuma režīmu (kas ļāva sniegt atbalstu ne vien tiem darbiniekiem, kuri zaudēja darbu sakarā ar pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuri tika atlaisti pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā, un kas ļāva palielināt Savienības līdzfinansējumu līdz 65 % no programmas izmaksām), un aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu;

| 17. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

17.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 18. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Spānijas pieteikums EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2013/16/ES.)

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/204 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/204

---

P7_TA(2012)0490

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana – pieteikums EGF/2011/013 DK/Flextronics

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Dānijas pieteikums EGF/2011/013 DK/Flextronics) (COM(2012)0623 – C7-0362/2012 – 2012/2278(BUD))

(2015/C 434/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0623 – C7-0362/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0623 – C7-0362/2012),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trīspusēju sarunu procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trīspusēju sarunu procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0417/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0417/2012),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālās pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai viņiem palīdzētu atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālās pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai viņiem palīdzētu atgriezties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, lēmumu pieņemšanā par EGF izmantošanu pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, lēmumu pieņemšanā par EGF izmantošanu pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;

| D. | tā kā Dānija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 303 darbinieku (atbalsts pieprasīts 153 darbiniekiem) atlaišanu uzņēmumā “Flextronics International Denmark A/S” četru mēnešu pārskata periodā – no 2011. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 31. oktobrim; 87 no šiem darbiniekiem tika atlaisti ārpus minētā pārskata perioda, bet viņu atlaišana ir saistīta ar to pašu kolektīvās atlaišanas procedūru; |
| --- | --- |

D.

tā kā Dānija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 303 darbinieku (atbalsts pieprasīts 153 darbiniekiem) atlaišanu uzņēmumā “Flextronics International Denmark A/S” četru mēnešu pārskata periodā – no 2011. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 31. oktobrim; 87 no šiem darbiniekiem tika atlaisti ārpus minētā pārskata perioda, bet viņu atlaišana ir saistīta ar to pašu kolektīvās atlaišanas procedūru;

| E. | tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka ir ievēroti EGF regulas 2. panta c) apakšpunktā paredzētie nosacījumi un ka līdz ar to Dānija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Komisijai, ka ir ievēroti EGF regulas 2. panta c) apakšpunktā paredzētie nosacījumi un ka līdz ar to Dānija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu;

| 2. | norāda, ka Dānijas iestādes pieteikumu EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai iesniedza 2011. gada 21. decembrī, līdz 2012. gada 23. augustam sniedzot papildu informāciju, un ka tā novērtējumu Komisija darīja pieejamu 2012. gada 19. oktobrī; pauž nožēlu par pārāk ilgajiem izvērtēšanas periodiem un jautā, kāpēc šā konkrētā Dānijas pieteikuma izvērtēšanai bija nepieciešami 10 mēneši; mudina Komisiju paātrināt izvērtēšanas procesu; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Dānijas iestādes pieteikumu EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai iesniedza 2011. gada 21. decembrī, līdz 2012. gada 23. augustam sniedzot papildu informāciju, un ka tā novērtējumu Komisija darīja pieejamu 2012. gada 19. oktobrī; pauž nožēlu par pārāk ilgajiem izvērtēšanas periodiem un jautā, kāpēc šā konkrētā Dānijas pieteikuma izvērtēšanai bija nepieciešami 10 mēneši; mudina Komisiju paātrināt izvērtēšanas procesu;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Dānijas iestādes, vēloties pēc iespējas ātrāk palīdzēt atlaistajiem darbiniekiem, nolēma sākt attiecīgo pasākumu īstenošanu 2012. gada 21. martā, proti, pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņoto pasākumu kopumam; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka Dānijas iestādes, vēloties pēc iespējas ātrāk palīdzēt atlaistajiem darbiniekiem, nolēma sākt attiecīgo pasākumu īstenošanu 2012. gada 21. martā, proti, pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņoto pasākumu kopumam;

| 4. | atzinīgi vērtē Dānijas pieteikumu; tomēr pauž nožēlu par to, ka Dānija, neraugoties uz EGF līdzekļu vairākkārtēju veiksmīgu izmantošanu – gan atbilstoši ar tirdzniecību saistītajam, gan ar krīzi saistītajam kritērijiem —, ir viena no tām valstīm, kas apdraud EGF nākotni pēc 2013. gada un bloķē krīzes izņēmuma režīma piemērošanas perioda pagarināšanu; turklāt bažas rada tas, ka Dānija pieteikumu EGF līdzekļu saņemšanai iesniegusi uzņēmuma “Flextronics International Denmark” vārdā, kuru dibinājusi sabiedrība “Flextronics International Ltd”, kas savas ražotnes pašlaik pārvieto uz Āziju; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Dānijas pieteikumu; tomēr pauž nožēlu par to, ka Dānija, neraugoties uz EGF līdzekļu vairākkārtēju veiksmīgu izmantošanu – gan atbilstoši ar tirdzniecību saistītajam, gan ar krīzi saistītajam kritērijiem —, ir viena no tām valstīm, kas apdraud EGF nākotni pēc 2013. gada un bloķē krīzes izņēmuma režīma piemērošanas perioda pagarināšanu; turklāt bažas rada tas, ka Dānija pieteikumu EGF līdzekļu saņemšanai iesniegusi uzņēmuma “Flextronics International Denmark” vārdā, kuru dibinājusi sabiedrība “Flextronics International Ltd”, kas savas ražotnes pašlaik pārvieto uz Āziju;

| 5. | atgādina, ka ir svarīgi uzlabot darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību viņu vajadzībām un atzīstot profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetenci; pauž cerību, ka saskaņotajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota ne tikai atlaisto darbinieku kvalifikācijas līmenim un vajadzībām, bet arī attiecīgā brīža uzņēmējdarbības videi; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka ir svarīgi uzlabot darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību viņu vajadzībām un atzīstot profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetenci; pauž cerību, ka saskaņotajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota ne tikai atlaisto darbinieku kvalifikācijas līmenim un vajadzībām, bet arī attiecīgā brīža uzņēmējdarbības videi;

| 6. | prasa nodrošināt savstarpīgumu tirdzniecībā starp Savienību un trešām valstīm kā ļoti svarīgu nosacījumu, lai ES uzņēmumi varētu piekļūt jauniem tirgiem ārpus Eiropas; |
| --- | --- |

6.

prasa nodrošināt savstarpīgumu tirdzniecībā starp Savienību un trešām valstīm kā ļoti svarīgu nosacījumu, lai ES uzņēmumi varētu piekļūt jauniem tirgiem ārpus Eiropas;

| 7. | uzsver to, ka ir jāmācās no pieredzes, kas gūta, sagatavojot un īstenojot šo un citus pieteikumus, kuri saistīti ar darbinieku masveida atlaišanu; |
| --- | --- |

7.

uzsver to, ka ir jāmācās no pieredzes, kas gūta, sagatavojot un īstenojot šo un citus pieteikumus, kuri saistīti ar darbinieku masveida atlaišanu;

| 8. | atzīmē – Dānijas iestādes savā novērtējumā ir norādījušas, ka plānotajos pasākumos vēlas piedalīties tikai 153 no 303 atlaistajiem darbiniekiem; aicina Dānijas iestādes pilnībā izmantot pieejamo atbalstu no EGF; |
| --- | --- |

8.

atzīmē – Dānijas iestādes savā novērtējumā ir norādījušas, ka plānotajos pasākumos vēlas piedalīties tikai 153 no 303 atlaistajiem darbiniekiem; aicina Dānijas iestādes pilnībā izmantot pieejamo atbalstu no EGF;

| 9. | prasa, lai iesaistītās iestādes veiktu vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūras īstenošanu un ar budžetu saistītos noteikumus, nodrošinot iespēju ātrāk izmantot EGF līdzekļus; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, ko Komisija ir ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu, lai Komisija savu novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību budžeta lēmējinstitūcijai iesniegtu kopā ar priekšlikumu par EGF līdzekļu izmantošanu; pauž cerību, ka jaunajā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda regulā (2014–2020) tiks iekļauti turpmāki procedūras uzlabojumi un ka tiks palielināts EGF lietderīgums, pārredzamība un atpazīstamība; |
| --- | --- |

9.

prasa, lai iesaistītās iestādes veiktu vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūras īstenošanu un ar budžetu saistītos noteikumus, nodrošinot iespēju ātrāk izmantot EGF līdzekļus; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, ko Komisija ir ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu, lai Komisija savu novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību budžeta lēmējinstitūcijai iesniegtu kopā ar priekšlikumu par EGF līdzekļu izmantošanu; pauž cerību, ka jaunajā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda regulā (2014–2020) tiks iekļauti turpmāki procedūras uzlabojumi un ka tiks palielināts EGF lietderīgums, pārredzamība un atpazīstamība;

| 10. | atzīmē, ka Vidusjitlandes reģions, kurā atrodas Skīves pašvaldība, jau iepriekš ir saņēmis EGF atbalstu, iesniedzot divus pieteikumus, proti, EGF/2010/017 Midtjylland Machinery un EGF/2012/003 Vestas; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka Vidusjitlandes reģions, kurā atrodas Skīves pašvaldība, jau iepriekš ir saņēmis EGF atbalstu, iesniedzot divus pieteikumus, proti, EGF/2010/017 Midtjylland Machinery un EGF/2012/003 Vestas;

| 11. | atgādina, ka iestādes ir apņēmušās nodrošināt netraucētu un ātru procedūras norisi, pieņemot lēmumus par EGF līdzekļu izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globalizāciju un finanšu un ekonomikas krīzi; uzsver, ka EGF var būt liela nozīme atlaisto darbinieku reintegrācijā darba tirgū; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka iestādes ir apņēmušās nodrošināt netraucētu un ātru procedūras norisi, pieņemot lēmumus par EGF līdzekļu izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globalizāciju un finanšu un ekonomikas krīzi; uzsver, ka EGF var būt liela nozīme atlaisto darbinieku reintegrācijā darba tirgū;

| 12. | atzīmē, ka Dānijas iestādes piedāvā dārgu personalizēto pakalpojumu saskaņoto kopumu (EUR 12  891 uz vienu darbinieku); tomēr atzinīgi vērtē to, ka šajā pakalpojumu kopumā ir iekļauti pasākumi, kas ir papildinoši un novatoriski salīdzinājumā ar pasākumiem, kurus regulāri piedāvā nodarbinātības aģentūras, un to, ka šis pakalpojumu kopums ir attiecīgi pielāgots, lai prasmju un pieredzes ziņā dažādām darba ņēmēju grupām palīdzētu pārvarēt sarežģīto situāciju vietējā darba tirgū; |
| --- | --- |

12.

atzīmē, ka Dānijas iestādes piedāvā dārgu personalizēto pakalpojumu saskaņoto kopumu (EUR 12  891 uz vienu darbinieku); tomēr atzinīgi vērtē to, ka šajā pakalpojumu kopumā ir iekļauti pasākumi, kas ir papildinoši un novatoriski salīdzinājumā ar pasākumiem, kurus regulāri piedāvā nodarbinātības aģentūras, un to, ka šis pakalpojumu kopums ir attiecīgi pielāgots, lai prasmju un pieredzes ziņā dažādām darba ņēmēju grupām palīdzētu pārvarēt sarežģīto situāciju vietējā darba tirgū;

| 13. | uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu būtu jānodrošina tas, ka EGF atbalsts palīdz atgriezties darba tirgū konkrētiem no darba atlaistiem darbiniekiem; turklāt uzsver, ka EGF atbalstu drīkst izmantot tikai aktīvu darba tirgus pasākumu līdzfinansēšanai, ar kuriem var panākt stabilu ilgtermiņa nodarbinātību; vēlreiz uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu būtu jānodrošina tas, ka EGF atbalsts palīdz atgriezties darba tirgū konkrētiem no darba atlaistiem darbiniekiem; turklāt uzsver, ka EGF atbalstu drīkst izmantot tikai aktīvu darba tirgus pasākumu līdzfinansēšanai, ar kuriem var panākt stabilu ilgtermiņa nodarbinātību; vēlreiz uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus;

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka profesionālās apmācības kursi ietver jaunas jomas, kurās iespējama izaugsme, un ka saskaņotā pasākumu kopuma projekta pamatā ir vietējā darba tirgus un atlaisto darbinieku raksturīgo iezīmju padziļināta izpēte; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē to, ka profesionālās apmācības kursi ietver jaunas jomas, kurās iespējama izaugsme, un ka saskaņotā pasākumu kopuma projekta pamatā ir vietējā darba tirgus un atlaisto darbinieku raksturīgo iezīmju padziļināta izpēte;

| 15. | atzīmē, ka sniegtā informācija par individualizēto pakalpojumu saskaņoto kopumu, kas jāfinansē no EGF, ietver informāciju par to, kā šie pakalpojumi papildina darbības, kuras tiek finansētas no struktūrfondiem; vēlreiz aicina Komisiju gada pārskatos iekļaut šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērots spēkā esošais regulējums un ka Savienības finansētie pakalpojumi netiek sniegti divreiz; |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka sniegtā informācija par individualizēto pakalpojumu saskaņoto kopumu, kas jāfinansē no EGF, ietver informāciju par to, kā šie pakalpojumi papildina darbības, kuras tiek finansētas no struktūrfondiem; vēlreiz aicina Komisiju gada pārskatos iekļaut šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērots spēkā esošais regulējums un ka Savienības finansētie pakalpojumi netiek sniegti divreiz;

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņotajā personalizēto pakalpojumu kopumā ir iekļauti arī kursi jaunas uzņēmējdarbības sākšanai, kuri paredzēti 20 atlaistiem darbiniekiem; norāda, ka uzņēmējdarbības sākšanai nav paredzēti nekādi finanšu stimuli; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē to, ka saskaņotajā personalizēto pakalpojumu kopumā ir iekļauti arī kursi jaunas uzņēmējdarbības sākšanai, kuri paredzēti 20 atlaistiem darbiniekiem; norāda, ka uzņēmējdarbības sākšanai nav paredzēti nekādi finanšu stimuli;

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta pieprasījuma 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 5 0 0 00  000 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs specifisks instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem; tādēļ tam būtu nepieciešams atsevišķs piešķīrums, tādējādi novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta pieprasījuma 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 5 0 0 00  000 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs specifisks instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem; tādēļ tam būtu nepieciešams atsevišķs piešķīrums, tādējādi novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu;

| 18. | tomēr norāda uz dienas naudas apmēru – EUR 4  439 uz darbinieku —, kas paredzēta par dalību minētajos pasākumos, un uzskata šādu pabalstu par pārāk lielu; atgādina, ka turpmāk EGF līdzekļi galvenokārt būtu jāpiešķir apmācībai un darba meklēšanai, kā arī profesionālās orientācijas programmām, un ka pabalstiem paredzētajam EGF finanšu ieguldījumam šos pabalstus vienmēr vajadzētu tikai papildināt un tas būtu jāpiešķir līdztekus atbalstam, kas atlaistajiem darbiniekiem ir pieejams saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem; |
| --- | --- |

18.

tomēr norāda uz dienas naudas apmēru – EUR 4  439 uz darbinieku —, kas paredzēta par dalību minētajos pasākumos, un uzskata šādu pabalstu par pārāk lielu; atgādina, ka turpmāk EGF līdzekļi galvenokārt būtu jāpiešķir apmācībai un darba meklēšanai, kā arī profesionālās orientācijas programmām, un ka pabalstiem paredzētajam EGF finanšu ieguldījumam šos pabalstus vienmēr vajadzētu tikai papildināt un tas būtu jāpiešķir līdztekus atbalstam, kas atlaistajiem darbiniekiem ir pieejams saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem;

| 19. | pauž nožēlu par Padomes lēmumu bloķēt t. s. krīzes laiku izņēmuma režīma (kas ļauj sniegt finanšu atbalstu ne vien tiem darbiniekiem, kuri atlaisti sakarā ar pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuri atlaisti pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes dēļ, un kas ļauj palielināt Savienības līdzfinansējuma īpatsvaru līdz 65 % no programmas izmaksām) piemērošanas pagarināšanu attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra; aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu; |
| --- | --- |

19.

pauž nožēlu par Padomes lēmumu bloķēt t. s. krīzes laiku izņēmuma režīma (kas ļauj sniegt finanšu atbalstu ne vien tiem darbiniekiem, kuri atlaisti sakarā ar pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuri atlaisti pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes dēļ, un kas ļauj palielināt Savienības līdzfinansējuma īpatsvaru līdz 65 % no programmas izmaksām) piemērošanas pagarināšanu attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra; aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu;

| 20. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

20.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 21. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

21.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 22. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

22.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Dānijas pieteikums EGF/2011/013 DK/Flextronics)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2013/14/ES.)

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/207 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/207

---

P7_TA(2012)0491

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana – Rumānijas pieteikums EGF/2011/014 RO/Nokia

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Rumānijas pieteikums EGF/2011/014 RO/Nokia) (COM(2012)0618 – C7-0359/2012 – 2012/2275(BUD))

(2015/C 434/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0618 – C7-0359/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0618 – C7-0359/2012),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trialoga procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trialoga procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0414/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0414/2012),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālās pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālās pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par EGF līdzekļu izmantošanu ir jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par EGF līdzekļu izmantošanu ir jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;

| D. | tā kā Rumānija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 1  904 darbinieku atlaišanu (EGF atbalsts pieprasīts 1  416 darbiniekiem) uzņēmumā SC Nokia Romania SRL un vienā tā piegādes uzņēmumā Rumānijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Rumānija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 1  904 darbinieku atlaišanu (EGF atbalsts pieprasīts 1  416 darbiniekiem) uzņēmumā SC Nokia Romania SRL un vienā tā piegādes uzņēmumā Rumānijā;

| E. | tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 2. panta a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Rumānija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 2. panta a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Rumānija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu;

| 2. | norāda, ka Rumānijas iestādes pieteikumu EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai iesniedza 2011. gada 22. decembrī, līdz 2012. gada 22. augustam sniedzot papildu informāciju, un ka Komisija nāca klajā ar tā novērtējumu tikai 2012. gada 19. oktobrī; pauž nožēlu par pārāk ilgajiem izvērtēšanas periodiem un vēlas zināt, kāpēc šī konkrētā pieteikuma izvērtēšanai bija nepieciešami 8 mēneši; mudina Komisiju paātrināt izvērtēšanas procesu; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Rumānijas iestādes pieteikumu EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai iesniedza 2011. gada 22. decembrī, līdz 2012. gada 22. augustam sniedzot papildu informāciju, un ka Komisija nāca klajā ar tā novērtējumu tikai 2012. gada 19. oktobrī; pauž nožēlu par pārāk ilgajiem izvērtēšanas periodiem un vēlas zināt, kāpēc šī konkrētā pieteikuma izvērtēšanai bija nepieciešami 8 mēneši; mudina Komisiju paātrināt izvērtēšanas procesu;

| 3. | atzinīgi vērtē Rumānijas pirmo pieteikumu EGF atbalsta izmantošanai; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Rumānijas pirmo pieteikumu EGF atbalsta izmantošanai;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka Rumānijas iestādes, vēloties pēc iespējas ātrāk palīdzēt darba ņēmējiem, attiecīgo pasākumu īstenošanu nolēma sākt 2011. gada 8. decembrī – pirms tika pieņemts galīgais lēmums par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņoto pasākumu kopumam; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka Rumānijas iestādes, vēloties pēc iespējas ātrāk palīdzēt darba ņēmējiem, attiecīgo pasākumu īstenošanu nolēma sākt 2011. gada 8. decembrī – pirms tika pieņemts galīgais lēmums par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņoto pasākumu kopumam;

| 5. | atgādina, ka ir svarīgi uzlabot visu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību un atzīstot profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetences; pauž cerību, ka saskaņotajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota ne tikai atlaisto darbinieku kvalifikācijas līmenim un vajadzībām, bet arī attiecīgā brīža uzņēmējdarbības videi; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka ir svarīgi uzlabot visu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību un atzīstot profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetences; pauž cerību, ka saskaņotajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota ne tikai atlaisto darbinieku kvalifikācijas līmenim un vajadzībām, bet arī attiecīgā brīža uzņēmējdarbības videi;

| 6. | pauž nožēlu par to, ka darbinieku skaita samazināšanu Klužā, Rumānijā un Salo, Somijā (Somijas pieteikums EGF/2012/006/FI/Nokia) izraisījis uzņēmuma Nokia lēmums pārvietot savas ražotnes uz Āziju un ka tā ir daļa no šā uzņēmuma plāna līdz 2013. gada beigām atlaist kopumā 17  000 darbiniekus; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu par to, ka darbinieku skaita samazināšanu Klužā, Rumānijā un Salo, Somijā (Somijas pieteikums EGF/2012/006/FI/Nokia) izraisījis uzņēmuma Nokia lēmums pārvietot savas ražotnes uz Āziju un ka tā ir daļa no šā uzņēmuma plāna līdz 2013. gada beigām atlaist kopumā 17  000 darbiniekus;

| 7. | uzsver to, ka ir jāmācās no gūtās pieredzes, sagatavojot un īstenojot šo un citus pieteikumus, kas saistīti ar darbinieku masveida atlaišanu; |
| --- | --- |

7.

uzsver to, ka ir jāmācās no gūtās pieredzes, sagatavojot un īstenojot šo un citus pieteikumus, kas saistīti ar darbinieku masveida atlaišanu;

| 8. | prasa nodrošināt savstarpīgumu tirdzniecībā starp Savienību un trešām valstīm kā svarīgu nosacījumu, lai Savienības uzņēmumi varētu piekļūt jauniem tirgiem ārpus Eiropas; |
| --- | --- |

8.

prasa nodrošināt savstarpīgumu tirdzniecībā starp Savienību un trešām valstīm kā svarīgu nosacījumu, lai Savienības uzņēmumi varētu piekļūt jauniem tirgiem ārpus Eiropas;

| 9. | prasa iesaistītajām institūcijām veikt vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu ar procedūru un budžetu saistīto kārtību nolūkā paātrināt EGF līdzekļu izmantošanu; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, ko Komisija ir ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu, lai Komisija savu novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību budžeta lēmējinstitūcijai iesniegtu kopā ar priekšlikumu par EGF līdzekļu izmantošanu; pauž cerību, ka jaunajā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda regulā (2014–2020) tiks iekļauti turpmāki procedūras uzlabojumi un ka tiks palielināts EGF lietderīgums, pārredzamība un pamanāmība; |
| --- | --- |

9.

prasa iesaistītajām institūcijām veikt vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu ar procedūru un budžetu saistīto kārtību nolūkā paātrināt EGF līdzekļu izmantošanu; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, ko Komisija ir ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu, lai Komisija savu novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību budžeta lēmējinstitūcijai iesniegtu kopā ar priekšlikumu par EGF līdzekļu izmantošanu; pauž cerību, ka jaunajā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda regulā (2014–2020) tiks iekļauti turpmāki procedūras uzlabojumi un ka tiks palielināts EGF lietderīgums, pārredzamība un pamanāmība;

| 10. | norāda, ka EGF līdzekļi jau tika izmantoti, lai sniegtu atbalstu 1  337 darbiniekiem, kas tika atlaisti tādēļ, ka 2008. gadā uzņēmums Nokia pārcēla ražotnes no Vācijas uz Rumāniju; norāda, ka trīs gadus vēlāk EGF līdzekļi jāpiesaista vēlreiz tādēļ, ka ražotne, kas tika atvērta Klužā pēc Vācijas ražotnes slēgšanas, 2011. gadā tika slēgta, jo uzņēmums to pārcēla uz Āziju; vēlas zināt, vai, pārceļot ražotni no Vācijas uz Rumāniju, uzņēmums Nokia nesaņēma nekādu finansiālu atbalstu reģionālā, valsts vai Savienības līmenī (jo īpaši no kohēzijas fondiem); |
| --- | --- |

10.

norāda, ka EGF līdzekļi jau tika izmantoti, lai sniegtu atbalstu 1  337 darbiniekiem, kas tika atlaisti tādēļ, ka 2008. gadā uzņēmums Nokia pārcēla ražotnes no Vācijas uz Rumāniju; norāda, ka trīs gadus vēlāk EGF līdzekļi jāpiesaista vēlreiz tādēļ, ka ražotne, kas tika atvērta Klužā pēc Vācijas ražotnes slēgšanas, 2011. gadā tika slēgta, jo uzņēmums to pārcēla uz Āziju; vēlas zināt, vai, pārceļot ražotni no Vācijas uz Rumāniju, uzņēmums Nokia nesaņēma nekādu finansiālu atbalstu reģionālā, valsts vai Savienības līmenī (jo īpaši no kohēzijas fondiem);

| 11. | atgādina, ka iestādes ir apņēmušās nodrošināt netraucētu un ātru procedūras norisi, pieņemot lēmumus par EGF līdzekļu izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, terminētu un individuālu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globalizāciju un finanšu un ekonomikas krīzi; uzsver, ka EGF var būt liela nozīme atlaisto darbinieku reintegrācijā darba tirgū; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka iestādes ir apņēmušās nodrošināt netraucētu un ātru procedūras norisi, pieņemot lēmumus par EGF līdzekļu izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, terminētu un individuālu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globalizāciju un finanšu un ekonomikas krīzi; uzsver, ka EGF var būt liela nozīme atlaisto darbinieku reintegrācijā darba tirgū;

| 12. | norāda, ka Komisijas priekšlikumā ir minēts – tiek sagaidīts vēl viens pieteikums EGF līdzekļu izmantošanai saistībā ar otru darbinieku skaita samazināšanas kārtu uzņēmuma Nokia galvenajā ražotnē Salo, un tādēļ aicina Komisiju precizēt to, cik lielu finansiālo atbalstu saistībā ar darbinieku skaita samazināšanas programmu nodrošina pats uzņēmums Nokia; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka Komisijas priekšlikumā ir minēts – tiek sagaidīts vēl viens pieteikums EGF līdzekļu izmantošanai saistībā ar otru darbinieku skaita samazināšanas kārtu uzņēmuma Nokia galvenajā ražotnē Salo, un tādēļ aicina Komisiju precizēt to, cik lielu finansiālo atbalstu saistībā ar darbinieku skaita samazināšanas programmu nodrošina pats uzņēmums Nokia;

| 13. | uzsver, ka EGF palīdzībai saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina konkrētu, no darba atlaisto darbinieku atgriešanās darba tirgū; uzsver arī to, ka EGF atbalstu drīkst izmantot tikai tādu aktīvu darba tirgus pasākumu līdzfinansēšanai, ar kuriem var panākt stabilu ilgtermiņa nodarbinātību; vēlreiz uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka EGF palīdzībai saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina konkrētu, no darba atlaisto darbinieku atgriešanās darba tirgū; uzsver arī to, ka EGF atbalstu drīkst izmantot tikai tādu aktīvu darba tirgus pasākumu līdzfinansēšanai, ar kuriem var panākt stabilu ilgtermiņa nodarbinātību; vēlreiz uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus;

| 14. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas priekšlikumā nav minēti statistikas dati par bezdarba līmeni reģionā; tomēr norāda, ka 2011. gadā Klužas–Napokas reģionā gandrīz 40 % no kopējā IT un komunikāciju nozares speciālistu skaita strādāja uzņēmumā Nokia; uzskata, ka darbinieku atlaišana uzņēmumā “Nokia” ir ievērojami ietekmējusi nodarbinātības situāciju reģionā; |
| --- | --- |

14.

pauž nožēlu par to, ka Komisijas priekšlikumā nav minēti statistikas dati par bezdarba līmeni reģionā; tomēr norāda, ka 2011. gadā Klužas–Napokas reģionā gandrīz 40 % no kopējā IT un komunikāciju nozares speciālistu skaita strādāja uzņēmumā Nokia; uzskata, ka darbinieku atlaišana uzņēmumā “Nokia” ir ievērojami ietekmējusi nodarbinātības situāciju reģionā;

| 15. | konstatē – informācija par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kas finansējami no EGF, ir sniegta, norādot, ka tie papildina ar struktūrfondu līdzekļiem finansētās darbības; vēlreiz aicina Komisiju gada pārskatos iekļaut šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērots spēkā esošais regulējums un ka Savienības finansētie pakalpojumi netiek sniegti divreiz; |
| --- | --- |

15.

konstatē – informācija par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kas finansējami no EGF, ir sniegta, norādot, ka tie papildina ar struktūrfondu līdzekļiem finansētās darbības; vēlreiz aicina Komisiju gada pārskatos iekļaut šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērots spēkā esošais regulējums un ka Savienības finansētie pakalpojumi netiek sniegti divreiz;

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta pieprasījuma 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 5 0 0 00  000 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs patstāvīgs instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, lai nevajadzētu veikt pārvietojumus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis agrāk un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta pieprasījuma 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 5 0 0 00  000 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs patstāvīgs instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, lai nevajadzētu veikt pārvietojumus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis agrāk un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu;

| 17. | sagaida, ka Komisija paskaidros, vai uzņēmums Nokia ir iesaistījies saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma izveidē un, iespējams, līdzfinansēšanā; |
| --- | --- |

17.

sagaida, ka Komisija paskaidros, vai uzņēmums Nokia ir iesaistījies saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma izveidē un, iespējams, līdzfinansēšanā;

| 18. | pauž nožēlu par to, ka attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra, Padome ir nolēmusi nepiemērot t. s. krīzes laiku izņēmuma režīmu (kas ļāva sniegt atbalstu ne vien tiem darbiniekiem, kuri atlaisti sakarā ar pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuru atlaišana ir pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes rezultāts, un kas ļāva palielināt Savienības līdzfinansējuma īpatsvaru līdz 65 % no programmas izmaksām); aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu; |
| --- | --- |

18.

pauž nožēlu par to, ka attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra, Padome ir nolēmusi nepiemērot t. s. krīzes laiku izņēmuma režīmu (kas ļāva sniegt atbalstu ne vien tiem darbiniekiem, kuri atlaisti sakarā ar pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuru atlaišana ir pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes rezultāts, un kas ļāva palielināt Savienības līdzfinansējuma īpatsvaru līdz 65 % no programmas izmaksām); aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu;

| 19. | pauž nožēlu par to, ka nav sniegta detalizēta informācija par saskaņotajā pakalpojumu kopumā iekļautajiem apmācības un prakses pasākumiem un par to, kā šie pasākumi tiek pielāgoti vietējā mērogā vajadzīgajām prasmēm un kvalifikācijām un tām jomām, kurās šajā reģionā varētu būt gaidāma izaugsme; |
| --- | --- |

19.

pauž nožēlu par to, ka nav sniegta detalizēta informācija par saskaņotajā pakalpojumu kopumā iekļautajiem apmācības un prakses pasākumiem un par to, kā šie pasākumi tiek pielāgoti vietējā mērogā vajadzīgajām prasmēm un kvalifikācijām un tām jomām, kurās šajā reģionā varētu būt gaidāma izaugsme;

| 20. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

20.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 21. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

21.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 22. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

22.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Rumānijas pieteikums EGF/2011/014 RO/Nokia)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2013/15/ES.)

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/210 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/210

---

P7_TA(2012)0492

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana – Austrijas pieteikums EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Austrijas pieteikums EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen) (COM(2012)0621 – C7-0361/2012 – 2012/2277(BUD))

(2015/C 434/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0621 – C7-0361/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0621 – C7-0361/2012),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trialoga procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trialoga procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A7-0419/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A7-0419/2012),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālās pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālās pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par EGF līdzekļu izmantošanu ir jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par EGF līdzekļu izmantošanu ir jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;

| D. | tā kā Austrija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 1  050 darbinieku (atbalsts pieprasīts 350 darbiniekiem) atlaišanu 105 uzņēmumos, kuri darbojas NACE 2. redakcijas 88. nodaļas nozarē (“Sociālā aprūpe bez izmitināšanas”) (3)
  NUTS II reģionā – Štīrijā (AT22), Austrijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Austrija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 1  050 darbinieku (atbalsts pieprasīts 350 darbiniekiem) atlaišanu 105 uzņēmumos, kuri darbojas NACE 2. redakcijas 88. nodaļas nozarē (“Sociālā aprūpe bez izmitināšanas”) (3)
  NUTS II reģionā – Štīrijā (AT22), Austrijā;

| E. | tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka ir ievēroti EGF regulas 2. panta b) punktā paredzētie nosacījumi un ka līdz ar to Austrija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Komisijai, ka ir ievēroti EGF regulas 2. panta b) punktā paredzētie nosacījumi un ka līdz ar to Austrija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu;

| 2. | norāda, ka Austrijas iestādes pieteikumu EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai iesniedza 2011. gada 21. decembrī un ka Komisija nāca klajā ar tā pilnīgu novērtējumu 2012. gada 19. oktobrī; pauž nožēlu par to, ka novērtēšana ieilga 10 mēnešus; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Austrijas iestādes pieteikumu EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai iesniedza 2011. gada 21. decembrī un ka Komisija nāca klajā ar tā pilnīgu novērtējumu 2012. gada 19. oktobrī; pauž nožēlu par to, ka novērtēšana ieilga 10 mēnešus;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Austrijas iestādes, vēloties pēc iespējas ātrāk palīdzēt darba ņēmējiem, attiecīgo pasākumu īstenošanu nolēma sākt 2011. gada 1. oktobrī – labu laiku, pirms tika pieņemts galīgais lēmums par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņoto pasākumu kopumam; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka Austrijas iestādes, vēloties pēc iespējas ātrāk palīdzēt darba ņēmējiem, attiecīgo pasākumu īstenošanu nolēma sākt 2011. gada 1. oktobrī – labu laiku, pirms tika pieņemts galīgais lēmums par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņoto pasākumu kopumam;

| 4. | norāda, ka Štīrijas reģions jau cietis no darbinieku masveida atlaišanas un darba ņēmēji šajā reģionā jau ir saņēmuši EGF atbalstu saistībā ar trim pieteikumiem, proti, EGF/2009/009 AT/Štīrija, EGF/2010/007 AT/Štīrija-Lejasaustrija un EGF/2010/008 AT/AT&S; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka Štīrijas reģions jau cietis no darbinieku masveida atlaišanas un darba ņēmēji šajā reģionā jau ir saņēmuši EGF atbalstu saistībā ar trim pieteikumiem, proti, EGF/2009/009 AT/Štīrija, EGF/2010/007 AT/Štīrija-Lejasaustrija un EGF/2010/008 AT/AT&S;

| 5. | atgādina, ka ir svarīgi uzlabot darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību viņu vajadzībām un atzīstot profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetenci; pauž cerību, ka saskaņotajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota ne tikai atlaisto darbinieku kvalifikācijas līmenim un vajadzībām, bet arī attiecīgā brīža uzņēmējdarbības videi; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka ir svarīgi uzlabot darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību viņu vajadzībām un atzīstot profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetenci; pauž cerību, ka saskaņotajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota ne tikai atlaisto darbinieku kvalifikācijas līmenim un vajadzībām, bet arī attiecīgā brīža uzņēmējdarbības videi;

| 6. | ņem vērā, ka EGF projektu īstenos reģionālā līmenī izveidots nodarbinātības fonds, ko pārvalda attīstības asociācija, kurai jau ir pieredze darbā ar iepriekšēju EGF pieteikumu (EGF/2009/009 AT/Štīrija); atgādina, ka nodarbinātības fondi ir iestādes, ko izveidojuši nozaru sociālie partneri, lai nodrošinātu apmācību darba ņēmējiem, kuriem nākas mainīt profesiju, un tādējādi uzlabotu viņu nodarbinātības iespējas; atgādina, ka šis aktīvu darba tirgus pasākumu īstenošanas veids iepriekš sniedzis labus rezultātus attiecībā uz darba ņēmēju reintegrāciju darba tirgū un šim nolūkam paredzētā EGF finansējuma izmantošanu; |
| --- | --- |

6.

ņem vērā, ka EGF projektu īstenos reģionālā līmenī izveidots nodarbinātības fonds, ko pārvalda attīstības asociācija, kurai jau ir pieredze darbā ar iepriekšēju EGF pieteikumu (EGF/2009/009 AT/Štīrija); atgādina, ka nodarbinātības fondi ir iestādes, ko izveidojuši nozaru sociālie partneri, lai nodrošinātu apmācību darba ņēmējiem, kuriem nākas mainīt profesiju, un tādējādi uzlabotu viņu nodarbinātības iespējas; atgādina, ka šis aktīvu darba tirgus pasākumu īstenošanas veids iepriekš sniedzis labus rezultātus attiecībā uz darba ņēmēju reintegrāciju darba tirgū un šim nolūkam paredzētā EGF finansējuma izmantošanu;

| 7. | uzsver to, ka, sagatavojot un īstenojot šo un citus pieteikumus darbinieku masveida atlaišanas gadījumos, ir jāmācās no gūtās pieredzes; |
| --- | --- |

7.

uzsver to, ka, sagatavojot un īstenojot šo un citus pieteikumus darbinieku masveida atlaišanas gadījumos, ir jāmācās no gūtās pieredzes;

| 8. | prasa iesaistītajām institūcijām veikt vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu ar procedūru un budžetu saistīto kārtību nolūkā paātrināt EGF līdzekļu izmantošanu; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kura paredz, ka novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību Komisija iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai kopā ar priekšlikumu par EGF līdzekļu izmantošanu; cer, ka jaunajā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda regulā (2014–2020) tiks iekļauti turpmāki procedūras uzlabojumi un tiks palielināts EGF lietderīgums, pārredzamība un pamanāmība; |
| --- | --- |

8.

prasa iesaistītajām institūcijām veikt vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu ar procedūru un budžetu saistīto kārtību nolūkā paātrināt EGF līdzekļu izmantošanu; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kura paredz, ka novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību Komisija iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai kopā ar priekšlikumu par EGF līdzekļu izmantošanu; cer, ka jaunajā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda regulā (2014–2020) tiks iekļauti turpmāki procedūras uzlabojumi un tiks palielināts EGF lietderīgums, pārredzamība un pamanāmība;

| 9. | atzinīgi vērtē ierosināto saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu un Komisijas priekšlikumā izklāstīto pasākumu detalizētu aprakstu; atzinīgi vērtē to, ka piedāvātā apmācība atbilst prognozētajām ekonomikas tendencēm, kā arī prasmēm un kvalifikācijām, kas turpmāk būs vajadzīgas reģionā; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē ierosināto saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu un Komisijas priekšlikumā izklāstīto pasākumu detalizētu aprakstu; atzinīgi vērtē to, ka piedāvātā apmācība atbilst prognozētajām ekonomikas tendencēm, kā arī prasmēm un kvalifikācijām, kas turpmāk būs vajadzīgas reģionā;

| 10. | atgādina, ka iestādes ir apņēmušās nodrošināt netraucētu un ātru procedūras norisi, pieņemot lēmumus par EGF līdzekļu izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, terminētu un individuālu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globalizāciju un finanšu un ekonomikas krīzi; uzsver, ka EGF var būt liela nozīme atlaisto darbinieku reintegrācijā darba tirgū; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka iestādes ir apņēmušās nodrošināt netraucētu un ātru procedūras norisi, pieņemot lēmumus par EGF līdzekļu izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, terminētu un individuālu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globalizāciju un finanšu un ekonomikas krīzi; uzsver, ka EGF var būt liela nozīme atlaisto darbinieku reintegrācijā darba tirgū;

| 11. | uzsver – saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver arī to, ka EGF atbalstu drīkst izmantot tikai tādu aktīvu darba tirgus pasākumu līdzfinansēšanai, ar kuriem var panākt stabilu ilgtermiņa nodarbinātību; vēlreiz uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

11.

uzsver – saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver arī to, ka EGF atbalstu drīkst izmantot tikai tādu aktīvu darba tirgus pasākumu līdzfinansēšanai, ar kuriem var panākt stabilu ilgtermiņa nodarbinātību; vēlreiz uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus;

| 12. | vērš uzmanību uz to, ka darba ņēmējiem apmācības un darba meklēšanas laikā tiks piešķirta dienas nauda, kuras likme var sasniegt EUR 1  000 mēnesī vienam darba ņēmējam (aprēķināta 11 mēnešu periodam, kura laikā tiks pārtraukta bezdarbnieka pabalsta izmaksāšana), un papildus šai dienas naudai tiks piešķirts mācību pabalsts EUR 200 apmērā vienam darba ņēmējam mēnesī; atgādina, ka turpmāk EGF līdzekļi galvenokārt būtu jāpiešķir apmācībai un darba meklēšanai, kā arī profesionālās orientācijas programmām, un ka ar pabalstiem paredzēto EGF finanšu ieguldījumu šos pabalstus vienmēr vajadzētu tikai papildināt un tas būtu jāpiešķir līdztekus atbalstam, kas atlaistajiem darbiniekiem ir pieejams saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem; |
| --- | --- |

12.

vērš uzmanību uz to, ka darba ņēmējiem apmācības un darba meklēšanas laikā tiks piešķirta dienas nauda, kuras likme var sasniegt EUR 1  000 mēnesī vienam darba ņēmējam (aprēķināta 11 mēnešu periodam, kura laikā tiks pārtraukta bezdarbnieka pabalsta izmaksāšana), un papildus šai dienas naudai tiks piešķirts mācību pabalsts EUR 200 apmērā vienam darba ņēmējam mēnesī; atgādina, ka turpmāk EGF līdzekļi galvenokārt būtu jāpiešķir apmācībai un darba meklēšanai, kā arī profesionālās orientācijas programmām, un ka ar pabalstiem paredzēto EGF finanšu ieguldījumu šos pabalstus vienmēr vajadzētu tikai papildināt un tas būtu jāpiešķir līdztekus atbalstam, kas atlaistajiem darbiniekiem ir pieejams saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem;

| 13. | konstatē, ka informācijā par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kurus paredzēts finansēt no EGF, ir norādīts, kā šie pakalpojumi papildina ar struktūrfondu līdzekļiem finansētās darbības; vēlreiz aicina Komisiju gada pārskatos iekļaut šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērots spēkā esošais regulējums un ka Savienības finansētie pakalpojumi netiek sniegti divreiz; |
| --- | --- |

13.

konstatē, ka informācijā par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kurus paredzēts finansēt no EGF, ir norādīts, kā šie pakalpojumi papildina ar struktūrfondu līdzekļiem finansētās darbības; vēlreiz aicina Komisiju gada pārskatos iekļaut šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērots spēkā esošais regulējums un ka Savienības finansētie pakalpojumi netiek sniegti divreiz;

| 14. | uzskata, ka dienas naudas un mācību pabalstu attiecība pret mācību izmaksām, proti, EUR 14  400 pret EUR 7  000, ir nepamatota bezdarbnieku pabalstu daļēja finansēšana; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka dienas naudas un mācību pabalstu attiecība pret mācību izmaksām, proti, EUR 14  400 pret EUR 7  000, ir nepamatota bezdarbnieku pabalstu daļēja finansēšana;

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta pieprasījuma 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā 04 05 01 ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 5 0 0 00  000 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs, specifisks instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, tādējādi novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta pieprasījuma 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā 04 05 01 ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 5 0 0 00  000 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs, specifisks instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, tādējādi novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu;

| 16. | norāda, ka ierosināto pasākumu izmaksas ir aptuveni EUR 22  000 vienam darbiniekam, no kuriem aptuveni EUR 14  000 segs ar EGF līdzekļiem, un tas ir ārkārtīgi liels finansiāls ieguldījums uz vienu cilvēku salīdzinājumā ar citiem EGF pieteikumiem; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka ierosināto pasākumu izmaksas ir aptuveni EUR 22  000 vienam darbiniekam, no kuriem aptuveni EUR 14  000 segs ar EGF līdzekļiem, un tas ir ārkārtīgi liels finansiāls ieguldījums uz vienu cilvēku salīdzinājumā ar citiem EGF pieteikumiem;

| 17. | pauž nožēlu par to, ka attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra, Padome ir nolēmusi nepiemērot t. s. krīzes laiku izņēmuma režīmu (kas ļāva sniegt atbalstu ne vien tiem darbiniekiem, kuri atlaisti sakarā ar pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuru atlaišana ir pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes rezultāts, un kas ļāva palielināt Savienības līdzfinansējuma īpatsvaru līdz 65 % no programmas izmaksām); aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu; |
| --- | --- |

17.

pauž nožēlu par to, ka attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra, Padome ir nolēmusi nepiemērot t. s. krīzes laiku izņēmuma režīmu (kas ļāva sniegt atbalstu ne vien tiem darbiniekiem, kuri atlaisti sakarā ar pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuru atlaišana ir pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes rezultāts, un kas ļāva palielināt Savienības līdzfinansējuma īpatsvaru līdz 65 % no programmas izmaksām); aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu;

| 18. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

18.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 20. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

20.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Austrijas pieteikums EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2013/13/ES.)

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/213 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/213

---

P7_TA(2012)0493

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana – Somijas pieteikums EGF/2012/006 FI/Nokia Salo

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2012/006 FI/Nokia Salo no Somijas) (COM(2012)0619 – C7-0360/2012 – 2012/2276(BUD))

(2015/C 434/41)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0619 – C7-0360/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0619 – C7-0360/2012),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā Izaugsmes un nodarbinātības paktu un Eiropadomes 2012. gada 28. jūnija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Izaugsmes un nodarbinātības paktu un Eiropadomes 2012. gada 28. jūnija secinājumus,

| — | ņemot vērā 2012. gada 23. jūlijā pieņemto Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2013. gada budžetu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 23. jūlijā pieņemto Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2013. gada budžetu,

| — | ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzētās trialoga procedūras rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzētās trialoga procedūras rezultātus,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0418/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0418/2012),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālās pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālās pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir saistīta ar pasaules sociālo, finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir saistīta ar pasaules sociālo, finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā Savienības finansiālā palīdzība atlaistajiem darba ņēmējiem ir jāsniedz nekavējoties un efektīvi saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju, ko pieņēma 2008. gada 17. jūlijā samierināšanas sanāksmes laikā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Savienības finansiālā palīdzība atlaistajiem darba ņēmējiem ir jāsniedz nekavējoties un efektīvi saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju, ko pieņēma 2008. gada 17. jūlijā samierināšanas sanāksmes laikā;

| D. | tā kā Somija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 1  000 darbinieku atlaišanu, no kuriem visiem pieprasīta palīdzība un kuri strādāja Somijas uzņēmumā Nokia plc (Salo); |
| --- | --- |

D.

tā kā Somija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 1  000 darbinieku atlaišanu, no kuriem visiem pieprasīta palīdzība un kuri strādāja Somijas uzņēmumā Nokia plc (Salo);

| E. | tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 2. panta a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Somija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 2. panta a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Somija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu;

| 2. | norāda, ka Somijas iestādes pieteikumu EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai iesniedza 2012. gada 4. jūlijā un ka pieteikuma novērtējumu Komisija darīja pieejamu tikai 2012. gada 19. oktobrī; atzinīgi vērtē to, ka pieteikums tika iesniegts tūlīt pēc pārskata perioda beigām, līdz ar to bija iespējams nekavējoties reaģēt uz darbinieku atlaišanu; atzinīgi vērtē arī to, ka Komisija novērtēšanu veica īsā periodā; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Somijas iestādes pieteikumu EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai iesniedza 2012. gada 4. jūlijā un ka pieteikuma novērtējumu Komisija darīja pieejamu tikai 2012. gada 19. oktobrī; atzinīgi vērtē to, ka pieteikums tika iesniegts tūlīt pēc pārskata perioda beigām, līdz ar to bija iespējams nekavējoties reaģēt uz darbinieku atlaišanu; atzinīgi vērtē arī to, ka Komisija novērtēšanu veica īsā periodā;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Somijas iestādes, vēloties nekavējoties palīdzēt darba ņēmējiem, sociālo pasākumu īstenošanu sāka 2012. gada 29. februārī, proti, pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajai saskaņoto pasākumu paketei; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka Somijas iestādes, vēloties nekavējoties palīdzēt darba ņēmējiem, sociālo pasākumu īstenošanu sāka 2012. gada 29. februārī, proti, pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajai saskaņoto pasākumu paketei;

| 4. | pauž nožēlu, ka darbinieku atlaišana Salo, Somijā, un Klužā, Rumānijā (Rumānijas pieteikums EGF/2011/014/RO/Nokia) izriet no uzņēmuma Nokia lēmuma savas ražotnes pārvietot uz Āziju un ka šī pārvietošana ir daļa no plāna līdz 2013. gadam no uzņēmuma Nokia kopumā atlaist 17  000 darbinieku; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu, ka darbinieku atlaišana Salo, Somijā, un Klužā, Rumānijā (Rumānijas pieteikums EGF/2011/014/RO/Nokia) izriet no uzņēmuma Nokia lēmuma savas ražotnes pārvietot uz Āziju un ka šī pārvietošana ir daļa no plāna līdz 2013. gadam no uzņēmuma Nokia kopumā atlaist 17  000 darbinieku;

| 5. | uzsver, cik svarīgi ir pielāgot apmācību un atzīt profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetences; uzsver, ka ir būtiski, lai saskaņotajā pakalpojumu paketē piedāvātā apmācība būtu pielāgota un atbilstu atlaisto darba ņēmēju vajadzībām un spēju līmenim, ņemot vērā viņu sociālos un ekonomiskos apstākļus; |
| --- | --- |

5.

uzsver, cik svarīgi ir pielāgot apmācību un atzīt profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetences; uzsver, ka ir būtiski, lai saskaņotajā pakalpojumu paketē piedāvātā apmācība būtu pielāgota un atbilstu atlaisto darba ņēmēju vajadzībām un spēju līmenim, ņemot vērā viņu sociālos un ekonomiskos apstākļus;

| 6. | atzīmē, ka Komisijas priekšlikumā ir norādīts, ka no cita EGF pieteikuma būs jāsedz otrā darbinieku atlaišanas kārta Nokia centrā Salo; |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka Komisijas priekšlikumā ir norādīts, ka no cita EGF pieteikuma būs jāsedz otrā darbinieku atlaišanas kārta Nokia centrā Salo;

| 7. | prasa iesaistītajām institūcijām veikt vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu ar procedūru un budžetu saistīto kārtību nolūkā paātrināt EGF līdzekļu izmantošanu; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, ko Komisija ir ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu, lai Komisija savu novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību budžeta lēmējinstitūcijai iesniegtu kopā ar priekšlikumu par EGF līdzekļu izmantošanu; cer, ka jaunajā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda regulā (2014–2020) tiks iekļauti turpmāki procedūras uzlabojumi un ka tiks palielināts EGF lietderīgums, kā arī atvieglināta tā līdzekļu izmantošana, pārredzamība un pamanāmība; |
| --- | --- |

7.

prasa iesaistītajām institūcijām veikt vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu ar procedūru un budžetu saistīto kārtību nolūkā paātrināt EGF līdzekļu izmantošanu; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, ko Komisija ir ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu, lai Komisija savu novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību budžeta lēmējinstitūcijai iesniegtu kopā ar priekšlikumu par EGF līdzekļu izmantošanu; cer, ka jaunajā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda regulā (2014–2020) tiks iekļauti turpmāki procedūras uzlabojumi un ka tiks palielināts EGF lietderīgums, kā arī atvieglināta tā līdzekļu izmantošana, pārredzamība un pamanāmība;

| 8. | prasa nodrošināt savstarpīgumu tirdzniecībā starp Savienību un trešām valstīm kā svarīgu nosacījumu, lai Savienības uzņēmumi varētu piekļūt jauniem tirgiem ārpus Eiropas; |
| --- | --- |

8.

prasa nodrošināt savstarpīgumu tirdzniecībā starp Savienību un trešām valstīm kā svarīgu nosacījumu, lai Savienības uzņēmumi varētu piekļūt jauniem tirgiem ārpus Eiropas;

| 9. | konstatē, ka līdz šim šajā gadā Komisija budžeta lēmējinstitūcijai ir iesniegusi 19 pieteikumus EGF izmantošanai un ka šos pieteikumus ir iesniegusi Francija, Spānija, Dānija, Nīderlande, Austrija, Rumānija, Zviedrija, Itālija, Īrija, Vācija un Somija nolūkā 15  381 atlaistam darba ņēmējam finansēt aktīvus darba tirgus pasākumus, kuru kopējā no EGF piešķirtā atbalsta summa ir EUR 7 4 2 66  222; |
| --- | --- |

9.

konstatē, ka līdz šim šajā gadā Komisija budžeta lēmējinstitūcijai ir iesniegusi 19 pieteikumus EGF izmantošanai un ka šos pieteikumus ir iesniegusi Francija, Spānija, Dānija, Nīderlande, Austrija, Rumānija, Zviedrija, Itālija, Īrija, Vācija un Somija nolūkā 15  381 atlaistam darba ņēmējam finansēt aktīvus darba tirgus pasākumus, kuru kopējā no EGF piešķirtā atbalsta summa ir EUR 7 4 2 66  222;

| 10. | atzīmē, ka Salo reģions bija ārkārtīgi atkarīgs no Nokia kā darba devēja un izveidojās par augsti specializētu reģionu informācijas tehnoloģijas un sakaru tehnoloģijas jomā; atzīmē, ka darbinieku atlaišana uzņēmumā Nokia smagi skars vietējo darba tirgu, jo aplēsts, ka Nokia atlaisto darbinieku dēļ bezdarba līmenis var palielināties līdz pat 17 %; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka Salo reģions bija ārkārtīgi atkarīgs no Nokia kā darba devēja un izveidojās par augsti specializētu reģionu informācijas tehnoloģijas un sakaru tehnoloģijas jomā; atzīmē, ka darbinieku atlaišana uzņēmumā Nokia smagi skars vietējo darba tirgu, jo aplēsts, ka Nokia atlaisto darbinieku dēļ bezdarba līmenis var palielināties līdz pat 17 %;

| 11. | atgādina, ka iestādes ir apņēmušās nodrošināt netraucētu un ātru procedūras norisi, pieņemot lēmumus par EGF līdzekļu izmantošanu, lai sniegtu individuālu atbalstu nolūkā palīdzēt darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globalizāciju un finanšu un ekonomikas krīzi; uzsver, ka EGF var būt liela nozīme atlaisto darbinieku reintegrācijā darba tirgū; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka iestādes ir apņēmušās nodrošināt netraucētu un ātru procedūras norisi, pieņemot lēmumus par EGF līdzekļu izmantošanu, lai sniegtu individuālu atbalstu nolūkā palīdzēt darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globalizāciju un finanšu un ekonomikas krīzi; uzsver, ka EGF var būt liela nozīme atlaisto darbinieku reintegrācijā darba tirgū;

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota darba grupa, kuru plaši pārstāv darba ņēmēji un kura nodarbosies ar Nokia reorganizāciju un konsultēs tādos jautājumos kā labklājība, turpmākas mācības, jauns darbs ārpus Nokia un uzņēmējdarbības iespējas; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota darba grupa, kuru plaši pārstāv darba ņēmēji un kura nodarbosies ar Nokia reorganizāciju un konsultēs tādos jautājumos kā labklājība, turpmākas mācības, jauns darbs ārpus Nokia un uzņēmējdarbības iespējas;

| 13. | uzsver, ka EGF palīdzībai saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina konkrētu, no darba atlaisto darba ņēmēju reintegrācija darba tirgū; uzsver arī to, ka EGF atbalstu drīkst izmantot tikai aktīvu darba tirgus pasākumu līdzfinansēšanai, ar kuriem var panākt stabilu ilgtermiņa nodarbinātību; vēlreiz uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu, ka EGF varētu stimulēt uzņēmumus aizstāt līgumdarbiniekus ar elastīgāku un uz neilgu laiku nodarbinātu darbaspēku; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka EGF palīdzībai saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina konkrētu, no darba atlaisto darba ņēmēju reintegrācija darba tirgū; uzsver arī to, ka EGF atbalstu drīkst izmantot tikai aktīvu darba tirgus pasākumu līdzfinansēšanai, ar kuriem var panākt stabilu ilgtermiņa nodarbinātību; vēlreiz uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu, ka EGF varētu stimulēt uzņēmumus aizstāt līgumdarbiniekus ar elastīgāku un uz neilgu laiku nodarbinātu darbaspēku;

| 14. | uzskata, ka saskaņotās individualizēto pakalpojumu paketes izmaksas (apmēram EUR 10  000 uz darba ņēmēju) ir augstas; tomēr atzīmē, ka pakete ietver tādus inovatīvus pasākumus kā Protomo koncepcija, kas darbojas kā atbilstošas jomas meklēšanas dienests jaunajiem uzņēmējiem, un ka no EGF piešķiramie finansiālie pabalsti ir ierobežoti; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas priekšlikumā šie pasākumi ir pamatīgi izklāstīti; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka saskaņotās individualizēto pakalpojumu paketes izmaksas (apmēram EUR 10  000 uz darba ņēmēju) ir augstas; tomēr atzīmē, ka pakete ietver tādus inovatīvus pasākumus kā Protomo koncepcija, kas darbojas kā atbilstošas jomas meklēšanas dienests jaunajiem uzņēmējiem, un ka no EGF piešķiramie finansiālie pabalsti ir ierobežoti; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas priekšlikumā šie pasākumi ir pamatīgi izklāstīti;

| 15. | atzīmē, ka informācijā par saskaņoto individualizēto pakalpojumu paketi, kas finansējami no EGF, ir norādīts, kā tie papildina no struktūrfondu līdzekļiem finansētās darbības; vēlreiz aicina Komisiju gada pārskatos iekļaut šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērots spēkā esošais regulējums un ka Savienības finansētie pakalpojumi netiek sniegti divreiz; |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka informācijā par saskaņoto individualizēto pakalpojumu paketi, kas finansējami no EGF, ir norādīts, kā tie papildina no struktūrfondu līdzekļiem finansētās darbības; vēlreiz aicina Komisiju gada pārskatos iekļaut šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērots spēkā esošais regulējums un ka Savienības finansētie pakalpojumi netiek sniegti divreiz;

| 16. | pauž nožēlu, ka trūkst datu par dažādiem apmācības pasākumiem, ko nodrošinās saskaņotā pakalpojumu pakete, un datu par to, kā šie pasākumi atbilst vietējām prasmju un kvalifikāciju vajadzībām un iespējamām turpmākās izaugsmes jomām reģionā, ņemot vērā tajā notiekošās strukturālās pārmaiņas; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu, ka trūkst datu par dažādiem apmācības pasākumiem, ko nodrošinās saskaņotā pakalpojumu pakete, un datu par to, kā šie pasākumi atbilst vietējām prasmju un kvalifikāciju vajadzībām un iespējamām turpmākās izaugsmes jomām reģionā, ņemot vērā tajā notiekošās strukturālās pārmaiņas;

| 17. | pieņem zināšanai, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā 04 05 01 ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 5 0 0 00  000 apmērā; tomēr norāda, ka otro gadu pēc kārtas ar šīm maksājumu apropriācijām nav pieticis, lai segtu finansējuma pieprasījumus visam gadam, un trūkstošās maksājumu apropriācijas ir nācies iegūt, izdarot budžeta grozījumus un pārvietojot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām; uzskata, ka abi minētie fakti neveicina pareizu budžeta plānošanu; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs instruments, ar ko sniegt tūlītēju un pienācīgu atbalstu situācijās, ko izraisījušas masveida atlaišanas tiešu un netiešu globalizācijas seku dēļ; uzsver, ka bez pietiekami lielām apropriācijām un nolūkā novērst līdzekļu sistemātisku pārvietošanu no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš, nav iespējams nodrošināt nedz EGF neatliekamā atbalsta funkciju, nedz EGF integritāti; |
| --- | --- |

17.

pieņem zināšanai, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā 04 05 01 ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 5 0 0 00  000 apmērā; tomēr norāda, ka otro gadu pēc kārtas ar šīm maksājumu apropriācijām nav pieticis, lai segtu finansējuma pieprasījumus visam gadam, un trūkstošās maksājumu apropriācijas ir nācies iegūt, izdarot budžeta grozījumus un pārvietojot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām; uzskata, ka abi minētie fakti neveicina pareizu budžeta plānošanu; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs instruments, ar ko sniegt tūlītēju un pienācīgu atbalstu situācijās, ko izraisījušas masveida atlaišanas tiešu un netiešu globalizācijas seku dēļ; uzsver, ka bez pietiekami lielām apropriācijām un nolūkā novērst līdzekļu sistemātisku pārvietošanu no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš, nav iespējams nodrošināt nedz EGF neatliekamā atbalsta funkciju, nedz EGF integritāti;

| 18. | atzinīgi vērtē to, ka, ņemot vērā strukturālās pārmaiņas reģionā, EGF un Eiropas Sociālā fonda izmantošanu un kompetenču sadalīšanu starp abiem fondiem koordinē šim nolūkam īpaši izveidota projekta grupa, iesaistot reģionālās iestādes un sociālos partnerus, un ka šī grupa reģionam ir izstrādājusi stratēģiskās pamatnostādnes un noteikusi mērķus; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē to, ka, ņemot vērā strukturālās pārmaiņas reģionā, EGF un Eiropas Sociālā fonda izmantošanu un kompetenču sadalīšanu starp abiem fondiem koordinē šim nolūkam īpaši izveidota projekta grupa, iesaistot reģionālās iestādes un sociālos partnerus, un ka šī grupa reģionam ir izstrādājusi stratēģiskās pamatnostādnes un noteikusi mērķus;

| 19. | pauž nožēlu par to, ka attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra, Padome ir nolēmusi nepiemērot t. s. krīzes laiku izņēmuma režīmu (kas ļāva sniegt atbalstu ne vien tiem darbiniekiem, kuri atlaisti sakarā ar pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuru atlaišana ir pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes rezultāts, un kas ļāva palielināt Savienības līdzfinansējuma īpatsvaru līdz 65 % no programmas izmaksām); aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu; |
| --- | --- |

19.

pauž nožēlu par to, ka attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra, Padome ir nolēmusi nepiemērot t. s. krīzes laiku izņēmuma režīmu (kas ļāva sniegt atbalstu ne vien tiem darbiniekiem, kuri atlaisti sakarā ar pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuru atlaišana ir pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes rezultāts, un kas ļāva palielināt Savienības līdzfinansējuma īpatsvaru līdz 65 % no programmas izmaksām); aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu;

| 20. | uzskata, ka 360 darbiniekiem paredzētie pabalstu maksājumi EUR 7  500 apmērā vienam darbiniekam ir pārāk lieli; atgādina, ka turpmāk EGF līdzekļi galvenokārt būtu jāpiešķir apmācībai un darba meklēšanai, kā arī profesionālās orientācijas programmām, un ka pabalstiem paredzētajam EGF finanšu ieguldījumam šos pabalstus vienmēr vajadzētu tikai papildināt un tas būtu jāpiešķir līdztekus atbalstam, kas atlaistajiem darbiniekiem ir pieejams saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka 360 darbiniekiem paredzētie pabalstu maksājumi EUR 7  500 apmērā vienam darbiniekam ir pārāk lieli; atgādina, ka turpmāk EGF līdzekļi galvenokārt būtu jāpiešķir apmācībai un darba meklēšanai, kā arī profesionālās orientācijas programmām, un ka pabalstiem paredzētajam EGF finanšu ieguldījumam šos pabalstus vienmēr vajadzētu tikai papildināt un tas būtu jāpiešķir līdztekus atbalstam, kas atlaistajiem darbiniekiem ir pieejams saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem;

| 21. | pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikumā nav paskaidrots, vai uzņēmums Nokia tika iesaistīts pakalpojumu paketes izstrādē un, iespējams, pasākumu līdzfinansēšanā; |
| --- | --- |

21.

pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikumā nav paskaidrots, vai uzņēmums Nokia tika iesaistīts pakalpojumu paketes izstrādē un, iespējams, pasākumu līdzfinansēšanā;

| 22. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

22.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 23. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

23.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 24. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

24.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2012/006 FI/Nokia Salo no Somijas)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2013/19/ES.)

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/216 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/216

---

P7_TA(2012)0494

Eiropas statistika attiecībā uz noziegumdrošības sajūtu ***I

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku attiecībā uz noziegumdrošības sajūtu (COM(2011)0335 – C7-0155/2011 – 2011/0146(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2015/C 434/42)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0335), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0335),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0155/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0155/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0365/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0365/2012),

| 1. | noraida Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

noraida Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju atsaukt savu priekšlikumu un iesniegt jaunu priekšlikumu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju atsaukt savu priekšlikumu un iesniegt jaunu priekšlikumu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/217 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/217

---

P7_TA(2012)0495

Laika nišu piešķiršana Eiropas Savienības lidostās ***I

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Eiropas Savienības lidostās (pārstrādāta versija) (COM(2011)0827 – C7-0458/2011 – 2011/0391(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2015/C 434/43)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0827), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0827),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0458/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0458/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 18. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 18. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (3),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 9. maija vēstuli Transporta un tūrisma komitejai saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 9. maija vēstuli Transporta un tūrisma komitejai saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0379/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0379/2012),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību;

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 173. lpp.

(2)  OV C 277, 13.9.2012., 110. lpp.

(3)  OV C 77, 28.3.2002, 1. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0391

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Eiropas Savienības lidostās (pārstrādāta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Padomes 1993. gada 18. janvāra Regula (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (4) ir vairākkārt būtiski grozīta (5). Sakarā ar jaunajiem grozījumiem, kā arī skaidrības labad minētā regula ir jāpārstrādā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1993. gada 18. janvāra Regula (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (4) ir vairākkārt būtiski grozīta (5). Sakarā ar jaunajiem grozījumiem, kā arī skaidrības labad minētā regula ir jāpārstrādā.

| (2) | Regula (EEK) Nr. 95/93 sniedza izšķirošu ieguldījumu aviācijas iekšējā tirgus īstenošanā un attiecību pilnveidošanā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un trešām valstīm, ar neitrāliem, pārredzamiem un nediskriminējošiem noteikumiem nodrošinot piekļuvi Savienības pārslogotajām lidostām. |
| --- | --- |

(2)

Regula (EEK) Nr. 95/93 sniedza izšķirošu ieguldījumu aviācijas iekšējā tirgus īstenošanā un attiecību pilnveidošanā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un trešām valstīm, ar neitrāliem, pārredzamiem un nediskriminējošiem noteikumiem nodrošinot piekļuvi Savienības pārslogotajām lidostām.

| (3) | Tomēr pastāv arvien lielāka nesamērība starp gaisa transporta sistēmas attīstību Eiropā un tādas noteiktas lidostu infrastruktūras pieejamību, kas apmierinātu šo pieprasījumu. Tādējādi pārslogoto lidostu skaits Savienībā pieaug. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr pastāv arvien lielāka nesamērība starp gaisa transporta sistēmas attīstību Eiropā un tādas noteiktas lidostu infrastruktūras pieejamību, kas apmierinātu šo pieprasījumu. Tādējādi pārslogoto lidostu skaits Savienībā pieaug.

| (4) | Laika nišu piešķiršanas sistēma, kuru izveidoja 1993. gadā, nenodrošina laika nišu un attiecīgi arī lidostu kapacitātes optimālu piešķiršanu un to izmantošanu. Apstākļos, kad arvien pieaug lidostu noslogojums, bet jaunas nozīmīgas lidostu infrastruktūras attīstīšana ir ierobežota, laika nišas ir rets resurss. Tam, vai šādi resursi ir pieejami, ir izšķiroša nozīme gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanā un faktiskas konkurences uzturēšanā. Šajā nolūkā laika nišu piešķiršanas un izmantošanas efektivitāti var uzlabot, ieviešot tirgus

  nišu maiņas
  mehānismus, garantējot, ka neizmantotās laika nišas iespējami drīz pārskatāmā veidā tiek nodotas ieinteresēto pārvadātāju rīcībā, kā arī pastiprinot sistēmas pamatprincipu ieviešanu ne vien nišu piešķiršanā un pārvaldīšanā, bet arī to izmantošanā. Tajā pašā laikā, lai gan vēsturiski piešķirtās nišas nodrošina stabilitāti lidojumu sarakstu ziņā, kas aviosabiedrībām tik ļoti vajadzīga, turpmākajā šīs regulas piemērošanas izvērtēšanas gaitā varētu paredzēt pakāpenisku citu tirgus mehānismu ieviešanu, tādu kā vēsturisko nišu atsaukšana un to izsolīšana.

  Turklāt ir svarīgi, lai tiktu saglabāta reģionālo lidostu pieeja transporta mezglu lidostām, ja šādi maršruti ir būtiski svarīgi attiecīgā reģiona ekonomikai. Tādēļ bažas par efektīvu laika nišu piešķiršanu arī turpmāk ir jālīdzsvaro ar nepieciešamību aizsargāt gaisa transporta pakalpojumu ārējos ieguvumus un jo īpaši to nozīmīgumu Eiropas reģionos. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(4)

Laika nišu piešķiršanas sistēma, kuru izveidoja 1993. gadā, nenodrošina laika nišu un attiecīgi arī lidostu kapacitātes optimālu piešķiršanu un to izmantošanu. Apstākļos, kad arvien pieaug lidostu noslogojums, bet jaunas nozīmīgas lidostu infrastruktūras attīstīšana ir ierobežota, laika nišas ir rets resurss. Tam, vai šādi resursi ir pieejami, ir izšķiroša nozīme gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanā un faktiskas konkurences uzturēšanā. Šajā nolūkā laika nišu piešķiršanas un izmantošanas efektivitāti var uzlabot, ieviešot tirgus

  nišu maiņas
  mehānismus, garantējot, ka neizmantotās laika nišas iespējami drīz pārskatāmā veidā tiek nodotas ieinteresēto pārvadātāju rīcībā, kā arī pastiprinot sistēmas pamatprincipu ieviešanu ne vien nišu piešķiršanā un pārvaldīšanā, bet arī to izmantošanā. Tajā pašā laikā, lai gan vēsturiski piešķirtās nišas nodrošina stabilitāti lidojumu sarakstu ziņā, kas aviosabiedrībām tik ļoti vajadzīga, turpmākajā šīs regulas piemērošanas izvērtēšanas gaitā varētu paredzēt pakāpenisku citu tirgus mehānismu ieviešanu, tādu kā vēsturisko nišu atsaukšana un to izsolīšana.

  Turklāt ir svarīgi, lai tiktu saglabāta reģionālo lidostu pieeja transporta mezglu lidostām, ja šādi maršruti ir būtiski svarīgi attiecīgā reģiona ekonomikai. Tādēļ bažas par efektīvu laika nišu piešķiršanu arī turpmāk ir jālīdzsvaro ar nepieciešamību aizsargāt gaisa transporta pakalpojumu ārējos ieguvumus un jo īpaši to nozīmīgumu Eiropas reģionos. [Gr. 1]

| (5) | Tālab ir nepieciešams mainīt sistēmu, kurai atbilstoši notiek laika nišu piešķiršana Savienības lidostās. |
| --- | --- |

(5)

Tālab ir nepieciešams mainīt sistēmu, kurai atbilstoši notiek laika nišu piešķiršana Savienības lidostās.

| (5a) | Attiecīgajā teorijā un tiesu praksē vēl līdz šim nav izstrādāta izsmeļoša termina “lidostu laika nišu” juridiskā definīcija. No šā brīža būtu vēlams izmantot pieņēmumu, ka laika nišas izmantošana sabiedrības interesēs – tādējādi ne tiešā nozīmē kā sabiedrības labumu – varētu kalpot kā galvenais kritērijs, izstrādājot šā termina juridisku definīciju. Tāpēc būtu jāizstrādā laika nišu definīcija, kas nosaka, ka tās var kļūt par tiesību objektu, un regulē to piešķiršanu. [Gr. 79] |
| --- | --- |

(5a)

Attiecīgajā teorijā un tiesu praksē vēl līdz šim nav izstrādāta izsmeļoša termina “lidostu laika nišu” juridiskā definīcija. No šā brīža būtu vēlams izmantot pieņēmumu, ka laika nišas izmantošana sabiedrības interesēs – tādējādi ne tiešā nozīmē kā sabiedrības labumu – varētu kalpot kā galvenais kritērijs, izstrādājot šā termina juridisku definīciju. Tāpēc būtu jāizstrādā laika nišu definīcija, kas nosaka, ka tās var kļūt par tiesību objektu, un regulē to piešķiršanu. [Gr. 79]

| (6) | Laika nišu piešķiršanai pārslogotajās lidostās arī turpmāk būtu

  ir
  jāpamatojas uz neitrāliem, pārskatāmiem un nediskriminējošiem noteikumiem. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(6)

Laika nišu piešķiršanai pārslogotajās lidostās arī turpmāk būtu

  ir
  jāpamatojas uz neitrāliem, pārskatāmiem un nediskriminējošiem noteikumiem. [Gr. 2]

| (7) | Pašreizējo laika nišu piešķiršanas sistēmu būtu jāpielāgo atbilstoši tam, kā attīstās tirgus mehānismi, kurus izmanto atsevišķās lidostās, lai nodotu laika nišas vai apmainītos ar tām. Komisija savā 2008. gada 30. aprīļa paziņojumā par to, kā tiek piemērota Regula (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās, apņēmās nākt klajā ar priekšlikumiem gadījumā, ja izrādītos nepieciešams pārskatīt spēkā esošos tiesību aktus ar konkurenci saistītu vai citu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(7)

Pašreizējo laika nišu piešķiršanas sistēmu būtu jāpielāgo atbilstoši tam, kā attīstās tirgus mehānismi, kurus izmanto atsevišķās lidostās, lai nodotu laika nišas vai apmainītos ar tām. Komisija savā 2008. gada 30. aprīļa paziņojumā par to, kā tiek piemērota Regula (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās, apņēmās nākt klajā ar priekšlikumiem gadījumā, ja izrādītos nepieciešams pārskatīt spēkā esošos tiesību aktus ar konkurenci saistītu vai citu iemeslu dēļ.

| (8) | Pieredze liecina, ka laika nišu sekundārajai tirdzniecībai, t. i., darījumiem ar laika nišām, saņemot par to finansiālu vai cita veida kompensāciju, nav viendabīga un konsekventa tiesiskā regulējuma, kurš garantētu pārredzamību un konkurences uzturēšanu. Tālab laika nišu sekundārajai tirdzniecībai Eiropas Savienībā ir jāizstrādā pienācīgs regulējums. |
| --- | --- |

(8)

Pieredze liecina, ka laika nišu sekundārajai tirdzniecībai, t. i., darījumiem ar laika nišām, saņemot par to finansiālu vai cita veida kompensāciju, nav viendabīga un konsekventa tiesiskā regulējuma, kurš garantētu pārredzamību un konkurences uzturēšanu. Tālab laika nišu sekundārajai tirdzniecībai Eiropas Savienībā ir jāizstrādā pienācīgs regulējums.

| (9) | Informācijas caurskatāmība ir objektīvas laika nišu piešķiršanas procedūras nodrošināšanas būtisks elements. Ir jāpastiprina šī caurskatāmība un jāņem vērā tehnoloģiskā attīstība. |
| --- | --- |

(9)

Informācijas caurskatāmība ir objektīvas laika nišu piešķiršanas procedūras nodrošināšanas būtisks elements. Ir jāpastiprina šī caurskatāmība un jāņem vērā tehnoloģiskā attīstība.

| (10) | Būtu jāparedz arī noteikumi, kas ļautu jaunienācējiem ienākt Savienības tirgū. Pieredze liecina, ka pašreizējam termina “jaunienācēja” definējumam nav izdevies pilnībā sekmēt konkurenci un ka tāpēc tas būtu pienācīgi jāgroza. Turklāt ir jācīnās pret ļaunprātīgu izmantošanu, ierobežojot iespēju uzņēmumam iegūt jaunienācēja statusu tad, ja kopā ar tā mātesuzņēmumu, tā filiālēm vai tā mātesuzņēmuma filiālēm šim uzņēmumam ir vairāk nekā 10 % no kopējā konkrētajā dienā konkrētajā lidostā piešķirto laika nišu skaita. Gaisa pārvadātājs nebūtu jāuzskata par jaunienācēju arī tad, ja laika nišas, ko viņš ieguvis kā jaunienācējs, ir nodotas, lai atkal iegūtu minēto statusu. |
| --- | --- |

(10)

Būtu jāparedz arī noteikumi, kas ļautu jaunienācējiem ienākt Savienības tirgū. Pieredze liecina, ka pašreizējam termina “jaunienācēja” definējumam nav izdevies pilnībā sekmēt konkurenci un ka tāpēc tas būtu pienācīgi jāgroza. Turklāt ir jācīnās pret ļaunprātīgu izmantošanu, ierobežojot iespēju uzņēmumam iegūt jaunienācēja statusu tad, ja kopā ar tā mātesuzņēmumu, tā filiālēm vai tā mātesuzņēmuma filiālēm šim uzņēmumam ir vairāk nekā 10 % no kopējā konkrētajā dienā konkrētajā lidostā piešķirto laika nišu skaita. Gaisa pārvadātājs nebūtu jāuzskata par jaunienācēju arī tad, ja laika nišas, ko viņš ieguvis kā jaunienācējs, ir nodotas, lai atkal iegūtu minēto statusu.

| (11) | Jāatceļ prioritāte, ko piešķir aviosabiedrībām, kuras pieprasa laika nišu sēriju lidostā nepārtrauktiem regulāriem pasažieru pārvadājumiem starp minēto lidostu un reģionālo lidostu, sakarā ar to, ka uz šādu situāciju jau attiecas cita prioritāte – tā, kuru piešķir aviosabiedrībai, kas pieprasa laika nišu sēriju nepārtrauktiem regulāriem pasažieru pārvadājumiem starp divām Savienības lidostām.
  [Gr. 3] |
| --- | --- |

(11)

Jāatceļ prioritāte, ko piešķir aviosabiedrībām, kuras pieprasa laika nišu sēriju lidostā nepārtrauktiem regulāriem pasažieru pārvadājumiem starp minēto lidostu un reģionālo lidostu, sakarā ar to, ka uz šādu situāciju jau attiecas cita prioritāte – tā, kuru piešķir aviosabiedrībai, kas pieprasa laika nišu sēriju nepārtrauktiem regulāriem pasažieru pārvadājumiem starp divām Savienības lidostām.
  [Gr. 3]

| (12) | Nepieciešams arī novērst situācijas, kad pieejamo laika nišu trūkuma dēļ liberalizācijas labumi tiek izplatīti nevienmērīgi un rodas konkurences traucējumi. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(12)

Nepieciešams arī novērst situācijas, kad pieejamo laika nišu trūkuma dēļ liberalizācijas labumi tiek izplatīti nevienmērīgi un rodas konkurences traucējumi. [Gr. 4]

| (12a) | Neregulāri gaisa pārvadājumi veicina reģionālo kohēziju un konkurētspēju. Ja aviosabiedrības ir regulāri izmantojušas laika nišas šādiem pārvadījumiem lidostā, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, pat ja šīs laika nišas ne vienmēr tiek izmantotas vieniem un tiem pašiem maršrutiem, prioritāti vajadzētu piešķirt pieprasījumiem turpināt izmantot šīs laika nišas. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(12a)

Neregulāri gaisa pārvadājumi veicina reģionālo kohēziju un konkurētspēju. Ja aviosabiedrības ir regulāri izmantojušas laika nišas šādiem pārvadījumiem lidostā, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, pat ja šīs laika nišas ne vienmēr tiek izmantotas vieniem un tiem pašiem maršrutiem, prioritāti vajadzētu piešķirt pieprasījumiem turpināt izmantot šīs laika nišas. [Gr. 5]

| (13) | Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanā sasniegtajiem rezultātiem ir svarīga nozīme laika nišu piešķiršanas procesā. Noteikumi par laika nišu piešķiršanu ir jāatjaunina, jo tas ir nepieciešams, nosakot darbības shēmas, atbilstīgi kurām lidostām, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un gaisa telpas izmantotājiem tiek piemēroti uzraudzības un darbības uzlabošanas noteikumi, kā arī saistībā ar tīkla pārvaldības funkciju, kuras pamats ir Eiropas maršrutu tīkla ieviešana un centralizēta gaisa satiksmes pārvaldība. Tālab ir jāizveido pienācīgs satvars, kurā būtu paredzēts, ka tīkla pārvaldītājs, darbības izvērtēšanas iestāde un valsts uzraudzības iestādes var piedalīties lidostu kapacitātes un koordinācijas parametru noteikšanas procedūrā. Lai tīkls sekmīgāk reaģētu uz krīzes situācijām, tā interesēs būtu jāizveido jauna lidostu kategorija.
  [Gr. 80] |
| --- | --- |

(13)

Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanā sasniegtajiem rezultātiem ir svarīga nozīme laika nišu piešķiršanas procesā. Noteikumi par laika nišu piešķiršanu ir jāatjaunina, jo tas ir nepieciešams, nosakot darbības shēmas, atbilstīgi kurām lidostām, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un gaisa telpas izmantotājiem tiek piemēroti uzraudzības un darbības uzlabošanas noteikumi, kā arī saistībā ar tīkla pārvaldības funkciju, kuras pamats ir Eiropas maršrutu tīkla ieviešana un centralizēta gaisa satiksmes pārvaldība. Tālab ir jāizveido pienācīgs satvars, kurā būtu paredzēts, ka tīkla pārvaldītājs, darbības izvērtēšanas iestāde un valsts uzraudzības iestādes var piedalīties lidostu kapacitātes un koordinācijas parametru noteikšanas procedūrā. Lai tīkls sekmīgāk reaģētu uz krīzes situācijām, tā interesēs būtu jāizveido jauna lidostu kategorija.
  [Gr. 80]

| (14) | Būtu jānodrošina sekmīgāka lidojuma plānu un laika nišu koordinācija nolūkā sekmīgāk izmantot

  Lai optimizētu pieejamo
  lidostu kapacitāti un uzlabot,
  ir jāpieņem procedūras, kas nodrošinātu, ka laika nišas ir labāk saskaņotas ar
  lidojumu precizitāti laikā

  plāniem
  . [Gr. 7] |
| --- | --- |

(14)

Būtu jānodrošina sekmīgāka lidojuma plānu un laika nišu koordinācija nolūkā sekmīgāk izmantot

  Lai optimizētu pieejamo
  lidostu kapacitāti un uzlabot,
  ir jāpieņem procedūras, kas nodrošinātu, ka laika nišas ir labāk saskaņotas ar
  lidojumu precizitāti laikā

  plāniem
  . [Gr. 7]

| (15) | Dalībvalstij, kas atbild par sarakstu koordinēto lidostu vai koordinēto lidostu, būtu jānodrošina tāda sarakstu koordinatora vai koordinatora iecelšana, par kura neitralitāti nebūtu jāšaubās. Šajā nolūkā ir jāpastiprina koordinatoru
  un sarakstu koordinatoru
  nozīme. Tālab būtu jāparedz koordinatora juridiskā, organizatoriskā, lēmumu pieņemšanas un finanšu neatkarība attiecībā pret visām ieinteresētajām personām, dalībvalsti un no šīs valsts atkarīgajām struktūrām. Lai novērstu situācijas, kad koordinatora
  vai sarakstu koordinatora
  darbību nelabvēlīgi ietekmē cilvēkresursu, tehnisko vai finanšu resursu vai tehnisko zināšanu trūkums, dalībvalstij būtu jānodrošina koordinatoram visi tie resursi, kas nepieciešami tā darbību sekmīgai izpildei. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstij, kas atbild par sarakstu koordinēto lidostu vai koordinēto lidostu, būtu jānodrošina tāda sarakstu koordinatora vai koordinatora iecelšana, par kura neitralitāti nebūtu jāšaubās. Šajā nolūkā ir jāpastiprina koordinatoru
  un sarakstu koordinatoru
  nozīme. Tālab būtu jāparedz koordinatora juridiskā, organizatoriskā, lēmumu pieņemšanas un finanšu neatkarība attiecībā pret visām ieinteresētajām personām, dalībvalsti un no šīs valsts atkarīgajām struktūrām. Lai novērstu situācijas, kad koordinatora
  vai sarakstu koordinatora
  darbību nelabvēlīgi ietekmē cilvēkresursu, tehnisko vai finanšu resursu vai tehnisko zināšanu trūkums, dalībvalstij būtu jānodrošina koordinatoram visi tie resursi, kas nepieciešami tā darbību sekmīgai izpildei. [Gr. 8]

| (16) | Gaisa pārvadātājiem jānosaka papildu pienākumi attiecībā uz informācijas nosūtīšanu koordinatoram
  un sarakstu koordinatoram
  . Vajadzētu paredzēt papildu sankcijas gadījumā, ja informācija nav sniegta vai ja sniegtā informācija ir kļūdaina vai maldinoša. Ciktāl tas attiecas uz tīklā ietilpstošajām

  citām
  lidostām,
  kurām nav īpašas kvalifikācijas
  , aviosabiedrībām vajadzētu būt pienākumam sniegt ziņas par lidojuma nodomiem vai citu saistošu informāciju, ko pieprasa koordinators vai lidojumu sarakstu koordinators. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(16)

Gaisa pārvadātājiem jānosaka papildu pienākumi attiecībā uz informācijas nosūtīšanu koordinatoram
  un sarakstu koordinatoram
  . Vajadzētu paredzēt papildu sankcijas gadījumā, ja informācija nav sniegta vai ja sniegtā informācija ir kļūdaina vai maldinoša. Ciktāl tas attiecas uz tīklā ietilpstošajām

  citām
  lidostām,
  kurām nav īpašas kvalifikācijas
  , aviosabiedrībām vajadzētu būt pienākumam sniegt ziņas par lidojuma nodomiem vai citu saistošu informāciju, ko pieprasa koordinators vai lidojumu sarakstu koordinators. [Gr. 9]

| (17) | Savienībai jāatvieglina koordinatoru un sarakstu koordinatoru sadarbība, lai starp tiem notiktu sekmīga paraugprakses apmaiņa nolūkā nonākt līdz tam, lai attiecīgā brīdī tiktu izveidots

  izveidot vienotu
  Eiropas koordinators

  līmeņa koordinatoru, ņemot vērā Eiropas vienotās gaisa telpas izveides virzību. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(17)

Savienībai jāatvieglina koordinatoru un sarakstu koordinatoru sadarbība, lai starp tiem notiktu sekmīga paraugprakses apmaiņa nolūkā nonākt līdz tam, lai attiecīgā brīdī tiktu izveidots

  izveidot vienotu
  Eiropas koordinators

  līmeņa koordinatoru, ņemot vērā Eiropas vienotās gaisa telpas izveides virzību. [Gr. 10]

| (18) | Lidostai var piešķirt koordinētas lidostas statusu ar noteikumu, ka tiek ievēroti caurskatāmības, neitralitātes un nediskriminēšanas principi, un ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(18)

Lidostai var piešķirt koordinētas lidostas statusu ar noteikumu, ka tiek ievēroti caurskatāmības, neitralitātes un nediskriminēšanas principi, un ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem.

| (19) | Lēmums par lidostas darbības koordinēšanu uz objektīvu kritēriju pamata būtu jāpieņem dalībvalstij, kas atbildīga par šo lidostu. Ņemot vērā rezultātus, kas sasniegti Eiropas vienotās gaisa telpas
  , gaisa telpas funkcionālo bloku
  un tīkla pārvaldītāja funkciju izveidē, ir noderīgi tuvināt lidostu kapacitātes izvērtēšanas metodes, lai nodrošinātu labāku Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla darbību. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(19)

Lēmums par lidostas darbības koordinēšanu uz objektīvu kritēriju pamata būtu jāpieņem dalībvalstij, kas atbildīga par šo lidostu. Ņemot vērā rezultātus, kas sasniegti Eiropas vienotās gaisa telpas
  , gaisa telpas funkcionālo bloku
  un tīkla pārvaldītāja funkciju izveidē, ir noderīgi tuvināt lidostu kapacitātes izvērtēšanas metodes, lai nodrošinātu labāku Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla darbību. [Gr. 11]

| (20) | Ir jāparedz procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalsts pieņem lēmumu mainīt koordinētas lidostas vai sarakstu koordinētas lidostas klasifikāciju, proti, koordinētai lidostai piešķirot sarakstu koordinētas lidostas statusu, savukārt sarakstu koordinētai lidostai – tās konkrētās klasifikācijas statusu atsaucot. |
| --- | --- |

(20)

Ir jāparedz procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalsts pieņem lēmumu mainīt koordinētas lidostas vai sarakstu koordinētas lidostas klasifikāciju, proti, koordinētai lidostai piešķirot sarakstu koordinētas lidostas statusu, savukārt sarakstu koordinētai lidostai – tās konkrētās klasifikācijas statusu atsaucot.

| (21) | Laika nišu sērijas derīguma termiņam nebūtu jāpārsniedz tā sarakstu plānošanas perioda ilgums, uz kuru šī attiecīgā sērija ir piešķirta. Laika nišu sērijas, pat ja ir runa par vēsturiski piešķirtajām laika nišām, būtu jāpiešķir prioritārā kārtā tikai tad

  vienīgi tad
  , ja tās piešķir vai šo piešķiršanu apstiprina koordinators.
  Attiecībā uz vēsturiski piešķirtajām laika nišu sērijām prioritāte būtu jānosaka koordinatoram, pamatojoties uz to iepriekšēju pareizu izmantošanu
  . [Gr. 81] |
| --- | --- |

(21)

Laika nišu sērijas derīguma termiņam nebūtu jāpārsniedz tā sarakstu plānošanas perioda ilgums, uz kuru šī attiecīgā sērija ir piešķirta. Laika nišu sērijas, pat ja ir runa par vēsturiski piešķirtajām laika nišām, būtu jāpiešķir prioritārā kārtā tikai tad

  vienīgi tad
  , ja tās piešķir vai šo piešķiršanu apstiprina koordinators.
  Attiecībā uz vēsturiski piešķirtajām laika nišu sērijām prioritāte būtu jānosaka koordinatoram, pamatojoties uz to iepriekšēju pareizu izmantošanu
  . [Gr. 81]

| (22) | Jāpatur spēkā īpaši noteikumi, lai ierobežotos apstākļos nodrošinātu pietiekama vietējo gaisa pārvadājumu reisu skaita saglabāšanu uz attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu reģioniem, ja ir noteiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |
| --- | --- |

(22)

Jāpatur spēkā īpaši noteikumi, lai ierobežotos apstākļos nodrošinātu pietiekama vietējo gaisa pārvadājumu reisu skaita saglabāšanu uz attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu reģioniem, ja ir noteiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības.

| (22a) | Stājoties spēkā, šai regulai nevajadzētu ierobežot reģionālo lidostu savienojamību ar lielajām transporta mezglu lidostām. Tādēļ būtu lietderīgi paredzēt attiecīgus pasākumus, kas nodrošinātu Eiropas reģionu, tostarp perifēro un ultraperifēro reģionu un salu savienojumus ar lielajām Eiropas transporta mezglu lidostām un līdz ar to ar pasaules gaisa satiksmes tīklu. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(22a)

Stājoties spēkā, šai regulai nevajadzētu ierobežot reģionālo lidostu savienojamību ar lielajām transporta mezglu lidostām. Tādēļ būtu lietderīgi paredzēt attiecīgus pasākumus, kas nodrošinātu Eiropas reģionu, tostarp perifēro un ultraperifēro reģionu un salu savienojumus ar lielajām Eiropas transporta mezglu lidostām un līdz ar to ar pasaules gaisa satiksmes tīklu. [Gr. 13]

| (23) | Tiktāl, ciktāl ar vidi saistītos aspektus var ņemt vērā koordinācijas parametros un reģionālos maršrutus var apkalpot, izpildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību pienākumus, gūtā pieredze liecina, ka vietēja mēroga noteikumi nav lietderīgi. Turklāt nav iespējams izslēgt, ka šādu noteikumu piemērošana izraisītu diskriminācijas gadījumus laika nišu piešķiršanā. Tālab ir jāierobežo iespēja piemērot vietējos noteikumus. Visi tehniskie, funkcionālie, darbības un vides ierobežojumi, kurus nosaka koordinators vai sarakstu koordinators, jādefinē koordinācijas parametros. Iespēja piemērot vietējos noteikumus tiks ierobežota, paredzot, ka vietējos noteikumus var pieņemt tikai par laika nišu izmantošanas pārraudzību un iespēju šajā regulā paredzētajos gadījumos samazināt laika nišu sēriju termiņu. Lidostu kapacitātes izmantošanas uzlabošanai, piešķirot laika nišas, ir jāpastiprina šādi divi pamatprincipi: laika nišu sērijas definējums un vēsturiski piešķirto nišu aprēķins. Līdztekus tam būtu sekmīgāk jāregulē gaisa pārvadātājiem pieļautais elastīgums, lai izvairītos no neatbilstībām šīs regulas piemērošanā dažādās dalībvalstīs. Tālab ir jāaicina lidostu kapacitāti izmantot labāk.
  Būtu jāatbalsta savienojumi starp dzelzceļu un lidostām, kā arī dzelzceļa un lidmašīnas biļešu integrācija. [Gr. 91] |
| --- | --- |

(23)

Tiktāl, ciktāl ar vidi saistītos aspektus var ņemt vērā koordinācijas parametros un reģionālos maršrutus var apkalpot, izpildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību pienākumus, gūtā pieredze liecina, ka vietēja mēroga noteikumi nav lietderīgi. Turklāt nav iespējams izslēgt, ka šādu noteikumu piemērošana izraisītu diskriminācijas gadījumus laika nišu piešķiršanā. Tālab ir jāierobežo iespēja piemērot vietējos noteikumus. Visi tehniskie, funkcionālie, darbības un vides ierobežojumi, kurus nosaka koordinators vai sarakstu koordinators, jādefinē koordinācijas parametros. Iespēja piemērot vietējos noteikumus tiks ierobežota, paredzot, ka vietējos noteikumus var pieņemt tikai par laika nišu izmantošanas pārraudzību un iespēju šajā regulā paredzētajos gadījumos samazināt laika nišu sēriju termiņu. Lidostu kapacitātes izmantošanas uzlabošanai, piešķirot laika nišas, ir jāpastiprina šādi divi pamatprincipi: laika nišu sērijas definējums un vēsturiski piešķirto nišu aprēķins. Līdztekus tam būtu sekmīgāk jāregulē gaisa pārvadātājiem pieļautais elastīgums, lai izvairītos no neatbilstībām šīs regulas piemērošanā dažādās dalībvalstīs. Tālab ir jāaicina lidostu kapacitāti izmantot labāk.
  Būtu jāatbalsta savienojumi starp dzelzceļu un lidostām, kā arī dzelzceļa un lidmašīnas biļešu integrācija. [Gr. 91]

| (24) | Lai gaisa pārvadātāji varētu pielāgoties steidzamu ārkārtas situāciju apstākļos, tādos kā gaisa satiksmes apjoma krasa samazināšanās vai, piemēram, ekonomikas krīze, kas iedragā gaisa pārvadātāju darbību un lielu

  lielāko
  daļu sarakstu perioda, ir jāļauj Komisijai pieņemt ārkārtas pasākumus nolūkā nodrošināt koordinētajās lidostās pieņemamo pasākumu konsekvenci. Minētie pasākumi ļautu gaisa pārvadātājiem saglabāt prioritāti to pašu sēriju piešķiršanā nākamajā sarakstu plānošanas periodā pat tad, ja netiek sasniegts 85

  80
   % izmantošanas rādītājs. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(24)

Lai gaisa pārvadātāji varētu pielāgoties steidzamu ārkārtas situāciju apstākļos, tādos kā gaisa satiksmes apjoma krasa samazināšanās vai, piemēram, ekonomikas krīze, kas iedragā gaisa pārvadātāju darbību un lielu

  lielāko
  daļu sarakstu perioda, ir jāļauj Komisijai pieņemt ārkārtas pasākumus nolūkā nodrošināt koordinētajās lidostās pieņemamo pasākumu konsekvenci. Minētie pasākumi ļautu gaisa pārvadātājiem saglabāt prioritāti to pašu sēriju piešķiršanā nākamajā sarakstu plānošanas periodā pat tad, ja netiek sasniegts 85

  80
   % izmantošanas rādītājs. [Gr. 14]

| (24a) | Šajā regulā būtu jāņem vērā uzņēmējdarbības aviācijai, tostarp līgumreisiem, nepieciešamās elastības prasības, lai varētu veikt ārpuskārtas lidojumus, galvenokārt ņemot vērā to, ka šie operatori nevar veidot laika nišu portfeli, pamatojoties uz vēsturiskajām tiesībām. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(24a)

Šajā regulā būtu jāņem vērā uzņēmējdarbības aviācijai, tostarp līgumreisiem, nepieciešamās elastības prasības, lai varētu veikt ārpuskārtas lidojumus, galvenokārt ņemot vērā to, ka šie operatori nevar veidot laika nišu portfeli, pamatojoties uz vēsturiskajām tiesībām. [Gr. 15]

| (25) | Ir divkārtīgi jāpastiprina koordinācijas komitejas nozīme. Pirmkārt, sekot komitejas sanāksmēm būtu jāaicina tīkla pārvaldītājs, darbības izvērtēšanas iestāde un valsts uzraudzības iestāde. Otrkārt, līdztekus citiem uzdevumiem koordinācijas komiteja varētu sagatavot priekšlikumus un sniegt padomus koordinatoram un/vai dalībvalstīm par visiem jautājumiem, kas attiecas uz lidostas kapacitāti, jo īpaši saistībā ar Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanu un Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla darbību. Komitejai vajadzētu arī spēt sniegt atzinumus darbības izvērtēšanas iestādei un valsts uzraudzības iestādei par saikni starp koordinācijas parametriem un galvenajiem darbības rādītājiem, kas ieteikti aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem.
  [Gr. 16] |
| --- | --- |

(25)

Ir divkārtīgi jāpastiprina koordinācijas komitejas nozīme. Pirmkārt, sekot komitejas sanāksmēm būtu jāaicina tīkla pārvaldītājs, darbības izvērtēšanas iestāde un valsts uzraudzības iestāde. Otrkārt, līdztekus citiem uzdevumiem koordinācijas komiteja varētu sagatavot priekšlikumus un sniegt padomus koordinatoram un/vai dalībvalstīm par visiem jautājumiem, kas attiecas uz lidostas kapacitāti, jo īpaši saistībā ar Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanu un Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla darbību. Komitejai vajadzētu arī spēt sniegt atzinumus darbības izvērtēšanas iestādei un valsts uzraudzības iestādei par saikni starp koordinācijas parametriem un galvenajiem darbības rādītājiem, kas ieteikti aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem.
  [Gr. 16]

| (26) | Pieredze liecina, ka nozīmīgs skaits laika nišu ir nodotas atpakaļ laika nišu kopējā fondā pārāk vēlu, lai būtu iespējama to lietderīga pārdalīšana. Lidostas vadības dienests būtu jāaicina izmantot lidostas maksu sistēmu, lai šāda veida praksi novērstu

  finanšu sistēmu instrumentus un pastāvīgi pastiprināt patlaban spēkā esošo sankciju režīmu, lai aviosabiedrības atturētu no šādas prakses
  . Tomēr, izmantojot
  minētos mehānismus
  , lidostas vadības dienestam nevajadzētu likt šķēršļus aviosabiedrību ienākšanai tirgū vai pakalpojumu attīstīšanai. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(26)

Pieredze liecina, ka nozīmīgs skaits laika nišu ir nodotas atpakaļ laika nišu kopējā fondā pārāk vēlu, lai būtu iespējama to lietderīga pārdalīšana. Lidostas vadības dienests būtu jāaicina izmantot lidostas maksu sistēmu, lai šāda veida praksi novērstu

  finanšu sistēmu instrumentus un pastāvīgi pastiprināt patlaban spēkā esošo sankciju režīmu, lai aviosabiedrības atturētu no šādas prakses
  . Tomēr, izmantojot
  minētos mehānismus
  , lidostas vadības dienestam nevajadzētu likt šķēršļus aviosabiedrību ienākšanai tirgū vai pakalpojumu attīstīšanai. [Gr. 17]

| (26a) | Lidostu jaudas palielināšanas labad regulā būtu jāievieš iespēja dalībvalstīm no laika nišu pārdošanas otrreizējā tirgū gūtos ieņēmumus izmantot tam, lai optimizētu gaisa satiksmi un attīstītu jaunu infrastruktūru. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(26a)

Lidostu jaudas palielināšanas labad regulā būtu jāievieš iespēja dalībvalstīm no laika nišu pārdošanas otrreizējā tirgū gūtos ieņēmumus izmantot tam, lai optimizētu gaisa satiksmi un attīstītu jaunu infrastruktūru. [Gr. 18]

| (27) | Ir vēlams, lai trešo valstu attieksme pret Savienības aviosabiedrībām būtu vienlīdzīga. |
| --- | --- |

(27)

Ir vēlams, lai trešo valstu attieksme pret Savienības aviosabiedrībām būtu vienlīdzīga.

| (28) | Šīs regulas noteikumu piemērošanai nebūtu jāierobežo

  piemērošana nedrīkst ierobežot
  Līgumā, jo īpaši tā 101., 102. un 106. pantā, paredzētos konkurences noteikumus. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(28)

Šīs regulas noteikumu piemērošanai nebūtu jāierobežo

  piemērošana nedrīkst ierobežot
  Līgumā, jo īpaši tā 101., 102. un 106. pantā, paredzētos konkurences noteikumus. [Gr. 19]

| (29) | Ministru deklarācija par Gibraltāra lidostu, par ko vienošanās panākta Kordovā 2006. gada 18. septembrī, pirmoreiz sanākot ministriem saistībā ar dialoga forumu par Gibraltāru, aizstās Kopīgo deklarāciju par Gibraltāra lidostu, kas pasludināta Londonā 1987. gada 2. decembrī, un pilnīgu atbilstību 2006. gada deklarācijai uzskatīs par pilnīgu atbilstību 1987. gada deklarācijai. |
| --- | --- |

(29)

Ministru deklarācija par Gibraltāra lidostu, par ko vienošanās panākta Kordovā 2006. gada 18. septembrī, pirmoreiz sanākot ministriem saistībā ar dialoga forumu par Gibraltāru, aizstās Kopīgo deklarāciju par Gibraltāra lidostu, kas pasludināta Londonā 1987. gada 2. decembrī, un pilnīgu atbilstību 2006. gada deklarācijai uzskatīs par pilnīgu atbilstību 1987. gada deklarācijai.

| (30) | Lai atjauninātu šo sarakstu, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu Komisijai jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, lai precizētu metodes, kā sagatavojama kapacitātes un pieprasījuma analīze. Ir sevišķi svarīgi, lai Komisija, veicot priekšdarbus, jau sāktu pienācīgu apspriešanos, tostarp ekspertu līmenī. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(30)

Lai atjauninātu šo sarakstu, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu Komisijai jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, lai precizētu metodes, kā sagatavojama kapacitātes un pieprasījuma analīze. Ir sevišķi svarīgi, lai Komisija, veicot priekšdarbus, jau sāktu pienācīgu apspriešanos, tostarp ekspertu līmenī. [Gr. 20]

| (31) | Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai jāgādā par to, lai saistošie dokumenti savlaicīgi un pienācīgā veidā tajā paša laikā tiktu nosūtīti Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(31)

Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai jāgādā par to, lai saistošie dokumenti savlaicīgi un pienācīgā veidā tajā paša laikā tiktu nosūtīti Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (32) | Lai nodrošinātu vienādus priekšnosacījumus šīs regulas izpildei, Komisijai ir jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (6). |
| --- | --- |

(32)

Lai nodrošinātu vienādus priekšnosacījumus šīs regulas izpildei, Komisijai ir jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (6).

| (33) | Pārbaudes procedūra būtu jāizmanto, pieņemot īstenošanas aktus saistībā ar Eiropas koordinatora izveidi, sakarā ar paraugu koordinatora vai sarakstu koordinatora darbības gada pārskatam, kā arī lēmumu par to, ka vienai vai vairākām dalībvalstīm būtu jāpieņem pasākumi kādas trešās valsts diskriminējošās attieksmes novēršanai pret Savienības gaisa pārvadātājiem. [Gr. 82] |
| --- | --- |

(33)

Pārbaudes procedūra būtu jāizmanto, pieņemot īstenošanas aktus saistībā ar Eiropas koordinatora izveidi, sakarā ar paraugu koordinatora vai sarakstu koordinatora darbības gada pārskatam, kā arī lēmumu par to, ka vienai vai vairākām dalībvalstīm būtu jāpieņem pasākumi kādas trešās valsts diskriminējošās attieksmes novēršanai pret Savienības gaisa pārvadātājiem. [Gr. 82]

| (34) | Atbilstoši pamatotos gadījumos, kas saistīti ar nepieciešamību nodrošināt vēsturisko nišu nepārtrauktību un kad tas steidzami nepieciešams, Komisijai saskaņā ar pārbaudes procedūru vajadzētu pieņemt tūlītēji piemērojamus īstenošanas aktus. |
| --- | --- |

(34)

Atbilstoši pamatotos gadījumos, kas saistīti ar nepieciešamību nodrošināt vēsturisko nišu nepārtrauktību un kad tas steidzami nepieciešams, Komisijai saskaņā ar pārbaudes procedūru vajadzētu pieņemt tūlītēji piemērojamus īstenošanas aktus.

| (35) | Šī regula būtu jāpārskata pēc noteikta darbības perioda, lai izvērtētu, kā tā darbojas. |
| --- | --- |

(35)

Šī regula būtu jāpārskata pēc noteikta darbības perioda, lai izvērtētu, kā tā darbojas.

| (35a) | Pēc apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, Komisijai būtu jāveic kapacitātes un pieprasījuma analīze, kas iesniedzama Eiropas Parlamentam un Padomei viena gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(35a)

Pēc apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, Komisijai būtu jāveic kapacitātes un pieprasījuma analīze, kas iesniedzama Eiropas Parlamentam un Padomei viena gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā. [Gr. 21]

| (36) | Tā kā šīs darbības mērķus – respektīvi, panākt Eiropas Savienības tiesību aktu viendabīgāku piemērošanu laika nišu jomā, – dalībvalstis nevar pietiekamā veidā sasniegt, bet tos var sekmīgāk sasniegt Savienības līmenī gaisa transporta darbības sakarā pārrobežu dimensijas svarīguma dēļ, Savienība var pieņemt pasākumus atbilstīgi Eiropas Savienības līguma 5. pantā piesauktajam subsidiaritātes principam. Atbilstoši tajā pašā pantā minētajam proporcionalitātes principam, ar šo regulu netiek pārsniegts tas, kas nepieciešams minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(36)

Tā kā šīs darbības mērķus – respektīvi, panākt Eiropas Savienības tiesību aktu viendabīgāku piemērošanu laika nišu jomā, – dalībvalstis nevar pietiekamā veidā sasniegt, bet tos var sekmīgāk sasniegt Savienības līmenī gaisa transporta darbības sakarā pārrobežu dimensijas svarīguma dēļ, Savienība var pieņemt pasākumus atbilstīgi Eiropas Savienības līguma 5. pantā piesauktajam subsidiaritātes principam. Atbilstoši tajā pašā pantā minētajam proporcionalitātes principam, ar šo regulu netiek pārsniegts tas, kas nepieciešams minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Darbības joma

1.   Šī regula attiecas uz Eiropas Savienības lidostām.

2.   Šīs regulas piemērošanu Gibraltāra lidostai saprot kā tādu, kas neierobežo Spānijas Karalistes un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes attiecīgās juridiskās nostājas attiecībā uz konfliktu par tās teritorijas suverenitāti, kurā atrodas šī lidosta.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | “laika niša” ir koordinatora atbilstīgi šai regulai
  aviosabiedrībai
  izdota atļauja lietot visu to lidostas infrastruktūru, kas vajadzīga, lai apkalpotu gaisa satiksmes līniju koordinētajā lidostā konkrētajā dienā un laikā

  konkrētajās dienās un laikos
  nolaišanās vai pacelšanās nolūkā, kā to iedala koordinators atbilstīgi šai regulai; [Gr. 22] |
| --- | --- |

1)

“laika niša” ir koordinatora atbilstīgi šai regulai
  aviosabiedrībai
  izdota atļauja lietot visu to lidostas infrastruktūru, kas vajadzīga, lai apkalpotu gaisa satiksmes līniju koordinētajā lidostā konkrētajā dienā un laikā

  konkrētajās dienās un laikos
  nolaišanās vai pacelšanās nolūkā, kā to iedala koordinators atbilstīgi šai regulai; [Gr. 22]

| 2) | “jaunienācējs” ir aviosabiedrība, kas kā daļu no laika nišu sērijas pieprasa laika nišu lidostā jebkurā dienā, ja pēc aviosabiedrības pieprasījuma pieņemšanas tai kopumā šajā lidostā šajā dienā būtu piešķirts mazāk par piecām laika nišām; vai







  b) | aviosabiedrība, kas pieprasa laika nišu sēriju nepārtrauktiem regulāriem pasažieru pārvadājumiem starp divām Eiropas Savienības lidostām, ja iepriekš minētos nepārtrauktos regulāros pasažieru pārvadājumus starp minētajām lidostām šajā dienā veic ne vairāk kā divas citas aviosabiedrības, un ja pēc aviosabiedrības pieprasījuma pieņemšanas tai šajā lidostā šajā dienā šiem nepārtrauktajiem pārvadājumiem tomēr būtu piešķirts mazāk par deviņām laika nišām.
  [Gr. 23]

  Aviosabiedrību, kuras rīcībā kopīgi ar tās mātesuzņēmumu, tās filiālēm vai tās mātesuzņēmuma filiālēm ir vairāk nekā 10 % no visām laika nišām, kas attiecīgajā dienā piešķirtas konkrētajā lidostā, neuzskata par jaunienācēju šajā lidostā;
  Gaisa pārvadātāju, kurš 13. panta nozīmē ir nodevis savas jaunienācēja statusā iegūtās laika nišas citam gaisa pārvadātājam tajā pašā lidostā, lai attiecīgajā lidostā tas atkal iegūtu jaunienācēja statusu, neuzskata par jaunienācēju; |
| --- | --- | --- |

2)

“jaunienācējs” ir aviosabiedrība, kas kā daļu no laika nišu sērijas pieprasa laika nišu lidostā jebkurā dienā, ja pēc aviosabiedrības pieprasījuma pieņemšanas tai kopumā šajā lidostā šajā dienā būtu piešķirts mazāk par piecām laika nišām; vai

b)

aviosabiedrība, kas pieprasa laika nišu sēriju nepārtrauktiem regulāriem pasažieru pārvadājumiem starp divām Eiropas Savienības lidostām, ja iepriekš minētos nepārtrauktos regulāros pasažieru pārvadājumus starp minētajām lidostām šajā dienā veic ne vairāk kā divas citas aviosabiedrības, un ja pēc aviosabiedrības pieprasījuma pieņemšanas tai šajā lidostā šajā dienā šiem nepārtrauktajiem pārvadājumiem tomēr būtu piešķirts mazāk par deviņām laika nišām.
  [Gr. 23]

Aviosabiedrību, kuras rīcībā kopīgi ar tās mātesuzņēmumu, tās filiālēm vai tās mātesuzņēmuma filiālēm ir vairāk nekā 10 % no visām laika nišām, kas attiecīgajā dienā piešķirtas konkrētajā lidostā, neuzskata par jaunienācēju šajā lidostā;

Gaisa pārvadātāju, kurš 13. panta nozīmē ir nodevis savas jaunienācēja statusā iegūtās laika nišas citam gaisa pārvadātājam tajā pašā lidostā, lai attiecīgajā lidostā tas atkal iegūtu jaunienācēja statusu, neuzskata par jaunienācēju;

| 3) | “sarakstu periods” ir vai nu vasaras, vai ziemas sezona, ko izmanto aviosabiedrību reisu sarakstos saskaņā ar noteikumiem un vadlīnijām, kuras gaisa transporta nozarē izstrādātas pasaules mērogā; |
| --- | --- |

3)

“sarakstu periods” ir vai nu vasaras, vai ziemas sezona, ko izmanto aviosabiedrību reisu sarakstos saskaņā ar noteikumiem un vadlīnijām, kuras gaisa transporta nozarē izstrādātas pasaules mērogā;

| 4) | “Savienības aviosabiedrība” ir jebkura aviosabiedrība ar spēkā esošu darbības licenci, ko izsniegusi kāda dalībvalsts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008 (2008. gada 24. septembris) par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (7); |
| --- | --- |

4)

“Savienības aviosabiedrība” ir jebkura aviosabiedrība ar spēkā esošu darbības licenci, ko izsniegusi kāda dalībvalsts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008 (2008. gada 24. septembris) par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (7);

| 5) | “aviosabiedrība” ir gaisa satiksmes uzņēmums ar spēkā esošu darbības licenci vai tai līdzvērtīgu licenci vēlākais 31. janvārī turpmākajai vasaras sezonai vai 31. augustā turpmākajai ziemas sezonai; 5., 9., 10., 11. un 13. pantā aviosabiedrības definīcijā iekļauj arī uzņēmējdarbības aviācijas gaisa kuģu ekspluatantus; saistībā ar 7., 17. un 18. pantu aviosabiedrības definīcijā iekļauj arī civilās aviācijas gaisa kuģu ekspluatantus; |
| --- | --- |

5)

“aviosabiedrība” ir gaisa satiksmes uzņēmums ar spēkā esošu darbības licenci vai tai līdzvērtīgu licenci vēlākais 31. janvārī turpmākajai vasaras sezonai vai 31. augustā turpmākajai ziemas sezonai; 5., 9., 10., 11. un 13. pantā aviosabiedrības definīcijā iekļauj arī uzņēmējdarbības aviācijas gaisa kuģu ekspluatantus; saistībā ar 7., 17. un 18. pantu aviosabiedrības definīcijā iekļauj arī civilās aviācijas gaisa kuģu ekspluatantus;

| 6) | “aviosabiedrību grupa” ir divas vai vairākas aviosabiedrības, kuras kopā veic kopīgu apkalpošanu, franšīzes operācijas vai kodu koplietošanu
  , vai konsorcijs neregulāru lidojumu veicēju gadījumos
  konkrētas gaisa satiksmes līnijas apkalpošanai

  laika nišas izmantošanai
  ; [Gr. 24] |
| --- | --- |

6)

“aviosabiedrību grupa” ir divas vai vairākas aviosabiedrības, kuras kopā veic kopīgu apkalpošanu, franšīzes operācijas vai kodu koplietošanu
  , vai konsorcijs neregulāru lidojumu veicēju gadījumos
  konkrētas gaisa satiksmes līnijas apkalpošanai

  laika nišas izmantošanai
  ; [Gr. 24]

| 7) | “aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs” ir ikviens aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (2004. gada 10. marts), ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (8) 2. panta 5. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

7)

“aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs” ir ikviens aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (2004. gada 10. marts), ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (8) 2. panta 5. punkta nozīmē;

| 8) | “apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs” ir ikviens pakalpojumu sniedzējs, kas nodrošina apkalpošanu uz zemes, Regulas (ES) Nr. [...] (par apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem) [...]. panta nozīmē; vai ikviens lidostas izmantotājs Regulas (ES) Nr. [...] (par apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem) panta nozīmē, kas sniedz pašpakalpojumus Regulas (ES) Nr. [...] (par apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem) [...]. panta nozīmē; |
| --- | --- |

8)

“apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs” ir ikviens pakalpojumu sniedzējs, kas nodrošina apkalpošanu uz zemes, Regulas (ES) Nr. [...] (par apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem) [...]. panta nozīmē; vai ikviens lidostas izmantotājs Regulas (ES) Nr. [...] (par apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem) panta nozīmē, kas sniedz pašpakalpojumus Regulas (ES) Nr. [...] (par apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem) [...]. panta nozīmē;

| 9) | “tīkla lidosta” ir lidosta, kurai nav pārslogojuma problēmu, bet kura gadījumā, ja pēkšņi un būtiski pieaug satiksme vai pēkšņi un būtiski samazinās šīs lidostas kapacitāte, varētu ietekmēt Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla (turpmāk – tīkla) darbību atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 551/2004

   (9)

  6. pantam; [Gr. 25] |
| --- | --- |

9)

“tīkla lidosta” ir lidosta, kurai nav pārslogojuma problēmu, bet kura gadījumā, ja pēkšņi un būtiski pieaug satiksme vai pēkšņi un būtiski samazinās šīs lidostas kapacitāte, varētu ietekmēt Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla (turpmāk – tīkla) darbību atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 551/2004

   (9)

  6. pantam; [Gr. 25]

| 10) | “sarakstu koordinēta lidosta” ir lidosta, kur iespējama pārslogotība dažos dienas, nedēļas vai gada posmos, ko iespējams atrisināt, aviosabiedrībām brīvprātīgi sadarbojoties savā starpā, un kur ir iecelts sarakstu koordinators, lai veicinātu to aviosabiedrību darbību, kuras veic pārvadājumus vai plāno tos veikt šajā lidostā; |
| --- | --- |

10)

“sarakstu koordinēta lidosta” ir lidosta, kur iespējama pārslogotība dažos dienas, nedēļas vai gada posmos, ko iespējams atrisināt, aviosabiedrībām brīvprātīgi sadarbojoties savā starpā, un kur ir iecelts sarakstu koordinators, lai veicinātu to aviosabiedrību darbību, kuras veic pārvadājumus vai plāno tos veikt šajā lidostā;

| 11) | “koordinēta lidosta” ir ikviena lidosta, kur aviosabiedrībai vai jebkuram citam gaisa kuģa ekspluatantam jāsaņem laika niša no koordinatora, lai paceltos vai nolaistos, izņemot valsts lidojumus, avārijas nolaišanos un humānās palīdzības lidojumus; |
| --- | --- |

11)

“koordinēta lidosta” ir ikviena lidosta, kur aviosabiedrībai vai jebkuram citam gaisa kuģa ekspluatantam jāsaņem laika niša no koordinatora, lai paceltos vai nolaistos, izņemot valsts lidojumus, avārijas nolaišanos un humānās palīdzības lidojumus;

| 12) | “lidostas vadības dienests” ir dienests, kam saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem ir uzdevums, kopā ar citām darbībām vai citādi, vadīt un pārvaldīt lidostas infrastruktūras, kā arī koordinēt un kontrolēt dažādo lidostā esošo uzņēmēju darbību; |
| --- | --- |

12)

“lidostas vadības dienests” ir dienests, kam saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem ir uzdevums, kopā ar citām darbībām vai citādi, vadīt un pārvaldīt lidostas infrastruktūras, kā arī koordinēt un kontrolēt dažādo lidostā esošo uzņēmēju darbību;

| 13) | “laika nišu sērija” ir vismaz 15

  piecas
  laika nišas vasaras sarakstu periodā vai 10 laika nišas ziemas sarakstu periodā, kas secīgām nedēļām pieprasītas nedēļas vienas un tās pašas dienas vienā un tajā pašā
  sarakstu periodā regulāri pieprasītas vienam
  un
  tam pašam laikam vienā nedēļas dienā un

  laikā kuras koordinators piešķīris uz šā

  šāda
  pamata vai, ja tas nav iespējams, kas piešķirtas aptuveni tajā pašā laikā
  , ja vien ar vietēja noteikuma starpniecību nav panākta cita vienošanās saskaņā ar šīs regulas 9. panta 8. punktā paredzētajiem nosacījumiem
  ; [Gr. 26] |
| --- | --- |

13)

“laika nišu sērija” ir vismaz 15

  piecas
  laika nišas vasaras sarakstu periodā vai 10 laika nišas ziemas sarakstu periodā, kas secīgām nedēļām pieprasītas nedēļas vienas un tās pašas dienas vienā un tajā pašā
  sarakstu periodā regulāri pieprasītas vienam
  un
  tam pašam laikam vienā nedēļas dienā un

  laikā kuras koordinators piešķīris uz šā

  šāda
  pamata vai, ja tas nav iespējams, kas piešķirtas aptuveni tajā pašā laikā
  , ja vien ar vietēja noteikuma starpniecību nav panākta cita vienošanās saskaņā ar šīs regulas 9. panta 8. punktā paredzētajiem nosacījumiem
  ; [Gr. 26]

| 14) | “uzņēmējdarbības aviācija” ir tā vispārējas nozīmes aviācijas nozare, kura attiecas uz gaisa kuģu ekspluatāciju vai lietošanu, ko veic uzņēmumi pasažieru vai kravu pārvadāšanai kā atbalstu uzņēmējdarbības veikšanai, ja gaisa kuģi kopumā netiek publiski iznomāti un tos pilotē privātpersonas, kurām ir vismaz derīga komerciālās aviācijas pilota licence ar instrumentu klasi; |
| --- | --- |

14)

“uzņēmējdarbības aviācija” ir tā vispārējas nozīmes aviācijas nozare, kura attiecas uz gaisa kuģu ekspluatāciju vai lietošanu, ko veic uzņēmumi pasažieru vai kravu pārvadāšanai kā atbalstu uzņēmējdarbības veikšanai, ja gaisa kuģi kopumā netiek publiski iznomāti un tos pilotē privātpersonas, kurām ir vismaz derīga komerciālās aviācijas pilota licence ar instrumentu klasi;

| 15) | “koordinācijas parametri” ir visa tā caurlaides spēja darbības izteiksmē, kas pieejama laika nišu sadalei lidostā katra sarakstu perioda laikā, un darbības noteikumi par caurlaides spējas izmantošanu, kas atspoguļo visus tehniskos, darbības un vides faktorus, kas ietekmē lidostas infrastruktūras un tās dažādo apakšsistēmu darbību; |
| --- | --- |

15)

“koordinācijas parametri” ir visa tā caurlaides spēja darbības izteiksmē, kas pieejama laika nišu sadalei lidostā katra sarakstu perioda laikā, un darbības noteikumi par caurlaides spējas izmantošanu, kas atspoguļo visus tehniskos, darbības un vides faktorus, kas ietekmē lidostas infrastruktūras un tās dažādo apakšsistēmu darbību;

| 16) | “lidojuma plāns” ir detalizēta informācija, ko gaisa satiksmes pakalpojumu vienības saņem par paredzamo gaisa kuģa lidojumu vai lidojuma posmu; |
| --- | --- |

16)

“lidojuma plāns” ir detalizēta informācija, ko gaisa satiksmes pakalpojumu vienības saņem par paredzamo gaisa kuģa lidojumu vai lidojuma posmu;

| 17) | “regulāri gaisa pārvadājumi” ir lidojumu sērijas, kam ir Regulas (EK) Nr. 1008/2008 2. panta 16. punkta definētās pazīmes; |
| --- | --- |

17)

“regulāri gaisa pārvadājumi” ir lidojumu sērijas, kam ir Regulas (EK) Nr. 1008/2008 2. panta 16. punkta definētās pazīmes;

| 18) | “plānots neregulāri gaisa pārvadājumi” ir lidojumu sērija

  lidojumi
  , kas neatbilst visiem Regulas (EK) Nr. 1008/2008 2. panta 16. punkta paredzētajiem nosacījumiem, bet kas darbojas regulāri un tik bieži, ka ir skaidrs, ka tas ietilpst sistemātiskā sērijā; [Gr. 75] |
| --- | --- |

18)

“plānots neregulāri gaisa pārvadājumi” ir lidojumu sērija

  lidojumi
  , kas neatbilst visiem Regulas (EK) Nr. 1008/2008 2. panta 16. punkta paredzētajiem nosacījumiem, bet kas darbojas regulāri un tik bieži, ka ir skaidrs, ka tas ietilpst sistemātiskā sērijā; [Gr. 75]

| 19) | “tīkla pārvaldītājs” ir
  gaisa satiksmes pārvaldības (ATM)
  struktūra, kas izveidota saskaņā ar 6. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 551/2004 (2004. gada 10. marts) par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (gaisa telpas regula (10)

  un kas ļauj optimāli izmantot gaisa telpu un nodrošināt, ka aviosabiedrības var izmantot vēlamās trajektorijas, vienlaikus paverot maksimālas piekļuves iespēju gaisa telpai un aeronavigācijas pakalpojumiem
  ; [Gr. 28] |
| --- | --- |

19)

“tīkla pārvaldītājs” ir
  gaisa satiksmes pārvaldības (ATM)
  struktūra, kas izveidota saskaņā ar 6. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 551/2004 (2004. gada 10. marts) par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (gaisa telpas regula (10)

  un kas ļauj optimāli izmantot gaisa telpu un nodrošināt, ka aviosabiedrības var izmantot vēlamās trajektorijas, vienlaikus paverot maksimālas piekļuves iespēju gaisa telpai un aeronavigācijas pakalpojumiem
  ; [Gr. 28]

| 20) | “darbības izvērtēšanas iestāde” ir struktūra, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. pantu; |
| --- | --- |

20)

“darbības izvērtēšanas iestāde” ir struktūra, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. pantu;

| 21) | “valsts uzraudzības iestāde” ir dalībvalstu izraudzīta vai izveidota struktūra vai struktūras valsts iestādes funkcijas pildīšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 4. pantu. |
| --- | --- |

21)

“valsts uzraudzības iestāde” ir dalībvalstu izraudzīta vai izveidota struktūra vai struktūras valsts iestādes funkcijas pildīšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 4. pantu.

LIDOSTU KLASIFICĒŠANA

3. pants

Lidostas koordinēšanas vai sarakstu koordinēšanas nosacījumi

1.   Dalībvalstīm nav pienākuma klasificēt lidostu kā sarakstu koordinētu lidostu vai koordinētu lidostu, ja vien to neparedz šis pants.

Dalībvalstis klasificē lidostu kā koordinētu lidostu tikai atbilstoši 3. punkta noteikumiem.

2.   Dalībvalsts tomēr var paredzēt sarakstu koordinētas lidostas statusa piešķiršanu jebkurai lidostai ar noteikumu, ka tiek ievēroti caurskatāmības, neitralitātes un nediskriminēšanas principi.

3.   Atbildīgā dalībvalsts nodrošina, ka lidostā bez klasifikācijas statusa, lidostā, kas ietilpst Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīklā (turpmāk – tīkls), vai sarakstu koordinētajā lidostā tās vadības dienests vai jebkura cita kompetentā iestāde veic vispusīgu caurlaides spējas un pieprasījuma analīzi, kad dalībvalsts uzskata to par vajadzīgu vai sešu mēnešu laikā

| i) | pēc rakstiska pieprasījuma no aviosabiedrībām, kas pārstāv vairāk nekā pusi no gaisa satiksmes pakalpojumiem lidostā, vai no lidostas vadības dienesta, ja viens vai otrs uzskata, ka minētā caurlaides spēja ir nepietiekama faktisko vai plānoto pakalpojumu sniegšanai konkrētos periodos; vai |
| --- | --- |

i)

pēc rakstiska pieprasījuma no aviosabiedrībām, kas pārstāv vairāk nekā pusi no gaisa satiksmes pakalpojumiem lidostā, vai no lidostas vadības dienesta, ja viens vai otrs uzskata, ka minētā caurlaides spēja ir nepietiekama faktisko vai plānoto pakalpojumu sniegšanai konkrētos periodos; vai

| ii) | pēc Komisijas pieprasījuma, jo īpaši tad, ja jaunienācēji saskaras ar nopietnām problēmām nolaišanās un pacelšanās iespēju nodrošināšanā minētajā lidostā vai ja tīkla pārvaldītājs to uzskata par nepieciešamu konsekvences nodrošināšanai starp lidostas darbības plānu un tīkla darbības plānu atbilstoši Komisijas Regulas (ES) Nr. 677/2011 (2011. gada 7. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai (11) 6. panta 7. punktam. |
| --- | --- |

ii)

pēc Komisijas pieprasījuma, jo īpaši tad, ja jaunienācēji saskaras ar nopietnām problēmām nolaišanās un pacelšanās iespēju nodrošināšanā minētajā lidostā vai ja tīkla pārvaldītājs to uzskata par nepieciešamu konsekvences nodrošināšanai starp lidostas darbības plānu un tīkla darbības plānu atbilstoši Komisijas Regulas (ES) Nr. 677/2011 (2011. gada 7. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai (11) 6. panta 7. punktam.

Minētajā analīzē
  , kuras pamatā ir vispāratzītas metodes, par ko ir kopīga vienošanās,
  nosaka ikvienu caurlaides spējas nepietiekamību, ņemot vērā ar vidi saistītus ierobežojumus attiecīgajā lidostā. Šajā analīzē apsver iespējas novērst minēto nepietiekamību ar jaunas vai pārveidotas infrastruktūras, darbības izmaiņu vai cita veida izmaiņu palīdzību, un termiņu, kas paredzēts šo problēmu atrisināšanai.

Šo analīzi balsta uz metodēm, ko ar deleģētu aktu izstrādājusi Komisija atbilstoši šīs regulas 15. pantam. Šajās metodēs ņem vērā tīkla darbības plānam izvirzītās prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 677/2011 V pielikumā.

Šo analīzi atjaunina, ja izdara atsauci uz 6. punktu, ja ir izmaiņas lidostā, kas būtiski ietekmē tās caurlaides spēju un šīs spējas izmantošanu vai pēc koordinācijas komitejas, dalībvalsts vai Komisijas pieprasījuma. Kā analīzi, tā arī metodi, uz ko tā pamatojas, dara pieejamas pusēm, kuras pieprasījušas analīzes veikšanu, un arī citām ieinteresētajām pusēm pēc to pieprasījuma. Par analīzes rezultātiem vienlaicīgi paziņo arī Komisijai.

4.   Pamatojoties uz analīzes rezultātiem, dalībvalsts par situāciju ar caurlaides spēju lidostā apspriežas ar lidostas vadības dienestu, aviosabiedrībām, kuras regulāri lieto lidostu, tās pārstāvošajām organizācijām, vispārējas nozīmes aviācijas pārstāvjiem, kas regulāri lieto lidostu, un gaisa satiksmes vadības iestādēm.

5.   Komisija var lūgt tīkla pārvaldītājam paust viedokli par to, kā tiek noteikta kapacitāte attiecībā pret to, kādas ir tīkla darbības vajadzības. Komisija var nākt klajā ar ieteikumiem. Dalībvalsts pamato jebkuru lēmumu, kas neatbilst minētajiem ieteikumiem. Šādu lēmumu paziņo Komisijai.

6.   Ja problēmas ar caurlaides spēju rodas vismaz vienā saraksta periodā, dalībvalsts nodrošina, ka lidosta attiecīgajos periodos ir klasificēta kā koordinēta lidosta tikai tad, ja

| a) | nepietiekamība ir tik nopietna, ka nav iespējams izvairīties no ievērojamiem kavējumiem konkrētajā lidostā; un |
| --- | --- |

a)

nepietiekamība ir tik nopietna, ka nav iespējams izvairīties no ievērojamiem kavējumiem konkrētajā lidostā; un

| b) | nav iespējams atrisināt šīs problēmas īstermiņā. |
| --- | --- |

b)

nav iespējams atrisināt šīs problēmas īstermiņā.

7.   Atkāpjoties no 6. punkta b) apakšpunkta, dalībvalstis izņēmuma gadījumos var klasificēt kā koordinētas lidostas tās lidostas, kuras tiek ietekmētas attiecīgajā periodā, kas var būt mazāks par sarakstu periodu.

Atkāpjoties no 3., 4., 5. un 6. panta, dalībvalstis ārkārtas situācijās var attiecīgo lidostu uz konkrēto periodu klasificēt kā koordinētu lidostu.

8.   Ja, atkārtoti izanalizējot jaudu un pieprasījumu koordinētā lidostā vai sarakstu koordinētā lidostā, izrādās, ka minētajā lidostā ir pietiekama kapacitāte, lai atbilstu faktiskajai vai paredzētajai lidojumu kustībai, dalībvalsts pēc apspriešanās ar 4. punktā minētajām struktūrām maina lidostas klasifikāciju, to klasificējot attiecīgi par sarakstu koordinētu lidostu vai lidostu bez īpaša statusa.

9.   Pēc Komisijas pieprasījuma, kura var rīkoties gan pēc savas, gan arī pēc tīkla pārvaldītāja iniciatīvas, kā arī pēc apspriešanās ar 4. punktā minētajām struktūrvienībām, dalībvalsts gādā par to, lai lidosta, kurai nav klasifikācijas statusa, tiek klasificēta kā tīkla lidosta. Šādu lēmumu paziņo Komisijai. Ja Komisija uzskata, ka attiecīgajai lidostai tīklā vairs nav tādas nozīmes, tad pēc apspriešanās ar 4. punktā minētajām struktūrām tā šo lidostu pārklasificē par lidostu bez statusa.

10.   Ja tiek pieņemts lēmums atbilstīgi 6., 8. vai 9

  vai 8
  . punktam, dalībvalsts to paziņo 4. punktā minētajām struktūrām vēlākais 1. aprīlī, ja runa ir par ziemas sarakstu plānošanas periodu, vai vēlākais 1. septembrī, ja runa ir par vasaras sarakstu plānošanas periodu. [Gr. 29]

4. pants

Koordinācijas parametri

1.   Atbildīgā dalībvalsts divas reizes gadā nodrošina koordinācijas parametru noteikšanu koordinētajā lidostā vai sarakstu koordinētajā lidostā, tajā pat laikā ņemot vērā visus būtiskos tehniskos, funkcionālos, darbības un vides ierobežojumus, kā arī visas ar tiem saistītās izmaiņas. Šie ierobežojumi jādara zināmi Komisijai. Vajadzības gadījumā Komisija ar tīkla pārvaldītāja atbalstu izskata šos ierobežojumus un nāk klajā ar ieteikumiem, kuri jāņem vēra dalībvalstij, pirms tā sāk koordinācijas parametru noteikšanu.
  [Gr. 30]

Šis pasākums pamatojas uz objektīvas analīzes datiem par gaisa satiksmes noregulēšanas iespējām, ņemot vērā dažādus satiksmes veidus šajā lidostā, gaisa telpas pārslogotību, kas varētu rasties koordinācijas perioda laikā, un situāciju ar caurlaides spēju.

2.   Parametru noteikšanu un izmantotās metodes, kā arī visas ar tām saistītās izmaiņas, sīki apspriež koordinācijas komitejā ar mērķi palielināt caurlaides spēju un sadalei pieejamo laika nišu skaitu, pirms tiek pieņemts galīgais lēmums par koordinācijas parametriem. Pēc pieprasījuma ieinteresētajām pusēm dara pieejamus visus attiecīgos dokumentus.

3.   Koordinācijas parametru noteikšana nedrīkst ietekmēt laika nišu piešķiršanas neitralitāti un nediskriminējošo raksturu.
  [Gr. 31]

4.   Parametrus savlaicīgi paziņo lidostas koordinatoram, pirms tiek veikta sākotnējā laika nišu iesniegšana, lai tos ņemtu vērā konferencēs par lidojumu sarakstiem.

5.   Tā pasākuma nolūkā, kas minēts 1. punktā, koordinators nosaka attiecīgos koordinācijas laika intervālus pēc apspriešanās ar koordinācijas komiteju un atbilstīgi noteiktajai caurlaides spējai, ja dalībvalsts to nenosaka.

KOORDINĀCIJAS, SARAKSTU KOORDINĀCIJAS UN DATU VĀKŠANAS DARBĪBU ORGANIZĀCIJA

5. pants

Sarakstu koordinators un koordinators

1.   Dalībvalsts, kas atbildīga par sarakstu koordinēto lidostu vai koordinēto lidostu, kura ietilpst tīklā, nodrošina kvalificētas fiziskas vai juridiskas personas iecelšanu par sarakstu koordinatoru vai koordinatoru pēc apspriešanās ar aviosabiedrībām, kas regulāri lieto lidostas pakalpojumus, tās pārstāvošajām organizācijām, lidostas vadības dienestu un koordinācijas komiteju, ja tāda pastāv. Vienu un to pašu sarakstu koordinatoru vai koordinatoru var iecelt vairāk nekā vienai lidostai. [Gr. 32]

2.   Dalībvalstis sekmē ciešu sadarbību starp koordinatoriem un sarakstu koordinatoriem, lai Eiropas līmenī izstrādātu kopīgus projektus.
  Lai Eiropas Savienības lidostās vēl vairāk uzlabotu laika nišu piešķiršanas sistēmu un
  atkarībā no šo

  kopējo
  projektu īstenošanas gaitas, Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanā sasniegtajiem rezultātiem un rezultātiem, kas atspoguļoti 21. pantā minētajā izvērtējuma ziņojumā, Komisija pieņem izpildes pasākumus

  deleģētos aktus
  saistībā ar Eiropas koordinatora
  amata
  izveidi. Šos izpildes pasākumus

  Deleģētos aktus
  pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā paredzēto pārbaudes procedūru. Šā panta

  15. pantā paredzētajām procedūrām
  . Principus, kas nosaka koordinatora neatkarību,
  tostarp finanšu nosacījumus, koordinatoru svarīgākās funkcijas, tiem izvirzītās galvenās prasības no organizācijas un lēmumu pieņemšanas procesa viedokļa,
  kā minēts šī panta 3. punktā, mutatis mutandis piemēro arī Eiropas koordinatoram.
  Komisija saskaņā ar 16. panta 2. punktā paredzēto pārbaudes procedūru ieceļ Eiropas koordinatoru. [Gr. 86]

3.   Dalībvalsts, kas atbildīga par sarakstu koordinēto lidostu vai koordinēto lidostu, nodrošina, ka:

| a) | sarakstu koordinators darbojas sarakstu koordinētajā lidostā saskaņā ar šo regulu neatkarīgi, neitrāli, nediskriminējoši un pārredzami; |
| --- | --- |

a)

sarakstu koordinators darbojas sarakstu koordinētajā lidostā saskaņā ar šo regulu neatkarīgi, neitrāli, nediskriminējoši un pārredzami;

| b) | koordinētajā lidostā koordinators ir juridiskā, organizatoriskā un lēmumu pieņemšanas ziņā neatkarīgs no jebkuras konkrētas ieinteresētās puses, dalībvalsts un šīs valsts iestādēm; tas nozīmē, ka






  i) | juridiskā ziņā – koordinatora pamatfunkcijas, respektīvi, taisnīga un nediskriminējoša laika nišu piešķiršana, tiek uzticētas fiziskai vai juridiskai personai, kura nav tā pati persona, kas sniedz pakalpojumus lidostā, aviosabiedrība, kas apkalpo savienojumus no šīs lidostas, vai arī attiecīgās lidostas vadības dienests,
  lai pierādītu, ka tai nav kopīgu interešu ar minētajām struktūrām, koordinatoram vai sarakstu koordinatoram katru gadu ir jāiesniedz deklarācija par tās finanšu interešu konfliktu
  ; [Gr. 33] |
| --- | --- | --- |

b)

koordinētajā lidostā koordinators ir juridiskā, organizatoriskā un lēmumu pieņemšanas ziņā neatkarīgs no jebkuras konkrētas ieinteresētās puses, dalībvalsts un šīs valsts iestādēm; tas nozīmē, ka

i)

juridiskā ziņā – koordinatora pamatfunkcijas, respektīvi, taisnīga un nediskriminējoša laika nišu piešķiršana, tiek uzticētas fiziskai vai juridiskai personai, kura nav tā pati persona, kas sniedz pakalpojumus lidostā, aviosabiedrība, kas apkalpo savienojumus no šīs lidostas, vai arī attiecīgās lidostas vadības dienests,
  lai pierādītu, ka tai nav kopīgu interešu ar minētajām struktūrām, koordinatoram vai sarakstu koordinatoram katru gadu ir jāiesniedz deklarācija par tās finanšu interešu konfliktu
  ; [Gr. 33]

| ii) | organizatoriskā un lēmumu pieņemšanas ziņā – koordinatora rīcība ir autonoma attiecībā pret dalībvalsti, lidostas vadības dienestu, pakalpojumu sniedzējiem, aviosabiedrībām, kas apkalpo savienojumus no attiecīgās lidostas; koordinators nesaņem norādījumus no šo minēto personu puses un koordinatoram nav pienākuma tām atskaitīties, izņemot dalībvalsti; koordinators nepiedalās struktūrās, kuras tieši vai netieši atbildīgas par to pārvaldīšanu ikdienā, un koordinatoram ir tiesības pieņemt faktiskus lēmumus par to aktīvu elementiem, kas nepieciešami tā funkciju izpildei. Dalībvalstis gādā par to, lai koordinatora profesionālās intereses būtu ņemtas vērā tā, lai viņš varētu darboties pilnīgi neatkarīgi; |
| --- | --- |

ii)

organizatoriskā un lēmumu pieņemšanas ziņā – koordinatora rīcība ir autonoma attiecībā pret dalībvalsti, lidostas vadības dienestu, pakalpojumu sniedzējiem, aviosabiedrībām, kas apkalpo savienojumus no attiecīgās lidostas; koordinators nesaņem norādījumus no šo minēto personu puses un koordinatoram nav pienākuma tām atskaitīties, izņemot dalībvalsti; koordinators nepiedalās struktūrās, kuras tieši vai netieši atbildīgas par to pārvaldīšanu ikdienā, un koordinatoram ir tiesības pieņemt faktiskus lēmumus par to aktīvu elementiem, kas nepieciešami tā funkciju izpildei. Dalībvalstis gādā par to, lai koordinatora profesionālās intereses būtu ņemtas vērā tā, lai viņš varētu darboties pilnīgi neatkarīgi;

| (iia) | koordinatoru padomes veidošana vai uzraudzības funkcija ir neatkarīga no lidostas vadības dienesta, šīs lidostas aviosabiedrību izmantotāju un citu struktūru, kas pārstāv izmantotāju vai pakalpojumu sniedzēju, tiešajām interesēm. Tomēr tas neizslēdz šādu organizāciju pārstāvju kļūšanu par padomes locekļiem vai uzraudzības funkciju uzņemšanos ar nosacījumu, ka balsstiesības ir līdzsvarotas; [Gr. 34] |
| --- | --- |

(iia)

koordinatoru padomes veidošana vai uzraudzības funkcija ir neatkarīga no lidostas vadības dienesta, šīs lidostas aviosabiedrību izmantotāju un citu struktūru, kas pārstāv izmantotāju vai pakalpojumu sniedzēju, tiešajām interesēm. Tomēr tas neizslēdz šādu organizāciju pārstāvju kļūšanu par padomes locekļiem vai uzraudzības funkciju uzņemšanos ar nosacījumu, ka balsstiesības ir līdzsvarotas; [Gr. 34]

| (iib) | šim nolūkam koordinators vai sarakstu koordinators kā fiziska vai juridiska persona nedrīkst būt lidostas vadības dienesta, pakalpojumu sniedzēja vai aviosabiedrības, kas apkalpo savienojumus no attiecīgās lidostas, bijušais darbinieks vai regulāri sadarbojies ar minētajām struktūrām iepriekšējos divos gados pirms šīs personas iecelšanas amatā un divus gadus pēc koordinatora un sarakstu koordinatora pienākumu pildīšanas. [Gr. 35] |
| --- | --- |

(iib)

šim nolūkam koordinators vai sarakstu koordinators kā fiziska vai juridiska persona nedrīkst būt lidostas vadības dienesta, pakalpojumu sniedzēja vai aviosabiedrības, kas apkalpo savienojumus no attiecīgās lidostas, bijušais darbinieks vai regulāri sadarbojies ar minētajām struktūrām iepriekšējos divos gados pirms šīs personas iecelšanas amatā un divus gadus pēc koordinatora un sarakstu koordinatora pienākumu pildīšanas. [Gr. 35]

| c) | koordinatora
  un sarakstu koordinatora
  darbību finansēšanas sistēma ir tāda, kas garantē tā neatkarību; [Gr. 36] |
| --- | --- |

c)

koordinatora
  un sarakstu koordinatora
  darbību finansēšanas sistēma ir tāda, kas garantē tā neatkarību; [Gr. 36]

| d) | koordinators darbojas saskaņā ar šo regulu neitrāli, nediskriminējoši un pārredzami. |
| --- | --- |

d)

koordinators darbojas saskaņā ar šo regulu neitrāli, nediskriminējoši un pārredzami.

Finansējumu, kas paredzēts c) punktā,
  visas

  aviosabiedrības, kas darbojas koordinētajās
  un sarakstu koordinētajās
  lidostās, un
  attiecīgās
  lidostas nodrošina tā, lai tiktu garantēts taisnīgs finansiālā sloga sadalījums starp visām ieinteresētajām personām un lai nebūtu tā, ka finansējums ir atkarīgs galvenokārt no vienas ieinteresētās personas. Dalībvalstis
  ievieš ieinteresēto personu apspriešanās procedūru, pieļaujot pārskatīšanas iespēju, lai tādā veidā garantētu pārredzamu, nediskriminējošu un ar koordinatora un sarakstu koordinatora sniegtajiem pakalpojumiem samērīgu tarifu sistēmu. Aviosabiedrību maksu iekasēšana ir attiecīgo lidostu ziņā, kuras tās nodod koordinatoram un sarakstu koordinatoram. Dalībvalstis
  gādā par to, lai koordinatora
  un sarakstu koordinatora
  rīcībā pastāvīgi būtu visi nepieciešamie

  atbilstīgi finanšu
  resursi, – gan cilvēkresursi, gan

  un
  tehniskie un materiālie resursi, gan

  kā
  arī darbību sekmīgai veikšanai nepieciešamās tehniskās zināšanas
  , lai tie varētu pastāvīgi veikt savus pienākumus
  . [Gr. 37]

4.   Sarakstu koordinators un koordinators piedalās tādās aviosabiedrību starptautiskās konferencēs par lidojumu sarakstiem, kuras ir atbilstīgas Savienības tiesībām.

5.   Sarakstu koordinators sniedz padomus aviosabiedrībām un iesaka alternatīvos ielidošanas un/vai izlidošanas laikus, ja ir ticams, ka varētu rasties pārslogotība.

6.   Koordinators ir vienīgā persona, kas atbild par laika nišu sadali. Viņš piešķir laika nišas atbilstoši šīs regulas noteikumiem un rūpējas, lai ārkārtas situācijas gadījumā laika nišas varētu tikt piešķirtas arī ārpus darbalaika.

7.   Sarakstu koordinators pārrauga aviosabiedrību veikto lidojumu atbilstību sarakstiem, kas ir ieteikti šīm sabiedrībām.

Koordinators pārrauga aviosabiedrību veikto lidojumu atbilstību laika nišām, kas ir piešķirtas tām. Minētās atbilstības pārbaudes veic sadarbībā ar lidostas vadības dienestu un gaisa satiksmes vadības iestādēm
  un tīkla pārvaldītāju
  , un tās ņem vērā laiku un citus būtiskos parametrus, kas attiecas uz konkrēto lidostu. [Gr. 38]

Visi sarakstu koordinatori un koordinatori sadarbojas, lai atklātu pretrunas sarakstos un skubinātu gaisa pārvadātājus tās novērst.

6. pants

Koordinācijas un sarakstu koordinācijas darbību pārredzamība

1.   Katra sarakstu perioda beigās

  Reizi gadā
  koordinators vai sarakstu koordinators attiecīgajām dalībvalstīm, Komisijai un
  pēc pieprasījuma jebkurai no finansēšanā iesaistītajām pusēm
  iesniedz attiecīgajām dalībvalstīm un Komisijai darbības atskaiti, kurā izklāstīta vispārējā situācija laika nišu piešķiršanas un/vai sarakstu koordinācijas jomā. Ziņojumā

  un
  izskatīta jo īpaši 9. panta 5. punkta un 13. un 18. panta piemērošana, kā arī visas sūdzības par 9. un 10. panta piemērošanu, kas iesniegtas koordinācijas komitejai, un veiktie pasākumi, lai tās atrisinātu. Ziņojumā

  Atskaitē
  iekļauj arī
  kopējos un atsevišķos datus par finansiālo kompensāciju saistībā ar laika nišu tirdzniecību, kā minēts 13. pantā, un
  rezultātus, kas gūti, aptaujājot ieinteresētās personas, par koordinatora
  un sarakstu koordinatora
  piedāvāto pakalpojumu kvalitāti.

Turklāt koordinators un sarakstu koordinators iesniedz Komisijai, dalībvalstīm un visām šo koordinatoru finansēšanā iesaistītajām pusēm atsevišķu gada finanšu pārskatu, kurā attiecībā uz savu darbību precīzi norāda ieņēmumus un izdevumus.

2.   Komisija var pieņemt paraugu 1. punktā minētajam darbības pārskatam. Šo izpildes aktu pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā paredzēto pārbaudes procedūru.

3.   Koordinators
  par katru lidostu, par kuru tas ir atbildīgs,
  uztur un aktualizē elektronisko datu bāzi, kurai piekļuve ir bez maksas

  kura pēc pieprasījuma ir pieejama visām ieinteresētajām personām, tostarp Eiropas Parlamentam,
  un kurā iekļauj šādu informāciju:

| a) | laika nišu piešķiršanas vēsturi hronoloģiskā secībā par visām aviosabiedrībām, kas izmanto šo lidostu; |
| --- | --- |

a)

laika nišu piešķiršanas vēsturi hronoloģiskā secībā par visām aviosabiedrībām, kas izmanto šo lidostu;

| b) | aviosabiedrību pieprasītās laika nišas hronoloģiskā secībā par visām aviosabiedrībām; |
| --- | --- |

b)

aviosabiedrību pieprasītās laika nišas hronoloģiskā secībā par visām aviosabiedrībām;

| c) | visas piešķirtās laika nišas un vēl neizpildītos aviosabiedrību laika nišu pieprasījumus, tos uzskaitot atsevišķi un hronoloģiskā kārtībā par visām aviosabiedrībām; |
| --- | --- |

c)

visas piešķirtās laika nišas un vēl neizpildītos aviosabiedrību laika nišu pieprasījumus, tos uzskaitot atsevišķi un hronoloģiskā kārtībā par visām aviosabiedrībām;

| d) | atlikušās pieejamās laika nišas attiecībā pret visu veidu ierobežojumiem, kas ņemti vērā koordinācijas parametros. Izmantojot šādu datu bāzi, aviosabiedrības
  un lidostas
  var pārbaudīt, vai ir pieejamas viņu prasībām atbilstošas laika nišas

  to pieejamību
  ; |
| --- | --- |

d)

atlikušās pieejamās laika nišas attiecībā pret visu veidu ierobežojumiem, kas ņemti vērā koordinācijas parametros. Izmantojot šādu datu bāzi, aviosabiedrības
  un lidostas
  var pārbaudīt, vai ir pieejamas viņu prasībām atbilstošas laika nišas

  to pieejamību
  ;

| e) | nodotās vai samainītās laika nišas, saistībā ar kurām ir norādīta arī iesaistīto pārvadātāju identitāte, kā arī tas, vai šī nodošana vai apmaiņa ir notikusi, izmantojot kompensāciju naudas vai kādā citā izteiksmē. Apstiprinātus datus par šīm kompensācijām naudas izteiksmē ik gadus publisko; |
| --- | --- |

e)

nodotās vai samainītās laika nišas, saistībā ar kurām ir norādīta arī iesaistīto pārvadātāju identitāte, kā arī tas, vai šī nodošana vai apmaiņa ir notikusi, izmantojot kompensāciju naudas vai kādā citā izteiksmē. Apstiprinātus datus par šīm kompensācijām naudas izteiksmē ik gadus publisko;

| f) | sīki izstrādātus datus par koordinācijas parametriem. |
| --- | --- |

f)

sīki izstrādātus datus par koordinācijas parametriem.

Šo informāciju pastāvīgi atjaunina. Katras sezonas beigās

  Reizi gadā
  koordinators gādā par to, lai tiktu publicēts 1. punktā minētais ziņojums par darbību.

4.   Koordinators gādā par to, lai dati tiktu saglabāti un būtu pieejami vismaz 5 secīgus attiecīgos (ziemas vai vasaras) sarakstu plānošanas periodus.

5.   Ja pieejami attiecīgie un vispārpieņemtie sarakstu informācijas formāta standarti, sarakstu koordinators, koordinators un aviosabiedrības lieto tos ar noteikumu, ka tie atbilst Savienības tiesībām. [Gr. 39]

7. pants

Informācija sarakstu koordinatoriem un koordinatoriem

1.   Aviosabiedrības, kas darbojas vai plāno darboties lidostā, kura ietilpst tīklā, sarakstu koordinētajā lidostā vai koordinētajā lidostā, iesniedz
  attiecīgi
  sarakstu koordinatoram vai koordinatoram visu viņa pieprasīto būtisko informāciju. Ja ir izmaiņas minētajā informācijā, aviosabiedrība to nekavējoties

  savlaicīgi un pēc iespējas ātrāk
  paziņo sarakstu koordinatoram un koordinatoram. Visu būtisko informāciju sniedz veidā un termiņā, kuru norādījis sarakstu koordinators vai koordinators. Aviosabiedrība, pieprasot piešķirt laika nišas, koordinatoru jo īpaši informē par to, vai šī sabiedrība varētu gūt labumu no jaunienācēja statusa atbilstīgi 2. panta 2. punktam attiecībā uz pieprasītajām laika nišām nišām
  un vai tai ir īpašumtiesiska saikne ar citām aviosabiedrībām, kas darbojas tajā pašā lidostā, lai izvairītos no iespējas nepamatoti iegūt šādu statusu
  . [Gr. 40]

Visu pārējo lidostu gadījumā, kurām nav konkrēta klasifikācijas statusa, aviosabiedrības, kas darbojas vai plāno darboties lidostā, lidostas vadības dienests, apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji pēc koordinatora
  vai sarakstu koordinatora
  pieprasījuma
  saprātīgā termiņā
  sniedz visu
  tā
  rīcībā esošo informāciju par aviosabiedrību plānotajiem pakalpojumiem. [Gr. 41]

Pēc tīkla pārvaldītāja pieprasījuma sarakstu koordinators vai koordinators viņam nosūta visu šajā punktā minēto informāciju.

2.   Ja aviosabiedrība nesniedz 1. punktā minēto informāciju, izņemot gadījumu, kad tā pierāda, ka pastāv mīkstinoši apstākļi, vai sniedz nepatiesu vai maldinošu informāciju, koordinators neņem vērā tās aviosabiedrības pieprasījumu vai pieprasījumus pēc laika nišām, uz kuru attiecas minētā trūkstošā, nepatiesā vai maldinošā informācija. Viņš atsauc laika nišu
  vai laika nišu
  sērijas, ja tās ir jau piešķirtas, un/vai aicina kompetento struktūru piemērot sankcijas atbilstoši valsts tiesībām. Koordinators dod

  piedāvā
  iespēju minētajai aviosabiedrībai iesniegt savus novērojumus. [Gr. 42]

3.   Sarakstu koordinators vai koordinators, lidostas vadības dienests un, gaisa satiksmes vadības iestādes
  un tīkla pārvaldītājs
  apmainās ar visu informāciju, kuru tie pieprasa savu pienākumu veikšanai, tostarp datiem par lidojumiem un laika nišām, jo sevišķi 17. panta piemērošanas nolūkā. [Gr. 43]

3.a
     
  Šajā pantā minētās informācijas veidu un apjomu nosaka nozares pasaules mēroga standartā, par kuru panākta vienošanās. Nosūtīto informāciju izmanto vienīgi šīs regulas mērķiem. [Am. 44]

8. pants

Koordinācijas komiteja

1.   Atbildīgā dalībvalsts nodrošina, ka koordinētajā lidostā ir izveidota koordinācijas komiteja. Viena un tā pati koordinācijas komiteja var būt nozīmēta vairākās lidostās. Šajā komitejā uzņem vismaz aviosabiedrības, kuras regulāri

  bieži
  lieto attiecīgo(-ās) lidostu(-as),
  tā brīža lidojumu plānošanas sezonā un kuras to ir izmantojušas iepriekšējā sezonā
  , un tās pārstāvošās organizācijas, attiecīgās lidostas vadības dienestu, attiecīgās gaisa satiksmes vadības iestādes
  un
  vispārējās aviācijas pārstāvjus, kuri regulāri lieto lidostu, tīkla pārvaldītāju,
  Papildus šiem komitejas locekļiem koordinācijas komitejas sanāksmēs vienīgi novērotāja statusā bez balsstiesībām var piedalīties
  tīkla
  pārvaldītāja
  , darbības izvērtēšanas iestādi

  iestādes
  un valsts uzraudzības iestādi attiecīgajā dalībvalstī

  iestādes pārstāvji
  .
  Koordinācijas komiteja var uz savām sanāksmēm novērotāju statusā pieaicināt citas tieši vai netieši laika nišu piešķiršanas procesā iesaistītās struktūras. Lai šīs struktūras varētu piedalīties sanāksmēs, informācija par tiem jāpaziņo koordinācijas komitejai vismaz septiņas dienas pirms konkrētās sanāksmes.

Koordinācijas komitejai ir šādi uzdevumi:

| a) | izteikt priekšlikumus vai sniegt padomus koordinatoram un/vai dalībvalstij par






  i) | iespējām palielināt lidostas caurlaides spēju, kas noteikta saskaņā ar 3. pantu, vai uzlabot tās izmantojumu, |
| --- | --- | --- |

a)

izteikt priekšlikumus vai sniegt padomus koordinatoram un/vai dalībvalstij par

i)

iespējām palielināt lidostas caurlaides spēju, kas noteikta saskaņā ar 3. pantu, vai uzlabot tās izmantojumu,

| ii) | koordinācijas parametriem, kas jānosaka saskaņā ar 4. pantu, |
| --- | --- |

ii)

koordinācijas parametriem, kas jānosaka saskaņā ar 4. pantu,

| iii) | metodēm, kas lietojamas piešķirto laika nišu lietojuma pārraudzīšanai, |
| --- | --- |

iii)

metodēm, kas lietojamas piešķirto laika nišu lietojuma pārraudzīšanai,

| iv) | vietējām pamatnostādnēm, kā noteikts 9. panta 8. punktā, |
| --- | --- |

iv)

vietējām pamatnostādnēm, kā noteikts 9. panta 8. punktā,

| v) | faktoriem, kas ietekmē satiksmes apstākļus konkrētajā lidostā, |
| --- | --- |

v)

faktoriem, kas ietekmē satiksmes apstākļus konkrētajā lidostā,

| vi) | nopietnām problēmām, ar kurām saskaras jaunienācēji, kā paredzēts 9. panta 6. punktā, |
| --- | --- |

vi)

nopietnām problēmām, ar kurām saskaras jaunienācēji, kā paredzēts 9. panta 6. punktā,

| vii) | visiem jautājumiem, kas attiecas uz lidostas caurlaides spēju, jo īpaši saistībā ar Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanu un tīkla darbību; |
| --- | --- |

vii)

visiem jautājumiem, kas attiecas uz lidostas caurlaides spēju, jo īpaši saistībā ar Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanu un tīkla darbību;

| (viia) | ieteikumiem attiecībā uz koordinācijas procesa efektivitāti, izmaksām un lietderīgumu; |
| --- | --- |

(viia)

ieteikumiem attiecībā uz koordinācijas procesa efektivitāti, izmaksām un lietderīgumu;

| b) | sniegt darbības izvērtēšanas iestādei un valsts uzraudzības iestādei atzinumus par saikni starp koordinācijas parametriem un galvenajiem darbības rādītājiem, kas ieteikti aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, tādiem kā definēts Komisijas Regulā (ES) Nr. 691/2010 (2010. gada 29. jūlijs), ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu (12). |
| --- | --- |

b)

sniegt darbības izvērtēšanas iestādei un valsts uzraudzības iestādei atzinumus par saikni starp koordinācijas parametriem un galvenajiem darbības rādītājiem, kas ieteikti aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, tādiem kā definēts Komisijas Regulā (ES) Nr. 691/2010 (2010. gada 29. jūlijs), ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu (12).

| c) | būt par starpnieku starp visām attiecīgajām pusēm sūdzību gadījumos par laika nišu piešķiršanu, kā noteikts 19. pantā. |
| --- | --- |

c)

būt par starpnieku starp visām attiecīgajām pusēm sūdzību gadījumos par laika nišu piešķiršanu, kā noteikts 19. pantā.

2.   Dalībvalsts pārstāvjus un koordinatoru uzaicina uz koordinācijas komitejas sanāksmēm kā novērotājus. Minētajās sanāksmēs var piedalīties Komisija, ja tā to pieprasa.

3.   Koordinācijas komiteja izveido rakstisku reglamentu, kas aptver inter alia piedalīšanos, vēlēšanas
  un lēmumu pieņemšanu
  , sanāksmju biežumu un lietoto(-ās) valodu(-as).

Ikviens koordinācijas komitejas dalībnieks var ierosināt vietējās pamatnostādnes saskaņā ar 9. panta 8. punktu. Pēc koordinatora pieprasījuma Koordinācijas komiteja apspriež ierosinātās vietējās pamatnostādnes. Ziņojumu par apspriedēm koordinācijas komitejā iesniedz attiecīgajai dalībvalstij ar norādi uz attiecīgajām nostājām, kas paziņotas komitejā. Minēto ziņojumu arī dara zināmu darbības izvērtēšanas iestādei un tīkla pārvaldītājam. [Gr. 45 un 87]

LAIKA NIŠU PIEŠĶIRŠANA

9. pants

Laika nišu kopējais fonds

1.   Koordinators izveido kopējo fondu, kurā ir visas laika nišas
  , kas nav sadalītas saskaņā ar 10
  . 
  panta 2. vai 3. punktu.
  Visu jaunizveidoto laika nišu caurlaides spēju, kas noteikta atbilstīgi 3. panta 3. punktam, iekļauj kopējā fondā.
  Šī procedūra neierobežo reģionālo lidostu savienojamību ar transporta mezglu lidostām. Ja šāda savienojamība tiek ierobežota, dalībvalstīm ir atļauts iejaukties. [Am. 46]

2.   Neskarot šīs regulas 10. panta 2. un 3. punktu un Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 2. punktu, kopējā fondā ievietotās laika nišas sadala starp aviosabiedrībām, kas lūdz to piešķiršanu. 50 % no minētajām laika nišām vispirms piešķir jaunienācējiem, ja vien šo jaunienācēju kopējais pieprasījums nav mazāks par 50 %. Jaunienācējiem atvēlēto priekšrocību saglabā visā sarakstu plānošanas periodā. Koordinators taisnīgi apstrādā jaunienācēju un citu aviosabiedrību pieprasījumus atbilstīgi katras saraksta dienas koordinācijas periodiem. [Gr. 47]

Starp jaunienācēju pieprasījumiem priekšroka ir dodama tām aviosabiedrībām, kam ir tiesības uz jaunienācēja statusu saskaņā ar 2. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

3.   Neskarot 10. panta 2. punktu, situācijā, kad
  nevar apmierināt
  visus attiecīgo aviosabiedrību pieprasījumus pēc laika nišām nevar apmierināt, priekšroku dod gaisa satiksmes
  visa veida
  komercpakalpojumiem un jo īpaši regulārajiem gaisa satiksmes pakalpojumiem un plānotajiem neregulārajiem gaisa satiksmes pakalpojumiem. Vienas un tās pašas pakalpojumu kategorijas konkurējošo pieprasījumu gadījumā priekšroku dod visu gadu veiktajiem lidojumiem. [Gr. 48]

4.   Jaunienācējs, kuram tikusi piedāvāta laika nišu sērija vienas stundas laika robežās pirms vai pēc tā pieprasītā laika, bet kurš nav pieņēmis šo piedāvājumu, zaudē jaunienācēja statusu attiecībā uz šo sēriju minētajā saraksta periodā.

5.   To pakalpojumu gadījumā, kurus sniedz aviosabiedrību grupa, tikai viena no aviosabiedrībām var pieteikties uz pieprasīto laika nišu saņemšanu. Aviosabiedrība, kura sniedz šādu pakalpojumu, uzņemas atbildību par to darbības kritēriju ievērošanu, kas vajadzīgi, lai izmantotu

  saglabātu
  10. panta 2. punktā minēto
  vēsturisko
  prioritāti. [Gr. 49]

Laika nišas, kas piešķirtas vienai aviosabiedrībai, var lietot cita aviosabiedrība vai citas aviosabiedrības, kas ietilpst aviosabiedrību grupā, ar noteikumu, ka tās aviosabiedrības apzīmējuma kods, kurai ir piešķirtas laika nišas, koordinācijas un pārraudzības nolūkā turpina būt kopīgā reisa apzīmējumā. Pārtraucot minēto kopīgo apkalpošanu, šādi lietotās laika nišas paliek tās aviosabiedrības rīcībā, kurai tās sākotnēji tika piešķirtas. Par šādiem gaisa satiksmes pakalpojumiem aviosabiedrības, kas ietilpst grupā, paziņo koordinatoram, un tos var uzsākt tikai tad, kad koordinators ir sniedzis nepārprotamu apstiprinājumu.

Ja laika nišu sēriju, kas piešķirta vienam gaisa pārvadātājam, izmanto cits gaisa pārvadātājs savādāk, nekā noteikts šajā punktā, koordinators pēc attiecīgo pārvadātāju uzklausīšanas šo laika nišu sēriju atsauc un novieto atpakaļ kopējā fondā.

6.   Ja jaunienācējām sabiedrībām turpina pastāvēt nopietnas problēmas, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka tiek sasaukta lidostas koordinācijas komitejas sapulce. Šīs sapulces mērķis ir izskatīt situācijas uzlabošanas iespējas. Komisiju uzaicina uz šādu sapulci.

7.   Ja pieprasīto laika nišu nevar piešķirt, koordinators informē aviosabiedrību, kas iesniegusi pieprasījumu, par attiecīgiem cēloņiem un norāda tuvāko alternatīvo laika nišu.

8.   Koordinators ņem vērā arī papildu pamatnostādnes, kuras izveidojusi gaisa satiksmes nozare Savienībā vai pasaulē
  vai Savienībā
  , kā arī vietējās pamatnostādnes, kuras ierosinājusi koordinācijas komiteja un apstiprinājusi dalībvalsts vai jebkura cita kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par konkrēto lidostu, ar noteikumu, ka šādas pamatnostādnes neietekmē koordinatora neatkarīgo statusu, atbilst Savienības tiesībām,
  un
  tiecas palielināt lidostas caurlaides spējas efektīvu izmantojumu, ir iepriekš paziņotas Komisijai un Komisija tās ir apstiprinājusi. Vietējās vadlīnijas var attiekties tikai uz piešķirto laika nišu uzraudzību un izmantošanu un uz laika nišu sērijas definējuma maiņu nolūkā samazināt tās garumu līdz mazāk nekā 10 laika nišām ziemas sarakstu plānošanas periodā vai līdz mazāk nekā 15 laika nišām vasaras sarakstu plānošanas periodā, bet nevienā no gadījumiem tās nesamazinot līdz mazāk nekā 5 laika nišām. Laika nišu sērijas garuma samazinājumu piemēro vienīgi tajās lidostās, kur gaisa pārvadājumu pakalpojumu pieprasījums dažādās sezonās krasi atšķiras.

Vietējie noteikumi attiecas uz laika nišu sadali un uzraudzību. Tos var piemērot tikai tad, ja var pierādīt, ka kāda lidosta sasniedz satraucošu noslogojuma līmeni un ka veikumu vai caurlaidspēju var uzlabot, piemērojot vietējos noteikumus. Šādi vietējie noteikumi ir pārredzami un nediskriminējoši, un par tiem ir jāvienojas koordinācijas komitejā, kura minēta šīs regulas 8. panta 3. punktā. [Gr. 88]

9.   Koordinators, papildus plānotajai laika nišu sadalei attiecīgajā saraksta periodā, cenšas ātri apmierināt pieprasījumus pēc vienas laika nišas jebkuram aviācijas veidam, ieskaitot vispārējas nozīmes aviāciju. Šajā nolūkā var lietot laika nišas, kas palikušas kopējā fondā pēc sadalīšanas starp pieprasījuma iesniedzējām aviosabiedrībām, un ātri pieejamās laika nišas.

10. pants

Iepriekšējā periodā izmantotās laika nišas

-1.
     
  Lidostu laika nišas ir sabiedriski izmantojama nemateriāla vērtība, uz kuru izmantošanu attiecas šajā regulā izklāstītie noteikumi. Tādēļ tās piešķir lidostu koordinatori maksimāli pārredzamā veidā, lai nodrošinātu dalībvalstu, pasažieru, lidostu vadības un aviosabiedrību intereses. [Gr. 89]

1.   Laika nišu sērijas piešķir pieteikumu iesniedzējām aviosabiedrībām
  koordinators, ievērojot maksimālas pārredzamības un vienlīdzības kritērijus,
  no laika nišu kopējā fonda kā atļaujas lietot lidostas infrastruktūru nolaišanās vai pacelšanās nolūkā tajā sarakstu periodā, attiecībā uz kuru tās ir pieprasītas, un šo atļauju termiņa beigās tās tiek nodotas atpakaļ laika nišu kopējā fondā, kas izveidots atbilstīgi 9. pantam. [Gr. 51]

2.   Neierobežojot 7., 12., 13. un 17. 
  un 12
  pantu, attiecīgajai aviosabiedrībai dod prioritāti

  ir jādod vēsturiskā prioritāte
  , kad tiek piešķirta tā pati laika nišu sērija nākamajā līdzvērtīgajā saraksta periodā, ja minētā aviosabiedrība to pieprasījusi termiņā, kas norādīts 7. panta 1. punktā, un ja ir ievēroti turpmāk minētie nosacījumi: [Gr. 52]

| a) | šī aviosabiedrība jau lietojusi laika nišu sēriju regulāro un plānoto neregulāro gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanai, un [Gr. 53] |
| --- | --- |

a)

šī aviosabiedrība jau lietojusi laika nišu sēriju regulāro un plānoto neregulāro gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanai, un [Gr. 53]

| b) | šī aviosabiedrība var koordinatoram pierādīt, ka šo koordinatora piešķirto laika nišu sēriju saraksta periodā šī aviosabiedrība izmantojusi vismaz 85

  80
  % apmērā no laika, kuram tā bijusi piešķirta. [Gr. 54] |
| --- | --- |

b)

šī aviosabiedrība var koordinatoram pierādīt, ka šo koordinatora piešķirto laika nišu sēriju saraksta periodā šī aviosabiedrība izmantojusi vismaz 85

  80
  % apmērā no laika, kuram tā bijusi piešķirta. [Gr. 54]

2.a
     
  Grafikā neiekļauti gaisa pārvadājumi veicina reģionālo kohēziju un konkurētspēju. Ja aviosabiedrībām ir regulāri izmantotas laika nišas šādiem pārvadījumiem lidostā, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, pat ja šīs laika nišas ne vienmēr tiek izmantotas vieniem un tiem pašiem maršrutiem, prioritāti piešķir pieprasījumiem turpināt izmantot šīs laika nišas. [Gr. 55]

3.   Laika nišu sēriju secības maiņu pirms 9. pantā minētajā kopējā fondā atlikušo laika nišu piešķiršanas citām pieteikumu iesniedzējām aviosabiedrībām apstiprina tikai darbības iemeslu dēļ, piemēram, ja mainījies aviosabiedrības izmantotā gaisa kuģa tips vai apkalpotais maršruts
  vai 2. pantā definētajiem jaunienācējiem piešķirto laika nišu sēriju gadījumā, ja šādu prasītāju aviosabiedrību laika nišu secība izrādās labāka par to, kāda tika pieprasīta sākotnēji
  .
  Tā nestājas spēkā, pirms koordinators nav izteicis savu apstiprinājumu
  . [Gr. 56]

4.   Laika nišas, kas aviosabiedrībai piešķirtas pirms 31. janvāra nākamajai vasaras sezonai vai pirms 31. augusta nākamajai ziemas sezonai, bet nodotas atpakaļ koordinatoram atkārtotai piešķiršanai pirms šiem datumiem, aprēķinā par to izmantošanu neņem vērā, ja vien laika nišas, kuras vēl aizvien ir piešķirtas, neveido sēriju 2. panta 13. punkta nozīmē.

Laika nišas, kuras iegadās svētku dienās, iekļaus nākamās sezonas sērijā, neliekot paskaidrot, kāpēc tās netika izmantotas.
  [Gr. 57]

5.   Ja laika nišu sērijas izmantošanu 85

  80 %
  apmērā nevar pierādīt, 2. punktā minēto
  vēsturisko
  prioritāti nedod, ja vien to neizmantošanu nevar pamatot ar kādu no šādiem iemesliem: [Gr. 58]

| a) | ar neparedzētiem un nenovēršamiem apstākļiem, kas ir ārpus šīs aviosabiedrības kontroles iespējām un kas rada






  i) | gaisa kuģa tipa, ko parasti izmanto attiecīgās gaisa satiksmes līnijas apkalpošanai, izlidošanas aizliegumu, |
| --- | --- | --- |

a)

ar neparedzētiem un nenovēršamiem apstākļiem, kas ir ārpus šīs aviosabiedrības kontroles iespējām un kas rada

i)

gaisa kuģa tipa, ko parasti izmanto attiecīgās gaisa satiksmes līnijas apkalpošanai, izlidošanas aizliegumu,

| ii) | lidostas vai gaisa telpas pilnīgu vai daļēju slēgšanu, |
| --- | --- |

ii)

lidostas vai gaisa telpas pilnīgu vai daļēju slēgšanu,

| iii) | nopietnus darbības traucējumus attiecīgajās lidostās, ieskaitot tās laika nišu sērijas citās Savienības lidostās, kas saistītas ar maršrutiem, kurus ietekmē šādi traucējumi, konkrētā saraksta perioda būtiskajā daļā; [Gr. 59] |
| --- | --- |

iii)

nopietnus darbības traucējumus attiecīgajās lidostās, ieskaitot tās laika nišu sērijas citās Savienības lidostās, kas saistītas ar maršrutiem, kurus ietekmē šādi traucējumi, konkrētā saraksta perioda būtiskajā daļā; [Gr. 59]

| b) | ar gaisa satiksmes pakalpojumu pārtraukšanu tādu darbību dēļ, kuru mērķis ir kaitēt minētajiem pakalpojumiem, piemēram, streika gadījumā, un kuru dēļ šai aviosabiedrībai praktiski un/vai tehniski nav iespējams veikt ieplānotās operācijas; |
| --- | --- |

b)

ar gaisa satiksmes pakalpojumu pārtraukšanu tādu darbību dēļ, kuru mērķis ir kaitēt minētajiem pakalpojumiem, piemēram, streika gadījumā, un kuru dēļ šai aviosabiedrībai praktiski un/vai tehniski nav iespējams veikt ieplānotās operācijas;

| c) | ar nopietniem finansiāliem zaudējumiem, ko cieš attiecīgā Savienības

  kāda
  aviosabiedrība un kas ir par iemeslu tam, ka licencējošās iestādes tai piešķir pagaidu licenci, kamēr notiek šīs aviosabiedrības finansiālā reorganizācija atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1008/2008 9. panta 1. punktam; [Gr. 60] |
| --- | --- |

c)

ar nopietniem finansiāliem zaudējumiem, ko cieš attiecīgā Savienības

  kāda
  aviosabiedrība un kas ir par iemeslu tam, ka licencējošās iestādes tai piešķir pagaidu licenci, kamēr notiek šīs aviosabiedrības finansiālā reorganizācija atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1008/2008 9. panta 1. punktam; [Gr. 60]

| d) | ar tiesvedību, kas attiecas uz šīs regulas 12. panta piemērošanu maršrutos, kur sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības ir tikušas ieviestas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1008/2008 16. pantam, kā rezultātā īslaicīgi tiek apturēta šādu maršrutu apkalpošana. |
| --- | --- |

d)

ar tiesvedību, kas attiecas uz šīs regulas 12. panta piemērošanu maršrutos, kur sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības ir tikušas ieviestas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1008/2008 16. pantam, kā rezultātā īslaicīgi tiek apturēta šādu maršrutu apkalpošana.

Aizliegumu darbībai Eiropas Savienībā, kas pieņemts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 474/2006 (2006. gada 22. marts) par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā (13), nevar pieņemt kā iemeslu, kas pamato laika nišu sērijas neizmantošanu šā punkta nozīmē.

6.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas Komisija pārbauda, kā 5. punktu piemēro tās lidostas koordinators, uz kuru attiecas šī regula.

Komisija pieņem lēmumu divu mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas saskaņā ar procedūru, kas minēta 16. panta 2. punktā.

7.   Ja nav izpildīti 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētie nosacījumi, Komisija,
  apspriežoties ar dažādiem partneriem,
  var tomēr pieņemt lēmumu, ka
  vēsturiskā prioritāte piešķirt aviosabiedrībām
  tās pašas sērijas prioritārā kārtā ir jāpiešķir gaisa pārvadātājiem

  tiek saglabāta
  arī nākamajā sarakstu plānošanas periodā, ja to pamato neatliekama steidzamība saistībā ar ārkārtējiem notikumiem, kuru dēļ ir nepieciešams nodrošināt konsekvenci šajās lidostās piemērojamajos pasākumos. Komisija
  viena mēneša laikā – ja to pieprasa attiecīgā dalībvalsts vai lidosta —
  pieņem nepieciešamos pasākumus, ko nepiemēro ilgāk par viena sarakstu perioda ilgumu. Komisija šos tūlītēji piemērojamos izpildes aktus pieņem saskaņā ar 16. panta 3. punktā paredzēto pārbaudes procedūru.
  Komisijas pieņemtos pasākumus var dažādot atkarībā no dalībvalsts, lidostas vai attiecīgo gaisa transporta pakalpojumu veida atbilstoši ārkārtas situācijas apstākļiem
  . [Gr. 61]

8.   Prioritāte attiecībā uz šā panta 2. punktā minēto laika nišu sēriju nedod pamatu jebkādām prasībām par kompensāciju attiecībā uz ikvienu minētās prioritātes ierobežojumu vai likvidēšanu, ko ievieš saskaņā ar Savienības tiesībām, jo īpaši piemērojot Līguma noteikumus attiecībā uz gaisa transportu.

11. pants

Laika nišu rezervēšana

1.   Lidostas vadības dienests var pieņemt lēmumu izmantot lidostas maksu sistēmu kā atturošu līdzekli, lai gaisa pārvadātāji laika nišas nenodotu atpakaļ 9. pantā minētajā fondā pārāk vēlu, un tos saukt pie atbildības par to, ka tie lidostas infrastruktūru ir rezervējuši, bet nav izmantojuši. Ievēro šādus principus:

| a) | pirms šāda lēmuma pieņemšanas ievēro procedūru, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/12/EK

   (14)

  6. pantā. Apspriežas arī ar koordinatoru. Koordinētās lidostās, uz kurām Direktīvas 2009/12/EK 1. panta 2. punkts neattiecas, lidostas vadības dienests apspriežas ar koordinatoru komiteju un koordinatoru; |
| --- | --- |

a)

pirms šāda lēmuma pieņemšanas ievēro procedūru, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/12/EK

   (14)

  6. pantā. Apspriežas arī ar koordinatoru. Koordinētās lidostās, uz kurām Direktīvas 2009/12/EK 1. panta 2. punkts neattiecas, lidostas vadības dienests apspriežas ar koordinatoru komiteju un koordinatoru;

| b) | šis lēmums neietekmē laika nišu piešķiršanas procesa un lidostas maksu sistēmas nediskriminējošo un pārredzamo dabu; |
| --- | --- |

b)

šis lēmums neietekmē laika nišu piešķiršanas procesa un lidostas maksu sistēmas nediskriminējošo un pārredzamo dabu;

| c) | šis lēmums neattur gaisa pārvadātājus no ienākšanas tirgū vai no pakalpojumu attīstīšanas un aprobežojas vienīgi ar to izmaksu segšanu, kas rodas lidostai, rezervējot neizmantotajām nišām atbilstošu lidostas kapacitāti; |
| --- | --- |

c)

šis lēmums neattur gaisa pārvadātājus no ienākšanas tirgū vai no pakalpojumu attīstīšanas un aprobežojas vienīgi ar to izmaksu segšanu, kas rodas lidostai, rezervējot neizmantotajām nišām atbilstošu lidostas kapacitāti;

| d) | par lidostas infrastruktūras rezervēšanu, bet tās neizmantošanu pie atbildības nesauc saistībā ar šādām nišām: nišām, kas piešķirtas, bet kuras nodotas atpakaļ kopējā nišu fondā pirms 31. janvāra, ja ir runa par nākamās vasaras sarakstu plānošanas periodu, vai pirms 31. augusta, ja ir runa par nākamās ziemas sarakstu plānošanas periodu; nišām, kas sakrīt ar svētku dienām un kas nodotas atpakaļ fondā tajos pašos datumos, kā arī nišām, kuru neizmantošanu var pamatot ar 10. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

d)

par lidostas infrastruktūras rezervēšanu, bet tās neizmantošanu pie atbildības nesauc saistībā ar šādām nišām: nišām, kas piešķirtas, bet kuras nodotas atpakaļ kopējā nišu fondā pirms 31. janvāra, ja ir runa par nākamās vasaras sarakstu plānošanas periodu, vai pirms 31. augusta, ja ir runa par nākamās ziemas sarakstu plānošanas periodu; nišām, kas sakrīt ar svētku dienām un kas nodotas atpakaļ fondā tajos pašos datumos, kā arī nišām, kuru neizmantošanu var pamatot ar 10. panta 5. punktu;

| e) | šo lēmumu paziņo koordinatoram, ieinteresētajām personām un Komisijai vismaz sešus mēnešus pirms attiecīgā sarakstu plānošanas perioda sākuma. |
| --- | --- |

e)

šo lēmumu paziņo koordinatoram, ieinteresētajām personām un Komisijai vismaz sešus mēnešus pirms attiecīgā sarakstu plānošanas perioda sākuma.

2.   Koordinators paziņo lidostas vadības dienestam visu informāciju, uz kuras pamata var īstenot pirmajā punktā minēto lēmumu.
  [Gr. 62]

12. pants

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības

1.   Ja atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1008/2008 16. pantam maršrutā ir tikušas ieviestas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, dalībvalsts koordinētajā lidostā var rezervēt

  rezervē
  laika nišas, kas vajadzīgas to lidojumu veikšanai, kas paredzēti minētajā maršrutā. Ja rezervētās laika nišas attiecīgajā maršrutā netiek lietotas, tās dara pieejamas jebkurai citai aviosabiedrībai, kas ir ieinteresēta maršruta apkalpošanā atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, ievērojot 2. punktu. Ja neviena aviosabiedrība nav ieinteresēta maršruta apkalpošanā un attiecīgā dalībvalsts neizsludina uzaicinājumu uz konkursu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 16. panta 10. punktu, 17. panta 3. līdz 7. punktu un 18. panta 1. punktu, laika nišas vai nu rezervē citam maršrutam, uz ko attiecas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, vai arī tās ievieto atpakaļ kopējā fondā.
  Laika nišas atgriež kopējā fondā, ja tās nav izmantotas pēc maksimālā sešu mēnešu perioda. Ja maršruts vairs neatbilst sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību laika nišu rezervēšanas prasībām, laika nišas vai nu rezervē citam maršrutam, kas atbilst sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, vai saglabā aviosabiedrībai, kas tās izmantoja, ja attiecībā uz šīm laika nišām ir izpildītas prasības, kuras noteiktas šīs regulas 10. panta 2. punktā. [Gr. 63]

2.   Konkursa procedūru, kas izveidota Regulas (EK) Nr. 1008/2008 16. panta 9. punktā, 17. panta 3. un 7. punktā un 18. panta 1. punktā, izmanto šī panta 1. punktā norādīto laika nišu lietojuma gadījumā, ja vairākas Savienības aviosabiedrības ir ieinteresētas maršruta apkalpošanā un nav spējušas iegūt laika nišas vienu stundu pirms vai pēc tā laika, kas pieprasīts koordinatoram.

LAIKA NIŠU PĀRVIETOJAMĪBA

13. pants

Laika nišu nodošana un apmaiņa

1.   Laika nišas var:

| a) | aviosabiedrība var pārcelt no viena maršruta vai pakalpojuma veida uz citu maršrutu vai pakalpojuma veidu, kuru apkalpo vai sniedz viena un tā pati aviosabiedrība,
  vai arī šādu pārcelšanu var veikt starp aviosabiedrībām konsorcija ietvaros
  ; |
| --- | --- |

a)

aviosabiedrība var pārcelt no viena maršruta vai pakalpojuma veida uz citu maršrutu vai pakalpojuma veidu, kuru apkalpo vai sniedz viena un tā pati aviosabiedrība,
  vai arī šādu pārcelšanu var veikt starp aviosabiedrībām konsorcija ietvaros
  ;

| b) | var
  nodot no vienas aviosabiedrības citai aviosabiedrībai ar finansiālu vai citādu kompensāciju vai bez tās; |
| --- | --- |

b)

var
  nodot no vienas aviosabiedrības citai aviosabiedrībai ar finansiālu vai citādu kompensāciju vai bez tās;

| c) | var
  apmainīt viens pret vienu starp aviosabiedrībām ar finansiālu vai citādu kompensāciju vai bez tās.
  Laika nišas, kas sarakstu periodā no jauna piešķirtas aviosabiedrībām, nenodod vai nemaina pret kompensāciju vai peļņas gūšanas nolūkos vismaz vienu ekvivalentu sarakstu periodu. |
| --- | --- |

c)

var
  apmainīt viens pret vienu starp aviosabiedrībām ar finansiālu vai citādu kompensāciju vai bez tās.
  Laika nišas, kas sarakstu periodā no jauna piešķirtas aviosabiedrībām, nenodod vai nemaina pret kompensāciju vai peļņas gūšanas nolūkos vismaz vienu ekvivalentu sarakstu periodu.

2.   Dalībvalsts

  Koordinators
  ievieš pārredzamu regulējumu, kurā gaisa pārvadātāji, kurus interesē laika nišu nodošana vai apmainīšana, ievērojot Savienības tiesības, var slēgt par to līgumus.

Par 1. punktā minēto nodošanu vai apmaiņu paziņo koordinatoram, un tā stājas spēkā tikai tad, kad koordinators ir izteicis apstiprinājumu. Koordinators neapstiprina minēto nodošanu vai apmaiņu, ja tā neatbilst šīs regulas prasībām un ja koordinators nav pārliecinājies, ka

| a) | netiek skartas lidostu darbības, ņemot vērā visus tehniskos, funkcionālos, darbības un ar vidi saistītos ierobežojumus; |
| --- | --- |

a)

netiek skartas lidostu darbības, ņemot vērā visus tehniskos, funkcionālos, darbības un ar vidi saistītos ierobežojumus;

| (aa) | netiek traucēta reģionālo lidostu savienojamība ar transporta mezglu lidostām, kā arī piekļuve nekoordinētajām lidostām; |
| --- | --- |

(aa)

netiek traucēta reģionālo lidostu savienojamība ar transporta mezglu lidostām, kā arī piekļuve nekoordinētajām lidostām;

| b) | tiek ievēroti ierobežojumi, kas noteikti atbilstīgi 12. pantam; |
| --- | --- |

b)

tiek ievēroti ierobežojumi, kas noteikti atbilstīgi 12. pantam;

| c) | laika nišu nodošana neietilpst šā panta 3. punkta darbības jomā. |
| --- | --- |

c)

laika nišu nodošana neietilpst šā panta 3. punkta darbības jomā.

Saistībā ar 1. punkta b) un c) apakšpunktā minēto nodošanu vai apmaiņu aviosabiedrības paziņo koordinatoram informāciju par iespējamu kompensāciju naudā vai cita veidā.
  Sīkākas ziņas par kompensāciju par nodošanu vai apmaiņu iekļauj 6. panta 1. punktā minētajā darbības atskaitē, un koordinators tās izpauž tikai tai dalībvalstij, kurā atrodas attiecīgā lidosta, Komisijai un visām pusēm, kas iesaistītas koordinatora finansēšanā.
  Veicot šādu nodošanu vai apmaiņu, nedrīkst piemērot

  nepiemēro ierobežojošus
  nosacījumus, kuru nolūks būtu mazināt uz laika nišām pretendējošā aviosabiedrības iespējas konkurēt ar aviosabiedrību, kas nodod nišas vai ar tām apmainās.

3.   Laika nišas, kas piešķirtas jaunienācējam, kas definēts 2. panta 2. punktā, nedrīkst nodot

  nenodod
  veidā, kas noteikts šī panta 1. punkta b) apakšpunktā, divu līdzvērtīgo saraksta periodu laikā, izņemot gadījumus, kad notiek bankrotējuša uzņēmuma darbību likumīga pārņemšana;

Laika nišas, kas piešķirtas jaunienācējam, kā noteikts 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā, nedrīkst pārcelt

  nepārceļ
  uz citu maršrutu, kā noteikts šī panta 1. punkta a) apakšpunktā, divu līdzvērtīgo saraksta periodu laikā, ja vien jaunienācējam jaunajā maršrutā netiktu piešķirta tā pati priekšrocība, kāda bija sākotnējā maršrutā.

Laika nišas, kas piešķirtas jaunienācējam, kā noteikts 2. panta 2. punktā, nedrīkst apmainīt, kā noteikts šī panta 1. punkta c) apakšpunktā, divu līdzvērtīgo saraksta periodu laikā, izņemot gadījumus, kas tas ir vajadzīgs, lai uzlabotu laika nišu secību šiem pakalpojumiem attiecībā pret sākotnēji pieprasīto secību.

Dalībvalstis var pieņemt pasākumus, ar kuriem fondam piešķir daļu no ienākumiem, kas gūti no nišu tirdzniecības, lai segtu izdevumus par lidostu infrastruktūras attīstību un saistīto pakalpojumu optimizāciju. Pilnīgas pārredzamības interesēs minēto fondu regulē un apstiprina neatkarīga uzraudzības iestāde, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/12/EK (2009. gada 11. marts) par lidostas maksām

   (15)

  . Fonds pastāvīgi jāpārvalda tā, lai nodrošinātu grāmatvedības nošķirtības principu ievērošanu un varētu identificēt finanšu resursus, ko no fonda piešķir katrai lidostai. Ienākumus, ko gūst no nišu tirdzniecības vienā lidostā reinvestē tajā pašā lidostā. [Gr. 64]

14. pants

Konkurences noteikumi

Šī regula neskar valsts iestāžu pilnvaras apstiprināt laika nišu nodošanu starp aviosabiedrībām un noteikt, kā tās tiek sadalītas, atbilstīgi valsts konkurences tiesībām vai Līguma par Eiropas Savienības darbību 101., 102. vai 106. pantam, vai Padomes Regulai (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās Regula) (16).

DELEĢĒTIE AKTI UN KOMITEJA

15. pants

Deleģēšanas kārtība

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētu aktu Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Šīs Pilnvaras pieņemt 3. panta 3. punkta beigās

  punktā
  un 5. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus
  Komisijai
  piešķir Komisijai uz neierobežotu laiku

  uz piecu gadu laikposmu
  no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Gr. 65]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 3. punktā un 5. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lemums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 3. panta 3. punktu un 5. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu pagarina par diviem mēnešiem.

16. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komitejas atzinums ir jāsaņem, izmantojot rakstisku procedūru, šo procedūru slēdz bez rezultāta gadījumos, kad atzinuma sniegšanas termiņā to nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu divu trešdaļu vairākums.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar 5. pantu.

4.   Komisija turklāt var apspriesties ar komiteju par jebkuriem citiem jautājumiem saistībā ar šīs regulas piemērošanu.

ĪSTENOŠANAS AKTI

17. pants

Atbilstība starp laika nišām un lidojuma plāniem

1.   Gaisa pārvadātājs, iesniegdams lidojuma plānu, tajā iekļauj atsauci uz tam piešķirto laika nišu. Tīkla pārvaldnieks noraida
  pēc attiecīgās aviosabiedrības un lidostas vadības struktūras uzklausīšanas var noraidīt
  a viosabiedrības lidojuma plānu, ja aviosabiedrība plāno veikt gaisa kuģu pacelšanos vai nolaišanos koordinētajā lidostā koordinācijas periodos, ja koordinators tai nav piešķīris laika nišu. Komercaviācijas gaisa kuģu ekspluatantiem nav jābūt laika nišai, ja tiem nākas veikt lidojumu ārpus laika nišā paredzētā laika robežām un ja šī kavēšanās nav notikusi aeronavigācijas pakalpojumu dēļ.
  [tark. 66,77, un 90rev]

2.   Attiecīgā dalībvalsts pieņem pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu informācijas apmaiņu starp koordinatoru, tīkla pārvaldītāju, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un lidostas vadības dienestu.

18. pants

Izpilde

1.   Koordinators atsauc laika nišu sērijas, kas uz laiku piešķirtas aviosabiedrībai tās nostiprināšanās procesā, un novieto tās kopējā fondā 31. janvārī turpmākajai vasaras sezonai vai 31. augustā turpmākajai ziemas sezonai, ja aviosabiedrībai minētajā dienā nav darbības licences vai tai līdzvērtīgas licences vai ja kompetentā licencēšanas iestāde nav norādījusi, ka tiks izsniegta darbības licence vai tai līdzvērtīga licence pirms attiecīgā saraksta perioda sākuma. Licencēšanas jomā kompetentās iestādes regulāri paziņo koordinatoram atjauninātu informāciju un saprātīgā termiņā atbild uz tā lūgumiem.

2.   Aviosabiedrības, kas atkārtoti vai tīši
  , vai vispārējas nozīmes un uzņēmējdarbības aviācija, kas apzināti
  sniedz gaisa satiksmes pakalpojumus laikā, kurš būtiski atšķiras no piešķirtās laika nišas, kas ir daļa no laika nišu sērijas, vai lieto laika nišas veidā, kas būtiski atšķiras no tā veida, kāds tika norādīts nišu piešķiršanas laikā
  un tādējādi traucē lidostas vai gaisa satiksmes darbības
  , zaudē savu
  vēsturisko
  prioritāti kas norādīta 10. panta 2. punktā. Koordinators pēc apspriešanās ar attiecīgo aviosabiedrību un vienreizēja brīdinājuma var nolemt atsaukt laika nišu sērijas no minētās aviosabiedrības pirms sarakstu perioda atlikušās daļas beigām un novietot tās kopējā fondā. Ja šī aviosabiedrība
  šajā laikā
  pieprasa līdzvērtīgas nišas, koordinatoram nav pienākuma tai tās piešķirt. [Gr. 67]

Attiecīgā dalībvalsts gādā par to, lai koordinators ieviestu iedarbīgu sistēmu šā panta piemērošanas uzraudzībai.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka ir pieejamas un tiek piemērotas efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas

  ievieš efektīvu, samērīgu un preventīvu sankciju sistēmu gadījumiem, kad

| — | ja notiek atkārtota vai tīša gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšana bez

  aviosabiedrības vai vispārējas nozīmes vai uzņēmējdarbības aviācija apzināti strādā bez
  attiecīgas laika nišas vai laikā, kas būtiski atšķiras no piešķirtās laika nišas, kas ir daļa no laika nišu sērijas; |
| --- | --- |

—

ja notiek atkārtota vai tīša gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšana bez

  aviosabiedrības vai vispārējas nozīmes vai uzņēmējdarbības aviācija apzināti strādā bez
  attiecīgas laika nišas vai laikā, kas būtiski atšķiras no piešķirtās laika nišas, kas ir daļa no laika nišu sērijas;

| — | laika nišas lietošana veidā, kas būtiski atšķiras no tā veida, kāds tika norādīts nišu piešķiršanas laikā; |
| --- | --- |

—

laika nišas lietošana veidā, kas būtiski atšķiras no tā veida, kāds tika norādīts nišu piešķiršanas laikā;

| — | ja attiecībā uz nākamo vasaras sezonu laika nišas tiek nodotas atpakaļ pēc 31. janvāra, bet attiecībā uz nākamo ziemas sezonu – pēc 31. augusta, vai arī ja tiek saglabātas neizmantotās nišas, piemērojot sankcijas, būtu jāņem vērā iespēja izmantot 11. pantā paredzēto mehānismu; |
| --- | --- |

—

ja attiecībā uz nākamo vasaras sezonu laika nišas tiek nodotas atpakaļ pēc 31. janvāra, bet attiecībā uz nākamo ziemas sezonu – pēc 31. augusta, vai arī ja tiek saglabātas neizmantotās nišas, piemērojot sankcijas, būtu jāņem vērā iespēja izmantot 11. pantā paredzēto mehānismu;

| — | ja tiek atteikts paziņot koordinatoram vai sarakstu koordinatoram 7. un 13. pantā paredzēto informāciju, vai ja ir paziņota kļūdaina vai maldinoša informācija. |
| --- | --- |

—

ja tiek atteikts paziņot koordinatoram vai sarakstu koordinatoram 7. un 13. pantā paredzēto informāciju, vai ja ir paziņota kļūdaina vai maldinoša informācija.

Par šo sankciju piemērošanu pienācīgi informē koordinatoru.
  Dalībvalstis paziņo Komisijai saskaņā ar šo punktu ieviesto sankciju sistēmu. [Gr. 68]

3.a
     
  Dalībvalstis nodrošina arī to, ka koordinētās lidostas vadības dienests pieņem un piemēro efektīvas, samērīgas un preventīvas finansiālas sankcijas, lai novērstu laika nišu nodošanu atpakaļ pēc nozares vēsturiskās sākumpozīcijas datuma attiecīgi nākamajai ziemai vai vasarai vai neizmantoto nišu saglabāšanu, lai aviosabiedrības atturētu no laika nišu nodošanas atpakaļ 9. pantā minētajā fondā pārāk vēlu, un lai tās sauktu pie atbildības par to, ka tās ir rezervējušas lidostas infrastruktūru, bet nav to izmantojušas. Šajā sakarā jāievēro šādi principi:

| (a) | procedūra, kas noteikta Direktīvas 2009/12/EK 6. pantā, jāpiemēro pirms sankciju šā punkta nozīmē piemērošanas. Apspriežas arī ar koordinatoru. Koordinētās lidostās, uz kurām Direktīvas 2009/12/EK 1. panta 2. punkts neattiecas, lidostas vadības dienests apspriežas ar koordinatoru komiteju un koordinatoru; |
| --- | --- |

(a)

procedūra, kas noteikta Direktīvas 2009/12/EK 6. pantā, jāpiemēro pirms sankciju šā punkta nozīmē piemērošanas. Apspriežas arī ar koordinatoru. Koordinētās lidostās, uz kurām Direktīvas 2009/12/EK 1. panta 2. punkts neattiecas, lidostas vadības dienests apspriežas ar koordinatoru komiteju un koordinatoru;

| (b) | minētās sankcijas neietekmē laika nišu piešķiršanas procesa un lidostas maksu sistēmas nediskriminējošo un pārredzamo dabu; |
| --- | --- |

(b)

minētās sankcijas neietekmē laika nišu piešķiršanas procesa un lidostas maksu sistēmas nediskriminējošo un pārredzamo dabu;

| (c) | minētās sankcijas neattur aviosabiedrības no pakalpojumu attīstīšanas vai ienākšanas tirgū; |
| --- | --- |

(c)

minētās sankcijas neattur aviosabiedrības no pakalpojumu attīstīšanas vai ienākšanas tirgū;

| (d) | aviosabiedrības nesauc pie atbildības par to, ka tās lidostas infrastruktūru ir rezervējušas, bet nav izmantojušas:








  — | nišas, kas piešķirtas, bet nodotas atpakaļ kopējā fondā pirms 31. janvāra attiecībā uz nākamās vasaras sarakstu periodu, vai pirms 31. augusta attiecībā uz nākamās ziemas sarakstu periodu, |
| --- | --- | --- |

(d)

aviosabiedrības nesauc pie atbildības par to, ka tās lidostas infrastruktūru ir rezervējušas, bet nav izmantojušas:

—

nišas, kas piešķirtas, bet nodotas atpakaļ kopējā fondā pirms 31. janvāra attiecībā uz nākamās vasaras sarakstu periodu, vai pirms 31. augusta attiecībā uz nākamās ziemas sarakstu periodu,

| — | nišas, kas sakrīt ar svētku dienām un nodotas atpakaļ kopējā fondā pirms 31. janvāra attiecībā uz nākamās vasaras sarakstu periodu, vai pirms 31. augusta attiecībā uz nākamās ziemas sarakstu periodu un |
| --- | --- |

—

nišas, kas sakrīt ar svētku dienām un nodotas atpakaļ kopējā fondā pirms 31. janvāra attiecībā uz nākamās vasaras sarakstu periodu, vai pirms 31. augusta attiecībā uz nākamās ziemas sarakstu periodu un

| — | nišas, kuru neizmantošanu var pamatot atbilstoši 10. panta 5. punktam; |
| --- | --- |

—

nišas, kuru neizmantošanu var pamatot atbilstoši 10. panta 5. punktam;

| (e) | minētās sankcijas paziņo koordinatoram, ieinteresētajām personām un Komisijai vismaz sešus mēnešus pirms attiecīgā sarakstu perioda sākuma; |
| --- | --- |

(e)

minētās sankcijas paziņo koordinatoram, ieinteresētajām personām un Komisijai vismaz sešus mēnešus pirms attiecīgā sarakstu perioda sākuma;

| (f) | sankciju sistēma lidostas vadības dienestam ir ienākumu ziņā neitrāla un domāta vienīgi tam, lai uzlabotu laika nišu piešķiršanas efektivitāti. |
| --- | --- |

(f)

sankciju sistēma lidostas vadības dienestam ir ienākumu ziņā neitrāla un domāta vienīgi tam, lai uzlabotu laika nišu piešķiršanas efektivitāti.

Koordinators paziņo lidostas vadības dienestam visu šā punkta īstenošanai vajadzīgo informāciju.

Dalībvalstis šīs sankcijas ievieš ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas pieņemšanas. Tās pienācīgi informē Komisiju, kas novērtē attiecīgo sankciju efektivitāti. Ja, uzraugot laika nišas vai citādā veidā, tiek konstatēts šā panta 2. vai 3. punkta iespējams pārkāpums, ar aviosabiedrību sazinās rakstiski, norādot inkriminēto pārkāpumu un pieprasot informāciju par attiecīgo aviācijas pakalpojumu vai laika nišu. Ja ir nepieciešamas sankcijas, tās piemēro attiecībā uz tās aviosabiedrības katru atsevišķu pārkāpumu, kurš nav ievērojis šā panta 2. vai 3. punktu, un tās nav mazākas par dalībvalsts iepriekš paredzēto minimālo apmēru. Vairākkārtīgi pārkāpumi var izraisīt vairākas finansiālas sankcijas un var, piemēram, būt par pamatu finansiālo sankciju dubultošanai par katru turpmāko pārkāpumu. Par sankciju piemērošanu pienācīgi informē koordinatoru. Lēmumus par finansiālu sankciju noteikšanu publisko koordinators. [Gr. 69]

4.   Neskarot 10. panta 5. punktu, ja aviosabiedrība nevar izmantot laika nišu sēriju 85

  80 %
  apmērā, kas noteikts 10. panta 2. punktā, koordinators pēc apspriešanās ar attiecīgo aviosabiedrību var nolemt atsaukt laika nišu sērijas no minētās aviosabiedrības pirms saraksta perioda atlikušās daļas beigām un novietot tās kopējā fondā. [Gr. 70]

Neskarot 10. panta 5. punktu, ja pēc piešķirtā laika, kas atbilst 15

  20 %
  no sērijas derīguma perioda, nav tikušas izmantotas minētās sērijas laika nišas, koordinators pēc apspriešanās ar attiecīgo aviosabiedrībunovieto tās kopējā fondā līdz saraksta perioda atlikušās daļas beigām. Koordinators var nolemt atsaukt laika nišu sērijas pirms tāda perioda beigām, kas atbilst 15 
  20
  % no laika nišu sērijas derīguma termiņa, ja pārvadātājs neapliecina savu nodomu tās izmantot. [Gr. 71]

19. pants

Sūdzības un pārsūdzības tiesības

1.   Neskarot pārsūdzības tiesību izmantošanu saskaņā ar valstu tiesību aktiem, sūdzības saistībā ar 7. panta 2. punkta, 9., 10., 13. un 17. panta un 18. panta 1., 2.
  , 3
  . un 4. punkta piemērošanu iesniedz koordinācijas komitejai. Komiteja izskata jautājumu viena mēneša laikā pēc sūdzības iesniegšanas un, ja iespējams, iesniedz priekšlikumus koordinatoram, lai mēģinātu atrisināt problēmu. Ja sūdzību nevar apmierināt, atbildīgā dalībvalsts uz papildu termiņu

  dalībvalsts tuvāko
  divu mēnešu laikā var paredzēt starpniecību, ko īsteno aviosabiedrības vai lidostas pārstāvošā organizācija vai cita trešā puse. [Gr. 72]

2.   Dalībvalstis atbilstīgi saviem tiesību aktiem veic attiecīgus pasākumus, lai aizsargātu koordinatorus pret prasībām par zaudējumiem, kas saistītas ar to pienākumiem saskaņā ar šo regulu, izņemot rupjas nolaidības un tīšu nodarījumu gadījumus.

20. pants

Attiecības ar trešām valstīm

1.   Komisija saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto procedūru, var nolemt, ka vienai vai vairākām dalībvalstīm jāveic pasākumi, tostarp laika nišu atsaukšana, attiecībā uz vienu vai vairākām trešās valsts aviosabiedrībām, lai kompensētu attiecīgās trešās valsts diskriminējošo rīcību, ja izrādās, ka kāda trešā valsts saistībā ar laika nišu piešķiršanu un lietošanu tās lidostās:

| a) | neizrāda tādu attieksmi pret Savienības aviosabiedrībām, kas līdzvērtīga tai, kādu minētās valsts aviosabiedrībām garantē šī regula; vai |
| --- | --- |

a)

neizrāda tādu attieksmi pret Savienības aviosabiedrībām, kas līdzvērtīga tai, kādu minētās valsts aviosabiedrībām garantē šī regula; vai

| b) | nenodrošina de facto valsts režīmu Savienības aviosabiedrībām; vai |
| --- | --- |

b)

nenodrošina de facto valsts režīmu Savienības aviosabiedrībām; vai

| c) | attiecas pret citu trešo valstu aviosabiedrībām labvēlīgāk nekā pret Savienības aviosabiedrībām. |
| --- | --- |

c)

attiecas pret citu trešo valstu aviosabiedrībām labvēlīgāk nekā pret Savienības aviosabiedrībām.

2.   Dalībvalstis informē Komisiju par jebkurām nopietnām grūtībām, ar ko Savienības aviosabiedrības sastopas de jure vai de facto, saņemot laika nišas trešo valstu lidostās.

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

21. pants

Ziņojums un sadarbība

1.   Četrus

  Trīs
  gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par tās darbību. Šajā ziņojumā īpaši izvērtē 9., 10., 11. un 13. panta darbību. [Gr. 73]

1.a
     
  Komisija uzrauga laika nišu sekundāros tirgus, pamatojoties uz datiem, kas saņemti no koordinatoriem, un ziņo par svarīgām tendencēm, tostarp tām, kas saistītas ar reģionālo un Savienības līmeņa pārklājumu, savā ikgadējā analīzē par gaisa pārvadājumu tirgu. [Gr. 74]

2.   Dalībvalstis un Komisija sadarbojas šīs regulas piemērošanā, jo īpaši attiecībā uz informācijas vākšanu 1. punktā minētajam ziņojumam.

22. pants

Atcelšana

Regulu (EEK) Nr. 95/93 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas II pielikumā.

23. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā pirmajā dienā otrajā sarakstu periodā, kas sākas pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 173. lpp.

1

(2)  OV C 277, 13.9.2012., 110. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra nostāja.

3

(4)  OV L 14, 22.1.1993., 1. lpp.

4

(5)  Sk. I pielikumu.

5

(6)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

6

(7)  OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.

7

(8)  OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.

8

(9)  
  OV L 96, 31.3.2004., 20. lpp.

9

OV L 96, 31.3.2004., 20. lpp.

(10)  OV L 96, 31.3.2004., 20. lpp.

10

(11)  OV L 185, 15.7.2011., 1. lpp.

11

(12)  OV L 201, 3.8.2010., 1. lpp.

12

(13)  OV L 84, 23.3.2006., 14. lpp.

13

(14)  
  OV L 70, 14.3.2009., 11. lpp.

14

OV L 70, 14.3.2009., 11. lpp.

(15)  

  OV L 70, 14.3.2009., 11. lpp.

15

OV L 70, 14.3.2009., 11. lpp.

(16)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

16

I PIELIKUMS

Atceltā regula ar tās secīgo grozījumu sarakstu

| Padomes Regula (EEK) Nr. 95/93 | (OV L 14, 22.1.1993., 1. lpp.) |
| --- | --- |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 894/2002 | (OV L 142, 31.5.2002., 3. lpp.) |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1554/2003 | (OV L 221, 4.9.2003., 1. lpp.) |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 793/2004 | (OV L 138, 30.4.2004., 50. lpp.) |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 545/2009 | (OV L 167, 29.6.2009., 24. lpp.) |

Padomes Regula (EEK) Nr. 95/93

(OV L 14, 22.1.1993., 1. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 894/2002

(OV L 142, 31.5.2002., 3. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1554/2003

(OV L 221, 4.9.2003., 1. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 793/2004

(OV L 138, 30.4.2004., 50. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 545/2009

(OV L 167, 29.6.2009., 24. lpp.)

II PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EEK) Nr. 95/93 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. panta 1. un 2. punkts | 1. panta 1. un 2. punkts |
| 1. panta 3. punkts | — |
| 2. panta a) punkts | 2. panta 1. punkts |
| 2. panta b) punkts | 2. panta 2. punkts |
| 2. panta c) punkts | — |
| 2. panta d) punkts | 2. panta 3. punkts |
| 2. panta e) punkts | 2. panta 4. punkts |
| 2. panta f) punkta i) apakšpunkts | 2. panta 5. punkts |
| 2. panta f) punkta ii) apakšpunkts | 2. panta 6. punkts |
| — | 2. panta 7. punkts |
| — | 2. panta 8. punkts |
| — | 2. panta 9. punkts |
| 2. panta g) punkts | 2. panta 11. punkts |
| 2. panta h) punkts | — |
| 2. panta i) punkts | 2. panta 10. punkts |
| 2. panta j) punkts | 2. panta 12. punkts |
| 2. panta k) punkts | 2. panta 13. punkts |
| 2. panta l) punkts | 2. panta 14. punkts |
| 2. panta m) punkts | 2. panta 15. punkts |
| — | 2. panta 16. punkts |
| — | 2. panta 17. punkts |
| — | 2. panta 18. punkts |
| — | 2. panta 19. punkts |
| — | 2. panta 20. punkts |
| — | 2. panta 21. punkts |
| 3. panta 1. punkts | 3. panta 1. punkts |
| 3. panta 2. punkts | 3. panta 2. punkts |
| 3. panta 3. punkts | 3. panta 3. punkts |
| 3. panta 4. punkts | 3. panta 4. punkts |
| — | 3. panta 5. punkts |
| 3. panta 5. punkts | 3. panta 6. punkts |
| 3. panta 6. punkts | 3. panta 7. punkts |
| 3. panta 7. punkts | 3. panta 8. punkts |
| — | 3. panta 9. punkts |
| — | 3. panta 10. punkts |
| 4. panta 1. punkts | 5. panta 1. punkts |
| — | 5. panta 2. punkts |
| 4. panta 2. punkta a) apakšpunkts | 5. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta pirmais teikums | 5. panta 3. punkta b) apakšpunkts |
| — | 5. panta 3. punkta b) apakšpunkta i) punkts |
| — | 5. panta 3. punkta b) apakšpunkta ii) punkts |
| — | 5. panta 2. punkta b) apakšpunkta iia) un iib) punkts |
| 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta otrais teikums | 5. panta 3. punkta c) apakšpunkts |
| 4. panta 2. punkta c) apakšpunkts | 5. panta 3. punkta d) apakšpunkts |
| — | 5. panta 3. punkta otrā daļa |
| 4. panta 3. punkts | 5. panta 4. punkts |
| 4. panta 4. punkts | 5. panta 5. punkts |
| 4. panta 5. punkts | 5. panta 6. punkts |
| 4. panta 6. punkts | 5. panta 7. punkts |
| 4. panta 7. punkts | 5. panta 7. punkts un 6. panta 1. punkts |
| — | 6. panta 1. punkta otrā daļa |
| — | 6. panta 2. punkts |
| 4. panta 8. punkts | 6. panta 3. punkts |
| — | 6. panta 4. punkts |
| 4. panta 9. punkts | — |
| 4. panta 10. punkts | 6. panta 5. punkts |
| 5. panta 1. punkta pirmā daļa | 8. panta 1. punkta pirmā daļa |
| 5. panta 1. punkta otrās daļas a) punkts | 8. panta 1. punkta otrās daļas a) punkta i) līdz vii) apakšpunkts |
| — | |
| — | 8. panta 1. punkta otrās daļas a) punkta viia) apakšpunkts |
| 5. panta 1. punkta otrās daļas b) apakšpunkts | 8. panta 1. punkta otrās daļas b) punkts |
| | 8. panta 1. punkta otrās daļas c) punkts |
| 5. panta 2. punkts | 8. panta 2. punkts |
| 5. panta 3. punkts | 8. panta 3. punkts |
| 6. panta 1. punkts pirmā un otrā daļa | 4. panta 1. punkts |
| 6. panta 2. punkts | 4. panta 5. punkts |
| 6. panta 3. punkts | 4. panta 2. punkts |
| — | 4. panta 3. punkts |
| 6. panta 1. punkta trešā daļa | 4. panta 4. punkts |
| 7. panta 1. līdz 3. punkts | 7. pants |
| — | 7. panta 3.a punkts |
| 8. panta 1. punkts | 10. panta 1. punkts |
| 8. panta 2. punkta pirmās daļas ievadfrāze | 10. panta 2. punkta ievadfrāze |
| 8. panta 2. punkta pirmās daļas pirmais un otrais ievilkums | 10. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts |
| 8. panta 2. punkta otrā daļa | — |
| 8. panta 3. punkts | 9. panta 3. punkts |
| 8. panta 4. punkts | 10. panta 5. punkts |
| 8. panta 5. punkts | 9. panta 8. punkta pirmā daļa |
| — | 9. panta 8. punkta otrā daļa |
| 8. panta 6. punkts | 9. panta 7. punkts |
| 8. panta 7. punkts | 9. panta 9. punkts |
| — | 10. panta - 1. punkts |
| — | 10. panta 2.a punkts |
| — | 11. pants |
| 8.a pants | 13. pants |
| 8.a panta 1. punkts | 13. panta 1. punkts |
| — | 13. panta 2. punkta pirmā daļa |
| 8.a panta 2. punkts | 13. panta 2. punkta otrā daļa |
| — | 13. panta 2. punkta trešā daļa |
| 8.a panta 3. punkts | 13. panta 3. punkta pirmā līdz trešā daļa |
| | 13. panta 3. punkta ceturtā daļa |
| 8.b panta pirmais teikums | 10. panta 7. punkts |
| 8.b panta otrais teikums | 14. pants |
| 8. panta trešais teikums | — |
| 9. pants | 12. pants |
| 10. panta 1. punkts | 9. panta 1. punkts |
| 10. panta 2. punkts | — |
| 10. panta 3. punkts | 10. panta 4. punkts |
| 10. panta 4. punkta a) apakšpunkta pirmais, otrais un trešais ievilkums | 10. panta 5. punkta pirmās daļas a) punkta i), ii) un iii) punkts |
| 10. panta 4. punkta b), c) un d) apakšpunkts | 10. panta 5. punkta pirmās daļas b), c) un d) punkts |
| — | 10. panta 5. punkta otrā daļa |
| 10. panta 5. punkts | 10. panta 7. punkts |
| — | 10. panta 6. punkts |
| 10. panta 6. punkts | 9. panta 3. punkts |
| 10. panta 7. punkts | 9. panta 4. punkts |
| 10. panta 8. punkts | 9. panta 5. punkts |
| 10. panta 9. punkts | 9. panta 6. punkts |
| 10.a pants | — |
| 11. pants | 19. pants |
| 12. pants | 20. pants |
| 13. panta 1. un 2. punkts | 16. panta 1. un 2. punkts |
| — | 16. panta 3. punkts |
| 13. panta 3. punkts | 16. panta 4. punkts |
| 13. panta 4. punkts | — |
| — | 15. pants |
| 14. panta 1. punkts | 17. panta 1. punkts |
| — | 17. panta 2. punkts |
| 14. panta 2. punkts | 18. panta 1. punkts |
| 14. panta 3. punkts | — |
| 14. panta 4. punkts | 18. panta 2. punkts |
| 14. panta 5. punkts | 18. panta 3. punkts |
| — | 18. panta 3.a punkts |
| 14. panta 6. punkta a) un b) apakšpunkts | 18. panta 4. punkta pirmā un otrā daļa |
| 14.a pants 1. punkts | 21. pants |
| — | 21. panta 1.a punkts |
| 14.a panta 2. punkts | 21. panta 2. punkts |
| — | 22. pants |
| 15. pants | 23. pants |
| — | I pielikums |
| — | II pielikums |

Regula (EEK) Nr. 95/93

Šī regula

1. panta 1. un 2. punkts

1. panta 1. un 2. punkts

1. panta 3. punkts

—

2. panta a) punkts

2. panta 1. punkts

2. panta b) punkts

2. panta 2. punkts

2. panta c) punkts

—

2. panta d) punkts

2. panta 3. punkts

2. panta e) punkts

2. panta 4. punkts

2. panta f) punkta i) apakšpunkts

2. panta 5. punkts

2. panta f) punkta ii) apakšpunkts

2. panta 6. punkts

—

2. panta 7. punkts

—

2. panta 8. punkts

—

2. panta 9. punkts

2. panta g) punkts

2. panta 11. punkts

2. panta h) punkts

—

2. panta i) punkts

2. panta 10. punkts

2. panta j) punkts

2. panta 12. punkts

2. panta k) punkts

2. panta 13. punkts

2. panta l) punkts

2. panta 14. punkts

2. panta m) punkts

2. panta 15. punkts

—

2. panta 16. punkts

—

2. panta 17. punkts

—

2. panta 18. punkts

—

2. panta 19. punkts

—

2. panta 20. punkts

—

2. panta 21. punkts

3. panta 1. punkts

3. panta 1. punkts

3. panta 2. punkts

3. panta 2. punkts

3. panta 3. punkts

3. panta 3. punkts

3. panta 4. punkts

3. panta 4. punkts

—

3. panta 5. punkts

3. panta 5. punkts

3. panta 6. punkts

3. panta 6. punkts

3. panta 7. punkts

3. panta 7. punkts

3. panta 8. punkts

—

3. panta 9. punkts

—

3. panta 10. punkts

4. panta 1. punkts

5. panta 1. punkts

—

5. panta 2. punkts

4. panta 2. punkta a) apakšpunkts

5. panta 3. punkta a) apakšpunkts

4. panta 2. punkta b) apakšpunkta pirmais teikums

5. panta 3. punkta b) apakšpunkts

—

5. panta 3. punkta b) apakšpunkta i) punkts

—

5. panta 3. punkta b) apakšpunkta ii) punkts

—

5. panta 2. punkta b) apakšpunkta iia) un iib) punkts

4. panta 2. punkta b) apakšpunkta otrais teikums

5. panta 3. punkta c) apakšpunkts

4. panta 2. punkta c) apakšpunkts

5. panta 3. punkta d) apakšpunkts

—

5. panta 3. punkta otrā daļa

4. panta 3. punkts

5. panta 4. punkts

4. panta 4. punkts

5. panta 5. punkts

4. panta 5. punkts

5. panta 6. punkts

4. panta 6. punkts

5. panta 7. punkts

4. panta 7. punkts

5. panta 7. punkts un 6. panta 1. punkts

—

6. panta 1. punkta otrā daļa

—

6. panta 2. punkts

4. panta 8. punkts

6. panta 3. punkts

—

6. panta 4. punkts

4. panta 9. punkts

—

4. panta 10. punkts

6. panta 5. punkts

5. panta 1. punkta pirmā daļa

8. panta 1. punkta pirmā daļa

5. panta 1. punkta otrās daļas a) punkts

8. panta 1. punkta otrās daļas a) punkta i) līdz vii) apakšpunkts

—

—

8. panta 1. punkta otrās daļas a) punkta viia) apakšpunkts

5. panta 1. punkta otrās daļas b) apakšpunkts

8. panta 1. punkta otrās daļas b) punkts

8. panta 1. punkta otrās daļas c) punkts

5. panta 2. punkts

8. panta 2. punkts

5. panta 3. punkts

8. panta 3. punkts

6. panta 1. punkts pirmā un otrā daļa

4. panta 1. punkts

6. panta 2. punkts

4. panta 5. punkts

6. panta 3. punkts

4. panta 2. punkts

—

4. panta 3. punkts

6. panta 1. punkta trešā daļa

4. panta 4. punkts

7. panta 1. līdz 3. punkts

7. pants

—

7. panta 3.a punkts

8. panta 1. punkts

10. panta 1. punkts

8. panta 2. punkta pirmās daļas ievadfrāze

10. panta 2. punkta ievadfrāze

8. panta 2. punkta pirmās daļas pirmais un otrais ievilkums

10. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts

8. panta 2. punkta otrā daļa

—

8. panta 3. punkts

9. panta 3. punkts

8. panta 4. punkts

10. panta 5. punkts

8. panta 5. punkts

9. panta 8. punkta pirmā daļa

—

9. panta 8. punkta otrā daļa

8. panta 6. punkts

9. panta 7. punkts

8. panta 7. punkts

9. panta 9. punkts

—

10. panta - 1. punkts

—

10. panta 2.a punkts

—

11. pants

8.a pants

13. pants

8.a panta 1. punkts

13. panta 1. punkts

—

13. panta 2. punkta pirmā daļa

8.a panta 2. punkts

13. panta 2. punkta otrā daļa

—

13. panta 2. punkta trešā daļa

8.a panta 3. punkts

13. panta 3. punkta pirmā līdz trešā daļa

13. panta 3. punkta ceturtā daļa

8.b panta pirmais teikums

10. panta 7. punkts

8.b panta otrais teikums

14. pants

8. panta trešais teikums

—

9. pants

12. pants

10. panta 1. punkts

9. panta 1. punkts

10. panta 2. punkts

—

10. panta 3. punkts

10. panta 4. punkts

10. panta 4. punkta a) apakšpunkta pirmais, otrais un trešais ievilkums

10. panta 5. punkta pirmās daļas a) punkta i), ii) un iii) punkts

10. panta 4. punkta b), c) un d) apakšpunkts

10. panta 5. punkta pirmās daļas b), c) un d) punkts

—

10. panta 5. punkta otrā daļa

10. panta 5. punkts

10. panta 7. punkts

—

10. panta 6. punkts

10. panta 6. punkts

9. panta 3. punkts

10. panta 7. punkts

9. panta 4. punkts

10. panta 8. punkts

9. panta 5. punkts

10. panta 9. punkts

9. panta 6. punkts

10.a pants

—

11. pants

19. pants

12. pants

20. pants

13. panta 1. un 2. punkts

16. panta 1. un 2. punkts

—

16. panta 3. punkts

13. panta 3. punkts

16. panta 4. punkts

13. panta 4. punkts

—

—

15. pants

14. panta 1. punkts

17. panta 1. punkts

—

17. panta 2. punkts

14. panta 2. punkts

18. panta 1. punkts

14. panta 3. punkts

—

14. panta 4. punkts

18. panta 2. punkts

14. panta 5. punkts

18. panta 3. punkts

—

18. panta 3.a punkts

14. panta 6. punkta a) un b) apakšpunkts

18. panta 4. punkta pirmā un otrā daļa

14.a pants 1. punkts

21. pants

—

21. panta 1.a punkts

14.a panta 2. punkts

21. panta 2. punkts

—

22. pants

15. pants

23. pants

—

I pielikums

—

II pielikums

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/245 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/245

---

P7_TA(2012)0496

Ar troksni saistītu ekspluatācijas ierobežojumu ieviešana Savienības lidostās ***I

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par noteikumiem un procedūrām attiecībā uz tādu ekspluatācijas ierobežojumu, kas saistīti ar troksni, ieviešanu Savienības lidostās, izmantojot līdzsvarotu pieeju, un par Direktīvas 2002/30/EK atcelšanu (COM(2011)0828 – C7-0456/2011 – 2011/0398(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2015/C 434/44)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0828), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0828),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0456/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0456/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas Senāts, Vācijas Bundesrāte un Nīderlandes Senāts un kuros norādīts, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas Senāts, Vācijas Bundesrāte un Nīderlandes Senāts un kuros norādīts, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 11. maija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 11. maija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0372/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0372/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 173. lpp.

(2)  OV C 277, 13.9.2012., 110. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0398

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par noteikumiem un procedūrām attiecībā uz tādu ekspluatācijas ierobežojumu, kas saistīti ar troksni, ieviešanu Savienības lidostās, izmantojot līdzsvarotu pieeju, un par Direktīvas 2002/30/EK atcelšanu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas dalībvalstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Kopējās transporta politikas galvenais mērķis ir ilgtspējīga attīstība. Tas prasa integrētu pieeju, kas vērsta uz to, lai nodrošinātu gan efektīvu Savienības transporta sistēmu darbību, gan vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(1)

Kopējās transporta politikas galvenais mērķis ir ilgtspējīga attīstība. Tas prasa integrētu pieeju, kas vērsta uz to, lai nodrošinātu gan efektīvu Savienības transporta sistēmu darbību, gan vides aizsardzību.

| (2) | Gaisa transporta ilgtspējīga attīstība rada vajadzību pēc tādu pasākumu ieviešanas, kuru mērķis ir samazināt troksni, ko lidostās
  un to tuvumā
  izraisa gaisa kuģi ar konkrētām trokšņa problēmām. Liels skaits Savienības iedzīvotāju ir pakļauti augstam trokšņa līmenim, kas var atstāt negatīvu ietekmi uz veselību
  , jo īpaši nakts lidojumu gadījumā
  . [Gr. 1] |
| --- | --- |

(2)

Gaisa transporta ilgtspējīga attīstība rada vajadzību pēc tādu pasākumu ieviešanas, kuru mērķis ir samazināt troksni, ko lidostās
  un to tuvumā
  izraisa gaisa kuģi ar konkrētām trokšņa problēmām. Liels skaits Savienības iedzīvotāju ir pakļauti augstam trokšņa līmenim, kas var atstāt negatīvu ietekmi uz veselību
  , jo īpaši nakts lidojumu gadījumā
  . [Gr. 1]

| (3) | Pēc tam, kad saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 26. marta Direktīvu 2002/30/EK par noteikumiem un procedūrām attiecībā uz tādu ekspluatācijas ierobežojumu ieviešanu Kopienas lidostās, kas saistīti ar troksni (4), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/93/EK par to gaisa kuģu ekspluatācijas regulēšanu, uz kuriem attiecas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 16. pielikuma otrā izdevuma (1988. gads) 1. sējuma 3. nodaļas II daļa (5), notika atbrīvošanās no gaisa kuģiem, kuri rada salīdzinoši vislielāko troksni, ir nepieciešami jauni un uzlaboti pasākumi, kas ļautu iestādēm risināt trokšņaināko gaisa kuģu problēmu, lai veicinātu trokšņa līmeņa pazemināšanu ap Savienības lidostām trokšņa kontroles līdzsvarotās pieejas starptautiskas struktūras ietvaros. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 26. marta Direktīvu 2002/30/EK par noteikumiem un procedūrām attiecībā uz tādu ekspluatācijas ierobežojumu ieviešanu Kopienas lidostās, kas saistīti ar troksni (4), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/93/EK par to gaisa kuģu ekspluatācijas regulēšanu, uz kuriem attiecas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 16. pielikuma otrā izdevuma (1988. gads) 1. sējuma 3. nodaļas II daļa (5), notika atbrīvošanās no gaisa kuģiem, kuri rada salīdzinoši vislielāko troksni, ir nepieciešami jauni un uzlaboti pasākumi, kas ļautu iestādēm risināt trokšņaināko gaisa kuģu problēmu, lai veicinātu trokšņa līmeņa pazemināšanu ap Savienības lidostām trokšņa kontroles līdzsvarotās pieejas starptautiskas struktūras ietvaros.

| (4) | Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) Rezolūcija A33/7 ievieš “līdzsvarotas pieejas” jēdzienu, attiecinot to uz trokšņa kontroli, un nosaka saskaņotu metodi gaisa kuģu radītā trokšņa problēmu risināšanai. ICAO“līdzsvarotajai pieejai” jākalpo par pamatu aviācijas kā starptautiskas nozares trokšņa reglamentēšanai. Līdzsvarotā pieeja atzīst līdzšinējo attiecīgo likumīgo saistību, pastāvošo nolīgumu, spēkā esošo likumu un izstrādāto politiku vērtību un to neskar. Ar starptautiskajiem noteikumiem par līdzsvaroto pieeju šajā regulā būtu ievērojami jāsamazinās starptautisku domstarpību riskam gadījumā, ja trešo valstu pārvadātājus var ietekmēt ekspluatācijas ierobežojumi, kas saistīti ar troksni. |
| --- | --- |

(4)

Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) Rezolūcija A33/7 ievieš “līdzsvarotas pieejas” jēdzienu, attiecinot to uz trokšņa kontroli, un nosaka saskaņotu metodi gaisa kuģu radītā trokšņa problēmu risināšanai. ICAO“līdzsvarotajai pieejai” jākalpo par pamatu aviācijas kā starptautiskas nozares trokšņa reglamentēšanai. Līdzsvarotā pieeja atzīst līdzšinējo attiecīgo likumīgo saistību, pastāvošo nolīgumu, spēkā esošo likumu un izstrādāto politiku vērtību un to neskar. Ar starptautiskajiem noteikumiem par līdzsvaroto pieeju šajā regulā būtu ievērojami jāsamazinās starptautisku domstarpību riskam gadījumā, ja trešo valstu pārvadātājus var ietekmēt ekspluatācijas ierobežojumi, kas saistīti ar troksni.

| (5) | Komisijas 2008. gada 15. februāra ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Ekspluatācijas ierobežojumi, kas saistīti ar troksni ES lidostās (ziņojums par Direktīvas 2002/30/EK piemērošanu)” norādīja uz nepieciešamību Direktīvas 2002/30/EK tekstā precizēt ieinteresēto pušu pienākumus un tiesības trokšņa novērtēšanas procesa laikā, lai nodrošinātu izmaksu ziņā efektīvāko pasākumu īstenošanu trokšņa mazināšanas mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 2008. gada 15. februāra ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Ekspluatācijas ierobežojumi, kas saistīti ar troksni ES lidostās (ziņojums par Direktīvas 2002/30/EK piemērošanu)” norādīja uz nepieciešamību Direktīvas 2002/30/EK tekstā precizēt ieinteresēto pušu pienākumus un tiesības trokšņa novērtēšanas procesa laikā, lai nodrošinātu izmaksu ziņā efektīvāko pasākumu īstenošanu trokšņa mazināšanas mērķu sasniegšanai.

| (6) | Dalībvalstīm ieviešot ekspluatācijas ierobežojumus Savienības lidostās katrā atsevišķā gadījumā, vienlaikus ierobežojot jaudu, var veicināt trokšņa līmeņa pazemināšanos lidostu tuvumā. Taču tādējādi iespējams kropļot konkurenci vai kavēt Savienības aviācijas tīkla kopējo efektivitāti, neefektīvi izmantojot esošo jaudu. Tā kā dalībvalstis šīs regulas mērķus nevar pietiekami sekmīgi sasniegt un tā kā tādējādi tos var efektīvāk sasniegt Savienības līmenī, pamatojoties uz saskaņotiem noteikumiem par ekspluatācijas ierobežojumu ieviešanu, kas ir daļa no trokšņa kontroles procesa, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. Šāda saskaņota metode neparedz trokšņa kvalitātes mērķus, kas vēl joprojām ir atkarīgi no Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. jūnija Direktīvas 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (6) vai citiem Eiropas, valstu vai vietējiem noteikumiem, un neskar konkrētu pasākumu izvēli. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstīm ieviešot ekspluatācijas ierobežojumus Savienības lidostās katrā atsevišķā gadījumā, vienlaikus ierobežojot jaudu, var veicināt trokšņa līmeņa pazemināšanos lidostu tuvumā. Taču tādējādi iespējams kropļot konkurenci vai kavēt Savienības aviācijas tīkla kopējo efektivitāti, neefektīvi izmantojot esošo jaudu. Tā kā dalībvalstis šīs regulas mērķus nevar pietiekami sekmīgi sasniegt un tā kā tādējādi tos var efektīvāk sasniegt Savienības līmenī, pamatojoties uz saskaņotiem noteikumiem par ekspluatācijas ierobežojumu ieviešanu, kas ir daļa no trokšņa kontroles procesa, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. Šāda saskaņota metode neparedz trokšņa kvalitātes mērķus, kas vēl joprojām ir atkarīgi no Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. jūnija Direktīvas 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (6) vai citiem Eiropas, valstu vai vietējiem noteikumiem, un neskar konkrētu pasākumu izvēli.

| (6a) | Lai samazinātu nepieciešamību noteikt ekspluatācijas ierobežojumus, Direktīvā 2002/49/EK minētajos valsts rīcības plānos tuvākajā laikā būtu jāietver papildpasākumu pieņemšana, lai pārvaldītu troksni ārpus lidostām, piemēram, jānodrošina dzīvojamo ēku skaņas izolācija un jāplāno vispārējas trokšņa barjeras. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(6a)

Lai samazinātu nepieciešamību noteikt ekspluatācijas ierobežojumus, Direktīvā 2002/49/EK minētajos valsts rīcības plānos tuvākajā laikā būtu jāietver papildpasākumu pieņemšana, lai pārvaldītu troksni ārpus lidostām, piemēram, jānodrošina dzīvojamo ēku skaņas izolācija un jāplāno vispārējas trokšņa barjeras. [Gr. 2]

| (7) | Tā kā trokšņa novērtēšanai jānotiek regulāri, šādai novērtēšanai būtu jārada tikai papildu trokšņa mazināšanas pasākumi, ja ar pašreizējo trokšņa mazināšanas pasākumu kopumu nav iespējams sasniegt trokšņa mazināšanas mērķus. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā trokšņa novērtēšanai jānotiek regulāri, šādai novērtēšanai būtu jārada tikai papildu trokšņa mazināšanas pasākumi, ja ar pašreizējo trokšņa mazināšanas pasākumu kopumu nav iespējams sasniegt trokšņa mazināšanas mērķus.

| (8) | Ja
  trokšņa mazināšanas mērķis būtu jāizvēlas
  , salīdzinot visas izmaksas un
  visus
  ieguvumus, ar izmaksu un ieguvumu analīzi var iegūt kopējās finansiālās labklājības ietekmes rādītāju, izmaksu efektivitātes novērtējums ir vērsts uz konkrēta mērķa sasniegšanu visrentablākajā veidā, salīdzinot tikai izmaksas.

  līdzeklim, lai minēto mērķi sasniegtu, vajadzētu būt izmaksu ziņā efektīvam, ņemot vērā veselības, ekonomiskos un sociālos aspektus
  . [Gr. 4] |
| --- | --- |

(8)

Ja
  trokšņa mazināšanas mērķis būtu jāizvēlas
  , salīdzinot visas izmaksas un
  visus
  ieguvumus, ar izmaksu un ieguvumu analīzi var iegūt kopējās finansiālās labklājības ietekmes rādītāju, izmaksu efektivitātes novērtējums ir vērsts uz konkrēta mērķa sasniegšanu visrentablākajā veidā, salīdzinot tikai izmaksas.

  līdzeklim, lai minēto mērķi sasniegtu, vajadzētu būt izmaksu ziņā efektīvam, ņemot vērā veselības, ekonomiskos un sociālos aspektus
  . [Gr. 4]

| (9) | Trokšņa mazināšanas pasākumu atlikšana ir svarīga, lai izvairītos no nevēlamām sekām attiecībā uz aviācijas drošību, lidostas jaudu un konkurenci. Lai gan pārsūdzēšanas procedūra pret

  Komisijai vajadzētu būt iespējai novērtēt ierosinātos
  ekspluatācijas ierobežojumiem, kas saistīti ar troksni, var attiekties uz trokšņa mazināšanas mērķiem, novērtēšanas metodēm un izmaksu ziņā efektīvu pasākumu izvēli, pārsūdzēšana var neatlikt to īstenošanu. Tāpēc Komisijai vēl pirms pasākumu īstenošanas jāspēj izmantot pārbaudes tiesības un apturēt pasākumus, par kuriem uzskata, ka tie radīs nevēlamas vai neatgriezeniskas sekas. Ir atzīts, ka atlikšana jāparedz uz ierobežotu laiku.

  ierobežojumus pirms to īstenošanas
  . [Gr. 5] |
| --- | --- |

(9)

Trokšņa mazināšanas pasākumu atlikšana ir svarīga, lai izvairītos no nevēlamām sekām attiecībā uz aviācijas drošību, lidostas jaudu un konkurenci. Lai gan pārsūdzēšanas procedūra pret

  Komisijai vajadzētu būt iespējai novērtēt ierosinātos
  ekspluatācijas ierobežojumiem, kas saistīti ar troksni, var attiekties uz trokšņa mazināšanas mērķiem, novērtēšanas metodēm un izmaksu ziņā efektīvu pasākumu izvēli, pārsūdzēšana var neatlikt to īstenošanu. Tāpēc Komisijai vēl pirms pasākumu īstenošanas jāspēj izmantot pārbaudes tiesības un apturēt pasākumus, par kuriem uzskata, ka tie radīs nevēlamas vai neatgriezeniskas sekas. Ir atzīts, ka atlikšana jāparedz uz ierobežotu laiku.

  ierobežojumus pirms to īstenošanas
  . [Gr. 5]

| (9a) | Izmantojot apstiprinātas operatīvās procedūras trokšņa mazināšanai, būtu jānodrošina, lai tiktu saglabāta lidojumam nepieciešamā drošība, ņemot vērā visus faktorus, kas varētu ietekmēt konkrētu darbību. Operatīvie pasākumi trokšņa mazināšanai nedrīkst izslēgt vai aizliegt pretterorisma drošības pasākumus. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(9a)

Izmantojot apstiprinātas operatīvās procedūras trokšņa mazināšanai, būtu jānodrošina, lai tiktu saglabāta lidojumam nepieciešamā drošība, ņemot vērā visus faktorus, kas varētu ietekmēt konkrētu darbību. Operatīvie pasākumi trokšņa mazināšanai nedrīkst izslēgt vai aizliegt pretterorisma drošības pasākumus. [Gr. 6]

| (10) | Saskaņā ar Direktīvu 2002/49/EK
  trokšņa novērtējumiem būtu jāpapildina esošā pieejamā informācija un jānodrošina šādas informācijas uzticamība un pieejamība kompetentajām iestādēm un

  jāpamatojas uz visām dalībvalstīm kopējiem objektīviem un izmērāmiem kritērijiem. Šādai informācijai jābūt ticamai, iegūtai pārredzamā veidā, salīdzināmai un pieejamai visām
  ieinteresētajām personām.
  Novērtējumos būtu jāietver arī jaunākās tehnoloģiskās attīstības uzraudzība un informācijas apmaiņa par jaunākajām atziņām attiecībā uz piemērojamām procedūrām.
  Kompetentajām iestādēm būtu jāievieš nepieciešamie uzraudzības un ieviešanas instrumenti.
  Trokšņa novērtējumi būtu jāveic vai jāuzrauga ārējām aģentūrām, kas nav atkarīgas no lidostas ekspluatanta. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Direktīvu 2002/49/EK
  trokšņa novērtējumiem būtu jāpapildina esošā pieejamā informācija un jānodrošina šādas informācijas uzticamība un pieejamība kompetentajām iestādēm un

  jāpamatojas uz visām dalībvalstīm kopējiem objektīviem un izmērāmiem kritērijiem. Šādai informācijai jābūt ticamai, iegūtai pārredzamā veidā, salīdzināmai un pieejamai visām
  ieinteresētajām personām.
  Novērtējumos būtu jāietver arī jaunākās tehnoloģiskās attīstības uzraudzība un informācijas apmaiņa par jaunākajām atziņām attiecībā uz piemērojamām procedūrām.
  Kompetentajām iestādēm būtu jāievieš nepieciešamie uzraudzības un ieviešanas instrumenti.
  Trokšņa novērtējumi būtu jāveic vai jāuzrauga ārējām aģentūrām, kas nav atkarīgas no lidostas ekspluatanta. [Gr. 7]

| (11) | Ir atzīts, ka dalībvalstis ir pieņēmušas lēmumu par ekspluatācijas ierobežojumiem, kas saistīti ar troksni, saskaņā ar valstu tiesību aktiem, pamatojoties uz valstiski atzītām trokšņa mazināšanas metodēm, kas var (vēl) nebūt pilnīgi atbilstošas metodei, kā aprakstīts autoritatīvajā Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC) ziņojuma dokumentā Nr. 29 “Standartmetode trokšņa kontūru aprēķināšanai ap pasažieru lidostām”, un kas var neizmantot starptautiski atzītu informāciju par gaisa kuģa radīto troksni. Tomēr ekspluatācijas ierobežojumu efektivitāte un atbilstoša rīcības plāna efektivitāte, uz ko attiecas ierobežojumi, jāvērtē saskaņā ar metodēm, kas noteiktas ECAC dokumentā Nr. 29, un saskaņā ar ICAO līdzsvaroto pieeju. Tādējādi, lai panāktu pilnīgu atbilstību ECAC dokumentam Nr. 29, dalībvalstīm jāpielāgo ekspluatācijas ierobežojumu novērtējumi savos valstu tiesību aktos. |
| --- | --- |

(11)

Ir atzīts, ka dalībvalstis ir pieņēmušas lēmumu par ekspluatācijas ierobežojumiem, kas saistīti ar troksni, saskaņā ar valstu tiesību aktiem, pamatojoties uz valstiski atzītām trokšņa mazināšanas metodēm, kas var (vēl) nebūt pilnīgi atbilstošas metodei, kā aprakstīts autoritatīvajā Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC) ziņojuma dokumentā Nr. 29 “Standartmetode trokšņa kontūru aprēķināšanai ap pasažieru lidostām”, un kas var neizmantot starptautiski atzītu informāciju par gaisa kuģa radīto troksni. Tomēr ekspluatācijas ierobežojumu efektivitāte un atbilstoša rīcības plāna efektivitāte, uz ko attiecas ierobežojumi, jāvērtē saskaņā ar metodēm, kas noteiktas ECAC dokumentā Nr. 29, un saskaņā ar ICAO līdzsvaroto pieeju. Tādējādi, lai panāktu pilnīgu atbilstību ECAC dokumentam Nr. 29, dalībvalstīm jāpielāgo ekspluatācijas ierobežojumu novērtējumi savos valstu tiesību aktos.

| (12) | Ar troksni saistītas informācijas centralizācija būtiski samazinātu gaisa kuģu ekspluatantu un lidostu operatoru administratīvo slogu. Šādu informāciju pašlaik sniedz un pārvalda atsevišķu lidostu līmenī. Ekspluatācijas nolūkā šie dati jānodod lidostu rīcībā. Ir svarīgi izmantot Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (aģentūras) datu bāzi attiecībā uz gaisa kuģa radītā trokšņa sertifikāciju kā apstiprināšanas instrumentu un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācijas (Eurocontrol) datus par individuālajiem lidojumiem. Šādus datus šobrīd jau sistemātiski pieprasa centrālās gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības nolūkos, taču tie ir jānorāda arī šīs regulas un gaisa satiksmes pārvaldības darbības uzlabošanas regulējuma nolūkos. Ērtai piekļuvei apstiprinātiem modelēšanas datiem būtu jāuzlabo atsevišķu lidostu trokšņa kontūru kartēšana un stratēģiskā kartēšana politisku lēmumu atbalstam. |
| --- | --- |

(12)

Ar troksni saistītas informācijas centralizācija būtiski samazinātu gaisa kuģu ekspluatantu un lidostu operatoru administratīvo slogu. Šādu informāciju pašlaik sniedz un pārvalda atsevišķu lidostu līmenī. Ekspluatācijas nolūkā šie dati jānodod lidostu rīcībā. Ir svarīgi izmantot Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (aģentūras) datu bāzi attiecībā uz gaisa kuģa radītā trokšņa sertifikāciju kā apstiprināšanas instrumentu un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācijas (Eurocontrol) datus par individuālajiem lidojumiem. Šādus datus šobrīd jau sistemātiski pieprasa centrālās gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības nolūkos, taču tie ir jānorāda arī šīs regulas un gaisa satiksmes pārvaldības darbības uzlabošanas regulējuma nolūkos. Ērtai piekļuvei apstiprinātiem modelēšanas datiem būtu jāuzlabo atsevišķu lidostu trokšņa kontūru kartēšana un stratēģiskā kartēšana politisku lēmumu atbalstam.

| (13) | Lai atspoguļotu dzinēja un gaisa kuģa korpusa nepārtrauktu tehnoloģisko progresu un metodes, ko izmanto, lai kartētu trokšņa kontūras, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz
  metodes un tehniskā ziņojuma par
  trokšņa
  situācijas lidostā novērtējuma

  standartu regulāru atjaunināšanu. gaisa kuģiem, kas minēti šajā regulā un norādīti saistītajās sertificēšanas metodēs, minimālajām prasībām atbilstoša gaisa kuģa un civilā gaisa kuģa definīcijas attiecīgu grozīšanu un atsauces atjaunošanu trokšņa kontūru aprēķināšanas metodei. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(13)

Lai atspoguļotu dzinēja un gaisa kuģa korpusa nepārtrauktu tehnoloģisko progresu un metodes, ko izmanto, lai kartētu trokšņa kontūras, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz
  metodes un tehniskā ziņojuma par
  trokšņa
  situācijas lidostā novērtējuma

  standartu regulāru atjaunināšanu. gaisa kuģiem, kas minēti šajā regulā un norādīti saistītajās sertificēšanas metodēs, minimālajām prasībām atbilstoša gaisa kuģa un civilā gaisa kuģa definīcijas attiecīgu grozīšanu un atsauces atjaunošanu trokšņa kontūru aprēķināšanas metodei. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 8]

| (13a) | Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību un plānošanas ticamību, ekspluatācijas ierobežojumiem un lēmumiem par lidostu darbību, tostarp tiesas lēmumiem un starpniecības procesu iznākumiem, kas jau bija ieviesti vai tika izskatīti pirms šīs regulas stāšanās spēkā, nevajadzētu piemērot šo regulu, bet gan spēkā esošos noteikumus. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(13a)

Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību un plānošanas ticamību, ekspluatācijas ierobežojumiem un lēmumiem par lidostu darbību, tostarp tiesas lēmumiem un starpniecības procesu iznākumiem, kas jau bija ieviesti vai tika izskatīti pirms šīs regulas stāšanās spēkā, nevajadzētu piemērot šo regulu, bet gan spēkā esošos noteikumus. [Gr. 9]

| (16) | Ņemot vērā nepieciešamību pēc trokšņa novērtēšanas metodes saskaņotas piemērošanas Savienības aviācijas tirgū, šajā regulā izklāstīti kopīgi noteikumi attiecībā uz ekspluatācijas ierobežojumiem trokšņa dēļ. Tādēļ Direktīva 2002/30/EK būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā nepieciešamību pēc trokšņa novērtēšanas metodes saskaņotas piemērošanas Savienības aviācijas tirgū, šajā regulā izklāstīti kopīgi noteikumi attiecībā uz ekspluatācijas ierobežojumiem trokšņa dēļ. Tādēļ Direktīva 2002/30/EK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets, mērķis un darbības joma

1.   Ar šo regulu paredz noteikumus par tādu ekspluatācijas ierobežojumu konsekventu ieviešanu, kas saistīti ar troksni, katrai lidostai
  un gadījumos, kad ir konstatēta trokšņa problēma
  , lai atbilstoši līdzsvarotajai pieejai palīdzētu veicināt trokšņa līmeņa pazemināšanu un lai ierobežotu vai samazinātu to cilvēku skaitu, kurus būtiski skar gaisa kuģu trokšņa kaitīgā ietekme.

  radītais troksnis
  . [Gr. 11]

2.   Šīs regulas mērķi ir:

| a) | veicināt konkrētu vides trokšņa mazināšanas mērķu sasniegšanu, kā tas noteikts Savienības, valstu un

  vai
  vietējos noteikumos, un novērtēt to savstarpējo saistību ar citiem vides mērķiem
  , tostarp veselības aspektiem,
  atsevišķu lidostu līmenī; un [Gr. 12] |
| --- | --- |

a)

veicināt konkrētu vides trokšņa mazināšanas mērķu sasniegšanu, kā tas noteikts Savienības, valstu un

  vai
  vietējos noteikumos, un novērtēt to savstarpējo saistību ar citiem vides mērķiem
  , tostarp veselības aspektiem,
  atsevišķu lidostu līmenī; un [Gr. 12]

| b) | dot iespēju saskaņā ar līdzsvaroto pieeju izvēlēties izmaksu ziņā efektīvākos trokšņa mazināšanas pasākumus,
  ņemot vērā veselības, ekonomiskos un sociālos aspektus,
  lai sasniegtu lidostu un gaisa satiksmes pārvaldības tīkla jaudas ilgtspējīgu attīstību “no izejas līdz izejai” skatījumā. [Gr. 44 un 48] |
| --- | --- |

b)

dot iespēju saskaņā ar līdzsvaroto pieeju izvēlēties izmaksu ziņā efektīvākos trokšņa mazināšanas pasākumus,
  ņemot vērā veselības, ekonomiskos un sociālos aspektus,
  lai sasniegtu lidostu un gaisa satiksmes pārvaldības tīkla jaudas ilgtspējīgu attīstību “no izejas līdz izejai” skatījumā. [Gr. 44 un 48]

3.   Šo regulu piemēro gaisa kuģiem, ko izmanto civilajā aviācijā
  izmantoto gaisa kuģu lidojumiem
  . [Gr. 14]

To nepiemēro
  tādu
  gaisa kuģiem,

  kuģu lidojumiem
  ,
  kurus
  ko izmanto militārām, muitas, policijas vai līdzīgām darbībām. [Gr. 15]

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā izmantotas šādas definīcijas:

| (1) | “lidosta” ir lidosta, kurai ir vairāk nekā 50  000 civilo gaisa kuģu lidojumu kalendārajā gadā (lidojums ir pacelšanās vai nolaišanās), ņemot vērā lidojumu vidējo skaitu vismaz trīs kalendāros gadus pirms trokšņa novērtēšanas; |
| --- | --- |

(1)

“lidosta” ir lidosta, kurai ir vairāk nekā 50  000 civilo gaisa kuģu lidojumu kalendārajā gadā (lidojums ir pacelšanās vai nolaišanās), ņemot vērā lidojumu vidējo skaitu vismaz trīs kalendāros gadus pirms trokšņa novērtēšanas;

| (2) | “līdzsvarota pieeja” ir metode

  process, kuru ICAO noteikusi Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju (Čikāgas konvencija) 16. pielikuma 1. sējuma V daļā un
  saskaņā ar kuru pieejamo pasākumu klāsts, proti, gaisa kuģu izraisītā trokšņa samazināšana tā rašanās vietā, zemes izmantošanas plānošana un pārvaldība, trokšņa mazināšanas procedūras un ekspluatācijas ierobežojumi, tiek konsekventi ņemts vērā,
  lai

  risinot trokšņa problēmu izmaksu ziņā efektīvākajā veidā
  mazinātu troksni
  katrā lidostā atsevišķi
  , cita starpā ņemot vērā veselības un ekonomiskos aspektus, un lai aizsargātu lidostu tuvumā dzīvojošo iedzīvotāju veselību
  ; [Gr. 45 un 49] |
| --- | --- |

(2)

“līdzsvarota pieeja” ir metode

  process, kuru ICAO noteikusi Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju (Čikāgas konvencija) 16. pielikuma 1. sējuma V daļā un
  saskaņā ar kuru pieejamo pasākumu klāsts, proti, gaisa kuģu izraisītā trokšņa samazināšana tā rašanās vietā, zemes izmantošanas plānošana un pārvaldība, trokšņa mazināšanas procedūras un ekspluatācijas ierobežojumi, tiek konsekventi ņemts vērā,
  lai

  risinot trokšņa problēmu izmaksu ziņā efektīvākajā veidā
  mazinātu troksni
  katrā lidostā atsevišķi
  , cita starpā ņemot vērā veselības un ekonomiskos aspektus, un lai aizsargātu lidostu tuvumā dzīvojošo iedzīvotāju veselību
  ; [Gr. 45 un 49]

| (3) | “gaisa kuģis” ir fiksētu spārnu gaisa kuģis ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu 34  000 kg vai lielāku, vai ar sertificētu maksimālo iekšējo aprīkojumu attiecīgajam gaisa kuģa veidam, kas sastāv no vairāk nekā 19 pasažieru sēdvietām, izņemot sēdvietas, kas paredzētas vienīgi gaisa kuģa apkalpei; |
| --- | --- |

(3)

“gaisa kuģis” ir fiksētu spārnu gaisa kuģis ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu 34  000 kg vai lielāku, vai ar sertificētu maksimālo iekšējo aprīkojumu attiecīgajam gaisa kuģa veidam, kas sastāv no vairāk nekā 19 pasažieru sēdvietām, izņemot sēdvietas, kas paredzētas vienīgi gaisa kuģa apkalpei;

| (4) | “minimālajām prasībām atbilstošs gaisa kuģis” ir civilais gaisa kuģis, kas atbilst

  ir sertificēts saskaņā ar
  Čikāgas konvencijas 16. pielikuma 1. sējuma II daļas 3. nodaļā izklāstītajiem sertifikācijas ierobežojumiem ar kumulatīvo starpību, kas mazāka par 10EPNdB

  8 EPNdB
  (efektīvi uztverams troksnis decibelos), kur

  pārejas periodā četrus gadus pēc ...



   (7)



  un ar kumulatīvo starpību, kas mazāka par 10 EPNdB, pēc minētā pārejas perioda beigām.
  kumulatīvā starpība ir skaitlis, kas izteikts EPNdB un iegūts, saskaitot atsevišķās starpības (t.i., starpības starp sertificēto trokšņa līmeni un maksimāli pieļaujamo trokšņa līmeni) katrā no trim trokšņa mērījumu atskaites punktiem, kā noteikts Čikāgas konvencijas 16. pielikuma 1. sējuma II daļas 4. nodaļā;

  3. nodaļā
  ; [Gr. 17] |
| --- | --- |

(4)

“minimālajām prasībām atbilstošs gaisa kuģis” ir civilais gaisa kuģis, kas atbilst

  ir sertificēts saskaņā ar
  Čikāgas konvencijas 16. pielikuma 1. sējuma II daļas 3. nodaļā izklāstītajiem sertifikācijas ierobežojumiem ar kumulatīvo starpību, kas mazāka par 10EPNdB

  8 EPNdB
  (efektīvi uztverams troksnis decibelos), kur

  pārejas periodā četrus gadus pēc ...



   (7)



  un ar kumulatīvo starpību, kas mazāka par 10 EPNdB, pēc minētā pārejas perioda beigām.
  kumulatīvā starpība ir skaitlis, kas izteikts EPNdB un iegūts, saskaitot atsevišķās starpības (t.i., starpības starp sertificēto trokšņa līmeni un maksimāli pieļaujamo trokšņa līmeni) katrā no trim trokšņa mērījumu atskaites punktiem, kā noteikts Čikāgas konvencijas 16. pielikuma 1. sējuma II daļas 4. nodaļā;

  3. nodaļā
  ; [Gr. 17]

| (5) | “ar troksni saistīta rīcība” ir jebkurš pasākums, kas ietekmē trokšņa līmeni lidostu tuvumā un uz kuru attiecas ICAO līdzsvarotās pieejas principi, tostarp citas neoperatīvas darbības, kas var ietekmēt to cilvēku skaitu, kas pakļauti gaisa kuģu troksnim; |
| --- | --- |

(5)

“ar troksni saistīta rīcība” ir jebkurš pasākums, kas ietekmē trokšņa līmeni lidostu tuvumā un uz kuru attiecas ICAO līdzsvarotās pieejas principi, tostarp citas neoperatīvas darbības, kas var ietekmēt to cilvēku skaitu, kas pakļauti gaisa kuģu troksnim;

| (6) | “ekspluatācijas ierobežojumi” ir ar troksni saistīta rīcība, kas ierobežo vai samazina lidostas optimālās jaudas izmantošanu, tostarp ekspluatācijas ierobežojumi, kas vērsti uz atteikšanos no minimālajām prasībām atbilstošu gaisa kuģu izmantošanas konkrētās lidostās, kā arī daļēja rakstura ekspluatācijas ierobežojumi, kas ietekmē civilo gaisa kuģu ekspluatāciju atkarībā no laika perioda.

  kurus piemēro, piemēram, noteiktā periodā dienas laikā vai tikai konkrētiem lidostas skrejceļiem
  . [Gr. 18] |
| --- | --- |

(6)

“ekspluatācijas ierobežojumi” ir ar troksni saistīta rīcība, kas ierobežo vai samazina lidostas optimālās jaudas izmantošanu, tostarp ekspluatācijas ierobežojumi, kas vērsti uz atteikšanos no minimālajām prasībām atbilstošu gaisa kuģu izmantošanas konkrētās lidostās, kā arī daļēja rakstura ekspluatācijas ierobežojumi, kas ietekmē civilo gaisa kuģu ekspluatāciju atkarībā no laika perioda.

  kurus piemēro, piemēram, noteiktā periodā dienas laikā vai tikai konkrētiem lidostas skrejceļiem
  . [Gr. 18]

3. pants

Kompetentās iestādes
  un pārsūdzības tiesības

1.   Dalībvalstis
  , kurās atrodas lidosta, saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi
  izraugās
  vienu vai vairākas
  kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par ekspluatācijas ierobežošanas pasākumu pieņemšanu,

  ierobežojumu pieņemšanas procesa uzraudzību
  , kā arī neatkarīgu pārsūdzības iestādi.

2.   Kompetentās iestādes un pārsūdzības iestāde nav atkarīga ne no vienas organizācijas, ko varētu ietekmēt ar troksni saistīta rīcība.

3.   Dalībvalstis Komisijai
  savlaicīgi
  dara zināmu 1. punktā minēto izraudzīto kompetento iestāžu un pārsūdzības iestādes nosaukumus un adreses.
  Komisija minēto informāciju publicē.

4.
     
  Dalībvalstis nodrošina tiesības saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kārtību iesniegt pārsūdzības iestādei pārsūdzību par ekspluatācijas ierobežojumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu. [Gr. 19]

4. pants

Vispārīgie noteikumi par gaisa kuģu trokšņa kontroli

1.   Dalībvalstis paredz līdzsvarotu

  īsteno līdzsvaroto
  pieeju gaisa kuģu radītā trokšņa
  atbilstoši šīs regulas darbības jomai katrā lidostā atsevišķi
  . Šajā nolūkā tās
  saskaņā ar Direktīvu 2002/49/EK novērtē trokšņa līmeni katrā lidostā, tostarp kaitīgo ietekmi uz cilvēku veselību. Ja tiek konstatēta trokšņa problēma, tās
  : [Gr. 20]

| a) | novērtē trokšņa līmeni katrā lidostā;

  nodrošina, ka attiecīgajai lidostai tiek definēts mērķis trokšņa mazināšanas jomā, attiecīgā gadījumā ņemot vērā Direktīvas 2002/49/EK 8. pantu un V pielikumu
  ; |
| --- | --- |

a)

novērtē trokšņa līmeni katrā lidostā;

  nodrošina, ka attiecīgajai lidostai tiek definēts mērķis trokšņa mazināšanas jomā, attiecīgā gadījumā ņemot vērā Direktīvas 2002/49/EK 8. pantu un V pielikumu
  ;

| b) | nosaka vides trokšņa mazināšanas mērķi;
  [Gr. 21] |
| --- | --- |

b)

nosaka vides trokšņa mazināšanas mērķi;
  [Gr. 21]

| c) | nosaka pasākumus, kas pieejami, lai samazinātu trokšņa ietekmi; |
| --- | --- |

c)

nosaka pasākumus, kas pieejami, lai samazinātu trokšņa ietekmi;

| d) | novērtē

  veic oficiālu un visaptverošu novērtējumu par
  pieejamo pasākumu iespējamo efektivitāti izmaksu ziņā; [Gr. 22] |
| --- | --- |

d)

novērtē

  veic oficiālu un visaptverošu novērtējumu par
  pieejamo pasākumu iespējamo efektivitāti izmaksu ziņā; [Gr. 22]

| e) | izvēlas pasākumus; |
| --- | --- |

e)

izvēlas pasākumus;

| f) | pārredzamā veidā apspriežas ar ieinteresētajām personām par paredzamo rīcību; |
| --- | --- |

f)

pārredzamā veidā apspriežas ar ieinteresētajām personām par paredzamo rīcību;

| g) | pieņem lēmumu par pasākumiem un nodrošina atbilstošu lēmuma paziņošanu; |
| --- | --- |

g)

pieņem lēmumu par pasākumiem un nodrošina atbilstošu lēmuma paziņošanu;

| h) | īsteno pasākumus; un |
| --- | --- |

h)

īsteno pasākumus; un

| i) | nodrošina domstarpību izšķiršanu. |
| --- | --- |

i)

nodrošina domstarpību izšķiršanu.

2.   Dalībvalstis, veicot ar trokšņiem saistītu rīcību, izskata šādu pieejamo pasākumu kopumu, lai noteiktu izmaksu ziņā efektīvāko pasākumu kopumu:

| a) | gaisa kuģu izraisītā trokšņa samazināšanas prognozējamā ietekme tā rašanās vietā; |
| --- | --- |

a)

gaisa kuģu izraisītā trokšņa samazināšanas prognozējamā ietekme tā rašanās vietā;

| b) | zemes izmantošanas plānošana un pārvaldība; |
| --- | --- |

b)

zemes izmantošanas plānošana un pārvaldība;

| c) | trokšņa mazināšanas operatīvās procedūras
  , tostarp pacelšanās un nosēšanās maršrutu vadību
  ; [Gr. 23] |
| --- | --- |

c)

trokšņa mazināšanas operatīvās procedūras
  , tostarp pacelšanās un nosēšanās maršrutu vadību
  ; [Gr. 23]

| d) | ekspluatācijas ierobežojumi, kas nav pirmais izmantotais līdzeklis. |
| --- | --- |

d)

ekspluatācijas ierobežojumi, kas nav pirmais izmantotais līdzeklis.

Pieejamie pasākumi var ietvert atteikšanos no minimālajām prasībām atbilstošu gaisa kuģu izmantošanas, ja to uzskata par nepieciešamu.
  Dalībvalstis var piedāvāt ekonomiskus stimulus, lai mudinātu gaisa kuģu ekspluatantus 2. panta 4. punktā minētajā pārejas periodā izmantot mazāk trokšņainus gaisa kuģus. [Gr. 24]

3.   Izmantojot līdzsvaroto pieeju, dalībvalstis var diferencēt trokšņa mazināšanas pasākumus saskaņā ar gaisa kuģa tipu,

  trokšņa līmeni
  , skrejceļu izmantojumu
  , lidojuma trajektoriju
  un/vai aptverto laika nišu. [Gr. 25]

4.   Neskarot 3. punktu, ekspluatācijas ierobežojumi, kas izpaužas kā atteikšanās no minimālajām prasībām atbilstošu gaisa kuģu izmantošanas lidostas darbībās, neskar civilos zemskaņas gaisa kuģus, kuru atbilstību Čikāgas konvencijas 16. pielikuma 1. sējuma II daļas 4. nodaļā minētajiem trokšņa standartiem apliecina sākotnējā vai atkārtota sertifikācija.

5.   Pasākumi vai to kopums, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu konkrētai lidostai, nav vairāk ierobežojoši kā nepieciešams,

  ir atbilstoši
  , lai sasniegtu vides trokšņa mazināšanas mērķus konkrētajai lidostai Ekspluatācijas ierobežojumi ir nediskriminējoši, jo īpaši pamatojoties uz valstspiederību, identitāti vai gaisa kuģu ekspluatantu darbību
  , un tie nav patvaļīgi noteikti
  . [Gr. 26]

6.   Pasākumi, kas veikti saskaņā ar šo regulu, dod ieguldījumu “valsts rīcības plānos” attiecībā uz gaisa satiksmes trokšņa emisiju, kā minēts Direktīvas 2002/49/EK 8. pantā.

6.a
     
  Dalībvalstis ātri un bez nepamatotas kavēšanās pieņem likumdošanas pasākumus, kas vajadzīgi šī panta piemērošanai. [Gr. 27]

5. pants

Noteikumi par trokšņa novērtēšanu

1.   Kompetentās iestādes
  nodrošina, ka
  saskaņā ar Direktīvas 2002/49/EK prasībām un valsts vai vietējiem noteikumiem regulāri novērtē

  tiek novērtēts
  trokšņa līmeni

  līmenis
  lidostās, kas atrodas to teritorijā.

  par kurām tās ir atbildīgas
  . Kompetentās iestādes var aicināt Komisijas 2010. gada 29. jūlija Regulas (ES) Nr. 691/2010, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu (8), 3. pantā minēto darbības izvērtēšanas iestādi sniegt atbalstu.

2.   Pašreizējā un nākotnes trokšņa līmeņa novērtēšanai kompetentās iestādes izmanto I pielikumā aprakstītās metodes, rādītājus un informāciju.

3.   Ja atbilstoši I pielikumam trokšņa līmeņa novērtējumā atklājas,

  minētajā izvērtējumā konstatē
  , ka ir

  trokšņa problēmas risināšanai lidostā var būt
  nepieciešami jauni pasākumi, lai sasniegtu vai saglabātu trokšņa mazināšanas mērķu līmeni,

  kas paredz jaunus ekspluatācijas ierobežojumus
  , kompetentās iestādes
  nodrošina, ka:

| a) | tiek izmantotas I pielikumā aprakstītās metodes, rādītāji un informācija, lai
  pienācīgi
  ņemtu
  vērā katra līdzsvarotās pieejas pasākuma veida ieguldījumu; |
| --- | --- |

a)

tiek izmantotas I pielikumā aprakstītās metodes, rādītāji un informācija, lai
  pienācīgi
  ņemtu
  vērā katra līdzsvarotās pieejas pasākuma veida ieguldījumu;

| b) | lai izskatītu trokšņa mazināšanas pasākumus, atbilstošā līmenī tiek veidota tehniska sadarbība starp lidostu ekspluatantiem, gaisa kuģu ekspluatantiem un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem. Kompetentās iestādes nodrošina arī apspriešanos ar vietējiem iedzīvotājiem vai viņu pārstāvjiem un attiecīgām vietējām iestādēm un minētajām grupām sniedz tehnisku informāciju par trokšņa mazināšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

lai izskatītu trokšņa mazināšanas pasākumus, atbilstošā līmenī tiek veidota tehniska sadarbība starp lidostu ekspluatantiem, gaisa kuģu ekspluatantiem un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem. Kompetentās iestādes nodrošina arī apspriešanos ar vietējiem iedzīvotājiem vai viņu pārstāvjiem un attiecīgām vietējām iestādēm un minētajām grupām sniedz tehnisku informāciju par trokšņa mazināšanas pasākumiem;

| c) | jebkādu jaunu ekspluatācijas ierobežojumu izmaksu lietderība tiek izvērtēta saskaņā ar II pielikumu. Nelielus tehniskus grozījumus spēkā esošajos pasākumos, ja tie būtiski neietekmē jaudu vai darbības, neuzskata par jauniem ekspluatācijas ierobežojumiem; |
| --- | --- |

c)

jebkādu jaunu ekspluatācijas ierobežojumu izmaksu lietderība tiek izvērtēta saskaņā ar II pielikumu. Nelielus tehniskus grozījumus spēkā esošajos pasākumos, ja tie būtiski neietekmē jaudu vai darbības, neuzskata par jauniem ekspluatācijas ierobežojumiem;

4.   Kompetentās iestādes nodrošina lidostas operatoru, gaisa kuģu ekspluatantu un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju attiecīga līmeņa foruma izveidi tehniskās sadarbības īstenošanai attiecībā uz rīcību, par kuru šie dalībnieki ir atbildīgi, un ņemot vērā savstarpējo saistību starp trokšņa mazināšanas pasākumiem un emisiju samazināšanu. Šī tehniskās sadarbības īstenošanas foruma dalībnieki regulāri apspriežas ar vietējiem iedzīvotājiem vai to pārstāvjiem, kā arī sniedz kompetentajām iestādēm tehnisku informāciju un padomus trokšņa mazināšanas pasākumu veikšanai.

5.   Kompetentās iestādes novērtē jauno pasākumu efektivitāti izmaksu ziņā, kā minēts 3. pantā, saskaņā ar II pielikumu. Spēkā esošo pasākumu nenozīmīgus tehniskus grozījumus, kas būtiski neietekmē jaudu vai darbības, neuzskata par jauniem ekspluatācijas ierobežojumiem.

6.   Kompetentās iestādes savlaicīgi un pēc būtības organizē apspriešanos

| d) | apspriešanās
  ar ieinteresētajām personām
  tiek rīkotas savlaicīgi un konstruktīvi
  , nodrošinot datu un aprēķinu metodoloģijas atklātību un pārredzamību. Pirms jaunu pasākumu

  ekspluatācijas ierobežojumu
  pieņemšanas ieinteresētajām personām ir vismaz trīs mēneši laika, lai sniegtu komentārus. Ieinteresētās personas ir vismaz šādas:







  a) | to vietējo iedzīvotāju pārstāvji, kuri dzīvo lidostu apkārtnē un kurus ietekmē gaisa satiksmes troksnis; |
| --- | --- | --- |

d)

apspriešanās
  ar ieinteresētajām personām
  tiek rīkotas savlaicīgi un konstruktīvi
  , nodrošinot datu un aprēķinu metodoloģijas atklātību un pārredzamību. Pirms jaunu pasākumu

  ekspluatācijas ierobežojumu
  pieņemšanas ieinteresētajām personām ir vismaz trīs mēneši laika, lai sniegtu komentārus. Ieinteresētās personas ir vismaz šādas:

a)

to vietējo iedzīvotāju pārstāvji, kuri dzīvo lidostu apkārtnē un kurus ietekmē gaisa satiksmes troksnis;

| b) | attiecīgie lidostu operatori; |
| --- | --- |

b)

attiecīgie lidostu operatori;

| c) | to gaisa kuģu ekspluatantu pārstāvji, kurus var ietekmēt ar troksni saistīta rīcība; |
| --- | --- |

c)

to gaisa kuģu ekspluatantu pārstāvji, kurus var ietekmēt ar troksni saistīta rīcība;

| d) | atbilstošie aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji; |
| --- | --- |

d)

atbilstošie aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji;

| e) | tīkla pārvaldnieks, kā noteikts Komisijas Regulā Nr. 677/2011.

   (9) |
| --- | --- |

e)

tīkla pārvaldnieks, kā noteikts Komisijas Regulā Nr. 677/2011.

   (9)

| i) | lidostu tuvumā dzīvojošie vietējie iedzīvotāji, kurus ietekmē gaisa satiksmes troksnis, vai viņu pārstāvji, kā arī attiecīgo vietējo un reģionālo iestāžu pārstāvji; |
| --- | --- |

i)

lidostu tuvumā dzīvojošie vietējie iedzīvotāji, kurus ietekmē gaisa satiksmes troksnis, vai viņu pārstāvji, kā arī attiecīgo vietējo un reģionālo iestāžu pārstāvji;

| ii) | to vietējo uzņēmumu pārstāvji, kuri atrodas lidostu apkārtnē un kuru darbību ietekmē gaisa satiksmes un lidostas ekspluatācijas radītais troksnis; |
| --- | --- |

ii)

to vietējo uzņēmumu pārstāvji, kuri atrodas lidostu apkārtnē un kuru darbību ietekmē gaisa satiksmes un lidostas ekspluatācijas radītais troksnis;

| iii) | attiecīgie lidostu ekspluatanti; |
| --- | --- |

iii)

attiecīgie lidostu ekspluatanti;

| iv) | to gaisa kuģu ekspluatantu pārstāvji, kurus var ietekmēt ar troksni saistīta rīcība; |
| --- | --- |

iv)

to gaisa kuģu ekspluatantu pārstāvji, kurus var ietekmēt ar troksni saistīta rīcība;

| v) | atbilstošie aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji; |
| --- | --- |

v)

atbilstošie aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji;

| vi) | tīkla pārvaldnieks, kā tas definēts Komisijas Regulā (ES) Nr. 677/2011 (2011. gada 7. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai



   (10)

  ; |
| --- | --- |

vi)

tīkla pārvaldnieks, kā tas definēts Komisijas Regulā (ES) Nr. 677/2011 (2011. gada 7. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai



   (10)

  ;

| vii) | attiecīgajā gadījumā – ieceltais laika nišu koordinators. |
| --- | --- |

vii)

attiecīgajā gadījumā – ieceltais laika nišu koordinators.

7.   Kompetentās iestādes seko līdzi trokšņa mazināšanas pasākumu īstenošanai, uzrauga to un attiecīgi rīkojas. Tās nodrošina, ka visa atbilstošā informācija tiek regulāri sniegta

  ir darīta pieejama tiešsaistē, tādējādi
  vietējiem iedzīvotājiem, kas dzīvo lidostu apkārtnē
  , kā arī citām ieinteresētajām personām nodrošinot brīvu piekļuvi informācijai
  .

Atbilstošajā informācijā iekļauj:

| a) | informāciju par iespējamiem pārkāpumiem, kas radušies lidojumu trajektoriju izmaiņu dēļ, proti, par šo izmaiņu ietekmi un iemesliem, kuru dēļ tās veiktas; |
| --- | --- |

a)

informāciju par iespējamiem pārkāpumiem, kas radušies lidojumu trajektoriju izmaiņu dēļ, proti, par šo izmaiņu ietekmi un iemesliem, kuru dēļ tās veiktas;

| b) | kritērijus, kas izmantoti gaisa satiksmes sadalei un pārvaldībai katrā lidostā, ja šādiem kritērijiem var būt ietekme uz vidi vai troksni. |
| --- | --- |

b)

kritērijus, kas izmantoti gaisa satiksmes sadalei un pārvaldībai katrā lidostā, ja šādiem kritērijiem var būt ietekme uz vidi vai troksni.

8.
     
  Kompetentās iestādes nodrošina, ka lidostu objektu ekspluatanti uzstāda datorizētas trokšņa mērīšanas sistēmas dažādos punktos tuvu pie lidojuma trajektorijām, kas ietekmē vai var ietekmēt vietējos iedzīvotājus. Ar datiem, ko savākušas minētās trokšņu mērīšanas sistēmas, var iepazīties internetā. [Gr. 28]

6. pants

Informācija par gaisa kuģu radīto troksni

1.   Lēmumi par ekspluatācijas ierobežojumiem, kas saistīti ar troksni, pamatojas uz gaisa kuģu trokšņa līmeni, kā noteikts sertifikācijas procedūrā, kas veikta saskaņā ar Čikāgas konvencijas 2008. gada jūlija piektā izdevuma 16. pielikuma 1. sējumu.

2.   Pēc Komisijas pieprasījuma
  un ja aģentūrai vēl nav nepieciešamās informācijas,
  gaisa kuģu ekspluatanti paziņo šādu informāciju par troksni, ko rada viņu gaisa kuģis, kas izmanto Savienības lidostas:

| a) | gaisa kuģa astes numurs; |
| --- | --- |

a)

gaisa kuģa astes numurs;

| b) | izmantotā gaisa kuģa radītā trokšņa sertifikāts vai sertifikāti kopā ar saistīto faktisko maksimālo pacelšanās masu; |
| --- | --- |

b)

izmantotā gaisa kuģa radītā trokšņa sertifikāts vai sertifikāti kopā ar saistīto faktisko maksimālo pacelšanās masu;

| c) | jebkādi gaisa kuģim veikti pārveidojumi, kas ietekmē tā trokšņa līmeni
  un ir norādīti trokšņa sertifikātā. |
| --- | --- |

c)

jebkādi gaisa kuģim veikti pārveidojumi, kas ietekmē tā trokšņa līmeni
  un ir norādīti trokšņa sertifikātā.

| d) | gaisa kuģa trokšņa un veiktspējas informācija trokšņa modelēšanai. |
| --- | --- |

d)

gaisa kuģa trokšņa un veiktspējas informācija trokšņa modelēšanai.

Gaisa kuģu ekspluatanti paziņo izmantoto gaisa kuģa radītā trokšņa sertifikātu un astes numuru attiecībā uz katru lidojumu, izmantojot Savienības lidostu.

Ikreiz, kad ekspluatants maina gaisa kuģim izsniegto trokšņa sertifikātu, par to informē Komisiju.

Attiecīgā gadījumā datus sniedz bez maksas, elektroniski un Komisijas norādītajā formātā.
  Komisija sedz visas izmaksas par šādu datu sniegšanu.

3.   
  Trokšņa līmeņa modelēšana lidostu atrašanās vietā pamatojas uz tiem ražotāja sniegtajiem datiem par gaisa kuģa radīto troksni un veiktspēju, kurus iesaka izmantot starptautiskā sabiedrība un kuri ir pieejami ar ICAO starpniecību.
  Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 (2008. gada 20. februāris) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (11) 6. panta 1. punktu aģentūra pārbauda gaisa kuģa trokšņa un veiktspējas datus modelēšanas nolūkiem.
  Aģentūra atsaucas uz ICAO Aviācijas vides aizsardzības modelēšanas komitejas un Datubāzu grupas iedibināto kārtību, lai noteiktu datu derīgumu un paraugpraksi un nodrošinātu nepārtrauktu saskaņošanu ar starptautiskajām lidojumderīguma aģentūrām.

4.   Datus glabā centrālajā datu bāzē, un tie operatīvos nolūkos ir pieejami kompetentajām iestādēm, gaisa kuģu ekspluatantiem, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un lidostu ekspluatantiem. [Gr. 29]

7. pants

Noteikumi par ekspluatācijas ierobežojumu ieviešanu

1.   Sešus

  Trīs
  mēnešus pirms ekspluatācijas ierobežojuma ieviešanas kompetentās iestādes sniedz paziņojumu dalībvalstīm, Komisijai un attiecīgajām ieinteresētajām personām, šim sešu

  trīs
  mēnešu periodam beidzoties vismaz divus mēnešus pirms tam, kad konkrētajai lidostai attiecīgajā plānošanas periodā noteikta laika nišu parametru koordinēšana, kā definēts Padomes Regulas (EEK) Nr. 95/93 (1993. gada 18. janvāris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (12) 2. panta m) punktā.

2.   Pēc tam, kad saskaņā ar 5. pantu veikts novērtējums, paziņojumam par šo lēmumu pievieno rakstisku ziņojumu, paskaidrojot iemeslus ekspluatācijas ierobežojumu ieviešanai, lidostas vides aizsardzības

  trokšņa mazināšanas
  mērķi, mērķa sasniegšanai apsvērtos pasākumus un dažādu apsvērto pasākumu iespējamo izmaksu lietderības novērtējumu, tostarp, ja vajadzīgs, to pārrobežu ietekmi.

3.   Ja ekspluatācijas ierobežojums attiecas uz atteikšanos izmantot minimālajām prasībām atbilstošu gaisa kuģi lidostā, sešus mēnešus pēc paziņojuma nav atļauti nekādi jauni pakalpojumi, izmantojot minimālajām prasībām atbilstošus gaisa kuģus šajā lidostā
  , un minētais sešu mēnešu periods beidzas vismaz divus mēnešus pirms laika nišu koordinēšanas parametru noteikšanas, kā norādīts 1. punktā
  . Kompetentās iestādes lemj par ikgadējo likmi attiecībā uz konkrētās lidostas attiecīgo gaisa pārvadātāju flotes minimālajām prasībām atbilstošu gaisa kuģu atsaukšanu. , ņemot vērā gaisa kuģu vecumu un flotes kopējo sastāvu. Neskarot 4. panta 3. punktu, Šī
  ikgadējā
  likme nav lielāka par 20 % no attiecīgā operatora flotes

  nepārsniedz 25 % no kustības, un to vienādi piemēro ikvienam attiecīgajam ekspluatantam, ņemot vērā kustību skaitu, ko attiecīgajā lidostā veic, izmantojot
  minimālajām prasībām atbilstošajiem

  atbilstošus
  gaisa kuģiem, kas apkalpo konkrēto lidostu.

  kuģus
  .

4.   Jebkuras pārsūdzības par spriedumiem attiecībā uz ekspluatācijas ierobežojumiem, kas saistīti ar troksni, īsteno saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
  [Gr. 30]

8. pants

Jaunattīstības valstis

1.   Kompetentās iestādes var atbrīvot no ekspluatācijas ierobežojumiem, kas saistīti ar troksni, minimālajām prasībām atbilstošus gaisa kuģus, kas reģistrēti jaunattīstības valstīs, ja:

| a) | šādiem gaisa kuģiem ir piešķirts trokšņa līmeņa sertifikāts saskaņā ar standartiem, kas noteikti Čikāgas konvencijas 16. pielikuma 1. sējuma 3. nodaļā; |
| --- | --- |

a)

šādiem gaisa kuģiem ir piešķirts trokšņa līmeņa sertifikāts saskaņā ar standartiem, kas noteikti Čikāgas konvencijas 16. pielikuma 1. sējuma 3. nodaļā;

| b) | šādi gaisa kuģi tika izmantoti Savienībā piecus gadus pirms šīs regulas stāšanās spēkā, bija ietverti attiecīgās jaunattīstības valsts reģistrā un ja tos turpina izmantot fiziska vai juridiska persona, kas reģistrēta konkrētajā valstī. |
| --- | --- |

b)

šādi gaisa kuģi tika izmantoti Savienībā piecus gadus pirms šīs regulas stāšanās spēkā, bija ietverti attiecīgās jaunattīstības valsts reģistrā un ja tos turpina izmantot fiziska vai juridiska persona, kas reģistrēta konkrētajā valstī.

2.   Ja dalībvalsts piešķir atbrīvojumu, kas paredzēts 1. punktā, tā par piešķirtajiem atbrīvojumiem nekavējoties informē pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes un Komisiju.

9. pants

Atbrīvojumi izņēmuma rakstura gaisa pārvadājumiem

Katrā atsevišķā gadījumā kompetentās iestādes lidostās, kas atrodas to teritorijā, var atļaut atsevišķus lidojumus, kuros izmanto minimālajām prasībām atbilstošus gaisa kuģus, bet ko nedrīkstētu veikt, ievērojot šīs regulas noteikumus.

Šādu atbrīvojumu attiecina tikai uz:

| a) | tiem gaisa kuģiem, kuru individuālajiem pārvadājumiem ir tāds ārkārtējs raksturs, ka nebūtu saprātīgi nepiešķirt īslaicīgu atbrīvojumu; |
| --- | --- |

a)

tiem gaisa kuģiem, kuru individuālajiem pārvadājumiem ir tāds ārkārtējs raksturs, ka nebūtu saprātīgi nepiešķirt īslaicīgu atbrīvojumu;

| b) | gaisa kuģiem lidojumos, kas nedod ieņēmumus, pārveidošanas, remonta vai ekspluatācijas nolūkā; |
| --- | --- |

b)

gaisa kuģiem lidojumos, kas nedod ieņēmumus, pārveidošanas, remonta vai ekspluatācijas nolūkā;

| ba) | gaisa kuģiem, kas veic lidojumus humānās palīdzības vai diplomātiskos nolūkos. [Gr. 31] |
| --- | --- |

ba)

gaisa kuģiem, kas veic lidojumus humānās palīdzības vai diplomātiskos nolūkos. [Gr. 31]

10. pants

Pārbaudes tiesības

1.   Pēc dalībvalsts lūguma vai savas iniciatīvas un neskarot uzsāktu pārsūdzības procedūru, Komisija
  divu mēnešu laikā pēc dienas, kad tā saņem paziņojumu, kā minēts 7. panta 1. punktā,
  var pārbaudīt lēmumu par

  novērtēt ar troksni saistītu
  ekspluatācijas ierobežojumu pirms tā īstenošanas.

  ieviešanas procesu
  . Ja Komisija konstatē, ka lēmums neatbilst

  ar troksni saistītu ekspluatācijas ierobežojumu ieviešanā nav ievērots
  šajā regulā noteiktajām prasībām vai citā veidā ir pretrunā Savienības tiesībām,

  noteiktais process
  , tā var atlikt lēmumu.

  par to informēt attiecīgās kompetentās iestādes
  .
  Attiecīgās kompetentās iestādes var ņemt vērā Komisijas atzinumu
  .

2.   Kompetentās iestādes sniedz Komisijai informāciju, kas apliecina atbilstību šai regulai.

3.   Komisija saskaņā ar konsultatīvo procedūru, kas aprakstīta 13. panta 2. punktā, jo īpaši ņemot vērā II pielikuma kritērijus, pieņem lēmumu, vai attiecīgā kompetentā iestāde var turpināt ieviest ekspluatācijas ierobežojumus. Komisija savu lēmumu paziņo Padomei un attiecīgajai dalībvalstij.

4.   Ja sešu

  divu
  mēnešu laikā pēc 2. punktā minētās informācijas

  7
  . 
  panta 1. punktā minētā paziņojuma
  saņemšanas Komisija nav pieņēmusi lēmumu,

  darījusi zināmu savu atzinumu
  , kompetentā iestāde var piemērot plānoto lēmumu par ekspluatācijas ierobežojumu. [Gr. 32]

11. pants

Deleģētie akti

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 12. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz:

| a) | 2. panta 3. punktā minētā gaisa kuģa un 2. panta 4. punktā minētā minimālajām prasībām atbilstoša gaisa kuģa definīciju grozījumiem;
  [Gr. 33] |
| --- | --- |

a)

2. panta 3. punktā minētā gaisa kuģa un 2. panta 4. punktā minētā minimālajām prasībām atbilstoša gaisa kuģa definīciju grozījumiem;
  [Gr. 33]

| b) | 4. un 8. pantā paredzēto trokšņa līmeņa sertifikācijas standartu un 6. panta 1. punktā paredzētās sertifikācijas procedūras grozījumiem un papildinājumiem; |
| --- | --- |

b)

4. un 8. pantā paredzēto trokšņa līmeņa sertifikācijas standartu un 6. panta 1. punktā paredzētās sertifikācijas procedūras grozījumiem un papildinājumiem;

| c) | I pielikumā minētās metodes un tehniskā ziņojuma grozījumiem. |
| --- | --- |

c)

I pielikumā minētās metodes un tehniskā ziņojuma grozījumiem.

12. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 11. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku,

  uz piecu gadu laikposmu
  no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. [Gr. 34]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 11. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģējumu. Tas stājas spēkā dienu pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā noteikts. Tas neietekmē neviena jau spēkā esoša deleģētā tiesību akta derīgumu.

4.   Līdzko Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 11. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem.

13. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1008/2008 25. pantu.

   (13)

Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3.   Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, šādu procedūru beidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktajā termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu.
  [Gr. 35]

14. pants

Informācija un pārskatīšana

Dalībvalstis pēc pieprasījuma iesniedz Komisijai informāciju par šīs regulas piemērošanu.

Ne vēlāk kā piecus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas piemērošanu.

Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno priekšlikumus par regulas pārskatīšanu.

14.a pants

Pārejas noteikumi

Šī regula neattiecas uz tiem ekspluatācijas ierobežojumiem un lēmumiem par lidostu darbību, tostarp tiesas lēmumiem un starpniecības procesu iznākumiem, kuri bija ieviesti vai tika izskatīti pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Uz tiem joprojām attiecas Direktīva 2002/30/EK, ciktāl tā ir piemērojama, un attiecīgā gadījumā valsts noteikumi, ar kuriem to transponē. Tādējādi attiecībā uz šādiem pasākumiem Direktīva 2002/30/EK paliek spēkā. Nelielu tehnisku grozījumu spēkā esošajā pasākumā, kurš būtiski neietekmē jaudu vai darbības, neuzskata par jaunu ekspluatācijas ierobežojumu. [Gr. 36]

15. pants

Atcelšana

Direktīvu 2002/30/EK atceļ no dienas, kad stājas spēkā šī regula.

16. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 173. lpp.

1

(2)  OV C 277, 13.9.2012., 110. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra nostāja.

3

(4)  OV L 85, 28.3.2002, 40. lpp.

4

(5)  OV L 374, 27.12.2006; 1. lpp.

5

(6)  OV L 189, 18.7.2002., 12. lpp.

6

(7)  
  Šīs regulas spēkā stāšanās diena.

7

Šīs regulas spēkā stāšanās diena.

(8)  OV L 201, 3.8.2010., 1. lpp.

8

(9)  
  OV L 185,15.7.2011, 1. lpp.

9

OV L 185,15.7.2011, 1. lpp.

(10)  

  OV L 185, 15.7.2011., 1. lpp.

10

OV L 185, 15.7.2011., 1. lpp.

(11)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

11

(12)  OV L 14, 22.1.1993., 1. lpp.

12

(13)  
  OV L 293, 31.10.2008, 3. lpp.

13

OV L 293, 31.10.2008, 3. lpp.

I PIELIKUMS

Trokšņa līmeņa novērtēšana lidostā

Metodoloģija

| 1. | Kompetentās iestādes izmantos trokšņa novērtēšanas metodes, kas ir izstrādātas saskaņā ar
  ECAC

  ziņojuma dokumenta Nr. 29 “Ziņojums par standartmetodi trokšņa kontūru aprēķināšanai ap pasažieru lidostām” 3. izdevumu.

  Direktīvas 2002/49/EK II pielikumu
  . [Gr. 37] |
| --- | --- |

1.

Kompetentās iestādes izmantos trokšņa novērtēšanas metodes, kas ir izstrādātas saskaņā ar
  ECAC

  ziņojuma dokumenta Nr. 29 “Ziņojums par standartmetodi trokšņa kontūru aprēķināšanai ap pasažieru lidostām” 3. izdevumu.

  Direktīvas 2002/49/EK II pielikumu
  . [Gr. 37]

Rādītāji

| 1. | Gaisa satiksmes trokšņa ietekmi raksturos vismaz attiecībā uz trokšņa rādītājiem Lden un Lnight, kas ir noteikti un aprēķināti saskaņā ar Direktīvas 2002/49/EK I pielikumu. |
| --- | --- |

1.

Gaisa satiksmes trokšņa ietekmi raksturos vismaz attiecībā uz trokšņa rādītājiem Lden un Lnight, kas ir noteikti un aprēķināti saskaņā ar Direktīvas 2002/49/EK I pielikumu.

| 2. | Kompetentās iestādes var izmantot papildu trokšņu rādītājus, kas zinātniski pamatoti atspoguļo gaisa satiksmes trokšņa radīto kairinājumu. |
| --- | --- |

2.

Kompetentās iestādes var izmantot papildu trokšņu rādītājus, kas zinātniski pamatoti atspoguļo gaisa satiksmes trokšņa radīto kairinājumu.

Trokšņa pārvaldības informācija:

1.   Pašreizējā uzskaite

| 1.1. | Lidostas apraksts, tostarp informācija par tās lielumu, atrašanās vietu, apkārtni, gaisa satiksmes apjomu un pārsegumu. |
| --- | --- |

1.1.

Lidostas apraksts, tostarp informācija par tās lielumu, atrašanās vietu, apkārtni, gaisa satiksmes apjomu un pārsegumu.

| 1.2. | Vides ilgtspējas

  Trokšņa mazināšanas
  mērķu apraksts lidostas un attiecīgās dalībvalsts kontekstā. Tas ietver lidostas gaisa satiksmes trokšņa līmeņa mērķu aprakstu.
  [Gr. 38] |
| --- | --- |

1.2.

Vides ilgtspējas

  Trokšņa mazināšanas
  mērķu apraksts lidostas un attiecīgās dalībvalsts kontekstā. Tas ietver lidostas gaisa satiksmes trokšņa līmeņa mērķu aprakstu.
  [Gr. 38]

| 1.3. | Sīka informācija par trokšņa kontūrām kārtējam gadam un
  vismaz diviem
  iepriekšējiem gadiem, tostarp to cilvēku skaita novērtējums, kurus ietekmējis gaisa kuģu izraisītais troksnis
  , to veicot saskaņā ar Direktīvas 2002/49/EK III pielikumu
  . [Gr. 39] |
| --- | --- |

1.3.

Sīka informācija par trokšņa kontūrām kārtējam gadam un
  vismaz diviem
  iepriekšējiem gadiem, tostarp to cilvēku skaita novērtējums, kurus ietekmējis gaisa kuģu izraisītais troksnis
  , to veicot saskaņā ar Direktīvas 2002/49/EK III pielikumu
  . [Gr. 39]

| 1.4. | To esošo un plānoto pasākumu apraksts gaisa satiksmes radītā trokšņa kontrolei, kas jau ieviesti, izmantojot līdzsvaroto pieeju, un to ietekme un ieguldījums attiecībā uz trokšņa līmeni, kas ietvers: |
| --- | --- |

1.4.

To esošo un plānoto pasākumu apraksts gaisa satiksmes radītā trokšņa kontrolei, kas jau ieviesti, izmantojot līdzsvaroto pieeju, un to ietekme un ieguldījums attiecībā uz trokšņa līmeni, kas ietvers:

| 1.4.1. | samazināšanai rašanās vietā:






  — | gaisa kuģu flotes attīstība un tehnoloģiskie uzlabojumi; |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

samazināšanai rašanās vietā:

—

gaisa kuģu flotes attīstība un tehnoloģiskie uzlabojumi;

| — | īpaši flotes modernizācijas plāni; |
| --- | --- |

—

īpaši flotes modernizācijas plāni;

| 1.4.2. | zemes izmantošanas plānošanai un pārvaldībai:






  — | ieviestie plānošanas instrumenti, piemēram, vispārēja plānošana vai trokšņa zonēšana; |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

zemes izmantošanas plānošanai un pārvaldībai:

—

ieviestie plānošanas instrumenti, piemēram, vispārēja plānošana vai trokšņa zonēšana;

| — | ieviestie ietekmes mazināšanas pasākumi, piemēram, būvniecības noteikumi, trokšņa izolācijas programmas vai pasākumi paaugstināta riska teritorijas zemes izmantošanas mazināšanai; |
| --- | --- |

—

ieviestie ietekmes mazināšanas pasākumi, piemēram, būvniecības noteikumi, trokšņa izolācijas programmas vai pasākumi paaugstināta riska teritorijas zemes izmantošanas mazināšanai;

| — | apspriešanās par zemes izmantošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

—

apspriešanās par zemes izmantošanas pasākumiem;

| — | izplatības pēcpārbaude; |
| --- | --- |

—

izplatības pēcpārbaude;

| 1.4.3. | pasākumiem trokšņu mazināšanai, ja vien šie pasākumi neierobežo lidostas jaudu:






  — | ieteicamo skrejceļu izmantošana; |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

pasākumiem trokšņu mazināšanai, ja vien šie pasākumi neierobežo lidostas jaudu:

—

ieteicamo skrejceļu izmantošana;

| — | ar troksni saistīto ieteicamo maršrutu izmantošana; |
| --- | --- |

—

ar troksni saistīto ieteicamo maršrutu izmantošana;

| — | pacelšanās un nolaišanās trokšņa mazināšanas procedūru izmantošana; |
| --- | --- |

—

pacelšanās un nolaišanās trokšņa mazināšanas procedūru izmantošana;

| — | norāde par to, cik lielā mērā šie pasākumi ir reglamentēti saskaņā ar vides rādītājiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 691/2010 I pielikumā; |
| --- | --- |

—

norāde par to, cik lielā mērā šie pasākumi ir reglamentēti saskaņā ar vides rādītājiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 691/2010 I pielikumā;

| 1.4.4. | ekspluatācijas ierobežojumiem:






  — | starptautisku ierobežojumu, piemēram, kapitalizācijas noteikumu par kustībām vai trokšņa kvotu izmantošana; |
| --- | --- | --- |

1.4.4.

ekspluatācijas ierobežojumiem:

—

starptautisku ierobežojumu, piemēram, kapitalizācijas noteikumu par kustībām vai trokšņa kvotu izmantošana;

| — | finanšu instrumenti, piemēram, ar troksni saistītas lidostu nodevas; |
| --- | --- |

—

finanšu instrumenti, piemēram, ar troksni saistītas lidostu nodevas;

| — | gaisa kuģa raksturīgu ierobežojumu izmantošana, piemēram, atteikšanās no minimālajām prasībām atbilstošu gaisa kuģu izmantošanas; |
| --- | --- |

—

gaisa kuģa raksturīgu ierobežojumu izmantošana, piemēram, atteikšanās no minimālajām prasībām atbilstošu gaisa kuģu izmantošanas;

| — | daļēju ierobežojumu izmantošana, nodalot dienā piemērojamus un naktī piemērojamus pasākumus. |
| --- | --- |

—

daļēju ierobežojumu izmantošana, nodalot dienā piemērojamus un naktī piemērojamus pasākumus.

2.   Prognoze bez jaunu pasākumu piemērošanas

| 2.1. | Jau apstiprinātās un lidostu plānotās pilnveides (ja tāda ir) apraksts, piemēram, lielāka jauda, skrejceļa un/vai termināļa paplašināšana,
  pieejas un pacelšanās prognozes,
  paredzētā turpmākā satiksmes kombinācija un prognozētā izaugsme
  , kā arī detalizēts pētījums par tāda trokšņa ietekmi uz apkārtējo zonu, kuru radījusi jaudas, skrejceļu un termināļu paplašināšana un lidojuma trajektoriju, pieejas un pacelšanās maršrutu izmaiņas
  . [Gr. 40] |
| --- | --- |

2.1.

Jau apstiprinātās un lidostu plānotās pilnveides (ja tāda ir) apraksts, piemēram, lielāka jauda, skrejceļa un/vai termināļa paplašināšana,
  pieejas un pacelšanās prognozes,
  paredzētā turpmākā satiksmes kombinācija un prognozētā izaugsme
  , kā arī detalizēts pētījums par tāda trokšņa ietekmi uz apkārtējo zonu, kuru radījusi jaudas, skrejceļu un termināļu paplašināšana un lidojuma trajektoriju, pieejas un pacelšanās maršrutu izmaiņas
  . [Gr. 40]

| 2.2. | Lidostas jaudas palielināšanas gadījumā priekšrocības, ko sniedz šī papildu jauda plašākā aviācijas tīklā un reģionā. |
| --- | --- |

2.2.

Lidostas jaudas palielināšanas gadījumā priekšrocības, ko sniedz šī papildu jauda plašākā aviācijas tīklā un reģionā.

| 2.3. | Trokšņa līmeņa ietekmes apraksts bez turpmākajiem pasākumiem un to pasākumu apraksts, kas jau ir ieplānoti šo trokšņa ietekmes mazināšanai šajā pašā periodā. |
| --- | --- |

2.3.

Trokšņa līmeņa ietekmes apraksts bez turpmākajiem pasākumiem un to pasākumu apraksts, kas jau ir ieplānoti šo trokšņa ietekmes mazināšanai šajā pašā periodā.

| 2.4. | Prognozēt trokšņa kontūras – tostarp to cilvēku skaita novērtējumu, kurus, ļoti iespējams, ietekmēs gaisa kuģu radītais troksnis – izšķirt starp izbūvētajiem, un jaunbūvējamiem
  un plānotajiem dzīvojamajiem rajoniem, attiecībā uz kuriem kompetentās iestādes jau ir izdevušas atļaujas
  . [Gr. 41] |
| --- | --- |

2.4.

Prognozēt trokšņa kontūras – tostarp to cilvēku skaita novērtējumu, kurus, ļoti iespējams, ietekmēs gaisa kuģu radītais troksnis – izšķirt starp izbūvētajiem, un jaunbūvējamiem
  un plānotajiem dzīvojamajiem rajoniem, attiecībā uz kuriem kompetentās iestādes jau ir izdevušas atļaujas
  . [Gr. 41]

| 2.5. | Seku un iespējamo izmaksu novērtēšana, ja netiek veikta rīcība, lai mazinātu aizvien pieaugošo trokšņa ietekmi, ja tāda ir sagaidāma. |
| --- | --- |

2.5.

Seku un iespējamo izmaksu novērtēšana, ja netiek veikta rīcība, lai mazinātu aizvien pieaugošo trokšņa ietekmi, ja tāda ir sagaidāma.

3.   Papildpasākumu izvērtēšana

| 3.1. | Pieejamo papildpasākumu apraksts un to izvēles galvenie iemesli. To pasākumu apraksts, kas izvēlēti turpmākajai analīzei, un informācija par izmaksu efektivitātes analīzes rezultātiem, jo īpaši pasākumu ieviešanas izmaksas, to cilvēku skaits, kuri gūs labumu, un termiņš; konkrētu pasākumu kopējās efektivitātes novērtēšana.
  [Gr. 42] |
| --- | --- |

3.1.

Pieejamo papildpasākumu apraksts un to izvēles galvenie iemesli. To pasākumu apraksts, kas izvēlēti turpmākajai analīzei, un informācija par izmaksu efektivitātes analīzes rezultātiem, jo īpaši pasākumu ieviešanas izmaksas, to cilvēku skaits, kuri gūs labumu, un termiņš; konkrētu pasākumu kopējās efektivitātes novērtēšana.
  [Gr. 42]

| 3.2. | Pārskats par iespējamo piedāvāto pasākumu ietekmi vides aizsardzības un konkurences jomā uz citām lidostām, gaisa pārvadātājiem un citām ieinteresētajām pusēm. |
| --- | --- |

3.2.

Pārskats par iespējamo piedāvāto pasākumu ietekmi vides aizsardzības un konkurences jomā uz citām lidostām, gaisa pārvadātājiem un citām ieinteresētajām pusēm.

| 3.3. | Izdarītās izvēles pamatojums. |
| --- | --- |

3.3.

Izdarītās izvēles pamatojums.

| 3.4. | Netehniskais kopsavilkums. |
| --- | --- |

3.4.

Netehniskais kopsavilkums.

II PIELIKUMS

Ar troksni saistītu ekspluatācijas ierobežojumu izmaksu efektivitātes novērtēšana

Plānoto ar troksni saistīto ekspluatācijas ierobežojumu izmaksu efektivitāti novērtēs, pienācīgi ņemot vērā šādus elementus, ja iespējams, skaitliskā izteiksmē:

| 1) | sagaidāmie ar troksni saistītie ieguvumi
  , tostarp ieguvumi veselības ziņā,
  no plānotajiem pasākumiem gan pašlaik, gan nākotnē; |
| --- | --- |

1)

sagaidāmie ar troksni saistītie ieguvumi
  , tostarp ieguvumi veselības ziņā,
  no plānotajiem pasākumiem gan pašlaik, gan nākotnē;

| 2) | aviācijas darbību drošība, tostarp trešās puses risks;

  to vietējo iedzīvotāju veselība un drošība, kuri dzīvo lidostas apkārtnē; |
| --- | --- |

2)

aviācijas darbību drošība, tostarp trešās puses risks;

  to vietējo iedzīvotāju veselība un drošība, kuri dzīvo lidostas apkārtnē;

| 3) | lidostas jauda;

  aviācijas darbību drošība, tostarp trešās puses risks; |
| --- | --- |

3)

lidostas jauda;

  aviācijas darbību drošība, tostarp trešās puses risks;

| 4) | ietekme uz Eiropas aviācijas tīklu.

  tieša, netieša un katalītiska ietekme uz nodarbinātību un ekonomiku, tostarp iespējamā ietekme uz reģionālo ekonomiku
  ; |
| --- | --- |

4)

ietekme uz Eiropas aviācijas tīklu.

  tieša, netieša un katalītiska ietekme uz nodarbinātību un ekonomiku, tostarp iespējamā ietekme uz reģionālo ekonomiku
  ;

| 4a) | ietekme uz darba apstākļiem lidostās; |
| --- | --- |

4a)

ietekme uz darba apstākļiem lidostās;

| 4b) | lidostas jauda; |
| --- | --- |

4b)

lidostas jauda;

| 4c) | ietekme uz Eiropas aviācijas tīklu; |
| --- | --- |

4c)

ietekme uz Eiropas aviācijas tīklu;

| 4d) | vides ilgtspēja, tostarp trokšņa un emisiju savstarpējā saistība. |
| --- | --- |

4d)

vides ilgtspēja, tostarp trokšņa un emisiju savstarpējā saistība.

Papildus iepriekš minētajiem kompetentās iestādes var ņemt vērā šādus faktorus:

| 1) | to vietējo iedzīvotāju veselība un drošība, kuri dzīvo lidostas apkārtnē; |
| --- | --- |

1)

to vietējo iedzīvotāju veselība un drošība, kuri dzīvo lidostas apkārtnē;

| 2) | vides ilgtspēja, tostarp trokšņa un emisiju savstarpējā saistība; |
| --- | --- |

2)

vides ilgtspēja, tostarp trokšņa un emisiju savstarpējā saistība;

| 3) | tieša, netieša un katalītiska ietekme uz nodarbinātību.
  [Gr. 43] |
| --- | --- |

3)

tieša, netieša un katalītiska ietekme uz nodarbinātību.
  [Gr. 43]

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/259 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/259

---

P7_TA(2012)0497

Eiropas statistikas programma 2013.–2017. gadam ***I

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par 2013.–2017. gada Eiropas statistikas programmu (COM(2011)0928 – C7-0001/2012 – 2011/0459(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2015/C 434/45)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0928), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0928),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0001/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0001/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 21. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 21. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A7-0218/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A7-0218/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P7_TC1-COD(2011)0459

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 99/2013.)

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/260 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/260

---

P7_TA(2012)0498

Ciešāka sadarbība finanšu darījumu nodokļa jomā ***

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko atļauj ciešāku sadarbību finanšu darījumu nodokļa jomā (COM(2012)0631 – C7-0396/2012 – 2012/0298(APP))

(Piekrišana)

(2015/C 434/46)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko atļauj ciešāku sadarbību finanšu darījumu nodokļa jomā (COM(2012)0631), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko atļauj ciešāku sadarbību finanšu darījumu nodokļa jomā (COM(2012)0631),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 329. panta 1. punktu (C7-0396/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 329. panta 1. punktu (C7-0396/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 74.g pantu un 81. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 74.g pantu un 81. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu (A7-0396/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu (A7-0396/2012),

| A. | tā kā Komisija 2011. gada 28. septembrī pieņēma priekšlikumu Padomes direktīvai par kopīgu finanšu darījuma nodokļa (FDN) sistēmu un grozījumiem Direktīvā 2008/7/EK (1); |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija 2011. gada 28. septembrī pieņēma priekšlikumu Padomes direktīvai par kopīgu finanšu darījuma nodokļa (FDN) sistēmu un grozījumiem Direktīvā 2008/7/EK (1);

| B. | tā kā šā priekšlikuma pamatā bija Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 113. pants, kurā prasīta apspriešanās ar Parlamentu un vienprātīgs balsojums Padomē; |
| --- | --- |

B.

tā kā šā priekšlikuma pamatā bija Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 113. pants, kurā prasīta apspriešanās ar Parlamentu un vienprātīgs balsojums Padomē;

| C. | tā kā Parlaments savā 2012. gada 23. maija nostājā attiecībā uz šo priekšlikumu, rīkojoties saskaņā ar apspriežu procedūru, apstiprināja grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments savā 2012. gada 23. maija nostājā attiecībā uz šo priekšlikumu, rīkojoties saskaņā ar apspriežu procedūru, apstiprināja grozīto Komisijas priekšlikumu;

| D. | tā kā drīz vien kļuva skaidrs, ka dažām dalībvalstīm bija īpašas problēmas, kas neļāva tām pieņemt ierosināto direktīvu; |
| --- | --- |

D.

tā kā drīz vien kļuva skaidrs, ka dažām dalībvalstīm bija īpašas problēmas, kas neļāva tām pieņemt ierosināto direktīvu;

| E. | tā kā vairākas dalībvalstis norādīja uz gatavību apsvērt iespēju izveidot kopīgu FDN sistēmu ciešākas sadarbības ietvaros; |
| --- | --- |

E.

tā kā vairākas dalībvalstis norādīja uz gatavību apsvērt iespēju izveidot kopīgu FDN sistēmu ciešākas sadarbības ietvaros;

| F. | tā kā vairāk nekā deviņas dalībvalstis, adresējot lūgumu Komisijai saskaņā ar LESD 329. panta 1. punktu, ir paudušas nodomu izveidot ciešāku sadarbību attiecībā uz kopīgas FDN sistēmas izveidi; tā kā Komisija pēc tam iesniedza priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru atļauj ciešāku sadarbību; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairāk nekā deviņas dalībvalstis, adresējot lūgumu Komisijai saskaņā ar LESD 329. panta 1. punktu, ir paudušas nodomu izveidot ciešāku sadarbību attiecībā uz kopīgas FDN sistēmas izveidi; tā kā Komisija pēc tam iesniedza priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru atļauj ciešāku sadarbību;

| G. | tā kā Parlaments ir pārbaudījis atbilstību Līguma par Eiropas Savienību (LES) 20. pantam; |
| --- | --- |

G.

tā kā Parlaments ir pārbaudījis atbilstību Līguma par Eiropas Savienību (LES) 20. pantam;

| H. | tā kā Parlaments savā 2012. gada 23. maija nostājā norādīja, ka FDN mērķi tiks pilnībā sasniegti tikai tad, ja to ieviesīs pasaules līmenī, un uzsvēra, ka ir svarīgi Savienībai uzņemties vadību centienos panākt pasaules līmeņa vienošanos par FDN, rādot piemēru FDN ieviešanai; tā kā ciešāka sadarbība varētu arī sniegt pozitīvu piemēru FDN ieviešanai pasaules līmenī; |
| --- | --- |

H.

tā kā Parlaments savā 2012. gada 23. maija nostājā norādīja, ka FDN mērķi tiks pilnībā sasniegti tikai tad, ja to ieviesīs pasaules līmenī, un uzsvēra, ka ir svarīgi Savienībai uzņemties vadību centienos panākt pasaules līmeņa vienošanos par FDN, rādot piemēru FDN ieviešanai; tā kā ciešāka sadarbība varētu arī sniegt pozitīvu piemēru FDN ieviešanai pasaules līmenī;

| I. | tā kā Parlaments savā 2012. gada 23. maija nostājā norādīja, ka Komisijas ierosinātais FDN modelis būs piemērots pamats īstenošanai dalībvalstu grupā, kas vēlētos šo nodokli ieviest ātrāk ar ciešākas sadarbības palīdzību; |
| --- | --- |

I.

tā kā Parlaments savā 2012. gada 23. maija nostājā norādīja, ka Komisijas ierosinātais FDN modelis būs piemērots pamats īstenošanai dalībvalstu grupā, kas vēlētos šo nodokli ieviest ātrāk ar ciešākas sadarbības palīdzību;

| J. | tā kā Komisijai vajadzētu papildināt sākotnējo ietekmes novērtējumu par FDN ieviešanu, papildus novērtējot ciešākas sadarbības ietvaros ieviesta FDN ietekmi uz iekšējo tirgu kopumā, tostarp ietekmi uz iesaistītajām un neiesaistītajām dalībvalstīm, un Komisijai, sagatavojot pārskatītu priekšlikuma projektu, būtu jāņem vērā minētā novērtējuma rezultāti; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisijai vajadzētu papildināt sākotnējo ietekmes novērtējumu par FDN ieviešanu, papildus novērtējot ciešākas sadarbības ietvaros ieviesta FDN ietekmi uz iekšējo tirgu kopumā, tostarp ietekmi uz iesaistītajām un neiesaistītajām dalībvalstīm, un Komisijai, sagatavojot pārskatītu priekšlikuma projektu, būtu jāņem vērā minētā novērtējuma rezultāti;

| K. | tā kā saskaņā ar LES 20. pantu jomās, kas nav Savienības ekskluzīvā kompetencē, ciešāku sadarbību var izveidot ne mazāk kā deviņas dalībvalstis un šim nolūkam izmantot Savienības iestādes un īstenot šīs kompetences, piemērojot attiecīgos Līgumu noteikumus juridiski konsekventā veidā; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar LES 20. pantu jomās, kas nav Savienības ekskluzīvā kompetencē, ciešāku sadarbību var izveidot ne mazāk kā deviņas dalībvalstis un šim nolūkam izmantot Savienības iestādes un īstenot šīs kompetences, piemērojot attiecīgos Līgumu noteikumus juridiski konsekventā veidā;

| L. | tā kā var uzskatīt, ka šāda ciešāka sadarbība FDN jomā veicina Savienības mērķu sasniegšanu, aizsargā tās intereses un pastiprina integrācijas procesu LES 20. panta izpratnē; |
| --- | --- |

L.

tā kā var uzskatīt, ka šāda ciešāka sadarbība FDN jomā veicina Savienības mērķu sasniegšanu, aizsargā tās intereses un pastiprina integrācijas procesu LES 20. panta izpratnē;

| M. | tā kā ir izpildītas arī LESD 326.līdz 334. panta prasības; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir izpildītas arī LESD 326.līdz 334. panta prasības;

| N. | tā kā ciešāka sadarbība ir saskaņā ar neiesaistīto dalībvalstu tiesībām, kompetenci un pienākumiem, jo iespēja iesaistīto dalībvalstu teritorijās ieviest saskaņotu FDN neietekmēs neiesaistīto dalībvalstu spēju uzturēt vai ieviest līdzīgu nodokļu režīmu valsts līmenī, nedz nosacījumus šādu nodokļu ieviešanai to teritorijās; |
| --- | --- |

N.

tā kā ciešāka sadarbība ir saskaņā ar neiesaistīto dalībvalstu tiesībām, kompetenci un pienākumiem, jo iespēja iesaistīto dalībvalstu teritorijās ieviest saskaņotu FDN neietekmēs neiesaistīto dalībvalstu spēju uzturēt vai ieviest līdzīgu nodokļu režīmu valsts līmenī, nedz nosacījumus šādu nodokļu ieviešanai to teritorijās;

| O. | tā kā LESD 328. panta 1. punktā paredzēts, ka ciešākā sadarbībā jebkurā laikā var iesaistīties visas dalībvalstis, kas to vēlas; tā kā Komisijai un ciešākā sadarbībā iesaistītajām dalībvalstīm jau no paša sākuma un pastāvīgi būtu jāveicina un jāatbalsta pēc iespējas lielāka dalībvalstu skaita iesaistīšanās; |
| --- | --- |

O.

tā kā LESD 328. panta 1. punktā paredzēts, ka ciešākā sadarbībā jebkurā laikā var iesaistīties visas dalībvalstis, kas to vēlas; tā kā Komisijai un ciešākā sadarbībā iesaistītajām dalībvalstīm jau no paša sākuma un pastāvīgi būtu jāveicina un jāatbalsta pēc iespējas lielāka dalībvalstu skaita iesaistīšanās;

| P. | tā kā ir jāievēro spēkā esošie Savienības tiesību akti, jo īpaši Padomes Direktīva 2008/7/EK; |
| --- | --- |

P.

tā kā ir jāievēro spēkā esošie Savienības tiesību akti, jo īpaši Padomes Direktīva 2008/7/EK;

| Q. | tā kā Parlamenta piekrišana Komisijas priekšlikumam attiecas uz ciešāku sadarbību un nenosaka, kuras dalībvalstis piedalīsies; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Parlamenta piekrišana Komisijas priekšlikumam attiecas uz ciešāku sadarbību un nenosaka, kuras dalībvalstis piedalīsies;

| R. | tā kā LESD 333. panta 2. punkts ļauj ciešākā sadarbībā iesaistītām dalībvalstīm pieņemt lēmumu, kurā paredz, ka tās rīkosies saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, nevis LESD 113. pantā noteikto īpašo likumdošanas procedūru, atbilstoši kurai ar Parlamentu tikai apspriežas; |
| --- | --- |

R.

tā kā LESD 333. panta 2. punkts ļauj ciešākā sadarbībā iesaistītām dalībvalstīm pieņemt lēmumu, kurā paredz, ka tās rīkosies saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, nevis LESD 113. pantā noteikto īpašo likumdošanas procedūru, atbilstoši kurai ar Parlamentu tikai apspriežas;

| S. | tā kā Komisijai vajadzētu cieši uzraudzīt FDN ieviešanas atbilstību LESD 326. un 327. pantam un regulāri ziņot Parlamentam un Padomei, |
| --- | --- |

S.

tā kā Komisijai vajadzētu cieši uzraudzīt FDN ieviešanas atbilstību LESD 326. un 327. pantam un regulāri ziņot Parlamentam un Padomei,

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes lēmuma projektam neatkarīgi no tā, kuras dalībvalstis ir iesaistītas; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu Padomes lēmuma projektam neatkarīgi no tā, kuras dalībvalstis ir iesaistītas;

| 2. | aicina Padomi pieņemt lēmumu saskaņā ar LESD 333. panta 2. punktu, kurā paredz, ka attiecībā uz priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību FDN jomā atbilstīgi LESD 113. pantam, tā rīkosies saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi pieņemt lēmumu saskaņā ar LESD 333. panta 2. punktu, kurā paredz, ka attiecībā uz priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību FDN jomā atbilstīgi LESD 113. pantam, tā rīkosies saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Padomes 2008. gada 12. februāra Direktīva 2008/7/EK par netiešajiem nodokļiem, ko uzliek kapitāla piesaistīšanai (OV L 46, 21.2.2008., 11. lpp.).

---

Ceturtdiena, 2012. gada 13. decembris

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/262 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/262

---

P7_TA(2012)0501

ES Pamattiesību aģentūras daudzgadu nostādnes laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam ***

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras daudzgadu nostādnes laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP))

(Īpašā likumdošanas procedūra – piekrišana)

(2015/C 434/47)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (10449/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (10449/2012),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. pantu (C7-0169/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. pantu (C7-0169/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A7-0361/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A7-0361/2012),

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes lēmuma projektam; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu Padomes lēmuma projektam;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---