# Az Európai Unió C 440/2015

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 440 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 58. évfolyam2015. december 30. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 440

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

58. évfolyam2015. december 30.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2015/C 440/01 | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2012–20132013. január 14–17-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 92. E, 2013.3.28.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

2015/C 440/01

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2012–20132013. január 14–17-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 92. E, 2013.3.28.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 92. E, 2013.3.28.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2013. január 15., kedd |
| 2015/C 440/02 | Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a városrehabilitációhoz, mint a gazdasági növekedéshez való hozzájárulás az EU kohéziós politikájának keretében (2011/2311(INI)) | 2 |
| 2015/C 440/03 | Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a kohéziós politikában a területi fejlesztés szerepének optimalizálásáról (2011/2312(INI)) | 6 |
| 2015/C 440/04 | Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról – végrehajtás és alkalmazás (2012/2075(INI)) | 13 |
| 2015/C 440/05 | Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal az Európai Unió közigazgatási eljárási jogáról (2012/2024(INL)) | 17 |
| 2015/C 440/06 | Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről (2012/2061(INL)) | 23 |
| 2015/C 440/07 | Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a Szomáli-félsziget térségére vonatkozó uniós stratégiáról (2012/2026(INI)) | 38 |
| 2015/C 440/08 | Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a genetikai forrásokra vonatkozó szellemi tulajdonjogok fejlesztéspolitikai vetületei: a szegénység csökkentésére gyakorolt hatás a fejlődő országokban (2012/2135(INI)) | 55 |
| | 2013. január 16., szerda |
| 2015/C 440/09 | Az Európai Parlament 2013. január 16-i állásfoglalása az államháztartásokról a gazdasági és monetáris unióban – 2011 és 2012 (2011/2274(INI)) | 62 |
| 2015/C 440/10 | Az Európai Parlament 2013. január 16-i állásfoglalása az ifjúsági garanciaprogramról (2012/2901(RSP)) | 67 |
| 2015/C 440/11 | Az Európai Parlament 2013. január 16-i állásfoglalása az uniós kohéziós politika és résztvevőinek szerepéről az új európai energiapolitika végrehajtásában (2012/2099(INI)) | 69 |
| 2015/C 440/12 | Az Európai Parlament 2013. január 16-i állásfoglalása a stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságáról (2012/2028(INI)) | 74 |
| | 2013. január 17., csütörtök |
| 2015/C 440/13 | Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása az Európai Unió és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról (2012/2850(RSP)) | 83 |
| 2015/C 440/14 | Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása az Európai Közösség és a kelet- és dél-afrikai államok közötti ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodás (IEPA) végrehajtásáról, különös tekintettel Zimbabwe jelenlegi helyzetére (2013/2515(RSP)) | 89 |
| 2015/C 440/15 | Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása az állami támogatások szabályozásának korszerűsítéséről (2012/2920(RSP)) | 92 |
| 2015/C 440/16 | Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása a közelmúltbeli textilgyárbeli tűzesetek áldozatairól, különös tekintettel Bangladesre (2012/2908(RSP)) | 94 |
| 2015/C 440/17 | Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati konferenciájának a tömegpusztító fegyverektől mentes Közel-Kelet megteremtésére vonatkozó ajánlásairól (2012/2890(RSP)) | 97 |
| 2015/C 440/18 | Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása a harmadik országból behozott egyes termékek származási országának jelöléséről (2012/2923(RSP)) | 100 |
| 2015/C 440/19 | Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása az EU és a Mercosur közötti kereskedelmi tárgyalásokról (2012/2924(RSP)) | 101 |
| 2015/C 440/20 | Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása a nők ellen Indiában elkövetett erőszakról (2013/2512(RSP)) | 103 |
| 2015/C 440/21 | Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása a bahreini emberi jogi helyzetről (2013/2513(RSP)) | 107 |
| 2015/C 440/22 | Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről (2013/2514(RSP)) | 111 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2013. január 15., kedd

2015/C 440/02

Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a városrehabilitációhoz, mint a gazdasági növekedéshez való hozzájárulás az EU kohéziós politikájának keretében (2011/2311(INI))

2

2015/C 440/03

Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a kohéziós politikában a területi fejlesztés szerepének optimalizálásáról (2011/2312(INI))

6

2015/C 440/04

Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról – végrehajtás és alkalmazás (2012/2075(INI))

13

2015/C 440/05

Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal az Európai Unió közigazgatási eljárási jogáról (2012/2024(INL))

17

2015/C 440/06

Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről (2012/2061(INL))

23

2015/C 440/07

Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a Szomáli-félsziget térségére vonatkozó uniós stratégiáról (2012/2026(INI))

38

2015/C 440/08

Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a genetikai forrásokra vonatkozó szellemi tulajdonjogok fejlesztéspolitikai vetületei: a szegénység csökkentésére gyakorolt hatás a fejlődő országokban (2012/2135(INI))

55

2013. január 16., szerda

2015/C 440/09

Az Európai Parlament 2013. január 16-i állásfoglalása az államháztartásokról a gazdasági és monetáris unióban – 2011 és 2012 (2011/2274(INI))

62

2015/C 440/10

Az Európai Parlament 2013. január 16-i állásfoglalása az ifjúsági garanciaprogramról (2012/2901(RSP))

67

2015/C 440/11

Az Európai Parlament 2013. január 16-i állásfoglalása az uniós kohéziós politika és résztvevőinek szerepéről az új európai energiapolitika végrehajtásában (2012/2099(INI))

69

2015/C 440/12

Az Európai Parlament 2013. január 16-i állásfoglalása a stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságáról (2012/2028(INI))

74

2013. január 17., csütörtök

2015/C 440/13

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása az Európai Unió és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról (2012/2850(RSP))

83

2015/C 440/14

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása az Európai Közösség és a kelet- és dél-afrikai államok közötti ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodás (IEPA) végrehajtásáról, különös tekintettel Zimbabwe jelenlegi helyzetére (2013/2515(RSP))

89

2015/C 440/15

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása az állami támogatások szabályozásának korszerűsítéséről (2012/2920(RSP))

92

2015/C 440/16

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása a közelmúltbeli textilgyárbeli tűzesetek áldozatairól, különös tekintettel Bangladesre (2012/2908(RSP))

94

2015/C 440/17

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati konferenciájának a tömegpusztító fegyverektől mentes Közel-Kelet megteremtésére vonatkozó ajánlásairól (2012/2890(RSP))

97

2015/C 440/18

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása a harmadik országból behozott egyes termékek származási országának jelöléséről (2012/2923(RSP))

100

2015/C 440/19

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása az EU és a Mercosur közötti kereskedelmi tárgyalásokról (2012/2924(RSP))

101

2015/C 440/20

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása a nők ellen Indiában elkövetett erőszakról (2013/2512(RSP))

103

2015/C 440/21

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása a bahreini emberi jogi helyzetről (2013/2513(RSP))

107

2015/C 440/22

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről (2013/2514(RSP))

111

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2013. január 16., szerda |
| 2015/C 440/23 | Az Európai Parlament 2013. január 16-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzatának a közfelkiáltással megválasztott alelnökök rangsoráról szóló 15. cikke (2) bekezdésének módosításáról (2012/2020(REG)) | 116 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2013. január 16., szerda

2015/C 440/23

Az Európai Parlament 2013. január 16-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzatának a közfelkiáltással megválasztott alelnökök rangsoráról szóló 15. cikke (2) bekezdésének módosításáról (2012/2020(REG))

116

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2013. január 16., szerda |
| 2015/C 440/24 | P7_TA(2013)0008A veszélyes készítmények osztályozása, csomagolása és címkézése ***IAz Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a veszélyes készítmények osztályozásáról, csomagolásáról és címkézéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2012)0008 – C7-0021/2012 – 2012/0007(COD))P7_TC1-COD(2012)0007Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. január 16-án került elfogadásra a veszélyes készítmények osztályozásáról, csomagolásáról és címkézéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 117 |
| 2015/C 440/25 | P7_TA(2013)0009A földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázása ***IAz Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2011)0479 – C7-0216/2011 – 2011/0218(COD))P7_TC1-COD(2011)0218Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. január 16-án került elfogadásra a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 186 |
| 2015/C 440/26 | Az Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvhöz csatolt, a felelősségről és a jogorvoslatról szóló Nagojai–Kuala Lumpur-i Kiegészítő Jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (13582/2012 – C7-0323/2012 – 2012/0120(NLE)) | 192 |
| 2015/C 440/27 | P7_TA(2013)0012A hitelminősítő intézetek ***IAz Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0747 – C7-0420/2011 – 2011/0361(COD))P7_TC1-COD(2011)0361Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. január 16-án került elfogadásra a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 193 |
| 2015/C 440/28 | P7_TA(2013)0013Átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) és alternatívbefektetésialap-kezelők ***IAz Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelv módosításáról, valamint az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek a hitelminősítések túlzott figyelembevétele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0746 – C7-0419/2011 – 2011/0360(COD))P7_TC1-COD(2011)0360Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. január 16-án került elfogadásra a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló 2003/41/EK irányelvnek, az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek és az alternatív befektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek a hitelminősítések túlzott figyelembevétele tekintetében történő módosításáról szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 194 |
| 2015/C 440/29 | P7_TA(2013)0014A balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv ***IAz Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0155 – C7-0090/2012 – 2012/0077(COD))P7_TC1-COD(2012)0077Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. január 16-án került elfogadásra a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 195 |
| | 2013. január 17., csütörtök |
| 2015/C 440/30 | Az Európai Parlament 2013. január 17-i határozata a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitásáról és a tárgyalási mandátumról (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD) – (2013/2503(RSP)) | 200 |
| 2015/C 440/31 | Az Európai Parlament 2013. január 17-i határozata a menekültügyi és migrációs alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és a tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitásáról és a tárgyalási mandátumról (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD) – (2013/2504(RSP)) | 238 |
| 2015/C 440/32 | Az Európai Parlament 2013. január 17-i határozata Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitásáról és a tárgyalási mandátumról (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD) – (2013/2505(RSP)) | 276 |
| 2015/C 440/33 | Az Európai Parlament 2013. január 17-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (10209/2012 – C7-0189/2012 – 2010/0310(NLE)) | 301 |
| 2015/C 440/34 | Az Európai Parlament 2013. január 17-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó átmeneti megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11699/2012 – C7-0193/2012 – 2008/0251(NLE)) | 302 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2013. január 16., szerda

2015/C 440/24

P7_TA(2013)0008A veszélyes készítmények osztályozása, csomagolása és címkézése ***IAz Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a veszélyes készítmények osztályozásáról, csomagolásáról és címkézéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2012)0008 – C7-0021/2012 – 2012/0007(COD))P7_TC1-COD(2012)0007Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. január 16-án került elfogadásra a veszélyes készítmények osztályozásáról, csomagolásáról és címkézéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

117

2015/C 440/25

P7_TA(2013)0009A földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázása ***IAz Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2011)0479 – C7-0216/2011 – 2011/0218(COD))P7_TC1-COD(2011)0218Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. január 16-án került elfogadásra a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

186

2015/C 440/26

Az Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvhöz csatolt, a felelősségről és a jogorvoslatról szóló Nagojai–Kuala Lumpur-i Kiegészítő Jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (13582/2012 – C7-0323/2012 – 2012/0120(NLE))

192

2015/C 440/27

P7_TA(2013)0012A hitelminősítő intézetek ***IAz Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0747 – C7-0420/2011 – 2011/0361(COD))P7_TC1-COD(2011)0361Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. január 16-án került elfogadásra a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

193

2015/C 440/28

P7_TA(2013)0013Átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) és alternatívbefektetésialap-kezelők ***IAz Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelv módosításáról, valamint az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek a hitelminősítések túlzott figyelembevétele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0746 – C7-0419/2011 – 2011/0360(COD))P7_TC1-COD(2011)0360Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. január 16-án került elfogadásra a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló 2003/41/EK irányelvnek, az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek és az alternatív befektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek a hitelminősítések túlzott figyelembevétele tekintetében történő módosításáról szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

194

2015/C 440/29

P7_TA(2013)0014A balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv ***IAz Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0155 – C7-0090/2012 – 2012/0077(COD))P7_TC1-COD(2012)0077Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. január 16-án került elfogadásra a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

195

2013. január 17., csütörtök

2015/C 440/30

Az Európai Parlament 2013. január 17-i határozata a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitásáról és a tárgyalási mandátumról (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD) – (2013/2503(RSP))

200

2015/C 440/31

Az Európai Parlament 2013. január 17-i határozata a menekültügyi és migrációs alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és a tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitásáról és a tárgyalási mandátumról (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD) – (2013/2504(RSP))

238

2015/C 440/32

Az Európai Parlament 2013. január 17-i határozata Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitásáról és a tárgyalási mandátumról (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD) – (2013/2505(RSP))

276

2015/C 440/33

Az Európai Parlament 2013. január 17-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (10209/2012 – C7-0189/2012 – 2010/0310(NLE))

301

2015/C 440/34

Az Európai Parlament 2013. január 17-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó átmeneti megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11699/2012 – C7-0193/2012 – 2008/0251(NLE))

302

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

30.12.2015

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2012–2013

2013. január 14–17-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 92. E, 2013.3.28.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2013. január 15., kedd

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/2

---

P7_TA(2013)0001

A városrehabilitáció mint a gazdasági növekedéshez való hozzájárulás

Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a városrehabilitációhoz, mint a gazdasági növekedéshez való hozzájárulás az EU kohéziós politikájának keretében (2011/2311(INI))

(2015/C 440/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. és 176. cikkére, amelyek meghatározzák a gazdasági, társadalmi és területi kohézió célkitűzését, valamint az elérendő strukturális célú pénzügyi eszközöket és előírják, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap rendeltetése az Unión belüli legjelentősebb regionális egyenlőtlenségek orvoslását segíteni, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. és 176. cikkére, amelyek meghatározzák a gazdasági, társadalmi és területi kohézió célkitűzését, valamint az elérendő strukturális célú pénzügyi eszközöket és előírják, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap rendeltetése az Unión belüli legjelentősebb regionális egyenlőtlenségek orvoslását segíteni,

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel 2010. május 20-i állásfoglalására (1) a kohéziós politikának a lisszaboni és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez való hozzájárulásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel 2010. május 20-i állásfoglalására (1) a kohéziós politikának a lisszaboni és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez való hozzájárulásáról,

| — | tekintettel „A valódi területi, társadalmi és gazdasági kohézió kialakításáról az EU-n belül – a globális versenyképesség elengedhetetlen feltétele?” című, 2010. december 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A valódi területi, társadalmi és gazdasági kohézió kialakításáról az EU-n belül – a globális versenyképesség elengedhetetlen feltétele?” című, 2010. december 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság 2010. november 9-i közleményére, melynek címe: „A gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentéssel kapcsolatos következtetések: a kohéziós politika jövője” (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2010. november 9-i közleményére, melynek címe: „A gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentéssel kapcsolatos következtetések: a kohéziós politika jövője” (COM(2010)0642),

| — | tekintettel az „Új készségek és munkahelyek menetrendje: Európa hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” című 2010. november 23-i európai bizottsági közleményre (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új készségek és munkahelyek menetrendje: Európa hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” című 2010. november 23-i európai bizottsági közleményre (COM(2010)0682),

| — | tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758),

| — | tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa – Az Európa 2020 stratégia keretébe illeszkedő kiemelt kezdeményezés” című 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa – Az Európa 2020 stratégia keretébe illeszkedő kiemelt kezdeményezés” című 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM(2011)0021),

| — | tekintettel az ERFA és a többi strukturális alap jelenlegi helyzetéről és a hatékonyságuk növelését szolgáló jövőbeli szinergiákról szóló 2011. június 23-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ERFA és a többi strukturális alap jelenlegi helyzetéről és a hatékonyságuk növelését szolgáló jövőbeli szinergiákról szóló 2011. június 23-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A GDP-n innen és túl – A haladás mérése változó világunkban” című 2011. június 8-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A GDP-n innen és túl – A haladás mérése változó világunkban” című 2011. június 8-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című 2011. június 8-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című 2011. június 8-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Bizottság ötödik kohéziós jelentéséről és a 2013 utáni kohéziós politikai stratégiáról szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság ötödik kohéziós jelentéséről és a 2013 utáni kohéziós politikai stratégiáról szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel 2011. szeptember 27-i állásfoglalására „a strukturális és kohéziós alapok felhasználásáról: tanulságok az EU jövőbeli kohéziós politikájára nézve” (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. szeptember 27-i állásfoglalására „a strukturális és kohéziós alapok felhasználásáról: tanulságok az EU jövőbeli kohéziós politikájára nézve” (7),

| — | tekintettel a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 6-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 6-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre (COM(2011)0615),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és „a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 6-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és „a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 6-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0614),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról, és az 1081/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 6-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról, és az 1081/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 6-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0607),

| — | tekintettel az Európai Unió társadalmi változás és innováció programjáról szóló 2011. október 6-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió társadalmi változás és innováció programjáról szóló 2011. október 6-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0609),

| — | tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjáról szóló 2011. november 15-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjáról szóló 2011. november 15-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „A városi mobilitás új kultúrája felé” című 2008. július 9-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A városi mobilitás új kultúrája felé” című 2008. július 9-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel „A kohéziós politika városi dimenziója az új programozási időszakban” című 2009. március 24-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kohéziós politika városi dimenziója az új programozási időszakban” című 2009. március 24-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a városi mobilitásról szóló cselekvési tervre vonatkozó 2009. április 23-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a városi mobilitásról szóló cselekvési tervre vonatkozó 2009. április 23-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel „Az Európai városfejlesztési menetrend és jövője a kohéziós politikában” című 2011. június 23-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai városfejlesztési menetrend és jövője a kohéziós politikában” című 2011. június 23-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a bővítéssel összefüggésben a városokkal kapcsolatos kérdésekről szóló 2005. október 13-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bővítéssel összefüggésben a városokkal kapcsolatos kérdésekről szóló 2005. október 13-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel „A városi környezetre vonatkozó tematikus stratégiáról” szóló 2006. szeptember 26-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A városi környezetre vonatkozó tematikus stratégiáról” szóló 2006. szeptember 26-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a városi fejlődésről és területi kohézióról szóló nem hivatalos miniszteri találkozón 2007. május 24–25-én elfogadott, a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a városi fejlődésről és területi kohézióról szóló nem hivatalos miniszteri találkozón 2007. május 24–25-én elfogadott, a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Chartára,

| — | tekintettel a 2010. június 22-én Toledóban tartott informális miniszteri találkozón elfogadott, a városfejlesztésről szóló toledói nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. június 22-én Toledóban tartott informális miniszteri találkozón elfogadott, a városfejlesztésről szóló toledói nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0406/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0406/2012),

| A. | mivel az európai polgárok 80 %-a városi környezetben él (a vidékről a város felé tartó migrációs áramlás következtében ez az arány tovább nő), ahol leginkább érezhetők a gazdasági válság hatásai, és ahol szembe kell nézni az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a munkahelyteremtés, a jólét és az életminőség jelentette kihívásokkal; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai polgárok 80 %-a városi környezetben él (a vidékről a város felé tartó migrációs áramlás következtében ez az arány tovább nő), ahol leginkább érezhetők a gazdasági válság hatásai, és ahol szembe kell nézni az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a munkahelyteremtés, a jólét és az életminőség jelentette kihívásokkal;

| B. | mivel a városi térségeknek közép- és hosszú távú cselekvési terveket kell kidolgozniuk a fenntartható gazdasági, társadalmi és területi fejlesztés vonatkozásában; |
| --- | --- |

B.

mivel a városi térségeknek közép- és hosszú távú cselekvési terveket kell kidolgozniuk a fenntartható gazdasági, társadalmi és területi fejlesztés vonatkozásában;

| C. | mivel a városok képezik a gazdaság, a termelés és a foglalkoztatás motorját, ugyanakkor itt jelentkeznek a városi perifériához, a munkanélküliséghez és általában véve a társadalmi kirekesztettséghez és a szegregációhoz, valamint a környezetszennyezéshez kapcsolódó problémák; |
| --- | --- |

C.

mivel a városok képezik a gazdaság, a termelés és a foglalkoztatás motorját, ugyanakkor itt jelentkeznek a városi perifériához, a munkanélküliséghez és általában véve a társadalmi kirekesztettséghez és a szegregációhoz, valamint a környezetszennyezéshez kapcsolódó problémák;

| D. | mivel az erős városi területeknek is van pozitív hatása a környező vidéki területekre, ami így átgyűrűző hatásokat eredményezhet; |
| --- | --- |

D.

mivel az erős városi területeknek is van pozitív hatása a környező vidéki területekre, ami így átgyűrűző hatásokat eredményezhet;

| E. | mivel újra át kell gondolni a városi periféria fogalmát a térbeli szegregáció jelenlegi, társadalmi polarizációt eredményező tendenciájának megváltoztatása érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel újra át kell gondolni a városi periféria fogalmát a térbeli szegregáció jelenlegi, társadalmi polarizációt eredményező tendenciájának megváltoztatása érdekében;

| F. | mivel a városi környezetben folyamatban lévő átalakulási folyamatok egyre növekvő elvárásokat és problémákat vonnak magukkal, amelyeket hagyományos állami intézkedésekkel próbálnak megoldani, és amelyekhez ezért innovatív és integrált gazdasági, szociális és területi kohézióra irányuló mechanizmusok szükségesek; |
| --- | --- |

F.

mivel a városi környezetben folyamatban lévő átalakulási folyamatok egyre növekvő elvárásokat és problémákat vonnak magukkal, amelyeket hagyományos állami intézkedésekkel próbálnak megoldani, és amelyekhez ezért innovatív és integrált gazdasági, szociális és területi kohézióra irányuló mechanizmusok szükségesek;

| G. | mivel a számos városban megfigyelhető társadalmi-demográfiai változás miatt a lakosság a régebbi városrészekben elhelyezkedő otthonaiból új, külvárosi lakókörnyezetbe, a város szélén található városi területekre vagy egyszerűen a nagy agglomerációkhoz közel felépült új városokba költözött; |
| --- | --- |

G.

mivel a számos városban megfigyelhető társadalmi-demográfiai változás miatt a lakosság a régebbi városrészekben elhelyezkedő otthonaiból új, külvárosi lakókörnyezetbe, a város szélén található városi területekre vagy egyszerűen a nagy agglomerációkhoz közel felépült új városokba költözött;

| H. | mivel a társadalmi egyenlőtlenség sok városi térségben jelent kihívást, és mivel városnegyedek közötti egyenlőtlenségek gyakran a nem megfelelő lakáspolitikák következményei, illetve abból a tényből fakadnak, hogy a szolgáltatásnyújtás gyakran a tehetősebb területekre korlátozódik; |
| --- | --- |

H.

mivel a társadalmi egyenlőtlenség sok városi térségben jelent kihívást, és mivel városnegyedek közötti egyenlőtlenségek gyakran a nem megfelelő lakáspolitikák következményei, illetve abból a tényből fakadnak, hogy a szolgáltatásnyújtás gyakran a tehetősebb területekre korlátozódik;

| I. | mivel a hagyományos megközelítések felülvizsgálata jó alkalom lehet a terek, a közösségi szükségletek és a polgárok részvétele megtervezésének újraértelmezésén alapuló, várostervezéshez kapcsolódó kísérletezési és tervezési folyamat elindítására; |
| --- | --- |

I.

mivel a hagyományos megközelítések felülvizsgálata jó alkalom lehet a terek, a közösségi szükségletek és a polgárok részvétele megtervezésének újraértelmezésén alapuló, várostervezéshez kapcsolódó kísérletezési és tervezési folyamat elindítására;

| 1. | megjegyzi, hogy a helyi fejlesztési modell a kohéziós politika legfontosabb erősségét képezi, mert meghatározó mobilitási tényezők ösztönzik a polgárokhoz legközelebb álló, legjobb választások kiválasztását, a közös fellépéseket, valamint koherensebb, hatékonyabb és működőképesebb fellépéseket, ezenfelül pedig nagyfokú láthatóságot biztosít a nehezebb kihívásokkal szembenéző uniós területeken végrehajtott közösségi fellépéseknek; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a helyi fejlesztési modell a kohéziós politika legfontosabb erősségét képezi, mert meghatározó mobilitási tényezők ösztönzik a polgárokhoz legközelebb álló, legjobb választások kiválasztását, a közös fellépéseket, valamint koherensebb, hatékonyabb és működőképesebb fellépéseket, ezenfelül pedig nagyfokú láthatóságot biztosít a nehezebb kihívásokkal szembenéző uniós területeken végrehajtott közösségi fellépéseknek;

| 2. | új uniós szabályozói szakasz megkezdésére szólít fel, mely a városi területek megőrzését és újjáélesztését célzó tervhez kapcsolódik, amely, tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét, megteremtheti a szükséges jogalapot, közös közép és hosszú távú célokat határozhat meg és optimalizálhatja a kohéziós politikai alapok használatát; |
| --- | --- |

2.

új uniós szabályozói szakasz megkezdésére szólít fel, mely a városi területek megőrzését és újjáélesztését célzó tervhez kapcsolódik, amely, tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét, megteremtheti a szükséges jogalapot, közös közép és hosszú távú célokat határozhat meg és optimalizálhatja a kohéziós politikai alapok használatát;

| 3. | reméli, hogy olyan fellépésekre kerül sor, amelyek a kulturális örökség népszerűsítésével egyidejűleg a már meglévő városrészek – köztük az elhanyagolt kerületek – fejlesztésére és helyreállítására, az elhagyott területek és szerkezetváltáson átmenő térségek funkcionális átépítésére, a lakóhelyek vonzerejének dinamikus fejlesztési folyamat révén történő visszaadására, valamint az olyan, erős szimbolikus jelentéssel bíró és hagyományokban gazdag területek közösség számára történő visszaadására irányulnak, amelyek elvesztették eredeti funkciójukat vagy fokozatosan elhanyagolttá váltak; |
| --- | --- |

3.

reméli, hogy olyan fellépésekre kerül sor, amelyek a kulturális örökség népszerűsítésével egyidejűleg a már meglévő városrészek – köztük az elhanyagolt kerületek – fejlesztésére és helyreállítására, az elhagyott területek és szerkezetváltáson átmenő térségek funkcionális átépítésére, a lakóhelyek vonzerejének dinamikus fejlesztési folyamat révén történő visszaadására, valamint az olyan, erős szimbolikus jelentéssel bíró és hagyományokban gazdag területek közösség számára történő visszaadására irányulnak, amelyek elvesztették eredeti funkciójukat vagy fokozatosan elhanyagolttá váltak;

| 4. | kéri a kulturális és gazdasági források mozgósítását, a városátalakítás társadalmi fenntarthatóságának prioritást tulajdonítva, ezáltal hozzájárulva a városi területeken élő, a társadalom perifériájára szorult, kiszolgáltatott csoportok társadalmi beilleszkedéséhez és integrációjához a fejlesztési potenciál kihasználása érdekében, tudva, hogy a városi területek regenerációs folyamatai magukban hordozzák a népesség legkiszolgáltatottabb rétegei kirekesztésének kockázatát; hangsúlyozza ezért, hogy a lakosokat már a lehető legkorábbi szakaszban szorosan be kell vonni; |
| --- | --- |

4.

kéri a kulturális és gazdasági források mozgósítását, a városátalakítás társadalmi fenntarthatóságának prioritást tulajdonítva, ezáltal hozzájárulva a városi területeken élő, a társadalom perifériájára szorult, kiszolgáltatott csoportok társadalmi beilleszkedéséhez és integrációjához a fejlesztési potenciál kihasználása érdekében, tudva, hogy a városi területek regenerációs folyamatai magukban hordozzák a népesség legkiszolgáltatottabb rétegei kirekesztésének kockázatát; hangsúlyozza ezért, hogy a lakosokat már a lehető legkorábbi szakaszban szorosan be kell vonni;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a városi területeknek kulcsszerepet kell játszaniuk az Európa 2020 stratégia gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi célkitűzéseinek elérésében, és hangsúlyozza, hogy az Unió csak akkor lehet globális szinten versenyképes, ha a kohéziós politika teljes mértékben kihasználja az Unió valamennyi régiójában és városi területében rejlő potenciált; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a városi területeknek kulcsszerepet kell játszaniuk az Európa 2020 stratégia gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi célkitűzéseinek elérésében, és hangsúlyozza, hogy az Unió csak akkor lehet globális szinten versenyképes, ha a kohéziós politika teljes mértékben kihasználja az Unió valamennyi régiójában és városi területében rejlő potenciált;

| 6. | reméli egy olyan integrált megközelítés kialakítását, amely figyelembe veszi a természeti-környezeti rendszer történelmi-kulturális és társadalmi-termelési környezettel való összekapcsolását, biztosítva az infrastrukturális hálózat fejlesztését, a városi terek javítását és a gazdasági környezet növekedését, valamint előmozdítva a terület sokoldalú felhasználását azáltal, hogy integrálja a lakóépületeket a nem lakóépületekkel, a tárgyi infrastruktúrákat a nem tárgyi kapcsolatok rendszerével; |
| --- | --- |

6.

reméli egy olyan integrált megközelítés kialakítását, amely figyelembe veszi a természeti-környezeti rendszer történelmi-kulturális és társadalmi-termelési környezettel való összekapcsolását, biztosítva az infrastrukturális hálózat fejlesztését, a városi terek javítását és a gazdasági környezet növekedését, valamint előmozdítva a terület sokoldalú felhasználását azáltal, hogy integrálja a lakóépületeket a nem lakóépületekkel, a tárgyi infrastruktúrákat a nem tárgyi kapcsolatok rendszerével;

| 7. | hangsúlyozza, hogy ehhez a városrehabilitáció új formáira van szükség, melyek középpontba helyezik a közösség közterek, parkok, szabadidős tevékenységek, kultúra és sport iránti igényét; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy ehhez a városrehabilitáció új formáira van szükség, melyek középpontba helyezik a közösség közterek, parkok, szabadidős tevékenységek, kultúra és sport iránti igényét;

| 8. | reménykedik a részvételt ösztönző tervezés dinamikáiban, valamint a különböző szervezetekkel és az állampolgárokkal folytatott partnerségek kialakításában annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az általános politikák és az egyedi területi szintek között szükséges kapcsolatot, hangsúlyozva sajátosságaikat, identitásukat, hagyományaikat és történelmüket, valamint megerősítve a közösséghez való tartozásuk érzését és az intézményekbe vetett hitüket; |
| --- | --- |

8.

reménykedik a részvételt ösztönző tervezés dinamikáiban, valamint a különböző szervezetekkel és az állampolgárokkal folytatott partnerségek kialakításában annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az általános politikák és az egyedi területi szintek között szükséges kapcsolatot, hangsúlyozva sajátosságaikat, identitásukat, hagyományaikat és történelmüket, valamint megerősítve a közösséghez való tartozásuk érzését és az intézményekbe vetett hitüket;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a városi rehabilitáció és a gazdasági megújulás szorosan kapcsolódnak egymáshoz, és hogy egy vonzó lakókörnyezet megvalósítása a gazdasági fellendülés döntő tényezőjévé válhat; rámutat, hogy ennek megvalósítása érdekében a városi rehabilitációt olyan, új megközelítéssel kell párosítani, amely meg tudja akadályozni a városi hanyatlást, elő tudja mozdítani a rászoruló és a háttérbe szorult területek fejlesztését és – társadalmi intézkedésekkel kiegészítve – képes támogatni a gazdasági növekedést és munkahelyteremtést; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a városi rehabilitáció és a gazdasági megújulás szorosan kapcsolódnak egymáshoz, és hogy egy vonzó lakókörnyezet megvalósítása a gazdasági fellendülés döntő tényezőjévé válhat; rámutat, hogy ennek megvalósítása érdekében a városi rehabilitációt olyan, új megközelítéssel kell párosítani, amely meg tudja akadályozni a városi hanyatlást, elő tudja mozdítani a rászoruló és a háttérbe szorult területek fejlesztését és – társadalmi intézkedésekkel kiegészítve – képes támogatni a gazdasági növekedést és munkahelyteremtést;

| 10. | határozott intézkedésekre szólít fel az energiahatékonyság hiányának leküzdésére az épületek funkcionális rehabilitációja, valamint jobban megtervezett és megfelelőbben elhelyezkedő lakóegységek megvalósítása révén, a szociális lakhatás tekintetében is; felszólít továbbá a zsúfoltság, a szennyezés és a zaj oly módon történő csökkentésére, hogy a város versenyképesebbé válik a környezeti problémák tekintetében; |
| --- | --- |

10.

határozott intézkedésekre szólít fel az energiahatékonyság hiányának leküzdésére az épületek funkcionális rehabilitációja, valamint jobban megtervezett és megfelelőbben elhelyezkedő lakóegységek megvalósítása révén, a szociális lakhatás tekintetében is; felszólít továbbá a zsúfoltság, a szennyezés és a zaj oly módon történő csökkentésére, hogy a város versenyképesebbé válik a környezeti problémák tekintetében;

| 11. | hangsúlyozza, hogy stratégiát kell kidolgozni a földrengés vagy áradás szempontjából magas kockázatúnak minősített területeken található városi és ingatlanörökség megőrzésére és biztonságossá tételére; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy stratégiát kell kidolgozni a földrengés vagy áradás szempontjából magas kockázatúnak minősített területeken található városi és ingatlanörökség megőrzésére és biztonságossá tételére;

| 12. | megjegyzi, hogy véglegesíteni kell a források felhasználását, hogy biztosítani lehessen a demográfiai fejlődésből, a népesség fokozatos elöregedéséből és a városok nagy népsűrűségéből fakadó problémák integrált megközelítését; felhívja a figyelmet, hogy a strukturális alapok projektjei megoldásokat jelenthetnek a súlyos problémákra, illetve az emberekre kell összpontosítaniuk, és külön figyelmet kell szentelniük társadalmunk hátrányos helyzetben lévő rétegeinek, például a kiskorúaknak, fiataloknak, nőknek és időseknek; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy véglegesíteni kell a források felhasználását, hogy biztosítani lehessen a demográfiai fejlődésből, a népesség fokozatos elöregedéséből és a városok nagy népsűrűségéből fakadó problémák integrált megközelítését; felhívja a figyelmet, hogy a strukturális alapok projektjei megoldásokat jelenthetnek a súlyos problémákra, illetve az emberekre kell összpontosítaniuk, és külön figyelmet kell szentelniük társadalmunk hátrányos helyzetben lévő rétegeinek, például a kiskorúaknak, fiataloknak, nőknek és időseknek;

| 13. | üdvözli a városok közötti hálózatok kiépítésének, illetve a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjének előmozdítása céljából megtett lépéseket; rámutat, hogy ezen intézkedéseket tovább kell fokozni és ki kell terjeszteni a funkcionális városi területekre is; evégett kéri a meglévő eszközök kiterjesztését, hangsúlyozva ugyanakkor, hogy mielőtt új struktúrákat hoznának létre, az e célból a már meglévő programokat és szervezeteket kell használni; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a városok közötti hálózatok kiépítésének, illetve a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjének előmozdítása céljából megtett lépéseket; rámutat, hogy ezen intézkedéseket tovább kell fokozni és ki kell terjeszteni a funkcionális városi területekre is; evégett kéri a meglévő eszközök kiterjesztését, hangsúlyozva ugyanakkor, hogy mielőtt új struktúrákat hoznának létre, az e célból a már meglévő programokat és szervezeteket kell használni;

| 14. | üdvözli azt a rendelkezést, miszerint az ERFA forrásainak legalább 5 %-át a fenntartható városfejlesztést célzó integrált fellépések céljára kell rendelkezésre bocsátani, ezek irányítását pedig a városokra kell bízni; hangsúlyozza, hogy ez az összeg minimális célkitűzés, és a funkcionális városi területeken végrehajtandó fejlesztések támogatására kell fordítani; felhívja a hatóságok különféle szintjeit, hogy az új eszközökkel úgy éljenek, mint közösségi irányítás alatt zajló helyi fejlesztéssel; |
| --- | --- |

14.

üdvözli azt a rendelkezést, miszerint az ERFA forrásainak legalább 5 %-át a fenntartható városfejlesztést célzó integrált fellépések céljára kell rendelkezésre bocsátani, ezek irányítását pedig a városokra kell bízni; hangsúlyozza, hogy ez az összeg minimális célkitűzés, és a funkcionális városi területeken végrehajtandó fejlesztések támogatására kell fordítani; felhívja a hatóságok különféle szintjeit, hogy az új eszközökkel úgy éljenek, mint közösségi irányítás alatt zajló helyi fejlesztéssel;

| 15. | ellenzi a fent említett források felhasználásának rugalmatlanságát az integrált területi beruházások (ITT) végrehajtása során; úgy véli, hogy a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy specifikus regionális program vagy konkrét prioritási vonal alapján is végrehajthassák a fenntartható városfejlesztés érdekében teendő integrált fellépéseket; |
| --- | --- |

15.

ellenzi a fent említett források felhasználásának rugalmatlanságát az integrált területi beruházások (ITT) végrehajtása során; úgy véli, hogy a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy specifikus regionális program vagy konkrét prioritási vonal alapján is végrehajthassák a fenntartható városfejlesztés érdekében teendő integrált fellépéseket;

| 16. | kiemeli, hogy – bár a városi területek kulcsfontosságú szerepet tölthetnek be növekedési központként és a növekedés motorjaként – a városszéli, szomszédos és vidéki területek problémáinak kezelésekor a helyi fejlesztési igényekre is figyelemmel kell lenni, egy konfliktusmentes, egymást kiegészítő és egymással együttműködő kapcsolat előmozdítása érdekében, illetve a városkörnyéki vidéki területek fokozatos elveszítésének – ami az ilyen területek építési területté való tendenciózus átalakításának a következménye – megakadályozására, a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés fejlesztésével egyidejűleg; |
| --- | --- |

16.

kiemeli, hogy – bár a városi területek kulcsfontosságú szerepet tölthetnek be növekedési központként és a növekedés motorjaként – a városszéli, szomszédos és vidéki területek problémáinak kezelésekor a helyi fejlesztési igényekre is figyelemmel kell lenni, egy konfliktusmentes, egymást kiegészítő és egymással együttműködő kapcsolat előmozdítása érdekében, illetve a városkörnyéki vidéki területek fokozatos elveszítésének – ami az ilyen területek építési területté való tendenciózus átalakításának a következménye – megakadályozására, a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés fejlesztésével egyidejűleg;

| 17. | a helyi és regionális hatóságok adminisztratív képességének javítására szólít fel – például a szakmai támogatás fokozott igénybevétele révén, akárcsak a gazdasági és társadalmi szereplők adminisztratív képességének javítására a strukturális alapok kezelését illetően, a valós sokszintű kormányzásért, a célkitűzések elérése érdekében; kulcsfontosságúnak tekinti, hogy a helyes gyakorlaton alapuló, fenntartható multifunkcionális hálózatokat oly módon fejlesszék és terjesszék, amely elősegíti az életteli, integrált, az egyes régiók igényein alapuló város-vidék partnerségeket; |
| --- | --- |

17.

a helyi és regionális hatóságok adminisztratív képességének javítására szólít fel – például a szakmai támogatás fokozott igénybevétele révén, akárcsak a gazdasági és társadalmi szereplők adminisztratív képességének javítására a strukturális alapok kezelését illetően, a valós sokszintű kormányzásért, a célkitűzések elérése érdekében; kulcsfontosságúnak tekinti, hogy a helyes gyakorlaton alapuló, fenntartható multifunkcionális hálózatokat oly módon fejlesszék és terjesszék, amely elősegíti az életteli, integrált, az egyes régiók igényein alapuló város-vidék partnerségeket;

| 18. | hangsúlyozza annak lehetőségét, hogy hálózatépítés alakuljon ki az ERFA által finanszírozott, a fenntartható városfejlesztésre irányuló kísérleti projektek és a Horizont 2020 elnevezésű új többéves program között annak érdekében, hogy innovatív megoldásokat és megismételhető stratégiákat lehessen biztosítani a városi rehabilitáció területén; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza annak lehetőségét, hogy hálózatépítés alakuljon ki az ERFA által finanszírozott, a fenntartható városfejlesztésre irányuló kísérleti projektek és a Horizont 2020 elnevezésű új többéves program között annak érdekében, hogy innovatív megoldásokat és megismételhető stratégiákat lehessen biztosítani a városi rehabilitáció területén;

| 19. | meggyőződése, hogy a Polgármesterek Szövetségétől szerzett tapasztalatok jó kiindulási alapot jelenthetnek az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek további megvalósítása során; |
| --- | --- |

19.

meggyőződése, hogy a Polgármesterek Szövetségétől szerzett tapasztalatok jó kiindulási alapot jelenthetnek az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek további megvalósítása során;

| 20. | fenntartható mobilitáskezelési modellre szólít fel, amely a várostervezés szerves részét képezi, és amely több tömegközlekedési lehetőséget és a városi áruszállítás és szolgáltatásnyújtás szükségleteinek megfelelő, rendszerszintű logisztikai hálózatot foglal magába, kellő figyelmet fordítva a környezettudatos szállítmányozás igényeire; |
| --- | --- |

20.

fenntartható mobilitáskezelési modellre szólít fel, amely a várostervezés szerves részét képezi, és amely több tömegközlekedési lehetőséget és a városi áruszállítás és szolgáltatásnyújtás szükségleteinek megfelelő, rendszerszintű logisztikai hálózatot foglal magába, kellő figyelmet fordítva a környezettudatos szállítmányozás igényeire;

| 21. | meggyőződése, hogy az olyan környezetvédelmi problémák, mint a hulladékkezelés olyan komoly gondot jelentenek, amely túlmutat a pusztán technikai szempontokon és befolyásolja a szociális ügyeket; kéri továbbá a minőségi városi vízellátási és víztisztítási szolgáltatások biztosítására irányuló intézkedések folytatását, mivel ez mind a lakosság, mind a környezet javát szolgálja; |
| --- | --- |

21.

meggyőződése, hogy az olyan környezetvédelmi problémák, mint a hulladékkezelés olyan komoly gondot jelentenek, amely túlmutat a pusztán technikai szempontokon és befolyásolja a szociális ügyeket; kéri továbbá a minőségi városi vízellátási és víztisztítási szolgáltatások biztosítására irányuló intézkedések folytatását, mivel ez mind a lakosság, mind a környezet javát szolgálja;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a zöldterületek és a városi parkok növelése a természeti, történelmi és kulturális örökség szempontjából hatalmas értékkel bír, valamint hozzájárul a mikroklíma negatív hatásainak szabályozásához, egy jobb energia-költségvetés létrejöttéhez és nagyobb pénzügyi megtakarításokhoz, növeli a városi környezet fenntarthatóságát és minőségét, illetve lehetővé teszi szabadidős és társadalmi igények kielégítését; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a zöldterületek és a városi parkok növelése a természeti, történelmi és kulturális örökség szempontjából hatalmas értékkel bír, valamint hozzájárul a mikroklíma negatív hatásainak szabályozásához, egy jobb energia-költségvetés létrejöttéhez és nagyobb pénzügyi megtakarításokhoz, növeli a városi környezet fenntarthatóságát és minőségét, illetve lehetővé teszi szabadidős és társadalmi igények kielégítését;

| 23. | kéri, hogy a városi rehabilitáció folyamatának meghatározása során biztosítsanak elsőbbséget olyan anyagoknak és műszaki megoldásoknak, amelyek a közösségi politikákban meghatározott célkitűzésekkel összhangban megfelelnek az energiamegtakarítási követelményeknek; |
| --- | --- |

23.

kéri, hogy a városi rehabilitáció folyamatának meghatározása során biztosítsanak elsőbbséget olyan anyagoknak és műszaki megoldásoknak, amelyek a közösségi politikákban meghatározott célkitűzésekkel összhangban megfelelnek az energiamegtakarítási követelményeknek;

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 161. E, 2011.5.31., 120. o.

(2)  HL C 169. E, 2012.6.15., 29. o.

(3)  HL C 390 E., 2012.12.18., 27. o.

(4)  HL C 380 E., 2012.12.11., 81. o.

(5)  HL C 380 E., 2012.12.11., 89. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0316.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0403.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0495.

(9)  HL C 294. E, 2009.12.3., 42. o.

(10)  HL C 117. E, 2010.5.6., 73. o.

(11)  HL C 184. E, 2010.7.8., 43. o.

(12)  HL C 390. E, 2012.12.18., 10. o.

(13)  HL C 233. E, 2006.9.28., 127. o.

(14)  HL C 306. E, 2006.12.15., 182. o.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/6

---

P7_TA(2013)0002

A területfejlesztés szerepe a kohéziós politikában

Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a kohéziós politikában a területi fejlesztés szerepének optimalizálásáról (2011/2312(INI))

(2015/C 440/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak XVIII. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak XVIII. címére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló, 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló, 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel a Bizottság ötödik kohéziós jelentéséről és a 2013 utáni kohéziós politikai stratégiáról szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság ötödik kohéziós jelentéséről és a 2013 utáni kohéziós politikai stratégiáról szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az ERFA és a többi strukturális alap jelenlegi helyzetéről és a hatékonyságuk növelését szolgáló jövőbeli szinergiákról szóló 2011. június 23-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ERFA és a többi strukturális alap jelenlegi helyzetéről és a hatékonyságuk növelését szolgáló jövőbeli szinergiákról szóló 2011. június 23-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című 2011. június 8-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című 2011. június 8-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „Az Európai városfejlesztési menetrend és jövője a kohéziós politikában” című 2011. június 23-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai városfejlesztési menetrend és jövője a kohéziós politikában” című 2011. június 23-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a „3. célkitűzés: a területi együttműködés előtt álló kihívás: a határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti együttműködés jövőbeli menetrendje” című 2011. június 23-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „3. célkitűzés: a területi együttműködés előtt álló kihívás: a határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti együttműködés jövőbeli menetrendje” című 2011. június 23-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európai Unió 2013 utáni kohéziós és regionális politikájáról szóló 2010. október 7-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013 utáni kohéziós és regionális politikájáról szóló 2010. október 7-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a kohéziós politikának a lisszaboni és az EU2020-célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról szóló 2010. május 20-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohéziós politikának a lisszaboni és az EU2020-célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról szóló 2010. május 20-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletben szereplő, a kutatás és az innováció számára elkülönített összegek, illetve az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram egymást erősítő hatásainak a városokban és régiókban, valamint a tagállamokban és az Unióban való megvalósulásáról szóló 2010. május 20-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletben szereplő, a kutatás és az innováció számára elkülönített összegek, illetve az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram egymást erősítő hatásainak a városokban és régiókban, valamint a tagállamokban és az Unióban való megvalósulásáról szóló 2010. május 20-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a Parlament által közzétett, „Kohéziós politika 2013 után: a jogalkotási javaslatok kritikai értékelése” című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament által közzétett, „Kohéziós politika 2013 után: a jogalkotási javaslatok kritikai értékelése” című tanulmányra,

| — | tekintettel a lengyel elnökségnek az uniós politikák és a jövőbeli kohéziós politika területi dimenziójáról szóló, 2011. november 24–25-i következtetéseire (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a lengyel elnökségnek az uniós politikák és a jövőbeli kohéziós politika területi dimenziójáról szóló, 2011. november 24–25-i következtetéseire (11),

| — | tekintettel a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2011. október 6-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2011. október 6-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0615),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és „a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2011. október 6-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és „a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2011. október 6-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0614),

| — | tekintettel a Bizottság „A gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentéssel kapcsolatos következtetések: a kohéziós politika jövője” című, 2010. november 9-i közleményére (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentéssel kapcsolatos következtetések: a kohéziós politika jövője” című, 2010. november 9-i közleményére (COM(2010)0642),

| — | tekintettel az Európai Unió költségvetésének felülvizsgálatáról szóló, 2010. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2010)0700) és annak technikai mellékleteire (SEC(2010)7000), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió költségvetésének felülvizsgálatáról szóló, 2010. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2010)0700) és annak technikai mellékleteire (SEC(2010)7000),

| — | tekintettel „Az Európa 2020 keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politika” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európa 2020 keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politika” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0553),

| — | tekintettel a Bizottság „Kohéziós politika: 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról” című, 2010. március 31-i közleményére (COM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Kohéziós politika: 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról” című, 2010. március 31-i közleményére (COM(2010)0110),

| — | tekintettel a Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i közleményére (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i közleményére (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az „Egy megújult kohéziós politika menetrendje – helyi érdekű megközelítés az európai uniós kihívásoknak és elvárásoknak való megfelelés érdekében” című független jelentésre, amelyet Danuta Hübner, regionális politikáért felelős biztos megbízásából Fabrizio Barca készített 2009 áprilisában, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egy megújult kohéziós politika menetrendje – helyi érdekű megközelítés az európai uniós kihívásoknak és elvárásoknak való megfelelés érdekében” című független jelentésre, amelyet Danuta Hübner, regionális politikáért felelős biztos megbízásából Fabrizio Barca készített 2009 áprilisában,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0421/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0421/2012),

| A. | mivel a kohéziós politika célja, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítésével csökkentse az uniós régiók közötti egyenlőtlenségeket, és mivel eredményesen előmozdította a társadalmi és gazdasági fejlődés révén megvalósuló európai integrációt; |
| --- | --- |

A.

mivel a kohéziós politika célja, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítésével csökkentse az uniós régiók közötti egyenlőtlenségeket, és mivel eredményesen előmozdította a társadalmi és gazdasági fejlődés révén megvalósuló európai integrációt;

| B. | mivel a közös rendelkezésekről szóló rendelet meghatározza a kohéziós, vidékfejlesztési és halászati politikák végrehajtására szolgáló öt európai támogatási programra (Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), Európai Szociális Alap (ESZA), Kohéziós Alap, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA), Európai Tengerügyi és Halászati Alap) alkalmazandó közös szabályokat; |
| --- | --- |

B.

mivel a közös rendelkezésekről szóló rendelet meghatározza a kohéziós, vidékfejlesztési és halászati politikák végrehajtására szolgáló öt európai támogatási programra (Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), Európai Szociális Alap (ESZA), Kohéziós Alap, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA), Európai Tengerügyi és Halászati Alap) alkalmazandó közös szabályokat;

| C. | mivel a közös stratégiai keret a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó alapok (ERFA, ESZA, Kohéziós Alap, EMVA, Európai Tengerügyi és Halászati Alap) közötti fokozott összhangot biztosító mechanizmusok létrehozására és a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó alapoknak a többi uniós szakpolitikával történő hatékonyabb integrációjára irányul; |
| --- | --- |

C.

mivel a közös stratégiai keret a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó alapok (ERFA, ESZA, Kohéziós Alap, EMVA, Európai Tengerügyi és Halászati Alap) közötti fokozott összhangot biztosító mechanizmusok létrehozására és a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó alapoknak a többi uniós szakpolitikával történő hatékonyabb integrációjára irányul;

| D. | mivel a területi dimenzió a kohéziós politika átfogó szempontja, amely lehetőséget ad az európai régiók számára, hogy a kohéziós politika célkitűzéseinek elérésére irányuló munka során hasznosítsák saját területi adottságaikat; |
| --- | --- |

D.

mivel a területi dimenzió a kohéziós politika átfogó szempontja, amely lehetőséget ad az európai régiók számára, hogy a kohéziós politika célkitűzéseinek elérésére irányuló munka során hasznosítsák saját területi adottságaikat;

| E. | mivel a területi kohéziót a Lisszaboni Szerződés az Európai Unió egyik alapvető célkitűzéseként ismeri el; |
| --- | --- |

E.

mivel a területi kohéziót a Lisszaboni Szerződés az Európai Unió egyik alapvető célkitűzéseként ismeri el;

Átfogó szempontok: a területi célkitűzés megerősítése

| 1. | elismeri, hogy a kohéziós politikával összefüggő döntéshozatalnak szerves részét képezi egy egyszerűsített, többszintű kormányzási rendszer, amelynek keretében az európai támogatási programok tervezése, kidolgozása és végrehajtása terén valamennyi szakaszban együttműködésre van szükség európai, nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy mindezt tükrözve világos és pontosan körülhatárolt partnerségi szerződések jöjjenek létre; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy a kohéziós politikával összefüggő döntéshozatalnak szerves részét képezi egy egyszerűsített, többszintű kormányzási rendszer, amelynek keretében az európai támogatási programok tervezése, kidolgozása és végrehajtása terén valamennyi szakaszban együttműködésre van szükség európai, nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy mindezt tükrözve világos és pontosan körülhatárolt partnerségi szerződések jöjjenek létre;

| 2. | rámutat az európai magatartási kódex tagállamok, régiók és helyi hatóságok számára betöltött fontosságára a támogatási programok előkészítése, végrehajtása és nyomon követése során; elismeri, hogy az együttműködés megvalósításához biztosítani kell, hogy a döntéseket a tagállamokhoz lehető legközelebb eső szinten hozzák meg; |
| --- | --- |

2.

rámutat az európai magatartási kódex tagállamok, régiók és helyi hatóságok számára betöltött fontosságára a támogatási programok előkészítése, végrehajtása és nyomon követése során; elismeri, hogy az együttműködés megvalósításához biztosítani kell, hogy a döntéseket a tagállamokhoz lehető legközelebb eső szinten hozzák meg;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Unión belül a konvergencia irányába tett előrelépések ellenére továbbra is léteznek – egyre nagyobb mértékű – különbségek az uniós régiók között (például a hozzáférés terén); rámutat, hogy a 2013 utáni kohéziós politika költségvetését legalább a jelenlegi szinten kell tartani annak érdekében, hogy a gazdasági és társadalmi megújulást igénylő térségek az Unió összes régiójában továbbra is támogatáshoz jussanak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az Unión belül a konvergencia irányába tett előrelépések ellenére továbbra is léteznek – egyre nagyobb mértékű – különbségek az uniós régiók között (például a hozzáférés terén); rámutat, hogy a 2013 utáni kohéziós politika költségvetését legalább a jelenlegi szinten kell tartani annak érdekében, hogy a gazdasági és társadalmi megújulást igénylő térségek az Unió összes régiójában továbbra is támogatáshoz jussanak;

| 4. | üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a kohéziós politika által a beruházások fenntarthatóságának javítása és a támogatási programok eredményességének szavatolása érdekében elért mérhető hatások kerüljenek a középpontba; rámutat, hogy eredményorientált rendszerre kell összpontosítani, amely nemzeti, regionális és helyi szinten rugalmasságot foglal magában, szem előtt tartva az egyszerűsítést, a programozási prioritásokat és a partnerséget, hogy az eredményorientált rendszerek régióspecifikusak legyenek; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a kohéziós politika által a beruházások fenntarthatóságának javítása és a támogatási programok eredményességének szavatolása érdekében elért mérhető hatások kerüljenek a középpontba; rámutat, hogy eredményorientált rendszerre kell összpontosítani, amely nemzeti, regionális és helyi szinten rugalmasságot foglal magában, szem előtt tartva az egyszerűsítést, a programozási prioritásokat és a partnerséget, hogy az eredményorientált rendszerek régióspecifikusak legyenek;

| 5. | támogatja a Bizottságnak az igazgatási terhek csökkentésére irányuló, a közös rendelkezésekről szóló rendelet egészében érvényesülő, átfogó javaslatait; felhívja ezért a figyelmet arra, hogy a szabályokat, az ellenőrzéseket és a jogosultságot a kezdetektől egyértelműen meg kell határozni, és hogy az igazgatási eljárások egyszerűsítése a támogatások kifizetésének integrált megközelítése révén vihető sikerre; |
| --- | --- |

5.

támogatja a Bizottságnak az igazgatási terhek csökkentésére irányuló, a közös rendelkezésekről szóló rendelet egészében érvényesülő, átfogó javaslatait; felhívja ezért a figyelmet arra, hogy a szabályokat, az ellenőrzéseket és a jogosultságot a kezdetektől egyértelműen meg kell határozni, és hogy az igazgatási eljárások egyszerűsítése a támogatások kifizetésének integrált megközelítése révén vihető sikerre;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika kialakítása és végrehajtása során megfelelő egyensúlyt kell fenntartani a pénzeszközök felhasználásának szükségszerű ellenőrzése és a hatékonyságuk között; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika kialakítása és végrehajtása során megfelelő egyensúlyt kell fenntartani a pénzeszközök felhasználásának szükségszerű ellenőrzése és a hatékonyságuk között;

| 7. | hangsúlyozza, hogy rugalmas megközelítést kell biztosítani a helyi és regionális célkitűzések meghatározásához valamennyi szakaszban a regionális szintű érdekelt felek közreműködésével, annak garantálása érdekében, hogy az európai támogatási programok alkalmasak legyenek a társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségek kezelésére; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy rugalmas megközelítést kell biztosítani a helyi és regionális célkitűzések meghatározásához valamennyi szakaszban a regionális szintű érdekelt felek közreműködésével, annak garantálása érdekében, hogy az európai támogatási programok alkalmasak legyenek a társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségek kezelésére;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a rugalmasság szellemében egyúttal szélesebb körben engedélyezni kell, hogy a projektek egyszerre működhessenek a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó több különböző alap keretében, valamint hogy ez a fokozott rugalmasság elősegíti a projektek egyszerűbb végrehajtását, illetve az európai finanszírozás kölcsönösen kiegészítő és több területet felölelő jellegének erősítését; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a rugalmasság szellemében egyúttal szélesebb körben engedélyezni kell, hogy a projektek egyszerre működhessenek a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó több különböző alap keretében, valamint hogy ez a fokozott rugalmasság elősegíti a projektek egyszerűbb végrehajtását, illetve az európai finanszírozás kölcsönösen kiegészítő és több területet felölelő jellegének erősítését;

| 9. | rámutat, hogy a területi kohézió célkitűzései elválaszthatatlanul összefüggenek a gazdasági és társadalmi kihívásokkal, és elismeri, hogy a kohéziós politika értékes hozzájárulást nyújthat az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához, különösen a foglalkoztatás, az oktatás és a szegénység csökkentése terén, azáltal, hogy területi dimenziót ad Európa növekedési stratégiájának; |
| --- | --- |

9.

rámutat, hogy a területi kohézió célkitűzései elválaszthatatlanul összefüggenek a gazdasági és társadalmi kihívásokkal, és elismeri, hogy a kohéziós politika értékes hozzájárulást nyújthat az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához, különösen a foglalkoztatás, az oktatás és a szegénység csökkentése terén, azáltal, hogy területi dimenziót ad Európa növekedési stratégiájának;

| 10. | rámutat, hogy az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósítása során mérlegelni kell más támogatási programok (pl. a „Horizont 2020” keretprogram) – lehetőség szerint a kohéziós politikai finanszírozással összhangban történő – alkalmazását; |
| --- | --- |

10.

rámutat, hogy az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósítása során mérlegelni kell más támogatási programok (pl. a „Horizont 2020” keretprogram) – lehetőség szerint a kohéziós politikai finanszírozással összhangban történő – alkalmazását;

| 11. | elismeri, hogy a városok és a városi területek mint a gazdasági növekedés motorjai egyre inkább középpontba kerülnek; |
| --- | --- |

11.

elismeri, hogy a városok és a városi területek mint a gazdasági növekedés motorjai egyre inkább középpontba kerülnek;

| 12. | rámutat a város és vidék közötti meglévő kapcsolatok megerősítésének, valamint az újak ösztönzésének fontosságára; hangsúlyozza, hogy ehhez erőteljes, többszintű irányultságra, valamint a vidéki és városi érintett felek közötti együttműködésre van szükség, továbbá hogy a partnerségek és a hálózatok erősítése révén meg kell teremteni a megfelelő feltételeket, ösztönözve ezáltal a vidéknek az adott funkcionális földrajzi egység integrált tevékenységeiben való részvételét; |
| --- | --- |

12.

rámutat a város és vidék közötti meglévő kapcsolatok megerősítésének, valamint az újak ösztönzésének fontosságára; hangsúlyozza, hogy ehhez erőteljes, többszintű irányultságra, valamint a vidéki és városi érintett felek közötti együttműködésre van szükség, továbbá hogy a partnerségek és a hálózatok erősítése révén meg kell teremteni a megfelelő feltételeket, ösztönözve ezáltal a vidéknek az adott funkcionális földrajzi egység integrált tevékenységeiben való részvételét;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a területi együttműködési programokat hatékonyabban kell összekapcsolni a területi stratégiákkal, és felhívja a figyelmet az ennek megvalósítása szempontjából az európai területi együttműködési csoportosulásban rejlő lehetőségekre; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a területi együttműködési programokat hatékonyabban kell összekapcsolni a területi stratégiákkal, és felhívja a figyelmet az ennek megvalósítása szempontjából az európai területi együttműködési csoportosulásban rejlő lehetőségekre;

| 14. | rámutat, hogy az Unión belüli városok és városi területek eltérő méretére, forrásaira és társadalmi-gazdasági jellemzőire tekintettel e területek fogalommeghatározásáról tagállami szinten kell dönteni; |
| --- | --- |

14.

rámutat, hogy az Unión belüli városok és városi területek eltérő méretére, forrásaira és társadalmi-gazdasági jellemzőire tekintettel e területek fogalommeghatározásáról tagállami szinten kell dönteni;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a területi kohézió ugyancsak vonatkozik a területeken belüli kohézióra, azaz annak biztosítására, hogy nemcsak a nagyvárosok, hanem az egész terület hozzájáruljon a gazdasághoz, valamint kiemeli, hogy nem szabad figyelmen kívül hagyni a vidéki térségek kis- és közepes méretű városaiban rejlő lehetőséget a régióhoz való jelentős hozzájárulás tekintetében; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a területi kohézió ugyancsak vonatkozik a területeken belüli kohézióra, azaz annak biztosítására, hogy nemcsak a nagyvárosok, hanem az egész terület hozzájáruljon a gazdasághoz, valamint kiemeli, hogy nem szabad figyelmen kívül hagyni a vidéki térségek kis- és közepes méretű városaiban rejlő lehetőséget a régióhoz való jelentős hozzájárulás tekintetében;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a területi kohézió horizontális szempontjainak figyelembevétele érdekében, és hogy mérhető regionális szintű eredményeket lehessen elérni, valamint teljes mértékben ki lehessen használni a régiókban rejlő egyedi lehetőségeket, világos és pontosan körülhatárolt partnerségi szerződésekre van szükség; kiemeli, hogy ezt csak a helyi és regionális szintű szereplők oly módon történő bevonásával lehet elérni, hogy az összes fél hozzájárulhasson a programok előkészítéséhez és végrehajtásához; rámutat, hogy ez különösen fontos az olyan, egyedi hátrányokkal rendelkező területek támogatásának vonatkozásában, mint a határokon átnyúló és a hegyvidéki területek, a szigetek vagy a legkülső régiók; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a területi kohézió horizontális szempontjainak figyelembevétele érdekében, és hogy mérhető regionális szintű eredményeket lehessen elérni, valamint teljes mértékben ki lehessen használni a régiókban rejlő egyedi lehetőségeket, világos és pontosan körülhatárolt partnerségi szerződésekre van szükség; kiemeli, hogy ezt csak a helyi és regionális szintű szereplők oly módon történő bevonásával lehet elérni, hogy az összes fél hozzájárulhasson a programok előkészítéséhez és végrehajtásához; rámutat, hogy ez különösen fontos az olyan, egyedi hátrányokkal rendelkező területek támogatásának vonatkozásában, mint a határokon átnyúló és a hegyvidéki területek, a szigetek vagy a legkülső régiók;

A 2014–2012 közötti időszakra vonatkozó európai alapok szorosabb integrációja

| 17. | üdvözli a közös rendelkezésekről szóló rendeletben foglalt azon javaslatokat, amelyek a támogatások nagyobb hatékonyságának biztosítása érdekében ösztönzik a támogatási programok közötti fokozott koordinációt és összhangot, valamint a kohéziós politika területi dimenziójának a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló keretben való erőteljesebb érvényesülését; |
| --- | --- |

17.

üdvözli a közös rendelkezésekről szóló rendeletben foglalt azon javaslatokat, amelyek a támogatások nagyobb hatékonyságának biztosítása érdekében ösztönzik a támogatási programok közötti fokozott koordinációt és összhangot, valamint a kohéziós politika területi dimenziójának a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló keretben való erőteljesebb érvényesülését;

| 18. | rámutat, hogy az európai finanszírozás hatékonyabb és integráltabb területi megközelítése, megfelelő kapacitásépítéssel, valamint a helyi és regionális szintű szociális és civil társadalmi partnerek városi és vidéki térségekben történő bevonásával együtt pozitív módja annak, hogy a forrásokat Európa hosszú távú társadalmi és gazdasági kihívásainak kezelésére használják fel; |
| --- | --- |

18.

rámutat, hogy az európai finanszírozás hatékonyabb és integráltabb területi megközelítése, megfelelő kapacitásépítéssel, valamint a helyi és regionális szintű szociális és civil társadalmi partnerek városi és vidéki térségekben történő bevonásával együtt pozitív módja annak, hogy a forrásokat Európa hosszú távú társadalmi és gazdasági kihívásainak kezelésére használják fel;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendeletben vázolt, a kohéziós politika és a többi szakpolitikai terület közötti fokozott harmonizációnak köszönhetően az európai régiók saját erősségeikből merítve haladhatnak tovább a gazdasági fejlődés útján; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendeletben vázolt, a kohéziós politika és a többi szakpolitikai terület közötti fokozott harmonizációnak köszönhetően az európai régiók saját erősségeikből merítve haladhatnak tovább a gazdasági fejlődés útján;

| 20. | példaként említi a walesi európai támogatási hivatalt (WEFO) és annak arra irányuló kezdeményezését, hogy Walesben a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó valamennyi alapra vonatkozó információkhoz hozzáférést biztosító egységes „portál” létrehozásával összefogja az európai alapokat; hangsúlyozza, hogy a WEFO portálja közös platformot képes kínálni, egységes pályázati, kifizetési, nyomonkövetési és értékelési folyamatot biztosítva a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó alapok tekintetében; kiemeli, hogy ez a megközelítés megkönnyítené a finanszírozási folyamatok közötti lehetséges szinergiák és integráció meghatározását, ezáltal pedig összehangolná és leegyszerűsítené az európai támogatásokkal kapcsolatos kérelmezési eljárást; |
| --- | --- |

20.

példaként említi a walesi európai támogatási hivatalt (WEFO) és annak arra irányuló kezdeményezését, hogy Walesben a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó valamennyi alapra vonatkozó információkhoz hozzáférést biztosító egységes „portál” létrehozásával összefogja az európai alapokat; hangsúlyozza, hogy a WEFO portálja közös platformot képes kínálni, egységes pályázati, kifizetési, nyomonkövetési és értékelési folyamatot biztosítva a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó alapok tekintetében; kiemeli, hogy ez a megközelítés megkönnyítené a finanszírozási folyamatok közötti lehetséges szinergiák és integráció meghatározását, ezáltal pedig összehangolná és leegyszerűsítené az európai támogatásokkal kapcsolatos kérelmezési eljárást;

| 21. | hangsúlyozza, hogy tekintettel a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó alapok és más támogatási programok (pl. „Horizont 2020” keretprogram, LIFE+) közös jellemzőire, az említett alapok lehetséges összehangolásának vizsgálata javíthatja az európai finanszírozás eredményességét; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy tekintettel a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó alapok és más támogatási programok (pl. „Horizont 2020” keretprogram, LIFE+) közös jellemzőire, az említett alapok lehetséges összehangolásának vizsgálata javíthatja az európai finanszírozás eredményességét;

Az európai alapok integrációját célzó mechanizmusok

| 22. | üdvözli az olyan szabályozási keretre irányuló javaslatokat, amelyek célja „a közösség szintjén irányított helyi fejlesztések”, „közös cselekvési tervek” és „integrált területi beruházások” révén az integrált helyi fejlesztés megvalósítása; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az olyan szabályozási keretre irányuló javaslatokat, amelyek célja „a közösség szintjén irányított helyi fejlesztések”, „közös cselekvési tervek” és „integrált területi beruházások” révén az integrált helyi fejlesztés megvalósítása;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság javaslatai alapján az összes beruházásnak ki kell egészítenie a helyi szükségleteket, és el kell kerülnie a más projektekkel való átfedéseket; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság javaslatai alapján az összes beruházásnak ki kell egészítenie a helyi szükségleteket, és el kell kerülnie a más projektekkel való átfedéseket;

| 24. | a kapcsolódó végrehajtási eszközök (közösségi szinten irányított helyi fejlesztés, integrált területi beruházások, közös cselekvési tervek) teljes körűen integrált megközelítésének kialakítására hív fel, amely lehetővé teszi a helyi partnerségek számára, hogy – adott esetben – saját szükségleteiknek megfelelően különbözőképpen ötvözzék ezeket az eszközöket, valamint arra, hogy – szem előtt tartva a tagállamok és a régiók sajátos szükségleteit – a források összpontosítása érdekében mérlegeljék a rugalmasabb megoldások alkalmazásának lehetőségét; |
| --- | --- |

24.

a kapcsolódó végrehajtási eszközök (közösségi szinten irányított helyi fejlesztés, integrált területi beruházások, közös cselekvési tervek) teljes körűen integrált megközelítésének kialakítására hív fel, amely lehetővé teszi a helyi partnerségek számára, hogy – adott esetben – saját szükségleteiknek megfelelően különbözőképpen ötvözzék ezeket az eszközöket, valamint arra, hogy – szem előtt tartva a tagállamok és a régiók sajátos szükségleteit – a források összpontosítása érdekében mérlegeljék a rugalmasabb megoldások alkalmazásának lehetőségét;

| 25. | rámutat, hogy a javasolt eszközök alkalmazásának a lehető legegyszerűbbnek kell lennie, elkerülendő a helyi hatóságok adminisztratív terheinek növelését, valamint biztosítandó az egyszerűsítési célkitűzésekkel való összhangot; |
| --- | --- |

25.

rámutat, hogy a javasolt eszközök alkalmazásának a lehető legegyszerűbbnek kell lennie, elkerülendő a helyi hatóságok adminisztratív terheinek növelését, valamint biztosítandó az egyszerűsítési célkitűzésekkel való összhangot;

| 26. | úgy véli, hogy a beavatkozások különböző szintjein fennálló intézményi kapacitás lényeges elem a területi megközelítés sikeres alkalmazásának biztosítását tekintve; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a beavatkozások különböző szintjein fennálló intézményi kapacitás lényeges elem a területi megközelítés sikeres alkalmazásának biztosítását tekintve;

| 27. | felhívja a figyelmet a hollandiai tanácsokra való részleges feladatátruházás gyakorlatára, amelynek keretében a támogatási programok (pl. ERFA) egy részét a regionális hatóságokról a helyi hatóságokra ruházzák át, így az intézkedéseket a helyi szükségletek figyelembevétele érdekében helyi szinten hajtják végre; hangsúlyozza, hogy a helyi hatóságok számára biztosított irányítási hatásköröknek köszönhetően nagyobb lehetőség nyílik az alapok helyi igényekhez igazított legjobb ötvözetének kiválasztására; hangsúlyozza, hogy a helyi szinten meglévő irányítási struktúrákkal ez a megközelítés hozzájárulhat az integrált területi beruházások helyi vagy helyinél alacsonyabb szintű végrehajtásához; |
| --- | --- |

27.

felhívja a figyelmet a hollandiai tanácsokra való részleges feladatátruházás gyakorlatára, amelynek keretében a támogatási programok (pl. ERFA) egy részét a regionális hatóságokról a helyi hatóságokra ruházzák át, így az intézkedéseket a helyi szükségletek figyelembevétele érdekében helyi szinten hajtják végre; hangsúlyozza, hogy a helyi hatóságok számára biztosított irányítási hatásköröknek köszönhetően nagyobb lehetőség nyílik az alapok helyi igényekhez igazított legjobb ötvözetének kiválasztására; hangsúlyozza, hogy a helyi szinten meglévő irányítási struktúrákkal ez a megközelítés hozzájárulhat az integrált területi beruházások helyi vagy helyinél alacsonyabb szintű végrehajtásához;

Közösségi szinten irányított helyi fejlesztés

| 28. | támogatja a Bizottságnak a közösségi szinten irányított helyi fejlesztéssel mint a közös rendelkezésekről szóló rendelet egyik fontos rendelkezésével kapcsolatos javaslatait, amelyek elsődleges célja a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó alapok közötti szinergiák kialakítása; |
| --- | --- |

28.

támogatja a Bizottságnak a közösségi szinten irányított helyi fejlesztéssel mint a közös rendelkezésekről szóló rendelet egyik fontos rendelkezésével kapcsolatos javaslatait, amelyek elsődleges célja a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó alapok közötti szinergiák kialakítása;

| 29. | úgy véli, hogy ez az eszköz kiválóan ösztönözheti a fenntartható területi célkitűzések megvalósításáért tevékenykedő helyi közösségi szereplők valamennyi csoportjának alulról építkező részvételét; ezzel összefüggésben üdvözli a regionális és helyi szintű adminisztratív kapacitások további erősítését azon kapacitásépítő tevékenységek tekintetében, amelyek célja a helyi és regionális hatóságok, valamint a szociális partnerek részvételének javítása; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy ez az eszköz kiválóan ösztönözheti a fenntartható területi célkitűzések megvalósításáért tevékenykedő helyi közösségi szereplők valamennyi csoportjának alulról építkező részvételét; ezzel összefüggésben üdvözli a regionális és helyi szintű adminisztratív kapacitások további erősítését azon kapacitásépítő tevékenységek tekintetében, amelyek célja a helyi és regionális hatóságok, valamint a szociális partnerek részvételének javítása;

| 30. | elismeri a Leader program mint a vidékfejlesztési politika végrehajtását szolgáló fontos eszköz múltbeli sikereit, és véleménye szerint a szóban forgó végrehajtási mechanizmus a közösségi szinten irányított helyi fejlesztés révén kulcsfontosságú lehet a helyi és regionális kihívásokra való válaszadásban; emellett támogatja a közösségi szinten irányított helyi fejlesztés városfejlesztéshez történő felhasználását; |
| --- | --- |

30.

elismeri a Leader program mint a vidékfejlesztési politika végrehajtását szolgáló fontos eszköz múltbeli sikereit, és véleménye szerint a szóban forgó végrehajtási mechanizmus a közösségi szinten irányított helyi fejlesztés révén kulcsfontosságú lehet a helyi és regionális kihívásokra való válaszadásban; emellett támogatja a közösségi szinten irányított helyi fejlesztés városfejlesztéshez történő felhasználását;

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy pontosítsa a közösségi szinten irányított helyi fejlesztés végrehajtási szakaszával kapcsolatos javaslatait annak érdekében, hogy a lehetséges résztvevők teljes körűen meg tudják határozni a közösségi szinten irányított helyi fejlesztés várható célját, hatályát és hatását; várakozással tekint a közösségi szinten irányított fejlesztésről szóló, az irányító hatóságoknak szánt útmutató kiadása elé; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot, hogy pontosítsa a közösségi szinten irányított helyi fejlesztés végrehajtási szakaszával kapcsolatos javaslatait annak érdekében, hogy a lehetséges résztvevők teljes körűen meg tudják határozni a közösségi szinten irányított helyi fejlesztés várható célját, hatályát és hatását; várakozással tekint a közösségi szinten irányított fejlesztésről szóló, az irányító hatóságoknak szánt útmutató kiadása elé;

| 32. | elismeri a Leader helyi akciócsoportokkal együttműködő helyi halászati akciócsoportok által 2007 óta elért előrelépést, amely jól szemlélteti, hogyan valósulhat meg a közösségi szinten irányított jövőbeli helyi fejlesztés keretében a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó alapok helyi szintű együttes alkalmazása; felhívja a figyelmet 11 olyan dán helyi partnerségre, amelyek az EMVA (Leader) és az Európai Halászati Alap (4. tengely) együttes igénybevételével egyazon kifizetési és igazgatási rendszer keretében finanszírozzák a projekteket; |
| --- | --- |

32.

elismeri a Leader helyi akciócsoportokkal együttműködő helyi halászati akciócsoportok által 2007 óta elért előrelépést, amely jól szemlélteti, hogyan valósulhat meg a közösségi szinten irányított jövőbeli helyi fejlesztés keretében a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó alapok helyi szintű együttes alkalmazása; felhívja a figyelmet 11 olyan dán helyi partnerségre, amelyek az EMVA (Leader) és az Európai Halászati Alap (4. tengely) együttes igénybevételével egyazon kifizetési és igazgatási rendszer keretében finanszírozzák a projekteket;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a következő programozási időszakban az EMVA és az Európai Halászati Alap forrásainak közösségi szinten irányított helyi fejlesztés keretében történő integrált alkalmazásához hasonló példákat alapul véve kell kialakítani a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó alapok közötti szinergiákat; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a következő programozási időszakban az EMVA és az Európai Halászati Alap forrásainak közösségi szinten irányított helyi fejlesztés keretében történő integrált alkalmazásához hasonló példákat alapul véve kell kialakítani a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó alapok közötti szinergiákat;

Közös cselekvési tervek

| 34. | támogatja a közös rendelkezésekről szóló rendelet közös cselekvési tervek bevezetésére irányuló javaslatait, amelyek célja, hogy egyes projektcsoportokat egyszerre több operatív programból is lehessen finanszírozni; |
| --- | --- |

34.

támogatja a közös rendelkezésekről szóló rendelet közös cselekvési tervek bevezetésére irányuló javaslatait, amelyek célja, hogy egyes projektcsoportokat egyszerre több operatív programból is lehessen finanszírozni;

| 35. | a közös cselekvési terveket az eredményalapú irányítás felé tett kedvező lépésként értékeli, a 2013 utáni kohéziós politika átfogó céljainak egyikével összhangban; |
| --- | --- |

35.

a közös cselekvési terveket az eredményalapú irányítás felé tett kedvező lépésként értékeli, a 2013 utáni kohéziós politika átfogó céljainak egyikével összhangban;

| 36. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezeket az eszközöket a helyi szinten irányított közösségi fejlesztéssel összhangban dolgozzák ki, biztosítva ezáltal, hogy az ilyen fejlesztés önmagában vett beruházási cél helyett a helyi kapacitásfejlesztés egyszerű stratégiai eszközén túlmutató eszközzé váljon, amely egyúttal előmozdítja többek között a társadalmi befogadást és a szegénység elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezeket az eszközöket a helyi szinten irányított közösségi fejlesztéssel összhangban dolgozzák ki, biztosítva ezáltal, hogy az ilyen fejlesztés önmagában vett beruházási cél helyett a helyi kapacitásfejlesztés egyszerű stratégiai eszközén túlmutató eszközzé váljon, amely egyúttal előmozdítja többek között a társadalmi befogadást és a szegénység elleni küzdelmet;

| 37. | pontosítást kér a közös cselekvési tervek alkalmazási körét és összehangolását, valamint azt illetően, hogy azok a programok egészének vagy csak egy részének végrehajtására szolgálnak majd; |
| --- | --- |

37.

pontosítást kér a közös cselekvési tervek alkalmazási körét és összehangolását, valamint azt illetően, hogy azok a programok egészének vagy csak egy részének végrehajtására szolgálnak majd;

| 38. | elismeri, hogy a közös cselekvési tervek hatékonyan hozzájárulhatnak a fiatalok kiegyensúlyozott munkaerő-piaci integrációjának eléréséhez; ugyanakkor rámutat, hogy kerülni kell a túlságosan hosszú döntéshozatali folyamatokat és adminisztratív eljárásokat; |
| --- | --- |

38.

elismeri, hogy a közös cselekvési tervek hatékonyan hozzájárulhatnak a fiatalok kiegyensúlyozott munkaerő-piaci integrációjának eléréséhez; ugyanakkor rámutat, hogy kerülni kell a túlságosan hosszú döntéshozatali folyamatokat és adminisztratív eljárásokat;

Integrált területi beruházás

| 39. | üdvözli az integrált területi beruházásokra irányuló javaslatokat, amelyek lehetővé teszik a városok számára, hogy az operatív programok integrált végrehajtása érdekében egyszerre több prioritási tengelyből származó támogatások igénybevételével megvalósítsák saját egyedi szükségleteiket; |
| --- | --- |

39.

üdvözli az integrált területi beruházásokra irányuló javaslatokat, amelyek lehetővé teszik a városok számára, hogy az operatív programok integrált végrehajtása érdekében egyszerre több prioritási tengelyből származó támogatások igénybevételével megvalósítsák saját egyedi szükségleteiket;

| 40. | üdvözli továbbá az integrált területi beruházások alkalmazási körének pontosítását, valamint azt a lehetőséget, hogy az eszközt – amennyiben az a helyi igényeknek megfelel – nem városi és városkörnyéki területeken is alkalmazhassák, a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó összes alappal együtt; rámutat, hogy biztosítani kell az integrált területi beruházások és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos regionális stratégiák közötti összhangot annak érdekében, hogy fokozódjék a gazdasági és társadalmi kohézió nemcsak a régiók között, hanem a régiókon belüli városi és nem városi területek között is; |
| --- | --- |

40.

üdvözli továbbá az integrált területi beruházások alkalmazási körének pontosítását, valamint azt a lehetőséget, hogy az eszközt – amennyiben az a helyi igényeknek megfelel – nem városi és városkörnyéki területeken is alkalmazhassák, a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó összes alappal együtt; rámutat, hogy biztosítani kell az integrált területi beruházások és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos regionális stratégiák közötti összhangot annak érdekében, hogy fokozódjék a gazdasági és társadalmi kohézió nemcsak a régiók között, hanem a régiókon belüli városi és nem városi területek között is;

| 41. | felhívja a figyelmet egy nagy-manchesteri javasolt integrált területi beruházási modellre, amely a minél eredményesebb beruházás érdekében a lehető legtöbb megfelelő forrásból egyesít támogatásokat; kiemeli, hogy a modell fejlesztés alatt áll, és akár a városi régió számára számos gazdasági és társadalmi előnyt kínáló stratégia alapjául is szolgálhat; hangsúlyozza, hogy a javasolt integrált területi beruházás az ERFA prioritásait az Európai Halászati Alap intézkedéseivel ötvözné, valamint hogy az ERFA erőteljesen kkv- és innováció-központú megközelítésének köszönhetően az integrált területi beruházás a jövőben akár „Horizont 2020” projektekkel is kapcsolatokat alakíthat ki; |
| --- | --- |

41.

felhívja a figyelmet egy nagy-manchesteri javasolt integrált területi beruházási modellre, amely a minél eredményesebb beruházás érdekében a lehető legtöbb megfelelő forrásból egyesít támogatásokat; kiemeli, hogy a modell fejlesztés alatt áll, és akár a városi régió számára számos gazdasági és társadalmi előnyt kínáló stratégia alapjául is szolgálhat; hangsúlyozza, hogy a javasolt integrált területi beruházás az ERFA prioritásait az Európai Halászati Alap intézkedéseivel ötvözné, valamint hogy az ERFA erőteljesen kkv- és innováció-központú megközelítésének köszönhetően az integrált területi beruházás a jövőben akár „Horizont 2020” projektekkel is kapcsolatokat alakíthat ki;

Pénzügyi eszközök

| 42. | üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatait, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó öt alap átfogó eredményességének javítása érdekében egyszerűbb és világosabb szabályok létrehozásával fokozzák a pénzügyi eszközök használatát, valamint bővítsék azok alkalmazási körét; |
| --- | --- |

42.

üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatait, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó öt alap átfogó eredményességének javítása érdekében egyszerűbb és világosabb szabályok létrehozásával fokozzák a pénzügyi eszközök használatát, valamint bővítsék azok alkalmazási körét;

| 43. | rámutat, hogy a pénzügyi eszközök – ideértve a mikrohiteleket is – a hagyományos finanszírozási módszereket kiegészítve alternatív támogatási forrásokat kínálhatnak a gazdasági szereplők széles köre számára; hangsúlyozza, hogy a jövőbeni finanszírozási keretben a pénzügyi eszközöknek képesnek kell lenniük arra, hogy magánberuházásokból származó forrásokra támaszkodjanak, valamint rugalmasságot biztosítsanak a tagállamoknak és régióknak annak érdekében, hogy a célszektorokat és végrehajtási módszereket igényeik szerint alakítsák; |
| --- | --- |

43.

rámutat, hogy a pénzügyi eszközök – ideértve a mikrohiteleket is – a hagyományos finanszírozási módszereket kiegészítve alternatív támogatási forrásokat kínálhatnak a gazdasági szereplők széles köre számára; hangsúlyozza, hogy a jövőbeni finanszírozási keretben a pénzügyi eszközöknek képesnek kell lenniük arra, hogy magánberuházásokból származó forrásokra támaszkodjanak, valamint rugalmasságot biztosítsanak a tagállamoknak és régióknak annak érdekében, hogy a célszektorokat és végrehajtási módszereket igényeik szerint alakítsák;

| 44. | hangsúlyozza, hogy mivel a pénzügyi eszközök lehetővé teszik a vállalkozások, a közszféra szervezetei és az oktatási intézmények közötti együttműködést, azok alkalmazását a támogatás integrált megközelítése kialakításának eszközeként is ösztönözni kell; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy mivel a pénzügyi eszközök lehetővé teszik a vállalkozások, a közszféra szervezetei és az oktatási intézmények közötti együttműködést, azok alkalmazását a támogatás integrált megközelítése kialakításának eszközeként is ösztönözni kell;

A közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó alapoknak a többi uniós szakpolitikával és eszközzel való integrációja

| 45. | üdvözli a közös stratégiai keret arra irányuló javaslatait, hogy a partnerségi szerződések felvázolják a közös stratégiai keret hatálya alá tartozó alapok olyan más finanszírozási programhoz való lehetséges hozzáigazítását, mint az uniós kutatási és innovációs keretprogram (korábban hetedik keretprogram, jelenleg Horizont 2020), a LIFE+ és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz; |
| --- | --- |

45.

üdvözli a közös stratégiai keret arra irányuló javaslatait, hogy a partnerségi szerződések felvázolják a közös stratégiai keret hatálya alá tartozó alapok olyan más finanszírozási programhoz való lehetséges hozzáigazítását, mint az uniós kutatási és innovációs keretprogram (korábban hetedik keretprogram, jelenleg Horizont 2020), a LIFE+ és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz;

| 46. | elismeri, hogy míg a „Horizont 2020” keretprogramhoz hasonló támogatási programok elsősorban a kiválóságra összpontosítanak, a strukturális alapok korábban „kapacitásépítő” szerepben bizonyultak sikeresnek olyan vállalkozások vagy szervezetek fejlesztéséhez nyújtott támogatások révén, amelyek később partnerséget vállaltak a hetedik keretprogram vagy a versenyképességi és innovációs program projektjeiben; |
| --- | --- |

46.

elismeri, hogy míg a „Horizont 2020” keretprogramhoz hasonló támogatási programok elsősorban a kiválóságra összpontosítanak, a strukturális alapok korábban „kapacitásépítő” szerepben bizonyultak sikeresnek olyan vállalkozások vagy szervezetek fejlesztéséhez nyújtott támogatások révén, amelyek később partnerséget vállaltak a hetedik keretprogram vagy a versenyképességi és innovációs program projektjeiben;

| 47. | hangsúlyozza, hogy a közös stratégiai keret hatálya alá tartozó alapok és a Horizont 2020 közötti jelenlegi szinergiák azt jelentik, hogy mindkét finanszírozási forrást fel lehetne használni, törekedve egyúttal az egymást kölcsönösen kiegészítő tematikus célkitűzések elérésére; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a közös stratégiai keret hatálya alá tartozó alapok és a Horizont 2020 közötti jelenlegi szinergiák azt jelentik, hogy mindkét finanszírozási forrást fel lehetne használni, törekedve egyúttal az egymást kölcsönösen kiegészítő tematikus célkitűzések elérésére;

Foglalkoztatási és szociális szempontok

| 48. | hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatási és szociális politikák fontos szerepet játszanak a fenntartható és társadalmilag kiegyensúlyozott területfejlesztésben, és nagymértékben hozzájárulnak a regionális egyenlőtlenségek csökkentéséhez, a polgárok jólétének javításához és az esélyegyenlőség mindenkire kiterjedő biztosításához; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatási és szociális politikák fontos szerepet játszanak a fenntartható és társadalmilag kiegyensúlyozott területfejlesztésben, és nagymértékben hozzájárulnak a regionális egyenlőtlenségek csökkentéséhez, a polgárok jólétének javításához és az esélyegyenlőség mindenkire kiterjedő biztosításához;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a szegénység elleni küzdelemnek ki kell terjednie a kirekesztés elleni küzdelemre is, valamint hogy az alacsony népsűrűségű vagy elöregedő népességgel rendelkező vidéki térségek az egészségügyi ellátás elégtelenségével küzdenek, amely a szélessávú technológiákhoz való hozzáférés javításával és a távgyógyászat előmozdításával bizonyos mértékben ellensúlyozható; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a szegénység elleni küzdelemnek ki kell terjednie a kirekesztés elleni küzdelemre is, valamint hogy az alacsony népsűrűségű vagy elöregedő népességgel rendelkező vidéki térségek az egészségügyi ellátás elégtelenségével küzdenek, amely a szélessávú technológiákhoz való hozzáférés javításával és a távgyógyászat előmozdításával bizonyos mértékben ellensúlyozható;

| 50. | úgy véli, hogy a területi megközelítésnek a kkv-támogatás hatékony mechanizmusának kell bizonyulnia új, fenntartható munkahelyek létrehozása, valamint szakképzési programok kezdeményezése vagy kidolgozása tekintetében; úgy véli, hogy a növekedést és foglalkoztatást célzó vállalkozási tevékenység és a lehetőségek kiaknázása a közigazgatási területi határokon átívelően működhet, és felszólítja a tagállamokat, hogy javítsák az új vállalkozók jelenlegi körülményeit annak érdekében, hogy jobban kiaknázzák az új, fenntartható munkahelyek létrehozása szempontjából bennük rejlő komoly lehetőségeket; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy a területi megközelítésnek a kkv-támogatás hatékony mechanizmusának kell bizonyulnia új, fenntartható munkahelyek létrehozása, valamint szakképzési programok kezdeményezése vagy kidolgozása tekintetében; úgy véli, hogy a növekedést és foglalkoztatást célzó vállalkozási tevékenység és a lehetőségek kiaknázása a közigazgatási területi határokon átívelően működhet, és felszólítja a tagállamokat, hogy javítsák az új vállalkozók jelenlegi körülményeit annak érdekében, hogy jobban kiaknázzák az új, fenntartható munkahelyek létrehozása szempontjából bennük rejlő komoly lehetőségeket;

| 51. | hangsúlyozza a kohéziós politika és más uniós politikák közötti erős szinergiák kialakításának fontosságát annak érdekében, hogy biztosítsák a kohéziós politika eredményességét a jelenlegi foglalkoztatási és szociális kihívások kezelésében; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza a kohéziós politika és más uniós politikák közötti erős szinergiák kialakításának fontosságát annak érdekében, hogy biztosítsák a kohéziós politika eredményességét a jelenlegi foglalkoztatási és szociális kihívások kezelésében;

| 52. | rámutat arra, hogy a területi együttműködés és a makroregionális stratégiák hasznos eszközei lehetnek a regionális egyenlőtlenségek, így például az oktatáshoz és a foglalkoztatáshoz való hozzáférés terén tapasztalható eltérések azonosításának és leküzdésének, valamint az európai régiók közötti konvergencia előmozdításának; |
| --- | --- |

52.

rámutat arra, hogy a területi együttműködés és a makroregionális stratégiák hasznos eszközei lehetnek a regionális egyenlőtlenségek, így például az oktatáshoz és a foglalkoztatáshoz való hozzáférés terén tapasztalható eltérések azonosításának és leküzdésének, valamint az európai régiók közötti konvergencia előmozdításának;

| 53. | úgy véli, hogy a munkavállalók és a fiatal diplomások Unión belüli önkéntes mobilitása potenciálisan megoldás lehetne a regionális és helyi munkaerő-piaci hiányra, és arra ösztönzi a tagállamokat, illetve a régiókat, hogy a területi fejlődés és kohézió ösztönzése érdekében hatékonyabban éljenek az ilyen mobilitással; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy a munkavállalók és a fiatal diplomások Unión belüli önkéntes mobilitása potenciálisan megoldás lehetne a regionális és helyi munkaerő-piaci hiányra, és arra ösztönzi a tagállamokat, illetve a régiókat, hogy a területi fejlődés és kohézió ösztönzése érdekében hatékonyabban éljenek az ilyen mobilitással;

| 54. | elengedhetetlennek tartja az ESZA által támogatott fellépések különböző szakpolitikai szinteken történő koordinálását annak érdekében, hogy lehetővé váljon a hatékony területi megközelítés; szükségesnek tartja konkrétabban azt, hogy az oktatási szolgáltatásokat és létesítményeket összekapcsolják a helyi munkaerő-piaci igényekkel; |
| --- | --- |

54.

elengedhetetlennek tartja az ESZA által támogatott fellépések különböző szakpolitikai szinteken történő koordinálását annak érdekében, hogy lehetővé váljon a hatékony területi megközelítés; szükségesnek tartja konkrétabban azt, hogy az oktatási szolgáltatásokat és létesítményeket összekapcsolják a helyi munkaerő-piaci igényekkel;

| 55. | úgy véli, hogy rendkívül fontos a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének ösztönzése egy érdemi és hatékony, hosszú távú területi fejlesztés megtervezésének összefüggésében, valamint a tisztességes és fenntartható foglalkoztatás előmozdítása révén, a szegénység és a munkanélküliség megelőzése és leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy rendkívül fontos a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének ösztönzése egy érdemi és hatékony, hosszú távú területi fejlesztés megtervezésének összefüggésében, valamint a tisztességes és fenntartható foglalkoztatás előmozdítása révén, a szegénység és a munkanélküliség megelőzése és leküzdése érdekében;

o

o o

| 56. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

56.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o., magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 6. kötet, 463. o.

(2)  HL L 291., 2006.10.21., 11. o., magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 6. kötet, 463. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0316.

(4)  HL C 390. E, 2012.12.18., 27. o.

(5)  HL C 380. E, 2012.12.11., 89. o.

(6)  HL C 390. E, 2012.12.18., 10. o.

(7)  HL C 390. E, 2012.12.18., 18. o.

(8)  HL C 371. E, 2011.12.20., 39. o.

(9)  HL C 161. E, 2011.5.31., 120. o.

(10)  HL C 161. E, 2011.5.31., 104. o.

(11)  A lengyel elnökség következtetései az uniós politikák és a jövőbeli kohéziós politika területi dimenziójáról, „Az uniós kihívásokra reagáló integrált, területi szempontból differenciált és intézményi szempontból intelligens fellépés felé”, 2011. november 24–25., Poznań.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/13

---

P7_TA(2013)0003

Az Európai Szolidaritási Alap, megvalósítás és alkalmazás

Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról – végrehajtás és alkalmazás (2012/2075(INI))

(2015/C 440/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EUMSZ 175., 212. és 222. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 175., 212. és 222. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló 1999. május 6-i intézményközi megállapodást kiegészítő, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának finanszírozásáról szóló 2002. november 7-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló 1999. május 6-i intézményközi megállapodást kiegészítő, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának finanszírozásáról szóló 2002. november 7-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett közleményére az Európai Unió Szolidaritási Alapjának jövőjéről (COM(2011)0613), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett közleményére az Európai Unió Szolidaritási Alapjának jövőjéről (COM(2011)0613),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról szóló 2010. évi jelentésére (COM(2011)0694), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról szóló 2010. évi jelentésére (COM(2011)0694),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról szóló 2008. évi jelentésére, valamint az új eszköz alkalmazásának első hat évében szerzett tapasztalatokról szóló jelentésére (COM(2009)0193), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról szóló 2008. évi jelentésére, valamint az új eszköz alkalmazásának első hat évében szerzett tapasztalatokról szóló jelentésére (COM(2009)0193),

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó, 2006. május 18-i álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó, 2006. május 18-i álláspontjára (3),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Európai Unió Szolidaritási Alapjának jövőjéről” (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Európai Unió Szolidaritási Alapjának jövőjéről” (4),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 3/2008. számú, „Az Európai Unió Szolidaritási Alapja: mennyire gyors, hatékony és rugalmas?” című különjelentésére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 3/2008. számú, „Az Európai Unió Szolidaritási Alapja: mennyire gyors, hatékony és rugalmas?” című különjelentésére (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0398/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0398/2012),

| A. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 222. cikke kimondja, hogy ha egy tagállamot terrortámadás ér, illetve ha természeti vagy ember okozta katasztrófa áldozatává válik, az Unió és tagállamai a szolidaritás szellemében együttesen lépnek fel; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 222. cikke kimondja, hogy ha egy tagállamot terrortámadás ér, illetve ha természeti vagy ember okozta katasztrófa áldozatává válik, az Unió és tagállamai a szolidaritás szellemében együttesen lépnek fel;

| B. | mivel az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) az Unió szolidaritását kifejezni hivatott legfontosabb eszközként jelentős pénzügyi támogatást nyújt a súlyos katasztrófák által sújtott tagállamok és régiók számára; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) az Unió szolidaritását kifejezni hivatott legfontosabb eszközként jelentős pénzügyi támogatást nyújt a súlyos katasztrófák által sújtott tagállamok és régiók számára;

| C. | mivel EUSZA széles körben úgy tekintenek, mint amely a mobilizálását szükségessé tevő esetekben az egyik legmegfelelőbb eszköz az Európai Unió kezében, és amely a nehéz helyzetbe került uniós polgárok iránti európai szolidaritás legegyértelműbb, leghatározottabb és legjelentősebb megnyilvánulása; |
| --- | --- |

C.

mivel EUSZA széles körben úgy tekintenek, mint amely a mobilizálását szükségessé tevő esetekben az egyik legmegfelelőbb eszköz az Európai Unió kezében, és amely a nehéz helyzetbe került uniós polgárok iránti európai szolidaritás legegyértelműbb, leghatározottabb és legjelentősebb megnyilvánulása;

| D. | mivel az EUSZA szóló új rendeletre irányuló 2005-ös jogalkotási javaslat az Európai Parlament határozott támogatását élvezte, azonban a tagállamok többsége számára elfogadhatatlannak bizonyult, így azt a Bizottság végül visszavonta; |
| --- | --- |

D.

mivel az EUSZA szóló új rendeletre irányuló 2005-ös jogalkotási javaslat az Európai Parlament határozott támogatását élvezte, azonban a tagállamok többsége számára elfogadhatatlannak bizonyult, így azt a Bizottság végül visszavonta;

| E. | mivel a jelenlegi válság arra kényszeríti a tagállamokat és az EU-t, hogy ne bocsátkozzanak túlzott kiadásokba; |
| --- | --- |

E.

mivel a jelenlegi válság arra kényszeríti a tagállamokat és az EU-t, hogy ne bocsátkozzanak túlzott kiadásokba;

| F. | mivel számos jelentés (6) vonta le azt a következtetést, hogy az EUSZA szóló jelenlegi rendelet módosítására van szükség, abból az elsődleges célból, hogy – a szubszidiaritás elvét folyamatos tiszteletben tartva – dinamikusabbá váljon az Alap működése és javuljon működőképessége; |
| --- | --- |

F.

mivel számos jelentés (6) vonta le azt a következtetést, hogy az EUSZA szóló jelenlegi rendelet módosítására van szükség, abból az elsődleges célból, hogy – a szubszidiaritás elvét folyamatos tiszteletben tartva – dinamikusabbá váljon az Alap működése és javuljon működőképessége;

Az EUSZA végrehajtása

| 1. | hangsúlyozza, hogy a Szolidaritási Alap fontos szerepet tölt be, mint az Unió vagy az Unióval csatlakozási tárgyalásokat folytató országok területén bekövetkező súlyos katasztrófa esetén való uniós beavatkozást lehetővé tevő legfontosabb eszköz; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a Szolidaritási Alap fontos szerepet tölt be, mint az Unió vagy az Unióval csatlakozási tárgyalásokat folytató országok területén bekövetkező súlyos katasztrófa esetén való uniós beavatkozást lehetővé tevő legfontosabb eszköz;

| 2. | hangsúlyozza, annak ellenére, hogy a polgárok kedvezően ítélik meg tevékenységét, fokozni kell az Alap működőképességét, rugalmasabbá, dinamikusabbá, valamint láthatóbbá kell tenni, hogy az Európai Unió hitelesebbé váljon a polgárok szemében; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, annak ellenére, hogy a polgárok kedvezően ítélik meg tevékenységét, fokozni kell az Alap működőképességét, rugalmasabbá, dinamikusabbá, valamint láthatóbbá kell tenni, hogy az Európai Unió hitelesebbé váljon a polgárok szemében;

| 3. | hangsúlyozza az EUSZA a tagállamoknak nyújtott, a súlyos katasztrófák nyomán kialakuló vészhelyzet kezelése során az államháztartásokra nehezedő és azok erejét gyakran meghaladó terheket mérsékelni hivatott támogatás jelentőségét; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza az EUSZA a tagállamoknak nyújtott, a súlyos katasztrófák nyomán kialakuló vészhelyzet kezelése során az államháztartásokra nehezedő és azok erejét gyakran meghaladó terheket mérsékelni hivatott támogatás jelentőségét;

| 4. | véleménye szerint az Alap mobilizálásához szükséges időtartam jelenleg elfogadatlanul hosszú, ezért hangsúlyozza, hogy fel kell gyorsítani az EUSZA mobilizálásához szükséges adminisztratív eljárásokat és javítani kell azok hatékonyságát, mivel jelenleg három európai intézmény jóváhagyására van szükség a mobilizáláshoz, ami rendkívüli módon késlelteti a katasztrófa által sújtott tagállamok megsegítését, és ezáltal hátráltatja a várt eredmények elérését; |
| --- | --- |

4.

véleménye szerint az Alap mobilizálásához szükséges időtartam jelenleg elfogadatlanul hosszú, ezért hangsúlyozza, hogy fel kell gyorsítani az EUSZA mobilizálásához szükséges adminisztratív eljárásokat és javítani kell azok hatékonyságát, mivel jelenleg három európai intézmény jóváhagyására van szükség a mobilizáláshoz, ami rendkívüli módon késlelteti a katasztrófa által sújtott tagállamok megsegítését, és ezáltal hátráltatja a várt eredmények elérését;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a kérelmek többsége (63 %) a kivételes, „regionális katasztrófa” kategóriába tartozott, és a Bizottság az értékelést követően a kérelmek 66 %-át elutasította; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a kérelmek többsége (63 %) a kivételes, „regionális katasztrófa” kategóriába tartozott, és a Bizottság az értékelést követően a kérelmek 66 %-át elutasította;

| 6. | úgy véli, hogy a „lassan kibontakozó” katasztrófák közé sorolt csapások esetében a tárgyalt rendelet jelenlegi rendelkezései jogi és gyakorlati akadályokat gördítenek a mobilizálás elé, ezért kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg a kérelmek benyújtására vonatkozó határidővel kapcsolatos nagyobb rugalmasság biztosítását annak érdekében, hogy külön figyelmet lehessen szentelni annak, hogy a Szolidaritási Alap az ilyen károk fedezésére is kiterjedhet; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a „lassan kibontakozó” katasztrófák közé sorolt csapások esetében a tárgyalt rendelet jelenlegi rendelkezései jogi és gyakorlati akadályokat gördítenek a mobilizálás elé, ezért kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg a kérelmek benyújtására vonatkozó határidővel kapcsolatos nagyobb rugalmasság biztosítását annak érdekében, hogy külön figyelmet lehessen szentelni annak, hogy a Szolidaritási Alap az ilyen károk fedezésére is kiterjedhet;

Ajánlások az EUSZA javítására

| 7. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság az EUSZA működésének és működőképességének javítása érdekében az Alapról szóló jelenlegi rendelet felülvizsgálatáról határozott; osztja a Bizottság azon véleményét, hogy tekintettel a jelenlegi gazdasági válságra, a rendelet módosítására irányuló javaslat nem róhat semmilyen pénzügyi többletterhet sem az Unió, sem a tagállamok költségvetésére; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság az EUSZA működésének és működőképességének javítása érdekében az Alapról szóló jelenlegi rendelet felülvizsgálatáról határozott; osztja a Bizottság azon véleményét, hogy tekintettel a jelenlegi gazdasági válságra, a rendelet módosítására irányuló javaslat nem róhat semmilyen pénzügyi többletterhet sem az Unió, sem a tagállamok költségvetésére;

| 8. | emlékeztet arra, hogy ezután is alkalmazni kell a „károkozó fizet” elvét, hogy az EUSZA felhasználása a katasztrófák felelőseit ne mentesíthesse felelősségük alól; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy ezután is alkalmazni kell a „károkozó fizet” elvét, hogy az EUSZA felhasználása a katasztrófák felelőseit ne mentesíthesse felelősségük alól;

| 9. | véleménye szerint az eszköz jogalapjának jelentős változtatásával járó nagyobb kiadásoktól tartó bizonyos tagállamok ellenállása indokolatlan, és a 2002. évi rendelet kiigazítását néhány tisztázó magyarázatra korlátozza, és kísérletet tesz az EUSZA működőképességének javítására; emlékeztet arra, hogy az EUSZA létrehozása óta az Európai Unió különböző régióiban bekövetkezett katasztrófák száma, ereje, súlyossága és intenzitása jelentősen nőtt; |
| --- | --- |

9.

véleménye szerint az eszköz jogalapjának jelentős változtatásával járó nagyobb kiadásoktól tartó bizonyos tagállamok ellenállása indokolatlan, és a 2002. évi rendelet kiigazítását néhány tisztázó magyarázatra korlátozza, és kísérletet tesz az EUSZA működőképességének javítására; emlékeztet arra, hogy az EUSZA létrehozása óta az Európai Unió különböző régióiban bekövetkezett katasztrófák száma, ereje, súlyossága és intenzitása jelentősen nőtt;

| 10. | üdvözli ugyanakkor, hogy a hatályos jogszabályokkal való összhang érdekében bevezetett néhány egyszerű módosítás számottevően javítja az EUSZA működését, segít megőrizni létjogosultságát és jellegét, amelynek lényege, hogy egy rugalmas és hatékony eszköz álljon rendelkezésre, amely gyors segítséget nyújthat az életfeltételeiket és jólétüket alapjaiban megváltoztató eseményben érintett polgároknak; |
| --- | --- |

10.

üdvözli ugyanakkor, hogy a hatályos jogszabályokkal való összhang érdekében bevezetett néhány egyszerű módosítás számottevően javítja az EUSZA működését, segít megőrizni létjogosultságát és jellegét, amelynek lényege, hogy egy rugalmas és hatékony eszköz álljon rendelkezésre, amely gyors segítséget nyújthat az életfeltételeiket és jólétüket alapjaiban megváltoztató eseményben érintett polgároknak;

| 11. | felveti, hogy a katasztrófa fogalmának világosabb és pontosabb meghatározása vajon segíthetne-e csökkenteni az ezen uniós eszköz mélyreható reformjával szembehelyezkedő számos tagállam kételyeit; |
| --- | --- |

11.

felveti, hogy a katasztrófa fogalmának világosabb és pontosabb meghatározása vajon segíthetne-e csökkenteni az ezen uniós eszköz mélyreható reformjával szembehelyezkedő számos tagállam kételyeit;

A támogatás biztosításához szükséges idő csökkentése

| 12. | hangsúlyozza, hogy sürgősen egyszerűsíteni kell az uniós eszköz mobilizálásához szükséges bürokratikus folyamatokat annak érdekében, hogy sikerüljön csökkenteni a katasztrófa bekövetkezte és az érintett tagállam vagy régió megsegítése között eltelt időt, amely bizonyos esetekben több mint egy év is lehet; emlékeztet mindemellett arra, hogy az eszköz rendeltetése nem a gyors reagálás, hanem a kezdetben az érintett országok hatóságai által finanszírozott szükségintézkedések refinanszírozása; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy sürgősen egyszerűsíteni kell az uniós eszköz mobilizálásához szükséges bürokratikus folyamatokat annak érdekében, hogy sikerüljön csökkenteni a katasztrófa bekövetkezte és az érintett tagállam vagy régió megsegítése között eltelt időt, amely bizonyos esetekben több mint egy év is lehet; emlékeztet mindemellett arra, hogy az eszköz rendeltetése nem a gyors reagálás, hanem a kezdetben az érintett országok hatóságai által finanszírozott szükségintézkedések refinanszírozása;

| 13. | üdvözli a Bizottság javaslatát, amely a késedelmek csökkentése érdekében hozzá kíván járulni az eljárások egyszerűsítéséhez európai szinten; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak is meg kell vizsgálniuk adminisztratív eljárásaikat, valamint azonosítaniuk kell és meg kell szüntetniük azokat a szűk keresztmetszeteket, amelyek akadályozhatják az érintett régiók gyorsabb megsegítését; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a Bizottság javaslatát, amely a késedelmek csökkentése érdekében hozzá kíván járulni az eljárások egyszerűsítéséhez európai szinten; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak is meg kell vizsgálniuk adminisztratív eljárásaikat, valamint azonosítaniuk kell és meg kell szüntetniük azokat a szűk keresztmetszeteket, amelyek akadályozhatják az érintett régiók gyorsabb megsegítését;

| 14. | felkéri a tagállamokat, hogy az uniós segítségnyújtás helyszíni láthatósága és hatékonysága, valamint a fenntartható megoldások ösztönzése érdekében a végrehajtás valamennyi szakaszában szorosan működjenek együtt a helyi és regionális hatóságokkal; |
| --- | --- |

14.

felkéri a tagállamokat, hogy az uniós segítségnyújtás helyszíni láthatósága és hatékonysága, valamint a fenntartható megoldások ösztönzése érdekében a végrehajtás valamennyi szakaszában szorosan működjenek együtt a helyi és regionális hatóságokkal;

| 15. | úgy véli, hogy a támogatásról szóló határozatok és a Bizottság és a tagállamok közötti végrehajtási megállapodások összevonására irányuló bizottsági javaslat – mihelyt az Európai Parlament és a Tanács rendelkezésre bocsátotta a pénzügyi forrásokat – előnyös és megfelelő, mivel időmegtakarítást és ebből adódóan gyorsabb reagálást tenne lehetővé; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a támogatásról szóló határozatok és a Bizottság és a tagállamok közötti végrehajtási megállapodások összevonására irányuló bizottsági javaslat – mihelyt az Európai Parlament és a Tanács rendelkezésre bocsátotta a pénzügyi forrásokat – előnyös és megfelelő, mivel időmegtakarítást és ebből adódóan gyorsabb reagálást tenne lehetővé;

| 16. | úgy véli, hogy mivel az esetlegesen bekövetkező katasztrófák száma és súlyossága bizonytalan és előre nem látható, az EUSZA-nak ezután is – akárcsak jelenleg, az uniós költségvetéstől függetlennek és a katasztrófák bekövetkezése esetén – mozgósíthatónak kell lennie; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy mivel az esetlegesen bekövetkező katasztrófák száma és súlyossága bizonytalan és előre nem látható, az EUSZA-nak ezután is – akárcsak jelenleg, az uniós költségvetéstől függetlennek és a katasztrófák bekövetkezése esetén – mozgósíthatónak kell lennie;

| 17. | egyetért azzal, hogy annak lehetősége, hogy az érintett tagállam segítségnyújtás iránti kérelmének benyújtásakor előlegeket folyósítsanak, ugyancsak alkalmas lehet a nagy katasztrófában érintett országoknak nyújtott támogatás folyósításának felgyorsítására és az EUSZA hatékonyságának javítására; úgy véli, hogy az előlegnek, amennyiben arról határozat születik, az előreláthatólag nyújtandó támogatás teljes összegének meghatározott hányadát kell kitennie, amelyet a kérelem elutasítása esetén vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe; |
| --- | --- |

17.

egyetért azzal, hogy annak lehetősége, hogy az érintett tagállam segítségnyújtás iránti kérelmének benyújtásakor előlegeket folyósítsanak, ugyancsak alkalmas lehet a nagy katasztrófában érintett országoknak nyújtott támogatás folyósításának felgyorsítására és az EUSZA hatékonyságának javítására; úgy véli, hogy az előlegnek, amennyiben arról határozat születik, az előreláthatólag nyújtandó támogatás teljes összegének meghatározott hányadát kell kitennie, amelyet a kérelem elutasítása esetén vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe;

Egyértelműbb alkalmazási kör és meghatározások

| 18. | felkéri a Bizottságot, hogy határozza meg egyértelműen az EUSZA alkalmazási körét és felhasználási területét, hogy megszűnjön minden ezzel kapcsolatos jogbizonytalanság, továbbá hogy a tagállamok az állampolgáraik felől érkező nyomás hatására ne nyújtsanak be olyan kérelmeket, amelyekről eleve tudható, hogy el fogják utasítani; |
| --- | --- |

18.

felkéri a Bizottságot, hogy határozza meg egyértelműen az EUSZA alkalmazási körét és felhasználási területét, hogy megszűnjön minden ezzel kapcsolatos jogbizonytalanság, továbbá hogy a tagállamok az állampolgáraik felől érkező nyomás hatására ne nyújtsanak be olyan kérelmeket, amelyekről eleve tudható, hogy el fogják utasítani;

| 19. | úgy véli, hogy a katasztrófák által kiváltott esetleges dominóhatás miatt bekövetkező „járulékos” károknak szintén az EUSZA alkalmazási körébe kell esniük, amennyiben e károk jelentős hatással vannak az adott régió társadalmi-gazdasági szerkezetére; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a katasztrófák által kiváltott esetleges dominóhatás miatt bekövetkező „járulékos” károknak szintén az EUSZA alkalmazási körébe kell esniük, amennyiben e károk jelentős hatással vannak az adott régió társadalmi-gazdasági szerkezetére;

| 20. | hangsúlyozza, hogy egyszerűen és világosan meg kell határozni a regionális szintű katasztrófa fogalmát, és egyértelművé kell tenni a helyi szintű katasztrófákkal kapcsolatos költségek támogatásra való jogosultságát, amelyhez egyszerű és objektív kritériumot kell megállapítani, amely segítségével e katasztrófák a többi katasztrófához sorolhatók, így kiküszöbölhető a szabályok spekulatív értelmezése és a kérelmezők támogathatóságukkal kapcsolatos kételyei; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy egyszerűen és világosan meg kell határozni a regionális szintű katasztrófa fogalmát, és egyértelművé kell tenni a helyi szintű katasztrófákkal kapcsolatos költségek támogatásra való jogosultságát, amelyhez egyszerű és objektív kritériumot kell megállapítani, amely segítségével e katasztrófák a többi katasztrófához sorolhatók, így kiküszöbölhető a szabályok spekulatív értelmezése és a kérelmezők támogathatóságukkal kapcsolatos kételyei;

| 21. | úgy véli, hogy a jövedelmi küszöbértéken alapuló kritériumot minden típusú katasztrófa esetében általános kritériumként lehetne elfogadni; hangsúlyozza, hogy amennyiben a jövedelmi küszöbérték mutatóként szolgál a regionális méretű katasztrófák által okozott költségek támogathatóságának tekintetében, úgy egy meghatározott korrekciós tényező segítségével – amely kifejezi a jövedelem szintjén nem számszerűsíthető veszteségeket, valamint az általában a regionális katasztrófákat kísérő közvetlen és közvetett hatásokat, amelyek gyakran jelentősen meghaladják a jövedelem szintjén elkönyvelt károkat – hozzá kell igazítani azt annak az évnek a regionális GDP-jéhez, amelyről hivatalos számadatok állnak rendelkezésére, |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a jövedelmi küszöbértéken alapuló kritériumot minden típusú katasztrófa esetében általános kritériumként lehetne elfogadni; hangsúlyozza, hogy amennyiben a jövedelmi küszöbérték mutatóként szolgál a regionális méretű katasztrófák által okozott költségek támogathatóságának tekintetében, úgy egy meghatározott korrekciós tényező segítségével – amely kifejezi a jövedelem szintjén nem számszerűsíthető veszteségeket, valamint az általában a regionális katasztrófákat kísérő közvetlen és közvetett hatásokat, amelyek gyakran jelentősen meghaladják a jövedelem szintjén elkönyvelt károkat – hozzá kell igazítani azt annak az évnek a regionális GDP-jéhez, amelyről hivatalos számadatok állnak rendelkezésére,

| 22. | úgy véli, hogy a regionális katasztrófák nyomán felmerülő költségek támogathatóságának megállapítására javasolt, a NUTS 2 (7) szintű regionális GDP 1,5 %-ában meghatározott küszöbérték választ adna az EUSZA igénybevételére irányuló potenciális kérelmek befogadhatóságával kapcsolatos kérdésekre, hangsúlyozza azonban, hogy mivel az gyakorlatilag ugyanazt az eredményt hozza, mint a regionális katasztrófákra vonatkozó jelenlegi kritériumok, az ilyen katasztrófák által okozott költségek ezután is szinte teljes mértékben a támogathatósági körön kívül maradnak; hangsúlyozza ezért, hogy egy ilyen magas küszöbérték nem ad választ a polgárok várakozásaira, így nem szünteti meg a katasztrófák áldozatainak csalódottságát, akik ezután is a polgáraival szembeni érzéketlenségét vetik majd az Unió szemére; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a regionális katasztrófák nyomán felmerülő költségek támogathatóságának megállapítására javasolt, a NUTS 2 (7) szintű regionális GDP 1,5 %-ában meghatározott küszöbérték választ adna az EUSZA igénybevételére irányuló potenciális kérelmek befogadhatóságával kapcsolatos kérdésekre, hangsúlyozza azonban, hogy mivel az gyakorlatilag ugyanazt az eredményt hozza, mint a regionális katasztrófákra vonatkozó jelenlegi kritériumok, az ilyen katasztrófák által okozott költségek ezután is szinte teljes mértékben a támogathatósági körön kívül maradnak; hangsúlyozza ezért, hogy egy ilyen magas küszöbérték nem ad választ a polgárok várakozásaira, így nem szünteti meg a katasztrófák áldozatainak csalódottságát, akik ezután is a polgáraival szembeni érzéketlenségét vetik majd az Unió szemére;

| 23. | emlékeztet arra, hogy a katasztrófamegelőzés létfontosságú szerepet játszik az uniós politikákban, és a katasztrófákkal szembeni sebezhetőség csökkentésének legolcsóbb módját jelenti; hangsúlyozza, hogy az uniós régióknak koherens módon kell alkalmazniuk a fenntartható katasztrófamegelőzéshez rendelkezésre álló valamennyi finanszírozási lehetőséget; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy a katasztrófamegelőzés létfontosságú szerepet játszik az uniós politikákban, és a katasztrófákkal szembeni sebezhetőség csökkentésének legolcsóbb módját jelenti; hangsúlyozza, hogy az uniós régióknak koherens módon kell alkalmazniuk a fenntartható katasztrófamegelőzéshez rendelkezésre álló valamennyi finanszírozási lehetőséget;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az aszályt egyértelműen olyan tematikus területnek kell tekinteni, amelynek költségei támogathatók az EUSZA, amelynek a víz-keretirányelv értelmében az a feladata, hogy enyhítse az ilyen események társadalmi-gazdasági és környezeti hatásait, továbbá folyamatosan szem előtt kell tartani, hogy hosszan fennálló strukturális problémáról van szó, amellyel kapcsolatban nehéz eleget tenni a megállapított regisztrálási határidőknek, és amely komoly kihatással van az érintett régiók társadalmi és gazdasági fejlődésére; hangsúlyozza ezért, hogy súlyos aszályok vagy egyéb lassan kibontakozó katasztrófák esetében az egyedi rendelkezések megállapításakor rögzíteni kell azt az időpontot, amikor a hatóságok legelőször fellépnek a jelenséggel szemben, amely lehetővé teszi a gyors és jogi szempontból egyértelmű beavatkozást; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az aszályt egyértelműen olyan tematikus területnek kell tekinteni, amelynek költségei támogathatók az EUSZA, amelynek a víz-keretirányelv értelmében az a feladata, hogy enyhítse az ilyen események társadalmi-gazdasági és környezeti hatásait, továbbá folyamatosan szem előtt kell tartani, hogy hosszan fennálló strukturális problémáról van szó, amellyel kapcsolatban nehéz eleget tenni a megállapított regisztrálási határidőknek, és amely komoly kihatással van az érintett régiók társadalmi és gazdasági fejlődésére; hangsúlyozza ezért, hogy súlyos aszályok vagy egyéb lassan kibontakozó katasztrófák esetében az egyedi rendelkezések megállapításakor rögzíteni kell azt az időpontot, amikor a hatóságok legelőször fellépnek a jelenséggel szemben, amely lehetővé teszi a gyors és jogi szempontból egyértelmű beavatkozást;

| 25. | sürgeti a Bizottságot, hogy gondolja át és módosítsa a kritériumokat oly módon, hogy az EUSZA választ adhasson a mediterrán jellegű természeti katasztrófákra, amelyek – részben az éghajlatváltozás következtében – az Unióban az utóbbi évek során bekövetkezett legsúlyosabb természeti csapások közé tartoztak; |
| --- | --- |

25.

sürgeti a Bizottságot, hogy gondolja át és módosítsa a kritériumokat oly módon, hogy az EUSZA választ adhasson a mediterrán jellegű természeti katasztrófákra, amelyek – részben az éghajlatváltozás következtében – az Unióban az utóbbi évek során bekövetkezett legsúlyosabb természeti csapások közé tartoztak;

| 26. | emlékeztet arra, hogy az EUSZA nem fedezi a természeti katasztrófák által okozott valamennyi kár költségeit, ezért egy jövőbeni rendeletjavaslatban pontosan meg kell határozni az eszköz hatálya alá tartozó károkat; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy az EUSZA nem fedezi a természeti katasztrófák által okozott valamennyi kár költségeit, ezért egy jövőbeni rendeletjavaslatban pontosan meg kell határozni az eszköz hatálya alá tartozó károkat;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a meglévő eszközökkel uniós léptékben igen nehéz megfelelő választ adni a nem természeti eredetű súlyos válságokra, amit jól mutattak az ipari balesetek és a közegészséget súlyosan fenyegető egyéb válságok, továbbá hogy az ilyen esetek bekövetkezésekor az Uniónak rendelkeznie kell a beavatkozáshoz szükséges megfelelő eszközökkel; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a meglévő eszközökkel uniós léptékben igen nehéz megfelelő választ adni a nem természeti eredetű súlyos válságokra, amit jól mutattak az ipari balesetek és a közegészséget súlyosan fenyegető egyéb válságok, továbbá hogy az ilyen esetek bekövetkezésekor az Uniónak rendelkeznie kell a beavatkozáshoz szükséges megfelelő eszközökkel;

| 28. | emlékeztet arra, hogy a természeti katasztrófák kezelése során az EUSZA-nak ki kell egészítenie az egyéb pénzügyi eszközöket, így a strukturális alapokat, valamint ki kell aknázni az ezen eszközökkel és az azokhoz kapcsolódó programokkal létrejövő szinergiákat; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet arra, hogy a természeti katasztrófák kezelése során az EUSZA-nak ki kell egészítenie az egyéb pénzügyi eszközöket, így a strukturális alapokat, valamint ki kell aknázni az ezen eszközökkel és az azokhoz kapcsolódó programokkal létrejövő szinergiákat;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a következő, 2014–2020-as pénzügyi kereten belül a régióknak kellő rugalmassággal kell rendelkezniük, valamint lehetővé kell tenni számukra a megítélt források újraelosztását, hogy amennyiben azt szükségesnek és megfelelőnek ítélik, növelhessék a katasztrófa esetén rendelkezésre álló forrásokat, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy az új pénzügyi időszakra tekintettel kellő időben vizsgálja felül a hatályos rendeletet; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a következő, 2014–2020-as pénzügyi kereten belül a régióknak kellő rugalmassággal kell rendelkezniük, valamint lehetővé kell tenni számukra a megítélt források újraelosztását, hogy amennyiben azt szükségesnek és megfelelőnek ítélik, növelhessék a katasztrófa esetén rendelkezésre álló forrásokat, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy az új pénzügyi időszakra tekintettel kellő időben vizsgálja felül a hatályos rendeletet;

o

o o

| 30. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

30.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

(2)  HL C 283., 2002.11.20., 1. o.

(3)  HL C 297. E, 2006.12.7., 331. o.

(4)  HL C 181., 2012.6.21., 52. o.

(5)  HL C 153., 2008.6.18., 1. o.

(6)  Az Európai Számvevőszék 3/2008. számú különjelentése; a Bizottság 2010. évi jelentése; a Bizottságnak az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról szóló 2008. évi jelentése, valamint az új eszköz alkalmazásának első hat évében szerzett tapasztalatokról szóló jelentése; az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Európai Unió Szolidaritási Alapjának jövőjéről”.

(7)  Az Eurostat által létrehozott Statisztikai Célú Területi Egységek Nómenklatúrája, 2. regionális szint: alapvető régiók a regionális politikák alkalmazásához

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/17

---

P7_TA(2013)0004

Az uniós közigazgatási eljárásjog

Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal az Európai Unió közigazgatási eljárási jogáról (2012/2024(INL))

(2015/C 440/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 298. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 298. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkére, amelynek értelmében a megfelelő ügyintézéshez való jog alapvető jog, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkére, amelynek értelmében a megfelelő ügyintézéshez való jog alapvető jog,

| — | tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának kiterjedt ítélkezési gyakorlatára, amely a tagállamok alkotmányos hagyományai alapján a közigazgatási jog számos általános elvét elismerte, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának kiterjedt ítélkezési gyakorlatára, amely a tagállamok alkotmányos hagyományai alapján a közigazgatási jog számos általános elvét elismerte,

| — | tekintettel 2001. szeptember 6-i állásfoglalására az európai ombudsmannak a különböző közösségi intézményekben és szervekben a helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzat létezésével és az ahhoz való nyilvános hozzáféréssel kapcsolatos saját kezdeményezésű vizsgálatát követő, az Európai Parlamentnek benyújtott különjelentéséről (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2001. szeptember 6-i állásfoglalására az európai ombudsmannak a különböző közösségi intézményekben és szervekben a helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzat létezésével és az ahhoz való nyilvános hozzáféréssel kapcsolatos saját kezdeményezésű vizsgálatát követő, az Európai Parlamentnek benyújtott különjelentéséről (3),

| — | tekintettel a Bizottság eljárási szabályzatának a Bizottság személyzetének a nyilvánossággal fenntartott kapcsolatai során tanúsított helyes hivatali magatartására vonatkozó szabályzat mellékletként való csatolásával történő módosításáról szóló, 2000. október 17-i 2000/633/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság eljárási szabályzatának a Bizottság személyzetének a nyilvánossággal fenntartott kapcsolatai során tanúsított helyes hivatali magatartására vonatkozó szabályzat mellékletként való csatolásával történő módosításáról szóló, 2000. október 17-i 2000/633/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatra (4),

| — | tekintettel a Tanács főtitkárának/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének a nyilvánosság felé irányuló szakmai kapcsolattartás tekintetében az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának és a Főtitkárság személyzetének helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzatáról szóló, 2001. június 25-i határozatára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács főtitkárának/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének a nyilvánosság felé irányuló szakmai kapcsolattartás tekintetében az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának és a Főtitkárság személyzetének helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzatáról szóló, 2001. június 25-i határozatára (5),

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a tagállamoknak szóló, a megfelelő ügyintézésre vonatkozó, 2007. június 20-i CM/Rec(2007)7 ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a tagállamoknak szóló, a megfelelő ügyintézésre vonatkozó, 2007. június 20-i CM/Rec(2007)7 ajánlására,

| — | tekintettel az európai ombudsman által 2012. június 19-én megjelentetett „Közszolgálati alapelvek az uniós közszolgálatban” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman által 2012. június 19-én megjelentetett „Közszolgálati alapelvek az uniós közszolgálatban” című dokumentumra,

| — | tekintettel a svéd kormány megbízásából a svéd Államigazgatási Hivatal által elvégzett, az Európai Unió tagállamaiban a megfelelő ügyintézés elveire vonatkozó felmérésre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a svéd kormány megbízásából a svéd Államigazgatási Hivatal által elvégzett, az Európai Unió tagállamaiban a megfelelő ügyintézés elveire vonatkozó felmérésre (6),

| — | tekintettel az Európai Parlament Jogi Bizottságának Tematikus Főosztálya és a Leóni Egyetem által szervezett, az uniós közigazgatási jogról szóló konferencián (León, 2011. április 27–28.) ismertetett tájékoztató közleményekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Jogi Bizottságának Tematikus Főosztálya és a Leóni Egyetem által szervezett, az uniós közigazgatási jogról szóló konferencián (León, 2011. április 27–28.) ismertetett tájékoztató közleményekre,

| — | tekintettel az uniós közigazgatási joggal foglalkozó munkacsoport által 2011. november 22-én a Jogi Bizottságnak előterjesztett, az uniós közigazgatási jog jelenlegi helyzetéről és jövőbeni kilátásairól szóló munkadokumentumban foglalt ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós közigazgatási joggal foglalkozó munkacsoport által 2011. november 22-én a Jogi Bizottságnak előterjesztett, az uniós közigazgatási jog jelenlegi helyzetéről és jövőbeni kilátásairól szóló munkadokumentumban foglalt ajánlásokra,

| — | tekintettel az Európai Unió közigazgatási eljárásáról szóló jognak az Európai Hozzáadott Érték Osztály által a Jogi Bizottság számára elvégzett és 2012. november 6-án bemutatott, az európai hozzáadott érték szempontjából való értékelésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió közigazgatási eljárásáról szóló jognak az Európai Hozzáadott Érték Osztály által a Jogi Bizottság számára elvégzett és 2012. november 6-án bemutatott, az európai hozzáadott érték szempontjából való értékelésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 42. és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 42. és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0369/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0369/2012),

| A. | mivel az Európai Unió hatásköreinek bővülésével a polgárok egyre nagyobb mértékben érintkeznek közvetlenül az Unió igazgatásával, anélkül, hogy minden esetben rendelkeznének az azzal szemben érvényesíthető megfelelő eljárási jogokkal, amikor az ilyen fellépések szükségesnek bizonyulhatnak; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió hatásköreinek bővülésével a polgárok egyre nagyobb mértékben érintkeznek közvetlenül az Unió igazgatásával, anélkül, hogy minden esetben rendelkeznének az azzal szemben érvényesíthető megfelelő eljárási jogokkal, amikor az ilyen fellépések szükségesnek bizonyulhatnak;

| B. | mivel az uniós polgárok magas szintű átláthatóságot, hatékonyságot, gyors végrehajtást és reagáló képességet, illetve az ügyükben további lépések megtételének lehetőségeire vonatkozó tájékoztatást várhatnak el az uniós közigazgatás részéről, függetlenül attól, hogy hivatalos úton tesznek-e panaszt vagy a Szerződés szerinti petíciós jogukat gyakorolják-e; |
| --- | --- |

B.

mivel az uniós polgárok magas szintű átláthatóságot, hatékonyságot, gyors végrehajtást és reagáló képességet, illetve az ügyükben további lépések megtételének lehetőségeire vonatkozó tájékoztatást várhatnak el az uniós közigazgatás részéről, függetlenül attól, hogy hivatalos úton tesznek-e panaszt vagy a Szerződés szerinti petíciós jogukat gyakorolják-e;

| C. | mivel az Uniónak a megfelelő ügyintézésre vonatkozó meglévő szabályai és elvei igen sokféle jogforrásban elszórtan találhatók meg: az elsődleges jogban, az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában, a másodlagos jogban, a nem kötelező erejű szabályokban és az uniós intézmények egyoldalú kötelezettségvállalásaiban; |
| --- | --- |

C.

mivel az Uniónak a megfelelő ügyintézésre vonatkozó meglévő szabályai és elvei igen sokféle jogforrásban elszórtan találhatók meg: az elsődleges jogban, az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában, a másodlagos jogban, a nem kötelező erejű szabályokban és az uniós intézmények egyoldalú kötelezettségvállalásaiban;

| D. | mivel az a tény, hogy az Uniónak nincs koherens és átfogó, kodifikált közigazgatási jogi szabályrendszere, a polgárok számára megnehezíti az uniós jog értelmében fennálló közigazgatási jogaik megértését; |
| --- | --- |

D.

mivel az a tény, hogy az Uniónak nincs koherens és átfogó, kodifikált közigazgatási jogi szabályrendszere, a polgárok számára megnehezíti az uniós jog értelmében fennálló közigazgatási jogaik megértését;

| E. | mivel a különböző intézmények meglévő belső magatartási kódexei korlátozott hatásúak, egymástól különbözőek és jogilag nem kötelező erejűek; |
| --- | --- |

E.

mivel a különböző intézmények meglévő belső magatartási kódexei korlátozott hatásúak, egymástól különbözőek és jogilag nem kötelező erejűek;

| F. | mivel a fent említett, 2001. szeptember 6-i állásfoglalásában a Parlament – abban a meggyőződésben, hogy ugyanazon helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzatnak kellene vonatkoznia minden uniós intézményre, szervre és ügynökségre – módosításokkal jóváhagyta a helyes hivatali magatartás ombudsman által szövegezett európai kódexét; |
| --- | --- |

F.

mivel a fent említett, 2001. szeptember 6-i állásfoglalásában a Parlament – abban a meggyőződésben, hogy ugyanazon helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzatnak kellene vonatkoznia minden uniós intézményre, szervre és ügynökségre – módosításokkal jóváhagyta a helyes hivatali magatartás ombudsman által szövegezett európai kódexét;

| G. | mivel ugyanebben az állásfoglalásban a Parlament felhívta a Bizottságot, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 308. cikke alapján terjesszen elő rendeletre irányuló javaslatot a helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzatról; |
| --- | --- |

G.

mivel ugyanebben az állásfoglalásban a Parlament felhívta a Bizottságot, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 308. cikke alapján terjesszen elő rendeletre irányuló javaslatot a helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzatról;

| H. | mivel, ahogyan az ombudsman hangsúlyozta, ez a legtöbb uniós intézmény és szerv esetében segítene megszüntetni a különböző kódexek párhuzamos létezéséből fakadó jelenlegi zavart, biztosítaná, hogy az intézmények és szervek a polgárokkal fennálló kapcsolatukban ugyanazon alapelveket alkalmazzák, és a polgárok és a tisztviselők számára egyaránt kiemelné a szóban forgó elvek fontosságát; |
| --- | --- |

H.

mivel, ahogyan az ombudsman hangsúlyozta, ez a legtöbb uniós intézmény és szerv esetében segítene megszüntetni a különböző kódexek párhuzamos létezéséből fakadó jelenlegi zavart, biztosítaná, hogy az intézmények és szervek a polgárokkal fennálló kapcsolatukban ugyanazon alapelveket alkalmazzák, és a polgárok és a tisztviselők számára egyaránt kiemelné a szóban forgó elvek fontosságát;

| I. | mivel az Unió valamennyi cselekményének meg kell felelnie a szigorú hatalommegosztással párosuló jogállamiság elvének; |
| --- | --- |

I.

mivel az Unió valamennyi cselekményének meg kell felelnie a szigorú hatalommegosztással párosuló jogállamiság elvének;

| J. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében foglalt, a megfelelő ügyintézéshez való alapvető jog elsődleges jogi rendelkezésként jogilag kötelező erejűvé vált; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében foglalt, a megfelelő ügyintézéshez való alapvető jog elsődleges jogi rendelkezésként jogilag kötelező erejűvé vált;

| K. | mivel a megfelelő ügyintézésre vonatkozó szabályok elősegítik az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

K.

mivel a megfelelő ügyintézésre vonatkozó szabályok elősegítik az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot;

| L. | mivel az Európai Unió jelenlegi egyik sürgető problémája a polgárok bizalmának hiánya, amely hatással lehet legitimitására; mivel az Uniónak gyors, egyértelmű és látható válaszokat kell adnia annak érdekében, hogy reagáljon a polgárok aggályaira; |
| --- | --- |

L.

mivel az Európai Unió jelenlegi egyik sürgető problémája a polgárok bizalmának hiánya, amely hatással lehet legitimitására; mivel az Uniónak gyors, egyértelmű és látható válaszokat kell adnia annak érdekében, hogy reagáljon a polgárok aggályaira;

| M. | mivel a szolgáltatási elv bevezetése – amelynek értelmében az igazgatás célja, hogy útmutatást és segítséget nyújtson a polgárok számára, megfelelő udvariassággal járjon el, valamint szolgálja és segítse őket, és ezért elkerülje a szükségtelenül terhes és hosszadalmas eljárásokat, ezáltal időt és energiát takarítva meg a polgárok és tisztviselők számára egyaránt – elősegítené a polgárok jogos elvárásainak teljesítését és a szolgáltatásnyújtás javítása és a fokozott hatékonyság révén a polgárok és az igazgatás számára egyaránt előnyös lenne; mivel – többek között a Bizottság illetékes információs szolgálatai és hálózatai révén – még inkább fel kell hívni a figyelmet a polgárok megfelelő ügyintézéshez való jogára; |
| --- | --- |

M.

mivel a szolgáltatási elv bevezetése – amelynek értelmében az igazgatás célja, hogy útmutatást és segítséget nyújtson a polgárok számára, megfelelő udvariassággal járjon el, valamint szolgálja és segítse őket, és ezért elkerülje a szükségtelenül terhes és hosszadalmas eljárásokat, ezáltal időt és energiát takarítva meg a polgárok és tisztviselők számára egyaránt – elősegítené a polgárok jogos elvárásainak teljesítését és a szolgáltatásnyújtás javítása és a fokozott hatékonyság révén a polgárok és az igazgatás számára egyaránt előnyös lenne; mivel – többek között a Bizottság illetékes információs szolgálatai és hálózatai révén – még inkább fel kell hívni a figyelmet a polgárok megfelelő ügyintézéshez való jogára;

| N. | mivel az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) ajánlásait figyelembe véve az Unió igazgatására vonatkozó egyértelmű és kötelező erejű szabályok pozitív jelzésként szolgálnának a közigazgatásokat érintő korrupció elleni harcban; |
| --- | --- |

N.

mivel az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) ajánlásait figyelembe véve az Unió igazgatására vonatkozó egyértelmű és kötelező erejű szabályok pozitív jelzésként szolgálnának a közigazgatásokat érintő korrupció elleni harcban;

| O. | mivel a megfelelő ügyintézés számos központi elve jelenleg is széles körben elfogadott a tagállamok körében; |
| --- | --- |

O.

mivel a megfelelő ügyintézés számos központi elve jelenleg is széles körben elfogadott a tagállamok körében;

| P. | mivel a Bíróság ítélkezési gyakorlatában szilárd eljárási elveket dolgozott ki, amelyek a közösségi ügyekben lefolytatott tagállami eljárásokra vonatkoznak, és amelyek analógia útján a közvetlen uniós közigazgatásra is alkalmazandók kellene, hogy legyenek; |
| --- | --- |

P.

mivel a Bíróság ítélkezési gyakorlatában szilárd eljárási elveket dolgozott ki, amelyek a közösségi ügyekben lefolytatott tagállami eljárásokra vonatkoznak, és amelyek analógia útján a közvetlen uniós közigazgatásra is alkalmazandók kellene, hogy legyenek;

| Q. | mivel az európai közigazgatási eljárásjog segítséget nyújtana az Unió igazgatása számára abban, hogy felhasználja belső szervezeti erejét a legmagasabb színvonalú igazgatás elősegítése és előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

Q.

mivel az európai közigazgatási eljárásjog segítséget nyújtana az Unió igazgatása számára abban, hogy felhasználja belső szervezeti erejét a legmagasabb színvonalú igazgatás elősegítése és előmozdítása érdekében;

| R. | mivel az európai közigazgatási eljárásjog fokozná az Unió legitimitását és növelné a polgárok uniós közigazgatásba vetett bizalmát; |
| --- | --- |

R.

mivel az európai közigazgatási eljárásjog fokozná az Unió legitimitását és növelné a polgárok uniós közigazgatásba vetett bizalmát;

| S. | mivel az európai közigazgatási eljárásjog – figyelemmel az eljárás általános elveire és a polgárok közigazgatással szembeni alapvető jogaira – erősíthetné a nemzeti közigazgatási jogok spontán közeledését és ennek megfelelően az integrációs folyamatot; |
| --- | --- |

S.

mivel az európai közigazgatási eljárásjog – figyelemmel az eljárás általános elveire és a polgárok közigazgatással szembeni alapvető jogaira – erősíthetné a nemzeti közigazgatási jogok spontán közeledését és ennek megfelelően az integrációs folyamatot;

| T. | mivel az európai közigazgatási eljárásjog előmozdíthatná az együttműködést és a bevált gyakorlatok cseréjét a nemzeti közigazgatások és az EU igazgatása között az Európai Unió működéséről szóló szerződés 298. cikkében rögzített célok megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

T.

mivel az európai közigazgatási eljárásjog előmozdíthatná az együttműködést és a bevált gyakorlatok cseréjét a nemzeti közigazgatások és az EU igazgatása között az Európai Unió működéséről szóló szerződés 298. cikkében rögzített célok megvalósítása érdekében;

| U. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése megfelelő jogalapot biztosít az Uniónak az európai közigazgatási eljárásról szóló jogszabály elfogadásához; |
| --- | --- |

U.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése megfelelő jogalapot biztosít az Uniónak az európai közigazgatási eljárásról szóló jogszabály elfogadásához;

| V. | mivel az ezen állásfoglalásban kért jogalkotási intézkedésnek részletes hatásvizsgálatokon kell alapulnia, amelyek többek között számszerűsítik a közigazgatási eljárások költségét; |
| --- | --- |

V.

mivel az ezen állásfoglalásban kért jogalkotási intézkedésnek részletes hatásvizsgálatokon kell alapulnia, amelyek többek között számszerűsítik a közigazgatási eljárások költségét;

| W. | mivel a Bizottságnak minden érintett szereplővel megfelelő konzultációt kell folytatnia, és fel kell használnia mindenekelőtt az európai ombudsman egyedi ismereteit és szakértelmét, mivel hozzá nyújtják be az EU szerveinél és intézményeinél tapasztalt visszaélésekkel kapcsolatos állampolgári panaszokat; |
| --- | --- |

W.

mivel a Bizottságnak minden érintett szereplővel megfelelő konzultációt kell folytatnia, és fel kell használnia mindenekelőtt az európai ombudsman egyedi ismereteit és szakértelmét, mivel hozzá nyújtják be az EU szerveinél és intézményeinél tapasztalt visszaélésekkel kapcsolatos állampolgári panaszokat;

| 1. | arra kéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 298. cikke alapján – az ezen állásfoglalás mellékletében közölt részletes ajánlások nyomán – terjesszen elő egy, az európai közigazgatási eljárásjogról szóló rendeletre irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

1.

arra kéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 298. cikke alapján – az ezen állásfoglalás mellékletében közölt részletes ajánlások nyomán – terjesszen elő egy, az európai közigazgatási eljárásjogról szóló rendeletre irányuló javaslatot;

| 2. | megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás elvét;

| 3. | véleménye szerint a kért javaslat nem jár pénzügyi következményekkel; |
| --- | --- |

3.

véleménye szerint a kért javaslat nem jár pénzügyi következményekkel;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kísérő részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak, az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kísérő részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak, az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

(2)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

(3)  HL C 72. E., 2002.3.21., 331. o.

(4)  HL L 267., 2000.10.20., 63. o.

(5)  HL C 189., 2001.7.5., 1. o.

(6)  http://www.statskontoret.se/upload/Publikationer/2005/200504.pdf.

---

MELLÉKLET

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

1. ajánlás (az elfogadásra kerülő rendelet célkitűzéséről és hatályáról)

A rendelet céljául azt kell kitűzni, hogy a megfelelő ügyintézéshez való jogot az európai közigazgatási eljárásjogon alapuló nyitott, hatékony és független közigazgatás útján garantálják.

A rendeletnek az uniós intézményekre, szervekre és hivatalokra („uniós közigazgatás”) kell vonatkoznia a lakossággal való kapcsolatuk tekintetében. Hatályának tehát a közvetlen igazgatásra kell korlátozódnia.

A rendeletnek a megfelelő ügyintézés alapelveit kell kodifikálnia, továbbá az uniós közigazgatás által olyan egyedi esetekben követendő eljárást kell szabályoznia, amikor az eljárásban részt vevő fél természetes vagy jogi személy, valamint amikor egy magánszemély közvetlen vagy személyes kapcsolatba kerül az uniós közigazgatással.

2. ajánlás (a rendelet és az ágazati eszközök közötti kapcsolatról)

A rendeletnek egyetemes elveket kell tartalmaznia és olyan eljárást kell megállapítania, amely lex specialis hiányában de minimis szabályként alkalmazandó.

Az ágazati eszközökben a személyeknek biztosított garanciák soha nem nyújthatnak kisebb védelmet, mint a rendeletben biztosítottak.

3. ajánlás (az általános elvekről, amelyeknek a közigazgatásra irányadóaknak kell lenniük)

A rendeletben a következő elveket kell kodifikálni:

| — | A jogszerűség elve: az uniós közigazgatásnak a jognak megfelelően kell eljárnia és az uniós jogszabályokban meghatározott szabályokat és eljárásokat kell alkalmaznia. A közigazgatási hatásköröknek a jogszabályokon kell alapulniuk, és tartalmuknak is összhangban kell állnia a jogszabályokkal.
  A hozott határozatok vagy intézkedések soha nem lehetnek önkényesek, illetve soha nem húzódhat meg mögöttük nem a jogszabályokon alapuló cél, vagy nem a közérdeken alapuló ok. |
| --- | --- |

—

A jogszerűség elve: az uniós közigazgatásnak a jognak megfelelően kell eljárnia és az uniós jogszabályokban meghatározott szabályokat és eljárásokat kell alkalmaznia. A közigazgatási hatásköröknek a jogszabályokon kell alapulniuk, és tartalmuknak is összhangban kell állnia a jogszabályokkal.

A hozott határozatok vagy intézkedések soha nem lehetnek önkényesek, illetve soha nem húzódhat meg mögöttük nem a jogszabályokon alapuló cél, vagy nem a közérdeken alapuló ok.

| — | A megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elve: az uniós közigazgatás elkerüli a személyek állampolgárságon, nemen, fajon, színen, etnikai vagy társadalmi származáson, nyelven, valláson vagy meggyőződésen, politikai vagy más véleményen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló valamennyi indokolatlan megkülönbözetését.
  A hasonló helyzetben lévő személyeket azonos bánásmódban kell részesíteni. A különböző bánásmódot csak az adott ügy objektív jellemzői indokolhatják. |
| --- | --- |

—

A megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elve: az uniós közigazgatás elkerüli a személyek állampolgárságon, nemen, fajon, színen, etnikai vagy társadalmi származáson, nyelven, valláson vagy meggyőződésen, politikai vagy más véleményen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló valamennyi indokolatlan megkülönbözetését.

A hasonló helyzetben lévő személyeket azonos bánásmódban kell részesíteni. A különböző bánásmódot csak az adott ügy objektív jellemzői indokolhatják.

| — | Az arányosság elve: az uniós közigazgatás kizárólag szükség esetén és a kívánt cél eléréséhez szükséges mértékben hoz olyan határozatot, amely személyek jogait és érdekeit érinti.
  A határozathozatal során a tisztviselők méltányos egyensúlyt teremtenek a magánszemélyek érdekei és az általános közérdek között. Így különösen nem írnak elő a várható előnyhöz viszonyítva túlzott adminisztratív vagy gazdasági terhet. |
| --- | --- |

—

Az arányosság elve: az uniós közigazgatás kizárólag szükség esetén és a kívánt cél eléréséhez szükséges mértékben hoz olyan határozatot, amely személyek jogait és érdekeit érinti.

A határozathozatal során a tisztviselők méltányos egyensúlyt teremtenek a magánszemélyek érdekei és az általános közérdek között. Így különösen nem írnak elő a várható előnyhöz viszonyítva túlzott adminisztratív vagy gazdasági terhet.

| — | A pártatlanság elve: az uniós közigazgatás pártatlan és független. Köteles tartózkodni a személyeket hátrányosan érintő önkényes intézkedésektől, valamint a bármilyen indokkal alkalmazott megkülönböztetett bánásmódtól.
  Az uniós közigazgatás mindig az Unió és a közjó érdekében jár el. Fellépését nem vezérelheti személyes (ezen belül pénzügyi), családi vagy nemzeti érdek, sem pedig politikai nyomás. Az uniós közigazgatásnak garantálnia kell a polgárok különböző típusú (üzleti, fogyasztói, és egyéb) érdekei közötti méltányos egyensúlyt. |
| --- | --- |

—

A pártatlanság elve: az uniós közigazgatás pártatlan és független. Köteles tartózkodni a személyeket hátrányosan érintő önkényes intézkedésektől, valamint a bármilyen indokkal alkalmazott megkülönböztetett bánásmódtól.

Az uniós közigazgatás mindig az Unió és a közjó érdekében jár el. Fellépését nem vezérelheti személyes (ezen belül pénzügyi), családi vagy nemzeti érdek, sem pedig politikai nyomás. Az uniós közigazgatásnak garantálnia kell a polgárok különböző típusú (üzleti, fogyasztói, és egyéb) érdekei közötti méltányos egyensúlyt.

| — | A következetesség és a jogos elvárások elve: az uniós közigazgatás a saját magatartását tekintve következetesen, valamint a szokásos hivatali gyakorlatának megfelelően jár el, mely utóbbit nyilvánossá kell tenni. Amennyiben egyes konkrét esetekben megalapozott oka van arra, hogy e szokásos hivatali gyakorlattól eltérjen, az eltérést indokolni kell.
  Az egyéneknek az uniós közigazgatás korábbi gyakorlatán alapuló jogos és ésszerű elvárásait tiszteletben kell tartani. |
| --- | --- |

—

A következetesség és a jogos elvárások elve: az uniós közigazgatás a saját magatartását tekintve következetesen, valamint a szokásos hivatali gyakorlatának megfelelően jár el, mely utóbbit nyilvánossá kell tenni. Amennyiben egyes konkrét esetekben megalapozott oka van arra, hogy e szokásos hivatali gyakorlattól eltérjen, az eltérést indokolni kell.

Az egyéneknek az uniós közigazgatás korábbi gyakorlatán alapuló jogos és ésszerű elvárásait tiszteletben kell tartani.

| — | A magánélet tiszteletben tartásának elve: az uniós közigazgatás a 45/2001/EK rendelettel összhangban tiszteletben tartja az egyének magánélethez való jogát.
  Az uniós közigazgatás tartózkodik személyes adatok nem jogszerű célból történő feldolgozásától, illetve az ilyen adatoknak felhatalmazással nem rendelkező személyek részére történő továbbításától. |
| --- | --- |

—

A magánélet tiszteletben tartásának elve: az uniós közigazgatás a 45/2001/EK rendelettel összhangban tiszteletben tartja az egyének magánélethez való jogát.

Az uniós közigazgatás tartózkodik személyes adatok nem jogszerű célból történő feldolgozásától, illetve az ilyen adatoknak felhatalmazással nem rendelkező személyek részére történő továbbításától.

| — | A tisztességesség elve: ezt az elvet a magánszemélyek és a közigazgatás közötti kapcsolatokban a bizalom és a kiszámíthatóság légkörének megteremtése érdekében elengedhetetlen jogi elvként kell tiszteletben tartani; |
| --- | --- |

—

A tisztességesség elve: ezt az elvet a magánszemélyek és a közigazgatás közötti kapcsolatokban a bizalom és a kiszámíthatóság légkörének megteremtése érdekében elengedhetetlen jogi elvként kell tiszteletben tartani;

| — | Az átláthatóság elve: az uniós közigazgatás nyitott. Dokumentálja a közigazgatási eljárásokat, továbbá megfelelő nyilvántartásokat vezet a bejövő és kimenő postáról, a beérkezett dokumentumokról, valamint a hozott határozatokról és intézkedésekről. A tanácsadó testületektől és érdekelt felektől érkezett hozzászólásokat nyilvánosan elérhetővé kell tenni.
  A dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmeket az 1049/2001/EK rendeletben megállapított általános elvekkel és korlátokkal összhangban kell kezelni. |
| --- | --- |

—

Az átláthatóság elve: az uniós közigazgatás nyitott. Dokumentálja a közigazgatási eljárásokat, továbbá megfelelő nyilvántartásokat vezet a bejövő és kimenő postáról, a beérkezett dokumentumokról, valamint a hozott határozatokról és intézkedésekről. A tanácsadó testületektől és érdekelt felektől érkezett hozzászólásokat nyilvánosan elérhetővé kell tenni.

A dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmeket az 1049/2001/EK rendeletben megállapított általános elvekkel és korlátokkal összhangban kell kezelni.

| — | A hatékonyság és a szolgáltatás elve: az uniós közigazgatás intézkedéseire a hatékonyság és a nyilvános szolgáltatás kritériumai az irányadók.
  A személyzet tagjai tájékoztatják a nyilvánosságot az eléjük kerülő ügyek elintézésének módjáról.
  Ha olyan kérelem érkezik hozzájuk, amelynek intézése nem tartozik a feladatkörükbe, a személyzet tagjai a kérelmet előterjesztő személyt az illetékes szolgálathoz irányítják. |
| --- | --- |

—

A hatékonyság és a szolgáltatás elve: az uniós közigazgatás intézkedéseire a hatékonyság és a nyilvános szolgáltatás kritériumai az irányadók.

A személyzet tagjai tájékoztatják a nyilvánosságot az eléjük kerülő ügyek elintézésének módjáról.

Ha olyan kérelem érkezik hozzájuk, amelynek intézése nem tartozik a feladatkörükbe, a személyzet tagjai a kérelmet előterjesztő személyt az illetékes szolgálathoz irányítják.

4. ajánlás (a közigazgatási határozatokra irányadó szabályokról)

4.1. ajánlás: a közigazgatási eljárás kezdeményezéséről

Az uniós közigazgatás közigazgatási határozatokat saját kezdeményezésére vagy valamely érdekelt fél kérelmére hozhat.

4.2. ajánlás: az átvételi elismervényről

Az egyedi határozat iránti kérelmek átvételét írásban igazolni kell, mely igazolásban fel kell tüntetni az adott határozat meghozatalára vonatkozó határidőt. A határozatnak a határidőn belüli el nem fogadása (a közigazgatási szerv hallgatása) esetén fennálló következményeket meg kell jelölni.

Hibás kérelem esetén az átvételi elismervényen fel kell tüntetni a hiba kijavítására vagy a hiányzó dokumentum pótlására vonatkozó határidőt.

4.3. ajánlás: a közigazgatási határozatok pártatlanságáról

A személyzet tagja nem vehet részt olyan közigazgatási határozat meghozatalában, amelyhez pénzügyi érdeke fűződik.

A személyzet érintett tagja köteles az összeférhetetlenséget a közvetlen felettesével közölni, aki az ügy konkrét körülményeire tekintettel dönthet úgy, hogy kizárja az érintett tagot az eljárásból.

A nyilvánosság bármely érintett tagja kérheti, hogy egy tisztviselőt zárjanak ki a döntés meghozatalából, amennyiben a döntés a szóban forgó személy egyéni érdekeit érinti. Az erre vonatkozó kérelmet írásban kell benyújtani az alapjául szolgáló indokok megjelölésével. A kérelemről az érintett tisztviselő meghallgatása után a tisztviselő közvetlen felettese dönt.

Az összeférhetetlenség kezelésére megfelelő határidőt kell kitűzni.

4.4. ajánlás: a meghallgatáshoz való jogról

A védelemhez való jogokat az eljárás minden szakaszában tiszteletben kell tartani. Ha az uniós közigazgatás személyek jogait vagy érdekeit közvetlenül érintő határozatot hoz, az érintett személyeknek még a határozathozatal előtt lehetőséget kell biztosítani álláspontjuk szóban vagy írásban történő kifejtésére – szükség esetén, illetve ha úgy kívánják, az általuk választott személy segítségével.

4.5. ajánlás: az egyénnek a saját aktájához való hozzáférésre irányuló jogáról

Az érdekelt fél számára biztosítani kell a teljes körű hozzáférést a saját aktájához. Az érdekelt fél maga dönthet arról, hogy mely bizalmasnak nem minősülő iratok lényegesek a számára.

4.6. ajánlás: a határidőkről

A közigazgatási határozatokat ésszerű határidőn belül, késedelem nélkül meg kell hozni. A határidőket az egyes konkrét eljárásokra irányadó szabályokban kell meghatározni. Megállapított határidő hiányában a határidő hivatalból indult eljárás esetén nem haladhatja meg az eljárást kezdeményező határozat keltétől számított három hónapot, míg az egyik fél kérelmére indult eljárás esetén az érdekelt fél kérelmének napjától számított három hónapot.

Ha objektív okok miatt – pl. időt kell hagyni a hibás kérelem orvoslására, a felvetett kérdések bonyolultsága, az eljárást fel kell függeszteni harmadik fél döntéséig – az adott határidőn belül határozat nem hozható, az érintett személyt tájékoztatni kell erről, és a határozatot a lehető legrövidebb időn belül meg kell hozni.

4.7. ajánlás: a közigazgatási határozatok formájáról

A közigazgatási határozatokat írásban kell meghozni, és egyértelműen, egyszerűen és érthetően kell megfogalmazni. A határozatot a címzett által választott nyelven kell megírni, amennyiben az az Unió egyik hivatalos nyelve.

4.8. ajánlás: az indokolási kötelezettségről

A közigazgatási határozatban világosan fel kell tüntetni a határozat alapjául szolgáló okokat. A közigazgatási határozatok meg kell, hogy jelöljék a lényeges tényeket és jogalapjukat.

A közigazgatási határozatnak egyéni indokolást kell tartalmaznia. Ha ez nem lehetséges, mert hasonló határozatokkal nagyszámú személy érintett, az általános megfogalmazás megengedett. Ilyen esetben azonban minden olyan polgárnak, aki kifejezetten kéri az egyéni indokolást, meg kell azt adni.

4.9. ajánlás: a közigazgatási határozatokról való értesítésről

Az egyének jogait és érdekeit érintő közigazgatási határozatokról az érintett személyt vagy személyeket a határozat meghozatalát követően azonnal értesíteni kell.

4.10. ajánlás: a rendelkezésre álló jogorvoslatok feltüntetéséről

A közigazgatási határozatoknak – ha az uniós jog úgy rendelkezik – világosan ki kell mondaniuk a fellebbezés lehetőségét, és le kell írniuk a fellebbezés benyújtásához követendő eljárást, a személy vagy szervezeti egység nevét és hivatali címét, ahova a fellebbezést be kell nyújtani, valamint a benyújtásra nyitva álló határidőt.

Adott esetben a közigazgatási határozatban meg kell említeni a bírósági eljárás indításának és/vagy az európai ombudsmanhoz panasz benyújtásának lehetőségét.

5. ajánlás (a saját határozatok felülvizsgálatáról és kijavításáról)

A rendeletnek tartalmaznia kell azt a lehetőséget, hogy az uniós közigazgatás a saját kezdeményezésére vagy az érintett személy kérelmére bármikor kijavíthasson egy elírást, számítási vagy hasonló hibát.

A közigazgatási határozatok más okból történő helyesbítéséről is rendelkezni kell, világosan megkülönböztetve a személy érdekeit hátrányosan érintő és a számára kedvező határozatok felülvizsgálatára vonatkozó eljárást.

6. ajánlás (a rendelet formájáról és megismertetéséről)

A rendeletet egyértelműen és tömören, a nagyközönség számára könnyen érthetően kell megszövegezni.

A rendeletet megfelelően közzé kell tenni minden uniós intézmény, szerv és hivatal weboldalán.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/23

---

P7_TA(2013)0005

A munkavállalók tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció, a szerkezetátalakítás előrejelzése és kezelése

Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről (2012/2061(INL))

(2015/C 440/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9. és 151. cikkére, valamint 153. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9. és 151. cikkére, valamint 153. cikke (1) bekezdésének e) pontjára,

| — | tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájának 14., 27. és 30. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájának 14., 27. és 30. cikkére,

| — | tekintettel egy a munkavállalók tájékoztatására és a velük folytatott konzultációra, a szerkezetátalakítási folyamat előrejelzésére és kezelésére irányuló uniós intézkedés európai hozzáadott értékének értékelésére, amelyet az Európai Parlament európai hozzáadott értékkel foglalkozó osztálya készített, és 2012. november 19-én továbbított a Foglalkoztatási és Szociális Bizottságnak (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel egy a munkavállalók tájékoztatására és a velük folytatott konzultációra, a szerkezetátalakítási folyamat előrejelzésére és kezelésére irányuló uniós intézkedés európai hozzáadott értékének értékelésére, amelyet az Európai Parlament európai hozzáadott értékkel foglalkozó osztálya készített, és 2012. november 19-én továbbított a Foglalkoztatási és Szociális Bizottságnak (1),

| — | tekintettel „A változás kezelése – az ipari változások gazdasági és társadalmi hatásaival foglalkozó, az 1997. novemberi luxembourgi foglalkoztatási csúcson létrehozott magas szintű munkacsoport végleges jelentése” című dokumentumra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A változás kezelése – az ipari változások gazdasági és társadalmi hatásaival foglalkozó, az 1997. novemberi luxembourgi foglalkoztatási csúcson létrehozott magas szintű munkacsoport végleges jelentése” című dokumentumra (2),

| — | tekintettel a munkavállalók vállalati nyereségben és eredményben való részesedésének (beleértve a tőkerészesedést is) előmozdításáról szóló, 1992. július 27-i 92/443/EGK tanácsi ajánlásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók vállalati nyereségben és eredményben való részesedésének (beleértve a tőkerészesedést is) előmozdításáról szóló, 1992. július 27-i 92/443/EGK tanácsi ajánlásra (3),

| — | tekintettel az európai részvénytársaság (SE) statútumáról szóló, 2001. október 8-i 2157/2001/EK tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai részvénytársaság (SE) statútumáról szóló, 2001. október 8-i 2157/2001/EK tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1998. július 20-i 98/59/EK tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1998. július 20-i 98/59/EK tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelvre (8),

| — | tekintettel az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló, 2002. március 11-i 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló, 2002. március 11-i 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel az európai szövetkezet statútumának a munkavállalói részvétel tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2003. július 22-i 2003/72/EK tanácsi irányelvre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szövetkezet statútumának a munkavállalói részvétel tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2003. július 22-i 2003/72/EK tanácsi irányelvre (10),

| — | tekintettel a nyilvános vételi ajánlatról szóló, 2004. április 21-i 2004/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyilvános vételi ajánlatról szóló, 2004. április 21-i 2004/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló, 2005. október 26-i 2005/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló, 2005. október 26-i 2005/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12),

| — | tekintettel az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló, 2009. május 6-i 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló, 2009. május 6-i 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (13),

| — | tekintettel a „Szerkezetátalakítások és foglalkoztatás: A szerkezetátalakítások előkészítésével és nyomon követésével a foglalkoztatás fejlesztéséért: az Európai Unió szerepe” című, 2005. március 31-i bizottsági közleményre (COM(2005)0120) és a Gazdasági és Szociális Bizottság 2005. december 14-i véleményére (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szerkezetátalakítások és foglalkoztatás: A szerkezetátalakítások előkészítésével és nyomon követésével a foglalkoztatás fejlesztéséért: az Európai Unió szerepe” című, 2005. március 31-i bizottsági közleményre (COM(2005)0120) és a Gazdasági és Szociális Bizottság 2005. december 14-i véleményére (14),

| — | tekintettel a Bizottságnak a szociális menetrendről szóló közleményére (COM(2005)0033), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a szociális menetrendről szóló közleményére (COM(2005)0033),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikájára vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2010. október 21-i 2010/707/EU tanácsi határozatra (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikájára vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2010. október 21-i 2010/707/EU tanácsi határozatra (15),

| — | tekintettel az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában – A versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása” című bizottsági közleményre (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában – A versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása” című bizottsági közleményre (COM(2010)0614),

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé” című bizottsági közleményre (COM(2010)0608 végleges/2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé” című bizottsági közleményre (COM(2010)0608 végleges/2),

| — | tekintettel az „Új készségek és munkahelyek menetrendje” című bizottsági közleményre (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új készségek és munkahelyek menetrendje” című bizottsági közleményre (COM(2010)0682),

| — | tekintettel a „Szerkezetátalakítás és felkészülés a változásra: a közelmúlt tapasztalataiból levonható tanulságok” című bizottsági zöld könyvre (COM(2012)0007), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szerkezetátalakítás és felkészülés a változásra: a közelmúlt tapasztalataiból levonható tanulságok” című bizottsági zöld könyvre (COM(2012)0007),

| — | tekintettel a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia középtávú értékeléséről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia középtávú értékeléséről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a Bizottság „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című közleményére (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című közleményére (COM(2012)0173),

| — | tekintettel a 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó Szociálpolitikai Menetrendről szóló, 2005. május 26-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó Szociálpolitikai Menetrendről szóló, 2005. május 26-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i, „A szövetkezetek és a szerkezetátalakítás” című saját kezdeményezésű véleményére (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i, „A szövetkezetek és a szerkezetátalakítás” című saját kezdeményezésű véleményére (18),

| — | tekintettel az európai jogalkotásnak a munkavállalók tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció tekintetében való megerősítéséről szóló, 2007. május 10-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai jogalkotásnak a munkavállalók tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció tekintetében való megerősítéséről szóló, 2007. május 10-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című, 2011. március 9-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című, 2011. március 9-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című 2011. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című 2011. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0571),

| — | tekintettel a Bizottságnak „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i közleményére (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i közleményére (COM(2011)0112),

| — | tekintettel Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért kutatásainak és felméréseinek eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért kutatásainak és felméréseinek eredményeire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0390/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0390/2012),

| A. | mivel a szerkezetátalakítás nem új keletű, hanem egy olyan gyakorlat, amely a gazdasági kihívások miatt egyre gyakoribb, és mivel az elmúlt években egyre gyakoribbá vált és több különböző formát öltött, néhány ágazatban fokozódott és átterjedt más ágazatokra is, és beláthatatlan következményekkel jár a tagállamok gazdasági és társadalmi összetétele tekintetében; |
| --- | --- |

A.

mivel a szerkezetátalakítás nem új keletű, hanem egy olyan gyakorlat, amely a gazdasági kihívások miatt egyre gyakoribb, és mivel az elmúlt években egyre gyakoribbá vált és több különböző formát öltött, néhány ágazatban fokozódott és átterjedt más ágazatokra is, és beláthatatlan következményekkel jár a tagállamok gazdasági és társadalmi összetétele tekintetében;

| B. | mivel a 2008-ban indult gazdasági válság megköveteli a vállalatoktól és a munkavállalóiktól, hogy megtegyék a szükséges lépéseket a versenyképesség és a munkahelyek megőrzése érdekében, és mivel ezt a válságot a pénzügyi szektorban zajló spekuláció jelentősen elmélyítette és erősen felgyorsította a változás mértékét, és egyben riasztó mértékben növelte a munkavállalókra, a területekre és a kormányzat valamennyi szintjére a strukturális kiigazítások tekintetében nehezedő nyomást; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2008-ban indult gazdasági válság megköveteli a vállalatoktól és a munkavállalóiktól, hogy megtegyék a szükséges lépéseket a versenyképesség és a munkahelyek megőrzése érdekében, és mivel ezt a válságot a pénzügyi szektorban zajló spekuláció jelentősen elmélyítette és erősen felgyorsította a változás mértékét, és egyben riasztó mértékben növelte a munkavállalókra, a területekre és a kormányzat valamennyi szintjére a strukturális kiigazítások tekintetében nehezedő nyomást;

| C. | mivel a gazdasági stratégiák radikális változásai miatt ez elmúlt 30 évben hatalmas vagyoni elmozdulás történt a reálgazdaságból a pénzügyi gazdaság felé; és mivel javítani kell azok helyzetén, akik az összes terméket előállítják és az összes szolgáltatást nyújtják, ugyanakkor a gazdasági válság hatását teljes mértékben viselik; |
| --- | --- |

C.

mivel a gazdasági stratégiák radikális változásai miatt ez elmúlt 30 évben hatalmas vagyoni elmozdulás történt a reálgazdaságból a pénzügyi gazdaság felé; és mivel javítani kell azok helyzetén, akik az összes terméket előállítják és az összes szolgáltatást nyújtják, ugyanakkor a gazdasági válság hatását teljes mértékben viselik;

| D. | mivel a szerkezetátalakítás az érintett szereplők számára csak egy késői fázisban – legtöbbször a létszámcsökkentések megfontolása során – válik fontos kérdéssé; |
| --- | --- |

D.

mivel a szerkezetátalakítás az érintett szereplők számára csak egy késői fázisban – legtöbbször a létszámcsökkentések megfontolása során – válik fontos kérdéssé;

| E. | mivel a szerkezetátalakítás során a foglalkoztatásra gyakorolt könnyen érzékelhető hatás a legfeltűnőbb, míg a munkakörülményekre és a munkavállalók egészségére gyakorolt kedvezőtlen hatást felismerése és kezelése nem megfelelő; |
| --- | --- |

E.

mivel a szerkezetátalakítás során a foglalkoztatásra gyakorolt könnyen érzékelhető hatás a legfeltűnőbb, míg a munkakörülményekre és a munkavállalók egészségére gyakorolt kedvezőtlen hatást felismerése és kezelése nem megfelelő;

| F. | mivel a szerkezetátalakításban részt vevő érintett szereplők elszigeteltek és ritkán vesznek részt hosszú távú együttműködésben; |
| --- | --- |

F.

mivel a szerkezetátalakításban részt vevő érintett szereplők elszigeteltek és ritkán vesznek részt hosszú távú együttműködésben;

| G. | mivel a közelmúltbeli bizottsági politikai dokumentumokban, különösen az Európa 2020 stratégiában és a 2010. október 28-i, iparpolitikáról szóló közleményben következetesen hangsúlyozottaknak megfelelően „A megfelelőbb felkészülés és a szerkezetátalakítás helytállóbb kezelése hozzájárulna, hogy a munkavállalók és a vállalkozások alkalmazkodhassanak a többletkapacitás, a modernizáció és a strukturális kiigazítás nyomán szükségessé váló változásokhoz. [...] Az előretekintő szerkezetátalakítási stratégiák megvitatásánál vállalati szinten a vezetőség és a munkavállalók képviselői játszanak kulcsfontosságú szerepet. A szerkezetátalakítást szakpolitikai intézkedések kísérik annak érdekében, hogy kiküszöböljék a társadalmi nehézségeket, és – a gazdasági átállás és a pályamódosítás megkönnyítésével – új készségek térnyerését és új munkahelyek létrejöttét támogassák, minimalizálják a tömeges létszámcsökkentést, illetve egész régiók hanyatlását vagy egész iparágak áthelyezését.”; |
| --- | --- |

G.

mivel a közelmúltbeli bizottsági politikai dokumentumokban, különösen az Európa 2020 stratégiában és a 2010. október 28-i, iparpolitikáról szóló közleményben következetesen hangsúlyozottaknak megfelelően „A megfelelőbb felkészülés és a szerkezetátalakítás helytállóbb kezelése hozzájárulna, hogy a munkavállalók és a vállalkozások alkalmazkodhassanak a többletkapacitás, a modernizáció és a strukturális kiigazítás nyomán szükségessé váló változásokhoz. [...] Az előretekintő szerkezetátalakítási stratégiák megvitatásánál vállalati szinten a vezetőség és a munkavállalók képviselői játszanak kulcsfontosságú szerepet. A szerkezetátalakítást szakpolitikai intézkedések kísérik annak érdekében, hogy kiküszöböljék a társadalmi nehézségeket, és – a gazdasági átállás és a pályamódosítás megkönnyítésével – új készségek térnyerését és új munkahelyek létrejöttét támogassák, minimalizálják a tömeges létszámcsökkentést, illetve egész régiók hanyatlását vagy egész iparágak áthelyezését.”;

| H. | mivel a válság az éves növekedési jelentés és szemeszter révén új gazdasági kormányzáshoz vezetett uniós szinten, és mivel az új gazdasági kormányzás önmagában szerkezetátalakításokat eredményezhet és ezért szükség van a szociális partnerek bevonására; |
| --- | --- |

H.

mivel a válság az éves növekedési jelentés és szemeszter révén új gazdasági kormányzáshoz vezetett uniós szinten, és mivel az új gazdasági kormányzás önmagában szerkezetátalakításokat eredményezhet és ezért szükség van a szociális partnerek bevonására;

| I. | mivel a munkavállalókat időben fel kell készíteni az erőforrás-hatékony és éghajlatbarát gazdaság felé való elmozdulásra, és mivel ez a fejlemény hatalmas foglalkoztatási potenciállal rendelkezik, amely a fenntarthatatlan ágazatok és vállalatok szerkezetátalakítását fogja eredményezni; |
| --- | --- |

I.

mivel a munkavállalókat időben fel kell készíteni az erőforrás-hatékony és éghajlatbarát gazdaság felé való elmozdulásra, és mivel ez a fejlemény hatalmas foglalkoztatási potenciállal rendelkezik, amely a fenntarthatatlan ágazatok és vállalatok szerkezetátalakítását fogja eredményezni;

| J. | mivel a megszűnt munkahelyek száma közel a kétszerese volt a 2011 harmadik negyedévében létrehozott munkahelyek számának, ez a tendencia a stratégiai ágazatokban bejelentett jelentős szerkezetátalakítások nyomán várhatóan fokozódni fog; |
| --- | --- |

J.

mivel a megszűnt munkahelyek száma közel a kétszerese volt a 2011 harmadik negyedévében létrehozott munkahelyek számának, ez a tendencia a stratégiai ágazatokban bejelentett jelentős szerkezetátalakítások nyomán várhatóan fokozódni fog;

| K. | mivel 2008 és 2011 között több mint 6,4 millió munkahely szűnt meg az építési és feldolgozóipari ágazatokban; |
| --- | --- |

K.

mivel 2008 és 2011 között több mint 6,4 millió munkahely szűnt meg az építési és feldolgozóipari ágazatokban;

| L. | mivel azokban a tagállamokban, amelyekben a válság kezdete óta viszonylag kevés munkavállalót bocsátottak el, nagyon jól fejlett ipari kapcsolati rendszerek működnek, melyek a munkavállalók és képviselőik számára viszonylag széles körű jogokat biztosítanak a konzultáció, a tájékoztatás és az együttdöntés területén, és olyan megállapodásokat kötöttek, melyek munkavállalói szinten kötött, jogszabályokon és kollektív szerződéseken alapuló közös megállapodásokhoz vezettek; |
| --- | --- |

L.

mivel azokban a tagállamokban, amelyekben a válság kezdete óta viszonylag kevés munkavállalót bocsátottak el, nagyon jól fejlett ipari kapcsolati rendszerek működnek, melyek a munkavállalók és képviselőik számára viszonylag széles körű jogokat biztosítanak a konzultáció, a tájékoztatás és az együttdöntés területén, és olyan megállapodásokat kötöttek, melyek munkavállalói szinten kötött, jogszabályokon és kollektív szerződéseken alapuló közös megállapodásokhoz vezettek;

| M. | mivel az „Éves növekedési jelentés: az Unió válságra adott átfogó válaszlépéseinek előmozdítása” című dokumentumban foglaltak szerint „Néhány tagállam pozitív exportteljesítménye azt mutatja, hogy a globális piacokon való sikeres szereplés nemcsak az ár-versenyképességtől függ, hanem olyan további tényezőtől is, mint az ágazati specializáció, az innováció és a készségek szintje, melyek mind a versenyképességet fokozó tényezők”; mivel a válság sajátos hátterében néhány tagállamban a vállalkozások hosszú távú megközelítést alkalmaztak és minden erőfeszítést megtettek, hogy megtartsák a jól képzett és kiemelkedően tapasztalt munkavállalóikat; |
| --- | --- |

M.

mivel az „Éves növekedési jelentés: az Unió válságra adott átfogó válaszlépéseinek előmozdítása” című dokumentumban foglaltak szerint „Néhány tagállam pozitív exportteljesítménye azt mutatja, hogy a globális piacokon való sikeres szereplés nemcsak az ár-versenyképességtől függ, hanem olyan további tényezőtől is, mint az ágazati specializáció, az innováció és a készségek szintje, melyek mind a versenyképességet fokozó tényezők”; mivel a válság sajátos hátterében néhány tagállamban a vállalkozások hosszú távú megközelítést alkalmaztak és minden erőfeszítést megtettek, hogy megtartsák a jól képzett és kiemelkedően tapasztalt munkavállalóikat;

| N. | mivel az uniós vállalkozásoknak nehéz lesz sikeresnek lenniük a világ piacain pusztán azáltal, hogy a versenytársaik árai alá ígérnek, ahelyett, hogy jó termékeket, folyamatokat és szolgáltatásokat hoznának létre; |
| --- | --- |

N.

mivel az uniós vállalkozásoknak nehéz lesz sikeresnek lenniük a világ piacain pusztán azáltal, hogy a versenytársaik árai alá ígérnek, ahelyett, hogy jó termékeket, folyamatokat és szolgáltatásokat hoznának létre;

| O. | mivel a fenntarthatatlan ágazatok munkavállalóinak a zöld munkahelyek betöltéséhez szükséges támogatást és képzést kell biztosítani; |
| --- | --- |

O.

mivel a fenntarthatatlan ágazatok munkavállalóinak a zöld munkahelyek betöltéséhez szükséges támogatást és képzést kell biztosítani;

| P. | mivel fennáll annak a veszélye, hogy a válság nyomán – különösen az ILO által – azonosított helyes gyakorlatokat nagyrészt figyelmen kívül hagyják és a jövőbeli válságok során nem használják fel; mivel ezért az uniós intézményeknek meg kell vizsgálniuk és dokumentálniuk kell ezeket a helyes gyakorlatokat, annak érdekében, hogy ezek a szerkezetátalakítás végrehajtása során is felhasználhatók legyenek; |
| --- | --- |

P.

mivel fennáll annak a veszélye, hogy a válság nyomán – különösen az ILO által – azonosított helyes gyakorlatokat nagyrészt figyelmen kívül hagyják és a jövőbeli válságok során nem használják fel; mivel ezért az uniós intézményeknek meg kell vizsgálniuk és dokumentálniuk kell ezeket a helyes gyakorlatokat, annak érdekében, hogy ezek a szerkezetátalakítás végrehajtása során is felhasználhatók legyenek;

| Q. | mivel az „Új készségek és munkahelyek menetrendje” című, 2010. november 23-i közleményében a Bizottság azt is elismeri, hogy „a munkahely- és hivatásváltás során a bizonytalanság gátolhatja az alkalmazkodó készséget és a proaktivitást, mivel az átmenetek magukban hordozzák az elbocsátások, az alacsonyabb bérek és a szociális bizonytalanság kockázatát; mivel az emberek szakmai pályafutásában alapvető fontosságúak a pozitív átmenetek a folyamatos alkalmazkodáshoz, és ezáltal a foglalkoztathatóság fenntartásához és fokozásához, azonban mindeközben folyamatosan biztonságot kell nyújtani az egyének számára és biztosítani kell a munkaerőpiac gördülékeny működését”; |
| --- | --- |

Q.

mivel az „Új készségek és munkahelyek menetrendje” című, 2010. november 23-i közleményében a Bizottság azt is elismeri, hogy „a munkahely- és hivatásváltás során a bizonytalanság gátolhatja az alkalmazkodó készséget és a proaktivitást, mivel az átmenetek magukban hordozzák az elbocsátások, az alacsonyabb bérek és a szociális bizonytalanság kockázatát; mivel az emberek szakmai pályafutásában alapvető fontosságúak a pozitív átmenetek a folyamatos alkalmazkodáshoz, és ezáltal a foglalkoztathatóság fenntartásához és fokozásához, azonban mindeközben folyamatosan biztonságot kell nyújtani az egyének számára és biztosítani kell a munkaerőpiac gördülékeny működését”;

| R. | mivel azokban az esetekben, amelyekben a szerkezetátalakítás során elkerülhetetlen a létszámcsökkentés, a munkavállalók érzékeny csoportjai – beleértve a fiatal és idős munkavállalókat – az egyébkorcsoportokhoz képest gyakrabban válnak e létszámcsökkentések célpontjaivá, akkor is, ha ez a vonatkozó uniós jogszabályok értelmében hátrányos életkoron alapuló megkülönböztetést jelent; |
| --- | --- |

R.

mivel azokban az esetekben, amelyekben a szerkezetátalakítás során elkerülhetetlen a létszámcsökkentés, a munkavállalók érzékeny csoportjai – beleértve a fiatal és idős munkavállalókat – az egyébkorcsoportokhoz képest gyakrabban válnak e létszámcsökkentések célpontjaivá, akkor is, ha ez a vonatkozó uniós jogszabályok értelmében hátrányos életkoron alapuló megkülönböztetést jelent;

| S. | mivel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé” című bizottsági közleményben foglaltaknak megfelelően „az egyesek által a belső piac iránt érzett fásultságnak az is lehet a magyarázata, hogy az egymást követő liberalizálások azt a benyomást keltik, hogy mindez a különböző gazdasági szereplők által kivívott szociális jogok kárára történt”; „A Lisszaboni Szerződés és a »magas szinten versenyképes szociális piacgazdaság« – mint a kulcsfontosságú célkitűzések egyike – melletti állásfoglalás azonban arra készteti az Uniót, hogy átfogóbb képet alkosson az egységes piacról. Összhangba kell hozni a gazdasági szabadságjogokat és a kollektív szabadságjogokat. Elengedhetetlen feléleszteni a párbeszédet a szociális partnerek között, hiszen ettől várhatunk olyan szabályozást, amely – miként a Lisszaboni Szerződés kifejezetten előírja – »a szociális partnerek által és a szociális partnerekért van«”; „A gazdasági és pénzügyi válságra adott puszta válaszreakciókon túlmutató előkészítési stratégiák lehetővé tették, hogy a vállalkozások a szerkezetátalakítások proaktív és tárgyaláson alapuló kezelésével elkerüljék a szociális konfliktusokat. Ez a gazdasági siker egyik feltétele, és társadalmi kötelesség is, hiszen lehetőséget ad az erőforrások átcsoportosítására a feltörekvő ágazatokhoz, és további megoldásokat kínál a munkavállalóknak arra az esetre, ha munkahelyük veszélybe kerül”; A szerkezetátalakításokra irányadó európai aktus lehetővé tenné, hogy olyan környezetet alakítsunk ki, amely a kölcsönös bizalmon alapul; |
| --- | --- |

S.

mivel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé” című bizottsági közleményben foglaltaknak megfelelően „az egyesek által a belső piac iránt érzett fásultságnak az is lehet a magyarázata, hogy az egymást követő liberalizálások azt a benyomást keltik, hogy mindez a különböző gazdasági szereplők által kivívott szociális jogok kárára történt”; „A Lisszaboni Szerződés és a »magas szinten versenyképes szociális piacgazdaság« – mint a kulcsfontosságú célkitűzések egyike – melletti állásfoglalás azonban arra készteti az Uniót, hogy átfogóbb képet alkosson az egységes piacról. Összhangba kell hozni a gazdasági szabadságjogokat és a kollektív szabadságjogokat. Elengedhetetlen feléleszteni a párbeszédet a szociális partnerek között, hiszen ettől várhatunk olyan szabályozást, amely – miként a Lisszaboni Szerződés kifejezetten előírja – »a szociális partnerek által és a szociális partnerekért van«”; „A gazdasági és pénzügyi válságra adott puszta válaszreakciókon túlmutató előkészítési stratégiák lehetővé tették, hogy a vállalkozások a szerkezetátalakítások proaktív és tárgyaláson alapuló kezelésével elkerüljék a szociális konfliktusokat. Ez a gazdasági siker egyik feltétele, és társadalmi kötelesség is, hiszen lehetőséget ad az erőforrások átcsoportosítására a feltörekvő ágazatokhoz, és további megoldásokat kínál a munkavállalóknak arra az esetre, ha munkahelyük veszélybe kerül”; A szerkezetátalakításokra irányadó európai aktus lehetővé tenné, hogy olyan környezetet alakítsunk ki, amely a kölcsönös bizalmon alapul;

| T. | mivel az egységes piac elmélyülése a további versenyt okoz, ami szerkezetátalakítást eredményezhet; mivel az Uniónak a társadalmi következmények enyhítését célzó keret meghatározása révén felelősséget kell vállalnia ezzel a folyamattal kapcsolatban; |
| --- | --- |

T.

mivel az egységes piac elmélyülése a további versenyt okoz, ami szerkezetátalakítást eredményezhet; mivel az Uniónak a társadalmi következmények enyhítését célzó keret meghatározása révén felelősséget kell vállalnia ezzel a folyamattal kapcsolatban;

| U. | mivel azonban a szociális partnerek által 2003 októberében elkészített „Iránymutatások a változások és társadalmi következményeik kezeléséhez” című dokumentumot egyetlen jogalkotási intézkedés sem követte, a szociális partnerek által a többéves munkaprogramjaik keretén belül tartott nemzeti szemináriumok két ciklusa kivételével; mivel ezek nagyrészt ismeretlenek nem csak a nemzeti és ágazati szociális partnerek szervezetei, hanem ami még fontosabb, a vállalatok és munkavállalóik képviselői számára is; mivel azonban rendkívül fontos lenne az ezen iránymutatásokban rögzített, valamint egyéb tanulmányokból és jelentésekből származó elvek időszerű és hatékony betartása; mivel e területen a vállalkozások gyakorlatai gyakran reaktívak és nem proaktívak, túlzott mértékben beavatkoznak a döntéshozatali folyamatba és nem vonnak be olyan külső szervezeteket, amelyek szerepet játszhatnának a társadalmi hatás kielégítő vagy kellő időben történő enyhítésében; |
| --- | --- |

U.

mivel azonban a szociális partnerek által 2003 októberében elkészített „Iránymutatások a változások és társadalmi következményeik kezeléséhez” című dokumentumot egyetlen jogalkotási intézkedés sem követte, a szociális partnerek által a többéves munkaprogramjaik keretén belül tartott nemzeti szemináriumok két ciklusa kivételével; mivel ezek nagyrészt ismeretlenek nem csak a nemzeti és ágazati szociális partnerek szervezetei, hanem ami még fontosabb, a vállalatok és munkavállalóik képviselői számára is; mivel azonban rendkívül fontos lenne az ezen iránymutatásokban rögzített, valamint egyéb tanulmányokból és jelentésekből származó elvek időszerű és hatékony betartása; mivel e területen a vállalkozások gyakorlatai gyakran reaktívak és nem proaktívak, túlzott mértékben beavatkoznak a döntéshozatali folyamatba és nem vonnak be olyan külső szervezeteket, amelyek szerepet játszhatnának a társadalmi hatás kielégítő vagy kellő időben történő enyhítésében;

| V. | mivel a Bizottság a „Zöld könyv – Szerkezetátalakítás és felkészülés a változásra: a közelmúlt tapasztalataiból levonható tanulságok” című dokumentumában megvizsgálta, hogy milyen konkrét lépésekkel járulhatna hozzá a szóban forgó területhez kapcsolódó szakpolitika fejlesztéséhez, és ebben elismerte, hogy „a technológiai változás és innováció kényszerítheti a vállalatokat és a munkaerőt kiigazítási stratégiák alkalmazására, de vannak arra utaló jelek is, hogy az innováció kutatással és oktatással kombinálva hatékonyan elősegítheti, hogy Európa kijusson a válságból.”; |
| --- | --- |

V.

mivel a Bizottság a „Zöld könyv – Szerkezetátalakítás és felkészülés a változásra: a közelmúlt tapasztalataiból levonható tanulságok” című dokumentumában megvizsgálta, hogy milyen konkrét lépésekkel járulhatna hozzá a szóban forgó területhez kapcsolódó szakpolitika fejlesztéséhez, és ebben elismerte, hogy „a technológiai változás és innováció kényszerítheti a vállalatokat és a munkaerőt kiigazítási stratégiák alkalmazására, de vannak arra utaló jelek is, hogy az innováció kutatással és oktatással kombinálva hatékonyan elősegítheti, hogy Európa kijusson a válságból.”;

| W. | mivel a szövetkezetek társadalmilag felelősségteljesen kezelik a szerkezetátalakítást, és a közös tulajdonra, a demokratikus részvételre és a tagok általi ellenőrzésre alapuló szövetkezeti irányítási modell, valamint az, hogy a szövetkezetek a saját pénzügyi forrásaikra és támogatói hálózataikra tudnak támaszkodni, megmagyarázza, hogy a szövetkezetek miért rugalmasabbak és innovatívabbak a szerkezetátalakítás hosszabb távú kezelésében és az új cégek létrehozásában; |
| --- | --- |

W.

mivel a szövetkezetek társadalmilag felelősségteljesen kezelik a szerkezetátalakítást, és a közös tulajdonra, a demokratikus részvételre és a tagok általi ellenőrzésre alapuló szövetkezeti irányítási modell, valamint az, hogy a szövetkezetek a saját pénzügyi forrásaikra és támogatói hálózataikra tudnak támaszkodni, megmagyarázza, hogy a szövetkezetek miért rugalmasabbak és innovatívabbak a szerkezetátalakítás hosszabb távú kezelésében és az új cégek létrehozásában;

| X. | mivel a fentiekben hivatkozott határozott kijelentések ellenére a Bizottság csalódást keltő válaszokat adott a tájékoztatásról, a konzultációról és a szerkezetátalakításról szóló, e területeken a sürgős és konkrét lépések szükségességét hangsúlyozó parlamenti állásfoglalásokra és az egyéb érintett gazdasági és társadalmi szereplők kéréseire; |
| --- | --- |

X.

mivel a fentiekben hivatkozott határozott kijelentések ellenére a Bizottság csalódást keltő válaszokat adott a tájékoztatásról, a konzultációról és a szerkezetátalakításról szóló, e területeken a sürgős és konkrét lépések szükségességét hangsúlyozó parlamenti állásfoglalásokra és az egyéb érintett gazdasági és társadalmi szereplők kéréseire;

| Y. | mivel ez az állásfoglalás nem érinti az egyéb uniós és nemzeti jogszabályokból fakadó tájékoztatási kötelezettségeket; mivel amennyiben az uniós és nemzeti jogszabályok tartalmaznak ilyen rendelkezéseket, az ebben az állásfoglalásban meghatározott ajánlások végrehajtása érdekében a tájékoztatási eljárásokat teljes mértékben ki kell aknázni; |
| --- | --- |

Y.

mivel ez az állásfoglalás nem érinti az egyéb uniós és nemzeti jogszabályokból fakadó tájékoztatási kötelezettségeket; mivel amennyiben az uniós és nemzeti jogszabályok tartalmaznak ilyen rendelkezéseket, az ebben az állásfoglalásban meghatározott ajánlások végrehajtása érdekében a tájékoztatási eljárásokat teljes mértékben ki kell aknázni;

| Z. | mivel ez az állásfoglalás nem érinti a munkavédelemre vonatkozó és a munkaszerződés megszüntetésével kapcsolatos, nemzeti jogszabályokból fakadó kötelezettségeket; |
| --- | --- |

Z.

mivel ez az állásfoglalás nem érinti a munkavédelemre vonatkozó és a munkaszerződés megszüntetésével kapcsolatos, nemzeti jogszabályokból fakadó kötelezettségeket;

| AA. | mivel jelenleg a munkáltatóknak a szerkezetátalakítási folyamat során a munkavállalókkal szembeni felelősségeire vonatkozó nemzeti jogszabályok között jelentős eltérések vannak; mivel az előző évtizedben két alkalommal folytattak konzultációt az európai szociális partnerekkel és a Bizottság nem lépett fel; |
| --- | --- |

AA.

mivel jelenleg a munkáltatóknak a szerkezetátalakítási folyamat során a munkavállalókkal szembeni felelősségeire vonatkozó nemzeti jogszabályok között jelentős eltérések vannak; mivel az előző évtizedben két alkalommal folytattak konzultációt az európai szociális partnerekkel és a Bizottság nem lépett fel;

| AB. | mivel a szerkezetátalakításról szóló megfelelő és hatékony tájékoztatás azt jelenti, hogy a vonatkozó intézkedéseket a javasolt szerkezetátalakítás előtt több hónappal kell meghozni, ezeknek az ellenőrzött társaságokra is vonatkozniuk kell és tartalmazniuk kell azonnali átképzéseket a vállalkozások és az Unió versenyképességének növelése érdekében, amely révén a válság idején a biztos és átlátható Unió képét közvetítik az uniós polgárok és befektetők számára; |
| --- | --- |

AB.

mivel a szerkezetátalakításról szóló megfelelő és hatékony tájékoztatás azt jelenti, hogy a vonatkozó intézkedéseket a javasolt szerkezetátalakítás előtt több hónappal kell meghozni, ezeknek az ellenőrzött társaságokra is vonatkozniuk kell és tartalmazniuk kell azonnali átképzéseket a vállalkozások és az Unió versenyképességének növelése érdekében, amely révén a válság idején a biztos és átlátható Unió képét közvetítik az uniós polgárok és befektetők számára;

| AC. | mivel azok a vállalatok, amelyek nem alkalmazkodnak a változó körülményekhez, hosszú távon képtelenek lesznek lépést tartani a versenytársaikkal szemben; mivel általában a vállalatok, a munkavállalók és az ágazatok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy felmérjék saját szerkezetátalakítási szükségleteiket; mivel minden tagállam különböző szerkezetátalakítási folyamatokban vesz részt, és a következmények országonként eltérőek; |
| --- | --- |

AC.

mivel azok a vállalatok, amelyek nem alkalmazkodnak a változó körülményekhez, hosszú távon képtelenek lesznek lépést tartani a versenytársaikkal szemben; mivel általában a vállalatok, a munkavállalók és az ágazatok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy felmérjék saját szerkezetátalakítási szükségleteiket; mivel minden tagállam különböző szerkezetátalakítási folyamatokban vesz részt, és a következmények országonként eltérőek;

| AD. | mivel a Bizottság – annak érdekében, hogy segítse a munkavállalókat és a vállalkozásokat a változásra való hatékonyabb felkészülésben – részletes kutatásokat végzett és tanulmányokat készített magáról a szerkezetátalakítás jelenségéről, illetve a gazdasági ágazatok felügyeletéről, beleértve néhány arról szóló tanulmányt, hogy mostantól 2020-ig hogyan fog változni a foglalkoztatás (21); mivel ezt a jövőre vonatkozó független elemzést független kutatókkal, a szociális partnerekkel és egyéb olyan uniós intézményekkel együtt végezték, mint az Európai Parlament, illetve olyan uniós ügynökségekkel és szervekkel, mint az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért Európai Változásmegfigyelő Központja (22) és az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ; |
| --- | --- |

AD.

mivel a Bizottság – annak érdekében, hogy segítse a munkavállalókat és a vállalkozásokat a változásra való hatékonyabb felkészülésben – részletes kutatásokat végzett és tanulmányokat készített magáról a szerkezetátalakítás jelenségéről, illetve a gazdasági ágazatok felügyeletéről, beleértve néhány arról szóló tanulmányt, hogy mostantól 2020-ig hogyan fog változni a foglalkoztatás (21); mivel ezt a jövőre vonatkozó független elemzést független kutatókkal, a szociális partnerekkel és egyéb olyan uniós intézményekkel együtt végezték, mint az Európai Parlament, illetve olyan uniós ügynökségekkel és szervekkel, mint az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért Európai Változásmegfigyelő Központja (22) és az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ;

| AE. | mivel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (23) jelenleg felülvizsgálják; |
| --- | --- |

AE.

mivel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (23) jelenleg felülvizsgálják;

| 1. | felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikke alapján és a szociális partnerekkel való konzultációt követően minél hamarabb nyújtson be a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló jogi aktusra irányuló javaslatot, a mellékletben található részletes ajánlásokat követve; |
| --- | --- |

1.

felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikke alapján és a szociális partnerekkel való konzultációt követően minél hamarabb nyújtson be a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló jogi aktusra irányuló javaslatot, a mellékletben található részletes ajánlásokat követve;

| 2. | megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás elvét; megerősíti továbbá, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az arányosság elvét, a vállalkozási szabadságot és a tulajdonhoz való jogot; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás elvét; megerősíti továbbá, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az arányosság elvét, a vállalkozási szabadságot és a tulajdonhoz való jogot;

| 3. | megerősíti a kölcsönös bizalmon és közös felelősségen alapuló erős társadalmi párbeszéd jelentőségét, ami a szerkezetátalakítási folyamatok előrejelzése, megelőzése és kezelése során a legjobb eszköz a konszenzusos megoldások és közös kilátások keresésére; |
| --- | --- |

3.

megerősíti a kölcsönös bizalmon és közös felelősségen alapuló erős társadalmi párbeszéd jelentőségét, ami a szerkezetátalakítási folyamatok előrejelzése, megelőzése és kezelése során a legjobb eszköz a konszenzusos megoldások és közös kilátások keresésére;

| 4. | felkéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy uniós szinten szükséges-e a vállalatok tevékenységének felügyeletére irányuló lépéseket tenni a különösen a munkavállalók számára sérelmes hatással járó bármilyen visszaélés megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy uniós szinten szükséges-e a vállalatok tevékenységének felügyeletére irányuló lépéseket tenni a különösen a munkavállalók számára sérelmes hatással járó bármilyen visszaélés megakadályozása érdekében;

| 5. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az elbocsátást az összes lehetséges alternatíva megfontolása után utolsó lehetőségnek tekintsék, anélkül, hogy ez csökkentené a vállalkozások versenyképességét; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az elbocsátást az összes lehetséges alternatíva megfontolása után utolsó lehetőségnek tekintsék, anélkül, hogy ez csökkentené a vállalkozások versenyképességét;

| 6. | véleménye szerint a kért javaslatnak nincsenek pénzügyi vonzatai; |
| --- | --- |

6.

véleménye szerint a kért javaslatnak nincsenek pénzügyi vonzatai;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékletben található részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékletben található részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak.

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/empl/dv/eava_info_of_workers_with_annexes_/eava_info_of_workers_with_annexes_en.pdf

(2)  HL C 258., 1999.9.10., 1. o.

(3)  HL L 245., 1992.8.26., 53. o.

(4)  HL L 294., 2001.11.10., 1. o.

(5)  HL L 225., 1998.8.12., 16. o.

(6)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(7)  HL L 82., 2001.3.22., 16. o.

(8)  HL L 294., 2001.11.10., 22. o.

(9)  HL L 80., 2002.3.23., 29. o.

(10)  HL L 207., 2003.8.18., 25. o.

(11)  HL L 142., 2004.4.30., 12. o.

(12)  HL L 310., 2005.11.25., 1. o.

(13)  HL L 122., 2009.5.16., 28. o.

(14)  HL C 65., 2006.6.17., 58. o.

(15)  HL L 308., 2010.11.24., 46. o.

(16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0589.

(17)  HL C 117. E, 2006.5.18., 256. o.

(18)  HL C 191., 2012.6.29., 24. o.

(19)  HL C 76. E, 2008.3.27., 138. o.

(20)  HL C 199. E, 2012.7.7., 131. o.

(21)  SEC(2008)2154, bizottsági szolgálati munkadokumentum, Szerkezetátalakítás és foglalkoztatás: az Európai Unió hozzájárulása.

(22)  2001-ben a Gyllenhammar szakértői csoport egyik javaslatát végrehajtották. Ehhez hozzátartozott, hogy a dublini EUROFOUND-on (Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért) belül létrehozták az Európai Változásmegfigyelő Központot (EVK). Az EVK irányítja különösen az Európai Szerkezetátalakítás Figyelőt (ERM), amely bizonyos szintű szerkezetátalakítási műveletekről gyűjt információt.

(23)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o., magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 190. o.

---

MELLÉKLET

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

AZ EURÓPAI PARLAMENT

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 153. cikke (1) bekezdésének e) pontjára úgy véli, hogy az elfogadandó jogi aktusnak a következő elemeket kell tartalmaznia: |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 153. cikke (1) bekezdésének e) pontjára úgy véli, hogy az elfogadandó jogi aktusnak a következő elemeket kell tartalmaznia:

1. ajánlás

mivel:

| 1. | A szerkezetátalakítás előrejelzése, előkészítése és kezelése terén a társaságok, a munkavállalók képviselői, a hatóságok és az egyéb érintett szereplők, mindegyikük kapacitásának és kompetenciájának megfelelően, és abban a pillanatban, amelyik megfelel a különböző felelősségi körüknek, a kellő időben és átfogó jelleggel nyújtott tájékoztatáson és konzultáción alapuló együttműködés szellemében járnak el, miközben elismerik, hogy ezek a folyamatok egyszerre szolgálják a vállalatok versenyképességre és fenntarthatóságra vonatkozó érdekeinek és a munkavállalók érdekeinek védelmét. |
| --- | --- |

1.

A szerkezetátalakítás előrejelzése, előkészítése és kezelése terén a társaságok, a munkavállalók képviselői, a hatóságok és az egyéb érintett szereplők, mindegyikük kapacitásának és kompetenciájának megfelelően, és abban a pillanatban, amelyik megfelel a különböző felelősségi körüknek, a kellő időben és átfogó jelleggel nyújtott tájékoztatáson és konzultáción alapuló együttműködés szellemében járnak el, miközben elismerik, hogy ezek a folyamatok egyszerre szolgálják a vállalatok versenyképességre és fenntarthatóságra vonatkozó érdekeinek és a munkavállalók érdekeinek védelmét.

| 2. | A gazdaságilag sikeres és társadalmilag felelős szerkezetátalakítás megkívánja, hogy hosszú távú stratégiába ágyazódjon be, amelynek célja, hogy biztosítsa és megerősítse a társaság hosszú távú fenntarthatóságát és versenyképességét. Azt is megkívánja, hogy az emberi erőforrás legyen a vállalatok stratégiai fejlesztésének középpontjában. |
| --- | --- |

2.

A gazdaságilag sikeres és társadalmilag felelős szerkezetátalakítás megkívánja, hogy hosszú távú stratégiába ágyazódjon be, amelynek célja, hogy biztosítsa és megerősítse a társaság hosszú távú fenntarthatóságát és versenyképességét. Azt is megkívánja, hogy az emberi erőforrás legyen a vállalatok stratégiai fejlesztésének középpontjában.

| 3. | A munkáltatóknak tiszteletben tartják a hátrányos megkülönböztetés elleni jogszabályt, különösen az életkoron alapuló megkülönböztetést, amikor a létszámcsökkentésnél munkavállalókat jelölnek ki. |
| --- | --- |

3.

A munkáltatóknak tiszteletben tartják a hátrányos megkülönböztetés elleni jogszabályt, különösen az életkoron alapuló megkülönböztetést, amikor a létszámcsökkentésnél munkavállalókat jelölnek ki.

| 4. | A változás előrejelzése, előkészítése és kezelése a társadalmi párbeszéd megerősítése jegyében, a változásnak a versenyképesség és a foglalkoztatás, valamint a munkavállalók egészségének elsődleges célkitűzéseivel összeegyeztethető módon való előmozdítása érdekében történik. |
| --- | --- |

4.

A változás előrejelzése, előkészítése és kezelése a társadalmi párbeszéd megerősítése jegyében, a változásnak a versenyképesség és a foglalkoztatás, valamint a munkavállalók egészségének elsődleges célkitűzéseivel összeegyeztethető módon való előmozdítása érdekében történik.

| 5. | Intézkedéseket kell kidolgozni, előmozdítani és megerősíteni a társaság helyzetével és a foglalkoztatás és a munkakörülmények várható alakulásával kapcsolatban, különösen ezek esetleges veszélyeztetettsége esetén. |
| --- | --- |

5.

Intézkedéseket kell kidolgozni, előmozdítani és megerősíteni a társaság helyzetével és a foglalkoztatás és a munkakörülmények várható alakulásával kapcsolatban, különösen ezek esetleges veszélyeztetettsége esetén.

| 6. | A szerkezetátalakítás megkönnyíthető, hatásai pedig enyhíthetők, ha a társaságok folyamatosan fejlesztik munkavállalóik készségeit és kompetenciáit, amely révén fokozzák a foglalkoztathatóságukat, valamint a társaságon belüli és kívüli mobilitásukat. |
| --- | --- |

6.

A szerkezetátalakítás megkönnyíthető, hatásai pedig enyhíthetők, ha a társaságok folyamatosan fejlesztik munkavállalóik készségeit és kompetenciáit, amely révén fokozzák a foglalkoztathatóságukat, valamint a társaságon belüli és kívüli mobilitásukat.

| 7. | Az alkalmazkodó társaságok és a rugalmas munkaerő a munkavállalók képviselőivel, a regionális és helyi szintű hatóságokkal és más érintett szereplőkkel mechanizmusokat dolgoz ki az előrejelzésre, valamint a foglalkoztatási és a képességeket érintő igények előre tervezésére. Elismerik, hogy minden munkavállalónak joga van a megfelelő képzéshez. A munkavállalók elismerik, hogy képzésre és élethosszig tartó tanulásra van szükség foglalkoztathatóságuk növelésére. |
| --- | --- |

7.

Az alkalmazkodó társaságok és a rugalmas munkaerő a munkavállalók képviselőivel, a regionális és helyi szintű hatóságokkal és más érintett szereplőkkel mechanizmusokat dolgoz ki az előrejelzésre, valamint a foglalkoztatási és a képességeket érintő igények előre tervezésére. Elismerik, hogy minden munkavállalónak joga van a megfelelő képzéshez. A munkavállalók elismerik, hogy képzésre és élethosszig tartó tanulásra van szükség foglalkoztathatóságuk növelésére.

| 8. | A szerkezetátalakítási műveletek hatása nemcsak egyetlen társaságra terjed ki, hiszen a társaságok egyre inkább hálózatokban működnek, és emiatt egyre nagyobb szükség van sokszereplős vitákra a társadalmi kérdésekről. |
| --- | --- |

8.

A szerkezetátalakítási műveletek hatása nemcsak egyetlen társaságra terjed ki, hiszen a társaságok egyre inkább hálózatokban működnek, és emiatt egyre nagyobb szükség van sokszereplős vitákra a társadalmi kérdésekről.

| 9. | A jó szerkezetátalakítási gyakorlatok minél korábbi, már a szerkezetátalakítás első megfontolásakor megkezdett előkészítést igényelnek, mivel ennek segítségével elkerülhetők vagy minimálisra csökkenthetők a szerkezetátalakítás gazdasági, társadalmi, környezeti és területi hatásai. |
| --- | --- |

9.

A jó szerkezetátalakítási gyakorlatok minél korábbi, már a szerkezetátalakítás első megfontolásakor megkezdett előkészítést igényelnek, mivel ennek segítségével elkerülhetők vagy minimálisra csökkenthetők a szerkezetátalakítás gazdasági, társadalmi, környezeti és területi hatásai.

| 10. | Széles körben elismert, hogy bármely szerkezetátalakítási műveletet, különösen a nagyobb méretű, jelentős következményeket generáló műveleteket az érintett szereplők számára adott magyarázatnak és indokolásnak kell kísérnie, amelyek magukban foglalják a tervezett intézkedéseknek a célkitűzések és alternatív megoldások fényében való kiválasztását, tiszteletben tartva a munkavállalók képviselőinek valamennyi szinten való teljes és megfelelő részvételét, és ezeket megfelelő időben elkészítik ahhoz, hogy az érintett szereplőknek maradjon ideje felkészülni a konzultációkra, mielőtt a társaság meghozná a döntését. |
| --- | --- |

10.

Széles körben elismert, hogy bármely szerkezetátalakítási műveletet, különösen a nagyobb méretű, jelentős következményeket generáló műveleteket az érintett szereplők számára adott magyarázatnak és indokolásnak kell kísérnie, amelyek magukban foglalják a tervezett intézkedéseknek a célkitűzések és alternatív megoldások fényében való kiválasztását, tiszteletben tartva a munkavállalók képviselőinek valamennyi szinten való teljes és megfelelő részvételét, és ezeket megfelelő időben elkészítik ahhoz, hogy az érintett szereplőknek maradjon ideje felkészülni a konzultációkra, mielőtt a társaság meghozná a döntését.

| 11. | A szerkezetátalakítás hatásainak csökkentését célzó komoly fellépés megköveteli a társaságoktól, hogy a létszámcsökkentést csak végső esetben és valamennyi lehetséges alternatíva figyelembevételét és/vagy a lehetséges támogató intézkedések végrehajtását követően alkalmazzák. |
| --- | --- |

11.

A szerkezetátalakítás hatásainak csökkentését célzó komoly fellépés megköveteli a társaságoktól, hogy a létszámcsökkentést csak végső esetben és valamennyi lehetséges alternatíva figyelembevételét és/vagy a lehetséges támogató intézkedések végrehajtását követően alkalmazzák.

| 12. | A megfelelő szintű hatóságoknak a szerkezetátalakítási műveletek előkészítésében és kezelésében a végrehajtás során való aktív együttműködése és segítségnyújtása nagymértékben hozzájárul a gazdasági átalakításhoz és a munkavállalók megőrzéséhez. Be kell vonni a helyi gazdasági szereplőket, különösen a kkv-kat, amelyek beszállítói vagy alvállalkozói minőségük következtében függő helyzetben vannak a szerkezetátalakítást végző társaságtól. |
| --- | --- |

12.

A megfelelő szintű hatóságoknak a szerkezetátalakítási műveletek előkészítésében és kezelésében a végrehajtás során való aktív együttműködése és segítségnyújtása nagymértékben hozzájárul a gazdasági átalakításhoz és a munkavállalók megőrzéséhez. Be kell vonni a helyi gazdasági szereplőket, különösen a kkv-kat, amelyek beszállítói vagy alvállalkozói minőségük következtében függő helyzetben vannak a szerkezetátalakítást végző társaságtól.

| 13. | Az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) vagy az Európai Szociális Alapból (ESZA) a 2014–2020 közti időszakra vonatkozó új pénzügyi terv keretén belül működő meglévő pénzügyi támogatási rendszerek nem helyettesíthetik az előrejelzésen, előkészítésen és felelős kezelésen alapuló, nemzeti szinten kialakított ösztönző intézkedéseket. Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak (EGAA) folytatódnia kell, megerősített kapacitással a gyors reagálás és a nehézség átmeneti enyhítése érdekében. |
| --- | --- |

13.

Az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) vagy az Európai Szociális Alapból (ESZA) a 2014–2020 közti időszakra vonatkozó új pénzügyi terv keretén belül működő meglévő pénzügyi támogatási rendszerek nem helyettesíthetik az előrejelzésen, előkészítésen és felelős kezelésen alapuló, nemzeti szinten kialakított ösztönző intézkedéseket. Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak (EGAA) folytatódnia kell, megerősített kapacitással a gyors reagálás és a nehézség átmeneti enyhítése érdekében.

| 14. | Fontos, hogy a társaságok a munkavállalók képviselőivel együtt eszközöket hozzanak létre a szerkezetátalakítási előrejelzéssel kapcsolatos tevékenységeik rendszeres értékelésére és az azokról való jelentéstételre, tekintettel a nemzeti jogszabályokra vagy gyakorlatokra. |
| --- | --- |

14.

Fontos, hogy a társaságok a munkavállalók képviselőivel együtt eszközöket hozzanak létre a szerkezetátalakítási előrejelzéssel kapcsolatos tevékenységeik rendszeres értékelésére és az azokról való jelentéstételre, tekintettel a nemzeti jogszabályokra vagy gyakorlatokra.

| 15. | A gazdasági irányítás új fókusza az állami költségvetések konszolidációja, és így az állami kiadások korlátozásai olyan intézkedések, amelyek veszélyeztetik a szerkezetátalakítási műveletek negatív hatásának ellensúlyozását. |
| --- | --- |

15.

A gazdasági irányítás új fókusza az állami költségvetések konszolidációja, és így az állami kiadások korlátozásai olyan intézkedések, amelyek veszélyeztetik a szerkezetátalakítási műveletek negatív hatásának ellensúlyozását.

| 16. | Az uniós rendelkezéseknek vonatkozniuk kell mind a magán-, mind az állami kézben lévő társaságokra és társaságcsoportokra az uniós és nemzeti jognak és/vagy a kollektív szerződéseknek megfelelően. Ezeket mindenképp a társaságok és társaságcsoportok nagyszabású szerkezetátalakítási műveleteire kell alkalmazni, amelyek egy bizonyos időszakon belül vagy jelentős számú munkavállalót, vagy ezen a társaságok munkavállalóinak jelentős százalékát érintik. |
| --- | --- |

16.

Az uniós rendelkezéseknek vonatkozniuk kell mind a magán-, mind az állami kézben lévő társaságokra és társaságcsoportokra az uniós és nemzeti jognak és/vagy a kollektív szerződéseknek megfelelően. Ezeket mindenképp a társaságok és társaságcsoportok nagyszabású szerkezetátalakítási műveleteire kell alkalmazni, amelyek egy bizonyos időszakon belül vagy jelentős számú munkavállalót, vagy ezen a társaságok munkavállalóinak jelentős százalékát érintik.

| 17. | A szerkezetátalakítás előrejelzésére, előkészítésére és kezelésére vonatkozó uniós keretnek ösztönöznie kell a leginkább érintett felek közötti megállapodásokat, valamint biztosítania kell a társaság és a munkavállalók helyi szintű képviselői közti megállapodások elsőbbségét. Az általános szabályokat csak az ilyen megállapodások hiányában kell alkalmazni. |
| --- | --- |

17.

A szerkezetátalakítás előrejelzésére, előkészítésére és kezelésére vonatkozó uniós keretnek ösztönöznie kell a leginkább érintett felek közötti megállapodásokat, valamint biztosítania kell a társaság és a munkavállalók helyi szintű képviselői közti megállapodások elsőbbségét. Az általános szabályokat csak az ilyen megállapodások hiányában kell alkalmazni.

2. ajánlás: a célkitűzés

| 1. | Az a cél, hogy gazdasági változások esetén előmozdítsuk és megkönnyítsük a tájékoztatást és a konzultációt, valamint hogy Unió-szerte hozzájáruljunk ahhoz, hogy a társaságok, a munkavállalók képviselői, a hatóságok és más érintett szereplők, mindegyikük az átalakítás folyamatának különböző stádiumaiban különböző felelősséggel, társadalmilag és környezeti szempontból felelős módon jelezze előre, készítse elő és kezelje a vállalati szerkezetátalakítást. |
| --- | --- |

1.

Az a cél, hogy gazdasági változások esetén előmozdítsuk és megkönnyítsük a tájékoztatást és a konzultációt, valamint hogy Unió-szerte hozzájáruljunk ahhoz, hogy a társaságok, a munkavállalók képviselői, a hatóságok és más érintett szereplők, mindegyikük az átalakítás folyamatának különböző stádiumaiban különböző felelősséggel, társadalmilag és környezeti szempontból felelős módon jelezze előre, készítse elő és kezelje a vállalati szerkezetátalakítást.

| 2. | Ebből a célból a társaságok és a munkavállalók képviselői a szerkezetátalakítás során az együttműködés szellemében elismerik, hogy e folyamatok célja úgy a társaságok versenyképességgel és fenntarthatósággal, mint munkavállalóik szociális, foglalkoztatási, egészségügyi és munkahelyi feltételeivel összefüggő érdekeinek védelme. |
| --- | --- |

2.

Ebből a célból a társaságok és a munkavállalók képviselői a szerkezetátalakítás során az együttműködés szellemében elismerik, hogy e folyamatok célja úgy a társaságok versenyképességgel és fenntarthatósággal, mint munkavállalóik szociális, foglalkoztatási, egészségügyi és munkahelyi feltételeivel összefüggő érdekeinek védelme.

3. ajánlás: fogalommeghatározások és hatály

| 1. | Ennek az okmánynak az alkalmazásában:






  a) | „társaság”: magán-, és állami kézben lévő társaságok és társaságcsoportok az uniós és nemzeti jognak és/vagy a kollektív szerződéseknek megfelelően; |
| --- | --- | --- |

1.

Ennek az okmánynak az alkalmazásában:

a)

„társaság”: magán-, és állami kézben lévő társaságok és társaságcsoportok az uniós és nemzeti jognak és/vagy a kollektív szerződéseknek megfelelően;

| b) | „ellenőrzött társaság”: alvállalkozói szerződés, szállítási szerződés vagy egyéb körülmény folytán a fent említett társaságoktól és cégektől jelentős függő helyzetben lévő társaság; |
| --- | --- |

b)

„ellenőrzött társaság”: alvállalkozói szerződés, szállítási szerződés vagy egyéb körülmény folytán a fent említett társaságoktól és cégektől jelentős függő helyzetben lévő társaság;

| c) | „munkavállalók képviselői”: a nemzeti jogszabályokban és/vagy gyakorlatban ekként megnevezett személyek; |
| --- | --- |

c)

„munkavállalók képviselői”: a nemzeti jogszabályokban és/vagy gyakorlatban ekként megnevezett személyek;

| d) | „megállapodás”: egyrészt a vállalat és/vagy szervezeteik képviselői, másrészt a nemzeti jog és/vagy gyakorlat vagy a megfelelő európai szintű szakszervezetek által megállapított eljárások alapján kollektív szerződés megkötésére felhatalmazott munkavállalói képviselők által a megfelelő (európai, nemzeti, ágazati, regionális vagy vállalati) szinten kötött megállapodás; |
| --- | --- |

d)

„megállapodás”: egyrészt a vállalat és/vagy szervezeteik képviselői, másrészt a nemzeti jog és/vagy gyakorlat vagy a megfelelő európai szintű szakszervezetek által megállapított eljárások alapján kollektív szerződés megkötésére felhatalmazott munkavállalói képviselők által a megfelelő (európai, nemzeti, ágazati, regionális vagy vállalati) szinten kötött megállapodás;

| e) | „munkavállaló”: a munkaszerződés típusától függetlenül a társaság munkavállalója; |
| --- | --- |

e)

„munkavállaló”: a munkaszerződés típusától függetlenül a társaság munkavállalója;

| f) | „hatóságok”: a tagállamok által a megfelelő szinten kijelölt közigazgatási szervek, ideértve a helyi foglalkoztatási szolgálatokat is; |
| --- | --- |

f)

„hatóságok”: a tagállamok által a megfelelő szinten kijelölt közigazgatási szervek, ideértve a helyi foglalkoztatási szolgálatokat is;

| g) | „szerkezetátalakítási művelet”: minden olyan változás, amely a vállalkozások átruházásáról és a csoportos létszámcsökkentésről szóló irányelv hatálya alá esik; |
| --- | --- |

g)

„szerkezetátalakítási művelet”: minden olyan változás, amely a vállalkozások átruházásáról és a csoportos létszámcsökkentésről szóló irányelv hatálya alá esik;

| h) | „foglalkoztathatóság”: a munkavállaló azon képessége – készségei, tapasztalata és képzettsége tükrében –, hogy tud-e munkát szerezni, illetve állást váltani; |
| --- | --- |

h)

„foglalkoztathatóság”: a munkavállaló azon képessége – készségei, tapasztalata és képzettsége tükrében –, hogy tud-e munkát szerezni, illetve állást váltani;

| i) | a „tájékoztatás” meghatározása összhangban van az ezen a területen hatályos európai és nemzeti jogszabályokkal; |
| --- | --- |

i)

a „tájékoztatás” meghatározása összhangban van az ezen a területen hatályos európai és nemzeti jogszabályokkal;

| 2. | Az uniós aktusoknak vonatkozniuk kell mind a magán-, mind az állami kézben lévő társaságokra és társaságcsoportokra az uniós és nemzeti jognak és/vagy a kollektív szerződéseknek megfelelően. Ezeket mindenképp a társaságok és társaságcsoportok nagyszabású szerkezetátalakítási műveleteire kell alkalmazni, amelyek egy bizonyos időszakon belül vagy jelentős számú munkavállalót, vagy ezen a társaságok munkavállalóinak jelentős százalékát érintik. |
| --- | --- |

2.

Az uniós aktusoknak vonatkozniuk kell mind a magán-, mind az állami kézben lévő társaságokra és társaságcsoportokra az uniós és nemzeti jognak és/vagy a kollektív szerződéseknek megfelelően. Ezeket mindenképp a társaságok és társaságcsoportok nagyszabású szerkezetátalakítási műveleteire kell alkalmazni, amelyek egy bizonyos időszakon belül vagy jelentős számú munkavállalót, vagy ezen a társaságok munkavállalóinak jelentős százalékát érintik.

4. ajánlás: hosszú távú stratégiai tervezés, alkalmazkodóképesség és foglalkoztathatóság

| 1. | A szerkezetátalakítási műveleteket belefoglalják olyan hosszú távú stratégiába, amelynek célja, hogy biztosítsa és megerősítse a társaság hosszú távú fenntarthatóságát és versenyképességét az innovációs kultúra elterjedésének ösztönzése érdekében, miközben elismeri, hogy a legtöbb esetben a társaságokat a piaci feltételek előre nem látott változásai vagy a technológiai fejlesztések kényszerítik a szerkezetátalakításra. |
| --- | --- |

1.

A szerkezetátalakítási műveleteket belefoglalják olyan hosszú távú stratégiába, amelynek célja, hogy biztosítsa és megerősítse a társaság hosszú távú fenntarthatóságát és versenyképességét az innovációs kultúra elterjedésének ösztönzése érdekében, miközben elismeri, hogy a legtöbb esetben a társaságokat a piaci feltételek előre nem látott változásai vagy a technológiai fejlesztések kényszerítik a szerkezetátalakításra.

| 2. | A hosszú távú stratégia magában foglal a gazdasági fejleményekre, az emberi erőforrásra, a foglalkoztatásra, valamint a készségekre vonatkozó olyan célkitűzéseket, amelyek – a társaság versenyképességének és fenntarthatóságának fokozása, valamint a munkavállalók foglalkoztathatósági lehetőségeinek javítása, áthelyezésük megkönnyítése, és vállalaton belüli és kívüli mobilitásuk javítása érdekében – a munkaerő készségeinek és kompetenciáinak folyamatos fejlesztésére összpontosítanak. |
| --- | --- |

2.

A hosszú távú stratégia magában foglal a gazdasági fejleményekre, az emberi erőforrásra, a foglalkoztatásra, valamint a készségekre vonatkozó olyan célkitűzéseket, amelyek – a társaság versenyképességének és fenntarthatóságának fokozása, valamint a munkavállalók foglalkoztathatósági lehetőségeinek javítása, áthelyezésük megkönnyítése, és vállalaton belüli és kívüli mobilitásuk javítása érdekében – a munkaerő készségeinek és kompetenciáinak folyamatos fejlesztésére összpontosítanak.

| 3. | Ebből a célból a tagállamok ösztönzik a társaságokat annak biztosítására, hogy valamennyi munkavállaló hozzáférjen a képzéshez annak érdekében, hogy jobban megfeleljen a jövőbeni megváltozott munkahelyi követelményeknek a társaságon belül. A munkavállalók elismerik, hogy az oktatás és az egész életen át tartó tanulás elengedhetetlen foglalkoztathatósági lehetőségeik javulásához, és elfogadják a megfelelő képzési ajánlatokat. |
| --- | --- |

3.

Ebből a célból a tagállamok ösztönzik a társaságokat annak biztosítására, hogy valamennyi munkavállaló hozzáférjen a képzéshez annak érdekében, hogy jobban megfeleljen a jövőbeni megváltozott munkahelyi követelményeknek a társaságon belül. A munkavállalók elismerik, hogy az oktatás és az egész életen át tartó tanulás elengedhetetlen foglalkoztathatósági lehetőségeik javulásához, és elfogadják a megfelelő képzési ajánlatokat.

| 4. | Az ajánlott tanfolyamok valódi hosszú távú befektetések, függetlenül a munkavállaló életkorától. Különösen a fejlett ipari ágazatok igényeit szolgálják ki, az új információs és kommunikációs technológiát, a zöld gazdaságba való átmenetet és az egészségügyet, és nagyobb általánosságban azokat az ágazatokat, amelyek a leghatékonyabbak lesznek a EU 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításában. |
| --- | --- |

4.

Az ajánlott tanfolyamok valódi hosszú távú befektetések, függetlenül a munkavállaló életkorától. Különösen a fejlett ipari ágazatok igényeit szolgálják ki, az új információs és kommunikációs technológiát, a zöld gazdaságba való átmenetet és az egészségügyet, és nagyobb általánosságban azokat az ágazatokat, amelyek a leghatékonyabbak lesznek a EU 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításában.

5. ajánlás: a foglalkoztatási és készségigények előrejelzése

| 1. | A társaságok a munkavállalók képviselőivel – kölcsönösen figyelembe véve egymás jogait és kötelezettségeit –, és adott esetben a hatóságokkal és más érintett szereplőkkel konzultálva a saját egyedi helyzetükre szabott emberierőforrás-fejlesztési stratégiákat dolgoznak ki, valamint olyan mechanizmusokat, amelyek előre jelzik és előretekintve megtervezik a foglalkoztatási és készségigényeket. |
| --- | --- |

1.

A társaságok a munkavállalók képviselőivel – kölcsönösen figyelembe véve egymás jogait és kötelezettségeit –, és adott esetben a hatóságokkal és más érintett szereplőkkel konzultálva a saját egyedi helyzetükre szabott emberierőforrás-fejlesztési stratégiákat dolgoznak ki, valamint olyan mechanizmusokat, amelyek előre jelzik és előretekintve megtervezik a foglalkoztatási és készségigényeket.

| 2. | A társaságok ebből a célból a munkavállalók képviselőivel és más érintett szereplőkkel együttműködve kialakítják a következőket:






  a) | olyan, a mennyiségi és minőségi szempontú foglalkoztatás és az innovációs és fejlesztési stratégiákhoz kötődő készségigények hosszú távú stratégiája, amely a foglalkoztatás és a munkakörülmények pozitív és negatív irányú várható alakulását egyaránt figyelembe veszi, valamint olyan mechanizmusok, amelyek meghatározzák az egyes munkavállalók jelenlegi készségszintjét; |
| --- | --- | --- |

2.

A társaságok ebből a célból a munkavállalók képviselőivel és más érintett szereplőkkel együttműködve kialakítják a következőket:

a)

olyan, a mennyiségi és minőségi szempontú foglalkoztatás és az innovációs és fejlesztési stratégiákhoz kötődő készségigények hosszú távú stratégiája, amely a foglalkoztatás és a munkakörülmények pozitív és negatív irányú várható alakulását egyaránt figyelembe veszi, valamint olyan mechanizmusok, amelyek meghatározzák az egyes munkavállalók jelenlegi készségszintjét;

| b) | többéves foglalkoztatási, készségfejlesztési és a munkakörülmények fejlesztésére vonatkozó tervek, amelyek a leginkább érintett területekre terjednek ki:






  — | a kompetencia és képesítések iránti igények meghatározása és előrejelzése; |
| --- | --- | --- |

b)

többéves foglalkoztatási, készségfejlesztési és a munkakörülmények fejlesztésére vonatkozó tervek, amelyek a leginkább érintett területekre terjednek ki:

—

a kompetencia és képesítések iránti igények meghatározása és előrejelzése;

| — | a munkavállalókat a megfelelő képzésre való beiratkozást segítő tanulmányi tanácsadói kultúra kialakításának támogatása; |
| --- | --- |

—

a munkavállalókat a megfelelő képzésre való beiratkozást segítő tanulmányi tanácsadói kultúra kialakításának támogatása;

| — | rendszeres egyéni készségfelmérés, amellyel meghatározhatók az egyéni képzési térképek; |
| --- | --- |

—

rendszeres egyéni készségfelmérés, amellyel meghatározhatók az egyéni képzési térképek;

| — | a munkakörülmények rendszeres értékelése, különös tekintettel a munka szervezésére; |
| --- | --- |

—

a munkakörülmények rendszeres értékelése, különös tekintettel a munka szervezésére;

| — | mennyiségi célokkal kísért egyéni képzési tervek; |
| --- | --- |

—

mennyiségi célokkal kísért egyéni képzési tervek;

| — | éves képzési költségvetés; |
| --- | --- |

—

éves képzési költségvetés;

| — | egyéni tanulmányi számlák; |
| --- | --- |

—

egyéni tanulmányi számlák;

| — | munkahelyi és azon kívüli képzési programok; |
| --- | --- |

—

munkahelyi és azon kívüli képzési programok;

| — | tanulmányi célú szabadság; |
| --- | --- |

—

tanulmányi célú szabadság;

| — | különleges képzési intézkedések adott problémák kezelésére. |
| --- | --- |

—

különleges képzési intézkedések adott problémák kezelésére.

| 3. | Valamennyi munkavállaló számára biztosítják, hogy a jogszabályokban vagy a kollektív szerződésben éves szinten megállapított órát képzéssel töltsön. Ugyanakkor a képzési szükségleteket elsősorban készségfelmérésen keresztül kell felmérni alkalmazhatóságuk fenntarthatóságának ellenőrzése érdekében. |
| --- | --- |

3.

Valamennyi munkavállaló számára biztosítják, hogy a jogszabályokban vagy a kollektív szerződésben éves szinten megállapított órát képzéssel töltsön. Ugyanakkor a képzési szükségleteket elsősorban készségfelmérésen keresztül kell felmérni alkalmazhatóságuk fenntarthatóságának ellenőrzése érdekében.

| 4. | Minden egyes munkavállaló képzési igényét rendszeresen felül kell vizsgálni, és – amennyiben szükséges – megfelelő képzési megoldásokat találni. |
| --- | --- |

4.

Minden egyes munkavállaló képzési igényét rendszeresen felül kell vizsgálni, és – amennyiben szükséges – megfelelő képzési megoldásokat találni.

| 5. | Az (1)–(3) bekezdés rendelkezései nem vonatkoznak azokra a társaságokra és munkavállalókra, akik a megfelelő szinten a megfelelő felekkel kötött, készségek és felmérések előrejelzésére, valamint foglalkoztatási és készségigényekre vonatkozó eljárásokról szóló megállapodás hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

5.

Az (1)–(3) bekezdés rendelkezései nem vonatkoznak azokra a társaságokra és munkavállalókra, akik a megfelelő szinten a megfelelő felekkel kötött, készségek és felmérések előrejelzésére, valamint foglalkoztatási és készségigényekre vonatkozó eljárásokról szóló megállapodás hatálya alá tartoznak.

| 6. | Amennyiben lehetséges és szükséges, a társaságoknak:






  a) | a (2) bekezdésben említett mechanizmusokat és terveket a külső felekkel, többek között a regionális hatóságokkal, egyetemekkel, más oktatást és képzést nyújtó felekkel, technológiai intézményekkel szorosan együttműködve kell kidolgozniuk; |
| --- | --- | --- |

6.

Amennyiben lehetséges és szükséges, a társaságoknak:

a)

a (2) bekezdésben említett mechanizmusokat és terveket a külső felekkel, többek között a regionális hatóságokkal, egyetemekkel, más oktatást és képzést nyújtó felekkel, technológiai intézményekkel szorosan együttműködve kell kidolgozniuk;

| b) | részt kell venniük a foglalkoztatást és a készségeket érintő külső megfigyelésekben, partnerkapcsolatokban, hálózatokban és más, az érintett régióban és/vagy ágazatban hozott vonatkozó innovációs központi és fejlesztési ügynökségi kezdeményezésekben, vagy hozzá kell járulniuk a felsoroltakhoz; |
| --- | --- |

b)

részt kell venniük a foglalkoztatást és a készségeket érintő külső megfigyelésekben, partnerkapcsolatokban, hálózatokban és más, az érintett régióban és/vagy ágazatban hozott vonatkozó innovációs központi és fejlesztési ügynökségi kezdeményezésekben, vagy hozzá kell járulniuk a felsoroltakhoz;

| 7. | Az érintett felek között létrejött megállapodásban kell lefektetni a gyakorlati végrehajtási szabályokat. |
| --- | --- |

7.

Az érintett felek között létrejött megállapodásban kell lefektetni a gyakorlati végrehajtási szabályokat.

| 8. | Az ellenőrzött társaságokat tájékoztatni kell a (2) bekezdésben foglalt változásokról és tervekről. Ezen mechanizmusok és tervek az ellenőrzött társaságok munkavállalóira is vonatkozhatnak, ha e társaságok eziránti kérelmet terjesztenek elő azzal az indokolással, hogy ezen mechanizmusok és tervek szükségesek vagy hasznosak a saját alkalmazkodásukhoz vagy fejlődésükhöz. Ez nem akadályozza az ellenőrzött társaságokat saját mechanizmusaik kifejlesztésében. |
| --- | --- |

8.

Az ellenőrzött társaságokat tájékoztatni kell a (2) bekezdésben foglalt változásokról és tervekről. Ezen mechanizmusok és tervek az ellenőrzött társaságok munkavállalóira is vonatkozhatnak, ha e társaságok eziránti kérelmet terjesztenek elő azzal az indokolással, hogy ezen mechanizmusok és tervek szükségesek vagy hasznosak a saját alkalmazkodásukhoz vagy fejlődésükhöz. Ez nem akadályozza az ellenőrzött társaságokat saját mechanizmusaik kifejlesztésében.

6. ajánlás: a korai előkészítés

| 1. | Eltekintve attól az esettől, amikor a szerkezetátalakítást előre nem látható vagy hirtelen bekövetkező események váltják ki, a szerkezetátalakítási műveletet – főként ha jelentős negatív hatással járhat – az érintett szereplők bevonásával és egyéni kompetenciájuknak megfelelően zajló megfelelő előkészítés előzi meg, amelynek célja a művelet gazdasági, társadalmi és helyi hatásainak megelőzése vagy enyhítése. |
| --- | --- |

1.

Eltekintve attól az esettől, amikor a szerkezetátalakítást előre nem látható vagy hirtelen bekövetkező események váltják ki, a szerkezetátalakítási műveletet – főként ha jelentős negatív hatással járhat – az érintett szereplők bevonásával és egyéni kompetenciájuknak megfelelően zajló megfelelő előkészítés előzi meg, amelynek célja a művelet gazdasági, társadalmi és helyi hatásainak megelőzése vagy enyhítése.

| 2. | A szerkezetátalakítást általában a piacon bekövetkező változások vagy technológiai fejlődések eredményeként kialakult kivételes körülmények váltják ki. Minden érintett fél érdeke, hogy amikor ilyen kivételes körülmények felmerülnek, akkor – a meglévő, információs és konzultációs követelményekre vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően – a vezetés és a munkavállalók időben párbeszédet kezdeményezzenek. |
| --- | --- |

2.

A szerkezetátalakítást általában a piacon bekövetkező változások vagy technológiai fejlődések eredményeként kialakult kivételes körülmények váltják ki. Minden érintett fél érdeke, hogy amikor ilyen kivételes körülmények felmerülnek, akkor – a meglévő, információs és konzultációs követelményekre vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően – a vezetés és a munkavállalók időben párbeszédet kezdeményezzenek.

| 3. | Bármilyen javasolt szerkezetátalakítási műveletet teljes mértékben ismertetni kell a munkavállalók képviselőivel, akiknek azért van szükségük erre az információra, hogy mélyebb elemzést hajthassanak végre, és – adott esetben – felkészülhessenek a konzultációra. |
| --- | --- |

3.

Bármilyen javasolt szerkezetátalakítási műveletet teljes mértékben ismertetni kell a munkavállalók képviselőivel, akiknek azért van szükségük erre az információra, hogy mélyebb elemzést hajthassanak végre, és – adott esetben – felkészülhessenek a konzultációra.

| 4. | Ezt az előkészítést a lehető legkorábban elvégzik, és a szerkezetátalakítás szükségességének megfontolásakor elkezdik, tiszteletben tartva az ágazati, regionális és társasági szinten megvitatott módszereket és eljárásokat, amennyiben szükséges. A fenti (1) bekezdésben említett különleges körülményeket leszámítva az előkészítést olyan időkereten végzik el, amely elegendő a valamennyi érintett féllel történő értelmes párbeszédhez, és a gazdasági, társadalmi és helyi hatások elkerülését vagy minimálisra szorítását szolgáló intézkedések elfogadásához. |
| --- | --- |

4.

Ezt az előkészítést a lehető legkorábban elvégzik, és a szerkezetátalakítás szükségességének megfontolásakor elkezdik, tiszteletben tartva az ágazati, regionális és társasági szinten megvitatott módszereket és eljárásokat, amennyiben szükséges. A fenti (1) bekezdésben említett különleges körülményeket leszámítva az előkészítést olyan időkereten végzik el, amely elegendő a valamennyi érintett féllel történő értelmes párbeszédhez, és a gazdasági, társadalmi és helyi hatások elkerülését vagy minimálisra szorítását szolgáló intézkedések elfogadásához.

| 5. | A helyi gazdasági szereplőket, különösen a társaságokat és a szerkezetátalakítást végrehajtó társaságtól függő munkavállalókat szintén a kezdetektől fogva tájékoztatni kell a tervezett átalakításról. |
| --- | --- |

5.

A helyi gazdasági szereplőket, különösen a társaságokat és a szerkezetátalakítást végrehajtó társaságtól függő munkavállalókat szintén a kezdetektől fogva tájékoztatni kell a tervezett átalakításról.

| 6. | Rendkívül fontos, hogy átláthatóság és időben megkapott információ álljon a munkavállalók rendelkezésére a társaság helyzetével kapcsolatban azért, hogy bevonhatóak legyenek a szerkezetátalakításba és a változás előrejelzésének folyamatába. Korán be kell vonni a munkavállalókat a párbeszédbe azért, hogy részt vehessenek a társaság szerkezetátalakítási folyamataiban, vagy bezárás esetén a vállalat lehetséges kivásárlásának megtervezésében. |
| --- | --- |

6.

Rendkívül fontos, hogy átláthatóság és időben megkapott információ álljon a munkavállalók rendelkezésére a társaság helyzetével kapcsolatban azért, hogy bevonhatóak legyenek a szerkezetátalakításba és a változás előrejelzésének folyamatába. Korán be kell vonni a munkavállalókat a párbeszédbe azért, hogy részt vehessenek a társaság szerkezetátalakítási folyamataiban, vagy bezárás esetén a vállalat lehetséges kivásárlásának megtervezésében.

| 7. | Bármilyen szerkezetátalakítás esetén kiemelten kell foglalkozni az elbocsátások hatásával, a társaság részéről a foglalkoztatás iránti világos és átlátható elkötelezettséggel. |
| --- | --- |

7.

Bármilyen szerkezetátalakítás esetén kiemelten kell foglalkozni az elbocsátások hatásával, a társaság részéről a foglalkoztatás iránti világos és átlátható elkötelezettséggel.

7. ajánlás: társaság döntéseiről szóló tájékoztatás és konzultáció

| 1. | Bármely szerkezetátalakítási műveletekről –különösen olyan műveletről, amely a foglalkoztatás szempontjából jelentős negatív hatással járhat, valamennyi érintett szereplőnek mihamarabb magyarázatot és indokolást kell kapnia a gyakorlati intézkedések meghozatala előtt, függetlenül attól, hogy a szerkezetátalakítási művelet a hosszú távú stratégiai célok és követelmények vagy a rövid távon a társaságra háruló kötelezettségek alapján történik-e, vagy hogy a szerkezetátalakításra vonatkozó döntést a társaság vagy a társaságot irányító csoport hozta-e meg. |
| --- | --- |

1.

Bármely szerkezetátalakítási műveletekről –különösen olyan műveletről, amely a foglalkoztatás szempontjából jelentős negatív hatással járhat, valamennyi érintett szereplőnek mihamarabb magyarázatot és indokolást kell kapnia a gyakorlati intézkedések meghozatala előtt, függetlenül attól, hogy a szerkezetátalakítási művelet a hosszú távú stratégiai célok és követelmények vagy a rövid távon a társaságra háruló kötelezettségek alapján történik-e, vagy hogy a szerkezetátalakításra vonatkozó döntést a társaság vagy a társaságot irányító csoport hozta-e meg.

| 2. | Az (1) bekezdésben előírt intézkedések valamennyi érintett érdek figyelembevételével magukban foglalják a célkitűzések elérése érdekében és az egyéb lehetséges választási lehetőségek értékelése után tervezett intézkedések kiválasztásának okát. |
| --- | --- |

2.

Az (1) bekezdésben előírt intézkedések valamennyi érintett érdek figyelembevételével magukban foglalják a célkitűzések elérése érdekében és az egyéb lehetséges választási lehetőségek értékelése után tervezett intézkedések kiválasztásának okát.

| 3. | A társaságok a kezdettől fogva kellő időben tájékoztatják a megfelelő szintű, különösen a helyi hatóságokat és a munkavállalók képviselőit, és azokat a lehető legnagyobb mértékben bevonják a szerkezetátalakítási folyamat végrehajtásába. |
| --- | --- |

3.

A társaságok a kezdettől fogva kellő időben tájékoztatják a megfelelő szintű, különösen a helyi hatóságokat és a munkavállalók képviselőit, és azokat a lehető legnagyobb mértékben bevonják a szerkezetátalakítási folyamat végrehajtásába.

| 4. | A helyi gazdasági szereplőket, különösen a társaságokat és a szerkezetátalakítást végrehajtó társaságtól függő munkavállalókat szintén a lehető leghamarabb tájékoztatják a szerkezetátalakítási folyamatról. |
| --- | --- |

4.

A helyi gazdasági szereplőket, különösen a társaságokat és a szerkezetátalakítást végrehajtó társaságtól függő munkavállalókat szintén a lehető leghamarabb tájékoztatják a szerkezetátalakítási folyamatról.

| 5. | Ez a rendelkezés nem alkalmazható, ha a munkavállalók képviselőire vonatkozó hasonló információs és konzultációs jogszabályok nemzeti szinten is hatályban vannak. |
| --- | --- |

5.

Ez a rendelkezés nem alkalmazható, ha a munkavállalók képviselőire vonatkozó hasonló információs és konzultációs jogszabályok nemzeti szinten is hatályban vannak.

8. ajánlás: a vállalaton belüli szociális költségek szociális terv révén való minimálisra csökkentése

| 1. | Amennyiben felmerül a szerkezetátalakítás iránti igény, a társaságok a létszámcsökkentést csak végső esetben, kizárólag valamennyi lehetséges alternatíva mérlegelése és a támogató intézkedések azonosítása, és adott esetben végrehajtása után irányozzák elő. |
| --- | --- |

1.

Amennyiben felmerül a szerkezetátalakítás iránti igény, a társaságok a létszámcsökkentést csak végső esetben, kizárólag valamennyi lehetséges alternatíva mérlegelése és a támogató intézkedések azonosítása, és adott esetben végrehajtása után irányozzák elő.

| 2. | A társaságok különösen az összes vonatkozó lehetőséget veszik fontolóra a létszámcsökkentés alternatíváiként, valamint párbeszédet kezdeményeznek belső és külső érdekelt felekkel, hogy megpróbáljanak megoldást találni a létszámcsökkentésre és megismertessék őket például ezekkel a megoldásokkal:






  a) | a tervezett intézkedések bevezetése; |
| --- | --- | --- |

2.

A társaságok különösen az összes vonatkozó lehetőséget veszik fontolóra a létszámcsökkentés alternatíváiként, valamint párbeszédet kezdeményeznek belső és külső érdekelt felekkel, hogy megpróbáljanak megoldást találni a létszámcsökkentésre és megismertessék őket például ezekkel a megoldásokkal:

a)

a tervezett intézkedések bevezetése;

| b) | a munkaintenzitás csökkentése; |
| --- | --- |

b)

a munkaintenzitás csökkentése;

| c) | a munkaidő csökkentése vagy átszervezése ideiglenesen vagy hosszú távon; |
| --- | --- |

c)

a munkaidő csökkentése vagy átszervezése ideiglenesen vagy hosszú távon;

| d) | a munkafeltételek újratárgyalása; |
| --- | --- |

d)

a munkafeltételek újratárgyalása;

| e) | a társaságcsoporton vagy a csoporthoz nem tartozó más társaságokon belüli belső vagy külső átcsoportosítás; |
| --- | --- |

e)

a társaságcsoporton vagy a csoporthoz nem tartozó más társaságokon belüli belső vagy külső átcsoportosítás;

| f) | külső tevékenységek társaságon belüli elvégzése, |
| --- | --- |

f)

külső tevékenységek társaságon belüli elvégzése,

| g) | munkaviszony megszüntetése közös megegyezéssel; és |
| --- | --- |

g)

munkaviszony megszüntetése közös megegyezéssel; és

| h) | munkajogviszony munkavállaló általi megszüntetése; |
| --- | --- |

h)

munkajogviszony munkavállaló általi megszüntetése;

| 3. | A létszámcsökkentés elkerülhetetlensége esetén vagy az alternatív megoldásokkal kapcsolatban végrehajtandó csomag részeként, a helyi hatóságok és az állami/magán foglalkoztatási szolgálat segítségével a társaságok részt vesznek az érintett munkavállalók vonatkozásában a körülményeknek megfelelő segítségnyújtásban, amelynek célja, hogy a foglalkoztathatósági lehetőségeiket javítsák és segítséget nyújtsanak számukra a munkaerőpiacra való gyors, fenntartható módon történő visszatéréshez. |
| --- | --- |

3.

A létszámcsökkentés elkerülhetetlensége esetén vagy az alternatív megoldásokkal kapcsolatban végrehajtandó csomag részeként, a helyi hatóságok és az állami/magán foglalkoztatási szolgálat segítségével a társaságok részt vesznek az érintett munkavállalók vonatkozásában a körülményeknek megfelelő segítségnyújtásban, amelynek célja, hogy a foglalkoztathatósági lehetőségeiket javítsák és segítséget nyújtsanak számukra a munkaerőpiacra való gyors, fenntartható módon történő visszatéréshez.

| 4. | Az uniós és nemzeti jogszabályokból és gyakorlatokból következő kötelezettségeik ellenére a társaságok előirányozzák a következő foglalkoztatási intézkedéseket, amennyiben azok szükségesnek vagy hasznosnak bizonyulnak a művelet hatásának csökkentéséhez:






  — | elbocsátandó vagy elbocsátott munkavállalók tájékoztatása a munkaerőpiacról, jogaikról és a szerkezetátalakítási folyamat során tárgyalt feltételekről; |
| --- | --- | --- |

4.

Az uniós és nemzeti jogszabályokból és gyakorlatokból következő kötelezettségeik ellenére a társaságok előirányozzák a következő foglalkoztatási intézkedéseket, amennyiben azok szükségesnek vagy hasznosnak bizonyulnak a művelet hatásának csökkentéséhez:

—

elbocsátandó vagy elbocsátott munkavállalók tájékoztatása a munkaerőpiacról, jogaikról és a szerkezetátalakítási folyamat során tárgyalt feltételekről;

| — | átcsoportosítási és/vagy mobilitási cellák létrehozása; |
| --- | --- |

—

átcsoportosítási és/vagy mobilitási cellák létrehozása;

| — | képzés és átképzés; |
| --- | --- |

—

képzés és átképzés;

| — | egyénre szabott professzionális útmutatás; |
| --- | --- |

—

egyénre szabott professzionális útmutatás;

| — | segítség az álláskeresésben, beleértve az álláskeresésre fordított fizetett szabadságokat; |
| --- | --- |

—

segítség az álláskeresésben, beleértve az álláskeresésre fordított fizetett szabadságokat;

| — | megfelelő kártérítés; |
| --- | --- |

—

megfelelő kártérítés;

| — | saját vállalkozások és együttműködések létrehozásának, valamint a pénzügyi részvétel különböző formáinak elősegítése; |
| --- | --- |

—

saját vállalkozások és együttműködések létrehozásának, valamint a pénzügyi részvétel különböző formáinak elősegítése;

| — | ellenőrzés, megfigyelés és tanácsadás azzal a céllal, hogy elkerülhető vagy minimális legyen a szerkezetátalakítási folyamat negatív hatása mind az elbocsátott, mind a maradó munkavállalók fizikai és pszichoszociális állapotára; |
| --- | --- |

—

ellenőrzés, megfigyelés és tanácsadás azzal a céllal, hogy elkerülhető vagy minimális legyen a szerkezetátalakítási folyamat negatív hatása mind az elbocsátott, mind a maradó munkavállalók fizikai és pszichoszociális állapotára;

| — | a korábban elbocsátott munkavállalók újbóli foglalkoztathatóságra vonatkozó jogának megadása; |
| --- | --- |

—

a korábban elbocsátott munkavállalók újbóli foglalkoztathatóságra vonatkozó jogának megadása;

| — | a vállalkozás – többek között az együttműködésként működő munkavállalókra való – átruházásának elősegítése; |
| --- | --- |

—

a vállalkozás – többek között az együttműködésként működő munkavállalókra való – átruházásának elősegítése;

| — | szükség esetén pszichoszociális segítség nyújtása. |
| --- | --- |

—

szükség esetén pszichoszociális segítség nyújtása.

9. ajánlás: a szerkezetátalakítási folyamatok kezeléséről szóló megállapodások

| 1. | A társaságoknak és munkavállalóik képviselőinek kollektív szerződésekről kell tárgyalniuk annak érdekében, hogy ily módon foglalkozzanak a javasolt szerkezetátalakításból adódó témákkal, amennyiben szükséges. |
| --- | --- |

1.

A társaságoknak és munkavállalóik képviselőinek kollektív szerződésekről kell tárgyalniuk annak érdekében, hogy ily módon foglalkozzanak a javasolt szerkezetátalakításból adódó témákkal, amennyiben szükséges.

| 2. | Az 6. és 7. ajánlás rendelkezései nem azokra a társaságokra és munkavállalókra vonatkoznak, akik a megfelelő szinten és a megfelelő felekkel kötött, a szerkezetátalakítási műveletek társadalmilag felelős előkészítését és kezelését, valamint a társaságon belüli szociális költségeinek minimálisra csökkentését célzó eljárásokról és mechanizmusokról szóló megállapodás hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

2.

Az 6. és 7. ajánlás rendelkezései nem azokra a társaságokra és munkavállalókra vonatkoznak, akik a megfelelő szinten és a megfelelő felekkel kötött, a szerkezetátalakítási műveletek társadalmilag felelős előkészítését és kezelését, valamint a társaságon belüli szociális költségeinek minimálisra csökkentését célzó eljárásokról és mechanizmusokról szóló megállapodás hatálya alá tartoznak.

10. ajánlás: a társaságon kívüli gazdasági, szociális és környezetre gyakorolt hatások minimálisra csökkentése

| 1. | Ha a szerkezetátalakítási művelet jelentős helyi hatásokkal jár, a társaságok törekszenek az előkészítő fellépéseik és valamennyi más szereplő fellépésének egymást kiegészítő jellegének és a köztük lévő szinergiának a kialakítására azzal a céllal, hogy növeljék a munkavállalók ismételt munkavállalásának esélyét annak érdekében, hogy ösztönözzék a gazdasági, szociális és környezeti átalakítást és új, fenntartható, minőségi munkahelyteremtő gazdasági tevékenységek kidolgozását az által, hogy megállapodásokat kötnek az azonos tevékenységi körrel rendelkező vagy azonos földrajzi területen működő társaságokkal a létszámcsökkentés által érintett munkavállalók újbóli felvétele érdekében. |
| --- | --- |

1.

Ha a szerkezetátalakítási művelet jelentős helyi hatásokkal jár, a társaságok törekszenek az előkészítő fellépéseik és valamennyi más szereplő fellépésének egymást kiegészítő jellegének és a köztük lévő szinergiának a kialakítására azzal a céllal, hogy növeljék a munkavállalók ismételt munkavállalásának esélyét annak érdekében, hogy ösztönözzék a gazdasági, szociális és környezeti átalakítást és új, fenntartható, minőségi munkahelyteremtő gazdasági tevékenységek kidolgozását az által, hogy megállapodásokat kötnek az azonos tevékenységi körrel rendelkező vagy azonos földrajzi területen működő társaságokkal a létszámcsökkentés által érintett munkavállalók újbóli felvétele érdekében.

| 2. | Az (1) bekezdés alkalmazásában a társaságok tájékoztatják a regionális és helyi hatóságokat és más, a 8. javaslattal összhangban hozott intézkedésekben érintett feleket. Részt vesznek bármely regionális vagy ágazati szinten létrehozott munkacsoport és hálózat kialakításában, és/vagy hozzá kell járulniuk ezek kialakításához azért, hogy minimalizálják a művelet hatását. |
| --- | --- |

2.

Az (1) bekezdés alkalmazásában a társaságok tájékoztatják a regionális és helyi hatóságokat és más, a 8. javaslattal összhangban hozott intézkedésekben érintett feleket. Részt vesznek bármely regionális vagy ágazati szinten létrehozott munkacsoport és hálózat kialakításában, és/vagy hozzá kell járulniuk ezek kialakításához azért, hogy minimalizálják a művelet hatását.

| 3. | Amennyiben ez szükséges, és összhangban van a nemzeti és regionális követelményekkel, a társaságok kifejlesztenek és végrehajtanak olyan stratégiákat, amelyeknek egyfajta környezeti intézkedésként az elhagyásra ítélt ipari területek rehabilitációja és/vagy újra kiosztása a célja új tevékenységek odavonzása és a megszűnt állások egy részének csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben ez szükséges, és összhangban van a nemzeti és regionális követelményekkel, a társaságok kifejlesztenek és végrehajtanak olyan stratégiákat, amelyeknek egyfajta környezeti intézkedésként az elhagyásra ítélt ipari területek rehabilitációja és/vagy újra kiosztása a célja új tevékenységek odavonzása és a megszűnt állások egy részének csökkentése érdekében.

| 4. | A 8. ajánlásban említett intézkedéseknek lehetőleg a lehető legteljesebb mértékben ki kell terjedniük az ellenőrzött társaságok munkavállalóira. Az ellenőrzött társaságokat és munkavállalóikat tájékoztatni kell ezekről az intézkedésekről, amennyiben az ilyen információk szükségesek vagy hasznosak saját alkalmazkodásukhoz és az említett társaságon belüli szerkezetátalakítási folyamat kezeléséhez. |
| --- | --- |

4.

A 8. ajánlásban említett intézkedéseknek lehetőleg a lehető legteljesebb mértékben ki kell terjedniük az ellenőrzött társaságok munkavállalóira. Az ellenőrzött társaságokat és munkavállalóikat tájékoztatni kell ezekről az intézkedésekről, amennyiben az ilyen információk szükségesek vagy hasznosak saját alkalmazkodásukhoz és az említett társaságon belüli szerkezetátalakítási folyamat kezeléséhez.

11. ajánlás: a közfinanszírozású támogatás

| 1. | A tagállamok azt is biztosítják, hogy a hatóságok és a saját hatóságuk alá tartozó testületek segítséget vagy javaslatot nyújtsanak annak érdekében, hogy megkönnyítsék és elősegítsék a szerkezetátalakítás gördülékeny lefolyását és minimalizálják a hatásokat. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok azt is biztosítják, hogy a hatóságok és a saját hatóságuk alá tartozó testületek segítséget vagy javaslatot nyújtsanak annak érdekében, hogy megkönnyítsék és elősegítsék a szerkezetátalakítás gördülékeny lefolyását és minimalizálják a hatásokat.

| 2. | A különböző szintű hatóságok és foglalkoztatási szolgálatok a következő beavatkozásokat teszik az előrejelzés és a kezelés terén:






  a) | előmozdítják a külső szereplőkkel való párbeszédet, koordinációt, illetve együttműködést |
| --- | --- | --- |

2.

A különböző szintű hatóságok és foglalkoztatási szolgálatok a következő beavatkozásokat teszik az előrejelzés és a kezelés terén:

a)

előmozdítják a külső szereplőkkel való párbeszédet, koordinációt, illetve együttműködést

| b) | a gazdasági, társadalmi és környezeti hatásuk enyhítése érdekében támogatják a folyamatok előrejelzését és különösen a szerkezetátalakítási műveleteket |
| --- | --- |

b)

a gazdasági, társadalmi és környezeti hatásuk enyhítése érdekében támogatják a folyamatok előrejelzését és különösen a szerkezetátalakítási műveleteket

| 3. | A hatóságok és foglalkoztatási szolgálatok a megfelelő szintű szociális partnerekkel való szoros együttműködésben segítséget nyújtanak vagy tanácsot adnak a társaságon belül kidolgozott, hosszú távú tervezésre és a foglalkoztatási és készségigényekkel kapcsolatos többéves tervekre vonatkozó mechanizmusokkal kapcsolatban, különösen azáltal, hogy megszervezik minden alkalmazott kompetenciáinak értékelését. |
| --- | --- |

3.

A hatóságok és foglalkoztatási szolgálatok a megfelelő szintű szociális partnerekkel való szoros együttműködésben segítséget nyújtanak vagy tanácsot adnak a társaságon belül kidolgozott, hosszú távú tervezésre és a foglalkoztatási és készségigényekkel kapcsolatos többéves tervekre vonatkozó mechanizmusokkal kapcsolatban, különösen azáltal, hogy megszervezik minden alkalmazott kompetenciáinak értékelését.

| 4. | A strukturális változások által érintett régiókban a hatóságoknak a megfelelő szintű szociális partnerekkel való szoros együttműködésben megfelelőnek kell ítélniük, hogy:






  a) | állandó testületeket, hálózatokat vagy megfigyelőközpontokat hoznak létre a változási folyamatok előrejelzésére, illetve ingyenes kompetencia-felmérést biztosítanak, elsősorban azon munkavállalóknak, akiknek alacsony a foglalkoztathatóságuk; |
| --- | --- | --- |

4.

A strukturális változások által érintett régiókban a hatóságoknak a megfelelő szintű szociális partnerekkel való szoros együttműködésben megfelelőnek kell ítélniük, hogy:

a)

állandó testületeket, hálózatokat vagy megfigyelőközpontokat hoznak létre a változási folyamatok előrejelzésére, illetve ingyenes kompetencia-felmérést biztosítanak, elsősorban azon munkavállalóknak, akiknek alacsony a foglalkoztathatóságuk;

| b) | előmozdítják a munkahelyteremtést és a változáshoz való alkalmazkodást, valamint a tisztességes munkakörülményeket célzó területi foglalkoztatási paktumokat, és minden eszközzel törekednek a beruházások bevonzására, figyelembe véve a helyi mikro-, kis- és középvállalkozások szövedékét; |
| --- | --- |

b)

előmozdítják a munkahelyteremtést és a változáshoz való alkalmazkodást, valamint a tisztességes munkakörülményeket célzó területi foglalkoztatási paktumokat, és minden eszközzel törekednek a beruházások bevonzására, figyelembe véve a helyi mikro-, kis- és középvállalkozások szövedékét;

| c) | a munkahelyváltást elősegítő mechanizmusokat ösztönöznek vagy hoznak létre, beleértve a vállalati hálózatépítést és a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

c)

a munkahelyváltást elősegítő mechanizmusokat ösztönöznek vagy hoznak létre, beleértve a vállalati hálózatépítést és a bevált gyakorlatok cseréjét;

| d) | a kis- és középvállalkozásokra és munkavállalóikra irányuló képzési fellépések végrehajtása és az említett és a nagyobb társaságok közötti párbeszéd és együttműködés támogatása; |
| --- | --- |

d)

a kis- és középvállalkozásokra és munkavállalóikra irányuló képzési fellépések végrehajtása és az említett és a nagyobb társaságok közötti párbeszéd és együttműködés támogatása;

| e) | támogatják a regionális foglalkoztatást és a gazdasági, szociális és környezetvédelmi átalakítást. |
| --- | --- |

e)

támogatják a regionális foglalkoztatást és a gazdasági, szociális és környezetvédelmi átalakítást.

| f) | ösztönzik a technológiai innovációkat, különös tekintettel a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló lehetőségekre. |
| --- | --- |

f)

ösztönzik a technológiai innovációkat, különös tekintettel a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló lehetőségekre.

12. ajánlás: a pénzügyi támogatás

| 1. | A társaságok uniós jogszabályokból, nemzeti jogszabályokból vagy gyakorlatokból fakadó kötelezettségeinek sérelme nélkül a hatóságok lehetőség szerint pénzügyi támogatást és másfajta támogatási eszközöket nyújtanak a szerkezetátalakítást végrehajtó társaságok munkavállalóit támogató foglalkoztathatósági intézkedésekhez, ha az ilyen típusú támogatás a munkaerőpiacra történő mihamarabbi visszatérésükhöz szükséges vagy arra alkalmas. |
| --- | --- |

1.

A társaságok uniós jogszabályokból, nemzeti jogszabályokból vagy gyakorlatokból fakadó kötelezettségeinek sérelme nélkül a hatóságok lehetőség szerint pénzügyi támogatást és másfajta támogatási eszközöket nyújtanak a szerkezetátalakítást végrehajtó társaságok munkavállalóit támogató foglalkoztathatósági intézkedésekhez, ha az ilyen típusú támogatás a munkaerőpiacra történő mihamarabbi visszatérésükhöz szükséges vagy arra alkalmas.

| 2. | Az uniós alapok, különösen az ERFA és az ESZA a rájuk irányadó szabályokkal összhangban felhasználhatók a szerkezetátalakítás előrejelzésére és előkészítésére irányuló integrált fellépések támogatására, valamint az (1) és a (2) bekezdés alkalmazásában a munkáltatók változásokhoz való alkalmazkodásának elősegítésére. |
| --- | --- |

2.

Az uniós alapok, különösen az ERFA és az ESZA a rájuk irányadó szabályokkal összhangban felhasználhatók a szerkezetátalakítás előrejelzésére és előkészítésére irányuló integrált fellépések támogatására, valamint az (1) és a (2) bekezdés alkalmazásában a munkáltatók változásokhoz való alkalmazkodásának elősegítésére.

| 3. | Az uniós és nemzeti jogszabályokból, illetve gyakorlatokból fakadó, a tagállamokra és a munkáltatókra vonatkozó kötelezettségek helyettesítése nélkül, az EGAA forrásai a rájuk irányadó szabályokkal összhangban hasznosak lehetnek az elbocsátott munkavállalók gyors elhelyezkedésének pénzügyi támogatásában. |
| --- | --- |

3.

Az uniós és nemzeti jogszabályokból, illetve gyakorlatokból fakadó, a tagállamokra és a munkáltatókra vonatkozó kötelezettségek helyettesítése nélkül, az EGAA forrásai a rájuk irányadó szabályokkal összhangban hasznosak lehetnek az elbocsátott munkavállalók gyors elhelyezkedésének pénzügyi támogatásában.

13. ajánlás: a megfelelő hatóságok kijelölése

A tagállamok nemzeti, regionális vagy helyi szinten kijelölik az ezen aktus alkalmazásáért felelős hatóságokat.

14. ajánlás

| 1. | A társaságok a munkavállalók képviselőivel és szükség esetén a folyamatba bevont külső szervezetekkel együttműködve létrehozzák a szerkezetátalakítási gyakorlataik rendszeres értékelésére és az azokról való jelentéstételre szolgáló eszközöket. |
| --- | --- |

1.

A társaságok a munkavállalók képviselőivel és szükség esetén a folyamatba bevont külső szervezetekkel együttműködve létrehozzák a szerkezetátalakítási gyakorlataik rendszeres értékelésére és az azokról való jelentéstételre szolgáló eszközöket.

| 2. | A tagállamok együttműködnek az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért szervezettel azáltal, hogy statisztikai információkat szolgáltatnak a szerkezetátalakításokról. |
| --- | --- |

2.

A tagállamok együttműködnek az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért szervezettel azáltal, hogy statisztikai információkat szolgáltatnak a szerkezetátalakításokról.

| 3. | Ez a keret semmilyen formában nem érinti az uniós jogszabályokból a munkavállalók bevonásának területén fakadó kötelezettségeket. A tagállamok bevezethetnek vagy fenntarthatnak olyan intézkedéseket, amelyek az egyenlő elbánás elvének védelme szempontjából kedvezőbbek. |
| --- | --- |

3.

Ez a keret semmilyen formában nem érinti az uniós jogszabályokból a munkavállalók bevonásának területén fakadó kötelezettségeket. A tagállamok bevezethetnek vagy fenntarthatnak olyan intézkedéseket, amelyek az egyenlő elbánás elvének védelme szempontjából kedvezőbbek.

| 4. | Ez a keret semmilyen formában nem érinti a munkaszerződés megszüntetése esetén felmerülő, a munkavédelemre vonatkozó, kártérítési kifizetéssel kapcsolatos kötelezettségeket. A keret végrehajtása semmilyen esetben sem adhat elegendő okot a tagállamok által a megkülönböztetés ellen már biztosított védelmi szint csökkentésére. |
| --- | --- |

4.

Ez a keret semmilyen formában nem érinti a munkaszerződés megszüntetése esetén felmerülő, a munkavédelemre vonatkozó, kártérítési kifizetéssel kapcsolatos kötelezettségeket. A keret végrehajtása semmilyen esetben sem adhat elegendő okot a tagállamok által a megkülönböztetés ellen már biztosított védelmi szint csökkentésére.

| 5. | A tagállamok biztosítják, hogy különleges esetekben és a nemzeti jogszabályokban megállapított feltételek és korlátok mellett a társaságok ne legyenek kötelesek továbbítani azokat az információkat, amelyek a természetükből fakadóan, objektív kritériumok alapján súlyosan sértenék a működésüket, vagy amelyek továbbításából jogsérelmük származna. Valamely tagállam rendelkezhet úgy, hogy ilyen felmentés előzetes közigazgatási vagy bírósági jóváhagyás mellett nyújtható. |
| --- | --- |

5.

A tagállamok biztosítják, hogy különleges esetekben és a nemzeti jogszabályokban megállapított feltételek és korlátok mellett a társaságok ne legyenek kötelesek továbbítani azokat az információkat, amelyek a természetükből fakadóan, objektív kritériumok alapján súlyosan sértenék a működésüket, vagy amelyek továbbításából jogsérelmük származna. Valamely tagállam rendelkezhet úgy, hogy ilyen felmentés előzetes közigazgatási vagy bírósági jóváhagyás mellett nyújtható.

| 6. | A tagállamok biztosítják, hogy a munkavállalók képviselői, valamint ezen aktusok értelmében kifejezetten a számukra nyújtott információhoz hozzáférő egyéb személyek ne legyenek jogosultak ezen információk felfedésére, ha azokat a nemzeti jog és gyakorlat szerint bizalmas információként nyújtották. |
| --- | --- |

6.

A tagállamok biztosítják, hogy a munkavállalók képviselői, valamint ezen aktusok értelmében kifejezetten a számukra nyújtott információhoz hozzáférő egyéb személyek ne legyenek jogosultak ezen információk felfedésére, ha azokat a nemzeti jog és gyakorlat szerint bizalmas információként nyújtották.

| 7. | A tagállamoknak az uniós jognak nem megfelelő társaságokat ki kell zárniuk a nemzeti költségvetésből származó közfinanszírozású támogatások kedvezményéből. |
| --- | --- |

7.

A tagállamoknak az uniós jognak nem megfelelő társaságokat ki kell zárniuk a nemzeti költségvetésből származó közfinanszírozású támogatások kedvezményéből.

| 8. | A (7) bekezdés rendelkezése ellenére semmi sem zárja ki azt, hogy az Európai Unió általános költségvetéséből és a nemzeti költségvetésekből származó forrásokat közvetlenül az említett bekezdésben említett társaságok munkavállalói használják fel. |
| --- | --- |

8.

A (7) bekezdés rendelkezése ellenére semmi sem zárja ki azt, hogy az Európai Unió általános költségvetéséből és a nemzeti költségvetésekből származó forrásokat közvetlenül az említett bekezdésben említett társaságok munkavállalói használják fel.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/38 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/38

---

P7_TA(2013)0006

Az Északkelet-Afrikára vonatkozó uniós stratégia

Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a Szomáli-félsziget térségére vonatkozó uniós stratégiáról (2012/2026(INI))

(2015/C 440/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tengeri kalózkodásról szóló, 2012. május 10-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri kalózkodásról szóló, 2012. május 10-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Szomáli-félszigeten kialakult helyzetről szóló, 2009. január 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szomáli-félszigeten kialakult helyzetről szóló, 2009. január 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló, 2008-es éves jelentésről szóló, 2010. március 10-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló, 2008-es éves jelentésről szóló, 2010. március 10-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló, 2009-es éves jelentésről szóló, 2011. május 11-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló, 2009-es éves jelentésről szóló, 2011. május 11-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló, a Tanács által az Európai Parlamenthez intézett éves jelentésről szóló 2012. szeptember 12-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló, a Tanács által az Európai Parlamenthez intézett éves jelentésről szóló 2012. szeptember 12-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Szomáli-félsziget térségéről szóló, 2011. november 14-i tanácsi következtetésekre, és különösen az annak mellékletében szereplő stratégiai keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szomáli-félsziget térségéről szóló, 2011. november 14-i tanácsi következtetésekre, és különösen az annak mellékletében szereplő stratégiai keretre,

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégiára, valamint a főképviselőnek és a Bizottságnak az Európai Tanácshoz intézett, „Éghajlatváltozás és nemzetközi biztonság” című, 2008. március 14-i dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégiára, valamint a főképviselőnek és a Bizottságnak az Európai Tanácshoz intézett, „Éghajlatváltozás és nemzetközi biztonság” című, 2008. március 14-i dokumentumára,

| — | tekintettel az Európai Unió választási megfigyelő missziójának az Etiópiában 2010. május 23-án megtartott választásokról szóló zárójelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió választási megfigyelő missziójának az Etiópiában 2010. május 23-án megtartott választásokról szóló zárójelentésére,

| — | tekintettel a szomáliai alkotmánynak az Alkotmányozó Nemzetgyűlés 825 tagja általi, 2012. augusztus 1-jén történt elfogadására; tekintettel az új szomáliai elnöknek az átalakulási folyamat részeként, 2012. szeptember 11-én történt demokratikus megválasztására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szomáliai alkotmánynak az Alkotmányozó Nemzetgyűlés 825 tagja általi, 2012. augusztus 1-jén történt elfogadására; tekintettel az új szomáliai elnöknek az átalakulási folyamat részeként, 2012. szeptember 11-én történt demokratikus megválasztására,

| — | tekintettel a közös biztonság- és védelempolitikáról szóló, 2011. december 1-i és 2012. július 23-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös biztonság- és védelempolitikáról szóló, 2011. december 1-i és 2012. július 23-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a szomáliai helyzetről szóló határozataira, és különösen a 2067(2012) számú határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a szomáliai helyzetről szóló határozataira, és különösen a 2067(2012) számú határozatra,

| — | tekintettel az Afrikai Unió szomáliai missziójára (AMISOM), annak a négy szektorbeli jelenlét megvalósításáról szóló, 2012. január 5-i stratégiai koncepciójára, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2036(2012) számú határozatára, amely felkéri az Afrikai Uniót, hogy az AMISOM-erők haderejét 12 000-ről egy legfeljebb 17 731 fős – katonák és hivatásos rendőri egységek alkotta – egyenruhás testületté bővítse; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió szomáliai missziójára (AMISOM), annak a négy szektorbeli jelenlét megvalósításáról szóló, 2012. január 5-i stratégiai koncepciójára, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2036(2012) számú határozatára, amely felkéri az Afrikai Uniót, hogy az AMISOM-erők haderejét 12 000-ről egy legfeljebb 17 731 fős – katonák és hivatásos rendőri egységek alkotta – egyenruhás testületté bővítse;

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1820(2008) számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1820(2008) számú határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ 2011. január 25-i jelentésére, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Szomália partjai mentén folytatott kalózkodáshoz kapcsolódó jogi kérdésekért felelős különleges tanácsadója, Jack Lang által tett 25 javaslatra; tekintettel a Jack Lang által készített, vonatkozó nyomon követési jelentésekre, többek között a kalózkodás ellen fellépő, különleges hatáskörű szomáliai bíróságok létrehozásának részletes szabályairól szóló, 2011. június 15-i jelentésre, valamint a főtitkárnak a Szomáliában és a régió más államaiban a kalózkodás ellen fellépő, különleges hatáskörű bíróságokról szóló, 2012. január 20-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2011. január 25-i jelentésére, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Szomália partjai mentén folytatott kalózkodáshoz kapcsolódó jogi kérdésekért felelős különleges tanácsadója, Jack Lang által tett 25 javaslatra; tekintettel a Jack Lang által készített, vonatkozó nyomon követési jelentésekre, többek között a kalózkodás ellen fellépő, különleges hatáskörű szomáliai bíróságok létrehozásának részletes szabályairól szóló, 2011. június 15-i jelentésre, valamint a főtitkárnak a Szomáliában és a régió más államaiban a kalózkodás ellen fellépő, különleges hatáskörű bíróságokról szóló, 2012. január 20-i jelentésére,

| — | tekintettel a közös Afrika–EU stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös Afrika–EU stratégiára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0408/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0408/2012),

| A. | mivel a Szomáli-félsziget térségének élelmiszer-ellátási biztonsága a világon az egyik leggyengébb, így a régió több millió lakosát fenyegeti az alultápláltság és éhínség veszélye; mivel e földrajzi területen világszinten a legalacsonyabb egészségügyi színvonalú országok közé tartozó államok vannak; mivel ez a világ legszegényebb és legkevésbé kormányzott régióinak egyike; mivel a régióban az emberi biztonság hiánya és az élelmiszer-ellátás bizonytalansága együtt különösen súlyos humanitárius válságokat idéz elő; mivel itt a nemzetközi közösség megelőző jelleggel képtelen volt megoldást találni a humánbiztonság, az aszályok és az éhínség problémájára; |
| --- | --- |

A.

mivel a Szomáli-félsziget térségének élelmiszer-ellátási biztonsága a világon az egyik leggyengébb, így a régió több millió lakosát fenyegeti az alultápláltság és éhínség veszélye; mivel e földrajzi területen világszinten a legalacsonyabb egészségügyi színvonalú országok közé tartozó államok vannak; mivel ez a világ legszegényebb és legkevésbé kormányzott régióinak egyike; mivel a régióban az emberi biztonság hiánya és az élelmiszer-ellátás bizonytalansága együtt különösen súlyos humanitárius válságokat idéz elő; mivel itt a nemzetközi közösség megelőző jelleggel képtelen volt megoldást találni a humánbiztonság, az aszályok és az éhínség problémájára;

| B. | mivel a régió hosszú, konfliktusokkal terhelt múltra tekinthet vissza, és mivel a konfliktusok, a szegénység és az elmaradottság között összefüggés áll fenn; mivel a fenntartható fejlődés nem valósulhat meg feszültségekkel, fegyveres konfliktussal és ingatag kormányzati intézményekkel jellemzett környezetben, és mivel ugyanakkor a szegénység és az elmaradottság konfliktust kiváltó tényezőként hat; mivel az éghajlatváltozás tovább súlyosbíthatja a Szomáli-félsziget térségében tapasztalható helyzetet, ahol már ma is egyre gyakoribbak a súlyos aszályok; |
| --- | --- |

B.

mivel a régió hosszú, konfliktusokkal terhelt múltra tekinthet vissza, és mivel a konfliktusok, a szegénység és az elmaradottság között összefüggés áll fenn; mivel a fenntartható fejlődés nem valósulhat meg feszültségekkel, fegyveres konfliktussal és ingatag kormányzati intézményekkel jellemzett környezetben, és mivel ugyanakkor a szegénység és az elmaradottság konfliktust kiváltó tényezőként hat; mivel az éghajlatváltozás tovább súlyosbíthatja a Szomáli-félsziget térségében tapasztalható helyzetet, ahol már ma is egyre gyakoribbak a súlyos aszályok;

| C. | mivel a térséget jellemző tartós bizonytalanság a szomszédos országok és az egész kontinens biztonságára nézve is következményekkel jár, és a térségben működő terroristahálózatok miatt más régiók, például Európa, az Arab-félsziget és Dél-Ázsia biztonságára is kihatással lehet; |
| --- | --- |

C.

mivel a térséget jellemző tartós bizonytalanság a szomszédos országok és az egész kontinens biztonságára nézve is következményekkel jár, és a térségben működő terroristahálózatok miatt más régiók, például Európa, az Arab-félsziget és Dél-Ázsia biztonságára is kihatással lehet;

| D. | mivel a fenyegetettség, a bizonytalanság, a szegénység és a nem megfelelő kormányzás ördögi köre csak olyan átfogó, holisztikus szemlélet révén szakítható meg sikeresen és hatékonyan, amely elkötelezi magát a régióbeli országok fenntartható fejlesztése mellett; mivel a Szomáli-félsziget – ahol a mélyszegénység és a nem megfelelő kormányzás vagy az állami irányítás hiánya következtében virágzik a bűnözés, különösen a terrorizmus és a kalózkodás – jól szemlélteti a fejlődés és a biztonság közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

D.

mivel a fenyegetettség, a bizonytalanság, a szegénység és a nem megfelelő kormányzás ördögi köre csak olyan átfogó, holisztikus szemlélet révén szakítható meg sikeresen és hatékonyan, amely elkötelezi magát a régióbeli országok fenntartható fejlesztése mellett; mivel a Szomáli-félsziget – ahol a mélyszegénység és a nem megfelelő kormányzás vagy az állami irányítás hiánya következtében virágzik a bűnözés, különösen a terrorizmus és a kalózkodás – jól szemlélteti a fejlődés és a biztonság közötti kapcsolatot;

| E. | mivel Európát és a szélesebb nemzetközi közösséget háromszoros érdek fűzi a Szomáli-félszigeten kialakult biztonsági helyzethez: elsősorban a nemzetközi terrorizmus jelentette veszély, valamint a terrorista szervezetek kalózkodásból és emberrablásokból származó pénzekkel történő finanszírozása; másodsorban a nemzetközi kereskedelmet érintő gazdasági fenyegetés és a biztonságos tengeri szállítás előmozdításának szükségessége; harmadsorban az ENSZ célkitűzéseinek, például a Világélelmezési Program e térségben közlekedő hajói védelmének támogatása; |
| --- | --- |

E.

mivel Európát és a szélesebb nemzetközi közösséget háromszoros érdek fűzi a Szomáli-félszigeten kialakult biztonsági helyzethez: elsősorban a nemzetközi terrorizmus jelentette veszély, valamint a terrorista szervezetek kalózkodásból és emberrablásokból származó pénzekkel történő finanszírozása; másodsorban a nemzetközi kereskedelmet érintő gazdasági fenyegetés és a biztonságos tengeri szállítás előmozdításának szükségessége; harmadsorban az ENSZ célkitűzéseinek, például a Világélelmezési Program e térségben közlekedő hajói védelmének támogatása;

| F. | mivel a régió iránti uniós elkötelezettség a térség geostratégiai jelentőségén és az arra irányuló szándékon alapul, hogy támogatást nyújtsunk a Szomáli-félszigeten élőknek és kiemeljük őket a szegénységből; mivel a fentiek és a tartós béke megvalósítása érdekében az EU vállalta, hogy – többek között a Kormányközi Fejlesztési Hatóság és az Afrikai Unió révén – támogatja azon regionális és nemzeti erőfeszítéseket, amelyek célja az integráció, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának elvén alapuló béke és igazságosság megszilárdítása; |
| --- | --- |

F.

mivel a régió iránti uniós elkötelezettség a térség geostratégiai jelentőségén és az arra irányuló szándékon alapul, hogy támogatást nyújtsunk a Szomáli-félszigeten élőknek és kiemeljük őket a szegénységből; mivel a fentiek és a tartós béke megvalósítása érdekében az EU vállalta, hogy – többek között a Kormányközi Fejlesztési Hatóság és az Afrikai Unió révén – támogatja azon regionális és nemzeti erőfeszítéseket, amelyek célja az integráció, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának elvén alapuló béke és igazságosság megszilárdítása;

| G. | mivel a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) továbbra sem elég fejlett eszköz a regionális együttműködés, integráció és biztonság megerősítéséhez; hangsúlyozza, hogy az IGAD-nak központi szerepet kell játszania a régió politikai és biztonsági struktúrájának kiépítésében és a Szomáli-félszigeten a konfliktusmegelőzésben, valamint a politikai és gazdasági integrációban, hogy a régió országai elkötelezzék magukat a közös politikai és gazdasági menetrend mellett; |
| --- | --- |

G.

mivel a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) továbbra sem elég fejlett eszköz a regionális együttműködés, integráció és biztonság megerősítéséhez; hangsúlyozza, hogy az IGAD-nak központi szerepet kell játszania a régió politikai és biztonsági struktúrájának kiépítésében és a Szomáli-félszigeten a konfliktusmegelőzésben, valamint a politikai és gazdasági integrációban, hogy a régió országai elkötelezzék magukat a közös politikai és gazdasági menetrend mellett;

| H. | mivel az Atlanti-óceántól az India-óceánig húzódó, összefüggő, bizonytalan helyzetű övezetben egyúttal a Dél-Amerikából és a karib-tengeri térségből kiinduló, az Atlanti-óceán déli részén folytatott kábítószer-csempészet, illetve ember- és fegyvercsempészet is új erőre kapna, elősegítve ezáltal új útvonalak megnyitását, valamint megnyitva az utat az Európába és az Arab-félszigetre irányuló kábítószer-csempészet előtt; |
| --- | --- |

H.

mivel az Atlanti-óceántól az India-óceánig húzódó, összefüggő, bizonytalan helyzetű övezetben egyúttal a Dél-Amerikából és a karib-tengeri térségből kiinduló, az Atlanti-óceán déli részén folytatott kábítószer-csempészet, illetve ember- és fegyvercsempészet is új erőre kapna, elősegítve ezáltal új útvonalak megnyitását, valamint megnyitva az utat az Európába és az Arab-félszigetre irányuló kábítószer-csempészet előtt;

| I. | mivel az országok között a régióban található természeti erőforrásokért, elsősorban a fosszilis tüzelőanyagokért és a vízért folyó verseny, valamint a kőolaj- és földgáztermelő államok számára a kikötőkhöz való hozzáférésre szolgáló infrastruktúra, illetve a szárazfölddel körülvett államok számára a tengerrel történő összeköttetés biztosítására irányuló verseny további feszültségeket szíthat a térségben, és krónikus instabilitáshoz vezethet; |
| --- | --- |

I.

mivel az országok között a régióban található természeti erőforrásokért, elsősorban a fosszilis tüzelőanyagokért és a vízért folyó verseny, valamint a kőolaj- és földgáztermelő államok számára a kikötőkhöz való hozzáférésre szolgáló infrastruktúra, illetve a szárazfölddel körülvett államok számára a tengerrel történő összeköttetés biztosítására irányuló verseny további feszültségeket szíthat a térségben, és krónikus instabilitáshoz vezethet;

| J. | mivel a Szomáli-félszigeten hosszú távon is életképes stabilitás kizárólag erős, elszámoltatható demokratikus intézményekre, jogállamiságra és az emberi jogok, különösen a véleménynyilvánítás szabadságának tiszteletben tartására, valamint a társadalom egésze számára biztosított jobb gazdasági kilátásokra épülhet; |
| --- | --- |

J.

mivel a Szomáli-félszigeten hosszú távon is életképes stabilitás kizárólag erős, elszámoltatható demokratikus intézményekre, jogállamiságra és az emberi jogok, különösen a véleménynyilvánítás szabadságának tiszteletben tartására, valamint a társadalom egésze számára biztosított jobb gazdasági kilátásokra épülhet;

| K. | mivel elengedhetetlen a régióban meglévő stabil területek aktív gondozása, a szegénység leküzdése és a csődbe jutott államok helyreállításának eszközeként a gazdasági talpra állás ösztönzése; mivel fejlődés nélkül nincs biztonság és biztonság nélkül sincs fejlődés; |
| --- | --- |

K.

mivel elengedhetetlen a régióban meglévő stabil területek aktív gondozása, a szegénység leküzdése és a csődbe jutott államok helyreállításának eszközeként a gazdasági talpra állás ösztönzése; mivel fejlődés nélkül nincs biztonság és biztonság nélkül sincs fejlődés;

| L. | mivel Szomáliában az as-Sabáb erőszakos fellépése és az állami irányítás hiánya, a Szomália partjainál folytatott különféle kalóztevékenységek jelentette fenyegetés, a Szudán és Dél-Szudán közötti feszültség, és konfliktusveszély, az ország konfliktusok által fenyegetett Abiyei és Dárfúr régiói, a Melesz Zenávi miniszterelnök halála utáni etióp politikai átalakulás, az Etiópia, Eritrea és Szomália közötti, valamint az Eritrea és Dzsibuti közötti feszültségek, továbbá az Úr Ellenállási Hadseregének (LRA) terrorista cselekményei mind hozzájárulnak ahhoz, hogy a Szomáli-félsziget egyike legyen a világ konfliktusoktól legfenyegetettebb és legfeszültebb térségeinek, ami iszonyú emberi szenvedéshez, lakhelyelhagyáshoz, a humanitárius válság súlyosbodásához vezet, és akadályozza a fenntartható társadalmi és gazdasági fejlődést, valamint a demokrácia és a jogállamiság megteremtését; |
| --- | --- |

L.

mivel Szomáliában az as-Sabáb erőszakos fellépése és az állami irányítás hiánya, a Szomália partjainál folytatott különféle kalóztevékenységek jelentette fenyegetés, a Szudán és Dél-Szudán közötti feszültség, és konfliktusveszély, az ország konfliktusok által fenyegetett Abiyei és Dárfúr régiói, a Melesz Zenávi miniszterelnök halála utáni etióp politikai átalakulás, az Etiópia, Eritrea és Szomália közötti, valamint az Eritrea és Dzsibuti közötti feszültségek, továbbá az Úr Ellenállási Hadseregének (LRA) terrorista cselekményei mind hozzájárulnak ahhoz, hogy a Szomáli-félsziget egyike legyen a világ konfliktusoktól legfenyegetettebb és legfeszültebb térségeinek, ami iszonyú emberi szenvedéshez, lakhelyelhagyáshoz, a humanitárius válság súlyosbodásához vezet, és akadályozza a fenntartható társadalmi és gazdasági fejlődést, valamint a demokrácia és a jogállamiság megteremtését;

| M. | mivel Szomáliában fokozatosan teret nyer az as-Sabáb elleni küzdelem, egyre nagyobb a veszélye annak, hogy a terrorista tevékenység és a destabilizálódás Szomália más területeire és Afrika még távolabbi, korábban nem érintett részeire is átterjed; |
| --- | --- |

M.

mivel Szomáliában fokozatosan teret nyer az as-Sabáb elleni küzdelem, egyre nagyobb a veszélye annak, hogy a terrorista tevékenység és a destabilizálódás Szomália más területeire és Afrika még távolabbi, korábban nem érintett részeire is átterjed;

| N. | mivel a folyamatos politikai instabilitás és a szomáliai konfliktus miatt gyakorlatilag a fenntartható gazdasági fejlődés minden reménye szertefoszlott; mivel az, hogy a lakosság és különösen a fiatalok számára nincs kilátás a stabil demokráciára és gazdaságra, amit csak tetőz a demokrácia, a jogállamiság, az irányítás és a humánbiztonság hiánya, elősegíti a bűnözés, többek között a kalózkodás és a kábítószer-csempészet terjedését és az as-Sabábhoz hasonló terrorista csoportok fenntartását; mivel lényeges, hogy az ilyen kérdéseket az Unió összes külső fellépési eszközére alapozva, átfogó módon oldjuk meg, és minden ilyen fellépést kiegészítsünk a kalózkodás ellen fellépő, különleges hatáskörű szomáliai bíróságok létrehozásával, mihelyt a fennmaradni képes állami struktúrák létrejönnek Szomáliában; |
| --- | --- |

N.

mivel a folyamatos politikai instabilitás és a szomáliai konfliktus miatt gyakorlatilag a fenntartható gazdasági fejlődés minden reménye szertefoszlott; mivel az, hogy a lakosság és különösen a fiatalok számára nincs kilátás a stabil demokráciára és gazdaságra, amit csak tetőz a demokrácia, a jogállamiság, az irányítás és a humánbiztonság hiánya, elősegíti a bűnözés, többek között a kalózkodás és a kábítószer-csempészet terjedését és az as-Sabábhoz hasonló terrorista csoportok fenntartását; mivel lényeges, hogy az ilyen kérdéseket az Unió összes külső fellépési eszközére alapozva, átfogó módon oldjuk meg, és minden ilyen fellépést kiegészítsünk a kalózkodás ellen fellépő, különleges hatáskörű szomáliai bíróságok létrehozásával, mihelyt a fennmaradni képes állami struktúrák létrejönnek Szomáliában;

| O. | mivel a szomáliai átmeneti szövetségi kormány nem tudott olyan stabil és inkluzív államigazgatást létrehozni, amely a különböző etnikai és politikai hátterű tagok között képes konszenzust teremteni; mivel az új szomáliai kormánynak a nemzetközi közösség teljes körű támogatására szüksége van ahhoz, hogy felvállalja a Szomália előtt álló kihívások megoldását és helyreállítsa a fenntartható politikai, demokratikus, etnikai és társadalmi stabilitást; |
| --- | --- |

O.

mivel a szomáliai átmeneti szövetségi kormány nem tudott olyan stabil és inkluzív államigazgatást létrehozni, amely a különböző etnikai és politikai hátterű tagok között képes konszenzust teremteni; mivel az új szomáliai kormánynak a nemzetközi közösség teljes körű támogatására szüksége van ahhoz, hogy felvállalja a Szomália előtt álló kihívások megoldását és helyreállítsa a fenntartható politikai, demokratikus, etnikai és társadalmi stabilitást;

| P. | mivel a szomáliai káoszt kihasználva 1990 óta számos ország halászhajói folytatnak halászati tevékenységet a szomáliai partoktól számított 200 tengeri mérföldes övezetben, megnehezítve ezzel a szomáliai halászok megélhetését, |
| --- | --- |

P.

mivel a szomáliai káoszt kihasználva 1990 óta számos ország halászhajói folytatnak halászati tevékenységet a szomáliai partoktól számított 200 tengeri mérföldes övezetben, megnehezítve ezzel a szomáliai halászok megélhetését,

| Q. | mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága szerint több mint egymillió szomáliai menekült él elszórtan Afrika szarván, elsősorban Kenyában és Etiópiában, Szomálián belül pedig 1,3 millió belső menekült található; mivel a kivándorlás és a szomáliai belső elvándorlás fő okai a belső konfliktus, az as-Sabáb terrorista tevékenysége és az egymást követő súlyos aszályok, amelyek kézzelfogható hatást gyakorolnak a régió egészére; |
| --- | --- |

Q.

mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága szerint több mint egymillió szomáliai menekült él elszórtan Afrika szarván, elsősorban Kenyában és Etiópiában, Szomálián belül pedig 1,3 millió belső menekült található; mivel a kivándorlás és a szomáliai belső elvándorlás fő okai a belső konfliktus, az as-Sabáb terrorista tevékenysége és az egymást követő súlyos aszályok, amelyek kézzelfogható hatást gyakorolnak a régió egészére;

| R. | mivel 2012. augusztus 20-án a Szomáli-félszigeten két, a régióra nézve igen jelentős esemény történt: egyrészt elhunyt Etiópia miniszterelnöke, Melesz Zenávi, másrészt több mint évtized múltán megalakult Szomália első hivatalos parlamentje; mivel az új parlament beiktatása és az új szomáliai elnök, Haszan Mahmúd Sejk 2012. szeptember 10-i megválasztása történelmi pillanat, valamint a béke és biztonság erősítése felé tett fontos lépés volt, továbbá bebizonyította, hogy a szomáliai helyzet nem visszafordíthatatlan; |
| --- | --- |

R.

mivel 2012. augusztus 20-án a Szomáli-félszigeten két, a régióra nézve igen jelentős esemény történt: egyrészt elhunyt Etiópia miniszterelnöke, Melesz Zenávi, másrészt több mint évtized múltán megalakult Szomália első hivatalos parlamentje; mivel az új parlament beiktatása és az új szomáliai elnök, Haszan Mahmúd Sejk 2012. szeptember 10-i megválasztása történelmi pillanat, valamint a béke és biztonság erősítése felé tett fontos lépés volt, továbbá bebizonyította, hogy a szomáliai helyzet nem visszafordíthatatlan;

| S. | mivel a régió stabilitását célzó erőfeszítésekhez Etiópia, Kenya és Uganda által mindenekelőtt az Afrikai Unió szomáliai missziója, az AMISOM révén nyújtott katonai és politikai támogatás célja annak elérése, hogy a nemzetközi közösség aktív támogatása mellett az afrikai országok kezében lévő és általuk vezetett fellépés is életképes megoldást tudjon nyújtani a régió biztonságának és stabilitásának problémájára; mivel az Afrikai Unió (AU) értékes partnernek minősül a régió békéje és stabilitása tekintetében; |
| --- | --- |

S.

mivel a régió stabilitását célzó erőfeszítésekhez Etiópia, Kenya és Uganda által mindenekelőtt az Afrikai Unió szomáliai missziója, az AMISOM révén nyújtott katonai és politikai támogatás célja annak elérése, hogy a nemzetközi közösség aktív támogatása mellett az afrikai országok kezében lévő és általuk vezetett fellépés is életképes megoldást tudjon nyújtani a régió biztonságának és stabilitásának problémájára; mivel az Afrikai Unió (AU) értékes partnernek minősül a régió békéje és stabilitása tekintetében;

| T. | mivel a szomáliai biztonsági és katonai helyzet továbbra is veszélyes és kiszámíthatatlan; mivel az Afrikai Unió AMISOM missziója visszaszorította az as-Sabáb iszlám milíciát, és további 100 katonát vetett be Baidoában; mivel Kenya a közelmúltban katonai erőkkel beavatkozott Szomália déli és középső részén, de képtelen volt végérvényesen legyőzni az as-Sabábot; mivel az etióp honvédelmi erők 2012 februárjában közbeléptek a hiraani és a Bay régióban; mivel a Human Rights Watch jelentést tett közzé az etióp erők és az átmeneti szövetségi kormányhoz hű milícia által elkövetett emberi jogi jogsértésekről, kínzásokról, önkényes fogva tartásokról, statáriális kivégzésekről és a polgárok elleni, törvénytelen megtorló intézkedésekről; mivel az ENSZ szankciókat felügyelő csoportja a szomszédos Eritreát azzal vádolja, hogy fegyvereket, kiképzést és pénzügyi támogatást biztosít az as-Sabáb számára és ezzel megsérti az ENSZ által meghirdetett fegyverembargót; |
| --- | --- |

T.

mivel a szomáliai biztonsági és katonai helyzet továbbra is veszélyes és kiszámíthatatlan; mivel az Afrikai Unió AMISOM missziója visszaszorította az as-Sabáb iszlám milíciát, és további 100 katonát vetett be Baidoában; mivel Kenya a közelmúltban katonai erőkkel beavatkozott Szomália déli és középső részén, de képtelen volt végérvényesen legyőzni az as-Sabábot; mivel az etióp honvédelmi erők 2012 februárjában közbeléptek a hiraani és a Bay régióban; mivel a Human Rights Watch jelentést tett közzé az etióp erők és az átmeneti szövetségi kormányhoz hű milícia által elkövetett emberi jogi jogsértésekről, kínzásokról, önkényes fogva tartásokról, statáriális kivégzésekről és a polgárok elleni, törvénytelen megtorló intézkedésekről; mivel az ENSZ szankciókat felügyelő csoportja a szomszédos Eritreát azzal vádolja, hogy fegyvereket, kiképzést és pénzügyi támogatást biztosít az as-Sabáb számára és ezzel megsérti az ENSZ által meghirdetett fegyverembargót;

| U. | mivel az Afrikai Uniónak az országban végrehajtott műveletei szükségesek a szomáliai válság leküzdéséhez, ez csak a társadalmi és politikai stabilitás megőrzésével és fenntartásával valósulhat meg, azaz a katonai műveletekben részt vevő felek egyik fő feladata az is, hogy a katonai tevékenységek beszüntetését követő időszakban minden szükséges eszközzel támogassák a helyi hatóságokat; |
| --- | --- |

U.

mivel az Afrikai Uniónak az országban végrehajtott műveletei szükségesek a szomáliai válság leküzdéséhez, ez csak a társadalmi és politikai stabilitás megőrzésével és fenntartásával valósulhat meg, azaz a katonai műveletekben részt vevő felek egyik fő feladata az is, hogy a katonai tevékenységek beszüntetését követő időszakban minden szükséges eszközzel támogassák a helyi hatóságokat;

| V. | mivel a nemzetközi katonai intézkedések önmagukban nem alkalmasak a fenntartható biztonság, stabilitás és béke megteremtésére, ezért azokat demokratikus fejlesztési programokkal kell ötvözni; |
| --- | --- |

V.

mivel a nemzetközi katonai intézkedések önmagukban nem alkalmasak a fenntartható biztonság, stabilitás és béke megteremtésére, ezért azokat demokratikus fejlesztési programokkal kell ötvözni;

| W. | mivel Meles Zenávi miniszterelnök halála mélyreható nemzeti és regionális következményekkel járhat, lehetővé téve az új vezetés számára a politikai színtér megnyitását, az elnyomó törvények hatályon kívül helyezését és a demokratikus átmenet irányába mutató, minden érintett bevonásával zajló politikai párbeszéd beindítását; mivel Etiópiában egyedül egy demokratikusan megválasztott, átfogó képviseleten alapuló kormány létrejötte képes megfékezni az instabilitás, a radikalizmus és a zavargások országszerte történő elterjedését, amely Etiópia terrorizmus elleni küzdelemben betöltött szerepét is veszélyeztetné; |
| --- | --- |

W.

mivel Meles Zenávi miniszterelnök halála mélyreható nemzeti és regionális következményekkel járhat, lehetővé téve az új vezetés számára a politikai színtér megnyitását, az elnyomó törvények hatályon kívül helyezését és a demokratikus átmenet irányába mutató, minden érintett bevonásával zajló politikai párbeszéd beindítását; mivel Etiópiában egyedül egy demokratikusan megválasztott, átfogó képviseleten alapuló kormány létrejötte képes megfékezni az instabilitás, a radikalizmus és a zavargások országszerte történő elterjedését, amely Etiópia terrorizmus elleni küzdelemben betöltött szerepét is veszélyeztetné;

| X. | mivel a 2010. májusi általános választásokon az EPRDF az összesen 547 parlamenti helyből 545-öt megszerzett, amiből kifolyólag az EU választási megfigyelő missziója megállapította, hogy a választások nem feleltek meg a nemzetközi normáknak; |
| --- | --- |

X.

mivel a 2010. májusi általános választásokon az EPRDF az összesen 547 parlamenti helyből 545-öt megszerzett, amiből kifolyólag az EU választási megfigyelő missziója megállapította, hogy a választások nem feleltek meg a nemzetközi normáknak;

| Y. | mivel Etiópia több külső támogatást kap az Egyesült Államoktól és az Európai Uniótól mint Afrika bármelyik másik országa; |
| --- | --- |

Y.

mivel Etiópia több külső támogatást kap az Egyesült Államoktól és az Európai Uniótól mint Afrika bármelyik másik országa;

| Z. | mivel 20 év függetlenséget követően az Isaias Afewerki elnök kormánya által vezetett Eritrea a világ egyik legelnyomóbb és legelzártabb, az emberi jogok tekintetében szégyenletes teljesítményt nyújtó országa, többek között a saját polgárai körében végzett bebörtönzések, kínzások és gyilkosságok miatt; mivel 2012. július 5-én az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa határozatot fogadott el, amelyben erőteljesen elítéli az eritreai hatóságok által széles körben elkövetett folyamatos és következetes emberi jogi jogsértéseket, a véleménynyilvánítás szabadságának súlyos korlátozásait és a polgárok határozatlan időre szóló katonai szolgálatra kötelezését, valamint az eritreai emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadót jelöl ki az ország elszigeteltségének áttörése, a visszaélések kivizsgálása és az azokról való jelentéstétel érdekében; mivel Dawit Isaak svéd-eritreai állampolgárt tárgyalás nélkül 11 éve tartják fogva Eritreában, minden érintkezési lehetőségtől elzárva; |
| --- | --- |

Z.

mivel 20 év függetlenséget követően az Isaias Afewerki elnök kormánya által vezetett Eritrea a világ egyik legelnyomóbb és legelzártabb, az emberi jogok tekintetében szégyenletes teljesítményt nyújtó országa, többek között a saját polgárai körében végzett bebörtönzések, kínzások és gyilkosságok miatt; mivel 2012. július 5-én az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa határozatot fogadott el, amelyben erőteljesen elítéli az eritreai hatóságok által széles körben elkövetett folyamatos és következetes emberi jogi jogsértéseket, a véleménynyilvánítás szabadságának súlyos korlátozásait és a polgárok határozatlan időre szóló katonai szolgálatra kötelezését, valamint az eritreai emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadót jelöl ki az ország elszigeteltségének áttörése, a visszaélések kivizsgálása és az azokról való jelentéstétel érdekében; mivel Dawit Isaak svéd-eritreai állampolgárt tárgyalás nélkül 11 éve tartják fogva Eritreában, minden érintkezési lehetőségtől elzárva;

| AA. | mivel 2012. szeptember 26-án Szudán és Dél-Szudán elnöke aláírta a régóta várt együttműködési megállapodást, amely ismét engedélyezi a délről északon keresztül történő kőolajszállítást, a határ menti pufferzóna leszerelését, a határokon átnyúló kereskedelem újraindítását és a polgárok szabad mozgását mindkét irányból; mivel a két ország egyelőre nem állapodott meg Abyei és más vitatott területek jogállásáról; |
| --- | --- |

AA.

mivel 2012. szeptember 26-án Szudán és Dél-Szudán elnöke aláírta a régóta várt együttműködési megállapodást, amely ismét engedélyezi a délről északon keresztül történő kőolajszállítást, a határ menti pufferzóna leszerelését, a határokon átnyúló kereskedelem újraindítását és a polgárok szabad mozgását mindkét irányból; mivel a két ország egyelőre nem állapodott meg Abyei és más vitatott területek jogállásáról;

| AB. | mivel Dél-Szudán súlyos politikai, gazdasági és biztonsági problémákkal küzd, többek között a közösségek közötti erőszak és a megbízható kormányzati struktúrák hiánya miatt; mivel a Jonglei állambeli közösségek közötti erőszakra válaszul 2012 márciusában „béke-helyreállítási hadművelet” néven elindított és jelenleg is zajló polgári lefegyverzés keretében a katonai erők állítólagos visszaéléseket követtek el a polgári lakossággal szemben; |
| --- | --- |

AB.

mivel Dél-Szudán súlyos politikai, gazdasági és biztonsági problémákkal küzd, többek között a közösségek közötti erőszak és a megbízható kormányzati struktúrák hiánya miatt; mivel a Jonglei állambeli közösségek közötti erőszakra válaszul 2012 márciusában „béke-helyreállítási hadművelet” néven elindított és jelenleg is zajló polgári lefegyverzés keretében a katonai erők állítólagos visszaéléseket követtek el a polgári lakossággal szemben;

| AC. | mivel Szudán nyugati, darfúri régiójában, valamint Dél-Kordofán és Kék-Nílus déli államokban a béke továbbra is illúzió; mivel az emberi jogi szervezetek továbbra is a kormányerők által a polgárok által lakott területek ellen elkövetett válogatás nélküli bombázásokról, törvénytelen kivégzésekről, önkényes letartóztatásokról, tömeges fosztogatásról és vagyonrongálásról számolnak be; mivel a folyamatos erőszak tartós és aggasztó humanitárius válságot idézett elő; |
| --- | --- |

AC.

mivel Szudán nyugati, darfúri régiójában, valamint Dél-Kordofán és Kék-Nílus déli államokban a béke továbbra is illúzió; mivel az emberi jogi szervezetek továbbra is a kormányerők által a polgárok által lakott területek ellen elkövetett válogatás nélküli bombázásokról, törvénytelen kivégzésekről, önkényes letartóztatásokról, tömeges fosztogatásról és vagyonrongálásról számolnak be; mivel a folyamatos erőszak tartós és aggasztó humanitárius válságot idézett elő;

| AD. | mivel a lakossághoz a humanitárius válsághelyzetek kezelése érdekében való eljutás továbbra is az egyik legfőbb probléma a Szomáli-félsziget országaiban; |
| --- | --- |

AD.

mivel a lakossághoz a humanitárius válsághelyzetek kezelése érdekében való eljutás továbbra is az egyik legfőbb probléma a Szomáli-félsziget országaiban;

| AE. | mivel az Európai Bizottság tervei szerint 158 millió euróra növeli az Afrika szarva térségének országait sújtó aszálynak áldozatul esett lakosság részére biztosított humanitárius segély teljes összegét; |
| --- | --- |

AE.

mivel az Európai Bizottság tervei szerint 158 millió euróra növeli az Afrika szarva térségének országait sújtó aszálynak áldozatul esett lakosság részére biztosított humanitárius segély teljes összegét;

| AF. | mivel az Afrikai Unió főbb tagországai az addisz-abebai nemzetközi adományozói konferencián vállalták, hogy közel 350 millió dollárt szabadítanak fel az aszály sújtotta országok javára; |
| --- | --- |

AF.

mivel az Afrikai Unió főbb tagországai az addisz-abebai nemzetközi adományozói konferencián vállalták, hogy közel 350 millió dollárt szabadítanak fel az aszály sújtotta országok javára;

| AG. | mivel Afrika szarvát, és különösen Szomáliát a szárazság miatt súlyos éhínség sújtotta, aminek következtében a térségben több mint 12 millió, Szomáliában pedig több mint 7,5 millió embert érintő humanitárius válsághelyzet alakult ki; mivel az éhínség sokak, és különösen sok gyermek halálát okozta, és mivel tömeges kivándorlás indult meg a szomszédos Kenya és Etiópia felé; mivel az Európai Bizottság a 2009. évi 9 millió euróról 2008-ban 46 millió euróra emelte a humanitárius segélyek összegét, azonban azóta 2010-ben már csak 35 millió, 2011-ben pedig csak 30 millió eurónyi segélyt folyósított; mivel ezt követően újra felemelte a juttatások összegét 77 millió euróig, de csak a 2011 nyarán bekövetkezett nagy szárazságot követően; |
| --- | --- |

AG.

mivel Afrika szarvát, és különösen Szomáliát a szárazság miatt súlyos éhínség sújtotta, aminek következtében a térségben több mint 12 millió, Szomáliában pedig több mint 7,5 millió embert érintő humanitárius válsághelyzet alakult ki; mivel az éhínség sokak, és különösen sok gyermek halálát okozta, és mivel tömeges kivándorlás indult meg a szomszédos Kenya és Etiópia felé; mivel az Európai Bizottság a 2009. évi 9 millió euróról 2008-ban 46 millió euróra emelte a humanitárius segélyek összegét, azonban azóta 2010-ben már csak 35 millió, 2011-ben pedig csak 30 millió eurónyi segélyt folyósított; mivel ezt követően újra felemelte a juttatások összegét 77 millió euróig, de csak a 2011 nyarán bekövetkezett nagy szárazságot követően;

| AH. | mivel a régió humanitárius helyzetében bekövetkező jelentős javulás az Afrika szarvára irányuló valamennyi más uniós célkitűzéssel is összefüggésben áll, ezért a térséget sújtó különböző konfliktusok fenntartható megoldása érdekében figyelembe kell venni a belső menekültek szükségleteit, a jelenlegi menekültválságot és annak okait, többek között az élelmiszer-ellátás strukturális bizonytalanságát, a konfliktust és az éghajlatváltozás hatásait, kiemelt figyelmet fordítva a lakosság legkiszolgáltatottabb csoportjaira, úgy mint a nőkre és a gyermekekre; |
| --- | --- |

AH.

mivel a régió humanitárius helyzetében bekövetkező jelentős javulás az Afrika szarvára irányuló valamennyi más uniós célkitűzéssel is összefüggésben áll, ezért a térséget sújtó különböző konfliktusok fenntartható megoldása érdekében figyelembe kell venni a belső menekültek szükségleteit, a jelenlegi menekültválságot és annak okait, többek között az élelmiszer-ellátás strukturális bizonytalanságát, a konfliktust és az éghajlatváltozás hatásait, kiemelt figyelmet fordítva a lakosság legkiszolgáltatottabb csoportjaira, úgy mint a nőkre és a gyermekekre;

| AI. | mivel a régióbeli jelentős adományozók és politikai szereplők között nem csak olyan hagyományos politikai és fejlesztési szereplők találhatók, mint az EU, az Amerikai Egyesült Államok és nemzetközi szervezetek, úgy mint az ENSZ vagy a Világbank, hanem köztük van Törökország, Egyiptom, az Öböl-menti Együttműködési Tanács (ÖET), különösen Katar, valamint az Iszlám Együttműködési Szervezet is; mivel Kína kulcsszerepet játszik a Szomáli-félszigeten megvalósítandó infrastrukturális fejlődés és gazdasági képességek előmozdításában olyan ad hoc jellegű kedvezményes kölcsönök nyújtásával, amelyeknek nem feltétele, hogy az országok tényleges reformokat hajtsanak végre, és amelyekért cserébe gyakran kiváltságos hozzáférést kér a természeti erőforrásokhoz és az ország piacához; |
| --- | --- |

AI.

mivel a régióbeli jelentős adományozók és politikai szereplők között nem csak olyan hagyományos politikai és fejlesztési szereplők találhatók, mint az EU, az Amerikai Egyesült Államok és nemzetközi szervezetek, úgy mint az ENSZ vagy a Világbank, hanem köztük van Törökország, Egyiptom, az Öböl-menti Együttműködési Tanács (ÖET), különösen Katar, valamint az Iszlám Együttműködési Szervezet is; mivel Kína kulcsszerepet játszik a Szomáli-félszigeten megvalósítandó infrastrukturális fejlődés és gazdasági képességek előmozdításában olyan ad hoc jellegű kedvezményes kölcsönök nyújtásával, amelyeknek nem feltétele, hogy az országok tényleges reformokat hajtsanak végre, és amelyekért cserébe gyakran kiváltságos hozzáférést kér a természeti erőforrásokhoz és az ország piacához;

| AJ. | mivel a Szomáli-félsziget térségébe irányuló nemzetközi segítségnyújtás és humanitárius segélyek legnagyobb részét az Európai Unió biztosítja, és mivel egyaránt hozzájárul a régió szárazföldi és tengeri biztonságának fejlődéséhez; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a Szomáli-félsziget térségébe irányuló nemzetközi segítségnyújtás és humanitárius segélyek legnagyobb részét az Európai Unió biztosítja, és mivel egyaránt hozzájárul a régió szárazföldi és tengeri biztonságának fejlődéséhez;

| AK. | mivel biztonságos kereskedelmi és szállítási környezet megteremtése a régió szárazföldi és tengeri stabilizálódása és fejlődése felé vezető legfőbb út; |
| --- | --- |

AK.

mivel biztonságos kereskedelmi és szállítási környezet megteremtése a régió szárazföldi és tengeri stabilizálódása és fejlődése felé vezető legfőbb út;

| AL. | mivel az ázsiai országokból érkező kereslet ugrásszerű emelkedése nyomán az illegális elefántcsont-kereskedelem az as-Sabábhoz hasonló milíciák és a hivatalos katonai erők legfőbb bevételi forrásává vált; mivel a CITES szerint az elefánt-orvvadászat mértéke évtizedes csúcsot döntött, az elefántcsont-lefoglalások bejelentett eseteinek száma pedig 1989 óta nem volt ilyen magas; |
| --- | --- |

AL.

mivel az ázsiai országokból érkező kereslet ugrásszerű emelkedése nyomán az illegális elefántcsont-kereskedelem az as-Sabábhoz hasonló milíciák és a hivatalos katonai erők legfőbb bevételi forrásává vált; mivel a CITES szerint az elefánt-orvvadászat mértéke évtizedes csúcsot döntött, az elefántcsont-lefoglalások bejelentett eseteinek száma pedig 1989 óta nem volt ilyen magas;

| AM. | mivel az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programja (UNEP) által készített jelentés szerint hatalmas mennyiségű, szivárgó tartalmú, illegális mérgezőhulladék-szállítmányt raktak le Szomália partjainál, teljes mértékben semmibe véve a helyi lakosság egészségét és a környezet megóvását; mivel ugyanezen jelentés szerint a parton lerakott hulladék az Európai Unióból származik és az emberi jogokat nyilvánvalóan megsértve helyrehozhatatlan egészségügyi és környezeti károkat okoz; |
| --- | --- |

AM.

mivel az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programja (UNEP) által készített jelentés szerint hatalmas mennyiségű, szivárgó tartalmú, illegális mérgezőhulladék-szállítmányt raktak le Szomália partjainál, teljes mértékben semmibe véve a helyi lakosság egészségét és a környezet megóvását; mivel ugyanezen jelentés szerint a parton lerakott hulladék az Európai Unióból származik és az emberi jogokat nyilvánvalóan megsértve helyrehozhatatlan egészségügyi és környezeti károkat okoz;

| AN. | mivel a régióban a nyolc millenniumi fejlesztési cél mindegyikének teljesítése elmarad a kívánt szinttől, és a 2015-ig hátralévő három évben kizárólag elszánt politikai akarattal lehetne némi előrelépést elérni; |
| --- | --- |

AN.

mivel a régióban a nyolc millenniumi fejlesztési cél mindegyikének teljesítése elmarad a kívánt szinttől, és a 2015-ig hátralévő három évben kizárólag elszánt politikai akarattal lehetne némi előrelépést elérni;

| AO. | mivel a nyomor és az éhség kedvez az irracionalitás és a politikai szélsőségek térnyerésének; mivel tizennégy hónappal azt követően, hogy az Egyesült Nemzetek hivatalos közleményt tett közzé a XXI. század első éhínségéről, a humanitárius helyzet viszonylagos javulása tapasztalható, azonban a kritikus szintet továbbra sem sikerült meghaladni; |
| --- | --- |

AO.

mivel a nyomor és az éhség kedvez az irracionalitás és a politikai szélsőségek térnyerésének; mivel tizennégy hónappal azt követően, hogy az Egyesült Nemzetek hivatalos közleményt tett közzé a XXI. század első éhínségéről, a humanitárius helyzet viszonylagos javulása tapasztalható, azonban a kritikus szintet továbbra sem sikerült meghaladni;

| AP. | mivel a Szomáli-félszigeten az élelmiszer- és üzemanyagválság, valamint a gazdasági és pénzügyi világválság és az éghajlatváltozás együttes hatásai miatt több ízben is visszaesés történt a szegénység csökkentése terén; |
| --- | --- |

AP.

mivel a Szomáli-félszigeten az élelmiszer- és üzemanyagválság, valamint a gazdasági és pénzügyi világválság és az éghajlatváltozás együttes hatásai miatt több ízben is visszaesés történt a szegénység csökkentése terén;

| AQ. | mivel a FAO 2012. márciusi becslése szerint több mint nyolcmillió ember szorul segítségre a Szomáli-félszigeten, közülük 3,2 millió Etiópiában, 2,5 millió Szomáliában, 2,2 millió Kenyában és 180 000 Dzsibutiban; és mivel 2011-ben a régió az utóbbi 60 év legnagyobb szárazságát élte át, amely több mint 13 millió embert érintett, akik közül százezrek kényszerültek elhagyni otthonukat és tízezrek haltak meg; |
| --- | --- |

AQ.

mivel a FAO 2012. márciusi becslése szerint több mint nyolcmillió ember szorul segítségre a Szomáli-félszigeten, közülük 3,2 millió Etiópiában, 2,5 millió Szomáliában, 2,2 millió Kenyában és 180 000 Dzsibutiban; és mivel 2011-ben a régió az utóbbi 60 év legnagyobb szárazságát élte át, amely több mint 13 millió embert érintett, akik közül százezrek kényszerültek elhagyni otthonukat és tízezrek haltak meg;

| AR. | mivel a térség egyes országai gátolják a Nemzetközi Büntetőbíróságnak az igazság érvényesülését és a büntetlenség elleni küzdelmet célzó munkáját a Szomáli félszigeten; |
| --- | --- |

AR.

mivel a térség egyes országai gátolják a Nemzetközi Büntetőbíróságnak az igazság érvényesülését és a büntetlenség elleni küzdelmet célzó munkáját a Szomáli félszigeten;

| AS. | mivel – a humanitárius segítségnyújtás folytatásához és Szomália, Kenya és Etiópia rugalmas ellenálló-képességének fejlesztéséhez – az UNICEF-nek 2012-ben 273 millió dollárra van szüksége, amelynek július végéig mindössze 33 %-át kapta meg; |
| --- | --- |

AS.

mivel – a humanitárius segítségnyújtás folytatásához és Szomália, Kenya és Etiópia rugalmas ellenálló-képességének fejlesztéséhez – az UNICEF-nek 2012-ben 273 millió dollárra van szüksége, amelynek július végéig mindössze 33 %-át kapta meg;

Általános keret

| 1. | üdvözli a Szomáli-félszigetre vonatkozó uniós stratégiát és különösen annak a biztonsági és stabilitási kérdések megoldásán, a jogállamiság érvényesítésén, valamint tisztességes eljárás biztosításán alapuló, az e kérdések mögött húzódó okokat is kezelő, átfogó megközelítését, amelynek működő jogalkalmazási mechanizmusoknak és eljárásoknak és egy független bírósági rendszernek is kötelezően részét kell képeznie különösen a világos célkitűzéseken alapuló fejlesztési és humanitárius stratégiák révén; sürgeti a Szomáli-félszigetre vonatkozó európai uniós stratégiai keretek teljes végrehajtását és támogatja ennek öt ágát, amelyek alapját a következők képezik:






  i. | demokratikus, szilárd és elszámoltatható politikai struktúrák kiépítése a Szomáli-félsziget valamennyi országában; |
| --- | --- | --- |

1.

üdvözli a Szomáli-félszigetre vonatkozó uniós stratégiát és különösen annak a biztonsági és stabilitási kérdések megoldásán, a jogállamiság érvényesítésén, valamint tisztességes eljárás biztosításán alapuló, az e kérdések mögött húzódó okokat is kezelő, átfogó megközelítését, amelynek működő jogalkalmazási mechanizmusoknak és eljárásoknak és egy független bírósági rendszernek is kötelezően részét kell képeznie különösen a világos célkitűzéseken alapuló fejlesztési és humanitárius stratégiák révén; sürgeti a Szomáli-félszigetre vonatkozó európai uniós stratégiai keretek teljes végrehajtását és támogatja ennek öt ágát, amelyek alapját a következők képezik:

i.

demokratikus, szilárd és elszámoltatható politikai struktúrák kiépítése a Szomáli-félsziget valamennyi országában;

| ii. | a konfliktusok megoldása érdekében a régió országaival, a regionális és nemzetközi szereplőkkel és szervezetekkel folytatott, többek között a kiváltó okok kezelésére irányuló közös munka; |
| --- | --- |

ii.

a konfliktusok megoldása érdekében a régió országaival, a regionális és nemzetközi szereplőkkel és szervezetekkel folytatott, többek között a kiváltó okok kezelésére irányuló közös munka;

| iii. | annak biztosítása, hogy a régióban fennálló bizonytalanság ne veszélyeztesse más szomszédos államok, továbbá más régiók vagy országok biztonságát; |
| --- | --- |

iii.

annak biztosítása, hogy a régióban fennálló bizonytalanság ne veszélyeztesse más szomszédos államok, továbbá más régiók vagy országok biztonságát;

| iv. | a gazdasági növekedés előmozdítására és a szegénység csökkentésére irányuló erőfeszítések támogatása; |
| --- | --- |

iv.

a gazdasági növekedés előmozdítására és a szegénység csökkentésére irányuló erőfeszítések támogatása;

| v. | a regionális politikai és gazdasági együttműködés támogatása; |
| --- | --- |

v.

a regionális politikai és gazdasági együttműködés támogatása;

hangsúlyozza a fenntartható gazdasági növekedés előmozdításának és a szegénység csökkentésének fontosságát az alapvető emberi szükségletek teljesítése révén;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a régióban fennálló számtalan konfliktus bármiféle megoldása csak akkor válhat sikeresen fenntarthatóvá, ha bevezeti a rivalizálással és a határvitákkal szemben érvényesülő jó szomszédság, az államok közötti beavatkozási tilalom és együttműködés, a fenntartható fejlődés, valamint az erőforrásokhoz való hozzáférés megkülönböztetéstől mentes, egyenlő gazdasági lehetőségeket biztosító, méltányos és tisztességes megosztásának elvét; megjegyzi, hogy mindehhez a béketeremtés, a közvetítés és a békéltetés terén az átmenetet célzó erőfeszítésekre lesz szükség, továbbá a Nemzetközi Büntetőbírósággal együttműködve véget kell vetni a büntetlenségnek, és teljes körűen tiszteletben kell tartani a nemzetközi humanitárius jogot, ideértve a humanitárius segítségnyújtásnak a lakossághoz való akadálytalan eljutását és az emberi jogokat; rámutat arra, hogy az Uniónak a regionális szervekkel való szoros koordináció keretében támogatnia kell ezeket a folyamatokat, a kis- és könnyűfegyverek elterjedése elleni küzdelem, valamint a korábbi harcosok lefegyverzésének, leszerelésének és újrabeilleszkedésének elősegítése révén, ugyanakkor kiemeli, hogy egyedül a Szomáli-félsziget lakosai válthatják valóra a régióban a tartós békét, stabilitást és jólétet, illetőleg az elszámoltatható kormány és a jogállamiság létrehozását; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a régióban fennálló számtalan konfliktus bármiféle megoldása csak akkor válhat sikeresen fenntarthatóvá, ha bevezeti a rivalizálással és a határvitákkal szemben érvényesülő jó szomszédság, az államok közötti beavatkozási tilalom és együttműködés, a fenntartható fejlődés, valamint az erőforrásokhoz való hozzáférés megkülönböztetéstől mentes, egyenlő gazdasági lehetőségeket biztosító, méltányos és tisztességes megosztásának elvét; megjegyzi, hogy mindehhez a béketeremtés, a közvetítés és a békéltetés terén az átmenetet célzó erőfeszítésekre lesz szükség, továbbá a Nemzetközi Büntetőbírósággal együttműködve véget kell vetni a büntetlenségnek, és teljes körűen tiszteletben kell tartani a nemzetközi humanitárius jogot, ideértve a humanitárius segítségnyújtásnak a lakossághoz való akadálytalan eljutását és az emberi jogokat; rámutat arra, hogy az Uniónak a regionális szervekkel való szoros koordináció keretében támogatnia kell ezeket a folyamatokat, a kis- és könnyűfegyverek elterjedése elleni küzdelem, valamint a korábbi harcosok lefegyverzésének, leszerelésének és újrabeilleszkedésének elősegítése révén, ugyanakkor kiemeli, hogy egyedül a Szomáli-félsziget lakosai válthatják valóra a régióban a tartós békét, stabilitást és jólétet, illetőleg az elszámoltatható kormány és a jogállamiság létrehozását;

| 3. | üdvözli, hogy a Szomáli-félsziget térségéről szóló fent említett, 2007. május 10-i parlamenti állásfoglalásban foglalt felszólításnak megfelelően kinevezték az Európai Unió Szomáli-félszigetért felelős különleges képviselőjét; sürgeti a főképviselőt/alelnököt és az Európai Bizottságot, hogy megfelelő pénzügyi és emberi erőforrások, valamint a KBVP struktúráihoz és misszióihoz, továbbá az Európai Bizottság fejlesztési és humanitárius segítségnyújtási politikájának struktúráihoz és programjaihoz való közvetlen hozzáférés biztosításával aktívan támogassák az Unió különleges képviselőjének munkáját; emlékeztet arra, hogy állásfoglalásában a Parlament arra kérte a Szomáli-félszigetért felelős különleges képviselőjét, hogy rendszeresen készítsen jelentést a Parlament számára, e tekintetben üdvözli az Unió Szomáli-félszigetért felelős különleges képviselőjének a Parlamenthez intézett rendszeres jelentéseit, és felkéri a különleges képviselőt, hogy folytassa a tagállamokkal a rendszeres párbeszédet és eszmecserét; üdvözli továbbá az Unió Szudánért és Dél-Szudánért felelős különleges képviselőjének kinevezését; véleménye szerint a teljes körű konzultáció és az összehangolt fellépés érdekében az Unió külső fellépésének pénzügyi eszközeiért felelős illetékes programozási szolgálatoknak rendszeresen konzultációt kell folytatniuk a két különleges képviselővel, akiknek rendszeres politikai és stratégiai tanácsadást kell nyújtaniuk e szolgálatok számára; felhívja a figyelmet az Unió két különleges képviselője, valamint a régióbeli uniós küldöttségek vezetői közötti rendszeres párbeszéd és koordináció jelentőségére; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy a Szomáli-félsziget térségéről szóló fent említett, 2007. május 10-i parlamenti állásfoglalásban foglalt felszólításnak megfelelően kinevezték az Európai Unió Szomáli-félszigetért felelős különleges képviselőjét; sürgeti a főképviselőt/alelnököt és az Európai Bizottságot, hogy megfelelő pénzügyi és emberi erőforrások, valamint a KBVP struktúráihoz és misszióihoz, továbbá az Európai Bizottság fejlesztési és humanitárius segítségnyújtási politikájának struktúráihoz és programjaihoz való közvetlen hozzáférés biztosításával aktívan támogassák az Unió különleges képviselőjének munkáját; emlékeztet arra, hogy állásfoglalásában a Parlament arra kérte a Szomáli-félszigetért felelős különleges képviselőjét, hogy rendszeresen készítsen jelentést a Parlament számára, e tekintetben üdvözli az Unió Szomáli-félszigetért felelős különleges képviselőjének a Parlamenthez intézett rendszeres jelentéseit, és felkéri a különleges képviselőt, hogy folytassa a tagállamokkal a rendszeres párbeszédet és eszmecserét; üdvözli továbbá az Unió Szudánért és Dél-Szudánért felelős különleges képviselőjének kinevezését; véleménye szerint a teljes körű konzultáció és az összehangolt fellépés érdekében az Unió külső fellépésének pénzügyi eszközeiért felelős illetékes programozási szolgálatoknak rendszeresen konzultációt kell folytatniuk a két különleges képviselővel, akiknek rendszeres politikai és stratégiai tanácsadást kell nyújtaniuk e szolgálatok számára; felhívja a figyelmet az Unió két különleges képviselője, valamint a régióbeli uniós küldöttségek vezetői közötti rendszeres párbeszéd és koordináció jelentőségére;

| 4. | véleménye szerint a jó kormányzási rendszer előmozdítása érdekében több forrást kell nyújtani a Kormányközi Fejlesztési Hatóság számára, továbbá valamennyi tagállamában és azok között is hatékony politikai párbeszédet és konszenzusteremtő mechanizmusokat kell kialakítani; felhívja az EU-t, hogy a tagállamok belső kapacitásfejlesztési folyamatában való fokozott közreműködéssel mozdítsa elő e szerep érvényesülését; emlékeztet arra, hogy a régió országai közötti, a párbeszédet és a koordinációt célzó regionális intézményi keret előmozdítása rendkívüli jelentőséggel bír, különös tekintettel Etiópiára, Kenyára és Ugandára, amely országoknak a régió kulcsszereplőiként továbbra is össze kell hangolniuk erőfeszítéseiket és tovább kell vinniük a közös célkitűzéseket; emlékeztet továbbá arra, hogy a Kormányközi Fejlesztési Hatóság megfelelő keretet nyújthatna a vízhez hasonló létfontosságú erőforrások kiaknázásával kapcsolatos párbeszéd és koordináció számára; |
| --- | --- |

4.

véleménye szerint a jó kormányzási rendszer előmozdítása érdekében több forrást kell nyújtani a Kormányközi Fejlesztési Hatóság számára, továbbá valamennyi tagállamában és azok között is hatékony politikai párbeszédet és konszenzusteremtő mechanizmusokat kell kialakítani; felhívja az EU-t, hogy a tagállamok belső kapacitásfejlesztési folyamatában való fokozott közreműködéssel mozdítsa elő e szerep érvényesülését; emlékeztet arra, hogy a régió országai közötti, a párbeszédet és a koordinációt célzó regionális intézményi keret előmozdítása rendkívüli jelentőséggel bír, különös tekintettel Etiópiára, Kenyára és Ugandára, amely országoknak a régió kulcsszereplőiként továbbra is össze kell hangolniuk erőfeszítéseiket és tovább kell vinniük a közös célkitűzéseket; emlékeztet továbbá arra, hogy a Kormányközi Fejlesztési Hatóság megfelelő keretet nyújthatna a vízhez hasonló létfontosságú erőforrások kiaknázásával kapcsolatos párbeszéd és koordináció számára;

| 5. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy irányozzon elő segítségnyújtást és támogatást azon afrikai országok részére, amelyek katonailag közreműködnek az Afrika szarva térségének országaiban és különösen Szomáliában zajló békefenntartásban; |
| --- | --- |

5.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy irányozzon elő segítségnyújtást és támogatást azon afrikai országok részére, amelyek katonailag közreműködnek az Afrika szarva térségének országaiban és különösen Szomáliában zajló békefenntartásban;

| 6. | üdvözli az Unió arra irányuló határozatát, hogy további támogatásban részesíti az AMISOM műveletet annak érdekében, hogy az teljesíthesse megbízatását és az ENSZ felhatalmazásával összhangban katonai erőinek létszámát 17 731 főre növelje; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az Unió arra irányuló határozatát, hogy további támogatásban részesíti az AMISOM műveletet annak érdekében, hogy az teljesíthesse megbízatását és az ENSZ felhatalmazásával összhangban katonai erőinek létszámát 17 731 főre növelje;

| 7. | úgy véli, hogy az Afrikai Unió szomáliai missziójának (AMISOM) az as-Sabáb elleni küzdelem terén elért eredményei – többek között Kismayo visszafoglalása – alátámasztják az Afrikai Uniónak nyújtott támogatás stratégiai jelentőségét; ennélfogva hangsúlyozza, hogy az Afrikai Unión belül ösztönözni kell az intézményi és kapacitásfejlesztés folyamatát, valamint a jó kormányzást, és többek között válságkezelési és katonai szinten meg kell erősíteni az Afrikai Unió reagálási képességeit; üdvözli az Afrikai Unió melletti uniós delegáció létrehozását Addisz-Abebában; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az Afrikai Unió szomáliai missziójának (AMISOM) az as-Sabáb elleni küzdelem terén elért eredményei – többek között Kismayo visszafoglalása – alátámasztják az Afrikai Uniónak nyújtott támogatás stratégiai jelentőségét; ennélfogva hangsúlyozza, hogy az Afrikai Unión belül ösztönözni kell az intézményi és kapacitásfejlesztés folyamatát, valamint a jó kormányzást, és többek között válságkezelési és katonai szinten meg kell erősíteni az Afrikai Unió reagálási képességeit; üdvözli az Afrikai Unió melletti uniós delegáció létrehozását Addisz-Abebában;

| 8. | felszólít arra, hogy sürgősen nyújtsanak támogatást az Unióval kiadatási megállapodást kötött országok (Kenya, Seychelle-szigetek és Mauritius) igazságügyi és büntetés-végrehajtási rendszerei számára, valamint támogatásukkal biztosítsák, hogy a szomáliai hatóságok a nemzetközi joggal, többek között a nemzetközi emberi jogi előírásokkal összhangban rendelkezzenek a foglyul ejtett kalózok és as-Sabáb lázadók ügyének elbírálásához szükséges igazságügyi kapacitással és megfelelő jogi eljárásokkal; ezzel egyidejűleg kiemeli annak fontosságát, hogy az elfogott kalózok lehetőséget kapjanak rehabilitációs folyamatra és a társadalomba való újbóli beilleszkedésre; |
| --- | --- |

8.

felszólít arra, hogy sürgősen nyújtsanak támogatást az Unióval kiadatási megállapodást kötött országok (Kenya, Seychelle-szigetek és Mauritius) igazságügyi és büntetés-végrehajtási rendszerei számára, valamint támogatásukkal biztosítsák, hogy a szomáliai hatóságok a nemzetközi joggal, többek között a nemzetközi emberi jogi előírásokkal összhangban rendelkezzenek a foglyul ejtett kalózok és as-Sabáb lázadók ügyének elbírálásához szükséges igazságügyi kapacitással és megfelelő jogi eljárásokkal; ezzel egyidejűleg kiemeli annak fontosságát, hogy az elfogott kalózok lehetőséget kapjanak rehabilitációs folyamatra és a társadalomba való újbóli beilleszkedésre;

| 9. | sajnálatosnak tartja, hogy számos kalózt és más bűnelkövetőt mindezidáig sem sikerült elfogni, illetve hogy letartóztatásuk esetén meggyőző bizonyítékok vagy a felelősségre vonásukra irányuló politikai akarat hiányában szabadon bocsátották őket, mégpedig a régióban a jogállamiság megerősítésére nyújtott uniós támogatás, az Unió és harmadik országok (Kenya, Seychelle-szigetek és Mauritius) között létrejött kiadatási megállapodások és a Seychelle-szigetek, Puntföld és Szomáliföld közötti, az elítélt kalózok hazaszállításáról szóló kétoldalú megállapodások, valamint a különböző nemzetközi jogi keretek ellenére; |
| --- | --- |

9.

sajnálatosnak tartja, hogy számos kalózt és más bűnelkövetőt mindezidáig sem sikerült elfogni, illetve hogy letartóztatásuk esetén meggyőző bizonyítékok vagy a felelősségre vonásukra irányuló politikai akarat hiányában szabadon bocsátották őket, mégpedig a régióban a jogállamiság megerősítésére nyújtott uniós támogatás, az Unió és harmadik országok (Kenya, Seychelle-szigetek és Mauritius) között létrejött kiadatási megállapodások és a Seychelle-szigetek, Puntföld és Szomáliföld közötti, az elítélt kalózok hazaszállításáról szóló kétoldalú megállapodások, valamint a különböző nemzetközi jogi keretek ellenére;

| 10. | nagy örömmel üdvözli az ENSZ 2011. január 25-i jelentését, amely bemutatja az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Szomália partjai mentén folytatott kalózkodáshoz kapcsolódó jogi kérdésekért felelős különleges tanácsadója, Jack Lang által tett 25 javaslatot; üdvözli továbbá a Jack Lang által készített, vonatkozó nyomon követési jelentéseket, többek között a kalózkodás ellen fellépő, különleges hatáskörű szomáliai bíróságok létrehozásának részletes szabályairól szóló, 2011. június 15-i jelentést, valamint a főtitkárnak a Szomáliában és a régió más államaiban a kalózkodás ellen fellépő, különleges hatáskörű bíróságokról szóló, 2012. január 20-i jelentését; sürgeti a főképviselőt/alelnököt, az Unió különleges képviselőjét, valamint a három misszióvezetőt és küldöttségvezetőt, hogy prioritásként tekintsenek a Jack Lang által tett javaslatokra, és dolgozzanak ki stratégiát a Szomália területén megvalósítandó büntetőjogi igazságszolgáltatással kapcsolatos nemzetközi megközelítéshez nyújtott uniós hozzájárulásról; |
| --- | --- |

10.

nagy örömmel üdvözli az ENSZ 2011. január 25-i jelentését, amely bemutatja az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Szomália partjai mentén folytatott kalózkodáshoz kapcsolódó jogi kérdésekért felelős különleges tanácsadója, Jack Lang által tett 25 javaslatot; üdvözli továbbá a Jack Lang által készített, vonatkozó nyomon követési jelentéseket, többek között a kalózkodás ellen fellépő, különleges hatáskörű szomáliai bíróságok létrehozásának részletes szabályairól szóló, 2011. június 15-i jelentést, valamint a főtitkárnak a Szomáliában és a régió más államaiban a kalózkodás ellen fellépő, különleges hatáskörű bíróságokról szóló, 2012. január 20-i jelentését; sürgeti a főképviselőt/alelnököt, az Unió különleges képviselőjét, valamint a három misszióvezetőt és küldöttségvezetőt, hogy prioritásként tekintsenek a Jack Lang által tett javaslatokra, és dolgozzanak ki stratégiát a Szomália területén megvalósítandó büntetőjogi igazságszolgáltatással kapcsolatos nemzetközi megközelítéshez nyújtott uniós hozzájárulásról;

| 11. | újfent felhívja a tagállamokat, hogy az Europollal és az INTERPOL-lal együttműködve folytassanak nyomozást a pénzmozgások ügyében, és derítsék fel azokat, valamint kobozzák el a kalózoknak váltságdíjként kifizetett pénzeket, mivel vannak arra utaló jelek, hogy ez a pénz világszerte bankszámlákra vándorolhat, köztük európai bankokba is; emellett sürgeti, hogy azonosítsák és számolják fel azon szervezett bűnözői hálózatokat, amelyek lefölözik az ilyen cselekmények hasznát; felhívja a Tanácsot, hogy segítse elő az EU NAVFOR-nak mind az Europollal, mind az Interpollal való együttműködését; |
| --- | --- |

11.

újfent felhívja a tagállamokat, hogy az Europollal és az INTERPOL-lal együttműködve folytassanak nyomozást a pénzmozgások ügyében, és derítsék fel azokat, valamint kobozzák el a kalózoknak váltságdíjként kifizetett pénzeket, mivel vannak arra utaló jelek, hogy ez a pénz világszerte bankszámlákra vándorolhat, köztük európai bankokba is; emellett sürgeti, hogy azonosítsák és számolják fel azon szervezett bűnözői hálózatokat, amelyek lefölözik az ilyen cselekmények hasznát; felhívja a Tanácsot, hogy segítse elő az EU NAVFOR-nak mind az Europollal, mind az Interpollal való együttműködését;

| 12. | sürgeti a régió valamennyi országát, hogy működjenek együtt a Nemzetközi Büntetőbírósággal, valamint emlékeztet a Római Statútumot aláíró és ratifikáló országok jogi kötelezettségeire; üdvözli továbbá a Nemzetközi Büntetőbíróságnál tapasztalt fejleményeket, amelynek következtében a Római Statútumot alá nem író vagy nem ratifikáló államokban is lehet kutatást és vizsgálatokat végezni; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a régió valamennyi országát, hogy működjenek együtt a Nemzetközi Büntetőbírósággal, valamint emlékeztet a Római Statútumot aláíró és ratifikáló országok jogi kötelezettségeire; üdvözli továbbá a Nemzetközi Büntetőbíróságnál tapasztalt fejleményeket, amelynek következtében a Római Statútumot alá nem író vagy nem ratifikáló államokban is lehet kutatást és vizsgálatokat végezni;

| 13. | kéri az Európai Unió intézményeit, hogy éberen és aktív figyelemmel kövessék az Etiópiában megkezdődött politikai átmenetet és a Szomáliában megtett kezdeti demokratikus lépéseket; |
| --- | --- |

13.

kéri az Európai Unió intézményeit, hogy éberen és aktív figyelemmel kövessék az Etiópiában megkezdődött politikai átmenetet és a Szomáliában megtett kezdeti demokratikus lépéseket;

| 14. | célszerűnek tartja megragadni a 2012. augusztus 20-án elhunyt Melesz Zenávi etióp miniszterelnök utódlásának megnyílása, az új szomáliai elnök megválasztása és a 2013-as közelgő kenyai parlamenti választások által kínált, megfelelő pillanatot arra, hogy:






  i. | a térségbeli partnerekkel folytatott együttműködés és párbeszéd keretében előmozdítsák az alkotmányos normák, a jogállamiság, az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartását; |
| --- | --- | --- |

14.

célszerűnek tartja megragadni a 2012. augusztus 20-án elhunyt Melesz Zenávi etióp miniszterelnök utódlásának megnyílása, az új szomáliai elnök megválasztása és a 2013-as közelgő kenyai parlamenti választások által kínált, megfelelő pillanatot arra, hogy:

i.

a térségbeli partnerekkel folytatott együttműködés és párbeszéd keretében előmozdítsák az alkotmányos normák, a jogállamiság, az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartását;

| ii. | folytassák az intézményi fejlesztéssel, a demokrácia megteremtésével és elterjesztésével kapcsolatos munkát; |
| --- | --- |

ii.

folytassák az intézményi fejlesztéssel, a demokrácia megteremtésével és elterjesztésével kapcsolatos munkát;

| iii. | nyomon kövessék a választási megfigyelő misszió ajánlásainak megvalósítását és adott esetben támogatást nyújtsanak azok végrehajtásához; |
| --- | --- |

iii.

nyomon kövessék a választási megfigyelő misszió ajánlásainak megvalósítását és adott esetben támogatást nyújtsanak azok végrehajtásához;

| iv. | országos és regionális szinten megerősítsék a politikai párbeszédet, és továbbra is felvessék az emberi jogokkal kapcsolatos kérdéseket, adott esetben a törvénytelen kivégzéseket, az önkényes letartóztatásokat és bebörtönzéseket, valamint a büntetlenség elleni küzdelmet is ideértve; |
| --- | --- |

iv.

országos és regionális szinten megerősítsék a politikai párbeszédet, és továbbra is felvessék az emberi jogokkal kapcsolatos kérdéseket, adott esetben a törvénytelen kivégzéseket, az önkényes letartóztatásokat és bebörtönzéseket, valamint a büntetlenség elleni küzdelmet is ideértve;

| v. | támogassák a társadalompolitikai törekvések meghatározására képes, független civil társadalmat; |
| --- | --- |

v.

támogassák a társadalompolitikai törekvések meghatározására képes, független civil társadalmat;

| 15. | örömmel veszi tudomásul, hogy a Béke és Biztonsági Tanács ütemtervében előírt és az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2046(2012) számú határozatában elfogadott határidő lejártáig Szudán és Dél-Szudán megállapodást kötött a kőolajbevételekről; bízik abban, hogy az említett megállapodás a kőolaj Dél-Szudánból történő szállításának problémáját is mihamarabb végleg rendezni fogja; |
| --- | --- |

15.

örömmel veszi tudomásul, hogy a Béke és Biztonsági Tanács ütemtervében előírt és az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2046(2012) számú határozatában elfogadott határidő lejártáig Szudán és Dél-Szudán megállapodást kötött a kőolajbevételekről; bízik abban, hogy az említett megállapodás a kőolaj Dél-Szudánból történő szállításának problémáját is mihamarabb végleg rendezni fogja;

Biztonságpolitikai keretek

| 16. | üdvözli, hogy az EU NAVFOR Atalanta művelete jelentős mértékben hozzájárult Szomália partjainál a kalózkodás elleni küzdelemhez és a tengerhajózás biztonságához; hangsúlyozza annak az Élelmezési Világprogram Szomáliába tartó segélyszállító hajói és más veszélyeztetett hajók, továbbá az Afrikai Unió szomáliai missziója számára szállított ellátások számára nyújtott védelemben betöltött szerepét; üdvözli a Tanács 2012. március 23-i határozatát, amely 2014 decemberéig meghosszabbította az EU NAVFOR Atalanta műveletét, továbbá a kalózok szárazföldi műveleti bázisaival szembeni fellépésre is kiterjesztette annak megbízatását; arra sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő támogatást az EU NAVFOR Atalanta művelete számára a megfelelő járőrhajók valamint a kalózok, pénzügyi támogatóik és hálózataik üldözéséhez szükséges eszközök formájában, mivel a kalózkodás elleni küzdelemben eddig elért örömteli eredmények megingathatók, és a kalózok visszaszorítása, felismerve, hogy ez idáig a kalózkodással szemben a hajózási társaságok által bevezetett fedélzeti hajóvédelmi intézkedések bizonyultak a leghatékonyabbnak; ebben az összefüggésben üdvözli a tengerészeti ágazatnak a tengerbiztonsági magánvállalatok szabályozására irányuló nemrégi felhívásait, és felszólítja a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetet, a lobogó szerinti államok kormányait és a tengerészeti ágazatot, hogy közösen törekedjenek a tengeren szolgálatot teljesítő biztonsági magánvállalatokra vonatkozó egyértelmű, következetes és végrehajtható nemzetközi előírások kidolgozására, amelyek biztosítják az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot, a vállalati szabványokat a hajókon dolgozó szerződéses fegyveres biztonsági magánszemélyzet alkalmazásáról, valamint előírják a tengeri biztonsági magánvállalatoknak az említett standardokhoz való szigorú igazodást; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy az EU NAVFOR Atalanta művelete jelentős mértékben hozzájárult Szomália partjainál a kalózkodás elleni küzdelemhez és a tengerhajózás biztonságához; hangsúlyozza annak az Élelmezési Világprogram Szomáliába tartó segélyszállító hajói és más veszélyeztetett hajók, továbbá az Afrikai Unió szomáliai missziója számára szállított ellátások számára nyújtott védelemben betöltött szerepét; üdvözli a Tanács 2012. március 23-i határozatát, amely 2014 decemberéig meghosszabbította az EU NAVFOR Atalanta műveletét, továbbá a kalózok szárazföldi műveleti bázisaival szembeni fellépésre is kiterjesztette annak megbízatását; arra sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő támogatást az EU NAVFOR Atalanta művelete számára a megfelelő járőrhajók valamint a kalózok, pénzügyi támogatóik és hálózataik üldözéséhez szükséges eszközök formájában, mivel a kalózkodás elleni küzdelemben eddig elért örömteli eredmények megingathatók, és a kalózok visszaszorítása, felismerve, hogy ez idáig a kalózkodással szemben a hajózási társaságok által bevezetett fedélzeti hajóvédelmi intézkedések bizonyultak a leghatékonyabbnak; ebben az összefüggésben üdvözli a tengerészeti ágazatnak a tengerbiztonsági magánvállalatok szabályozására irányuló nemrégi felhívásait, és felszólítja a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetet, a lobogó szerinti államok kormányait és a tengerészeti ágazatot, hogy közösen törekedjenek a tengeren szolgálatot teljesítő biztonsági magánvállalatokra vonatkozó egyértelmű, következetes és végrehajtható nemzetközi előírások kidolgozására, amelyek biztosítják az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot, a vállalati szabványokat a hajókon dolgozó szerződéses fegyveres biztonsági magánszemélyzet alkalmazásáról, valamint előírják a tengeri biztonsági magánvállalatoknak az említett standardokhoz való szigorú igazodást;

| 17. | felhívja a figyelmet az EU NAVFOR és a térségben működő más missziók, különösen az AMISOM szárazföldi művelete közötti együttműködés fontosságára, és úgy véli, hogy a jó kapcsolatok, valamint az információmegosztásra és a közös tervezésre is kiterjedő szoros együttműködés nélkülözhetetlen a szomáliai stabilitás biztosításához; emékeztet, hogy az EU NAVFOR Atalanta művelet és a NATO óceáni pajzs elnevezésű hadművelete csak akkor lesz képesek elrettenteni és visszaszorítani a kalózokat, ha a Szomáli-félszigeten és különösen Szomáliában létrejön egy azokat az okokat orvosoló átfogó stratégia, amelyek miatt a szomáliaiak kalózkodás és bűncselekmények útján történő jövedelemszerzésre kényszerülnek; megjegyzi, hogy a NATO kalóztámadások elleni, jelenlegi missziója, az óceáni pajzs elnevezésű hadművelet a Világélelmezési Program szállítmányainak védelmét szolgáló két rövidebb, 2008 októberében indult kalózellenes művelet helyébe lépett; |
| --- | --- |

17.

felhívja a figyelmet az EU NAVFOR és a térségben működő más missziók, különösen az AMISOM szárazföldi művelete közötti együttműködés fontosságára, és úgy véli, hogy a jó kapcsolatok, valamint az információmegosztásra és a közös tervezésre is kiterjedő szoros együttműködés nélkülözhetetlen a szomáliai stabilitás biztosításához; emékeztet, hogy az EU NAVFOR Atalanta művelet és a NATO óceáni pajzs elnevezésű hadművelete csak akkor lesz képesek elrettenteni és visszaszorítani a kalózokat, ha a Szomáli-félszigeten és különösen Szomáliában létrejön egy azokat az okokat orvosoló átfogó stratégia, amelyek miatt a szomáliaiak kalózkodás és bűncselekmények útján történő jövedelemszerzésre kényszerülnek; megjegyzi, hogy a NATO kalóztámadások elleni, jelenlegi missziója, az óceáni pajzs elnevezésű hadművelet a Világélelmezési Program szállítmányainak védelmét szolgáló két rövidebb, 2008 októberében indult kalózellenes művelet helyébe lépett;

| 18. | üdvözli a Külügyi Tanács 2011. december 12-i határozatát, amely EUCAP Nestor néven regionális tengeri kapacitásépítési kezdeményezést hozott létre annak érdekében, hogy a Szomáli-félsziget öt országában és az Indiai-óceán nyugati térségében a helyi közösségekkel egyeztetve és ezek jóváhagyásával megerősítse a tengeri és igazságügyi kapacitást, valamint a part menti rendőrségi erők és a bírák képzését; felhívja a tagállamokat, hogy haladéktalanul bocsássanak képzett polgári és katonai személyi állományt az új misszió rendelkezésére; felszólít az egyéb kezdeményezésekkel, többek között a Stabilitási Eszköz által finanszírozott, a kritikus tengeri útvonalakra vonatkozó program keretében működő MARSIC uniós projekttel, valamint a kelet- és dél-afrikai, illetve az indiai-óceáni térség országai által kezdeményezett és az Unió által támogatott, a kalózkodás szárazföldi kezelését, valamint a kalózkodással gyanúsított személyek letartóztatására, kiadatására, fogva tartására és eljárás alá vonására alkalmas igazságügyi kapacitások növelését célzó, regionális tengerbiztonsági programmal (MASE) való szoros koordinációra; véleménye szerint a nemzetközi közösség kizárólag akkor tudja megvalósítani a régió stabilitására és biztonságára irányuló átfogó célkitűzést, illetve ezáltal csökkenteni a térségben a tengeri járőrhajók számát, ha a part menti országok megerősítik a part biztonságának garantálására való képességüket, valamint ha ösztönzik a legjobb tengerhajózási irányítási gyakorlatok (BMP4) betartását és a tengerbiztonsági ágazat fokozott önszabályozását; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a Külügyi Tanács 2011. december 12-i határozatát, amely EUCAP Nestor néven regionális tengeri kapacitásépítési kezdeményezést hozott létre annak érdekében, hogy a Szomáli-félsziget öt országában és az Indiai-óceán nyugati térségében a helyi közösségekkel egyeztetve és ezek jóváhagyásával megerősítse a tengeri és igazságügyi kapacitást, valamint a part menti rendőrségi erők és a bírák képzését; felhívja a tagállamokat, hogy haladéktalanul bocsássanak képzett polgári és katonai személyi állományt az új misszió rendelkezésére; felszólít az egyéb kezdeményezésekkel, többek között a Stabilitási Eszköz által finanszírozott, a kritikus tengeri útvonalakra vonatkozó program keretében működő MARSIC uniós projekttel, valamint a kelet- és dél-afrikai, illetve az indiai-óceáni térség országai által kezdeményezett és az Unió által támogatott, a kalózkodás szárazföldi kezelését, valamint a kalózkodással gyanúsított személyek letartóztatására, kiadatására, fogva tartására és eljárás alá vonására alkalmas igazságügyi kapacitások növelését célzó, regionális tengerbiztonsági programmal (MASE) való szoros koordinációra; véleménye szerint a nemzetközi közösség kizárólag akkor tudja megvalósítani a régió stabilitására és biztonságára irányuló átfogó célkitűzést, illetve ezáltal csökkenteni a térségben a tengeri járőrhajók számát, ha a part menti országok megerősítik a part biztonságának garantálására való képességüket, valamint ha ösztönzik a legjobb tengerhajózási irányítási gyakorlatok (BMP4) betartását és a tengerbiztonsági ágazat fokozott önszabályozását;

| 19. | üdvözli az Unió ugandai központú kiképzési missziójának (EUTM) megbízatását kiterjesztő, illetve azt más területekre összpontosító 2011 júliusi határozatot; felszólít ugyanakkor az EUTM keretében kiképzett új katonák magatartásának és elszámoltathatóságának hatékonyabb átvilágítására annak garantálása érdekében, hogy a programhoz ne csatlakozhassanak kiskorúak vagy militáns csoportokhoz tartozó személyek, hogy e személyek integrálódjanak szomáliai fegyveres erőkhöz és a disszidálás valamennyi esetének azonnal jelölni lehessen és ki lehessen vizsgálni; e tekintetben felszólítja továbbá az Uniót, hogy vállaljon szerepet a kiképzést végző erők kifizetési láncának figyelemmel kísérése terén annak biztosítása érdekében, hogy e pénzösszegek eljussanak a célzott kedvezményezettekhez és ösztönözzék a motivációt, a hűséget és az elkötelezettséget, ezáltal biztosítva, hogy a vezetésre való képesség Szomália jövőbeli biztonsági erőinek kezében maradjon; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az Unió ugandai központú kiképzési missziójának (EUTM) megbízatását kiterjesztő, illetve azt más területekre összpontosító 2011 júliusi határozatot; felszólít ugyanakkor az EUTM keretében kiképzett új katonák magatartásának és elszámoltathatóságának hatékonyabb átvilágítására annak garantálása érdekében, hogy a programhoz ne csatlakozhassanak kiskorúak vagy militáns csoportokhoz tartozó személyek, hogy e személyek integrálódjanak szomáliai fegyveres erőkhöz és a disszidálás valamennyi esetének azonnal jelölni lehessen és ki lehessen vizsgálni; e tekintetben felszólítja továbbá az Uniót, hogy vállaljon szerepet a kiképzést végző erők kifizetési láncának figyelemmel kísérése terén annak biztosítása érdekében, hogy e pénzösszegek eljussanak a célzott kedvezményezettekhez és ösztönözzék a motivációt, a hűséget és az elkötelezettséget, ezáltal biztosítva, hogy a vezetésre való képesség Szomália jövőbeli biztonsági erőinek kezében maradjon;

| 20. | hangsúlyozza, hogy szoros stratégiai koordinációra van szükség a biztonsággal kapcsolatos valamennyi szereplő, különösen az EU NAVFOR Atalanta, az EUTM Szomália és az EUCAP Nestor, valamint a NATO (óceáni pajzs művelet), az amerikaiak által vezetett CTF-151 munkacsoport, az ENSZ és az Afrikai Unió szomáliai missziója között; megjegyzi, hogy léteznek a szomáliai partoknál folytatott kalózkodással foglalkozó New York-i kapcsolattartó csoporthoz (CGPCS) és a bahreini közös tájékoztatási és konfliktusfelszámolási (SHADE) mechanizmushoz hasonló nemzetközi koordinációs mechanizmusok; üdvözli ezért az Unió műveleti központjának – kezdetben két évre történő – ad hoc jellegű aktiválásáról szóló, 2012. március 23-i tanácsi határozatot, amelynek célja az Afrika szarva térségében működő három KBVP-misszió közötti, valamint a brüsszeli székhelyű struktúrákkal kialakított szinergiák összehangolása és megerősítése, a Szomáli-félsziget térségére vonatkozó stratégia keretében és az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselőjével együttműködésben; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy szoros stratégiai koordinációra van szükség a biztonsággal kapcsolatos valamennyi szereplő, különösen az EU NAVFOR Atalanta, az EUTM Szomália és az EUCAP Nestor, valamint a NATO (óceáni pajzs művelet), az amerikaiak által vezetett CTF-151 munkacsoport, az ENSZ és az Afrikai Unió szomáliai missziója között; megjegyzi, hogy léteznek a szomáliai partoknál folytatott kalózkodással foglalkozó New York-i kapcsolattartó csoporthoz (CGPCS) és a bahreini közös tájékoztatási és konfliktusfelszámolási (SHADE) mechanizmushoz hasonló nemzetközi koordinációs mechanizmusok; üdvözli ezért az Unió műveleti központjának – kezdetben két évre történő – ad hoc jellegű aktiválásáról szóló, 2012. március 23-i tanácsi határozatot, amelynek célja az Afrika szarva térségében működő három KBVP-misszió közötti, valamint a brüsszeli székhelyű struktúrákkal kialakított szinergiák összehangolása és megerősítése, a Szomáli-félsziget térségére vonatkozó stratégia keretében és az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselőjével együttműködésben;

| 21. | megjegyzi, hogy bizonyos jelek szerint az Úr Ellenállási Hadserege (LRA) terjeszkedik, és további országokat von be a harcba, még több gyermeket veszélyeztetve ezáltal; emlékeztet arra, hogy az Úr Ellenállási Hadserege elleni küzdelemhez, valamint a Joseph Kony hadseregvezető elleni hajtóvadászathoz az Amerikai Egyesült Államok jelentős pénzeszközöket, felszerelést és logisztikai támogatást biztosított; felhívja az EU-t, hogy az Úr Ellenállási Hadserege elleni, az Afrikai Unió irányításával zajló küzdelemhez szükséges további támogatásokat hangolja össze az Egyesült Államokkal; |
| --- | --- |

21.

megjegyzi, hogy bizonyos jelek szerint az Úr Ellenállási Hadserege (LRA) terjeszkedik, és további országokat von be a harcba, még több gyermeket veszélyeztetve ezáltal; emlékeztet arra, hogy az Úr Ellenállási Hadserege elleni küzdelemhez, valamint a Joseph Kony hadseregvezető elleni hajtóvadászathoz az Amerikai Egyesült Államok jelentős pénzeszközöket, felszerelést és logisztikai támogatást biztosított; felhívja az EU-t, hogy az Úr Ellenállási Hadserege elleni, az Afrikai Unió irányításával zajló küzdelemhez szükséges további támogatásokat hangolja össze az Egyesült Államokkal;

| 22. | elítéli a CITES-előírások végrehajtásának elmulasztását; felhívja az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy a sikeres Kimberley-folyamat mintájára hozza létre az uniós elefántcsont-behozatal tanúsítási és ellenőrzési rendszerét; |
| --- | --- |

22.

elítéli a CITES-előírások végrehajtásának elmulasztását; felhívja az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy a sikeres Kimberley-folyamat mintájára hozza létre az uniós elefántcsont-behozatal tanúsítási és ellenőrzési rendszerét;

Az átfogó megközelítés megerősítése

| 23. | üdvözli a Szomáli-félsziget térségére vonatkozó uniós stratégiát, amelynek a biztonság- és humanitárius politika mellett a hosszú távú fejlesztéspolitika és a millenniumi fejlesztési célok is részét képezik; aláhúzza e távlati fejlesztéspolitikai elképzelések jelentőségét, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e tekintetben hangolják össze politikáikat, valamint hogy az egyes országok és a régió tekintetében mihamarabb vezessenek be közös programösszeállítást; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a Szomáli-félsziget térségére vonatkozó uniós stratégiát, amelynek a biztonság- és humanitárius politika mellett a hosszú távú fejlesztéspolitika és a millenniumi fejlesztési célok is részét képezik; aláhúzza e távlati fejlesztéspolitikai elképzelések jelentőségét, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e tekintetben hangolják össze politikáikat, valamint hogy az egyes országok és a régió tekintetében mihamarabb vezessenek be közös programösszeállítást;

| 24. | úgy véli, hogy a Szomáli-félsziget stabilitása és biztonsága kedvező politikai és biztonsági hatásokkal járna a régión kívül, valamint a beruházások és az indiai-óceáni tengeri szállítási útvonalak biztonsága tekintetében is; álláspontja szerint ezért a G-20-ak szintjén meg kell kezdeni a régió biztonságát és stabilitását előmozdító stratégiákkal, valamint az átfogó megközelítés végrehajtásához szükséges pénzügyi források biztosításának összehangolásával kapcsolatos stratégiák mérlegelését; e tekintetben felhívja a figyelmet a Szomáliáról szóló 2012. februári londoni konferencia pozitív tapasztalataira, és arra ösztönzi a főképviselőt/alelnököt, hogy vizsgálja meg egy 2013-ban megrendezendő hasonló konferencia lehetőségét; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a Szomáli-félsziget stabilitása és biztonsága kedvező politikai és biztonsági hatásokkal járna a régión kívül, valamint a beruházások és az indiai-óceáni tengeri szállítási útvonalak biztonsága tekintetében is; álláspontja szerint ezért a G-20-ak szintjén meg kell kezdeni a régió biztonságát és stabilitását előmozdító stratégiákkal, valamint az átfogó megközelítés végrehajtásához szükséges pénzügyi források biztosításának összehangolásával kapcsolatos stratégiák mérlegelését; e tekintetben felhívja a figyelmet a Szomáliáról szóló 2012. februári londoni konferencia pozitív tapasztalataira, és arra ösztönzi a főképviselőt/alelnököt, hogy vizsgálja meg egy 2013-ban megrendezendő hasonló konferencia lehetőségét;

| 25. | úgy véli, hogy a Szomáli-félsziget megítélésekor azt is figyelembe kell venni, hogy a térség erős gazdasági potenciállal rendelkezik, különösen az ásványkincsek és a mezőgazdaság terén; felhívja ezért a Tanácsot, a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és az EBB-t, hogy tevékenységüket más többoldalú adományozókkal és pénzügyi intézményekkel összehangolva határozzanak meg olyan közös érdekű projekteket a régió országai számára, amelyek – például az energiaellátás, többek között a megújuló energiaforrások, valamint a természeti erőforrások és ezen belül a víz vonatkozásában – előmozdíthatják az együttműködést és a kölcsönös előnyökkel járó egymásra utaltságot; a Szomáli-félsziget hosszú távú gazdasági fejlődésének nélkülözhetetlen elemeként hangsúlyozza a határokon átnyúló kereskedelem, a nemzetközi piacokhoz való hozzáférés, a kikötői infrastruktúra, valamint a szárazfölddel körülvett államok kikötői összeköttetésére szolgáló megfelelő folyosók biztosításának jelentőségét; felkéri a Bizottságot, hogy végezzen mindenre kiterjedő vizsgálatot a Szomáli-félszigeten folytatott, a földek harmadik országoknak való bérbeadásával járó gyakorlat mértékéről és annak gazdasági, környezeti és társadalmi hatásáról, valamint tegyen javaslatot lehetséges védelmi stratégiákra és mechanizmusokra; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a Szomáli-félsziget megítélésekor azt is figyelembe kell venni, hogy a térség erős gazdasági potenciállal rendelkezik, különösen az ásványkincsek és a mezőgazdaság terén; felhívja ezért a Tanácsot, a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és az EBB-t, hogy tevékenységüket más többoldalú adományozókkal és pénzügyi intézményekkel összehangolva határozzanak meg olyan közös érdekű projekteket a régió országai számára, amelyek – például az energiaellátás, többek között a megújuló energiaforrások, valamint a természeti erőforrások és ezen belül a víz vonatkozásában – előmozdíthatják az együttműködést és a kölcsönös előnyökkel járó egymásra utaltságot; a Szomáli-félsziget hosszú távú gazdasági fejlődésének nélkülözhetetlen elemeként hangsúlyozza a határokon átnyúló kereskedelem, a nemzetközi piacokhoz való hozzáférés, a kikötői infrastruktúra, valamint a szárazfölddel körülvett államok kikötői összeköttetésére szolgáló megfelelő folyosók biztosításának jelentőségét; felkéri a Bizottságot, hogy végezzen mindenre kiterjedő vizsgálatot a Szomáli-félszigeten folytatott, a földek harmadik országoknak való bérbeadásával járó gyakorlat mértékéről és annak gazdasági, környezeti és társadalmi hatásáról, valamint tegyen javaslatot lehetséges védelmi stratégiákra és mechanizmusokra;

| 26. | véleménye szerint a regionális biztonság megerősítése, valamint a terrorizmus és a kalózkodás elleni küzdelem, jóllehet nélkülözhetetlenek, nem szoríthatják háttérbe azt, hogy a régióban elsősorban a szegénység felszámolását kell támogatni, már csak azért sem, mert az Európai Unió alapító szerződése értelmében az Unió fejlesztési együttműködési politikája elsődleges célként a szegénység mérséklésére, idővel pedig annak felszámolására irányul, és az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit (az EUMSZ 208. cikkének (1) bekezdése); megjegyzi, hogy a Szomáli-félsziget valamennyi országa fejlődő ország, amelyek – a Cotonoui Megállapodásban nem részes Szudán és Dél-Szudán kivételével – e címen két milliárd eurónyi összegű fejlesztési támogatásban részesültek (amelyből csak Etiópia 644 milliót kapott) a 10. Európai Fejlesztési Alap (2008–2013) nemzeti és regionális indikatív programjai címén; rámutat arra, hogy ugyanezen időszak alatt és szintén a 10. Európai Fejlesztési Alap címén Afrika szarva térsége, Dél-Afrika és az Indiai-óceán térsége 619 millió euróban részesül (részben a Kormányközi Fejlesztési Hatóságon [IGAD] keresztül) annak érdekében, hogy felszámolják a régió országait sújtó szegénységet, és segítséget nyújtsanak a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez; emlékeztet végül arra, hogy az Európai Fejlesztési Alapon belüli eszköz, az afrikai békefenntartási mechanizmus pénzügyi támogatást nyújt az Afrikai Unió szomáliai missziója (AMISOM) számára; |
| --- | --- |

26.

véleménye szerint a regionális biztonság megerősítése, valamint a terrorizmus és a kalózkodás elleni küzdelem, jóllehet nélkülözhetetlenek, nem szoríthatják háttérbe azt, hogy a régióban elsősorban a szegénység felszámolását kell támogatni, már csak azért sem, mert az Európai Unió alapító szerződése értelmében az Unió fejlesztési együttműködési politikája elsődleges célként a szegénység mérséklésére, idővel pedig annak felszámolására irányul, és az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit (az EUMSZ 208. cikkének (1) bekezdése); megjegyzi, hogy a Szomáli-félsziget valamennyi országa fejlődő ország, amelyek – a Cotonoui Megállapodásban nem részes Szudán és Dél-Szudán kivételével – e címen két milliárd eurónyi összegű fejlesztési támogatásban részesültek (amelyből csak Etiópia 644 milliót kapott) a 10. Európai Fejlesztési Alap (2008–2013) nemzeti és regionális indikatív programjai címén; rámutat arra, hogy ugyanezen időszak alatt és szintén a 10. Európai Fejlesztési Alap címén Afrika szarva térsége, Dél-Afrika és az Indiai-óceán térsége 619 millió euróban részesül (részben a Kormányközi Fejlesztési Hatóságon [IGAD] keresztül) annak érdekében, hogy felszámolják a régió országait sújtó szegénységet, és segítséget nyújtsanak a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez; emlékeztet végül arra, hogy az Európai Fejlesztési Alapon belüli eszköz, az afrikai békefenntartási mechanizmus pénzügyi támogatást nyújt az Afrikai Unió szomáliai missziója (AMISOM) számára;

| 27. | véleménye szerint a régiónak nyújtott fejlesztési támogatás és humanitárius segély terén globális szinten első számú szereplőnek számító Európai Unió (a tagállamok és az Európai Bizottság), amelyet diplomáciai fellépéseinek az Európai Külügyi Szolgálat és az EUKK körüli összpontosítása, az Atalanta művelet sikere, valamint az egyes tagállamok régióbeli diplomáciai és katonai jelenléte is segít, többet is tehetne azért, hogy felszámolja a régiót sújtó szegénységet, valamint az anarchiagócokat és a jogon kívüliséget; |
| --- | --- |

27.

véleménye szerint a régiónak nyújtott fejlesztési támogatás és humanitárius segély terén globális szinten első számú szereplőnek számító Európai Unió (a tagállamok és az Európai Bizottság), amelyet diplomáciai fellépéseinek az Európai Külügyi Szolgálat és az EUKK körüli összpontosítása, az Atalanta művelet sikere, valamint az egyes tagállamok régióbeli diplomáciai és katonai jelenléte is segít, többet is tehetne azért, hogy felszámolja a régiót sújtó szegénységet, valamint az anarchiagócokat és a jogon kívüliséget;

| 28. | célszerűnek tartja megragadni az új szomáliai elnök, Haszan Sejk Mohamed 2012. szeptember 10-i megválasztása által kínált megfelelő pillanatot, tekintettel az Etiópia és Eritrea közötti diplomáciai és gazdasági kapcsolatok helyreállításán való munkálkodásra – az Afrika szarva térségére vonatkozó stratégiai keret segítségével és a régióért felelős EUKK, az Európai Külügyi Szolgálat és a nemzeti diplomaták, valamint az Afrikai Unió támogatásával – , valamint a szomáliai válság megoldása érdekében, ami a régió egészének javára válna; megjegyzi, hogy a Szomáli-félsziget térségének keleti határvidékét alkotó Nagy Tavak régiója egyben a világ egyik legkevésbé stabil régiója, ahol rendkívül elmaradott országok találhatók amelyek a fegyveres erőszak veszélyének (pl. a Kongói Demokratikus Köztársaság) vagy akár egy vagy több szomszédos országgal szembeni háborúk veszélyének vannak kitéve (a tágabb értelemben Afrika szarva térségének részét képező Ruanda és a Kongói Demokratikus Köztársaság közötti feszültségek); hangsúlyozza, hogy a Szomáli-félsziget térségére vonatkozó stratégia folytatásakor nem hagyhatók figyelmen kívül annak esetleges hatásai a szomszédos régiók (vagyis a Nagy-tavak régiója, Közép-Afrika, Dél-Afrika) szintén nélkülözhetetlen fejlesztésére. |
| --- | --- |

28.

célszerűnek tartja megragadni az új szomáliai elnök, Haszan Sejk Mohamed 2012. szeptember 10-i megválasztása által kínált megfelelő pillanatot, tekintettel az Etiópia és Eritrea közötti diplomáciai és gazdasági kapcsolatok helyreállításán való munkálkodásra – az Afrika szarva térségére vonatkozó stratégiai keret segítségével és a régióért felelős EUKK, az Európai Külügyi Szolgálat és a nemzeti diplomaták, valamint az Afrikai Unió támogatásával – , valamint a szomáliai válság megoldása érdekében, ami a régió egészének javára válna; megjegyzi, hogy a Szomáli-félsziget térségének keleti határvidékét alkotó Nagy Tavak régiója egyben a világ egyik legkevésbé stabil régiója, ahol rendkívül elmaradott országok találhatók amelyek a fegyveres erőszak veszélyének (pl. a Kongói Demokratikus Köztársaság) vagy akár egy vagy több szomszédos országgal szembeni háborúk veszélyének vannak kitéve (a tágabb értelemben Afrika szarva térségének részét képező Ruanda és a Kongói Demokratikus Köztársaság közötti feszültségek); hangsúlyozza, hogy a Szomáli-félsziget térségére vonatkozó stratégia folytatásakor nem hagyhatók figyelmen kívül annak esetleges hatásai a szomszédos régiók (vagyis a Nagy-tavak régiója, Közép-Afrika, Dél-Afrika) szintén nélkülözhetetlen fejlesztésére.

| 29. | üdvözli a regionális fejlesztési támogatás és a humanitárius segítségnyújtás kettős területén az Európai Bizottság által 2012-ben javasolt, a Szomáli-félsziget térségére vonatkozó, „SHARE” (Supporting Horn of Africa Resilience, a Szomáli-félsziget rezilienciájának javítását szolgáló kezdeményezés) néven ismert új tervet, amelynek rendeltetése, hogy a rövid távú humanitárius segítségnyújtást összekösse a hosszú távú fejlesztéssel annak érdekében, hogy véget vessen a régiót sújtó válságok ördögi körének; teljes mértékben támogatja az Európai Bizottságot a sürgősségi segély, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolásának (LRRD: Link between Relief, Rehabilitation and Development) megerősítése terén; felszólít arra, hogy az Európai Unió e program keretében törekedjen különböző megélhetőségi lehetőségek, jobb piaci hozzáférés és tájékoztatás biztosítására az állattenyésztésből élő, a mezőgazdasággal és állattenyésztéssel egyaránt foglalkozó, a folyó menti, tengerparti, városi és városkörnyéki lakosság háztartási jövedelmének növelése, az alapvető szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint a krónikusan és időszakosan veszélyeztetett lakosság számára megbízható és előre jelezhető mértékű támogatás nyújtására való törekvés érdekében; |
| --- | --- |

29.

üdvözli a regionális fejlesztési támogatás és a humanitárius segítségnyújtás kettős területén az Európai Bizottság által 2012-ben javasolt, a Szomáli-félsziget térségére vonatkozó, „SHARE” (Supporting Horn of Africa Resilience, a Szomáli-félsziget rezilienciájának javítását szolgáló kezdeményezés) néven ismert új tervet, amelynek rendeltetése, hogy a rövid távú humanitárius segítségnyújtást összekösse a hosszú távú fejlesztéssel annak érdekében, hogy véget vessen a régiót sújtó válságok ördögi körének; teljes mértékben támogatja az Európai Bizottságot a sürgősségi segély, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolásának (LRRD: Link between Relief, Rehabilitation and Development) megerősítése terén; felszólít arra, hogy az Európai Unió e program keretében törekedjen különböző megélhetőségi lehetőségek, jobb piaci hozzáférés és tájékoztatás biztosítására az állattenyésztésből élő, a mezőgazdasággal és állattenyésztéssel egyaránt foglalkozó, a folyó menti, tengerparti, városi és városkörnyéki lakosság háztartási jövedelmének növelése, az alapvető szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint a krónikusan és időszakosan veszélyeztetett lakosság számára megbízható és előre jelezhető mértékű támogatás nyújtására való törekvés érdekében;

| 30. | örömére szolgál az Európai Unió új SHARE programja, amelynek célja a Szomáli-félsziget térség országai különböző fenyegetésekkel szembeni ellenálló képességének javítása, hangsúlyozza ugyanakkor, hogy ezt a programot össze kell hangolni a hasonló fenyegetésekkel (terrorizmus, kábítószer-csempészet, éghajlatváltozás, a menekültek és a belső menekültek tömeges áramlatai) küzdő Száhil övre vonatkozó uniós stratégiával; |
| --- | --- |

30.

örömére szolgál az Európai Unió új SHARE programja, amelynek célja a Szomáli-félsziget térség országai különböző fenyegetésekkel szembeni ellenálló képességének javítása, hangsúlyozza ugyanakkor, hogy ezt a programot össze kell hangolni a hasonló fenyegetésekkel (terrorizmus, kábítószer-csempészet, éghajlatváltozás, a menekültek és a belső menekültek tömeges áramlatai) küzdő Száhil övre vonatkozó uniós stratégiával;

| 31. | úgy véli, hogy a Szomáli-félsziget országaiban támogatni kell a mezőgazdaságot, az állattenyésztést és az állattartást, valamint üdvözli a nem kormányzati szervezetek által ezeken a területeken végzett jelentős munkát; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a Szomáli-félsziget országaiban támogatni kell a mezőgazdaságot, az állattenyésztést és az állattartást, valamint üdvözli a nem kormányzati szervezetek által ezeken a területeken végzett jelentős munkát;

| 32. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy alapvető jogként támogassa a vízhez mint az emberiség közös kincséhez való hozzáférést, valamint az ivóvízhez való hozzáférés előmozdítását célzó köz- és a magánszféra közötti társulásokat; |
| --- | --- |

32.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy alapvető jogként támogassa a vízhez mint az emberiség közös kincséhez való hozzáférést, valamint az ivóvízhez való hozzáférés előmozdítását célzó köz- és a magánszféra közötti társulásokat;

| 33. | kitart amellett, hogy ahol erre lehetőség van, a Szomáli-félsziget térségébe irányuló uniós támogatást közvetlen költségvetési támogatás formájában kell nyújtani, de azt egyértelmű teljesítménymutatók alapján meghatározott konkrét célkitűzések elérésére kell odaítélni; úgy véli, hogy amennyiben a segítségnyújtásnak költségvetési támogatás formáját kell öltenie, azt konkrét célkitűzések elérésétől kell függővé tenni; meggyőződése, hogy a Szomáli-félsziget térségére vonatkozó európai uniós stratégia támogatására irányuló programok esetében lehetővé kell tenni a források összevonását, azaz ezek finanszírozását egyértelmű közös normák alapján meg kell nyitni más nemzetközi adományozók előtt is annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a donorok összehangolt és egységes megközelítését, valamint az ütköző megközelítések vagy a párhuzamosság kockázatának minimálisra csökkentését; hasonlóképpen az Uniónak is részt kell vennie a Szomáli-félsziget harmadik felek által működtetett programok finanszírozásában, feltéve, hogy a harmadik országok részére nyújtott uniós pénzügyi támogatásra vonatkozó szabályokat maradéktalanul tiszteletben tartják; |
| --- | --- |

33.

kitart amellett, hogy ahol erre lehetőség van, a Szomáli-félsziget térségébe irányuló uniós támogatást közvetlen költségvetési támogatás formájában kell nyújtani, de azt egyértelmű teljesítménymutatók alapján meghatározott konkrét célkitűzések elérésére kell odaítélni; úgy véli, hogy amennyiben a segítségnyújtásnak költségvetési támogatás formáját kell öltenie, azt konkrét célkitűzések elérésétől kell függővé tenni; meggyőződése, hogy a Szomáli-félsziget térségére vonatkozó európai uniós stratégia támogatására irányuló programok esetében lehetővé kell tenni a források összevonását, azaz ezek finanszírozását egyértelmű közös normák alapján meg kell nyitni más nemzetközi adományozók előtt is annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a donorok összehangolt és egységes megközelítését, valamint az ütköző megközelítések vagy a párhuzamosság kockázatának minimálisra csökkentését; hasonlóképpen az Uniónak is részt kell vennie a Szomáli-félsziget harmadik felek által működtetett programok finanszírozásában, feltéve, hogy a harmadik országok részére nyújtott uniós pénzügyi támogatásra vonatkozó szabályokat maradéktalanul tiszteletben tartják;

| 34. | felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy a veszélyeztetett lakosság részére továbbra is biztosítsanak pártatlan és független humanitárius segítségnyújtást, valamint hogy az aszályra való felkészülés, a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és az élelmiszer-biztonság területén a katasztrófaveszély csökkentésére irányuló stratégiák és hosszú távú fejlesztési programok révén támogassák a térség országait saját nemzeti képességeik megerősítésében; |
| --- | --- |

34.

felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy a veszélyeztetett lakosság részére továbbra is biztosítsanak pártatlan és független humanitárius segítségnyújtást, valamint hogy az aszályra való felkészülés, a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és az élelmiszer-biztonság területén a katasztrófaveszély csökkentésére irányuló stratégiák és hosszú távú fejlesztési programok révén támogassák a térség országait saját nemzeti képességeik megerősítésében;

| 35. | kiemeli, hogy – noha bizonyos, hogy a Szomáli-félszigeten (valamint a Száhil-övben) bekövetkezett élelmezési katasztrófát az ismétlődő aszályok, a rossz termés és az árak növekedése okozták – a konjunkturális okok mellett (ámbár az aszály már strukturális oknak tekinthető) figyelembe kell venni az egyéb igen jelentős okokat, így például a közösségek szétesését és az agrárexport erőltetett fejlesztését, mely utóbbi az élelmiszer-önellátás, valamint a saját fogyasztásra és a nemzeti piacokon történő értékesítésre irányuló mezőgazdasági termelés rovására történik; |
| --- | --- |

35.

kiemeli, hogy – noha bizonyos, hogy a Szomáli-félszigeten (valamint a Száhil-övben) bekövetkezett élelmezési katasztrófát az ismétlődő aszályok, a rossz termés és az árak növekedése okozták – a konjunkturális okok mellett (ámbár az aszály már strukturális oknak tekinthető) figyelembe kell venni az egyéb igen jelentős okokat, így például a közösségek szétesését és az agrárexport erőltetett fejlesztését, mely utóbbi az élelmiszer-önellátás, valamint a saját fogyasztásra és a nemzeti piacokon történő értékesítésre irányuló mezőgazdasági termelés rovására történik;

| 36. | hangsúlyozza, hogy az Unió harmadik felekkel folytatott együttműködésének mindenkori feltétele az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása; ennélfogva mélységes aggodalommal töltik el a régióból érkező azon jelentések, amelyek önkényes letartóztatásokról, a fogvatartottakkal szembeni rossz bánásmódról és a tüntetők elleni erőszakról, valamint a politikai ellenzék elleni elnyomó intézkedésekről, többek között cenzúráról és az újságírók és aktivisták önkényes fogva tartásáról számolnak be; felhívja a térség valamennyi hatóságát, hogy tartsák tiszteletben ezeket az alapvető elveket, és minden politikai foglyot haladéktalanul bocsássanak szabadon; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az Unió harmadik felekkel folytatott együttműködésének mindenkori feltétele az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása; ennélfogva mélységes aggodalommal töltik el a régióból érkező azon jelentések, amelyek önkényes letartóztatásokról, a fogvatartottakkal szembeni rossz bánásmódról és a tüntetők elleni erőszakról, valamint a politikai ellenzék elleni elnyomó intézkedésekről, többek között cenzúráról és az újságírók és aktivisták önkényes fogva tartásáról számolnak be; felhívja a térség valamennyi hatóságát, hogy tartsák tiszteletben ezeket az alapvető elveket, és minden politikai foglyot haladéktalanul bocsássanak szabadon;

| 37. | mélységes aggodalmának ad hangot az afrikai földharácsolás miatt, amely alááshatja az élelmiszer-ellátás biztonságát, és tovább súlyosbíthatja az éhínséget; felhívja a Szomáli-félsziget térségének kormányait és az EU-t, hogy értékeljék a termőföldek felvásárlásával kapcsolatos jelenlegi gyakorlat hatását a vidéken tapasztalható szegénységre és a jelenlegi éhínségre; sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a politikai koherencia megvalósítása érdekében illessze be a földharácsolás kérdését a fejlődő országokkal folytatott politikai párbeszédbe; |
| --- | --- |

37.

mélységes aggodalmának ad hangot az afrikai földharácsolás miatt, amely alááshatja az élelmiszer-ellátás biztonságát, és tovább súlyosbíthatja az éhínséget; felhívja a Szomáli-félsziget térségének kormányait és az EU-t, hogy értékeljék a termőföldek felvásárlásával kapcsolatos jelenlegi gyakorlat hatását a vidéken tapasztalható szegénységre és a jelenlegi éhínségre; sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a politikai koherencia megvalósítása érdekében illessze be a földharácsolás kérdését a fejlődő országokkal folytatott politikai párbeszédbe;

| 38. | aggasztónak tartja az uniós vállalatok és a bűnhálózatok általi állítólagos illegális hulladéklerakást; emlékeztet arra, hogy az illegális hulladéklerakás súlyos probléma a part mentén élő szomáliai lakosság számára; felhívja a főképviselőt/alelnököt és az Európai Bizottságot, hogy független szerv bevonásával sürgősen indítsanak bizonyítékok gyűjtésével és mintavétellel járó, alapos vizsgálatot, és a kutatás eredményétől függően mérlegeljék jogi intézkedések megtételét, ideértve az európai vállalatok, az uniós tagállamok és az EU által fizetendő kártérítést is; |
| --- | --- |

38.

aggasztónak tartja az uniós vállalatok és a bűnhálózatok általi állítólagos illegális hulladéklerakást; emlékeztet arra, hogy az illegális hulladéklerakás súlyos probléma a part mentén élő szomáliai lakosság számára; felhívja a főképviselőt/alelnököt és az Európai Bizottságot, hogy független szerv bevonásával sürgősen indítsanak bizonyítékok gyűjtésével és mintavétellel járó, alapos vizsgálatot, és a kutatás eredményétől függően mérlegeljék jogi intézkedések megtételét, ideértve az európai vállalatok, az uniós tagállamok és az EU által fizetendő kártérítést is;

| 39. | felismeri, hogy elengedhetetlen, hogy a Szomáli-félszigeten élő, a konfliktussal érintett valamennyi nép folyamatos, független és pártatlan humanitárius segítségnyújtásban részesüljön, valamint hogy továbbra is megfelelő finanszírozást biztosítsanak számukra, különösen Szomáliában; hangsúlyozza, hogy a segélyek összegének csökkentése nyomán a szomáliai lakosság ismét humanitárius válságba süllyedhet; kiemeli, hogy a humanitárius segítségnyújtáson túl az Afrika szarva ellenálló képességének javítását szolgáló (SHARE) európai uniós kezdeményezéshez hasonló erőfeszítésekre kell építeni a helyi lakosok alkalmazkodóképességének és jobb megélhetésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

39.

felismeri, hogy elengedhetetlen, hogy a Szomáli-félszigeten élő, a konfliktussal érintett valamennyi nép folyamatos, független és pártatlan humanitárius segítségnyújtásban részesüljön, valamint hogy továbbra is megfelelő finanszírozást biztosítsanak számukra, különösen Szomáliában; hangsúlyozza, hogy a segélyek összegének csökkentése nyomán a szomáliai lakosság ismét humanitárius válságba süllyedhet; kiemeli, hogy a humanitárius segítségnyújtáson túl az Afrika szarva ellenálló képességének javítását szolgáló (SHARE) európai uniós kezdeményezéshez hasonló erőfeszítésekre kell építeni a helyi lakosok alkalmazkodóképességének és jobb megélhetésének biztosítása érdekében;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a térségben hosszú ideje figyelmen kívül hagyják különösen a nők, a gyermekek, LMBT-személyek (leszbikus, meleg, biszexuális és transzszexuális személyek) és a vallási kisebbségek emberi jogait, és felhívja a régió kormányait, hogy erősítsék meg e csoportok emberi jogi helyzetét; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a térségben hosszú ideje figyelmen kívül hagyják különösen a nők, a gyermekek, LMBT-személyek (leszbikus, meleg, biszexuális és transzszexuális személyek) és a vallási kisebbségek emberi jogait, és felhívja a régió kormányait, hogy erősítsék meg e csoportok emberi jogi helyzetét;

| 41. | hangsúlyozza a civil társadalomnak nyújtott európai támogatás fontosságát; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy országonként, határon átnyúló és regionális szinten egyaránt nyújtsanak összehangolt támogatást a civil társadalom számára; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza a civil társadalomnak nyújtott európai támogatás fontosságát; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy országonként, határon átnyúló és regionális szinten egyaránt nyújtsanak összehangolt támogatást a civil társadalom számára;

| 42. | hangsúlyozza a Dél-Szudán számára a hatékony civil társadalom létrehozása és fenntartása érdekében folyamatosan biztosítandó támogatás jelentőségét; határozott véleménye szerint a demokrácia és az emberi jogok előmozdítása új eszközének a Szomáli-félszigetre vonatkozó ad hoc jellegű költségvetési tételeket is magában kellene foglalnia; úgy véli, hogy mérlegelni kell az Európai Demokráciáért Alapítvány Afrika szarva térségének országaira való kibővítését; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza a Dél-Szudán számára a hatékony civil társadalom létrehozása és fenntartása érdekében folyamatosan biztosítandó támogatás jelentőségét; határozott véleménye szerint a demokrácia és az emberi jogok előmozdítása új eszközének a Szomáli-félszigetre vonatkozó ad hoc jellegű költségvetési tételeket is magában kellene foglalnia; úgy véli, hogy mérlegelni kell az Európai Demokráciáért Alapítvány Afrika szarva térségének országaira való kibővítését;

Szudán és Dél-Szudán

| 43. | üdvözli a Szudán és Dél-Szudán által a kőolajkivitel újbóli megindításáról és a határ leszereléséről kötött megállapodásokat, és felszólítja a két országot e megállapodások betartására; felszólítja mindkét országot, hogy hagyjanak fel a másik állambeli lázadó csoportok rejtegetésével vagy támogatásával; további tárgyalásokat szorgalmaz a két ország közötti határok kijelöléséről a közelmúltbeli megállapodást veszélyeztető további konfliktusok kirobbanásának elkerülése érdekében, és ajánlja, hogy a két vezető folytassa az egyeztetéseket annak érdekében, hogy az Afrikai Unió ütemtervével és az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2046. számú határozatával összhangban mielőbb megállapodásra jussanak Abyei és a vitatott területek jogállásáról, összhangban az Afrikai Unió ütemtervével és az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2046. számú határozatával; elismerését fejezi ki Mbeki elnök európai uniós finanszírozásban részesülő magas szintű munkacsoportjának a Szudán és Dél-Szudán közötti tárgyalások és közvetítés során az Afrikai Unió támogatásával tett, sikeres erőfeszítéseiért; felszólítja az Unió Szudánért és Dél-Szudánért felelős különleges képviselőjét, hogy hangolja össze tevékenységét a szudáni és dél-szudáni küldöttségvezetőkkel annak érdekében, hogy az Unió elkötelezettsége, politikai erőfeszítése és támogatása továbbra is igen közismert maradjon; |
| --- | --- |

43.

üdvözli a Szudán és Dél-Szudán által a kőolajkivitel újbóli megindításáról és a határ leszereléséről kötött megállapodásokat, és felszólítja a két országot e megállapodások betartására; felszólítja mindkét országot, hogy hagyjanak fel a másik állambeli lázadó csoportok rejtegetésével vagy támogatásával; további tárgyalásokat szorgalmaz a két ország közötti határok kijelöléséről a közelmúltbeli megállapodást veszélyeztető további konfliktusok kirobbanásának elkerülése érdekében, és ajánlja, hogy a két vezető folytassa az egyeztetéseket annak érdekében, hogy az Afrikai Unió ütemtervével és az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2046. számú határozatával összhangban mielőbb megállapodásra jussanak Abyei és a vitatott területek jogállásáról, összhangban az Afrikai Unió ütemtervével és az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2046. számú határozatával; elismerését fejezi ki Mbeki elnök európai uniós finanszírozásban részesülő magas szintű munkacsoportjának a Szudán és Dél-Szudán közötti tárgyalások és közvetítés során az Afrikai Unió támogatásával tett, sikeres erőfeszítéseiért; felszólítja az Unió Szudánért és Dél-Szudánért felelős különleges képviselőjét, hogy hangolja össze tevékenységét a szudáni és dél-szudáni küldöttségvezetőkkel annak érdekében, hogy az Unió elkötelezettsége, politikai erőfeszítése és támogatása továbbra is igen közismert maradjon;

| 44. | üdvözli az egyrészről a szudáni kormány és a Szudáni Népi Felszabadítási Mozgalom Északi frakció (SPLM-N), és másrészről az ENSZ, az Afrikai Unió, illetve az Arab Liga között külön-külön létrejött egyetértési megállapodásokat, amelyek célja, hogy lehetővé tegyék a humanitárius segélyek eljuttatását Kék-Nílus és Dél-Kordofán államok polgári lakosságához; |
| --- | --- |

44.

üdvözli az egyrészről a szudáni kormány és a Szudáni Népi Felszabadítási Mozgalom Északi frakció (SPLM-N), és másrészről az ENSZ, az Afrikai Unió, illetve az Arab Liga között külön-külön létrejött egyetértési megállapodásokat, amelyek célja, hogy lehetővé tegyék a humanitárius segélyek eljuttatását Kék-Nílus és Dél-Kordofán államok polgári lakosságához;

| 45. | aggodalmát fejezi ki a Dél-Szudán Jonglei államában ismét kirobbant erőszak miatt, amely veszélyezteti a béketeremtés és a régió biztonsága terén elért eredményeket; támogatja az ENSZ dél-szudáni missziója (UNMISS) által kért vizsgálatot, és a bűnösök ellen szankciók kiszabását követeli; felszólítja a dél-szudáni kormányt, hogy:






  i. | tegye meg a szükséges lépéseket nemzetközi és nemzeti emberi jogi keretrendszerének megszilárdítására, többek között az azon nemzetközi emberi jogi szerződések értelmében vállalt kötelezettségeinek megerősítése és az ezekre vonatkozó fenntartások visszavonása révén, amelyeknek Dél-Szudán függetlenné válásakor Szudán aláírója volt, továbbá azáltal, hogy fenntartások nélkül csatlakozik más meghatározó nemzetközi emberi jogi szerződésekhez; |
| --- | --- | --- |

45.

aggodalmát fejezi ki a Dél-Szudán Jonglei államában ismét kirobbant erőszak miatt, amely veszélyezteti a béketeremtés és a régió biztonsága terén elért eredményeket; támogatja az ENSZ dél-szudáni missziója (UNMISS) által kért vizsgálatot, és a bűnösök ellen szankciók kiszabását követeli; felszólítja a dél-szudáni kormányt, hogy:

i.

tegye meg a szükséges lépéseket nemzetközi és nemzeti emberi jogi keretrendszerének megszilárdítására, többek között az azon nemzetközi emberi jogi szerződések értelmében vállalt kötelezettségeinek megerősítése és az ezekre vonatkozó fenntartások visszavonása révén, amelyeknek Dél-Szudán függetlenné válásakor Szudán aláírója volt, továbbá azáltal, hogy fenntartások nélkül csatlakozik más meghatározó nemzetközi emberi jogi szerződésekhez;

| ii. | haladéktalanul iktassa be a jonglei államkrízist vizsgáló bizottság tagjait, és bocsássa rendelkezésükre a független, teljes körű és pártatlan vizsgálat lefolytatásához szükséges erőforrásokat; |
| --- | --- |

ii.

haladéktalanul iktassa be a jonglei államkrízist vizsgáló bizottság tagjait, és bocsássa rendelkezésükre a független, teljes körű és pártatlan vizsgálat lefolytatásához szükséges erőforrásokat;

| iii. | haladéktalanul adjon ki hivatalos moratóriumot a kivégzésekre vonatkozóan, előrevetítve ezzel a halálbüntetés eltörlését, továbbá valamennyi halálos ítéletet változtasson börtönbüntetésre; |
| --- | --- |

iii.

haladéktalanul adjon ki hivatalos moratóriumot a kivégzésekre vonatkozóan, előrevetítve ezzel a halálbüntetés eltörlését, továbbá valamennyi halálos ítéletet változtasson börtönbüntetésre;

hangsúlyozza a Dél-Szudán számára folyamatosan biztosítandó uniós támogatás jelentőségét a dél-szudáni közigazgatási és bűnüldöző hatóságok kapacitásfejlesztésének elősegítése, hatékony civil társadalom létrehozása és fenntartása, valamint a jó kormányzás ösztönzése érdekében; sürgeti az Uniót, hogy erélyesen követelje a főbb nemzetközi emberi jogi szerződések Dél-Szudán általi ratifikálását, és támogassa a dél-szudáni hatóságokat ezek végrehajtása során; elítéli a katonai erők által a leszerelési folyamat keretében a polgári lakosság ellen elkövetett állítólagos visszaéléseket, és felszólítja a dél-szudáni kormányt, hogy indítson az ügyben független vizsgálatot, biztosítva az érintett katonák felelősségre vonását és gondoskodva az áldozatoknak nyújtandó kártérítésről;

| 46. | határozottan elítél a polgári lakossággal szemben Szudánban elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot és az emberi jogokat sértő valamennyi erőszakos cselekedetet; sürgeti az Uniót és a nemzetközi közösséget, hogy elsősorban Dárfúr, Dél-Kordofán és Kék-Nílus államok vonatkozásában fogadjon el a polgári lakosság védelmére és az emberi jogi jogsértések felszámolására irányuló egységes megközelítést; felhívja a szudáni kormányt és a Szudáni Népi Felszabadítási Mozgalom Északi frakciót (SPLM-N), hogy haladéktalanul kezdjenek egyeztetéseket a háborús helyzet teljes körű megszüntetéséről, valamint hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2046. számú határozatában foglaltak szerint a 2011. június 28-i keretmegállapodás alapján jussanak politikai megegyezésre; hangsúlyozza a nemzetközi szereplők konfliktusövezetekben való folyamatos jelenlétének fontosságát, és sürgeti a szudáni hatóságokat, hogy szavatolják e szereplők és a polgári lakosok biztonságát; emlékeztet az Unió és a tagállamok azon kötelezettségeire, hogy Ahmed Mohamed Harun, Ali Mohamed Ali Abd-Al-Rahman, Abdel Rahim Mohamed Husszein és Omár Haszan Ahmed al-Basír elnök letartóztatási parancsának végrehajtása tekintetében fokozott támogatást kell nyújtaniuk és szorosan együtt kell működniük a Nemzetközi Büntetőbírósággal; |
| --- | --- |

46.

határozottan elítél a polgári lakossággal szemben Szudánban elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot és az emberi jogokat sértő valamennyi erőszakos cselekedetet; sürgeti az Uniót és a nemzetközi közösséget, hogy elsősorban Dárfúr, Dél-Kordofán és Kék-Nílus államok vonatkozásában fogadjon el a polgári lakosság védelmére és az emberi jogi jogsértések felszámolására irányuló egységes megközelítést; felhívja a szudáni kormányt és a Szudáni Népi Felszabadítási Mozgalom Északi frakciót (SPLM-N), hogy haladéktalanul kezdjenek egyeztetéseket a háborús helyzet teljes körű megszüntetéséről, valamint hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2046. számú határozatában foglaltak szerint a 2011. június 28-i keretmegállapodás alapján jussanak politikai megegyezésre; hangsúlyozza a nemzetközi szereplők konfliktusövezetekben való folyamatos jelenlétének fontosságát, és sürgeti a szudáni hatóságokat, hogy szavatolják e szereplők és a polgári lakosok biztonságát; emlékeztet az Unió és a tagállamok azon kötelezettségeire, hogy Ahmed Mohamed Harun, Ali Mohamed Ali Abd-Al-Rahman, Abdel Rahim Mohamed Husszein és Omár Haszan Ahmed al-Basír elnök letartóztatási parancsának végrehajtása tekintetében fokozott támogatást kell nyújtaniuk és szorosan együtt kell működniük a Nemzetközi Büntetőbírósággal;

| 47. | aggodalmát fejezi ki a felső-nílusi 4 menekülttáborban és Unité állam menekülttáborában elhelyezett, becslések szerint 170 000 főnyi szudáni menekült – felerészben gyermek – egészségi állapotának romlása miatt, mivel a táborokban tombol a fertőzés-, hasmenés- és maláriaveszély, amelyet tovább súlyosbít az alultápláltság; |
| --- | --- |

47.

aggodalmát fejezi ki a felső-nílusi 4 menekülttáborban és Unité állam menekülttáborában elhelyezett, becslések szerint 170 000 főnyi szudáni menekült – felerészben gyermek – egészségi állapotának romlása miatt, mivel a táborokban tombol a fertőzés-, hasmenés- és maláriaveszély, amelyet tovább súlyosbít az alultápláltság;

| 48. | elítéli a Szudán vagy Dél-Szudán által az állandó hadseregüktől független fegyveres csoportoknak juttatott mindenfajta támogatást; |
| --- | --- |

48.

elítéli a Szudán vagy Dél-Szudán által az állandó hadseregüktől független fegyveres csoportoknak juttatott mindenfajta támogatást;

Szomália

| 49. | tudomásul veszi a 2012. augusztus 20-i szomáliai elnökválasztás eredményét; szorgalmazza, hogy Szomália valamennyi politikai szereplője kötelezze el magát a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok mellett, mivel csak így szakíthatják meg a szegénység, az elmaradottság és a bizonytalanság ördögi körét; hangsúlyozza, hogy a szomáliai átmeneti szövetségi kormány (TFG) megbízásának lejárta kulcsfontosságú próbatétel abban a tekintetben, hogy Szomália képes lesz-e működőképes állammá válni és erős, elszámoltatható demokratikus intézményeket hozni létre újra; véleménye szerint az új kormány támogatása szempontjából döntő jelentőséggel bír az inkluzív politikai párbeszéd elősegítése és a konszenzusépítő folyamatok előmozdítása Szomáliában; felszólítja a szövetségi kormányt és a Mahmúd Haszan Sejk új elnököt, hogy segítse elő a szomáliai nép megbékélését azáltal, hogy a garowei megállapodást alapul véve létrehozza az új szövetségi államot és megindítja a valamennyi szomáliai lakos számára biztosított béke, biztonság és demokrácia megteremtésének hosszú, ám annál nagyobb jelentőséggel bíró folyamatát; |
| --- | --- |

49.

tudomásul veszi a 2012. augusztus 20-i szomáliai elnökválasztás eredményét; szorgalmazza, hogy Szomália valamennyi politikai szereplője kötelezze el magát a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok mellett, mivel csak így szakíthatják meg a szegénység, az elmaradottság és a bizonytalanság ördögi körét; hangsúlyozza, hogy a szomáliai átmeneti szövetségi kormány (TFG) megbízásának lejárta kulcsfontosságú próbatétel abban a tekintetben, hogy Szomália képes lesz-e működőképes állammá válni és erős, elszámoltatható demokratikus intézményeket hozni létre újra; véleménye szerint az új kormány támogatása szempontjából döntő jelentőséggel bír az inkluzív politikai párbeszéd elősegítése és a konszenzusépítő folyamatok előmozdítása Szomáliában; felszólítja a szövetségi kormányt és a Mahmúd Haszan Sejk új elnököt, hogy segítse elő a szomáliai nép megbékélését azáltal, hogy a garowei megállapodást alapul véve létrehozza az új szövetségi államot és megindítja a valamennyi szomáliai lakos számára biztosított béke, biztonság és demokrácia megteremtésének hosszú, ám annál nagyobb jelentőséggel bíró folyamatát;

| 50. | üdvözli továbbá az elmúlt több mint 20 év első hivatalos szomáliai parlamentjének eskütételét, és bízik abban, hogy mindez az első lépést jelenti egy valódibb képviseleten alapuló parlamenti demokrácia irányába; tudomásul veszi, hogy a parlament által előírt 30 %-os női képviselői kvóta nagyobb részét betöltötték, emlékeztetve arra, hogy a nők érdemi részvétele a közélet valamennyi területén rendkívül fontos a konfliktuskezelés és békeépítés szempontjából; |
| --- | --- |

50.

üdvözli továbbá az elmúlt több mint 20 év első hivatalos szomáliai parlamentjének eskütételét, és bízik abban, hogy mindez az első lépést jelenti egy valódibb képviseleten alapuló parlamenti demokrácia irányába; tudomásul veszi, hogy a parlament által előírt 30 %-os női képviselői kvóta nagyobb részét betöltötték, emlékeztetve arra, hogy a nők érdemi részvétele a közélet valamennyi területén rendkívül fontos a konfliktuskezelés és békeépítés szempontjából;

| 51. | üdvözli a szomáliai átmeneti időszak végét, amely lehetővé teszi a megújulást; elismeréssel adózik az ütemterv aláírói, a Vének Tanácsa, az Alkotmányozó Nemzetgyűlés, valamint az új Szövetségi Parlament és a Technikai Kiválasztási Bizottság munkájának, az átmeneti időszak lezárásában játszott szerepükért; üdvözli a leköszönő elnöknek az új elnök, Mahmúd Haszan Sejk támogatása és a vele való együttműködés iránti elkötelezettségét; Szomália valamennyi politikai szereplőjét ösztönzi az új hatóságokkal folytatott együttműködésre; üdvözli Haszan Sejk elnök Szomáliával kapcsolatos jövőképét és arra irányuló szándékát, hogy biztosítja az átfogó képviseleten alapuló kormányzati intézmények létrehozását, a stabilizációt, a jogállamiságot és a jó kormányzást, a gazdasági talpra állást, a béketeremtést és a megbékélést, a közszolgáltatások nyújtását, valamint a Szomália és a világ többi része közötti kapcsolatok javítását; szorgalmazza, hogy Szomália ideiglenes alkotmányával összhangban az elnök teljesítse az átlátható és elszámoltatható kormányzásra, a korrupció valamennyi szinten történő leküzdésére, valamint az inkluzív párbeszéd biztosítására és a képviseleten alapuló, elszámoltatható nemzeti, regionális, körzeti és helyi szintű intézmények létrehozására irányuló kötelezettségvállalását; |
| --- | --- |

51.

üdvözli a szomáliai átmeneti időszak végét, amely lehetővé teszi a megújulást; elismeréssel adózik az ütemterv aláírói, a Vének Tanácsa, az Alkotmányozó Nemzetgyűlés, valamint az új Szövetségi Parlament és a Technikai Kiválasztási Bizottság munkájának, az átmeneti időszak lezárásában játszott szerepükért; üdvözli a leköszönő elnöknek az új elnök, Mahmúd Haszan Sejk támogatása és a vele való együttműködés iránti elkötelezettségét; Szomália valamennyi politikai szereplőjét ösztönzi az új hatóságokkal folytatott együttműködésre; üdvözli Haszan Sejk elnök Szomáliával kapcsolatos jövőképét és arra irányuló szándékát, hogy biztosítja az átfogó képviseleten alapuló kormányzati intézmények létrehozását, a stabilizációt, a jogállamiságot és a jó kormányzást, a gazdasági talpra állást, a béketeremtést és a megbékélést, a közszolgáltatások nyújtását, valamint a Szomália és a világ többi része közötti kapcsolatok javítását; szorgalmazza, hogy Szomália ideiglenes alkotmányával összhangban az elnök teljesítse az átlátható és elszámoltatható kormányzásra, a korrupció valamennyi szinten történő leküzdésére, valamint az inkluzív párbeszéd biztosítására és a képviseleten alapuló, elszámoltatható nemzeti, regionális, körzeti és helyi szintű intézmények létrehozására irányuló kötelezettségvállalását;

| 52. | felhívja a főképviselőt/alelnököt és az EU Szomáli-félszigetért felelős különleges képviselőjét, hogy kritikus szemmel vizsgálja felül a dzsibuti békefolyamatot, és fontolja meg egy olyan közvetítői csapat felállítását, amelynek tagjaiban a szomáliai érintett felek, többek között a nőjogi szervezetek nagy része megbízik, és akik a szomáliai érintett felek jelentős részét tárgyalóasztalhoz tudják ültetni; felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy indítson el egy olyan folyamatot az országon belüli és kívüli szomáliai civil társadalmi szervezetek részére, amely lehetővé teszi az ország politikai problémáira választ adó lehetséges megoldások rendszeres és folyamatos megvitatását; felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy ezt a két folyamatot kapcsolja össze, mintaként felhasználva a 2000 és - 2005 között Szudánban zajló sikeres békefolyamatot; |
| --- | --- |

52.

felhívja a főképviselőt/alelnököt és az EU Szomáli-félszigetért felelős különleges képviselőjét, hogy kritikus szemmel vizsgálja felül a dzsibuti békefolyamatot, és fontolja meg egy olyan közvetítői csapat felállítását, amelynek tagjaiban a szomáliai érintett felek, többek között a nőjogi szervezetek nagy része megbízik, és akik a szomáliai érintett felek jelentős részét tárgyalóasztalhoz tudják ültetni; felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy indítson el egy olyan folyamatot az országon belüli és kívüli szomáliai civil társadalmi szervezetek részére, amely lehetővé teszi az ország politikai problémáira választ adó lehetséges megoldások rendszeres és folyamatos megvitatását; felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy ezt a két folyamatot kapcsolja össze, mintaként felhasználva a 2000 és - 2005 között Szudánban zajló sikeres békefolyamatot;

| 53. | e tekintetben üdvözli a szomáliai kormány közelmúltbeli békekezdeményezését, amely polgári foglalkozást és képzést ajánl az as-Sabábból kilépő lázadóknak; üdvözli a közelmúltbeli intézményi fejleményeket, többek között az ambiciózus alkotmány elfogadását, amely „nemre, vallásra, társadalmi vagy gazdasági státuszra, politikai meggyőződésre, klánra, fogyatékosságra, foglalkozásra, születési helyre vagy nyelvjárásra való tekintet nélkül valamennyi polgár” számára egyenlő jogokat ígér, jogellenessé nyilvánítja a női nemi szervek megcsonkítását és létrehozza az Igazság és Megbékélés Bizottságot; aggodalommal tölti el ugyanakkor, hogy az évtizedes belviszályok által sújtott országban az új alkotmány nem tér ki a büntetlenség kezelésének kérdésére, továbbá a központ és a régiók közötti hatalom- és erőforrás-megosztásra, ezért e problémák megoldása érdekében az új hatóságokkal folytatott fokozott együttműködésre hív fel; |
| --- | --- |

53.

e tekintetben üdvözli a szomáliai kormány közelmúltbeli békekezdeményezését, amely polgári foglalkozást és képzést ajánl az as-Sabábból kilépő lázadóknak; üdvözli a közelmúltbeli intézményi fejleményeket, többek között az ambiciózus alkotmány elfogadását, amely „nemre, vallásra, társadalmi vagy gazdasági státuszra, politikai meggyőződésre, klánra, fogyatékosságra, foglalkozásra, születési helyre vagy nyelvjárásra való tekintet nélkül valamennyi polgár” számára egyenlő jogokat ígér, jogellenessé nyilvánítja a női nemi szervek megcsonkítását és létrehozza az Igazság és Megbékélés Bizottságot; aggodalommal tölti el ugyanakkor, hogy az évtizedes belviszályok által sújtott országban az új alkotmány nem tér ki a büntetlenség kezelésének kérdésére, továbbá a központ és a régiók közötti hatalom- és erőforrás-megosztásra, ezért e problémák megoldása érdekében az új hatóságokkal folytatott fokozott együttműködésre hív fel;

| 54. | felhívja a szomáliai hatóságokat, hogy az új kormány iránti lakossági bizalom elnyerése érdekében sürgős intézkedésként rangsorolják az intézményi fejlesztést és egy elszámoltatható, átlátható, integrált rendőrség létrehozását; e tekintetben elismerését fejezi ki az EUTM Szomália művelet által az ország biztonsági erői számára nyújtott értékes hozzájárulásért; bízik abban, hogy a tagállamok folyamatosan támogatják e KBVP-misszió munkáját, amelynek célja, hogy a szomáliai katonaságon belül megalapozza az emberi jogok, a nemek közötti dinamikák és a jogállamiság iránti tiszteletet; megjegyzi, hogy Szomália csak akkor válhat működőképes állammá, ha a stabil, elszámoltatható és inkluzív szomáliai intézményrendszer kialakítása túlmutat a biztonsági erőkön, és az ország e célt magáénak vallva vezető szerepet vállal annak megvalósításában; |
| --- | --- |

54.

felhívja a szomáliai hatóságokat, hogy az új kormány iránti lakossági bizalom elnyerése érdekében sürgős intézkedésként rangsorolják az intézményi fejlesztést és egy elszámoltatható, átlátható, integrált rendőrség létrehozását; e tekintetben elismerését fejezi ki az EUTM Szomália művelet által az ország biztonsági erői számára nyújtott értékes hozzájárulásért; bízik abban, hogy a tagállamok folyamatosan támogatják e KBVP-misszió munkáját, amelynek célja, hogy a szomáliai katonaságon belül megalapozza az emberi jogok, a nemek közötti dinamikák és a jogállamiság iránti tiszteletet; megjegyzi, hogy Szomália csak akkor válhat működőképes állammá, ha a stabil, elszámoltatható és inkluzív szomáliai intézményrendszer kialakítása túlmutat a biztonsági erőkön, és az ország e célt magáénak vallva vezető szerepet vállal annak megvalósításában;

| 55. | hangsúlyozza, hogy az egész ország javát szolgáló életképes és inkluzív gazdasági szerkezet és s jövőbeli kőolaj- és földgázkitermeléssel kapcsolatos, a régiók és a szövetségi szint közötti jövedelemmegosztási rendszer alapvető jelentőségű Szomália jól működő államként való hosszú távú fenntarthatósága szempontjából; sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy a korábbi hibákból tanulva a segítségnyújtást ne a mogadishui szövetségi intézményekre összpontosítsák a szomáliai régiók kárára, utóbbiak ugyanis kulcsszerepet játszhatnak az alapvető szolgáltatásoknak és a stabilitásnak a lakosság számára történő decentralizált biztosítása terén; felkéri az Európai Uniót, hogy e kínálkozó alkalmat megragadva minden lehetséges erőforrást mozgósítson, hogy segítse Szomália regionális szerveit a demokratikus átmenet ezen létfontosságú folyamatában; a Szomáliában a közelmúltban megfigyelhető politikai és biztonsági fejlemények miatt szorgalmazza, hogy a tagállamok és a főképviselő (az Európai Bizottság alelnöke) a legitim szomáliai hatóságokkal, az Afrikai Unióval és a Kormányközi Fejlesztési Hatósággal, valamint az Egyesült Államok kormányával szoros együttműködésben mérlegelje a biztonsági ágazat reformját célzó misszió létrehozását; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy az egész ország javát szolgáló életképes és inkluzív gazdasági szerkezet és s jövőbeli kőolaj- és földgázkitermeléssel kapcsolatos, a régiók és a szövetségi szint közötti jövedelemmegosztási rendszer alapvető jelentőségű Szomália jól működő államként való hosszú távú fenntarthatósága szempontjából; sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy a korábbi hibákból tanulva a segítségnyújtást ne a mogadishui szövetségi intézményekre összpontosítsák a szomáliai régiók kárára, utóbbiak ugyanis kulcsszerepet játszhatnak az alapvető szolgáltatásoknak és a stabilitásnak a lakosság számára történő decentralizált biztosítása terén; felkéri az Európai Uniót, hogy e kínálkozó alkalmat megragadva minden lehetséges erőforrást mozgósítson, hogy segítse Szomália regionális szerveit a demokratikus átmenet ezen létfontosságú folyamatában; a Szomáliában a közelmúltban megfigyelhető politikai és biztonsági fejlemények miatt szorgalmazza, hogy a tagállamok és a főképviselő (az Európai Bizottság alelnöke) a legitim szomáliai hatóságokkal, az Afrikai Unióval és a Kormányközi Fejlesztési Hatósággal, valamint az Egyesült Államok kormányával szoros együttműködésben mérlegelje a biztonsági ágazat reformját célzó misszió létrehozását;

| 56. | elismeri, hogy a szomáliai békét alulról szerveződő folyamatként kell megteremteni; hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak gondoskodnia kell arról, hogy stratégiája lehetővé tegye a béketeremtésre és vitarendezésre irányuló helyi erőfeszítések támogatását, valamint ezek nemzeti és regionális prioritássá avatását; emlékeztet továbbá arra, hogy Szomáliában a helyi legitimitás elősegíti a hosszú távú stabilitási kilátásokat ígérő kormányzati intézmények megjelenését; |
| --- | --- |

56.

elismeri, hogy a szomáliai békét alulról szerveződő folyamatként kell megteremteni; hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak gondoskodnia kell arról, hogy stratégiája lehetővé tegye a béketeremtésre és vitarendezésre irányuló helyi erőfeszítések támogatását, valamint ezek nemzeti és regionális prioritássá avatását; emlékeztet továbbá arra, hogy Szomáliában a helyi legitimitás elősegíti a hosszú távú stabilitási kilátásokat ígérő kormányzati intézmények megjelenését;

| 57. | rámutat, hogy az Afrikai Unió katonai missziót (AMISOM) indított Szomáliába, amely mandátumát az ENSZ Biztonsági Tanácsától kapta, és amely kétségbeesetten keres további olyan országokat, amelyek készek csapatokat biztosítani; |
| --- | --- |

57.

rámutat, hogy az Afrikai Unió katonai missziót (AMISOM) indított Szomáliába, amely mandátumát az ENSZ Biztonsági Tanácsától kapta, és amely kétségbeesetten keres további olyan országokat, amelyek készek csapatokat biztosítani;

| 58. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak az Egyesült Államokkal és az Afrikai Unióval szorosan együttműködve főszerepet kell játszania Szomália jövőjében; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak az Egyesült Államokkal és az Afrikai Unióval szorosan együttműködve főszerepet kell játszania Szomália jövőjében;

| 59. | sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságával és a Vörösfélhold szervezetével együttműködésben a lehető leghamarabb hozzon létre Szomáliában egészségügyi struktúrákat, valamint járóbeteg-ellátó és gyógyászati élelmezési központokat, és azokat fejlessze tovább; |
| --- | --- |

59.

sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságával és a Vörösfélhold szervezetével együttműködésben a lehető leghamarabb hozzon létre Szomáliában egészségügyi struktúrákat, valamint járóbeteg-ellátó és gyógyászati élelmezési központokat, és azokat fejlessze tovább;

| 60. | örömmel veszi tudomásul a helyi Stabilitási Alap létrehozását, amely többek között az újonnan felszabadított és hozzáférhető dél-szomáliai területeken nyújtott nemzetközi segélyek összehangolására szolgál; |
| --- | --- |

60.

örömmel veszi tudomásul a helyi Stabilitási Alap létrehozását, amely többek között az újonnan felszabadított és hozzáférhető dél-szomáliai területeken nyújtott nemzetközi segélyek összehangolására szolgál;

| 61. | rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy Szomália kormányzati ellenőrzés alatt álló területein csak a 2011 decembere óta eltelt időszakban 13 újságírót és médiában dolgozó személyt gyilkoltak meg, és az ügyekkel kapcsolatos eljárások terén nem történt előrelépés; hangsúlyozza a véleménynyilvánítás szabadsága biztosításának fontosságát, és sürgeti az új kormányt és az elnököt, hogy fogadjanak el az újságírók hatékonyabb védelmét szavatoló intézkedéseket, valamint hitelesen vizsgálják ki az említett gyilkossági ügyeket; |
| --- | --- |

61.

rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy Szomália kormányzati ellenőrzés alatt álló területein csak a 2011 decembere óta eltelt időszakban 13 újságírót és médiában dolgozó személyt gyilkoltak meg, és az ügyekkel kapcsolatos eljárások terén nem történt előrelépés; hangsúlyozza a véleménynyilvánítás szabadsága biztosításának fontosságát, és sürgeti az új kormányt és az elnököt, hogy fogadjanak el az újságírók hatékonyabb védelmét szavatoló intézkedéseket, valamint hitelesen vizsgálják ki az említett gyilkossági ügyeket;

| 62. | szorgalmazza, hogy az EU és valamennyi regionális és nemzetközi partnere maximálisan éljen az új szomáliai kormány színre lépése által kínált lehetőséggel, amely az as-Sabáb országon belüli népszerűségének nyilvánvaló hanyatlásával együtt új politikai korszak nyitányát jelezheti Szomáliában; hangsúlyozza ennélfogva, hogy a nemzetközi közösségnek, többek között az EU-nak készen kell állnia arra, hogy támogassa a legitim és demokratikus hatóságokat az intézményi kapacitásfejlesztés, a biztonsági ágazat reformja és a leszerelés, lefegyverzés és újrabeilleszkedés terén, valamint hogy segítséget nyújtson a civil társadalomnak; szorgalmazza, hogy a főképviselő/alelnök gondoskodjon arról, hogy a szomáliai uniós fellépés elősegítse egy szabad, nyitott és az emberi jogokat, többek között a nők és a kisebbségek jogait tiszteletben tartó és támogató társadalom megteremtését, lehetővé tegye a nők jogokkal való felruházását és a társadalom valamennyi szegmenségben biztosítsa a nemek közötti egyensúlyt; |
| --- | --- |

62.

szorgalmazza, hogy az EU és valamennyi regionális és nemzetközi partnere maximálisan éljen az új szomáliai kormány színre lépése által kínált lehetőséggel, amely az as-Sabáb országon belüli népszerűségének nyilvánvaló hanyatlásával együtt új politikai korszak nyitányát jelezheti Szomáliában; hangsúlyozza ennélfogva, hogy a nemzetközi közösségnek, többek között az EU-nak készen kell állnia arra, hogy támogassa a legitim és demokratikus hatóságokat az intézményi kapacitásfejlesztés, a biztonsági ágazat reformja és a leszerelés, lefegyverzés és újrabeilleszkedés terén, valamint hogy segítséget nyújtson a civil társadalomnak; szorgalmazza, hogy a főképviselő/alelnök gondoskodjon arról, hogy a szomáliai uniós fellépés elősegítse egy szabad, nyitott és az emberi jogokat, többek között a nők és a kisebbségek jogait tiszteletben tartó és támogató társadalom megteremtését, lehetővé tegye a nők jogokkal való felruházását és a társadalom valamennyi szegmenségben biztosítsa a nemek közötti egyensúlyt;

| 63. | hangsúlyozza Szomáliföld rendkívül pozitív példáját, amely ország több mint húsz éve bizonyítja, hogy képes kialakítani és megerősíteni demokratikus, gazdasági és közigazgatási struktúráját, valamint létrehozni egy fenntartható demokratikus folyamatot; megjegyzi, hogy Szomáliföld idáig sikerrel biztosította saját területén a biztonságot és a stabilitást és sikeresen együttműködött más országokkal a kalózkodás és a terrorizmus elleni küzdelem terén; aggodalmának ad hangot ugyanakkor amiatt, hogy Szomáliföld sebezhetővé válhat, ha az as-Sabáb csapatokat von össze a határ menti hegyvidéki területeken; hangsúlyozza ezért annak alapvető jelentőségét, hogy támogatást nyújtsanak Szomáliföld számára a terrorizmus elleni küzdelem terén, többek között a gazdaság diverzifikálásának előmozdítása és a fiatalok munkavállalását célzó kapacitásépítés révén, visszaszorítva ezáltal a toborzást a fiatalok körében; rámutat, hogy Szomáliföld jelentős szerepet játszik a régió gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdításában, amely ellensúlyozhatja instabil területi egységeinek radikalizálódását; felhívja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy támogassák Szomáliföldet fejlődési kilátásainak javítása, valamint gazdasági és társadalmi stabilitásának kialakítása terén; hangsúlyozza, hogy a Szomália számára hosszú távú stabilitást és biztonságot nyújtó megoldás megtalálásához fontos lenne felmérni Szomáliföld stabilitásának pozitív példáját; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza Szomáliföld rendkívül pozitív példáját, amely ország több mint húsz éve bizonyítja, hogy képes kialakítani és megerősíteni demokratikus, gazdasági és közigazgatási struktúráját, valamint létrehozni egy fenntartható demokratikus folyamatot; megjegyzi, hogy Szomáliföld idáig sikerrel biztosította saját területén a biztonságot és a stabilitást és sikeresen együttműködött más országokkal a kalózkodás és a terrorizmus elleni küzdelem terén; aggodalmának ad hangot ugyanakkor amiatt, hogy Szomáliföld sebezhetővé válhat, ha az as-Sabáb csapatokat von össze a határ menti hegyvidéki területeken; hangsúlyozza ezért annak alapvető jelentőségét, hogy támogatást nyújtsanak Szomáliföld számára a terrorizmus elleni küzdelem terén, többek között a gazdaság diverzifikálásának előmozdítása és a fiatalok munkavállalását célzó kapacitásépítés révén, visszaszorítva ezáltal a toborzást a fiatalok körében; rámutat, hogy Szomáliföld jelentős szerepet játszik a régió gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdításában, amely ellensúlyozhatja instabil területi egységeinek radikalizálódását; felhívja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy támogassák Szomáliföldet fejlődési kilátásainak javítása, valamint gazdasági és társadalmi stabilitásának kialakítása terén; hangsúlyozza, hogy a Szomália számára hosszú távú stabilitást és biztonságot nyújtó megoldás megtalálásához fontos lenne felmérni Szomáliföld stabilitásának pozitív példáját;

| 64. | üdvözli a főképviselőnek/alelnöknek az ENSZ Közgyűlés által New Yorkban megrendezett, Szomáliáról szóló minicsúcson elhangzott és az új szomáliai szövetségi intézményeket határozott támogatásáról biztosító nyilatkozatát, és különösen az új szövetségi intézmények és a regionális közigazgatás megszilárdításának négy éves folyamata, valamint a 2013-ra előirányzott szomáliai nemzetközi konferencia iránti elkötelezettségét; felhívja Szomáliföldet és a többi szövetségi tagot, hogy teljes körűen és konstruktív jelleggel vegyenek részt az új szomáliai szövetségi intézményekkel létesítendő jogi és politikai kapcsolataikról szóló tárgyalásokban a fenntartható, stabil és virágzó szomáliai szövetségi állam megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

64.

üdvözli a főképviselőnek/alelnöknek az ENSZ Közgyűlés által New Yorkban megrendezett, Szomáliáról szóló minicsúcson elhangzott és az új szomáliai szövetségi intézményeket határozott támogatásáról biztosító nyilatkozatát, és különösen az új szövetségi intézmények és a regionális közigazgatás megszilárdításának négy éves folyamata, valamint a 2013-ra előirányzott szomáliai nemzetközi konferencia iránti elkötelezettségét; felhívja Szomáliföldet és a többi szövetségi tagot, hogy teljes körűen és konstruktív jelleggel vegyenek részt az új szomáliai szövetségi intézményekkel létesítendő jogi és politikai kapcsolataikról szóló tárgyalásokban a fenntartható, stabil és virágzó szomáliai szövetségi állam megteremtése érdekében;

Etiópia és Eritrea

| 65. | kiemeli Etiópia központi szerepét a régió egészének politikai és gazdasági stabilitása szempontjából; felhívja a figyelmet arra, hogy beiktatási beszédében az új etióp miniszterelnök, Hailemariam Desalegn hangsúlyozta az emberi jogok és az ország demokratikus intézményei megerősítésének fontosságát, amely hozzájárulhat az országban a demokratikus kultúra megteremtéséhez és az emberi jogok maradéktalan tiszteletben tartásához; úgy véli, hogy az új etióp kormány színre lépése alkalmat ad Etiópia bevonására valamennyi közös érdekű kérdés vagy közös probléma vonatkozásában, ideértve azokat is, amelyekről a múltban talán megoszlottak a vélemények, továbbá hangsúlyozza: fontos, hogy konstruktív párbeszéd és partnerség keretében támogatást nyújtsunk Etiópiának az új demokratikus rendszerré történő átalakuláshoz; támogatja Etiópia terrorizmus elleni küzdelmét, kiemeli azonban, hogy e küzdelem során maradéktalanul tiszteletben kell tartani az alapvető jogokat; |
| --- | --- |

65.

kiemeli Etiópia központi szerepét a régió egészének politikai és gazdasági stabilitása szempontjából; felhívja a figyelmet arra, hogy beiktatási beszédében az új etióp miniszterelnök, Hailemariam Desalegn hangsúlyozta az emberi jogok és az ország demokratikus intézményei megerősítésének fontosságát, amely hozzájárulhat az országban a demokratikus kultúra megteremtéséhez és az emberi jogok maradéktalan tiszteletben tartásához; úgy véli, hogy az új etióp kormány színre lépése alkalmat ad Etiópia bevonására valamennyi közös érdekű kérdés vagy közös probléma vonatkozásában, ideértve azokat is, amelyekről a múltban talán megoszlottak a vélemények, továbbá hangsúlyozza: fontos, hogy konstruktív párbeszéd és partnerség keretében támogatást nyújtsunk Etiópiának az új demokratikus rendszerré történő átalakuláshoz; támogatja Etiópia terrorizmus elleni küzdelmét, kiemeli azonban, hogy e küzdelem során maradéktalanul tiszteletben kell tartani az alapvető jogokat;

| 66. | bízik abban, hogy a 2012. szeptember 21-én kinevezett miniszterelnök, Hailemariam Desalegn vezetése alatt Etiópia a valódi demokratikus átalakulás útjára lép erős demokratikus potenciáljának kihasználása érdekében, véget vetve a szabad vallásgyakorlás és a polgári társadalmi szabadságok korlátozásának; felszólítja az EKSZ-t, az EU Szomáli-félszigetért felelős különmegbízottját és az EU emberi jogi különmegbízottját, hogy prioritásként lépjenek kapcsolatba az etióp kormánnyal az emberi jogok ügyében, hogy ez utóbbi megragadhassa a folyamatban lévő politikai átmenet kínálta lehetőséget egy valóban demokratikus átmenet lebonyolítására, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok, a sajtószabadság és a szólásszabadság teljes elismerésének központi jelentőségére építsen; sürgeti az EU-t és a nemzetközi közösséget, hogy maradjon éber és tevékeny az Etiópiában zajló politikai átmenetre reagálva, segítse elő a demokratikus intézmények megerősítését és a politikai, katonai és fejlesztési segítségnyújtást konkrét demokratikus reformoktól tegye függővé, kötelezően előírva többek között a meggyőződésük miatt bebörtönzött személyek (mint például Eskinder Nega, más újságírók, emberi jogvédők, a fejlesztés szószólói és az ellenzék tagjai) szabadon bocsátását, az ENSZ emberi jogokkal foglalkozó különleges előadóinak fogadását és valamennyi régióba és fogva tartási létesítménybe történő akadálymentes bebocsátását; a karitatív szervezetekről és társaságokról szóló nyilatkozat és a terrorizmus elleni nyilatkozat hatályon kívül helyezését vagy módosítását, valamint a száműzetésben lévő ellenzék visszatérését; felszólítja az EU-t, hogy találja meg a gyengélkedő etióp civil társadalom pénzügyi és politikai támogatásának innovatív és biztonságos módjait, valamint folytasson szoros párbeszédet az etiópiai és a száműzetésben élő ellenzékkel; |
| --- | --- |

66.

bízik abban, hogy a 2012. szeptember 21-én kinevezett miniszterelnök, Hailemariam Desalegn vezetése alatt Etiópia a valódi demokratikus átalakulás útjára lép erős demokratikus potenciáljának kihasználása érdekében, véget vetve a szabad vallásgyakorlás és a polgári társadalmi szabadságok korlátozásának; felszólítja az EKSZ-t, az EU Szomáli-félszigetért felelős különmegbízottját és az EU emberi jogi különmegbízottját, hogy prioritásként lépjenek kapcsolatba az etióp kormánnyal az emberi jogok ügyében, hogy ez utóbbi megragadhassa a folyamatban lévő politikai átmenet kínálta lehetőséget egy valóban demokratikus átmenet lebonyolítására, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok, a sajtószabadság és a szólásszabadság teljes elismerésének központi jelentőségére építsen; sürgeti az EU-t és a nemzetközi közösséget, hogy maradjon éber és tevékeny az Etiópiában zajló politikai átmenetre reagálva, segítse elő a demokratikus intézmények megerősítését és a politikai, katonai és fejlesztési segítségnyújtást konkrét demokratikus reformoktól tegye függővé, kötelezően előírva többek között a meggyőződésük miatt bebörtönzött személyek (mint például Eskinder Nega, más újságírók, emberi jogvédők, a fejlesztés szószólói és az ellenzék tagjai) szabadon bocsátását, az ENSZ emberi jogokkal foglalkozó különleges előadóinak fogadását és valamennyi régióba és fogva tartási létesítménybe történő akadálymentes bebocsátását; a karitatív szervezetekről és társaságokról szóló nyilatkozat és a terrorizmus elleni nyilatkozat hatályon kívül helyezését vagy módosítását, valamint a száműzetésben lévő ellenzék visszatérését; felszólítja az EU-t, hogy találja meg a gyengélkedő etióp civil társadalom pénzügyi és politikai támogatásának innovatív és biztonságos módjait, valamint folytasson szoros párbeszédet az etiópiai és a száműzetésben élő ellenzékkel;

| 67. | megállapítja, hogy Etiópiában jelenleg nincs független igazságszolgáltatás és média, azon szándékos stratégia miatt, amelynek célja a bírák kényszerítése és korlátozása, a média ellenőrzése, az ellenzék megfélemlítése és az emberi jogi szervezetek elhallgattatása; |
| --- | --- |

67.

megállapítja, hogy Etiópiában jelenleg nincs független igazságszolgáltatás és média, azon szándékos stratégia miatt, amelynek célja a bírák kényszerítése és korlátozása, a média ellenőrzése, az ellenzék megfélemlítése és az emberi jogi szervezetek elhallgattatása;

| 68. | rámutat, hogy a terrorizmus elleni 2009-es törvény nevében számos újságíró ellen indult bírósági eljárás; elítéli az etióp szövetségi legfelsőbb bíróság által a közelmúltban folytatott üldöztetéseket, amelyek nyomán Elias Kifle bloggert távollétében életfogytiglani fegyházbüntetésre ítélték, valamint Wubishet Taye-t, egy helyi lap helyettes szerkesztőjét és Reeyot Alemn újságírót tizennégy-tizennégy év börtönbüntetéssel sújtották; üdvözli ugyanakkor, hogy Martin Schibbye és Johan Persson svéd újságírót nemrégiben, Meles Zenawi miniszterelnök halálát követően, felmentették az ellenük felhozott vádak alól; arra buzdítja a kormányzó erőket, hogy ugyanezen kritérium alapján járjanak el az önkényesen elítéltekkel szemben; |
| --- | --- |

68.

rámutat, hogy a terrorizmus elleni 2009-es törvény nevében számos újságíró ellen indult bírósági eljárás; elítéli az etióp szövetségi legfelsőbb bíróság által a közelmúltban folytatott üldöztetéseket, amelyek nyomán Elias Kifle bloggert távollétében életfogytiglani fegyházbüntetésre ítélték, valamint Wubishet Taye-t, egy helyi lap helyettes szerkesztőjét és Reeyot Alemn újságírót tizennégy-tizennégy év börtönbüntetéssel sújtották; üdvözli ugyanakkor, hogy Martin Schibbye és Johan Persson svéd újságírót nemrégiben, Meles Zenawi miniszterelnök halálát követően, felmentették az ellenük felhozott vádak alól; arra buzdítja a kormányzó erőket, hogy ugyanezen kritérium alapján járjanak el az önkényesen elítéltekkel szemben;

| 69. | hangsúlyozza az etiópiai Benishangul-Gumuz tartományban tervezett kék-nílusi Grand Renaissance (Nagy Reneszánsz) duzzasztógát projektjében a tiszta energiatermelés és a régió egészének gazdasági fejlődése szempontjából rejlő hatalmas lehetőségeket; támogatja az Etiópia, Szudán és Egyiptom közreműködésével létrejött, ezzel a projekttel foglalkozó nemzetközi szakértői munkacsoportot, és szorgalmazza a nílusi vízforrások és a duzzasztógáthoz kapcsolódó vízerőmű által termelt villamos energia megosztásának jobb megértését; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza az etiópiai Benishangul-Gumuz tartományban tervezett kék-nílusi Grand Renaissance (Nagy Reneszánsz) duzzasztógát projektjében a tiszta energiatermelés és a régió egészének gazdasági fejlődése szempontjából rejlő hatalmas lehetőségeket; támogatja az Etiópia, Szudán és Egyiptom közreműködésével létrejött, ezzel a projekttel foglalkozó nemzetközi szakértői munkacsoportot, és szorgalmazza a nílusi vízforrások és a duzzasztógáthoz kapcsolódó vízerőmű által termelt villamos energia megosztásának jobb megértését;

| 70. | felszólítja Etiópia kormányát, hogy hivatalosan is ismerje el a Határbizottság Eritrea és Etiópia közötti határvonal kijelöléséről szóló határozatának végleges és kötelező voltát az ENSZ 1907(2009) és 2023(2011) számú határozatával, valamint az Afrikai Unió és a Kormányközi Fejlesztési Hatóság vonatkozó határozataival összhangban; felszólítja ezért az eritreai kormányt, hogy a határokon állomásozó csapatok leszerelési folyamatának kezelése és a Határbizottság határozatának megfelelően – a közösségek együtt maradásának fontosságát szem előtt tartva – a határvonal tényleges kijelölése, továbbá az Etiópiával fenntartott kapcsolatok normalizálása érdekében – beleértve a határok ismételt megnyitását is – egyezzen bele az Etiópiával folytatandó párbeszédbe; felszólítja a nemzetközi közösséget az Eritreával való együttműködésre és az eritreai lakosság érdekeinek és szükségleteinek védelmére, egyúttal pedig arra, hogy gyakoroljon nyomást a rezsimre és a katonai erőkre, hogy engedélyezzék a nemzetközi szervezetek belépését, készítsék elő a régóta ígért választásokat és nyissák meg az országban a politikai színteret; hangsúlyozza, hogy a nem humanitárius célkitűzéseket szolgáló valamennyi uniós támogatást szigorúan ahhoz a feltételhez kell rendelni, hogy az eritreai hatóságok kötelezettséget vállaljanak a demokratikus átmenet elősegítése és az emberi jogok országbeli helyzetének átlátható és kézzel fogható mértékkel történő javítása, valamint az eritreai lakosság alapvető szükségleteinek biztosítása mellett; felszólítja Eritreát, hogy álljon el a Szomáliával való békét és megbékélést, valamint átfogóbb szinten a régió stabilitását aláásó fegyveres csoportok mindenfajta támogatásától; az országban a szólás-, sajtó- és vallásszabadság érvényesítésére, valamint a szabad és tisztességes választások és a demokrácia bevezetésére szólít fel; kéri a politikai foglyok, többek között Dawit Isaac bebörtönzött újságíró azonnali szabadon bocsátását, akit tárgyalás nélkül több mint 4 000 napja tartanak fogva; |
| --- | --- |

70.

felszólítja Etiópia kormányát, hogy hivatalosan is ismerje el a Határbizottság Eritrea és Etiópia közötti határvonal kijelöléséről szóló határozatának végleges és kötelező voltát az ENSZ 1907(2009) és 2023(2011) számú határozatával, valamint az Afrikai Unió és a Kormányközi Fejlesztési Hatóság vonatkozó határozataival összhangban; felszólítja ezért az eritreai kormányt, hogy a határokon állomásozó csapatok leszerelési folyamatának kezelése és a Határbizottság határozatának megfelelően – a közösségek együtt maradásának fontosságát szem előtt tartva – a határvonal tényleges kijelölése, továbbá az Etiópiával fenntartott kapcsolatok normalizálása érdekében – beleértve a határok ismételt megnyitását is – egyezzen bele az Etiópiával folytatandó párbeszédbe; felszólítja a nemzetközi közösséget az Eritreával való együttműködésre és az eritreai lakosság érdekeinek és szükségleteinek védelmére, egyúttal pedig arra, hogy gyakoroljon nyomást a rezsimre és a katonai erőkre, hogy engedélyezzék a nemzetközi szervezetek belépését, készítsék elő a régóta ígért választásokat és nyissák meg az országban a politikai színteret; hangsúlyozza, hogy a nem humanitárius célkitűzéseket szolgáló valamennyi uniós támogatást szigorúan ahhoz a feltételhez kell rendelni, hogy az eritreai hatóságok kötelezettséget vállaljanak a demokratikus átmenet elősegítése és az emberi jogok országbeli helyzetének átlátható és kézzel fogható mértékkel történő javítása, valamint az eritreai lakosság alapvető szükségleteinek biztosítása mellett; felszólítja Eritreát, hogy álljon el a Szomáliával való békét és megbékélést, valamint átfogóbb szinten a régió stabilitását aláásó fegyveres csoportok mindenfajta támogatásától; az országban a szólás-, sajtó- és vallásszabadság érvényesítésére, valamint a szabad és tisztességes választások és a demokrácia bevezetésére szólít fel; kéri a politikai foglyok, többek között Dawit Isaac bebörtönzött újságíró azonnali szabadon bocsátását, akit tárgyalás nélkül több mint 4 000 napja tartanak fogva;

o

o o

| 71. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EKSZ-nek és a tagállamoknak, az Európai Unió Szudánért felelős különleges képviselőjének, az Európai Unió Szomáli-félszigetért felelős különleges képviselőjének, az Európai Unió tagállamainak, Törökország kormányának, az Egyesült Államok Kongresszusának, az Egyesült Államok Külügyminisztériumának, az Afrikai Unió Bizottságának, a Pánafrikai Parlamentnek, a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (KFH) kormányainak és parlamentjeinek, valamint Szomáliföld hatóságainak. |
| --- | --- |

71.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EKSZ-nek és a tagállamoknak, az Európai Unió Szudánért felelős különleges képviselőjének, az Európai Unió Szomáli-félszigetért felelős különleges képviselőjének, az Európai Unió tagállamainak, Törökország kormányának, az Egyesült Államok Kongresszusának, az Egyesült Államok Külügyminisztériumának, az Afrikai Unió Bizottságának, a Pánafrikai Parlamentnek, a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (KFH) kormányainak és parlamentjeinek, valamint Szomáliföld hatóságainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0203.

(2)  HL C 46. E, 2010.2.24., 102. o.

(3)  HL C 349. E, 2010.12.22., 51. o.

(4)  HL C 377. E, 2012.12.7., 35. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0334.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/55 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/55

---

P7_TA(2013)0007

A genetikai forrásokra vonatkozó szellemitulajdon-jogok fejlesztéspolitikai vetületei

Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása a genetikai forrásokra vonatkozó szellemi tulajdonjogok fejlesztéspolitikai vetületei: a szegénység csökkentésére gyakorolt hatás a fejlődő országokban (2012/2135(INI))

(2015/C 440/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a biológiai sokféleségről szóló 1992. évi egyezményre (a CBD), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai sokféleségről szóló 1992. évi egyezményre (a CBD),

| — | tekintettel a genetikai forrásokhoz való hozzáféréséről és a használatukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló, a CBD-hez fűzött 2010. évi Nagojai Jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a genetikai forrásokhoz való hozzáféréséről és a használatukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló, a CBD-hez fűzött 2010. évi Nagojai Jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az élelmezési és mezőgazdasági növénygenetikai forrásokról szóló, 2011. évi nemzetközi szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmezési és mezőgazdasági növénygenetikai forrásokról szóló, 2011. évi nemzetközi szerződésre,

| — | tekintettel a 2022. évi szabadalmi együttműködési szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2022. évi szabadalmi együttműködési szerződésre,

| — | tekintettel az őslakos népek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlés által 2007. szeptember 13-án elfogadott ENSZ-nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az őslakos népek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlés által 2007. szeptember 13-án elfogadott ENSZ-nyilatkozatra,

| — | tekintettel az őslakos és törzsi népekről szóló, 1989. évi 169. számú ILO-egyezményre; |
| --- | --- |

—

tekintettel az őslakos és törzsi népekről szóló, 1989. évi 169. számú ILO-egyezményre;

| — | tekintettel az új növényfajták oltalmáról szóló, Genfben 1991. március 19-én felülvizsgált nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az új növényfajták oltalmáról szóló, Genfben 1991. március 19-én felülvizsgált nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló, 1995. évi WTO-megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló, 1995. évi WTO-megállapodásra,

| — | tekintettel az élelmezési és mezőgazdasági növénygenetikai forrásokról szóló, 2002. évi nemzetközi szerződésre (ITPGR), és az influenzavírusokra vonatkozó, 2011. évi WHO-keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmezési és mezőgazdasági növénygenetikai forrásokról szóló, 2002. évi nemzetközi szerződésre (ITPGR), és az influenzavírusokra vonatkozó, 2011. évi WHO-keretre,

| — | tekintettel a biotechnológiai találmányok jogi oltalmáról szóló, 1998. július 6-i 98/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biotechnológiai találmányok jogi oltalmáról szóló, 1998. július 6-i 98/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezmény (CBD) részes feleinek 2010. október 18–29. között Nagoyában (Japánban) tartandó 10. konferenciájára készülő uniós stratégiai célkitűzésekről szóló 2010. október 7-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezmény (CBD) részes feleinek 2010. október 18–29. között Nagoyában (Japánban) tartandó 10. konferenciájára készülő uniós stratégiai célkitűzésekről szóló 2010. október 7-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című közleményére (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című közleményére (COM(2011)0244),

| — | tekintettet a WIPO (a Szellemi Tulajdon Világszervezete) szellemi tulajdonjogokkal, genetikai forrásokkal, hagyományos tudással és folklórral foglalkozó kormányközi bizottságának tevékenységére és jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettet a WIPO (a Szellemi Tulajdon Világszervezete) szellemi tulajdonjogokkal, genetikai forrásokkal, hagyományos tudással és folklórral foglalkozó kormányközi bizottságának tevékenységére és jelentéseire,

| — | tekintettel a műszaki és jogi szakértők csoportja ülésének „A genetikai forrásokra vonatkozó hagyományos ismeretek a hozzáférésre és a használatból származó előnyök megosztására vonatkozó nemzetközi rendszer kontextusában” című jelentésére (UNEP/CBD/WG-ABS/8/2, 2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel a műszaki és jogi szakértők csoportja ülésének „A genetikai forrásokra vonatkozó hagyományos ismeretek a hozzáférésre és a használatból származó előnyök megosztására vonatkozó nemzetközi rendszer kontextusában” című jelentésére (UNEP/CBD/WG-ABS/8/2, 2009),

| — | tekintettel „A genetikai forrásokra vonatkozó szellemi tulajdonjogok és a szegénység elleni fellépés” című, az Európai Parlament Fejlesztési Bizottsága által megrendelt 2011. évi tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A genetikai forrásokra vonatkozó szellemi tulajdonjogok és a szegénység elleni fellépés” című, az Európai Parlament Fejlesztési Bizottsága által megrendelt 2011. évi tanulmányra,

| — | tekintettel a vizes élőhelyek megőrzéséről szóló, 1971. évi ramsari egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vizes élőhelyek megőrzéséről szóló, 1971. évi ramsari egyezményre,

| — | tekintettel a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről (CITES) szóló 1973. évi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről (CITES) szóló 1973. évi egyezményre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0423/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0423/2012),

| A. | mivel a világ városi és vidéki környezetben élő szegényei 70 %-ának túlélése és jóléte közvetlenül a biológiai sokféleségtől függ; |
| --- | --- |

A.

mivel a világ városi és vidéki környezetben élő szegényei 70 %-ának túlélése és jóléte közvetlenül a biológiai sokféleségtől függ;

| B. | mivel a Biológiai Sokféleség Egyezmény (CBD) főbb céljai a biológiai sokféleség védelmének és fenntartható felhasználásának ösztönzése, valamint e felhasználást akadályozó tényezők felszámolása; |
| --- | --- |

B.

mivel a Biológiai Sokféleség Egyezmény (CBD) főbb céljai a biológiai sokféleség védelmének és fenntartható felhasználásának ösztönzése, valamint e felhasználást akadályozó tényezők felszámolása;

| C. | mivel a genetikai források és a hozzájuk kötődő hagyományos tudás birtokában lévők gyakran a biológiai sokféleségben gazdag fejlődő országokban élnek; |
| --- | --- |

C.

mivel a genetikai források és a hozzájuk kötődő hagyományos tudás birtokában lévők gyakran a biológiai sokféleségben gazdag fejlődő országokban élnek;

| D. | mivel a CBD-folyamat részeként elfogadott nemzeti hozzáférési és haszonmegosztási jogszabályok a biológiai források engedély nélküli kutatásának és elbirtoklásának problémájára kerestek választ; |
| --- | --- |

D.

mivel a CBD-folyamat részeként elfogadott nemzeti hozzáférési és haszonmegosztási jogszabályok a biológiai források engedély nélküli kutatásának és elbirtoklásának problémájára kerestek választ;

| E. | mivel a „biokalózkodás” fogalma alatt általában az olyan ipari tevékenységet értjük, amikor az őslakos népek hagyományos tudását vagy genetikai forrásait engedély nélkül, illetve a származási ország kompenzálása nélkül magánosítják és szabadalmaztatják; |
| --- | --- |

E.

mivel a „biokalózkodás” fogalma alatt általában az olyan ipari tevékenységet értjük, amikor az őslakos népek hagyományos tudását vagy genetikai forrásait engedély nélkül, illetve a származási ország kompenzálása nélkül magánosítják és szabadalmaztatják;

| F. | mivel a Biológiai Sokféleség Egyezmény és annak Nagojai Jegyzőkönyve előírja a biológiai kutatók számára, hogy a genetikai forrásokhoz köthető hagyományos tudást illetően a származási országoktól vagy a helyi és őslakos közösségektől kérjenek „előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyást”, illetve az említett szereplőkkel jussanak kölcsönös megállapodásra, valamint osszák meg a biológiai kutatásból származó hasznokat a származási országokkal és közösségekkel; |
| --- | --- |

F.

mivel a Biológiai Sokféleség Egyezmény és annak Nagojai Jegyzőkönyve előírja a biológiai kutatók számára, hogy a genetikai forrásokhoz köthető hagyományos tudást illetően a származási országoktól vagy a helyi és őslakos közösségektől kérjenek „előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyást”, illetve az említett szereplőkkel jussanak kölcsönös megállapodásra, valamint osszák meg a biológiai kutatásból származó hasznokat a származási országokkal és közösségekkel;

| G. | mivel a Biológiai Sokféleség Egyezmény keretében kialakulóban lévő hozzáférési és haszonmegosztási rendszer több intézmény – a WTO és a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodása (WTO-TRIPS), a Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO), az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO), az Új Növényfajták Oltalmára Létesült Nemzetközi Szövetség (UPOV), az Egészségügyi Világszervezet (WHO) – részvételével, egymást kiegészítő jelleggel működik; |
| --- | --- |

G.

mivel a Biológiai Sokféleség Egyezmény keretében kialakulóban lévő hozzáférési és haszonmegosztási rendszer több intézmény – a WTO és a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodása (WTO-TRIPS), a Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO), az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO), az Új Növényfajták Oltalmára Létesült Nemzetközi Szövetség (UPOV), az Egészségügyi Világszervezet (WHO) – részvételével, egymást kiegészítő jelleggel működik;

| H. | mivel a hozzáférés és haszonmegosztás szabályozását számos emberi jogi eszköz, így az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, valamint az 1966. évi Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya is tükrözi; |
| --- | --- |

H.

mivel a hozzáférés és haszonmegosztás szabályozását számos emberi jogi eszköz, így az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, valamint az 1966. évi Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya is tükrözi;

| I. | mivel a WTO-TRIPS 27. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza az egyes országok vezetését arra, hogy a növényeket, állatokat és a lényegileg biológiai folyamatokat kizárja a szabadalmaztatás lehetősége alól, míg a mikroorganizmusok, valamint a nem biológiai és mikrobiális folyamatok szabadalmaztathatók maradnak; |
| --- | --- |

I.

mivel a WTO-TRIPS 27. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza az egyes országok vezetését arra, hogy a növényeket, állatokat és a lényegileg biológiai folyamatokat kizárja a szabadalmaztatás lehetősége alól, míg a mikroorganizmusok, valamint a nem biológiai és mikrobiális folyamatok szabadalmaztathatók maradnak;

| J. | mivel a biológiai sokféleség egy sor ökoszisztéma-szolgáltatást biztosít, például a helyi vizellátást, élelmiszert, valamint a megélhetéshez és az éghajlat-szabályozáshoz szükséges anyagokat; mivel a környezet károsodása új kihívásokat állít számos olyan faj és genetikai forrás megőrzése és fenntartható hasznosítása elé, amelyek az élelmezésbiztonság és a fenntartható mezőgazdasági fejlődés alapját képezik; |
| --- | --- |

J.

mivel a biológiai sokféleség egy sor ökoszisztéma-szolgáltatást biztosít, például a helyi vizellátást, élelmiszert, valamint a megélhetéshez és az éghajlat-szabályozáshoz szükséges anyagokat; mivel a környezet károsodása új kihívásokat állít számos olyan faj és genetikai forrás megőrzése és fenntartható hasznosítása elé, amelyek az élelmezésbiztonság és a fenntartható mezőgazdasági fejlődés alapját képezik;

| K. | mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének égisze alatt elfogadott, a növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi egyezmény (ITPGR) célja az élelmiszeri és mezőgazdasági rendeltetésű növénygenetikai források megőrzése és fenntartható használata, valamint az alkalmazásukból fakadó hasznoknak a Biológiai Sokféleség Egyezménnyel összhangban történő tisztességes és méltányos megosztása; |
| --- | --- |

K.

mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének égisze alatt elfogadott, a növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi egyezmény (ITPGR) célja az élelmiszeri és mezőgazdasági rendeltetésű növénygenetikai források megőrzése és fenntartható használata, valamint az alkalmazásukból fakadó hasznoknak a Biológiai Sokféleség Egyezménnyel összhangban történő tisztességes és méltányos megosztása;

| L. | mivel az OECD tagállamai nagyban támaszkodnak a külföldről érkező genetikai forrásokra elsősorban a növénytermesztésben, ami alapvetően fontossá teszi a nemzetközi együttműködést a genetikai erőforrások védelmét és fenntartható használatát illetően; |
| --- | --- |

L.

mivel az OECD tagállamai nagyban támaszkodnak a külföldről érkező genetikai forrásokra elsősorban a növénytermesztésben, ami alapvetően fontossá teszi a nemzetközi együttműködést a genetikai erőforrások védelmét és fenntartható használatát illetően;

| M. | mivel becslések szerint a világ népességének háromnegyede a hagyományos természetgyógyászatra támaszkodik, és a szintetikus gyógyszerek megközelítőleg fele természetes összetevőket tartalmaz; |
| --- | --- |

M.

mivel becslések szerint a világ népességének háromnegyede a hagyományos természetgyógyászatra támaszkodik, és a szintetikus gyógyszerek megközelítőleg fele természetes összetevőket tartalmaz;

| N. | mivel számos nemzetközi egyezmény és megállapodás, köztük a Biológiai Sokféleség Egyezmény, a növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi egyezmény, az őslakos népek jogairól szóló nyilatkozat (DRIPS) és az immateriális kulturális örökség védelméről szóló Unesco-egyezmény foglalkozik a hagyományos tudás kérdésével; |
| --- | --- |

N.

mivel számos nemzetközi egyezmény és megállapodás, köztük a Biológiai Sokféleség Egyezmény, a növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi egyezmény, az őslakos népek jogairól szóló nyilatkozat (DRIPS) és az immateriális kulturális örökség védelméről szóló Unesco-egyezmény foglalkozik a hagyományos tudás kérdésével;

| O. | mivel Biológiai Sokféleség Egyezmény 8. cikkének j) pontja előírja a részes felek számára a hagyományos tudás tiszteletben tartását, megőrzését és fenntartását, valamint „támogatja e tudás ... felhasználásából származó előnyök igazságos megosztását”; |
| --- | --- |

O.

mivel Biológiai Sokféleség Egyezmény 8. cikkének j) pontja előírja a részes felek számára a hagyományos tudás tiszteletben tartását, megőrzését és fenntartását, valamint „támogatja e tudás ... felhasználásából származó előnyök igazságos megosztását”;

| P. | mivel az őslakos népek jogairól szóló 2007. évi ENSZ-nyilatkozat megerősíti az őslakos népeknek a hagyományos tudás megőrzésére, ellenőrzésére, védelmére és fejlesztésére vonatkozó jogát; |
| --- | --- |

P.

mivel az őslakos népek jogairól szóló 2007. évi ENSZ-nyilatkozat megerősíti az őslakos népeknek a hagyományos tudás megőrzésére, ellenőrzésére, védelmére és fejlesztésére vonatkozó jogát;

| Q. | mivel 2009-ben a WIPO Általános Közgyűlése olyan nemzetközi eszköz kidolgozására utasította a kormányközi konferenciát, amely védelmet biztosít a genetikai források, a hagyományos tudás és a hagyományos kulturális kifejezések számára; |
| --- | --- |

Q.

mivel 2009-ben a WIPO Általános Közgyűlése olyan nemzetközi eszköz kidolgozására utasította a kormányközi konferenciát, amely védelmet biztosít a genetikai források, a hagyományos tudás és a hagyományos kulturális kifejezések számára;

I.   
  A genetikai sokféleség és a millenniumi fejlesztési célok

| 1. | emlékeztet arra, hogy közvetlen összefüggés van a biológiai sokféleség védelme és a millenniumi fejlesztési célok, különösen a súlyos szegénység és éhínség felszámolására irányuló 1. számú millenniumi fejlesztési cél megvalósítása között; rámutat, hogy az egészséges biológiai sokféleség és ökoszisztémák mennyire fontosak a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás és a halászat számára a fenntartható fejlesztés szempontjából; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy közvetlen összefüggés van a biológiai sokféleség védelme és a millenniumi fejlesztési célok, különösen a súlyos szegénység és éhínség felszámolására irányuló 1. számú millenniumi fejlesztési cél megvalósítása között; rámutat, hogy az egészséges biológiai sokféleség és ökoszisztémák mennyire fontosak a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás és a halászat számára a fenntartható fejlesztés szempontjából;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a CBD jelentősen eltér az egyéb nemzetközi környezetvédelmi megállapodásoktól, amennyiben az igazságosságnak, a méltányosságnak és a tisztességességnek jól meghatározott és prominens szerepet ad a biológiai sokféleség védelmét és felhasználását illetően; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a CBD jelentősen eltér az egyéb nemzetközi környezetvédelmi megállapodásoktól, amennyiben az igazságosságnak, a méltányosságnak és a tisztességességnek jól meghatározott és prominens szerepet ad a biológiai sokféleség védelmét és felhasználását illetően;

| 3. | rámutat, hogy bár a „biokalózkodás” fogalmára nincs általánosan elfogadott meghatározás, az alatt érthetjük a hagyományos tudás és a genetikai források jogtalan eltulajdonítását és/vagy az abból származó jogellenes üzleti haszonszerzést, és hangsúlyozza, hogy folytatni kell a munkát a genetikai forrásokra vonatkozó szellemi tulajdonjogok terén a jogi terminológia tisztázása és egységesítése, és különösen a biokalózkodás fogalmának mérvadó számadatokon alapuló meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy bár a „biokalózkodás” fogalmára nincs általánosan elfogadott meghatározás, az alatt érthetjük a hagyományos tudás és a genetikai források jogtalan eltulajdonítását és/vagy az abból származó jogellenes üzleti haszonszerzést, és hangsúlyozza, hogy folytatni kell a munkát a genetikai forrásokra vonatkozó szellemi tulajdonjogok terén a jogi terminológia tisztázása és egységesítése, és különösen a biokalózkodás fogalmának mérvadó számadatokon alapuló meghatározása érdekében;

| 4. | felhívja a figyelmet a gyógyszerekhez való hozzáférést, a generikus gyógyszerek előállítását és a gazdálkodók vetőmaghoz jutását illetően a fejlődő országokban a genetikai források és a hagyományos tudás kapcsán felmerülő szellemi tulajdonjogi kihívásokra; ennek megfelelően hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonjogokhoz kapcsolódó uniós kereskedelempolitikának összhangban kell állnia a politikák fejlesztési célú koherenciáját illetően az EU Szerződésben foglalt célkitűzésekkel; |
| --- | --- |

4.

felhívja a figyelmet a gyógyszerekhez való hozzáférést, a generikus gyógyszerek előállítását és a gazdálkodók vetőmaghoz jutását illetően a fejlődő országokban a genetikai források és a hagyományos tudás kapcsán felmerülő szellemi tulajdonjogi kihívásokra; ennek megfelelően hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonjogokhoz kapcsolódó uniós kereskedelempolitikának összhangban kell állnia a politikák fejlesztési célú koherenciáját illetően az EU Szerződésben foglalt célkitűzésekkel;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a CBD és a Nagojai Jegyzőkönyv alkotják a hozzáférés és a haszonmegosztás fő felügyeleti keretét; rámutat, hogy a WTO, a FAO, a WHO és a WIPO is érdekelt a szellemi tulajdonjogokkal, a genetikai forrásokkal és a szegénység csökkentésével kapcsolatos fellépésekben, így nem mindig egységes a CBD-rendszer alkalmazását illető hozzáállás; kitart amellett, hogy e nemzetközi intézményeknek támogatniuk, nem pedig hátráltatniuk kell a CDB-rendszert; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a CBD és a Nagojai Jegyzőkönyv alkotják a hozzáférés és a haszonmegosztás fő felügyeleti keretét; rámutat, hogy a WTO, a FAO, a WHO és a WIPO is érdekelt a szellemi tulajdonjogokkal, a genetikai forrásokkal és a szegénység csökkentésével kapcsolatos fellépésekben, így nem mindig egységes a CBD-rendszer alkalmazását illető hozzáállás; kitart amellett, hogy e nemzetközi intézményeknek támogatniuk, nem pedig hátráltatniuk kell a CDB-rendszert;

| 6. | újfent elismeréssel szól azon mérföldkövekről, amelyeket a bennszülött népek genetikai és egyéb erőforrásaikkal, illetve az ezekhez fűződő hagyományos népbölcsességgel kapcsolatos jogainak nemzetközi védelme tekintetében sikerült elérni, ahogyan ez az őshonos népek jogainak védelméről szóló ENSZ-nyilatkozatban, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 169. számú egyezményében, a CBD 8. cikkének (j) pontjában, illetve a hozzá csatolt Nagojai Jegyzőkönyvben szerepel; aggodalmának ad hangot az iparilag előállított – azaz a szellemi tulajdonjog által védett – magok csaknem kizárólagos, a hagyományos magfajták rovására menő piaci uralmának következtében fellépő genetikai erózió miatt; |
| --- | --- |

6.

újfent elismeréssel szól azon mérföldkövekről, amelyeket a bennszülött népek genetikai és egyéb erőforrásaikkal, illetve az ezekhez fűződő hagyományos népbölcsességgel kapcsolatos jogainak nemzetközi védelme tekintetében sikerült elérni, ahogyan ez az őshonos népek jogainak védelméről szóló ENSZ-nyilatkozatban, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 169. számú egyezményében, a CBD 8. cikkének (j) pontjában, illetve a hozzá csatolt Nagojai Jegyzőkönyvben szerepel; aggodalmának ad hangot az iparilag előállított – azaz a szellemi tulajdonjog által védett – magok csaknem kizárólagos, a hagyományos magfajták rovására menő piaci uralmának következtében fellépő genetikai erózió miatt;

Mezőgazdaság és egészségügy

| 7. | rámutat, hogy az élelmezési és mezőgazdasági genetikai források (GRFA) széles skálájára van szükség az ökoszisztéma-szolgáltatások megfelelőbb biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a GRFA használata alapvetően fontos az élelmezésbiztonság, a mezőgazdasági és környezeti fenntarthatóság, valamint az éghajlatváltozási kihívások kezelése szempontjából; |
| --- | --- |

7.

rámutat, hogy az élelmezési és mezőgazdasági genetikai források (GRFA) széles skálájára van szükség az ökoszisztéma-szolgáltatások megfelelőbb biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a GRFA használata alapvetően fontos az élelmezésbiztonság, a mezőgazdasági és környezeti fenntarthatóság, valamint az éghajlatváltozási kihívások kezelése szempontjából;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az 1. számú millenniumi fejlesztési cél elérése többek között a mezőgazdasági ökoszisztémákkal való gazdálkodás módjától függ; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy míg a mezőgazdaság által a környezetre gyakorolt esetleges káros hatások csökkentéséhez szükség van a növények genetikai sokféleségére a jobb ökoszisztéma-szolgáltatások biztosítása érdekében, a termények változatossága révén különösen a szegényebb kistermelőknek nyílik módjuk étrendjük és bevételi forrásaik változatosabbá tételére; ehhez hasonlóan hangsúlyozza, hogy a növények genetikai sokfélesége hozzájárul az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az 1. számú millenniumi fejlesztési cél elérése többek között a mezőgazdasági ökoszisztémákkal való gazdálkodás módjától függ; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy míg a mezőgazdaság által a környezetre gyakorolt esetleges káros hatások csökkentéséhez szükség van a növények genetikai sokféleségére a jobb ökoszisztéma-szolgáltatások biztosítása érdekében, a termények változatossága révén különösen a szegényebb kistermelőknek nyílik módjuk étrendjük és bevételi forrásaik változatosabbá tételére; ehhez hasonlóan hangsúlyozza, hogy a növények genetikai sokfélesége hozzájárul az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz;

| 9. | emlékeztet arra, hogy a termesztett növények az uniós tagállamok élelmezésbiztonsága szempontjából fontos vadon élő fajtái többnyire a fejlődő országokban lelhetők fel; sürgeti az Uniót, hogy az UPOV-egyezmény által ráruházott hatáskörön belül tartózkodjon olyan jogszabályok bevezetésétől, amelyek ellehetetlenítik a gazdálkodók megélhetését a betakarított vetőmagokból, mivel ez sértené az élelemhez való jog elvét a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy a termesztett növények az uniós tagállamok élelmezésbiztonsága szempontjából fontos vadon élő fajtái többnyire a fejlődő országokban lelhetők fel; sürgeti az Uniót, hogy az UPOV-egyezmény által ráruházott hatáskörön belül tartózkodjon olyan jogszabályok bevezetésétől, amelyek ellehetetlenítik a gazdálkodók megélhetését a betakarított vetőmagokból, mivel ez sértené az élelemhez való jog elvét a fejlődő országokban;

| 10. | emlékeztet arra, hogy az új növényfajták oltalmáról szóló egyezmény „mezőgazdasági termelőkre vonatkozó kivétele” különösen fontos a fejlődő országok számára, mivel e kivételnek köszönhetően a mezőgazdasági termelők a hagyományos élelmezési célok érdekében félretehetik az új fajtákból származó vetőmagokat és ismét elvethetik azokat (ezzel fokozva az élelmezésbiztonságot); sajnálatának ad hangot ugyanakkor amiatt, hogy jóllehet a fejlődő országoknak érdekében áll a növénytermesztőknek biztosított jogok alóli mentességek fenntartása és kiterjesztése, az új növényfajták oltalmáról szóló egyezmény egymást követő reformjai csorbították a mezőgazdasági termelők jogait; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy az új növényfajták oltalmáról szóló egyezmény „mezőgazdasági termelőkre vonatkozó kivétele” különösen fontos a fejlődő országok számára, mivel e kivételnek köszönhetően a mezőgazdasági termelők a hagyományos élelmezési célok érdekében félretehetik az új fajtákból származó vetőmagokat és ismét elvethetik azokat (ezzel fokozva az élelmezésbiztonságot); sajnálatának ad hangot ugyanakkor amiatt, hogy jóllehet a fejlődő országoknak érdekében áll a növénytermesztőknek biztosított jogok alóli mentességek fenntartása és kiterjesztése, az új növényfajták oltalmáról szóló egyezmény egymást követő reformjai csorbították a mezőgazdasági termelők jogait;

| 11. | megjegyzi, hogy a FAO vezető szerepet játszik az élelmiszerek és a mezőgazdaság szempontjából releváns, különleges hozzáférési és haszonmegosztási rendszerek kialakításában; felszólítja az Uniót a fejlődő országok azon kéréseinek támogatására, miszerint biztosítsák a FAO új ágazati mechanizmusai/eszközei útján történő megfelelő haszonmegosztást, valamint a Biológiai Sokféleség Egyezménynek és az ehhez tartozó Nagojai Jegyzőkönyvnek való megfelelést az említett eszközökkel való fokozott szinergia mellett; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy a FAO vezető szerepet játszik az élelmiszerek és a mezőgazdaság szempontjából releváns, különleges hozzáférési és haszonmegosztási rendszerek kialakításában; felszólítja az Uniót a fejlődő országok azon kéréseinek támogatására, miszerint biztosítsák a FAO új ágazati mechanizmusai/eszközei útján történő megfelelő haszonmegosztást, valamint a Biológiai Sokféleség Egyezménynek és az ehhez tartozó Nagojai Jegyzőkönyvnek való megfelelést az említett eszközökkel való fokozott szinergia mellett;

| 12. | emlékeztet arra, hogy a genetikai források – többek között gyógynövények formájában – jelentős mértékben hozzájárulnak a gyógyszeripari kutatáshoz és fejlesztéshez és a gyógyszerekhez való hozzáféréshez; megerősíti, hogy a szellemi tulajdonjogok nem hátráltathatják a megfizethető árú gyógyszerekhez való hozzáférést, különösen ha e szellemi tulajdonjogok a fejlődő országokból származó genetikai forrásokon alapulnak; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy a genetikai források – többek között gyógynövények formájában – jelentős mértékben hozzájárulnak a gyógyszeripari kutatáshoz és fejlesztéshez és a gyógyszerekhez való hozzáféréshez; megerősíti, hogy a szellemi tulajdonjogok nem hátráltathatják a megfizethető árú gyógyszerekhez való hozzáférést, különösen ha e szellemi tulajdonjogok a fejlődő országokból származó genetikai forrásokon alapulnak;

| 13. | felszólítja az Uniót, hogy az uniós politikák fejlesztési célú koherenciájával összhangban ne próbálja a fejlődő országokat, és különösen a legkevésbé fejlett országokat arra ösztönözni, hogy kétoldalú megállapodásokon keresztül messzemenő szellemitulajdon-jogi standardokat fogadjanak el például a vetőmagok és a gyógyszerek tekintetében; |
| --- | --- |

13.

felszólítja az Uniót, hogy az uniós politikák fejlesztési célú koherenciájával összhangban ne próbálja a fejlődő országokat, és különösen a legkevésbé fejlett országokat arra ösztönözni, hogy kétoldalú megállapodásokon keresztül messzemenő szellemitulajdon-jogi standardokat fogadjanak el például a vetőmagok és a gyógyszerek tekintetében;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a biokalózkodás elleni fellépés érdekében a mezőgazdaságban és az egészségügyben végre kell hajtani és korszerűsíteni kell a többoldalú hozzáférésre és a haszonmegosztásra vonatkozó hatályos megállapodásokat, többek között az növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi szerződést (ITPGR) – például annak átgondolása révén, hogy milyen új módokon biztosíthatók források a haszonmegosztást biztosító alap számára –, illetve az influenzajárvány-készültségről a WHO által rendezett kormányközi ülést; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a biokalózkodás elleni fellépés érdekében a mezőgazdaságban és az egészségügyben végre kell hajtani és korszerűsíteni kell a többoldalú hozzáférésre és a haszonmegosztásra vonatkozó hatályos megállapodásokat, többek között az növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi szerződést (ITPGR) – például annak átgondolása révén, hogy milyen új módokon biztosíthatók források a haszonmegosztást biztosító alap számára –, illetve az influenzajárvány-készültségről a WHO által rendezett kormányközi ülést;

| 15. | véleménye szerint a harmonizálásra törekvő ezutáni két- és sokoldalú megállapodásokhoz, különösen a szabadalmi jogokat illető kivételek és korlátozások érvényére vonatkozóakhoz, alapos vizsgálatra van szükség fejlesztési szempontból, hogy a közegészség érdekében megteremtsük a globális méltányosságot a TRIPS-egyezményről szóló dohai nyilatkozat (6) bekezdésének végrehajtása szellemében, megóvva a helyi szakértelmet, illetve – a növénynemesítők jogai tekintetében – garantálva a magokhoz jutást; |
| --- | --- |

15.

véleménye szerint a harmonizálásra törekvő ezutáni két- és sokoldalú megállapodásokhoz, különösen a szabadalmi jogokat illető kivételek és korlátozások érvényére vonatkozóakhoz, alapos vizsgálatra van szükség fejlesztési szempontból, hogy a közegészség érdekében megteremtsük a globális méltányosságot a TRIPS-egyezményről szóló dohai nyilatkozat (6) bekezdésének végrehajtása szellemében, megóvva a helyi szakértelmet, illetve – a növénynemesítők jogai tekintetében – garantálva a magokhoz jutást;

II.   
  Az őslakos és helyi közösségek hagyományos tudásra vonatkozó jogai

| 16. | rámutat, hogy hagyományos tudás alatt az egyes őslakos és helyi közösségek birtokában lévő, az adott régió vagy ország társadalma által is használt tudást értjük; rámutat arra, hogy a hagyományos tudás magában foglalja az immateriális értékeket is, és kiemelt fontosságúnak tartja a kulturális örökség megőrzését, beleértve annak valamennyi kifejezési formáját, azaz szociális, vallási, kulturális és tájképi értékeit; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy hagyományos tudás alatt az egyes őslakos és helyi közösségek birtokában lévő, az adott régió vagy ország társadalma által is használt tudást értjük; rámutat arra, hogy a hagyományos tudás magában foglalja az immateriális értékeket is, és kiemelt fontosságúnak tartja a kulturális örökség megőrzését, beleértve annak valamennyi kifejezési formáját, azaz szociális, vallási, kulturális és tájképi értékeit;

| 17. | rámutat, hogy a világ népességének háromnegyede a hagyományos, növényeken alapuló természetgyógyászatra támaszkodik, úgy véli ezért, hogy a biokalózkodás jelensége kellően indokolja, hogy a hagyományos tudást védeni kell, különösen ha az az ipar számára gazdasági értékkel bíró genetikai forráshoz kapcsolódik; |
| --- | --- |

17.

rámutat, hogy a világ népességének háromnegyede a hagyományos, növényeken alapuló természetgyógyászatra támaszkodik, úgy véli ezért, hogy a biokalózkodás jelensége kellően indokolja, hogy a hagyományos tudást védeni kell, különösen ha az az ipar számára gazdasági értékkel bíró genetikai forráshoz kapcsolódik;

| 18. | rámutat, hogy a hagyományos tudás értékét veszélyes lenne pusztán kereskedelmi szempontok alapján megítélni; felhívja a figyelmet arra, hogy a jelenlegi szellemi tulajdonjogi keret nem alkalmazható egy olyan heterogén csoportra, mint a hagyományos tudás őrzői; hangsúlyozza ezért egy a helyi közösségek különféle érdekeit oltalmazó és a szokásjogot is tükröző sui generis nemzetközi szellemi tulajdonjogi rendszer kialakításának szükségességét; |
| --- | --- |

18.

rámutat, hogy a hagyományos tudás értékét veszélyes lenne pusztán kereskedelmi szempontok alapján megítélni; felhívja a figyelmet arra, hogy a jelenlegi szellemi tulajdonjogi keret nem alkalmazható egy olyan heterogén csoportra, mint a hagyományos tudás őrzői; hangsúlyozza ezért egy a helyi közösségek különféle érdekeit oltalmazó és a szokásjogot is tükröző sui generis nemzetközi szellemi tulajdonjogi rendszer kialakításának szükségességét;

| 19. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a hagyományos tudás birtokosai által tapasztalt nehézségek közé tartozik a nyomon követés és a végrehajtás, így a jogsértések megtörténtének felderítése és a kellő idejű jogorvoslat elérése; sajnálatának ad hangot e tekintetben amiatt, hogy a genetikai forrásokhoz kötődő hagyományos tudásról a Nagojai Jegyzőkönyv nyomon követési intézkedései nem rendelkeznek, mivel az ellenőrzési ponton nem kötelező nyilvánosságra hozni a felhasznált hagyományos tudásra vonatkozó információkat, míg a nemzetközileg elismert megfelelési tanúsítvány nem tér ki a genetikai forráshoz kötődő hagyományos tudásra, ami korlátozza az adott hagyományos tudással kapcsolatos biokalózkodás visszakeresési lehetőségét; úgy véli, hogy a Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtása során az EU-nak a hagyományos tudást legalább olyan szintű védelemben kellene részesítenie, mint a genetikai forrásokat; |
| --- | --- |

19.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a hagyományos tudás birtokosai által tapasztalt nehézségek közé tartozik a nyomon követés és a végrehajtás, így a jogsértések megtörténtének felderítése és a kellő idejű jogorvoslat elérése; sajnálatának ad hangot e tekintetben amiatt, hogy a genetikai forrásokhoz kötődő hagyományos tudásról a Nagojai Jegyzőkönyv nyomon követési intézkedései nem rendelkeznek, mivel az ellenőrzési ponton nem kötelező nyilvánosságra hozni a felhasznált hagyományos tudásra vonatkozó információkat, míg a nemzetközileg elismert megfelelési tanúsítvány nem tér ki a genetikai forráshoz kötődő hagyományos tudásra, ami korlátozza az adott hagyományos tudással kapcsolatos biokalózkodás visszakeresési lehetőségét; úgy véli, hogy a Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtása során az EU-nak a hagyományos tudást legalább olyan szintű védelemben kellene részesítenie, mint a genetikai forrásokat;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a genetikai forrás és az ahhoz kapcsolódó hagyományos tudás védelmét szolgáló szabályozásnak meg kell felelnie az őslakos népek jogainak előmozdítását és tiszteletben tartását szolgáló, az őslakos népek jogairól szóló, 2007. évi ENSZ-nyilatkozatban (UNDRIP), valamint az őslakos és törzsi népekről szóló 169. számú, 1989. évi ILO-egyezményben megállapított nemzetközi kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a genetikai forrás és az ahhoz kapcsolódó hagyományos tudás védelmét szolgáló szabályozásnak meg kell felelnie az őslakos népek jogainak előmozdítását és tiszteletben tartását szolgáló, az őslakos népek jogairól szóló, 2007. évi ENSZ-nyilatkozatban (UNDRIP), valamint az őslakos és törzsi népekről szóló 169. számú, 1989. évi ILO-egyezményben megállapított nemzetközi kötelezettségeknek;

| 21. | elismeri a szellemi tulajdonjog és a szabadalmi rendszer által az innováció, a technológiaátadás és -terjesztés során jólétet és fejlődést eredményező módon – az érintett felek, a genetikai erőforrások és származékaik, valamint a hozzájuk kapcsolódó hagyományos tudás szolgáltatói, tulajdonosai és felhasználói kölcsönös előnyére – játszott potenciális szerepet, miközben hangsúlyozza, hogy meg kell akadályozni a szellemi tulajdonjogok és a szabadalmi rendszer káros hatását arra nézve, hogy a bennszülött népek és helyi közösségek miként alkalmazzák a hagyományos tudást, saját jogszabályaikat, gyakorlatukat és tudásrendszerüket, illetve arra nézve, hogy mennyire képesek a genetikai forrásokra vonatkozó tudásukat használni, fejleszteni, alkotni és óvni; rámutat, hogy bizonyos körülmények között az őshonos lakosok a felek között kötendő szerződést tarthatják jobban megvalósítható megoldásnak az előnyökben való osztozásra és érdekeik védelmére, úgy, hogy közben a környezetet is megóvják és a társadalmi és gazdasági károkat is megelőzik például biztonsági záradékok segítségével; |
| --- | --- |

21.

elismeri a szellemi tulajdonjog és a szabadalmi rendszer által az innováció, a technológiaátadás és -terjesztés során jólétet és fejlődést eredményező módon – az érintett felek, a genetikai erőforrások és származékaik, valamint a hozzájuk kapcsolódó hagyományos tudás szolgáltatói, tulajdonosai és felhasználói kölcsönös előnyére – játszott potenciális szerepet, miközben hangsúlyozza, hogy meg kell akadályozni a szellemi tulajdonjogok és a szabadalmi rendszer káros hatását arra nézve, hogy a bennszülött népek és helyi közösségek miként alkalmazzák a hagyományos tudást, saját jogszabályaikat, gyakorlatukat és tudásrendszerüket, illetve arra nézve, hogy mennyire képesek a genetikai forrásokra vonatkozó tudásukat használni, fejleszteni, alkotni és óvni; rámutat, hogy bizonyos körülmények között az őshonos lakosok a felek között kötendő szerződést tarthatják jobban megvalósítható megoldásnak az előnyökben való osztozásra és érdekeik védelmére, úgy, hogy közben a környezetet is megóvják és a társadalmi és gazdasági károkat is megelőzik például biztonsági záradékok segítségével;

III.   
  A biokalózkodás elleni fellépés – a jövő útja

| 22. | rámutat, hogy a biokalózkodás annak tudható be, hogy a fejlődő országokban nincs nemzeti szabályozás, valamint jogérvényesítési és ellenőrzési mechanizmus, ezért biztosítani kell, hogy a genetikai források felhasználására a származási ország hozzáférési és haszonmegosztási jogszabályainak megfelelően, az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyásra vonatkozó előírás betartása mellett és kölcsönös megállapodások alapján kerüljön sor; üdvözli e tekintetben a Bizottság által benyújtott rendeletjavaslatot, amelynek célja a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból fakadó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtása; ehhez hasonlóan kitart annak jelentősége mellett, hogy jogviták esetében hatékony jogorvoslati mechanizmust kell biztosítani, valamint garantálni kell az igazságszolgáltatáshoz való jogot; |
| --- | --- |

22.

rámutat, hogy a biokalózkodás annak tudható be, hogy a fejlődő országokban nincs nemzeti szabályozás, valamint jogérvényesítési és ellenőrzési mechanizmus, ezért biztosítani kell, hogy a genetikai források felhasználására a származási ország hozzáférési és haszonmegosztási jogszabályainak megfelelően, az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyásra vonatkozó előírás betartása mellett és kölcsönös megállapodások alapján kerüljön sor; üdvözli e tekintetben a Bizottság által benyújtott rendeletjavaslatot, amelynek célja a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból fakadó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtása; ehhez hasonlóan kitart annak jelentősége mellett, hogy jogviták esetében hatékony jogorvoslati mechanizmust kell biztosítani, valamint garantálni kell az igazságszolgáltatáshoz való jogot;

| 23. | emlékeztet arra, hogy a jegyzőkönyv hatékony végrehajtása a fejlődő és fejlett országok jövőbeni intézkedéseitől egyaránt függ; megjegyzi, hogy a fejlődő országokban a hozzáférési és haszonmegosztási jogszabályok kidolgozása az előfeltétele annak, hogy a felhasználó országokat kötelezni lehessen az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyásra vonatkozó előírások betartására; rámutat ugyanakkor arra, hogy ez a kérés valódi kihívást jelent számukra, mivel annak teljesítése alapvető jogi és intézményi kapacitásépítést igényel; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy a jegyzőkönyv hatékony végrehajtása a fejlődő és fejlett országok jövőbeni intézkedéseitől egyaránt függ; megjegyzi, hogy a fejlődő országokban a hozzáférési és haszonmegosztási jogszabályok kidolgozása az előfeltétele annak, hogy a felhasználó országokat kötelezni lehessen az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyásra vonatkozó előírások betartására; rámutat ugyanakkor arra, hogy ez a kérés valódi kihívást jelent számukra, mivel annak teljesítése alapvető jogi és intézményi kapacitásépítést igényel;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a CBD célkitűzései csak akkor valósíthatók meg, ha a haszon igazságos és méltányos megosztása biztosítva van; sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy a biokalózkodás elleni fellépés és a genetikai források igazságos és méltányos felhasználásának fokozása érdekében szólítson fel a Nagojai Jegyzőkönyv mihamarabbi ratifikációjára; hangsúlyozza az uniós fejlesztési együttműködés abban játszott szerepét, hogy a hozzáférési és haszonmegosztási kérdésekben az Unió a fejlődő országok számára jogi és intézményi kapacitásépítési segítséget nyújtson; úgy véli, hogy támogatást kell nyújtani a fejlődő országok számára a hagyományos tudással kapcsolatos adatbázisok építése és a szabadalombejelentési rendszerek megértése tekintetében; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a CBD célkitűzései csak akkor valósíthatók meg, ha a haszon igazságos és méltányos megosztása biztosítva van; sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy a biokalózkodás elleni fellépés és a genetikai források igazságos és méltányos felhasználásának fokozása érdekében szólítson fel a Nagojai Jegyzőkönyv mihamarabbi ratifikációjára; hangsúlyozza az uniós fejlesztési együttműködés abban játszott szerepét, hogy a hozzáférési és haszonmegosztási kérdésekben az Unió a fejlődő országok számára jogi és intézményi kapacitásépítési segítséget nyújtson; úgy véli, hogy támogatást kell nyújtani a fejlődő országok számára a hagyományos tudással kapcsolatos adatbázisok építése és a szabadalombejelentési rendszerek megértése tekintetében;

| 25. | hangsúlyozza, hogy az alapvető biológiai folyamatok szabadalmaztatásáról szóló, 2012. május 10-i állásfoglalása (3) fényében a nemesítés terén a túlságosan kiterjedt szabadalmi oltalom akadályozhatja az innovációt és fejlődést, és káros következményekkel járhat e nemesítők számára, mivel akadályozhatja a genetikai forrásokhoz jutást; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy az alapvető biológiai folyamatok szabadalmaztatásáról szóló, 2012. május 10-i állásfoglalása (3) fényében a nemesítés terén a túlságosan kiterjedt szabadalmi oltalom akadályozhatja az innovációt és fejlődést, és káros következményekkel járhat e nemesítők számára, mivel akadályozhatja a genetikai forrásokhoz jutást;

A genetikai forrásokkal és a hagyományos tudással kapcsolatos adatbázisok és nyilvánosságra hozatali előírások javítása

| 26. | rámutat, hogy a fejlődő országok olyan kötelező erejű szabályozásra irányuló javaslatot terjesztettek elő, amelynek értelmében a szabadalmat bejelentőknek: a) nyilvánosságra kell hozniuk a találmányban felhasznált genetikai források és azokhoz kötődő hagyományos tudás származási helyét és eredetét, b) bizonyítaniuk kell, hogy a származási ország illetékes hatóságai az ismeretek birtokában előzetes hozzájárulásukat adták, és c) bizonyítaniuk kell a haszon igazságos és méltányos megosztását, és ezt nemzetközi származási tanúsítványban kell rögzíteniük; |
| --- | --- |

26.

rámutat, hogy a fejlődő országok olyan kötelező erejű szabályozásra irányuló javaslatot terjesztettek elő, amelynek értelmében a szabadalmat bejelentőknek: a) nyilvánosságra kell hozniuk a találmányban felhasznált genetikai források és azokhoz kötődő hagyományos tudás származási helyét és eredetét, b) bizonyítaniuk kell, hogy a származási ország illetékes hatóságai az ismeretek birtokában előzetes hozzájárulásukat adták, és c) bizonyítaniuk kell a haszon igazságos és méltányos megosztását, és ezt nemzetközi származási tanúsítványban kell rögzíteniük;

| 27. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy nem állnak rendelkezésre áttekinthető statisztikák a biokalózkodásról és a jogtalan elbirtoklásokról, és felszólít az e területen folytatott uniós kutatás és tájékoztatás fokozására a helyzet orvoslása érdekében; hangsúlyozza továbbá, hogy a hozzáférési és haszonmegosztási szerződések száma és tartalma tekintetében pontosabb adatokra van szükség; úgy véli, hogy ezeket az adatokat a Biológiai Sokféleség Egyezmény szerinti információcsere-mechanizmus révén kialakított bejelentési és adatbázisrendszeren keresztül is lehetne gyűjteni; |
| --- | --- |

27.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy nem állnak rendelkezésre áttekinthető statisztikák a biokalózkodásról és a jogtalan elbirtoklásokról, és felszólít az e területen folytatott uniós kutatás és tájékoztatás fokozására a helyzet orvoslása érdekében; hangsúlyozza továbbá, hogy a hozzáférési és haszonmegosztási szerződések száma és tartalma tekintetében pontosabb adatokra van szükség; úgy véli, hogy ezeket az adatokat a Biológiai Sokféleség Egyezmény szerinti információcsere-mechanizmus révén kialakított bejelentési és adatbázisrendszeren keresztül is lehetne gyűjteni;

| 28. | úgy véli, hogy egy kötelező erejű eszközzel lehet a leghatékonyabban biztosítani azt, hogy a felhasználó országok végrehajtsák a szellemi tulajdonjogi rendszer biológiai sokféleséggel kapcsolatos intézkedéseit; intézkedésekre szólít fel annak érdekében, hogy a szabadalom bejegyzését attól tegyék függővé, hogy a szabadalmi bejelentés megfelel-e a genetikai források/hagyományos tudás eredetének nyilvánosságra hozatalára vonatkozó kötelező előírásnak; hangsúlyozza, hogy a nyilvánosságra hozatal során bizonyítani kellene azt is, hogy a kérdéses genetikai forráshoz/hagyományos tudáshoz a vonatkozó szabályok szerint jutottak-e (az ismeretek birtokában adott előzetes hozzájárulás, kölcsönösen elfogadott feltételek); |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy egy kötelező erejű eszközzel lehet a leghatékonyabban biztosítani azt, hogy a felhasználó országok végrehajtsák a szellemi tulajdonjogi rendszer biológiai sokféleséggel kapcsolatos intézkedéseit; intézkedésekre szólít fel annak érdekében, hogy a szabadalom bejegyzését attól tegyék függővé, hogy a szabadalmi bejelentés megfelel-e a genetikai források/hagyományos tudás eredetének nyilvánosságra hozatalára vonatkozó kötelező előírásnak; hangsúlyozza, hogy a nyilvánosságra hozatal során bizonyítani kellene azt is, hogy a kérdéses genetikai forráshoz/hagyományos tudáshoz a vonatkozó szabályok szerint jutottak-e (az ismeretek birtokában adott előzetes hozzájárulás, kölcsönösen elfogadott feltételek);

| 29. | hangsúlyozza, hogy a nyilvánosságra hozatali követelményeket előíró nemzetközi eszköz és a genetikai források védelmét szolgáló adatbázis nem helyettesíti a nemzeti szintű hatékony hozzáférési és haszonmegosztási mechanizmust; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a nyilvánosságra hozatali követelményeket előíró nemzetközi eszköz és a genetikai források védelmét szolgáló adatbázis nem helyettesíti a nemzeti szintű hatékony hozzáférési és haszonmegosztási mechanizmust;

| 30. | úgy véli, hogy a genetikai forrásokat vagy az azokhoz kapcsolódó hagyományos tudást alkalmazó vállalatok közvetlen értesítése, a megfelelőségi tanúsítványok alkalmazása és a nemzeti igazságszolgáltatáson belüli vagy azon kívüli eljárási lehetőségek feltárása szintén hatékonyan hozzájárulhat a biokalózkodással kapcsolatos lehetséges esetek számának visszaszorításához; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a genetikai forrásokat vagy az azokhoz kapcsolódó hagyományos tudást alkalmazó vállalatok közvetlen értesítése, a megfelelőségi tanúsítványok alkalmazása és a nemzeti igazságszolgáltatáson belüli vagy azon kívüli eljárási lehetőségek feltárása szintén hatékonyan hozzájárulhat a biokalózkodással kapcsolatos lehetséges esetek számának visszaszorításához;

| 31. | úgy véli, hogy egy világos és összefüggő szellemi tulajdonjogi rendszer hozzájárulna a fejlődő országokban a tudás megalapozásához és terjesztéséhez a helyi vállalkozások, kutatás, oktatás javára és a szegénység visszaszorítására; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy egy világos és összefüggő szellemi tulajdonjogi rendszer hozzájárulna a fejlődő országokban a tudás megalapozásához és terjesztéséhez a helyi vállalkozások, kutatás, oktatás javára és a szegénység visszaszorítására;

Egy egységes globális felügyeleti rendszer kialakítása

| 32. | ragaszkodik ahhoz, hogy a WTO-TRIPS-nek összeegyeztethetőnek kell lennie a CBD-Nagojai Jegyzőkönyvvel, és ezért alapvetően fontosnak tartja, hogy kötelező előírásokat vezessenek be a genetikai források eredetének a szabadalmi eljárás során történő nyilvánosságra hozatalára vonatkozóan, aminek révén ellenőrizhető lenne, hogy azok felhasználására jogszerűen, az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyásra vonatkozó előírás betartása mellett és kölcsönösen megállapodás alapján került-e sor; |
| --- | --- |

32.

ragaszkodik ahhoz, hogy a WTO-TRIPS-nek összeegyeztethetőnek kell lennie a CBD-Nagojai Jegyzőkönyvvel, és ezért alapvetően fontosnak tartja, hogy kötelező előírásokat vezessenek be a genetikai források eredetének a szabadalmi eljárás során történő nyilvánosságra hozatalára vonatkozóan, aminek révén ellenőrizhető lenne, hogy azok felhasználására jogszerűen, az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyásra vonatkozó előírás betartása mellett és kölcsönösen megállapodás alapján került-e sor;

| 33. | rámutat, hogy a kötelező előírásokat a WTO-TRIPS megállapodás módosítása révén, illetve a WIPO égisze alatt lehetne bevezetni a genetikai források, a hagyományos tudás és a hagyományos kulturális kifejezések hatékony védelmét célzó új nemzetközi jogi eszköz(ök) kidolgozására vonatkozó, folyamatban lévő megbeszélések keretében; felszólítja az EU-t különösen arra, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájával összhangban támogassa a fejlődő országok arra irányuló kérését, hogy a WTO-TRIPS egyezményt egészítsék ki egy új 29a. cikkel, amely a Nagojai Jegyzőkönyvvel összhangban a genetikai források és/vagy a kapcsolódó hagyományos tudás eredetének nyilvánosságra hozataláról rendelkezne; első lépésként üdvözli e tekintetben, hogy a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök megosztásáról szóló uniós rendelettervezet kötelezően előírja a genetikai források és a kapcsolódó hagyományos tudás származásának szabadalmi bejelentésekben való feltüntetését; |
| --- | --- |

33.

rámutat, hogy a kötelező előírásokat a WTO-TRIPS megállapodás módosítása révén, illetve a WIPO égisze alatt lehetne bevezetni a genetikai források, a hagyományos tudás és a hagyományos kulturális kifejezések hatékony védelmét célzó új nemzetközi jogi eszköz(ök) kidolgozására vonatkozó, folyamatban lévő megbeszélések keretében; felszólítja az EU-t különösen arra, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájával összhangban támogassa a fejlődő országok arra irányuló kérését, hogy a WTO-TRIPS egyezményt egészítsék ki egy új 29a. cikkel, amely a Nagojai Jegyzőkönyvvel összhangban a genetikai források és/vagy a kapcsolódó hagyományos tudás eredetének nyilvánosságra hozataláról rendelkezne; első lépésként üdvözli e tekintetben, hogy a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök megosztásáról szóló uniós rendelettervezet kötelezően előírja a genetikai források és a kapcsolódó hagyományos tudás származásának szabadalmi bejelentésekben való feltüntetését;

| 34. | kéri a Bizottságot, hogy adjon utasítást a WIPO IGC-ben és a TRIPS felülvizsgálatán dolgozó tárgyalóinak, hogy kiindulópontul a Nagojai Jegyzőkönyvet tekintsék, illetve, hogy a tárgyalások során igyekezzenek a CBD (4) és az ahhoz kapcsolódó Nagojai Jegyzőkönyv, a WIPO, a TRIPS, az ITPGRFA (5) és az UPOV (6) – valamint a tengeri genetikai erőforrások tekintetében az UNCLOS (7) – jogi kereteinek egyeztetésére; megjegyzi, hogy a TRIPS-megállapodás átmenetileg kizárja a legkevésbé fejlett országokat (8); hangsúlyozza, hogy ezt a hozzáállást fenn kell tartani a CBD-ből és a nagoyai folyamatból következő minden felülvizsgálatra való tekintettel; |
| --- | --- |

34.

kéri a Bizottságot, hogy adjon utasítást a WIPO IGC-ben és a TRIPS felülvizsgálatán dolgozó tárgyalóinak, hogy kiindulópontul a Nagojai Jegyzőkönyvet tekintsék, illetve, hogy a tárgyalások során igyekezzenek a CBD (4) és az ahhoz kapcsolódó Nagojai Jegyzőkönyv, a WIPO, a TRIPS, az ITPGRFA (5) és az UPOV (6) – valamint a tengeri genetikai erőforrások tekintetében az UNCLOS (7) – jogi kereteinek egyeztetésére; megjegyzi, hogy a TRIPS-megállapodás átmenetileg kizárja a legkevésbé fejlett országokat (8); hangsúlyozza, hogy ezt a hozzáállást fenn kell tartani a CBD-ből és a nagoyai folyamatból következő minden felülvizsgálatra való tekintettel;

| 35. | örömmel fogadja a szigorúan kereskedelmi alapon működő testületek helyett alternatívát kínáló kezdeményezéseket, amelyek egyike például a Global Biodiversity Information Facility (GBIF, a biológiai sokféleséggel kapcsolatban az egész világra kiterjedő információs létesítmény), amely a különféle kormányok, szervezetek és más nemzetközi szereplők globális együttműködése révén a biológiai sokféleséggel kapcsolatos adatokhoz való ingyenes és nyílt hozzáférést támogatja; |
| --- | --- |

35.

örömmel fogadja a szigorúan kereskedelmi alapon működő testületek helyett alternatívát kínáló kezdeményezéseket, amelyek egyike például a Global Biodiversity Information Facility (GBIF, a biológiai sokféleséggel kapcsolatban az egész világra kiterjedő információs létesítmény), amely a különféle kormányok, szervezetek és más nemzetközi szereplők globális együttműködése révén a biológiai sokféleséggel kapcsolatos adatokhoz való ingyenes és nyílt hozzáférést támogatja;

| 36. | tudomásul veszi a WIPO (a Szellemi Tulajdon Világszervezete) szellemi tulajdonjogokkal és genetikai forrásokkal foglalkozó kormányközi bizottságának munkáját, és uniós szinten is hasonló intézkedésekre és következetes meghatározásokra bátorít; |
| --- | --- |

36.

tudomásul veszi a WIPO (a Szellemi Tulajdon Világszervezete) szellemi tulajdonjogokkal és genetikai forrásokkal foglalkozó kormányközi bizottságának munkáját, és uniós szinten is hasonló intézkedésekre és következetes meghatározásokra bátorít;

o

o o

| 37. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

37.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 213., 1998.7.30., 13. o.

(2)  HL C 371. E, 2011.12.20., 14. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0202.

(4)  Egyezmény a biológiai sokféleségről

(5)  Nemzetközi egyezmény az (élelmezési és mezőgazdasági) növénygenetikai erőforrásokról

(6)  Nemzetközi egyezmény az új növényfajták oltalmáról

(7)  Az ENSZ Tengerjogi Egyezménye

(8)

TRIPS, 66. cikk (1) bekezdés; A Tanács 2005. november 29-i TRIPS-határozata

---

2013. január 16., szerda

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/62 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/62

---

P7_TA(2013)0011

Államháztartás a GMU-ban – 2011 és 2012

Az Európai Parlament 2013. január 16-i állásfoglalása az államháztartásokról a gazdasági és monetáris unióban – 2011 és 2012 (2011/2274(INI))

(2015/C 440/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a GMU államháztartásairól szóló 2011. évi bizottsági jelentésre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a GMU államháztartásairól szóló 2011. évi bizottsági jelentésre (1),

| — | tekintettel a GMU államháztartásairól szóló 2012. évi bizottsági jelentésre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a GMU államháztartásairól szóló 2012. évi bizottsági jelentésre (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak a 121. cikke (2) bekezdésével együtt értelmezett 136. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak a 121. cikke (2) bekezdésével együtt értelmezett 136. cikkére,

| — | tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. november 16-i 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. november 16-i 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló, 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló, 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2011. november 16-i 1174/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2011. november 16-i 1174/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. november 8-i 1177/2011/EU tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. november 8-i 1177/2011/EU tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a makrogazdasági egyensúlytalanságok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a makrogazdasági egyensúlytalanságok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló, 2011. november 16-i 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló, 2011. november 16-i 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel a 2011. március 24–25-i európai tanácsi következtetések „Euró Plusz Paktum: fokozottabb gazdaságpolitikai koordináció a versenyképesség és a konvergencia érdekében” című 1. mellékletére (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. március 24–25-i európai tanácsi következtetések „Euró Plusz Paktum: fokozottabb gazdaságpolitikai koordináció a versenyképesség és a konvergencia érdekében” című 1. mellékletére (9),

| — | tekintettel a 2012. június 28–29-i Európai Tanács következtetéseire, és különösen a „Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum” című mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. június 28–29-i Európai Tanács következtetéseire, és különösen a „Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum” című mellékletére,

| — | tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentésről szóló 2011. november 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentésről szóló 2011. november 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0815),

| — | tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytáblára vonatkozó első tervekről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytáblára vonatkozó első tervekről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentéshez való hozzájárulásról szóló, 2012. február 15-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentéshez való hozzájárulásról szóló, 2012. február 15-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az IMF „World Economic Outlook” című 2012. októberi kiadványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az IMF „World Economic Outlook” című 2012. októberi kiadványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0425/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0425/2012),

| A. | mivel a gazdasági, pénzügyi és bankválság nem mérséklődött, és rámutatott, hogy az államháztartással kapcsolatos problémák negatív hatást gyakorolnak a társadalmi-gazdasági fejlődésre és a politikai stabilitásra; |
| --- | --- |

A.

mivel a gazdasági, pénzügyi és bankválság nem mérséklődött, és rámutatott, hogy az államháztartással kapcsolatos problémák negatív hatást gyakorolnak a társadalmi-gazdasági fejlődésre és a politikai stabilitásra;

| B. | mivel az euróövezetben az államadósság GDP-hez viszonyított aránya a 2011. első negyedévi 86,2 %-ról 2012 első negyedévében 88,2 %-ra nőtt; |
| --- | --- |

B.

mivel az euróövezetben az államadósság GDP-hez viszonyított aránya a 2011. első negyedévi 86,2 %-ról 2012 első negyedévében 88,2 %-ra nőtt;

| C. | mivel az Európai Unió gazdasági és költségvetési keretrendszerének legutóbbi reformjai önmagukban nem képesek megoldani a válságot; mivel átfogó fellépésre van szükség ahhoz, hogy szimmetrikus módon lehessen kezelni a túlzott mértékű makroszintű pénzügyi egyensúlyhiányt, valamint hogy a Gazdasági és Monetáris Unión (GMU-n) belül növelni lehessen az általános társadalmi-gazdasági konvergencia és a szolidaritás szintjét; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió gazdasági és költségvetési keretrendszerének legutóbbi reformjai önmagukban nem képesek megoldani a válságot; mivel átfogó fellépésre van szükség ahhoz, hogy szimmetrikus módon lehessen kezelni a túlzott mértékű makroszintű pénzügyi egyensúlyhiányt, valamint hogy a Gazdasági és Monetáris Unión (GMU-n) belül növelni lehessen az általános társadalmi-gazdasági konvergencia és a szolidaritás szintjét;

| D. | mivel a legtöbb euróövezeti tagállam túlzott adósságát és költségvetési hiányát orvosló minden fenntartható megoldásnak előfeltétele a növekedésnek kedvező konszolidációs intézkedések iránti szavahihető elkötelezettség; |
| --- | --- |

D.

mivel a legtöbb euróövezeti tagállam túlzott adósságát és költségvetési hiányát orvosló minden fenntartható megoldásnak előfeltétele a növekedésnek kedvező konszolidációs intézkedések iránti szavahihető elkötelezettség;

| E. | mivel jelentős lépéseket tettek az uniós országokban az államháztartások megszilárdítása érdekében, azonban a helyzet javításával kapcsolatban még mindig számos kihívással kell szembenézni; mivel a jelenlegi súlyos gazdasági hanyatlás aggodalomra ad okot, lévén hogy az a tagállamoknak a költségvetés-konszolidációs stratégiájával kapcsolatos alapvető erőfeszítéseit fenyegeti; |
| --- | --- |

E.

mivel jelentős lépéseket tettek az uniós országokban az államháztartások megszilárdítása érdekében, azonban a helyzet javításával kapcsolatban még mindig számos kihívással kell szembenézni; mivel a jelenlegi súlyos gazdasági hanyatlás aggodalomra ad okot, lévén hogy az a tagállamoknak a költségvetés-konszolidációs stratégiájával kapcsolatos alapvető erőfeszítéseit fenyegeti;

| F. | mivel a tagállamok helyzete nem ugyanolyan, ezért pedig fenntartható növekedésbarát stratégiákat kell bevezetni, amelyek – összhangban a Tanács által elfogadott ajánlásokkal – differenciáltak, és tükrözik az országspecifikus költségvetési és makropénzügyi kockázatokat, valamint a gazdasági és társadalmi feltételeket; |
| --- | --- |

F.

mivel a tagállamok helyzete nem ugyanolyan, ezért pedig fenntartható növekedésbarát stratégiákat kell bevezetni, amelyek – összhangban a Tanács által elfogadott ajánlásokkal – differenciáltak, és tükrözik az országspecifikus költségvetési és makropénzügyi kockázatokat, valamint a gazdasági és társadalmi feltételeket;

| G. | mivel a legutóbbi országspecifikus ajánlások aránytalan hangsúlyt helyeztek a bérek és a szociális biztonsági kiadások csökkentésének, valamint az állami nyugdíjkeretek reformjának szükségességére; mivel az egyéb területekre, így például a tőkenyereség, a fogyasztás, az ingatlan és a szennyező tevékenységek megadóztatására vonatkozó egyedi ajánlások többnyire túlságosan kis hangsúlyt kaptak; |
| --- | --- |

G.

mivel a legutóbbi országspecifikus ajánlások aránytalan hangsúlyt helyeztek a bérek és a szociális biztonsági kiadások csökkentésének, valamint az állami nyugdíjkeretek reformjának szükségességére; mivel az egyéb területekre, így például a tőkenyereség, a fogyasztás, az ingatlan és a szennyező tevékenységek megadóztatására vonatkozó egyedi ajánlások többnyire túlságosan kis hangsúlyt kaptak;

| H. | mivel különösen azoknak a tagállamoknak, amelyek pénzügyi támogatási programokban részesülnek, valamint amelyek alapos piacvizsgálat alatt állnak, hiteles, hosszú távú költségvetés-konszolidációs stratégiákat kell végrehajtaniuk; mivel a Gazdasági és Monetáris Unióban tapasztalható negatív továbbgyűrűző hatásokat sürgősen kezelni kell annak érdekében, hogy a válság leküzdéséhez szükséges tagállami erőfeszítéseket ismét kiegyensúlyozzák és kalibrálják; |
| --- | --- |

H.

mivel különösen azoknak a tagállamoknak, amelyek pénzügyi támogatási programokban részesülnek, valamint amelyek alapos piacvizsgálat alatt állnak, hiteles, hosszú távú költségvetés-konszolidációs stratégiákat kell végrehajtaniuk; mivel a Gazdasági és Monetáris Unióban tapasztalható negatív továbbgyűrűző hatásokat sürgősen kezelni kell annak érdekében, hogy a válság leküzdéséhez szükséges tagállami erőfeszítéseket ismét kiegyensúlyozzák és kalibrálják;

| I. | mivel a demokráciák megkövetelik az intenzív társadalmi ellenőrzést a gazdaságért és a kapcsolódó politikákért felelős döntéshozó szervek minden szintjén, csakúgy, mint az elszámoltathatóságot és a legitimációs mechanizmusokat; |
| --- | --- |

I.

mivel a demokráciák megkövetelik az intenzív társadalmi ellenőrzést a gazdaságért és a kapcsolódó politikákért felelős döntéshozó szervek minden szintjén, csakúgy, mint az elszámoltathatóságot és a legitimációs mechanizmusokat;

| 1. | üdvözli az uniós tagállamok költségvetési helyzetének előre jelzett javulását és a költségvetési céljaik elérése érdekében tett erőfeszítéseiket; helyteleníti, hogy előre láthatólag elhúzódik a folyamatban lévő ciklikus lelassulás; rámutat, hogy a jelenlegi súlyos gazdasági hanyatlás aggodalomra ad okot, lévén hogy az a tagállamoknak a költségvetés konszolidációjára tett alapvető erőfeszítéseit fenyegeti; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az uniós tagállamok költségvetési helyzetének előre jelzett javulását és a költségvetési céljaik elérése érdekében tett erőfeszítéseiket; helyteleníti, hogy előre láthatólag elhúzódik a folyamatban lévő ciklikus lelassulás; rámutat, hogy a jelenlegi súlyos gazdasági hanyatlás aggodalomra ad okot, lévén hogy az a tagállamoknak a költségvetés konszolidációjára tett alapvető erőfeszítéseit fenyegeti;

| 2. | úgy véli, hogy a költségvetési konszolidációra vonatkozó hiteles hosszú távú stratégiák a magán- és az állami szektor néhány tagállamban tapasztalható magas szintű adóssága és költségvetési hiánya miatt, illetve azon nehézségek miatt, amelyekkel az államháztartásuk fenntartható mederbe való visszaterelése során a tagállamok szembesülni kényszerülnek, s amelyek nagy nyomást váltanak ki a pénzügyi piacokon, továbbra is szükségszerűek; emlékeztet arra, hogy az általános költségvetési hiányt mindeddig a fokozott konszolidációs erőfeszítéseknek köszönhetően sikerült csökkenteni; megjegyzi, hogy a Bizottság jelenleg negatív előjelű GDP-növekedést jósol 2013-ra a GMU valamennyi országára nézve, és azt jelzi, hogy 2013-ban vagy 2014-ben romlani fog a költségvetési egyensúly a GMU hét tagállamában; úgy véli ezért, hogy a nagyfokú költségvetési kiigazítások iránti állandósult igénynek a fenntartható növekedés, a gazdasági fejlődés és a szociális védelem erősítése között kiegyensúlyozott módon kell megvalósulnia; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a költségvetési konszolidációra vonatkozó hiteles hosszú távú stratégiák a magán- és az állami szektor néhány tagállamban tapasztalható magas szintű adóssága és költségvetési hiánya miatt, illetve azon nehézségek miatt, amelyekkel az államháztartásuk fenntartható mederbe való visszaterelése során a tagállamok szembesülni kényszerülnek, s amelyek nagy nyomást váltanak ki a pénzügyi piacokon, továbbra is szükségszerűek; emlékeztet arra, hogy az általános költségvetési hiányt mindeddig a fokozott konszolidációs erőfeszítéseknek köszönhetően sikerült csökkenteni; megjegyzi, hogy a Bizottság jelenleg negatív előjelű GDP-növekedést jósol 2013-ra a GMU valamennyi országára nézve, és azt jelzi, hogy 2013-ban vagy 2014-ben romlani fog a költségvetési egyensúly a GMU hét tagállamában; úgy véli ezért, hogy a nagyfokú költségvetési kiigazítások iránti állandósult igénynek a fenntartható növekedés, a gazdasági fejlődés és a szociális védelem erősítése között kiegyensúlyozott módon kell megvalósulnia;

| 3. | komoly aggodalommal tölti el, hogy az euróövezet államadósságkötvény-piacai a tagállami reform- és konszolidációs törekvések ellenére bajban vannak, ami magas felárakban és a kamatok nagyfokú volatilitásában mutatkozik meg; megjegyzi, hogy ennek azonnali kiváltója és alapvető oka a pénzügyi piacok egyes euróövezetbeli országok magán- és az állami szektora pénzügyeinek stabilitásával szembeni bizalmatlansága volt; |
| --- | --- |

3.

komoly aggodalommal tölti el, hogy az euróövezet államadósságkötvény-piacai a tagállami reform- és konszolidációs törekvések ellenére bajban vannak, ami magas felárakban és a kamatok nagyfokú volatilitásában mutatkozik meg; megjegyzi, hogy ennek azonnali kiváltója és alapvető oka a pénzügyi piacok egyes euróövezetbeli országok magán- és az állami szektora pénzügyeinek stabilitásával szembeni bizalmatlansága volt;

| 4. | úgy véli, hogy a koordináció és a költségvetési konszolidáció javítására irányuló erőfeszítések nem fogják meghozni a várt eredményeket, ha nem kezelik a tagállamok közötti makrogazdasági egyenlőtlenségeket és azok gazdaságélénkítési folyamattal kapcsolatos következményeit; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a koordináció és a költségvetési konszolidáció javítására irányuló erőfeszítések nem fogják meghozni a várt eredményeket, ha nem kezelik a tagállamok közötti makrogazdasági egyenlőtlenségeket és azok gazdaságélénkítési folyamattal kapcsolatos következményeit;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a magán- és állami szektor pénzügyeinek hosszú távú fenntarthatósága a növekedés, illetve az állami kiadások – a befektetéseket is ideértve – megfelelő szintje fenntartásának egyik alapvető feltétele; hangsúlyozza, hogy a magas szintű eladósodottság – az egészségügyre, a nyugdíjakra, a foglalkoztatásra és a méltányosság generációk közötti érvényesülésére kifejtett – negatív hatást és lanyha növekedést eredményez; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a magán- és állami szektor pénzügyeinek hosszú távú fenntarthatósága a növekedés, illetve az állami kiadások – a befektetéseket is ideértve – megfelelő szintje fenntartásának egyik alapvető feltétele; hangsúlyozza, hogy a magas szintű eladósodottság – az egészségügyre, a nyugdíjakra, a foglalkoztatásra és a méltányosság generációk közötti érvényesülésére kifejtett – negatív hatást és lanyha növekedést eredményez;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az ifjúsági munkanélküliség magas szintje a jövőben is vissza fogja fogni a gazdasági növekedést, a tagállamoknak ezért már most konkrét intézkedéseket kell elfogadniuk annak csökkentésére; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az ifjúsági munkanélküliség magas szintje a jövőben is vissza fogja fogni a gazdasági növekedést, a tagállamoknak ezért már most konkrét intézkedéseket kell elfogadniuk annak csökkentésére;

| 7. | ösztönzi a tagállamokat, hogy szigorúan kövessék a Tanács által a gazdasági kormányzásra vonatkozó, a „hatos csomaggal” módosított Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban a Bizottság ajánlására elfogadott ajánlásokat a költségvetési konszolidáció erőteljesebb, hiteles, időben történő és differenciált megvalósítása érdekében, amelynek során figyelembe veszik az országspecifikus körülményeket; ösztönzi a Tanácsot, hogy szükség szerint vizsgálja felül ezeket az ajánlásokat annak érdekében, hogy kellően figyelembe vegyék a makrogazdasági környezetet; |
| --- | --- |

7.

ösztönzi a tagállamokat, hogy szigorúan kövessék a Tanács által a gazdasági kormányzásra vonatkozó, a „hatos csomaggal” módosított Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban a Bizottság ajánlására elfogadott ajánlásokat a költségvetési konszolidáció erőteljesebb, hiteles, időben történő és differenciált megvalósítása érdekében, amelynek során figyelembe veszik az országspecifikus körülményeket; ösztönzi a Tanácsot, hogy szükség szerint vizsgálja felül ezeket az ajánlásokat annak érdekében, hogy kellően figyelembe vegyék a makrogazdasági környezetet;

| 8. | felkéri a tagállamokat, hogy segítsék elő a Parlamenttel való megállapodást a „kettes csomag” mihamarabbi – de legkésőbb az év végéig történő – elfogadása céljából; |
| --- | --- |

8.

felkéri a tagállamokat, hogy segítsék elő a Parlamenttel való megállapodást a „kettes csomag” mihamarabbi – de legkésőbb az év végéig történő – elfogadása céljából;

| 9. | ösztönzi a Bizottságot, hogy konkrét és részletes országspecifikus ajánlásokban adjon pozitív és negatív visszajelzést is a tagállamoknak, és ismerje el a figyelemre méltó törekvéseket és legjobb gyakorlatokat; |
| --- | --- |

9.

ösztönzi a Bizottságot, hogy konkrét és részletes országspecifikus ajánlásokban adjon pozitív és negatív visszajelzést is a tagállamoknak, és ismerje el a figyelemre méltó törekvéseket és legjobb gyakorlatokat;

| 10. | ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is törekedjen arra, hogy hagyományos fenntarthatósági elemzését alternatív módszerekkel egészítse ki; felkéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tegyen közzé olyan mutatókat a GMU államháztartásairól szóló jövőbeli jelentésekben, amelyek e fenntarthatósági elemzését tükrözik, valamint tegye közzé azokat a feltételezéseit, amelyekből modelljei kiindulnak, amikor az állami kiadások szintjének a GDP növekedésére gyakorolt multiplikációs hatását értékeli; |
| --- | --- |

10.

ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is törekedjen arra, hogy hagyományos fenntarthatósági elemzését alternatív módszerekkel egészítse ki; felkéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tegyen közzé olyan mutatókat a GMU államháztartásairól szóló jövőbeli jelentésekben, amelyek e fenntarthatósági elemzését tükrözik, valamint tegye közzé azokat a feltételezéseit, amelyekből modelljei kiindulnak, amikor az állami kiadások szintjének a GDP növekedésére gyakorolt multiplikációs hatását értékeli;

| 11. | kiemeli, hogy a makrogazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek Unió-szerte történő sikeres csökkentése érdekében az uniós költségvetésnek fontos szerepet kell játszania, ezáltal helyreállítva a fenntartható monetáris unióhoz szükséges feltételeket; |
| --- | --- |

11.

kiemeli, hogy a makrogazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek Unió-szerte történő sikeres csökkentése érdekében az uniós költségvetésnek fontos szerepet kell játszania, ezáltal helyreállítva a fenntartható monetáris unióhoz szükséges feltételeket;

| 12. | üdvözli, hogy a GMU államháztartásairól szóló, 2012. évi bizottsági jelentés középpontjába a költségvetési decentralizáció került, valamint javasolja, hogy a helyi és regionális államháztartásokra vonatkozó fejezet mindig legyen része a jövőben közzétett jelentéseknek; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy a GMU államháztartásairól szóló, 2012. évi bizottsági jelentés középpontjába a költségvetési decentralizáció került, valamint javasolja, hogy a helyi és regionális államháztartásokra vonatkozó fejezet mindig legyen része a jövőben közzétett jelentéseknek;

| 13. | úgy véli, hogy a költségvetési konszolidáció hatékonyan megvalósítható, és hosszú távú pozitív hatásokkal bírhat, feltéve, hogy mögötte növekedésbarát intézkedések állnak annak érdekében, hogy előmozdítsák a növekedést, javítsák a foglalkoztatási kilátásokat és tiszteletben tartsák a méltányosság polgárok közötti érvényesülését; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a költségvetési konszolidáció hatékonyan megvalósítható, és hosszú távú pozitív hatásokkal bírhat, feltéve, hogy mögötte növekedésbarát intézkedések állnak annak érdekében, hogy előmozdítsák a növekedést, javítsák a foglalkoztatási kilátásokat és tiszteletben tartsák a méltányosság polgárok közötti érvényesülését;

| 14. | felkéri a tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégiával összhangban vezessenek be növekedést célzó szakpolitikákat és reformokat a szociális védelem, a társadalmi befogadás és a közberuházások tekintetében; emlékeztet azon kérésére, miszerint szükség van a munkaerő-piac rugalmasabbá tételére, különösen azáltal, hogy csökkentik a munkát terhelő adót; optimalizálják a képzési rendszereket annak érdekében, hogy az idősebb munkavállalókat arra ösztönözzék, hogy hosszabb ideig folytassanak keresőtevékenységet; csökkentik az ifjúsági munkanélküliséget azáltal, hogy a fiatalok képesítéseit jobban a munkaerő-piaci igényekhez igazítják; biztosítják, hogy a bérek összhangban maradjanak a termelékenységgel; és elmozdulás történjék abba az irányba, hogy a munkaerő helyett – különös tekintettel az alacsony jövedelemkategóriákba tartozó munkavállalókra – a környezetre káros tevékenységek után kelljen adót fizetni; felkéri a tagállamokat, hogy vezessenek be a termelékenység javítását és annak a bérezésben bekövetkező változásokkal való összehangolását célzó innovációs politikákat, valamint teremtsenek versenyképesebb üzleti környezetet azáltal, hogy liberalizálnak bizonyos ágazatokat; felszámolják a szabályozott szakmákra vonatkozó indokolatlan korlátozásokat; megkönnyítik a hitelhozzáférést; valamint segítik az új vállalkozások elindítását; végül ösztönzi a közigazgatási szektor reformját, valamint ennek keretében a bürokrácia felszámolását, a kiadások csökkentését és a szükségtelen kormányzati szintek megszüntetését; |
| --- | --- |

14.

felkéri a tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégiával összhangban vezessenek be növekedést célzó szakpolitikákat és reformokat a szociális védelem, a társadalmi befogadás és a közberuházások tekintetében; emlékeztet azon kérésére, miszerint szükség van a munkaerő-piac rugalmasabbá tételére, különösen azáltal, hogy csökkentik a munkát terhelő adót; optimalizálják a képzési rendszereket annak érdekében, hogy az idősebb munkavállalókat arra ösztönözzék, hogy hosszabb ideig folytassanak keresőtevékenységet; csökkentik az ifjúsági munkanélküliséget azáltal, hogy a fiatalok képesítéseit jobban a munkaerő-piaci igényekhez igazítják; biztosítják, hogy a bérek összhangban maradjanak a termelékenységgel; és elmozdulás történjék abba az irányba, hogy a munkaerő helyett – különös tekintettel az alacsony jövedelemkategóriákba tartozó munkavállalókra – a környezetre káros tevékenységek után kelljen adót fizetni; felkéri a tagállamokat, hogy vezessenek be a termelékenység javítását és annak a bérezésben bekövetkező változásokkal való összehangolását célzó innovációs politikákat, valamint teremtsenek versenyképesebb üzleti környezetet azáltal, hogy liberalizálnak bizonyos ágazatokat; felszámolják a szabályozott szakmákra vonatkozó indokolatlan korlátozásokat; megkönnyítik a hitelhozzáférést; valamint segítik az új vállalkozások elindítását; végül ösztönzi a közigazgatási szektor reformját, valamint ennek keretében a bürokrácia felszámolását, a kiadások csökkentését és a szükségtelen kormányzati szintek megszüntetését;

| 15. | emlékeztet arra, hogy a növekedés és a konszolidáció közötti kapcsolat kulcsfontosságú eleme a konszolidáció összetétele; hangsúlyozza, hogy a kiadási és bevételi oldali intézkedések megfelelő kombinációja a körülményektől függ, valamint azt alaposan meg kell vizsgálni; rámutat azonban e tekintetben arra, hogy a bevétel növelésén alapuló konszolidációval szemben a nemtermelő kiadások csökkentésén alapuló konszolidáció általában tartósabb, és középtávon jobban segíti a növekedést, rövid távon viszont jobban lassítja; azon a véleményen van, hogy a konszolidációs stratégiáknak enyhíteniük kell a rövid távú lassító hatást, miközben arra kell törekedniük, hogy középtávon segítsék a növekedést; úgy véli, hogy a konszolidáció esetleges rövid távú negatív hatásai enyhíthetőek, különösen amennyiben a meghozott intézkedések hitelesek, tartósak és törekszenek arra, hogy ne csökkenjen a közberuházás mértéke a gazdaság produktív ágazataiban; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy a növekedés és a konszolidáció közötti kapcsolat kulcsfontosságú eleme a konszolidáció összetétele; hangsúlyozza, hogy a kiadási és bevételi oldali intézkedések megfelelő kombinációja a körülményektől függ, valamint azt alaposan meg kell vizsgálni; rámutat azonban e tekintetben arra, hogy a bevétel növelésén alapuló konszolidációval szemben a nemtermelő kiadások csökkentésén alapuló konszolidáció általában tartósabb, és középtávon jobban segíti a növekedést, rövid távon viszont jobban lassítja; azon a véleményen van, hogy a konszolidációs stratégiáknak enyhíteniük kell a rövid távú lassító hatást, miközben arra kell törekedniük, hogy középtávon segítsék a növekedést; úgy véli, hogy a konszolidáció esetleges rövid távú negatív hatásai enyhíthetőek, különösen amennyiben a meghozott intézkedések hitelesek, tartósak és törekszenek arra, hogy ne csökkenjen a közberuházás mértéke a gazdaság produktív ágazataiban;

| 16. | ösztönzi a tagállamokat, hogy konszolidációra irányuló törekvéseiket összpontosítsák a kiadási és bevételi oldali intézkedések körülményekhez igazított, megfelelő kombinációjára, és ezzel egy időben őrizzék meg az olyan, az Európa 2020 stratégiához kapcsolódó, a fenntartható növekedést elősegítő elemeket, mint a kutatás-fejlesztésbe, az oktatásba, az egészségügybe és az energiahatékonyságba történő beruházás; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a foglalkoztatási szolgáltatások alkalmazási köre és hatékonysága, valamint az aktív munkaerő-piaci politikák – mint például a munkakeresőknek szánt képzési és egyéb rendszerek, köztük a munkanélkülieknek és friss vállalkozóknak kialakított „Európai Ifjúsági Foglalkoztatási Garancia” – fenntartására vagy megerősítésére; |
| --- | --- |

16.

ösztönzi a tagállamokat, hogy konszolidációra irányuló törekvéseiket összpontosítsák a kiadási és bevételi oldali intézkedések körülményekhez igazított, megfelelő kombinációjára, és ezzel egy időben őrizzék meg az olyan, az Európa 2020 stratégiához kapcsolódó, a fenntartható növekedést elősegítő elemeket, mint a kutatás-fejlesztésbe, az oktatásba, az egészségügybe és az energiahatékonyságba történő beruházás; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a foglalkoztatási szolgáltatások alkalmazási köre és hatékonysága, valamint az aktív munkaerő-piaci politikák – mint például a munkakeresőknek szánt képzési és egyéb rendszerek, köztük a munkanélkülieknek és friss vállalkozóknak kialakított „Európai Ifjúsági Foglalkoztatási Garancia” – fenntartására vagy megerősítésére;

| 17. | ösztönzi a Bizottságot, hogy az egész euróövezetben értékelje a konszolidált költségvetési helyzetet, összegyűjtve a nemzeti szinten elfogadott költségvetési intézkedéseket és azoknak a továbbgyűrűző hatások által az egyes euróövezetbeli tagállamokban kiváltott előrevetített hatásait; |
| --- | --- |

17.

ösztönzi a Bizottságot, hogy az egész euróövezetben értékelje a konszolidált költségvetési helyzetet, összegyűjtve a nemzeti szinten elfogadott költségvetési intézkedéseket és azoknak a továbbgyűrűző hatások által az egyes euróövezetbeli tagállamokban kiváltott előrevetített hatásait;

| 18. | felkéri a Bizottságot, hogy tegye közzé a tagállamok strukturális egyenlege értékelésének alátámasztásához alkalmazott módszertant, valamint az e módszertan tekintetében 2008 óta bevezetett változtatásokat és e változtatások által a tagállamok strukturális egyenlegének értékelésére gyakorolt hatásokat; |
| --- | --- |

18.

felkéri a Bizottságot, hogy tegye közzé a tagállamok strukturális egyenlege értékelésének alátámasztásához alkalmazott módszertant, valamint az e módszertan tekintetében 2008 óta bevezetett változtatásokat és e változtatások által a tagállamok strukturális egyenlegének értékelésére gyakorolt hatásokat;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a konszolidációs stratégiának a tagállami költségvetések bevételi oldalát is meg kell célozniuk; különösen hangsúlyozza, hogy a bevételi oldalra irányuló konszolidációs intézkedéseknek a következőkre kell összpontosítaniuk: az olyan adókiadások csökkentése, amelyek nemtermelő piaci réseket hoznak létre vagy nem termelékeny, járadékvadász magatartásokat eredményeznek, a környezetvédelmi szempontból káros támogatások csökkentése, valamint a negatív externáliák forrását célzó környezetvédelmi adók bevezetése, amelyek kettős hasznot hajthatnak, azaz egyrészről javítják a költségvetést, másrészről pedig elősegítik az Európa 2020 stratégiában foglalt célkitűzések elérését; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a konszolidációs stratégiának a tagállami költségvetések bevételi oldalát is meg kell célozniuk; különösen hangsúlyozza, hogy a bevételi oldalra irányuló konszolidációs intézkedéseknek a következőkre kell összpontosítaniuk: az olyan adókiadások csökkentése, amelyek nemtermelő piaci réseket hoznak létre vagy nem termelékeny, járadékvadász magatartásokat eredményeznek, a környezetvédelmi szempontból káros támogatások csökkentése, valamint a negatív externáliák forrását célzó környezetvédelmi adók bevezetése, amelyek kettős hasznot hajthatnak, azaz egyrészről javítják a költségvetést, másrészről pedig elősegítik az Európa 2020 stratégiában foglalt célkitűzések elérését;

| 20. | támogatja a nyugdíjrendszerek reformjára és modernizációjára irányuló törekvéseket, amit a szociális partnerek autonómiájának és szerepének, valamint a sajátos nemzeti körülmények teljes mértékben való tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani, ugyanakkor biztosítani kell a hosszú távú pénzügyi stabilitást és a nyugdíjak megfelelőségét; rámutat, hogy ezek a reformok az automatikus stabilizátorként nyújtott töretlen hozzájárulás mellett társadalmi kohéziós és szolidaritási eszközként is szolgálnak; különösen olyan intézkedéseket ösztönöz, amelyek megemelik a tényleges nyugdíjkorhatárt; támogatja az arra irányuló szakpolitikákat, hogy növeljék azoknak a számát, akik úgy döntenek, hogy továbbra is a munkaerőpiacon maradnak a nyugdíjkorhatár elérését követő első néhány évben; |
| --- | --- |

20.

támogatja a nyugdíjrendszerek reformjára és modernizációjára irányuló törekvéseket, amit a szociális partnerek autonómiájának és szerepének, valamint a sajátos nemzeti körülmények teljes mértékben való tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani, ugyanakkor biztosítani kell a hosszú távú pénzügyi stabilitást és a nyugdíjak megfelelőségét; rámutat, hogy ezek a reformok az automatikus stabilizátorként nyújtott töretlen hozzájárulás mellett társadalmi kohéziós és szolidaritási eszközként is szolgálnak; különösen olyan intézkedéseket ösztönöz, amelyek megemelik a tényleges nyugdíjkorhatárt; támogatja az arra irányuló szakpolitikákat, hogy növeljék azoknak a számát, akik úgy döntenek, hogy továbbra is a munkaerőpiacon maradnak a nyugdíjkorhatár elérését követő első néhány évben;

| 21. | ösztönzi a tagállamokat a bevételi oldalra vonatkozó konszolidációs eljárások végrehajtására, amelynek keretében az adófizetési morál és a méltányosság polgárok körében való javítására kellene összpontosítaniuk, különösen az adócsalás és adókikerülés elleni harc tekintetében; úgy véli, hogy amennyiben ez nem elegendő, mérlegelni kell az adóalap kiszélesítését – a gazdasági és társadalmi torzulások csökkentése érdekében is; úgy véli, hogy nagyobb erőfeszítéseket kell tenni az adókikerülés és adócsalás elleni harc érdekében; |
| --- | --- |

21.

ösztönzi a tagállamokat a bevételi oldalra vonatkozó konszolidációs eljárások végrehajtására, amelynek keretében az adófizetési morál és a méltányosság polgárok körében való javítására kellene összpontosítaniuk, különösen az adócsalás és adókikerülés elleni harc tekintetében; úgy véli, hogy amennyiben ez nem elegendő, mérlegelni kell az adóalap kiszélesítését – a gazdasági és társadalmi torzulások csökkentése érdekében is; úgy véli, hogy nagyobb erőfeszítéseket kell tenni az adókikerülés és adócsalás elleni harc érdekében;

| 22. | úgy véli, hogy a közép- és hosszú távon kiegyensúlyozott államháztartás megvalósítása érdekében fontos költség-haszon elemzéseket végezni minden olyan infrastrukturális projekt esetében, amely jelentős súlyt képvisel a költségvetésben; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a közép- és hosszú távon kiegyensúlyozott államháztartás megvalósítása érdekében fontos költség-haszon elemzéseket végezni minden olyan infrastrukturális projekt esetében, amely jelentős súlyt képvisel a költségvetésben;

| 23. | emlékeztet arra, hogy a tagállamok az Euró Plusz Paktum keretében elkötelezték magukat a költségvetési politika megreformálása mellett, és amellett, hogy rendszeres megbeszéléseket tartanak a legjobb gyakorlatok elfogadásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy a tagállamok az Euró Plusz Paktum keretében elkötelezték magukat a költségvetési politika megreformálása mellett, és amellett, hogy rendszeres megbeszéléseket tartanak a legjobb gyakorlatok elfogadásával kapcsolatban;

| 24. | kiemeli a helyi és regionális állami hatóságok köz- és magánberuházások támogatásában betöltött szerepét; hangsúlyozza a növekedést célzó beruházások jelentőségét a gyors gazdasági fellendülés szempontjából; |
| --- | --- |

24.

kiemeli a helyi és regionális állami hatóságok köz- és magánberuházások támogatásában betöltött szerepét; hangsúlyozza a növekedést célzó beruházások jelentőségét a gyors gazdasági fellendülés szempontjából;

| 25. | felkéri a tagállamokat, hogy tisztázzák a különböző (nemzeti, regionális és helyi) kormányzati szintek feladatait, szerepét, költségvetési transzfereit és bevételi forrásait a szilárd és fenntartható államháztartási keret biztosítása során, különösen azáltal, hogy figyelembe veszik a Gazdasági és Monetáris Unió stabilitásáról, koordinációjáról és kormányzásáról szóló szerződés helyi és regionális költségvetési autonómiára gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

25.

felkéri a tagállamokat, hogy tisztázzák a különböző (nemzeti, regionális és helyi) kormányzati szintek feladatait, szerepét, költségvetési transzfereit és bevételi forrásait a szilárd és fenntartható államháztartási keret biztosítása során, különösen azáltal, hogy figyelembe veszik a Gazdasági és Monetáris Unió stabilitásáról, koordinációjáról és kormányzásáról szóló szerződés helyi és regionális költségvetési autonómiára gyakorolt hatását;

| 26. | aggodalmát fejezi ki annak veszélye miatt, hogy a központi és a nemzeti szint alatti kormányzati szintek között kialakított kapcsolat károsíthatja a költségvetési konszolidáció végrehajtását, különösen akkor, ha a decentralizációt túlnyomórészt a központi költségvetésből érkező transzfereken keresztül finanszírozzák, a bevételi oldalon pedig nem találkozik nemzeti szint alatti felelősségvállalással; |
| --- | --- |

26.

aggodalmát fejezi ki annak veszélye miatt, hogy a központi és a nemzeti szint alatti kormányzati szintek között kialakított kapcsolat károsíthatja a költségvetési konszolidáció végrehajtását, különösen akkor, ha a decentralizációt túlnyomórészt a központi költségvetésből érkező transzfereken keresztül finanszírozzák, a bevételi oldalon pedig nem találkozik nemzeti szint alatti felelősségvállalással;

| 27. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy néhány tagállamban létezhetnek olyan kormányzati alszektorok és minisztériumok, amelyek nem rendelkeznek konkrét hatáskörrel és feladatokkal; e kormányzati alszektorok miatt a közigazgatás általában véve veszít a hatékonyságából és költekezőbbé válik, ezért azokat a költségvetés-konszolidációs intézkedések keretében fel kell számolni; |
| --- | --- |

27.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy néhány tagállamban létezhetnek olyan kormányzati alszektorok és minisztériumok, amelyek nem rendelkeznek konkrét hatáskörrel és feladatokkal; e kormányzati alszektorok miatt a közigazgatás általában véve veszít a hatékonyságából és költekezőbbé válik, ezért azokat a költségvetés-konszolidációs intézkedések keretében fel kell számolni;

| 28. | megjegyzi, hogy a különböző igazgatási ágaknak – az általuk nyújtott szolgáltatásokra tekintettel – igazságosan kell osztozniuk a költségvetés-konszolidációs erőfeszítésekben; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi, hogy a különböző igazgatási ágaknak – az általuk nyújtott szolgáltatásokra tekintettel – igazságosan kell osztozniuk a költségvetés-konszolidációs erőfeszítésekben;

| 29. | elismeri, hogy néhány nagyon eladósodott tagállamban még mindig növekszik a közalkalmazottak nettó száma, annak ellenére, hogy állami szinten kötelezettséget vállaltak a közalkalmazottak munkaerő-piaci arányának befagyasztására vagy csökkentésére; |
| --- | --- |

29.

elismeri, hogy néhány nagyon eladósodott tagállamban még mindig növekszik a közalkalmazottak nettó száma, annak ellenére, hogy állami szinten kötelezettséget vállaltak a közalkalmazottak munkaerő-piaci arányának befagyasztására vagy csökkentésére;

| 30. | felkéri a költségvetési problémákkal küszködő tagállamokat, hogy kezeljék prioritásként azokat a költségvetés-konszolidációs intézkedéseket, amelyek célja a szükségtelen védelmi kiadások – például az új és drága hadi felszerelések beszerzéséhez kapcsolódó költségek – csökkentése; |
| --- | --- |

30.

felkéri a költségvetési problémákkal küszködő tagállamokat, hogy kezeljék prioritásként azokat a költségvetés-konszolidációs intézkedéseket, amelyek célja a szükségtelen védelmi kiadások – például az új és drága hadi felszerelések beszerzéséhez kapcsolódó költségek – csökkentése;

| 31. | üdvözli a válság megoldására irányuló különböző intézkedéseket, a fenntartható és növekedést segítő strukturális reformokat is ideértve; kiemeli a nemrégen elfogadott új, megerősített uniós kormányzási keretet; úgy véli, hogy bár ezek a reformok nem képesek egyik pillanatról a másikra megoldani a válságot, arra kell törekedniük, hogy növeljék a költségvetési kiigazítás hitelességét, csökkentsék annak növekedésre gyakorolt, rövid távú negatív hatását, valamint jobb politikai döntéshozatali keretet hozzanak létre azokra az évekre, amikor a növekedés visszatért; |
| --- | --- |

31.

üdvözli a válság megoldására irányuló különböző intézkedéseket, a fenntartható és növekedést segítő strukturális reformokat is ideértve; kiemeli a nemrégen elfogadott új, megerősített uniós kormányzási keretet; úgy véli, hogy bár ezek a reformok nem képesek egyik pillanatról a másikra megoldani a válságot, arra kell törekedniük, hogy növeljék a költségvetési kiigazítás hitelességét, csökkentsék annak növekedésre gyakorolt, rövid távú negatív hatását, valamint jobb politikai döntéshozatali keretet hozzanak létre azokra az évekre, amikor a növekedés visszatért;

| 32. | ösztönzi – különösen az európai szemeszterrel való összefüggésben – a jogalkotói hatáskörrel rendelkező regionális parlamentek, a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament közötti, annak érdekében folyó gazdasági párbeszédet és együttműködést, hogy megvitassák az éves növekedési jelentésben és az országspecifikus ajánlásokban elővezetett gazdasági orientációkat; |
| --- | --- |

32.

ösztönzi – különösen az európai szemeszterrel való összefüggésben – a jogalkotói hatáskörrel rendelkező regionális parlamentek, a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament közötti, annak érdekében folyó gazdasági párbeszédet és együttműködést, hogy megvitassák az éves növekedési jelentésben és az országspecifikus ajánlásokban elővezetett gazdasági orientációkat;

| 33. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

33.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2011/pdf/ee-2011-3_en.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2012/pdf/ee-2012-4.pdf

(3)  HL L 306., 2011.11.23., 12. o.

(4)  HL L 306., 2011.11.23., 41. o.

(5)  HL L 306., 2011.11.23., 8. o.

(6)  HL L 306., 2011.11.23., 33. o.

(7)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

(8)  HL L 306., 2011.11.23., 1. o.

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/120296.pdf

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0583.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0048.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/67

---

P7_TA(2013)0016

Ifjúsági garancia

Az Európai Parlament 2013. január 16-i állásfoglalása az ifjúsági garanciaprogramról (2012/2901(RSP))

(2015/C 440/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság ifjúsági garanciaprogram létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2012. december 5-i javaslatára (COM(2012)0729), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság ifjúsági garanciaprogram létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2012. december 5-i javaslatára (COM(2012)0729),

| — | tekintettel a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezés végrehajtásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezés végrehajtásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2012)0727),

| — | tekintettel a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezésről szóló bizottsági közleményre (COM(2011)0933) és a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezésről szóló 2012. május 24-i európai parlamenti állásfoglalásra (1), továbbá a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezéssel kapcsolatban a Bizottsághoz intézett, szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000106/2012 – B7-0113/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezésről szóló bizottsági közleményre (COM(2011)0933) és a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezésről szóló 2012. május 24-i európai parlamenti állásfoglalásra (1), továbbá a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezéssel kapcsolatban a Bizottsághoz intézett, szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000106/2012 – B7-0113/2012),

| — | tekintettel az Európai Tanács tagjainak a „Növekedésorientált konszolidáció és a munkahelyteremtéssel járó növekedés felé” című, 2012. január 30-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács tagjainak a „Növekedésorientált konszolidáció és a munkahelyteremtéssel járó növekedés felé” című, 2012. január 30-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a fiatalok munkaerőpiachoz való hozzáférésének elősegítéséről, valamint a gyakornokok és az ipari tanulók státuszának megerősítéséről szóló 2010. július 6-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalok munkaerőpiachoz való hozzáférésének elősegítéséről, valamint a gyakornokok és az ipari tanulók státuszának megerősítéséről szóló 2010. július 6-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az „Ifjúsági garanciaprogram: finn- és svédországi tapasztalatok” című 2012. június 13-i Eurofund-jelentésre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Ifjúsági garanciaprogram: finn- és svédországi tapasztalatok” című 2012. június 13-i Eurofund-jelentésre (3),

| — | tekintettel a Bizottság „Mozgásban az ifjúság” című közleményére (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Mozgásban az ifjúság” című közleményére (COM(2010)0477),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet „Globális előrejelzés: sivár munkaerő-piaci kilátások az ifjúság számára” című, 2012. szeptemberi anyagára (4), valamint a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 101. ülésének „Az ifjúsági munkanélküliségi válság: felhívás a cselekvésre” című határozatára és következtetéseire (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet „Globális előrejelzés: sivár munkaerő-piaci kilátások az ifjúság számára” című, 2012. szeptemberi anyagára (4), valamint a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 101. ülésének „Az ifjúsági munkanélküliségi válság: felhívás a cselekvésre” című határozatára és következtetéseire (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a gazdasági válság következményeképpen a munkanélküliség általános aránya 2012 októberére elérte a példátlan 10,7 %-ot, vagyis a munkát keresők száma 25,91 millió (6); |
| --- | --- |

A.

mivel a gazdasági válság következményeképpen a munkanélküliség általános aránya 2012 októberére elérte a példátlan 10,7 %-ot, vagyis a munkát keresők száma 25,91 millió (6);

| B. | mivel az ifjúság körében 5,68 millió fiatal munkanélkülivel a munkanélküliség aránya 23,4 %-ra ugrott, ami részben a nyújtható szakismeretek és a munkaerő-piaci igények közötti meg nem felelést tükrözi, bár ez gyakran független az álláskeresők képzettségi szintjétől; mivel a kutatások szerint az ifjúsági munkanélküliség gyakran olyan maradandó sebeket hagy maga után, mint a jövőbeli munkanélküliség és az állandó társadalmi kirekesztettség fokozott kockázata; |
| --- | --- |

B.

mivel az ifjúság körében 5,68 millió fiatal munkanélkülivel a munkanélküliség aránya 23,4 %-ra ugrott, ami részben a nyújtható szakismeretek és a munkaerő-piaci igények közötti meg nem felelést tükrözi, bár ez gyakran független az álláskeresők képzettségi szintjétől; mivel a kutatások szerint az ifjúsági munkanélküliség gyakran olyan maradandó sebeket hagy maga után, mint a jövőbeli munkanélküliség és az állandó társadalmi kirekesztettség fokozott kockázata;

| C. | mivel az Európai Tanács tagjai 2012. június 29-i nyilatkozatukban sürgették, hogy a tagállamok fokozzák erőfeszítéseiket a fiatalok foglalkoztatási szintjének emelése érdekében, azzal „a céllal, hogy a tanulás befejezését követő néhány hónapon belül minden fiatal minőségi foglalkoztatási ajánlatban, továbbképzésben, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy szakmai gyakorlatban részesüljön”; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Tanács tagjai 2012. június 29-i nyilatkozatukban sürgették, hogy a tagállamok fokozzák erőfeszítéseiket a fiatalok foglalkoztatási szintjének emelése érdekében, azzal „a céllal, hogy a tanulás befejezését követő néhány hónapon belül minden fiatal minőségi foglalkoztatási ajánlatban, továbbképzésben, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy szakmai gyakorlatban részesüljön”;

| D. | mivel egy ifjúsági garanciaprogram hozzájárulna az Európa 2020 stratégia céljai közül háromnak az eléréséhez, nevezetesen hogy a 20–64 éves korosztály tagjainak 75 %-a álláshoz jusson, hogy a korai iskolaelhagyás aránya 10 % alatt legyen, és hogy legalább 20 millió embert kiemeljenek a szegénységből és a társadalmi kirekesztettség állapotából; |
| --- | --- |

D.

mivel egy ifjúsági garanciaprogram hozzájárulna az Európa 2020 stratégia céljai közül háromnak az eléréséhez, nevezetesen hogy a 20–64 éves korosztály tagjainak 75 %-a álláshoz jusson, hogy a korai iskolaelhagyás aránya 10 % alatt legyen, és hogy legalább 20 millió embert kiemeljenek a szegénységből és a társadalmi kirekesztettség állapotából;

| E. | mivel a válság oda vezetett, hogy a fiatalok körében emelkedett a bizonytalan formájú foglalkoztatás – a rövid távú és részmunkaidős szerződések – aránya, a meglévő munkahelyek újbóli betöltése során pedig túl gyakran folyamodnak a javadalmazásban nem részesülő munkavállalókat előnyben részesítő programokhoz; |
| --- | --- |

E.

mivel a válság oda vezetett, hogy a fiatalok körében emelkedett a bizonytalan formájú foglalkoztatás – a rövid távú és részmunkaidős szerződések – aránya, a meglévő munkahelyek újbóli betöltése során pedig túl gyakran folyamodnak a javadalmazásban nem részesülő munkavállalókat előnyben részesítő programokhoz;

| F. | mivel a munkahellyel, képzettséggel vagy szakismeretekkel nem rendelkező (NEET-) fiatalok problémájának megoldása terén tapasztalható tehetetlenség az EU számára mintegy 153 milliárd euróra becsülhető költséggel jár, ami megfelel az uniós GDP 1,2 %-ának, és mivel jelenleg körülbelül 7,5 millió ilyen helyzetű – 25 év alatti – fiatal él az EU-ban; |
| --- | --- |

F.

mivel a munkahellyel, képzettséggel vagy szakismeretekkel nem rendelkező (NEET-) fiatalok problémájának megoldása terén tapasztalható tehetetlenség az EU számára mintegy 153 milliárd euróra becsülhető költséggel jár, ami megfelel az uniós GDP 1,2 %-ának, és mivel jelenleg körülbelül 7,5 millió ilyen helyzetű – 25 év alatti – fiatal él az EU-ban;

| G. | mivel a Bizottság a fiatalok foglalkoztatására vonatkozó csomagjában ifjúsági garanciaprogramot igényel; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság a fiatalok foglalkoztatására vonatkozó csomagjában ifjúsági garanciaprogramot igényel;

| 1. | erőteljesen támogatja az ifjúsági garanciarendszerekről szóló tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági kezdeményezést; |
| --- | --- |

1.

erőteljesen támogatja az ifjúsági garanciarendszerekről szóló tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági kezdeményezést;

| 2. | felhívja a tagállamok munka- és szociálisügyi minisztereit, hogy a 2013. februári EPSCO Tanácson egyezzenek meg a tanácsi ajánlás kérdésében, melynek célja az ifjúsági garanciarendszerek végrehajtása valamennyi tagállamban; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garanciaprogram nem garantál munkahelyet, hanem olyan eszköz, amely biztosítja, hogy az EU valamennyi, legfeljebb 25 éves fiatal polgára, illetve jogszerűen ott tartózkodó lakosa, valamint a frissen végzettek 30 éves koruk eléréséig jó minőségű foglalkoztatási ajánlatot, folyamatos oktatást vagy szakmai gyakorlati lehetőséget kapjanak a munkanélkülivé válás vagy az iskolarendszerű oktatásból való kilépés időpontjától számított négy hónapon belül; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garanciarendszerek révén hatékonyan javítani kell a NEET-fiatalok helyzetét; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garanciarendszerek számára lehetővé kell tenni, hogy testreszabott európai uniós támogatásokban részesülhessenek, elsősorban azokban a tagállamokban, ahol a fiatalok munkanélkülisége a legmagasabb arányú; |
| --- | --- |

2.

felhívja a tagállamok munka- és szociálisügyi minisztereit, hogy a 2013. februári EPSCO Tanácson egyezzenek meg a tanácsi ajánlás kérdésében, melynek célja az ifjúsági garanciarendszerek végrehajtása valamennyi tagállamban; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garanciaprogram nem garantál munkahelyet, hanem olyan eszköz, amely biztosítja, hogy az EU valamennyi, legfeljebb 25 éves fiatal polgára, illetve jogszerűen ott tartózkodó lakosa, valamint a frissen végzettek 30 éves koruk eléréséig jó minőségű foglalkoztatási ajánlatot, folyamatos oktatást vagy szakmai gyakorlati lehetőséget kapjanak a munkanélkülivé válás vagy az iskolarendszerű oktatásból való kilépés időpontjától számított négy hónapon belül; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garanciarendszerek révén hatékonyan javítani kell a NEET-fiatalok helyzetét; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garanciarendszerek számára lehetővé kell tenni, hogy testreszabott európai uniós támogatásokban részesülhessenek, elsősorban azokban a tagállamokban, ahol a fiatalok munkanélkülisége a legmagasabb arányú;

| 3. | úgy véli, hogy az ifjúsági garanciarendszerek uniós finanszírozásának kulcsfontosságú szerepet kell betöltenie, és hogy az ESZA szerkezetét különösen úgy kell kialakítani, hogy az lehetővé tegye a finanszírozás garantálását, és ezért a strukturális és kohéziós alapok legalább 25 %-át az ESZA számára kell elkülöníteni; meggyőződése azonban, hogy az uniós és a tagállami finanszírozás megfelelő egyensúlyára kell törekedni; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az ifjúsági garanciarendszerek uniós finanszírozásának kulcsfontosságú szerepet kell betöltenie, és hogy az ESZA szerkezetét különösen úgy kell kialakítani, hogy az lehetővé tegye a finanszírozás garantálását, és ezért a strukturális és kohéziós alapok legalább 25 %-át az ESZA számára kell elkülöníteni; meggyőződése azonban, hogy az uniós és a tagállami finanszírozás megfelelő egyensúlyára kell törekedni;

| 4. | elismeri, hogy a fiatalok nem alkotnak homogén csoportot, hogy eltérő szociális körülmények között élnek, és hogy ezért a tagállamokban eltérő az ifjúsági garanciaprogram alkalmazására való felkészültség; ennek alapján minden fiatal esetében mindenekelőtt készségeik személyre szabott értékelését kell biztosítani, majd egyéni és személyre szabott szolgáltatásokat kell nyújtani számukra; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy a fiatalok nem alkotnak homogén csoportot, hogy eltérő szociális körülmények között élnek, és hogy ezért a tagállamokban eltérő az ifjúsági garanciaprogram alkalmazására való felkészültség; ennek alapján minden fiatal esetében mindenekelőtt készségeik személyre szabott értékelését kell biztosítani, majd egyéni és személyre szabott szolgáltatásokat kell nyújtani számukra;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garanciarendszerek eredményes végrehajtása érdekében alapvetően szükséges a szoros együttműködés a Bizottság és a tagállamok, nemzeti szinten az (ágazati) szociális partnerek, a helyi és regionális hatóságok, a köz- és magánszféra által nyújtott szolgáltató szervezetek, valamint a helyi és regionális oktatási és szakképzési intézmények között; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garanciarendszerek eredményes végrehajtása érdekében alapvetően szükséges a szoros együttműködés a Bizottság és a tagállamok, nemzeti szinten az (ágazati) szociális partnerek, a helyi és regionális hatóságok, a köz- és magánszféra által nyújtott szolgáltató szervezetek, valamint a helyi és regionális oktatási és szakképzési intézmények között;

| 6. | megállapítja, hogy az ifjúsági garanciarendszerekhez minőségi keretnek kell kapcsolódnia annak biztosítása érdekében, hogy a felkínált oktatás, képzés és munkahelyek megfelelő javadalmazást, munkakörülményeket és egészségvédelmi és biztonsági normákat foglaljanak magukban; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy az ifjúsági garanciarendszerekhez minőségi keretnek kell kapcsolódnia annak biztosítása érdekében, hogy a felkínált oktatás, képzés és munkahelyek megfelelő javadalmazást, munkakörülményeket és egészségvédelmi és biztonsági normákat foglaljanak magukban;

| 7. | üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy egy „foglalkoztatási bizottság” révén jöjjön létre az ifjúsági garanciarendszerek végrehajtásának többoldalú felügyelete, és kéri az Európai Parlament bevonását e bizottságba; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy egy „foglalkoztatási bizottság” révén jöjjön létre az ifjúsági garanciarendszerek végrehajtásának többoldalú felügyelete, és kéri az Európai Parlament bevonását e bizottságba;

| 8. | felkéri a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a fiatalokat megcélzó oktatási és szakképzési normák megreformálására annak érdekében, hogy jelentősen javuljon a fiatalok foglalkoztatottsága, illetve életlehetőségeik; |
| --- | --- |

8.

felkéri a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a fiatalokat megcélzó oktatási és szakképzési normák megreformálására annak érdekében, hogy jelentősen javuljon a fiatalok foglalkoztatottsága, illetve életlehetőségeik;

| 9. | elismeri a tagállamok eltérő felkészültségi fokát az ifjúsági garanciaprogram elfogadása tekintetében, és hangsúlyozottan felkéri a Bizottságot, hogy részesítse támogatásban a pénzügyileg nehéz helyzetben lévő tagállamokat; sürgeti a Bizottságot, hogy az európai szemeszter keretében kövesse szorosan figyelemmel az ifjúsági garanciaprogram végrehajtását, melyről nyújtson be jelentést, adott esetben pedig nevezze meg azokat a tagállamokat, amelyek elmulasztják az ifjúsági garanciarendszerek létrehozását; |
| --- | --- |

9.

elismeri a tagállamok eltérő felkészültségi fokát az ifjúsági garanciaprogram elfogadása tekintetében, és hangsúlyozottan felkéri a Bizottságot, hogy részesítse támogatásban a pénzügyileg nehéz helyzetben lévő tagállamokat; sürgeti a Bizottságot, hogy az európai szemeszter keretében kövesse szorosan figyelemmel az ifjúsági garanciaprogram végrehajtását, melyről nyújtson be jelentést, adott esetben pedig nevezze meg azokat a tagállamokat, amelyek elmulasztják az ifjúsági garanciarendszerek létrehozását;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0224.

(2)  HL C 351. E, 2011.12.2., 29. o.

(3)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/42/en/1/EF1242EN.pdf

(4)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/documents/publication/wcms_188810.pdf

(5)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_185950.pdf

(6)  Eurostat, 2012. november: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/3-30112012-BP/EN/3-30112012-BP-EN.PDF

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/69

---

P7_TA(2013)0017

Az uniós kohéziós politika szerepe Európa új energiapolitikájának végrehajtásában

Az Európai Parlament 2013. január 16-i állásfoglalása az uniós kohéziós politika és résztvevőinek szerepéről az új európai energiapolitika végrehajtásában (2012/2099(INI))

(2015/C 440/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkére,

| — | tekintettel az „Energia 2020: Stratégia a versenyképes, fenntartható és biztonságos energiáért” című, 2010. november 10-i közleményre (COM(2010)0639), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energia 2020: Stratégia a versenyképes, fenntartható és biztonságos energiáért” című, 2010. november 10-i közleményre (COM(2010)0639),

| — | tekintettel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervről szóló, 2011. december 15-i közleményre (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervről szóló, 2011. december 15-i közleményre (COM(2011)0885),

| — | tekintettel az energiahatékonyságról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2011)0370), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahatékonyságról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2011)0370),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0437/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0437/2012),

| A. | mivel az európai energiapolitika közös célkitűzései az ellátás biztonsága, a fenntarthatóság és a versenyképesség; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai energiapolitika közös célkitűzései az ellátás biztonsága, a fenntarthatóság és a versenyképesség;

| B. | mivel az európai energiapolitikának biztosítania kell az energiaforrások biztonságát és az energiadiverzifikációt is, valamint megfizethető árakat kell garantálnia a végfelhasználók számára; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai energiapolitikának biztosítania kell az energiaforrások biztonságát és az energiadiverzifikációt is, valamint megfizethető árakat kell garantálnia a végfelhasználók számára;

| C. | mivel az uniós kohéziós politika elsődleges célkitűzése a régiók gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának biztosítása a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházásokon keresztül; |
| --- | --- |

C.

mivel az uniós kohéziós politika elsődleges célkitűzése a régiók gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának biztosítása a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházásokon keresztül;

| D. | mivel az energia területén megvalósított kohéziós politikai beruházásoknak hozzá kell járulniuk mindkét politika célkitűzéseinek végrehajtásához; |
| --- | --- |

D.

mivel az energia területén megvalósított kohéziós politikai beruházásoknak hozzá kell járulniuk mindkét politika célkitűzéseinek végrehajtásához;

| E. | mivel e politikáknak az összes régióban elő kell mozdítaniuk a növekedést és a helyi munkahelyteremtést, biztosítva ugyanakkor az energiaforrások fenntarthatóságát, valamint az energiaellátás biztonságát szerte az EU-ban; |
| --- | --- |

E.

mivel e politikáknak az összes régióban elő kell mozdítaniuk a növekedést és a helyi munkahelyteremtést, biztosítva ugyanakkor az energiaforrások fenntarthatóságát, valamint az energiaellátás biztonságát szerte az EU-ban;

| F. | mivel az Európai Unió energiapiacai egyre inkább túlnyúlnak a nemzeti határokon, és az elkövetkezendő időszakban ez a trend várhatóan még inkább erősödi fog; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió energiapiacai egyre inkább túlnyúlnak a nemzeti határokon, és az elkövetkezendő időszakban ez a trend várhatóan még inkább erősödi fog;

| G. | mivel ezen a tematikus területen az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra az előirányzatok minimum 20, illetve 6 %-át kell elkülöníteni, ami jelentős mértékű finanszírozásnak minősül; |
| --- | --- |

G.

mivel ezen a tematikus területen az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra az előirányzatok minimum 20, illetve 6 %-át kell elkülöníteni, ami jelentős mértékű finanszírozásnak minősül;

| H. | mivel ezen a tematikus területen az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra az előirányzatok minimum 20, illetve 6 %-át kell elkülöníteni, ami jelentős mértékű finanszírozásnak minősül; |
| --- | --- |

H.

mivel ezen a tematikus területen az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra az előirányzatok minimum 20, illetve 6 %-át kell elkülöníteni, ami jelentős mértékű finanszírozásnak minősül;

| I. | mivel az elmúlt években az energiaárak jelentős mértékben növekedtek, és mára már történelmi szintre emelkedtek, súlyos problémákat okozva az európai iparágaknak; |
| --- | --- |

I.

mivel az elmúlt években az energiaárak jelentős mértékben növekedtek, és mára már történelmi szintre emelkedtek, súlyos problémákat okozva az európai iparágaknak;

| J. | mivel az ELENA keretében támogatható projekteknek legalább 50 millió euró értékűnek kell lenniük, az intelligens energia program keretében támogathatóknak pedig több mint 6 millió euró értékűnek, ami meghaladja számos kis és vidéki közösségben futó projekt értékét; |
| --- | --- |

J.

mivel az ELENA keretében támogatható projekteknek legalább 50 millió euró értékűnek kell lenniük, az intelligens energia program keretében támogathatóknak pedig több mint 6 millió euró értékűnek, ami meghaladja számos kis és vidéki közösségben futó projekt értékét;

| K. | mivel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv szerint a megújuló energia jelenős szerepet tölt be a jövőbeni energiapolitikában; |
| --- | --- |

K.

mivel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv szerint a megújuló energia jelenős szerepet tölt be a jövőbeni energiapolitikában;

Általános megközelítés

| 1. | üdvözli azt az általános megközelítést, amely az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés felé történő elmozdulás, valamint az összes ágazatban az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, energiahatékony gazdaságra történő átállás érdekében a kohéziós politikát az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez és kiemelt kezdeményezéseihez kapcsolja; emlékeztet ezenkívül a strukturális alapok és a Kohéziós Alap jelentőségére egyrészt e rövid és hosszú távú célok elérése tekintetében – a Lisszaboni Szerződésben rögzített, tagállamok közötti szolidaritás jegyében –, másrészt az Unió legkevésbé fejlett régiói és a legkiszolgáltatottabb háztartások esetében az energiaszegénység elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

1.

üdvözli azt az általános megközelítést, amely az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés felé történő elmozdulás, valamint az összes ágazatban az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, energiahatékony gazdaságra történő átállás érdekében a kohéziós politikát az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez és kiemelt kezdeményezéseihez kapcsolja; emlékeztet ezenkívül a strukturális alapok és a Kohéziós Alap jelentőségére egyrészt e rövid és hosszú távú célok elérése tekintetében – a Lisszaboni Szerződésben rögzített, tagállamok közötti szolidaritás jegyében –, másrészt az Unió legkevésbé fejlett régiói és a legkiszolgáltatottabb háztartások esetében az energiaszegénység elleni küzdelem terén;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak határozottan támogatnia kell a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót, mivel a válság negatív hatásaként Európában elmélyültek a helyi és regionális különbségek; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak határozottan támogatnia kell a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót, mivel a válság negatív hatásaként Európában elmélyültek a helyi és regionális különbségek;

| 3. | úgy véli, hogy az energiaágazatbeli európai projektek hozzájárulhatnak a regionális fejlődéshez és a határokon átnyúló együttműködés megerősödéséhez azáltal, hogy elősegítik a régiók energiaforrások kezelésével kapcsolatos képességeinek megerősödését; úgy véli, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és a megújuló energiaforrásokba, valamint az energiahatékonyságba való beruházások elősegíthetik a regionális növekedést és a munkahelyteremtést; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az energiaágazatbeli európai projektek hozzájárulhatnak a regionális fejlődéshez és a határokon átnyúló együttműködés megerősödéséhez azáltal, hogy elősegítik a régiók energiaforrások kezelésével kapcsolatos képességeinek megerősödését; úgy véli, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és a megújuló energiaforrásokba, valamint az energiahatékonyságba való beruházások elősegíthetik a regionális növekedést és a munkahelyteremtést;

| 4. | hangsúlyozza, hogy különbséget kell tenni egyrészt az Európa 2020 stratégia teljesítéséhez hozzájáruló kohéziós politikai célok, másrészt a kohéziós finanszírozásra jogosult országokra is hatást gyakorló tágabb uniós energiapolitikai célok között; hangsúlyozza, hogy a kohéziós alapok kizárólag akkor használhatók az energiaprojektek finanszírozásának kiegészítő forrásaként, ha az adott projekt hozzájárul a kohéziós politika céljaihoz; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy különbséget kell tenni egyrészt az Európa 2020 stratégia teljesítéséhez hozzájáruló kohéziós politikai célok, másrészt a kohéziós finanszírozásra jogosult országokra is hatást gyakorló tágabb uniós energiapolitikai célok között; hangsúlyozza, hogy a kohéziós alapok kizárólag akkor használhatók az energiaprojektek finanszírozásának kiegészítő forrásaként, ha az adott projekt hozzájárul a kohéziós politika céljaihoz;

| 5. | úgy véli, hogy Európa régióinak elő kell mozdítaniuk az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést, amely figyelembe veszi a helyi adottságokat és feltételeket, elegendő rugalmasságot biztosítva Európa régiói számára ahhoz, hogy a helyi és regionális feltételeknek és erőforrásoknak leginkább megfelelő energiaforrásokra összpontosítsanak, valamint hogy az EU-nak el kellene kezdenie az energiával kapcsolatos uniós célkitűzések megvalósításának uniós szintű értékelését; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy Európa régióinak elő kell mozdítaniuk az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést, amely figyelembe veszi a helyi adottságokat és feltételeket, elegendő rugalmasságot biztosítva Európa régiói számára ahhoz, hogy a helyi és regionális feltételeknek és erőforrásoknak leginkább megfelelő energiaforrásokra összpontosítsanak, valamint hogy az EU-nak el kellene kezdenie az energiával kapcsolatos uniós célkitűzések megvalósításának uniós szintű értékelését;

| 6. | javasolja annak figyelembevételét, hogy Európa energiapiacai regionális csoportokba szerveződnek, és úgy véli, hogy a jogalkotási szabályozás megfelelő érvényre juttatásának biztosítása érdekében nagyobb figyelmet kell fordítani a nemzeti és a regionális piacok különleges adottságaira; |
| --- | --- |

6.

javasolja annak figyelembevételét, hogy Európa energiapiacai regionális csoportokba szerveződnek, és úgy véli, hogy a jogalkotási szabályozás megfelelő érvényre juttatásának biztosítása érdekében nagyobb figyelmet kell fordítani a nemzeti és a regionális piacok különleges adottságaira;

| 7. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak a lehető leghamarabb kell cselekednie a jövőbeni energiaellátásának biztosítása és az e téren meglévő érdekeinek védelme érdekében, és ennek keretében további nyomást kell gyakorolnia a helyi és regionális képviselőkre az uniós iránymutatásoknak való megfelelés biztosítása érdekében; ugyanakkor úgy véli, hogy jelentős pénzügyi támogatást kell biztosítani számukra annak érdekében, hogy projekteket dolgozhassanak ki; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak a lehető leghamarabb kell cselekednie a jövőbeni energiaellátásának biztosítása és az e téren meglévő érdekeinek védelme érdekében, és ennek keretében további nyomást kell gyakorolnia a helyi és regionális képviselőkre az uniós iránymutatásoknak való megfelelés biztosítása érdekében; ugyanakkor úgy véli, hogy jelentős pénzügyi támogatást kell biztosítani számukra annak érdekében, hogy projekteket dolgozhassanak ki;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az energiaárak várható növekedése az EU kevésbé fejlett régióiban élő lakosságot különösen hátrányosan érintheti; ezért kéri, hogy a kohéziós politika megtervezésekor ezt vegyék figyelembe, a tagállamok pedig hozzanak további intézkedéseket a – különösen a védett fogyasztókra gyakorolt –hatások mérséklése érdekében; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az energiaárak várható növekedése az EU kevésbé fejlett régióiban élő lakosságot különösen hátrányosan érintheti; ezért kéri, hogy a kohéziós politika megtervezésekor ezt vegyék figyelembe, a tagállamok pedig hozzanak további intézkedéseket a – különösen a védett fogyasztókra gyakorolt –hatások mérséklése érdekében;

Kapacitásépítés

| 9. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi éghajlat-politikai és energiaügyi célkitűzéseket, valamint a 2020 utáni időszakra vonatkozó energiaügyi célokat az európai régiók közötti méltányos tehermegosztásra kell alapozni, és hogy a célkitűzéseknek lehetővé kell tenniük a régiók számára a szükséges fejlődést; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi éghajlat-politikai és energiaügyi célkitűzéseket, valamint a 2020 utáni időszakra vonatkozó energiaügyi célokat az európai régiók közötti méltányos tehermegosztásra kell alapozni, és hogy a célkitűzéseknek lehetővé kell tenniük a régiók számára a szükséges fejlődést;

| 10. | kiemeli, hogy a bürokrácia és az egyértelmű eljárások hiánya megnehezítette a strukturális alapokhoz és a Kohéziós Alaphoz való hozzáférést, azokat a szereplőket pedig, akiknek a legnagyobb szükségük lenne a belőlük származó forrásokra, eltérítette a támogatás igénylésétől; ezért támogatja a szabályok és az eljárások leegyszerűsítését, a bürokrácia megszüntetését, valamint a források elosztásának rugalmasabbá tételét uniós és nemzeti szinten egyaránt; úgy véli, hogy az egyszerűsítés hozzájárul a források hatékony elosztásához, növeli a felhasználási arányokat, csökkenti a hibák számát és lerövidíti a kifizetési határidőket, továbbá lehetővé teszi, hogy a legszegényebb tagállamok és régiók teljes mértékben ki tudják aknázni a régiók és államok közötti különbségek csökkentésére szolgáló pénzügyi eszközöket; úgy véli, hogy egyensúlyt kell találni a szabályok és eljárások egyszerűsítése és megerősítése között; |
| --- | --- |

10.

kiemeli, hogy a bürokrácia és az egyértelmű eljárások hiánya megnehezítette a strukturális alapokhoz és a Kohéziós Alaphoz való hozzáférést, azokat a szereplőket pedig, akiknek a legnagyobb szükségük lenne a belőlük származó forrásokra, eltérítette a támogatás igénylésétől; ezért támogatja a szabályok és az eljárások leegyszerűsítését, a bürokrácia megszüntetését, valamint a források elosztásának rugalmasabbá tételét uniós és nemzeti szinten egyaránt; úgy véli, hogy az egyszerűsítés hozzájárul a források hatékony elosztásához, növeli a felhasználási arányokat, csökkenti a hibák számát és lerövidíti a kifizetési határidőket, továbbá lehetővé teszi, hogy a legszegényebb tagállamok és régiók teljes mértékben ki tudják aknázni a régiók és államok közötti különbségek csökkentésére szolgáló pénzügyi eszközöket; úgy véli, hogy egyensúlyt kell találni a szabályok és eljárások egyszerűsítése és megerősítése között;

| 11. | hangsúlyozza az igazgatási kapacitás növelésének jelentőségét – az adminisztratív terhek emelése nélkül – a tagállamokban regionális és helyi szinten, valamint az érdekelt felek körében egyaránt, a kohéziós politika keretében az energiával (többek között az energiahatékonysággal és a megújuló energiával) kapcsolatos projektekre elkülönített források teljes körű és eredményes felhasználása, a strukturális és egyéb alapok közötti hatékony szinergiák kialakítása előtti akadályok ledöntése, illetve a politikák eredményes kialakításának és végrehajtásának támogatása érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket annak érdekében, hogy az uniós alapok kezeléséhez képzett személyzetet alkalmazzanak, és meg is tudják tartani őket; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza az igazgatási kapacitás növelésének jelentőségét – az adminisztratív terhek emelése nélkül – a tagállamokban regionális és helyi szinten, valamint az érdekelt felek körében egyaránt, a kohéziós politika keretében az energiával (többek között az energiahatékonysággal és a megújuló energiával) kapcsolatos projektekre elkülönített források teljes körű és eredményes felhasználása, a strukturális és egyéb alapok közötti hatékony szinergiák kialakítása előtti akadályok ledöntése, illetve a politikák eredményes kialakításának és végrehajtásának támogatása érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket annak érdekében, hogy az uniós alapok kezeléséhez képzett személyzetet alkalmazzanak, és meg is tudják tartani őket;

| 12. | a nagyszabású energiaprojekteket illetően hangsúlyozza a különböző regionális és helyi hatóságok lehetséges kapacitáshiányát, ami súlyosan hátráltathatja a végrehajtást; ezért úgy véli, hogy a JESSICA, az ELENA és az IEE-MLEI (Intelligens energia – Európa – A helyi energia-beruházások mobilizálása) megerősítése mellett 2018-ra e kezdeményezések felvevőképességének függvényében felül kell vizsgálni, és szükség esetén legkésőbb a többéves pénzügyi keret tervezett felülvizsgálatakor ki kell igazítani a kohéziós politika keretében a karbonszegény gazdasággal kapcsolatos tematikus koncentráció számára biztosított összes támogatást; |
| --- | --- |

12.

a nagyszabású energiaprojekteket illetően hangsúlyozza a különböző regionális és helyi hatóságok lehetséges kapacitáshiányát, ami súlyosan hátráltathatja a végrehajtást; ezért úgy véli, hogy a JESSICA, az ELENA és az IEE-MLEI (Intelligens energia – Európa – A helyi energia-beruházások mobilizálása) megerősítése mellett 2018-ra e kezdeményezések felvevőképességének függvényében felül kell vizsgálni, és szükség esetén legkésőbb a többéves pénzügyi keret tervezett felülvizsgálatakor ki kell igazítani a kohéziós politika keretében a karbonszegény gazdasággal kapcsolatos tematikus koncentráció számára biztosított összes támogatást;

| 13. | üdvözli az intelligens városokra és közösségekre vonatkozó európai innovációs partnerség elindítását, és felszólítja a fenntartható városfejlesztést szolgáló tervezési folyamatokban részt vevő, érintett partnereket, hogy támogassák és használják ki jobban a JESSICA és az ELENA kezdeményezések által a fenntartható energiába történő helyi szintű befektetések számára biztosított előnyöket, ezzel segítve a városokat és a régiókat az életképes beruházási projektek indításában az energiahatékonyság és megújuló energiaforrások, valamint a fenntartható városi közlekedés terén; |
| --- | --- |

13.

üdvözli az intelligens városokra és közösségekre vonatkozó európai innovációs partnerség elindítását, és felszólítja a fenntartható városfejlesztést szolgáló tervezési folyamatokban részt vevő, érintett partnereket, hogy támogassák és használják ki jobban a JESSICA és az ELENA kezdeményezések által a fenntartható energiába történő helyi szintű befektetések számára biztosított előnyöket, ezzel segítve a városokat és a régiókat az életképes beruházási projektek indításában az energiahatékonyság és megújuló energiaforrások, valamint a fenntartható városi közlekedés terén;

| 14. | hangsúlyozza az energiaprojektekre szánt kohéziós finanszírozás elosztása rendszeres felülvizsgálatának jelentőségét annak érdekében, hogy növeljék a felhasználási arányt és a forrásokat olyan programokhoz irányítsák, amelyek bizonyítottan felhasználtak már ilyen forrásokat, hozzáadott értéket teremtettek és eredményesek voltak; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza az energiaprojektekre szánt kohéziós finanszírozás elosztása rendszeres felülvizsgálatának jelentőségét annak érdekében, hogy növeljék a felhasználási arányt és a forrásokat olyan programokhoz irányítsák, amelyek bizonyítottan felhasználtak már ilyen forrásokat, hozzáadott értéket teremtettek és eredményesek voltak;

| 15. | hangsúlyozza, hogy bár támogatja új pénzügyi eszközök (hitelek, hitelgaranciák és sajáttőke-finanszírozás) alkalmazását, az ilyen eszközök nem helyettesíthetik a közvetlen támogatásokat és az energiaprojektek társfinanszírozását, csak kiegészíthetik azt; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy bár támogatja új pénzügyi eszközök (hitelek, hitelgaranciák és sajáttőke-finanszírozás) alkalmazását, az ilyen eszközök nem helyettesíthetik a közvetlen támogatásokat és az energiaprojektek társfinanszírozását, csak kiegészíthetik azt;

| 16. | felhívja a tagállamok és a Bizottság figyelmét arra, hogy a – különösen a kis- és közepes méretű – városoknak és a vidéki közösségeknek jogosultnak kellene lenniük közvetlen támogatásra az energiahatékonysággal és az épületek felújításával kapcsolatos, valamint a transzregionális és a határokon átnyúló projektek tekintetében, mivel valószínűleg nem rendelkeznek a szükséges igazgatási kapacitással ahhoz, hogy teljes mértékben ki tudjanak használni egyéb pénzügyi eszközöket; ezzel összefüggésben javasolja a Bizottságnak, hogy energiahatékonysági stratégiát kell kidolgozni a kis közösségek vonatkozásában; |
| --- | --- |

16.

felhívja a tagállamok és a Bizottság figyelmét arra, hogy a – különösen a kis- és közepes méretű – városoknak és a vidéki közösségeknek jogosultnak kellene lenniük közvetlen támogatásra az energiahatékonysággal és az épületek felújításával kapcsolatos, valamint a transzregionális és a határokon átnyúló projektek tekintetében, mivel valószínűleg nem rendelkeznek a szükséges igazgatási kapacitással ahhoz, hogy teljes mértékben ki tudjanak használni egyéb pénzügyi eszközöket; ezzel összefüggésben javasolja a Bizottságnak, hogy energiahatékonysági stratégiát kell kidolgozni a kis közösségek vonatkozásában;

| 17. | úgy véli, hogy – többek között az ERFA és az ESZA segítségével megvalósított beruházások révén – támogatni kell az energiahatékonyság kezelésével kapcsolatos helyi és regionális képességeket előmozdító kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy – többek között az ERFA és az ESZA segítségével megvalósított beruházások révén – támogatni kell az energiahatékonyság kezelésével kapcsolatos helyi és regionális képességeket előmozdító kezdeményezéseket;

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy az ikerintézményi program tapasztalataira építve hozzon létre uniós szintű együttműködési programot az uniós források tekintetében a nagy felhasználású és az alacsony felhasználású régiók közötti együttműködés javítása, valamint a bevált gyakorlatok terjesztésének elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot, hogy az ikerintézményi program tapasztalataira építve hozzon létre uniós szintű együttműködési programot az uniós források tekintetében a nagy felhasználású és az alacsony felhasználású régiók közötti együttműködés javítása, valamint a bevált gyakorlatok terjesztésének elősegítése érdekében;

Partnerségi megállapodások

| 19. | megjegyzi, hogy a projektek megfelelő végrehajtása érdekében a partnerségi megállapodásokról oly módon kellene konzultációt folytatni a regionális és helyi hatóságokkal, hogy azoknak valóban lehetőségük legyen a megállapodások céljainak, az általuk lefedett költségek körének és a végrehajtásuknak a befolyásolására; ezért a partnerségi elv megerősítését kéri; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy a projektek megfelelő végrehajtása érdekében a partnerségi megállapodásokról oly módon kellene konzultációt folytatni a regionális és helyi hatóságokkal, hogy azoknak valóban lehetőségük legyen a megállapodások céljainak, az általuk lefedett költségek körének és a végrehajtásuknak a befolyásolására; ezért a partnerségi elv megerősítését kéri;

| 20. | ezért támogatja a többszintű irányítást és a decentralizált megközelítést az energiapolitika és az energiahatékonyság terén, ideértve többek között a Polgármesterek Szövetségének részvételét és az intelligens városok kezdeményezés továbbfejlesztését, valamint a legjobb megoldások helyi és regionális szintű népszerűsítését tájékoztatási kampányok segítségével; |
| --- | --- |

20.

ezért támogatja a többszintű irányítást és a decentralizált megközelítést az energiapolitika és az energiahatékonyság terén, ideértve többek között a Polgármesterek Szövetségének részvételét és az intelligens városok kezdeményezés továbbfejlesztését, valamint a legjobb megoldások helyi és regionális szintű népszerűsítését tájékoztatási kampányok segítségével;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika terén alkalmazott finanszírozási megoldásoknak biztosítaniuk kell a régiók különböző gazdasági, társadalmi és területi jellegzetességeinek teljes körű figyelembevételét; e tekintetben kiemeli az Európai Unió külső határain elhelyezkedő régiók szerepét; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika terén alkalmazott finanszírozási megoldásoknak biztosítaniuk kell a régiók különböző gazdasági, társadalmi és területi jellegzetességeinek teljes körű figyelembevételét; e tekintetben kiemeli az Európai Unió külső határain elhelyezkedő régiók szerepét;

| 22. | úgy véli, hogy miközben a közös rendelkezésekről szóló rendelet általánosságban véve rendelkezik a források célhoz rendeléséről és egyéb tematikus célkitűzésekről, ezeket az intézkedéseket a partnerségi szerződéseken belül rugalmasan kell alkalmazni annak érdekében, hogy a tagállamok és régióik a leghatékonyabb megoldásokat választhassák a 2020-as célok és a kohéziós politikai célkitűzések megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy miközben a közös rendelkezésekről szóló rendelet általánosságban véve rendelkezik a források célhoz rendeléséről és egyéb tematikus célkitűzésekről, ezeket az intézkedéseket a partnerségi szerződéseken belül rugalmasan kell alkalmazni annak érdekében, hogy a tagállamok és régióik a leghatékonyabb megoldásokat választhassák a 2020-as célok és a kohéziós politikai célkitűzések megvalósítása érdekében;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós támogatásra előterjesztett energiaprojektek értékelésére tág kritériumokat kell alkalmazni; megjegyzi különösen azt, hogy az eltérő földrajzi feltételek miatt lehetetlen minden régióra univerzális energiapolitikát alkalmazni; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós támogatásra előterjesztett energiaprojektek értékelésére tág kritériumokat kell alkalmazni; megjegyzi különösen azt, hogy az eltérő földrajzi feltételek miatt lehetetlen minden régióra univerzális energiapolitikát alkalmazni;

Végrehajtás és szakpolitikai javaslatok

| 24. | megállapítja, hogy bár a tagállamok az EU éghajlat-politikai célkitűzéseivel összhangban fokozatosan változtatják az energiaszerkezetüket, sok régió függ továbbra is a fosszilis üzemanyagoktól; következésképpen úgy véli, hogy e régiókat ösztönözni kell az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés célkitűzésének megfelelő energiaforrások használatára; |
| --- | --- |

24.

megállapítja, hogy bár a tagállamok az EU éghajlat-politikai célkitűzéseivel összhangban fokozatosan változtatják az energiaszerkezetüket, sok régió függ továbbra is a fosszilis üzemanyagoktól; következésképpen úgy véli, hogy e régiókat ösztönözni kell az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés célkitűzésének megfelelő energiaforrások használatára;

| 25. | hangsúlyozza, hogy körültekintéssel kell kiválasztani az energiatermelés helyi forrásait, biztosítva, hogy a lehető legjobban illeszkedjenek a régió tájképébe; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy körültekintéssel kell kiválasztani az energiatermelés helyi forrásait, biztosítva, hogy a lehető legjobban illeszkedjenek a régió tájképébe;

| 26. | úgy véli, hogy következetes szabályokra van szükség uniós szinten, valamint egy olyan mechanizmusra, amely a hatóságok számára lehetővé teszi, hogy szerte az EU-ból érkező információkhoz hozzáférjenek, és így teljes mértékben megérthessék az energiapiaci fejleményeket; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy következetes szabályokra van szükség uniós szinten, valamint egy olyan mechanizmusra, amely a hatóságok számára lehetővé teszi, hogy szerte az EU-ból érkező információkhoz hozzáférjenek, és így teljes mértékben megérthessék az energiapiaci fejleményeket;

| 27. | úgy véli, hogy a kohéziós politika kulcsszerepet tölthet be az innovációban, valamint a kutatásban és fejlesztésben rejlő lehetőséget kiaknázásában, annak érdekében, hogy az energiával kapcsolatos jövőbeni kihívásokat az Unió gazdasági erejének feltámasztását elősegítő lehetőséggé alakítsuk; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a kohéziós politika kulcsszerepet tölthet be az innovációban, valamint a kutatásban és fejlesztésben rejlő lehetőséget kiaknázásában, annak érdekében, hogy az energiával kapcsolatos jövőbeni kihívásokat az Unió gazdasági erejének feltámasztását elősegítő lehetőséggé alakítsuk;

| 28. | támogatja, hogy a kohéziós politika és az energiapolitika rendelkezésére álló pénzeszközöket harmadik országokkal folytatott, határokon átnyúló projektekre és a nemzeti hálózatok összekapcsolására fordítsák; hangsúlyozza, hogy az uniós rendszerbe a lehető legteljesebb mértékben be kellene vonni az egymással szomszédos régiókat annak érdekében, hogy a fenntartható fejlődés a határ mindkét oldalán biztosítva legyen; hangsúlyozza, hogy az efféle támogatásra az EU energiapiaci szabályozását kell alkalmazni, beleértve a harmadik energiacsomagot; |
| --- | --- |

28.

támogatja, hogy a kohéziós politika és az energiapolitika rendelkezésére álló pénzeszközöket harmadik országokkal folytatott, határokon átnyúló projektekre és a nemzeti hálózatok összekapcsolására fordítsák; hangsúlyozza, hogy az uniós rendszerbe a lehető legteljesebb mértékben be kellene vonni az egymással szomszédos régiókat annak érdekében, hogy a fenntartható fejlődés a határ mindkét oldalán biztosítva legyen; hangsúlyozza, hogy az efféle támogatásra az EU energiapiaci szabályozását kell alkalmazni, beleértve a harmadik energiacsomagot;

| 29. | üdvözli az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközről mint a kohéziós politikát kiegészítő további olyan eszközről szóló új javaslatot, amelynek célja az Európa energiainfrastruktúráinak modernizálására és kiterjesztésére, és ezáltal az Európa 2020 stratégia céljainak eléréséhez való hozzájárulásra irányuló befektetések iránti jelentős igény kezelése; sürgeti a Bizottságot, hogy a strukturális alapokat és a Kohéziós Alapot a lehető legnagyobb mértékben hangolja össze az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközzel; |
| --- | --- |

29.

üdvözli az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközről mint a kohéziós politikát kiegészítő további olyan eszközről szóló új javaslatot, amelynek célja az Európa energiainfrastruktúráinak modernizálására és kiterjesztésére, és ezáltal az Európa 2020 stratégia céljainak eléréséhez való hozzájárulásra irányuló befektetések iránti jelentős igény kezelése; sürgeti a Bizottságot, hogy a strukturális alapokat és a Kohéziós Alapot a lehető legnagyobb mértékben hangolja össze az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközzel;

| 30. | ösztönzi az európai területi együttműködéssel kapcsolatos célkitűzés és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hatékony energiatermeléssel, -elosztással és -használattal kapcsolatos, határokon átnyúló stratégiák végrehajtására történő felhasználását; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az energiainfrastruktúra üzemeltetőire vonatkozó uniós szabályokat a határokon átnyúló kontextushoz igazítsák; |
| --- | --- |

30.

ösztönzi az európai területi együttműködéssel kapcsolatos célkitűzés és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hatékony energiatermeléssel, -elosztással és -használattal kapcsolatos, határokon átnyúló stratégiák végrehajtására történő felhasználását; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az energiainfrastruktúra üzemeltetőire vonatkozó uniós szabályokat a határokon átnyúló kontextushoz igazítsák;

| 31. | úgy véli, hogy a kohéziós politikai pénzeszközökből a helyi és regionális hatóságok, a kkv-k és a magánszemélyek nemzeti megújulóenergia-rendszerekkel kapcsolatos strukturált tájékoztatását is támogatni kell; megjegyzi, hogy erre különösen azon tagállamokban van szükség, amelyekben „származási bizonyítványra” vonatkozó rendszert fogadtak el, amely esetlegesen csak a nagyszabású energiaprojekteket részesíti előnyben; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a kohéziós politikai pénzeszközökből a helyi és regionális hatóságok, a kkv-k és a magánszemélyek nemzeti megújulóenergia-rendszerekkel kapcsolatos strukturált tájékoztatását is támogatni kell; megjegyzi, hogy erre különösen azon tagállamokban van szükség, amelyekben „származási bizonyítványra” vonatkozó rendszert fogadtak el, amely esetlegesen csak a nagyszabású energiaprojekteket részesíti előnyben;

| 32. | felhív az állami és a magánforrások közötti szinergiák teljes mértékű kiaknázására az energiaprojektek finanszírozása terén; |
| --- | --- |

32.

felhív az állami és a magánforrások közötti szinergiák teljes mértékű kiaknázására az energiaprojektek finanszírozása terén;

| 33. | támogatja az uniós héaszabályozásnak (2006/112/EK irányelv) az energiahatékonyság fokozására irányuló regionális, helyi és határokon átnyúló projektekre, valamint a 2010/30/EU irányelv értelmében a legmagasabb energiahatékonysági osztályba tartozó termékek megvásárlására vonatkozó héakulcs csökkentése érdekében történő felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

33.

támogatja az uniós héaszabályozásnak (2006/112/EK irányelv) az energiahatékonyság fokozására irányuló regionális, helyi és határokon átnyúló projektekre, valamint a 2010/30/EU irányelv értelmében a legmagasabb energiahatékonysági osztályba tartozó termékek megvásárlására vonatkozó héakulcs csökkentése érdekében történő felülvizsgálatát;

| 34. | úgy véli, hogy kizárólag az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló, a 2003/87/EK irányelv 1. mellékletében felsorolt létesítményeket célzó projekteket szabad kizárni az ERFA-ból és a kohéziós alapból, annak érdekében, hogy ne érje aránytalan hatás a kevésbé fejlett régiókat, és ne késlekedjen az alacsony kibocsátású régiókká alakulásuk; kéri a Bizottságot, hogy határozza meg egyértelműbben, az energiaipar mely ágazatai nem jogosultak kohéziós finanszírozásra, és vonja vissza ezt a kizárási kritériumot a konvergenciarégiókban zajló projektek esetében; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy kizárólag az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló, a 2003/87/EK irányelv 1. mellékletében felsorolt létesítményeket célzó projekteket szabad kizárni az ERFA-ból és a kohéziós alapból, annak érdekében, hogy ne érje aránytalan hatás a kevésbé fejlett régiókat, és ne késlekedjen az alacsony kibocsátású régiókká alakulásuk; kéri a Bizottságot, hogy határozza meg egyértelműbben, az energiaipar mely ágazatai nem jogosultak kohéziós finanszírozásra, és vonja vissza ezt a kizárási kritériumot a konvergenciarégiókban zajló projektek esetében;

| 35. | megállapítja, hogy a távhőellátó rendszerek és a hőt és villamos energiát kapcsoltan termelő erőművek különösen Közép- és Kelet Európában elterjedtek; úgy véli, hogy e rendszerek és elosztó hálózataik modernizálása, illetve szükség esetén nagy hatékonyságú új erőművek építése kedvező környezeti hatással járna, ezért azt a kohéziós politikának ösztönöznie és támogatnia kell; |
| --- | --- |

35.

megállapítja, hogy a távhőellátó rendszerek és a hőt és villamos energiát kapcsoltan termelő erőművek különösen Közép- és Kelet Európában elterjedtek; úgy véli, hogy e rendszerek és elosztó hálózataik modernizálása, illetve szükség esetén nagy hatékonyságú új erőművek építése kedvező környezeti hatással járna, ezért azt a kohéziós politikának ösztönöznie és támogatnia kell;

Energiahatékonyság, megújuló energiaforrások és infrastruktúra

| 36. | egyetért azzal, hogy az energiahatékonyság kulcsfontosságú az EU energiapolitikai céljai szempontjából, és hogy mindenekelőtt a tematikus koncentráció és az operatív programok keretében kellene előmozdítani; |
| --- | --- |

36.

egyetért azzal, hogy az energiahatékonyság kulcsfontosságú az EU energiapolitikai céljai szempontjából, és hogy mindenekelőtt a tematikus koncentráció és az operatív programok keretében kellene előmozdítani;

| 37. | kiemelten fontosnak tartja, hogy jöjjenek létre az energiahatékonyság és a megújulóenergia-felhasználás előmozdítását célzó beruházások, elsősorban a lakásépítési ágazatban; |
| --- | --- |

37.

kiemelten fontosnak tartja, hogy jöjjenek létre az energiahatékonyság és a megújulóenergia-felhasználás előmozdítását célzó beruházások, elsősorban a lakásépítési ágazatban;

| 38. | úgy véli, hogy a közösségi alapok következő, 2014–2020 közötti programozási időszakban történő intelligens felhasználása révén meg lehet valósítani az energiahatékonyságra vonatkozó 20 %-os célkitűzést, és ezáltal az Európai Unió fenntarthatósági és versenyképességi célkitűzéseit; hangsúlyozza, hogy a fogyasztás energiahatékonyság révén történő csökkentése a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség mérséklésének legfenntarthatóbb módja, és a behozatal mintegy 25 %-os csökkentéséhez vezet; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy a közösségi alapok következő, 2014–2020 közötti programozási időszakban történő intelligens felhasználása révén meg lehet valósítani az energiahatékonyságra vonatkozó 20 %-os célkitűzést, és ezáltal az Európai Unió fenntarthatósági és versenyképességi célkitűzéseit; hangsúlyozza, hogy a fogyasztás energiahatékonyság révén történő csökkentése a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség mérséklésének legfenntarthatóbb módja, és a behozatal mintegy 25 %-os csökkentéséhez vezet;

| 39. | hangsúlyozza a kohéziós politika, valamint az arra kijelölt pénzügyi források jelentőségét az Unió tagállamai és valamennyi – többek között legkülső – régiója közötti energiatárolási és -átviteli infrastruktúra és hálózatok (különösen az intelligens hálózatok és elosztórendszerek) teljes körű kiépítése, a belső energiapiac kiteljesítése és működése, a megfizethető, biztonságos és fenntartható energiaellátás biztosítása, valamint az Unió régiói közötti konvergencia céljának elérése tekintetében, figyelembe véve az egyes tagállamokban az európai polgárok igényeit; kiemeli, hogy 2015 után egyetlen régió vagy tagállam sem maradhat elszigetelve az európai gáz- és elektromos hálózatoktól, illetve nem szenvedhet hátrányt az energiahálózatokhoz történő nem megfelelő kapcsolódás miatt; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza a kohéziós politika, valamint az arra kijelölt pénzügyi források jelentőségét az Unió tagállamai és valamennyi – többek között legkülső – régiója közötti energiatárolási és -átviteli infrastruktúra és hálózatok (különösen az intelligens hálózatok és elosztórendszerek) teljes körű kiépítése, a belső energiapiac kiteljesítése és működése, a megfizethető, biztonságos és fenntartható energiaellátás biztosítása, valamint az Unió régiói közötti konvergencia céljának elérése tekintetében, figyelembe véve az egyes tagállamokban az európai polgárok igényeit; kiemeli, hogy 2015 után egyetlen régió vagy tagállam sem maradhat elszigetelve az európai gáz- és elektromos hálózatoktól, illetve nem szenvedhet hátrányt az energiahálózatokhoz történő nem megfelelő kapcsolódás miatt;

| 40. | hangsúlyozza, hogy integrált és összekapcsolt energiarendszert, valamint a villamos energia és a gáz vonatkozásában helyi és regionális intelligens elosztó- és szállítóhálózatokat kell kialakítani; úgy véli, hogy az energiára vonatkozó tematikus koncentrációnak támogatnia kell a megújulóenergia-hálózatok kiépítését és felújítását, így például a fenntartható biogáztermelést; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy integrált és összekapcsolt energiarendszert, valamint a villamos energia és a gáz vonatkozásában helyi és regionális intelligens elosztó- és szállítóhálózatokat kell kialakítani; úgy véli, hogy az energiára vonatkozó tematikus koncentrációnak támogatnia kell a megújulóenergia-hálózatok kiépítését és felújítását, így például a fenntartható biogáztermelést;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikának hozzá kell járulnia a tagállamok határain átmenő energiaforgalom kiegyensúlyozásához, az áramkimaradások lehetséges veszélyének elkerülése érdekében (pl. transzformátorok segítségével); |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikának hozzá kell járulnia a tagállamok határain átmenő energiaforgalom kiegyensúlyozásához, az áramkimaradások lehetséges veszélyének elkerülése érdekében (pl. transzformátorok segítségével);

| 42. | megállapítja, hogy a vidéki területeken fokozni kell az energiahatékonyságot, és fejleszteni kell a megújuló energiaforrások használatát; kiemeli a vidéki háztartások növekvő energiahatékonysági potenciálját, ami innovatív támogatási rendszereket tehet szükségessé, mivel e közösségek nem rendelkeznek az ilyen projektek támogatására képes szükséges pénzintézetekkel; támogatja a vidéki területek új technológiákhoz való hozzáférésének előmozdítására irányuló lépéseket, különösen a mikrotermelés területén; |
| --- | --- |

42.

megállapítja, hogy a vidéki területeken fokozni kell az energiahatékonyságot, és fejleszteni kell a megújuló energiaforrások használatát; kiemeli a vidéki háztartások növekvő energiahatékonysági potenciálját, ami innovatív támogatási rendszereket tehet szükségessé, mivel e közösségek nem rendelkeznek az ilyen projektek támogatására képes szükséges pénzintézetekkel; támogatja a vidéki területek új technológiákhoz való hozzáférésének előmozdítására irányuló lépéseket, különösen a mikrotermelés területén;

| 43. | kéri a Bizottságot az energiapolitika vidékbarát jellegének biztosítására, azáltal, hogy átfogóbb és összehangoltabb módon foglalkozik az energiahasználat és -termelés tekintetében a vidéki területek esetében felmerülő kihívásokkal és lehetőségekkel; |
| --- | --- |

43.

kéri a Bizottságot az energiapolitika vidékbarát jellegének biztosítására, azáltal, hogy átfogóbb és összehangoltabb módon foglalkozik az energiahasználat és -termelés tekintetében a vidéki területek esetében felmerülő kihívásokkal és lehetőségekkel;

| 44. | hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság lehetősége az építési és a közlekedési ágazatokban nincs kihasználva, holott az épületek fűtésébe vagy az energiahatékony tömegközlekedésbe való beruházások lehetőséget teremtenek a foglalkoztatás növelésére az érintett ágazatokban; úgy véli, hogy e tekintetben többéves célkitűzéseket kellene meghatározni; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság lehetősége az építési és a közlekedési ágazatokban nincs kihasználva, holott az épületek fűtésébe vagy az energiahatékony tömegközlekedésbe való beruházások lehetőséget teremtenek a foglalkoztatás növelésére az érintett ágazatokban; úgy véli, hogy e tekintetben többéves célkitűzéseket kellene meghatározni;

| 45. | felhívja a figyelmet a tagállamok között a fenntartható erőforrás-használat tekintetében tapasztalható aránytalanságra; hangsúlyozza, hogy a fenntartható erőforrás-használattal és az energiahatékonysággal kapcsolatos, határokon átnyúló együttműködés révén megvalósítható a méretgazdaságosság; úgy véli, hogy fokozni kell az erőforrás-hatékonyság és az újrahasznosítás támogatására irányuló erőfeszítéseket; hangsúlyozza a kibocsátásáthelyezés kockázatát, valamint regionális fejlődésre és társadalmi kohézióra gyakorolt hatását, és ezért úgy véli, hogy egyensúlyt kell teremteni az éghajlati célkitűzések és az európai régiók energiabiztonsági szükségletei között, ez utóbbira ugyanis a fenntartható és versenyképes növekedés érdekében szükség van; |
| --- | --- |

45.

felhívja a figyelmet a tagállamok között a fenntartható erőforrás-használat tekintetében tapasztalható aránytalanságra; hangsúlyozza, hogy a fenntartható erőforrás-használattal és az energiahatékonysággal kapcsolatos, határokon átnyúló együttműködés révén megvalósítható a méretgazdaságosság; úgy véli, hogy fokozni kell az erőforrás-hatékonyság és az újrahasznosítás támogatására irányuló erőfeszítéseket; hangsúlyozza a kibocsátásáthelyezés kockázatát, valamint regionális fejlődésre és társadalmi kohézióra gyakorolt hatását, és ezért úgy véli, hogy egyensúlyt kell teremteni az éghajlati célkitűzések és az európai régiók energiabiztonsági szükségletei között, ez utóbbira ugyanis a fenntartható és versenyképes növekedés érdekében szükség van;

| 46. | hangsúlyozza a strukturális alapok és a Kohéziós Alap felhasználásában rejlő jelentős előnyöket a biztonságos és megbízható, intelligens uniós energiahálózat kiépítéséhez szükséges információs és kommunikációs hálózatok megvalósítása terén; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza a strukturális alapok és a Kohéziós Alap felhasználásában rejlő jelentős előnyöket a biztonságos és megbízható, intelligens uniós energiahálózat kiépítéséhez szükséges információs és kommunikációs hálózatok megvalósítása terén;

Versenyképesség, foglalkoztatás és az energiaszegénység elleni küzdelem

| 47. | hangsúlyozza, hogy az energiainfrastruktúrába és az energiahatékony építésbe és közlekedésbe történő beruházások közvetlen eredménye lesz az, hogy új munkahelyek jönnek létre; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az energiainfrastruktúrába és az energiahatékony építésbe és közlekedésbe történő beruházások közvetlen eredménye lesz az, hogy új munkahelyek jönnek létre;

| 48. | felhív a bevált módszerek Unió-szerte történő kicserélésére, az energiával kapcsolatosan elfogadott politikák energiaszegénységre gyakorolt hatásának nyomon követése érdekében; |
| --- | --- |

48.

felhív a bevált módszerek Unió-szerte történő kicserélésére, az energiával kapcsolatosan elfogadott politikák energiaszegénységre gyakorolt hatásának nyomon követése érdekében;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a vonatkozó jogi keretekben és a projektek kidolgozásához és végrehajtásához felhasználható állami és magánforrások hozzáférési rendszere terén fennálló akadályok és szűk keresztmetszetek felszámolása által meg kell szüntetni az uniós energiapiac felaprózódását; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a vonatkozó jogi keretekben és a projektek kidolgozásához és végrehajtásához felhasználható állami és magánforrások hozzáférési rendszere terén fennálló akadályok és szűk keresztmetszetek felszámolása által meg kell szüntetni az uniós energiapiac felaprózódását;

o

o o

| 50. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának. |
| --- | --- |

50.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/74 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/74

---

P7_TA(2013)0018

A stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatósága

Az Európai Parlament 2013. január 16-i állásfoglalása a stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságáról (2012/2028(INI))

(2015/C 440/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Unió bővített gazdasági kormányzási keretrendszerére, ezen belül a hatos csomagra, a Parlament kettes csomagra vonatkozó, megegyezés tárgyát képező javaslataira, valamint a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés 16. cikke értelmében közösségi szintre emelt költségvetési paktumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió bővített gazdasági kormányzási keretrendszerére, ezen belül a hatos csomagra, a Parlament kettes csomagra vonatkozó, megegyezés tárgyát képező javaslataira, valamint a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés 16. cikke értelmében közösségi szintre emelt költségvetési paktumra,

| — | tekintettel az Európai Tanács elnökének 2012. június 26-án, (1) illetve 2012. október 12-én (2) kiadott, „A valódi gazdasági és monetáris unió felé” című két jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács elnökének 2012. június 26-án, (1) illetve 2012. október 12-én (2) kiadott, „A valódi gazdasági és monetáris unió felé” című két jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2012. június 28–29-i, az euróövezet gazdasági és pénzügyi felépítésének javítási lehetőségeit feltérképező következtetéseire (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2012. június 28–29-i, az euróövezet gazdasági és pénzügyi felépítésének javítási lehetőségeit feltérképező következtetéseire (3),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 125. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 125. cikkére,

| — | tekintettel a gazdasági és monetáris unió első tíz évéről és jövőbeni kihívásairól szóló, 2008. november 18-i állásfoglalására, (4) |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági és monetáris unió első tíz évéről és jövőbeni kihívásairól szóló, 2008. november 18-i állásfoglalására, (4)

| — | tekintettel a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról, illetve a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlásokról szóló 2011. július 6-i állásfoglalására, (5) |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról, illetve a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlásokról szóló 2011. július 6-i állásfoglalására, (5)

| — | tekintettel a stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságáról szóló, 2011. november 23-i bizottsági zöld könyvre (COM(2011)0818), |
| --- | --- |

—

tekintettel a stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságáról szóló, 2011. november 23-i bizottsági zöld könyvre (COM(2011)0818),

| — | tekintettel a stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságáról szóló, 2012. február 15-i állásfoglalására, (6) |
| --- | --- |

—

tekintettel a stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságáról szóló, 2012. február 15-i állásfoglalására, (6)

| — | tekintettel az ezen állásfoglaláshoz csatolt ütemtervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ezen állásfoglaláshoz csatolt ütemtervre,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0402/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0402/2012),

| A. | mivel a Parlament kérte a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést az eurókötvények bevezetésének lehetőségéről, ami szerves része a gazdasági kormányzásra vonatkozó intézkedéscsomagról (hatos csomag) szóló, Parlament és Tanács közötti megállapodásnak; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament kérte a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést az eurókötvények bevezetésének lehetőségéről, ami szerves része a gazdasági kormányzásra vonatkozó intézkedéscsomagról (hatos csomag) szóló, Parlament és Tanács közötti megállapodásnak;

| B. | mivel a zöld könyv széles körű nyilvános vitát kezdeményezett a stabilitási kötvények fogalmáról; mivel a zöld könyv értékeli az államkötvények euróövezeti tagállamok körében történő közös kibocsátásának megvalósíthatóságát és tárgyalja a szükséges feltételeket; |
| --- | --- |

B.

mivel a zöld könyv széles körű nyilvános vitát kezdeményezett a stabilitási kötvények fogalmáról; mivel a zöld könyv értékeli az államkötvények euróövezeti tagállamok körében történő közös kibocsátásának megvalósíthatóságát és tárgyalja a szükséges feltételeket;

| C. | mivel – a tágabb, uniós perspektíva figyelmen kívül hagyása nélkül – az euróövezet egyedi helyzetben van, hiszen a részt vevő tagállamok anélkül használnak közös valutát, hogy közös költségvetési politikájuk és közös kötvénypiacuk lenne; mivel ennélfogva jó okkal lehet üdvözölni az „A valódi gazdasági és monetáris unió felé” címmel az Európai Tanács elnöke által ismertetett két jelentésben található javaslattervezeteket, amelyek jó kiindulópontnak minősülnek egy rendezett és valódi gazdasági és monetáris unió kialakításához; |
| --- | --- |

C.

mivel – a tágabb, uniós perspektíva figyelmen kívül hagyása nélkül – az euróövezet egyedi helyzetben van, hiszen a részt vevő tagállamok anélkül használnak közös valutát, hogy közös költségvetési politikájuk és közös kötvénypiacuk lenne; mivel ennélfogva jó okkal lehet üdvözölni az „A valódi gazdasági és monetáris unió felé” címmel az Európai Tanács elnöke által ismertetett két jelentésben található javaslattervezeteket, amelyek jó kiindulópontnak minősülnek egy rendezett és valódi gazdasági és monetáris unió kialakításához;

| D. | mivel az EUMSZ 125. cikke tiltja a tagállamoknak, hogy más tagállamok kötelezettségeit átvállalják; |
| --- | --- |

D.

mivel az EUMSZ 125. cikke tiltja a tagállamoknak, hogy más tagállamok kötelezettségeit átvállalják;

| E. | mivel az Európai Központi Bank (EKB) pénzügyi politikája nem megoldás a tagállamok pénzügyi és strukturális problémáira, és a standardtól eltérő intézkedéseinek hatékonysága korlátozott; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Központi Bank (EKB) pénzügyi politikája nem megoldás a tagállamok pénzügyi és strukturális problémáira, és a standardtól eltérő intézkedéseinek hatékonysága korlátozott;

| F. | mivel egyetlen szövetségi állam (ideértve az Amerikai Egyesült Államokat és Németországot is) sem bocsát ki a zöld könyv 1. és 2. változatában tervezett eurókötvényeknek megfelelő kötvényeket, ami az eurókötvényeket olyan, teljesen új fogalom szintjére emeli, amely nem hasonlítható sem a kipróbált és megbízhatónak vélt amerikai kincstárjegyekhez, sem pedig a német szövetségi értékpapírokhoz (Bundesanleihen); |
| --- | --- |

F.

mivel egyetlen szövetségi állam (ideértve az Amerikai Egyesült Államokat és Németországot is) sem bocsát ki a zöld könyv 1. és 2. változatában tervezett eurókötvényeknek megfelelő kötvényeket, ami az eurókötvényeket olyan, teljesen új fogalom szintjére emeli, amely nem hasonlítható sem a kipróbált és megbízhatónak vélt amerikai kincstárjegyekhez, sem pedig a német szövetségi értékpapírokhoz (Bundesanleihen);

| G. | mivel a piac által az államadósságokkal szemben tanúsított bizalmatlanság, az európai bankok helyzete és az európai vezetők képtelensége miatt, hogy határozott lépéseket tegyenek az egységes pénznem védelme és tökéletesítése érdekében, a tagállamok nehézségekkel küzdenek az ésszerű árfolyamokon finanszírozáshoz jutás terén; |
| --- | --- |

G.

mivel a piac által az államadósságokkal szemben tanúsított bizalmatlanság, az európai bankok helyzete és az európai vezetők képtelensége miatt, hogy határozott lépéseket tegyenek az egységes pénznem védelme és tökéletesítése érdekében, a tagállamok nehézségekkel küzdenek az ésszerű árfolyamokon finanszírozáshoz jutás terén;

| H. | mivel a válság nemcsak az euróövezet tagállamainak egymástól való kölcsönös függőségét mutatta meg, hanem azt is, hogy szilárdabb pénzügyi unióra van szükség, amely hatékony mechanizmusokkal bír a tarthatatlan költségvetési útvonalak korrigálására, a felborult makrogazdasági egyensúly, az adósságszint és a tagállamok költségvetési mérlegének felső határai helyreállítására; |
| --- | --- |

H.

mivel a válság nemcsak az euróövezet tagállamainak egymástól való kölcsönös függőségét mutatta meg, hanem azt is, hogy szilárdabb pénzügyi unióra van szükség, amely hatékony mechanizmusokkal bír a tarthatatlan költségvetési útvonalak korrigálására, a felborult makrogazdasági egyensúly, az adósságszint és a tagállamok költségvetési mérlegének felső határai helyreállítására;

| I. | mivel a legtöbb euróövezeti tagállam túlzott adósságát és költségvetési hiányát orvosló minden fenntartható megoldásnak előfeltétele a növekedésnek kedvező konszolidációs intézkedések iránti szavahihető elkötelezettség; |
| --- | --- |

I.

mivel a legtöbb euróövezeti tagállam túlzott adósságát és költségvetési hiányát orvosló minden fenntartható megoldásnak előfeltétele a növekedésnek kedvező konszolidációs intézkedések iránti szavahihető elkötelezettség;

| J. | mivel az euróövezet államadósságainak közössé alakítása önmagában nem orvosolhatja az euróövezet versenyképességének elvesztését; |
| --- | --- |

J.

mivel az euróövezet államadósságainak közössé alakítása önmagában nem orvosolhatja az euróövezet versenyképességének elvesztését;

| K. | mivel a több és közös kötelezettséggel járó közös adósságkibocsátás, illetve a költségvetési fegyelemmel és ellenőrzéssel járó fokozott költségvetési integráció ugyanazon érem két oldala; |
| --- | --- |

K.

mivel a több és közös kötelezettséggel járó közös adósságkibocsátás, illetve a költségvetési fegyelemmel és ellenőrzéssel járó fokozott költségvetési integráció ugyanazon érem két oldala;

| 1. | nyugtázza a válság enyhítésére és megoldására irányuló különféle erőfeszítéseket, és felhívja a figyelmet az EMU új, megerősített irányítására, a mentőcsomagokra vonatkozó közelmúltbeli megállapodásokra és az EKB által hozott döntésekre; ugyanakkor úgy véli, hogy továbbra is szükség van egy tartós megoldásra vonatkozó megállapodásra egy olyan kiegyensúlyozott megközelítés kidolgozása érdekében, amely az euróövezeten belül ötvözi a szolidaritást és a felelősségvállalást; emlékeztet arra, hogy három, az euróövezeten kívüli tagállam is támogatást kap az államadóssággal kapcsolatos válságuk leküzdésére; |
| --- | --- |

1.

nyugtázza a válság enyhítésére és megoldására irányuló különféle erőfeszítéseket, és felhívja a figyelmet az EMU új, megerősített irányítására, a mentőcsomagokra vonatkozó közelmúltbeli megállapodásokra és az EKB által hozott döntésekre; ugyanakkor úgy véli, hogy továbbra is szükség van egy tartós megoldásra vonatkozó megállapodásra egy olyan kiegyensúlyozott megközelítés kidolgozása érdekében, amely az euróövezeten belül ötvözi a szolidaritást és a felelősségvállalást; emlékeztet arra, hogy három, az euróövezeten kívüli tagállam is támogatást kap az államadóssággal kapcsolatos válságuk leküzdésére;

| 2. | továbbra is rendkívüli módon aggódik a jelenleg folyó euróövezeti válság és azon fenyegetés miatt, amelyet a válság Unió-szerte a szegénységgel és munkanélküliséggel küzdő milliókra nézve jelent; hangsúlyozza, hogy a gazdasági és monetáris unió integritásának megőrzése érdekében amellett, hogy strukturális reformokra és az euróövezet számára az országspecifikus gazdasági sokkok mérsékléséhez hozzájáruló vagy a strukturális reformokat elősegítő, közös fiskális rendszer kidolgozására kell törekedni, olyan, alternatív módozatokat kell találni a piachoz való hozzáférés fenntartására vagy a tagállamok általi hitelfelvétel költségeinek csökkentésére, amelyek nem kizárólag a mentőmechanizmusokon – például az ESM-en és az EFSF-en – alapulnak; |
| --- | --- |

2.

továbbra is rendkívüli módon aggódik a jelenleg folyó euróövezeti válság és azon fenyegetés miatt, amelyet a válság Unió-szerte a szegénységgel és munkanélküliséggel küzdő milliókra nézve jelent; hangsúlyozza, hogy a gazdasági és monetáris unió integritásának megőrzése érdekében amellett, hogy strukturális reformokra és az euróövezet számára az országspecifikus gazdasági sokkok mérsékléséhez hozzájáruló vagy a strukturális reformokat elősegítő, közös fiskális rendszer kidolgozására kell törekedni, olyan, alternatív módozatokat kell találni a piachoz való hozzáférés fenntartására vagy a tagállamok általi hitelfelvétel költségeinek csökkentésére, amelyek nem kizárólag a mentőmechanizmusokon – például az ESM-en és az EFSF-en – alapulnak;

| 3. | üdvözli az Európai Tanács 2012. június 30-i, arra vonatkozó határozatát, mely szerint fel kell térképezni az euróövezet gazdasági és pénzügyi szerkezetének javítási lehetőségeit, miközben kerülni kell az erkölcsi kockázatot, továbbá rendezett és fenntartható államháztartást kell megvalósítani; úgy véli, hogy a megerősödött Unió megteremtésére irányuló hosszú távú elképzelést fokozott demokratikus legitimitásra kell építeni, a közösségi módszerre kell alapozni, és azt időhöz kötött útitervnek kell kísérnie; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az Európai Tanács 2012. június 30-i, arra vonatkozó határozatát, mely szerint fel kell térképezni az euróövezet gazdasági és pénzügyi szerkezetének javítási lehetőségeit, miközben kerülni kell az erkölcsi kockázatot, továbbá rendezett és fenntartható államháztartást kell megvalósítani; úgy véli, hogy a megerősödött Unió megteremtésére irányuló hosszú távú elképzelést fokozott demokratikus legitimitásra kell építeni, a közösségi módszerre kell alapozni, és azt időhöz kötött útitervnek kell kísérnie;

| 4. | megjegyzi, hogy az Európai Pénzügyi Stabilizációs Mechanizmus (EFSM), az Európai pénzügyi stabilizációs eszköz (EFSF) és az Európai Stabilizációs Mechanizmus (ESM) az EU által eleddig megtervezett tűzfalak legfontosabbjai; tudatában van annak, hogy az ESM fizetőképességi és elkülönítési ügyek tekintetében betöltött szerepe a jövőben nem hagyható figyelmen kívül; üdvözli azt az EU Tanácsa által 2012. október 18–19-én vállalt kötelezettséget, miszerint amennyiben az EKB bevonásával tényleges egységes felügyeleti mechanizmus jön létre, lehetővé kell tenni, hogy az ESM szabályszerű döntés alapján az euróövezeti bankokat közvetlenül újratőkésítse; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy az Európai Pénzügyi Stabilizációs Mechanizmus (EFSM), az Európai pénzügyi stabilizációs eszköz (EFSF) és az Európai Stabilizációs Mechanizmus (ESM) az EU által eleddig megtervezett tűzfalak legfontosabbjai; tudatában van annak, hogy az ESM fizetőképességi és elkülönítési ügyek tekintetében betöltött szerepe a jövőben nem hagyható figyelmen kívül; üdvözli azt az EU Tanácsa által 2012. október 18–19-én vállalt kötelezettséget, miszerint amennyiben az EKB bevonásával tényleges egységes felügyeleti mechanizmus jön létre, lehetővé kell tenni, hogy az ESM szabályszerű döntés alapján az euróövezeti bankokat közvetlenül újratőkésítse;

| 5. | hangsúlyozza, hogy minden tagállamban szükség van a költségvetés konszolidálására és szerkezeti reformokra irányuló, hiteles stratégiára, és hogy ezek lényegesek a költségvetési hitelesség helyreállításához és a rendezett és fenntartható államháztartáshoz; a rendezett államháztartás pedig a közös adósságkibocsátási rendszer bevezetéséhez és működtetéséhez szükséges; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy minden tagállamban szükség van a költségvetés konszolidálására és szerkezeti reformokra irányuló, hiteles stratégiára, és hogy ezek lényegesek a költségvetési hitelesség helyreállításához és a rendezett és fenntartható államháztartáshoz; a rendezett államháztartás pedig a közös adósságkibocsátási rendszer bevezetéséhez és működtetéséhez szükséges;

| 6. | üdvözli a zöld könyv bemutatását, amely az Európai Parlament régi kérésének tesz eleget; úgy véli, hogy a stabilitási kötvények bevezetése jelentőségét tekintve az egységes pénznem bevezetésével egyenértékű művelet lenne; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a zöld könyv bemutatását, amely az Európai Parlament régi kérésének tesz eleget; úgy véli, hogy a stabilitási kötvények bevezetése jelentőségét tekintve az egységes pénznem bevezetésével egyenértékű művelet lenne;

| 7. | üdvözli a tagállamok által a konszolidációra és a strukturális reformokra vonatkozóan tett erőfeszítéseket, és elismerését fejezi ki amiatt, hogy az európai polgárok nehéz és megerőltető erőfeszítéseket kérnek; sürgeti a tagállamokat, hogy a költségvetési konszolidáció tekintetében továbbra is tegyenek eleget vállalásaiknak és a megkötött megállapodásoknak, valamint megfelelően vegyék figyelembe a makrogazdasági összefüggéseket, és fokozzák a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok mérséklésére irányuló erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a tagállamok által a konszolidációra és a strukturális reformokra vonatkozóan tett erőfeszítéseket, és elismerését fejezi ki amiatt, hogy az európai polgárok nehéz és megerőltető erőfeszítéseket kérnek; sürgeti a tagállamokat, hogy a költségvetési konszolidáció tekintetében továbbra is tegyenek eleget vállalásaiknak és a megkötött megállapodásoknak, valamint megfelelően vegyék figyelembe a makrogazdasági összefüggéseket, és fokozzák a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok mérséklésére irányuló erőfeszítéseiket;

| 8. | ugyanakkor komolyan aggódik amiatt, hogy a tagállamok által tett reform- és konszolidációs erőfeszítések ellenére a pénzügyi piaci befektetők és szereplők nem tudják majd kellőképpen értékelni az eddig megtett erőfeszítéseket és továbbra is megpróbálnak spekulatív nyomást gyakorolni a politikákra, ami a növekvő kamatrésekben és a nagyfokú volatilitásban mutatkozik meg; |
| --- | --- |

8.

ugyanakkor komolyan aggódik amiatt, hogy a tagállamok által tett reform- és konszolidációs erőfeszítések ellenére a pénzügyi piaci befektetők és szereplők nem tudják majd kellőképpen értékelni az eddig megtett erőfeszítéseket és továbbra is megpróbálnak spekulatív nyomást gyakorolni a politikákra, ami a növekvő kamatrésekben és a nagyfokú volatilitásban mutatkozik meg;

| 9. | meggyőződése, hogy sürgős lépéseket kell tenni az euróövezet hosszabb távú stratégiájának kidolgozása érdekében, amely a költségvetési unió felé való elmozdulás révén biztosítja a rendezett államháztartást, a fenntartható növekedést, a szociális kohéziót és a foglalkoztatás magas szintjét, az erkölcsi kockázat megelőzése és a konvergencia támogatása mellett; örömmel veszi tudomásul, hogy az Európai Tanács, a Bizottság, az eurócsoport és az EKB elnökei által ismertetett jelentés vitát indított az euróövezet átfogó, nagy ívű és hiteles stratégiájáról; |
| --- | --- |

9.

meggyőződése, hogy sürgős lépéseket kell tenni az euróövezet hosszabb távú stratégiájának kidolgozása érdekében, amely a költségvetési unió felé való elmozdulás révén biztosítja a rendezett államháztartást, a fenntartható növekedést, a szociális kohéziót és a foglalkoztatás magas szintjét, az erkölcsi kockázat megelőzése és a konvergencia támogatása mellett; örömmel veszi tudomásul, hogy az Európai Tanács, a Bizottság, az eurócsoport és az EKB elnökei által ismertetett jelentés vitát indított az euróövezet átfogó, nagy ívű és hiteles stratégiájáról;

| 10. | felismeri a nyugtalanság önkormányzati adósságpiacokon érezhető jeleit és azt, hogy azok hogyan függnek össze az érintett tagállamra nehezedő nyomással; |
| --- | --- |

10.

felismeri a nyugtalanság önkormányzati adósságpiacokon érezhető jeleit és azt, hogy azok hogyan függnek össze az érintett tagállamra nehezedő nyomással;

| 11. | felszólítja azokat a tagállamokat, ahol jelentős mértékű az önkormányzati vagy tartományi eladósodás, hogy léptessenek életbe mechanizmusokat olyan, közös stabilitási kötvényeknek a költségvetési fegyelem feltétele melletti kibocsátására, amely az illető tagállam államadósságának szintjére helyezi át az önkormányzati adósságok által kifejtett nyomást; |
| --- | --- |

11.

felszólítja azokat a tagállamokat, ahol jelentős mértékű az önkormányzati vagy tartományi eladósodás, hogy léptessenek életbe mechanizmusokat olyan, közös stabilitási kötvényeknek a költségvetési fegyelem feltétele melletti kibocsátására, amely az illető tagállam államadósságának szintjére helyezi át az önkormányzati adósságok által kifejtett nyomást;

| 12. | örömmel veszi tudomásul, hogy az euró világszerte második helyre került a globális tartalékvalutaként; rámutat arra, hogy az euróövezet hosszú távú stratégiai érdeke, hogy kihasználja a közös pénznemből eredő összes lehetséges előnyt, például annak lehetőségét, hogy likvid és diverzifikált kötvénypiacot hozzon létre, és globális tartalékvalutaként megerősítse az eurót; úgy véli, hogy ehhez integrált európai pénzügyi, gazdasági és költségvetési keretekre van szükség; |
| --- | --- |

12.

örömmel veszi tudomásul, hogy az euró világszerte második helyre került a globális tartalékvalutaként; rámutat arra, hogy az euróövezet hosszú távú stratégiai érdeke, hogy kihasználja a közös pénznemből eredő összes lehetséges előnyt, például annak lehetőségét, hogy likvid és diverzifikált kötvénypiacot hozzon létre, és globális tartalékvalutaként megerősítse az eurót; úgy véli, hogy ehhez integrált európai pénzügyi, gazdasági és költségvetési keretekre van szükség;

| 13. | megjegyzi, hogy az integrált költségvetési keretek lényegesek a rendezett költségvetési politika, az átfogó koordináció, a közös döntéshozatal, a fokozottabb végrehajtás és az adósságkibocsátás felé tett arányos lépések biztosításához, valamint hogy az államadósság közössé alakítása érdekében javasolt rendszerek némelyike nem feltétlenül egyeztethető össze egyes tagállamok alkotmányjogi előírásaival; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy az integrált költségvetési keretek lényegesek a rendezett költségvetési politika, az átfogó koordináció, a közös döntéshozatal, a fokozottabb végrehajtás és az adósságkibocsátás felé tett arányos lépések biztosításához, valamint hogy az államadósság közössé alakítása érdekében javasolt rendszerek némelyike nem feltétlenül egyeztethető össze egyes tagállamok alkotmányjogi előírásaival;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi helyzet rövid távon a minőségi eszközökhöz való menekülést („flight to quality”) idézett elő (a legbiztonságosabb ügyletek keresése, még nagyon alacsony nyereség esetén is), ami a bankok és más pénzintézetek számára finanszírozási kihívásokat eredményez; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi helyzet rövid távon a minőségi eszközökhöz való menekülést („flight to quality”) idézett elő (a legbiztonságosabb ügyletek keresése, még nagyon alacsony nyereség esetén is), ami a bankok és más pénzintézetek számára finanszírozási kihívásokat eredményez;

| 15. | aggódik amiatt, hogy a bankok birtokában nagy mennyiségű hazai államkötvény van, ami téves visszacsatolást hoz létre, amikor az államadósság tekintetében gyakorolt nyomás a bankokra gyakorolt nyomássá alakul; emlékeztet arra, hogy az eszközök és a kötelezettségek diverzifikálása a stabilitás biztosításának egyik eszköze, illetve a belső piacnak köszönhető, elhanyagolt előnyök egyike; |
| --- | --- |

15.

aggódik amiatt, hogy a bankok birtokában nagy mennyiségű hazai államkötvény van, ami téves visszacsatolást hoz létre, amikor az államadósság tekintetében gyakorolt nyomás a bankokra gyakorolt nyomássá alakul; emlékeztet arra, hogy az eszközök és a kötelezettségek diverzifikálása a stabilitás biztosításának egyik eszköze, illetve a belső piacnak köszönhető, elhanyagolt előnyök egyike;

| 16. | hangsúlyozza, hogy minden meglévő és jövőbeni eszközt és intézményt, amely szűk vagy tág értelemben véve része az Unió gazdasági kormányzási keretrendszerének, demokratikusan legitimálni kell; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy minden meglévő és jövőbeni eszközt és intézményt, amely szűk vagy tág értelemben véve része az Unió gazdasági kormányzási keretrendszerének, demokratikusan legitimálni kell;

| 17. | úgy véli, hogy a közös kötvényekre vonatkozó kilátások erőteljes jelzésül szolgálhatnak a pénzügyi piacok számára, elősegítgetik az EMU integritásának megőrzését, megalapozhatják a gazdasági stabilitás helyreállítását és a bizonytalanság csökkentését, amennyiben az uniós pénzügyi és költségvetési integráció és felügyelet terén előrelépés történik; megismétli azt az álláspontját, hogy a sorrendiség kulcsfontosságú kérdés, amely az egységes valuta bevezetéséhez kapcsolódó maastrichti kritériumokhoz hasonló, kötelező erejű ütemtervet von maga után; kéri a Bizottság azon javaslatának további kifejtését, hogy a közös adósságkibocsátást például a stabilitási és növekedési paktum betartásától kellene függővé tenni; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a közös kötvényekre vonatkozó kilátások erőteljes jelzésül szolgálhatnak a pénzügyi piacok számára, elősegítgetik az EMU integritásának megőrzését, megalapozhatják a gazdasági stabilitás helyreállítását és a bizonytalanság csökkentését, amennyiben az uniós pénzügyi és költségvetési integráció és felügyelet terén előrelépés történik; megismétli azt az álláspontját, hogy a sorrendiség kulcsfontosságú kérdés, amely az egységes valuta bevezetéséhez kapcsolódó maastrichti kritériumokhoz hasonló, kötelező erejű ütemtervet von maga után; kéri a Bizottság azon javaslatának további kifejtését, hogy a közös adósságkibocsátást például a stabilitási és növekedési paktum betartásától kellene függővé tenni;

| 18. | ajánlja a Bizottságnak, hogy tisztázza az erős fiskális konszolidáción és költségvetési fegyelmen alapuló kilépési és belépési kritériumokat, vegye ugyanakkor figyelembe a jelenlegi válságot és a számos euróövezeti országban bevezetett költségvetési kiigazításokat; |
| --- | --- |

18.

ajánlja a Bizottságnak, hogy tisztázza az erős fiskális konszolidáción és költségvetési fegyelmen alapuló kilépési és belépési kritériumokat, vegye ugyanakkor figyelembe a jelenlegi válságot és a számos euróövezeti országban bevezetett költségvetési kiigazításokat;

| 19. | megállapítja, hogy az euróövezetben 1999 óta pozitív és negatív fejlemények is bekövetkeztek, és hangsúlyozza, hogy az államadósságok kamatláb-konvergenciája fenntarthatatlan adósságszintek felhalmozására ösztönzött; megállapítja, hogy a nyilvános és a politikai vita során különböző javaslatok születtek a közös hitelpapírok részleges kibocsátásának módjaira, így például az egyes rövid távú finanszírozási eszközök korlátozott és feltételes alapú összevonására (eurókincstárjegyek) vagy az európai adósságtörlesztési alapra fokozatos áttérésre; |
| --- | --- |

19.

megállapítja, hogy az euróövezetben 1999 óta pozitív és negatív fejlemények is bekövetkeztek, és hangsúlyozza, hogy az államadósságok kamatláb-konvergenciája fenntarthatatlan adósságszintek felhalmozására ösztönzött; megállapítja, hogy a nyilvános és a politikai vita során különböző javaslatok születtek a közös hitelpapírok részleges kibocsátásának módjaira, így például az egyes rövid távú finanszírozási eszközök korlátozott és feltételes alapú összevonására (eurókincstárjegyek) vagy az európai adósságtörlesztési alapra fokozatos áttérésre;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a közös kötvénykibocsátás felé való bárminemű elmozdulás során teljes mértékben figyelembe kell venni az egységes piaci szemléletet, biztosítva, hogy a részes és a nem részes tagállamok között ne jöjjön létre szükségtelen akadály vagy egyensúlyhiány; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a közös kötvénykibocsátás felé való bárminemű elmozdulás során teljes mértékben figyelembe kell venni az egységes piaci szemléletet, biztosítva, hogy a részes és a nem részes tagállamok között ne jöjjön létre szükségtelen akadály vagy egyensúlyhiány;

| 21. | emlékeztet arra, hogy az egyes tagállamok a közös kötvénykibocsátási rendszerben is kötelesek visszafizetni adósságuk egészét; emlékeztet arra, hogy a közös kötvénykibocsátás nem nyújt garanciát azzal szemben, hogy valamely tagállam nem tudja visszafizetni adósságát; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy az egyes tagállamok a közös kötvénykibocsátási rendszerben is kötelesek visszafizetni adósságuk egészét; emlékeztet arra, hogy a közös kötvénykibocsátás nem nyújt garanciát azzal szemben, hogy valamely tagállam nem tudja visszafizetni adósságát;

| 22. | úgy véli, hogy csak olyan közös kötvények kibocsátását szabad fontolóra venni, amelyek tulajdonosait szigorúan szenior kategóriába sorolják az uniós adófizetők védelme érdekében; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy csak olyan közös kötvények kibocsátását szabad fontolóra venni, amelyek tulajdonosait szigorúan szenior kategóriába sorolják az uniós adófizetők védelme érdekében;

| 23. | elismeri, hogy a nem megfelelő versenyképesség és a strukturális reformok elmaradása a reálgazdaságot tekintve kritikus tényező egy adott ország gazdasági helyzetének folyamatos romlásában; |
| --- | --- |

23.

elismeri, hogy a nem megfelelő versenyképesség és a strukturális reformok elmaradása a reálgazdaságot tekintve kritikus tényező egy adott ország gazdasági helyzetének folyamatos romlásában;

| 24. | megállapítja, hogy az eurókötvényekre vonatkozó javaslatok többsége magában foglal olyan módozatokat, amelyekkel korlátozható azon tagállamok kötvényekhez való hozzáférése, amelyek költségvetési helyzete kezelhetetlenné válik; ezért kéri azon mechanizmusok fenntartását, amelyek segítséget tudnak nyújtani a likviditási (és nem fizetésképtelenségi) válság formájában nehézségekkel küzdő és a közös kötvénykibocsátásból kizárt tagállamok számára; úgy véli, hogy e célból fenn kell tartani az Európai Stabilitási Mechanizmust, úgy véli, hogy az ESM-et a közösségi módszer hatálya alá kellene vonni; |
| --- | --- |

24.

megállapítja, hogy az eurókötvényekre vonatkozó javaslatok többsége magában foglal olyan módozatokat, amelyekkel korlátozható azon tagállamok kötvényekhez való hozzáférése, amelyek költségvetési helyzete kezelhetetlenné válik; ezért kéri azon mechanizmusok fenntartását, amelyek segítséget tudnak nyújtani a likviditási (és nem fizetésképtelenségi) válság formájában nehézségekkel küzdő és a közös kötvénykibocsátásból kizárt tagállamok számára; úgy véli, hogy e célból fenn kell tartani az Európai Stabilitási Mechanizmust, úgy véli, hogy az ESM-et a közösségi módszer hatálya alá kellene vonni;

| 25. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozza ki jobban a kölcsönök tagállamoknak való kiosztására vonatkozó kritériumokat, mivel a zöld könyv csupán annyit rögzít, hogy erre „szükségleteiknek megfelelően” kerül majd sor; kitart amellett, hogy az egyik fő kiosztási kritériumként az adósságszolgálati képességet kell meghatározni; |
| --- | --- |

25.

kéri a Bizottságot, hogy dolgozza ki jobban a kölcsönök tagállamoknak való kiosztására vonatkozó kritériumokat, mivel a zöld könyv csupán annyit rögzít, hogy erre „szükségleteiknek megfelelően” kerül majd sor; kitart amellett, hogy az egyik fő kiosztási kritériumként az adósságszolgálati képességet kell meghatározni;

| 26. | rámutat, hogy a Bizottság zöld könyve szerint a kék kötvényekre irányuló javaslatban a GDP arányában meghatározott 60 %-os felső korlát túl magas ahhoz, hogy biztosítsa a rendszer stabilitását, és e korlátra vonatkozóan további pontosítást kér; |
| --- | --- |

26.

rámutat, hogy a Bizottság zöld könyve szerint a kék kötvényekre irányuló javaslatban a GDP arányában meghatározott 60 %-os felső korlát túl magas ahhoz, hogy biztosítsa a rendszer stabilitását, és e korlátra vonatkozóan további pontosítást kér;

| 27. | úgy véli, hogy ütemtervet kell kidolgozni rövid távon a jelenlegi válságból való kilábalás céljából, hosszabb távon pedig egy költségvetési unió felé történő elmozdulás érdekében a gazdasági és monetáris unió kiteljesítése, megerősítése és elmélyítése révén; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy ütemtervet kell kidolgozni rövid távon a jelenlegi válságból való kilábalás céljából, hosszabb távon pedig egy költségvetési unió felé történő elmozdulás érdekében a gazdasági és monetáris unió kiteljesítése, megerősítése és elmélyítése révén;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb terjesszen jelentést az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben megvizsgálja az államadósság-instrumentumok közös kibocsátásához vezető lehetséges ütemtervre irányuló lehetőségeket és – amennyiben szükséges – javaslatokat tesz, figyelembe véve a pénzügyi, költségvetési és jogi szempontokat is; úgy véli, hogy a Bizottságnak ezzel összefüggésben és a 2012. október 12-i ideiglenes Van Rompuy-jelentéssel párhuzamosan különös figyelmet kell fordítania egy olyan visszavásárlási alap megvalósíthatóságára, amely az adósságinstrumentumok ideiglenes közös kibocsátását ötvözi a fiskális kiigazítás szigorú szabályaival azon részt vevő országok esetében, amelyek adósságállománya meghaladja a GDP 60 %-át, és amelyek vállalják, hogy a törlesztésre legfeljebb 25 éven belül sort kerítenek – amely a megújult stabilitási és növekedési paktumban előirányzottnál hosszabb időszak, ugyanakkor a gyakorlatban elegendő gazdasági növekedést és igen szigorú fiskális fegyelmet tesz szükségessé; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb terjesszen jelentést az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben megvizsgálja az államadósság-instrumentumok közös kibocsátásához vezető lehetséges ütemtervre irányuló lehetőségeket és – amennyiben szükséges – javaslatokat tesz, figyelembe véve a pénzügyi, költségvetési és jogi szempontokat is; úgy véli, hogy a Bizottságnak ezzel összefüggésben és a 2012. október 12-i ideiglenes Van Rompuy-jelentéssel párhuzamosan különös figyelmet kell fordítania egy olyan visszavásárlási alap megvalósíthatóságára, amely az adósságinstrumentumok ideiglenes közös kibocsátását ötvözi a fiskális kiigazítás szigorú szabályaival azon részt vevő országok esetében, amelyek adósságállománya meghaladja a GDP 60 %-át, és amelyek vállalják, hogy a törlesztésre legfeljebb 25 éven belül sort kerítenek – amely a megújult stabilitási és növekedési paktumban előirányzottnál hosszabb időszak, ugyanakkor a gyakorlatban elegendő gazdasági növekedést és igen szigorú fiskális fegyelmet tesz szükségessé;

| 29. | kéri a tagállamokat, hogy a 2012. október 12-i Van Rompuy-jelentésben foglaltak szerint mérlegeljék közös, rövid lejáratú adósság eurókincstárjegyek formájában történő kibocsátását, hogy megvédjék az alapvetően fenntartható költségvetési politikával rendelkező tagállamokat a likviditás hiányát okozó pánikszerű megrohanástól, valamint az államadósság-válság és a bankválság, valamint a pánik kiváltotta negatív externáliák közötti ördögi körtől, ami a piac súlyos torzulását eredményezi, és implicit támogatásokat generált azon tagállamok számára, amelyek államkötvényeinek kamatszintje abnormálisan alacsony; |
| --- | --- |

29.

kéri a tagállamokat, hogy a 2012. október 12-i Van Rompuy-jelentésben foglaltak szerint mérlegeljék közös, rövid lejáratú adósság eurókincstárjegyek formájában történő kibocsátását, hogy megvédjék az alapvetően fenntartható költségvetési politikával rendelkező tagállamokat a likviditás hiányát okozó pánikszerű megrohanástól, valamint az államadósság-válság és a bankválság, valamint a pánik kiváltotta negatív externáliák közötti ördögi körtől, ami a piac súlyos torzulását eredményezi, és implicit támogatásokat generált azon tagállamok számára, amelyek államkötvényeinek kamatszintje abnormálisan alacsony;

| 30. | sürgeti a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a biztonságos kötvények rendszere vagy más, egy kötvénykosár ötletén alapuló javaslatok felé való elmozdulás kivitelezhetőségét; |
| --- | --- |

30.

sürgeti a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a biztonságos kötvények rendszere vagy más, egy kötvénykosár ötletén alapuló javaslatok felé való elmozdulás kivitelezhetőségét;

| 31. | úgy véli, hogy az időben és mennyiségben korlátozható eurókincstárjegyek időt és stabilitást biztosítanának más intézkedések, így például a stabilitási és növekedési paktum és a kettős csomag számára helytállóságuk bizonyítására, illetve az euróövezet jövőbeli integrációját célzó, hosszabb távú intézkedések megvalósítására; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az időben és mennyiségben korlátozható eurókincstárjegyek időt és stabilitást biztosítanának más intézkedések, így például a stabilitási és növekedési paktum és a kettős csomag számára helytállóságuk bizonyítására, illetve az euróövezet jövőbeli integrációját célzó, hosszabb távú intézkedések megvalósítására;

| 32. | felhívja a Bizottságot, hogy vegyen részt a közös kötvénykibocsátás jogi korlátainak tisztázásában, különösen az EUMSZ 125. cikkét és annak a három lehetséges kibocsátási módozatra: az együttes felelősségre, az egyetemleges felelősségre és az együttes és egyetemleges felelősségre gyakorolt hatását illetően; sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy az EUMSZ 352. cikkének (1) bekezdését vagy bármely más jogalapot alkalmazzák a részleges közös adósságkibocsátási megoldás végrehajtására anélkül, hogy a Szerződést módosítani kellene, ideértve, ideértve az EUMSZ 121. és 136. cikkén alapuló felügyeleti és jelentéstételi keretet, amelynek célja az euróövezeti tagállamok és az euróövezet egésze által a megerősített és valódi gazdasági és monetáris unió irányában elért előrehaladás, illetve a kölcsönössé tett keretbe nem tartozó államadósság-instrumentumok kibocsátásának összehangolását célzó intézkedések negyedévenkénti nyomon követése; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot, hogy vegyen részt a közös kötvénykibocsátás jogi korlátainak tisztázásában, különösen az EUMSZ 125. cikkét és annak a három lehetséges kibocsátási módozatra: az együttes felelősségre, az egyetemleges felelősségre és az együttes és egyetemleges felelősségre gyakorolt hatását illetően; sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy az EUMSZ 352. cikkének (1) bekezdését vagy bármely más jogalapot alkalmazzák a részleges közös adósságkibocsátási megoldás végrehajtására anélkül, hogy a Szerződést módosítani kellene, ideértve, ideértve az EUMSZ 121. és 136. cikkén alapuló felügyeleti és jelentéstételi keretet, amelynek célja az euróövezeti tagállamok és az euróövezet egésze által a megerősített és valódi gazdasági és monetáris unió irányában elért előrehaladás, illetve a kölcsönössé tett keretbe nem tartozó államadósság-instrumentumok kibocsátásának összehangolását célzó intézkedések negyedévenkénti nyomon követése;

| 33. | üdvözli az eurócsoport 2012. június 29-i csúcsértekezlete által elfogadott határozat elveit, amelyek célja az euró stabilitásának biztosítása, és amelynek értelmében „különösen a meglévő EFSF/ESM eszközöket fogjuk rugalmasan és hatékonyan felhasználni azon országok piacainak stabilizálására, melyek betartják az országspecifikus ajánlásokat és egyéb kötelezettségeiket – a meghatározott időpontokat is –, melyeket az európai szemeszter, a Stabilitási és Növekedési Paktum és a túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárás keretében vállaltak”; elismeri, hogy a feltételeket egy egyetértési megállapodásban rögzítik majd, és hogy az EKB „az EFSF/ESM megbízottjaként hatékonyan és eredményesen piaci műveleteket” végez majd; |
| --- | --- |

33.

üdvözli az eurócsoport 2012. június 29-i csúcsértekezlete által elfogadott határozat elveit, amelyek célja az euró stabilitásának biztosítása, és amelynek értelmében „különösen a meglévő EFSF/ESM eszközöket fogjuk rugalmasan és hatékonyan felhasználni azon országok piacainak stabilizálására, melyek betartják az országspecifikus ajánlásokat és egyéb kötelezettségeiket – a meghatározott időpontokat is –, melyeket az európai szemeszter, a Stabilitási és Növekedési Paktum és a túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárás keretében vállaltak”; elismeri, hogy a feltételeket egy egyetértési megállapodásban rögzítik majd, és hogy az EKB „az EFSF/ESM megbízottjaként hatékonyan és eredményesen piaci műveleteket” végez majd;

| 34. | meggyőződése, hogy ezzel párhuzamosan sürgős szükség van az európai banki ágazat újratőkésítésére és pénzügyi szolgáltatások egységes uniós piacának kiteljesítésére; üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatait, hogy a bankintézmények számára egységes európai felügyeleti mechanizmus valamint – ideálisan az egységes felügyeleti mechanizmus hatálybalépésével egyidejűleg – egységes európai rendezési és szanálási rendszer jöjjön létre; kéri továbbá, hogy az ESM a jövőben, közvetlenül az egységes felügyeleti mechanizmus működésbe lépésétől kezdve finanszírozhasson nehézségekkel küzdő bankokat; hangsúlyozza, hogy a közös felügyeleti mechanizmusnak elszámoltathatónak kell lennie a Parlament és a Tanács felé az európai felügyelet területén hozott intézkedésekért és döntésekért, és be kell számolnia a Parlament illetékes bizottságának; |
| --- | --- |

34.

meggyőződése, hogy ezzel párhuzamosan sürgős szükség van az európai banki ágazat újratőkésítésére és pénzügyi szolgáltatások egységes uniós piacának kiteljesítésére; üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatait, hogy a bankintézmények számára egységes európai felügyeleti mechanizmus valamint – ideálisan az egységes felügyeleti mechanizmus hatálybalépésével egyidejűleg – egységes európai rendezési és szanálási rendszer jöjjön létre; kéri továbbá, hogy az ESM a jövőben, közvetlenül az egységes felügyeleti mechanizmus működésbe lépésétől kezdve finanszírozhasson nehézségekkel küzdő bankokat; hangsúlyozza, hogy a közös felügyeleti mechanizmusnak elszámoltathatónak kell lennie a Parlament és a Tanács felé az európai felügyelet területén hozott intézkedésekért és döntésekért, és be kell számolnia a Parlament illetékes bizottságának;

| 35. | megerősíti, hogy végre kell hajtani a válságkezelő eszközöket, és elismeri, hogy a pénzügyi ágazat nem megfelelő szabályozása jelentékeny tényező abban, hogy több euróövezeti tagállam is nehéz költségvetési helyzetben van; |
| --- | --- |

35.

megerősíti, hogy végre kell hajtani a válságkezelő eszközöket, és elismeri, hogy a pénzügyi ágazat nem megfelelő szabályozása jelentékeny tényező abban, hogy több euróövezeti tagállam is nehéz költségvetési helyzetben van;

| 36. | határozottan úgy véli, hogy a közös adósságinstrumentumok EFSF-kötvényhez hasonló, külön felelősség melletti kibocsátása azzal a veszéllyel jár, hogy nem lesz kellően vonzó a befektetők számára, amennyiben néhány, a rendszerben részt vevő tagállam államháztartása továbbra sem fenntartható; |
| --- | --- |

36.

határozottan úgy véli, hogy a közös adósságinstrumentumok EFSF-kötvényhez hasonló, külön felelősség melletti kibocsátása azzal a veszéllyel jár, hogy nem lesz kellően vonzó a befektetők számára, amennyiben néhány, a rendszerben részt vevő tagállam államháztartása továbbra sem fenntartható;

| 37. | megjegyzi, hogy előfordulhat, hogy három forgatókönyv közül kell választani: az első egy egységes kamatláb valamennyi részt vevő tagállam számára, amelynek révén a gazdasági előnyök áthelyeződnek az országok között, a második egy differenciált kamatláb, a harmadik pedig egy kompenzációs rendszerrel – például a Bizottság általi lebegtetéssel – összekötött, egységes kamatláb, amely által az alacsonyabb minősítésű tagállamok pénzügyi értelemben kompenzálják a jobb minősítésűeket; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy előfordulhat, hogy három forgatókönyv közül kell választani: az első egy egységes kamatláb valamennyi részt vevő tagállam számára, amelynek révén a gazdasági előnyök áthelyeződnek az országok között, a második egy differenciált kamatláb, a harmadik pedig egy kompenzációs rendszerrel – például a Bizottság általi lebegtetéssel – összekötött, egységes kamatláb, amely által az alacsonyabb minősítésű tagállamok pénzügyi értelemben kompenzálják a jobb minősítésűeket;

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozza ki jobban azt a lehetőséget, hogy az eltérő minősítésű tagállamok között differenciált kamatlábrendszert hoz létre, és különösen tisztázza, hogy a piaci mechanizmusok közös kötvények bevezetése általi semlegesítése után kik és hogyan állapítják meg e minősítéseket; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozza ki jobban azt a lehetőséget, hogy az eltérő minősítésű tagállamok között differenciált kamatlábrendszert hoz létre, és különösen tisztázza, hogy a piaci mechanizmusok közös kötvények bevezetése általi semlegesítése után kik és hogyan állapítják meg e minősítéseket;

| 39. | egyetért a Bizottság által a zöld könyvben kifejtett állásponttal, miszerint az eurókötvény-rendszer stabilitásának terhe nem nyugodhat csupán néhány, fenntartható államháztartású tagállam vállán, és hogy e rendszerhez megerősített fiskális unióra, erőteljesebb költségvetési fegyelemre és ellenőrzésre volna szükség az erkölcsi kockázat elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

39.

egyetért a Bizottság által a zöld könyvben kifejtett állásponttal, miszerint az eurókötvény-rendszer stabilitásának terhe nem nyugodhat csupán néhány, fenntartható államháztartású tagállam vállán, és hogy e rendszerhez megerősített fiskális unióra, erőteljesebb költségvetési fegyelemre és ellenőrzésre volna szükség az erkölcsi kockázat elkerülése érdekében;

| 40. | meggyőződése, hogy az adósság közössé tételének rendszere lehetségesnek bizonyul és beleágyazódik a stabilitást célzó keretbe, a valódi gazdasági és monetáris unióhoz vezető ütemtervben a Szerződés módosítását kell tervbe venni, amely az egyetemleges felelősség melletti kötvénykibocsátást vonhatja maga után; |
| --- | --- |

40.

meggyőződése, hogy az adósság közössé tételének rendszere lehetségesnek bizonyul és beleágyazódik a stabilitást célzó keretbe, a valódi gazdasági és monetáris unióhoz vezető ütemtervben a Szerződés módosítását kell tervbe venni, amely az egyetemleges felelősség melletti kötvénykibocsátást vonhatja maga után;

| 41. | úgy véli, hogy a nemzeti kibocsátás részleges helyettesítésének (így a kék/piros kötvényeknek) a rendszere egyfelől csökkentheti a stabil és fenntartható államháztartással rendelkező tagállamok kölcsönfelvételi költségeit, másfelől pedig a túlzott adósságot felhalmozókat az adósság csökkentésére ösztönözheti, mivel a piros kötvényekhez kapcsolódó kockázat magasabb lenne, a kamatlábak pedig emelkednének; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a nemzeti kibocsátás részleges helyettesítésének (így a kék/piros kötvényeknek) a rendszere egyfelől csökkentheti a stabil és fenntartható államháztartással rendelkező tagállamok kölcsönfelvételi költségeit, másfelől pedig a túlzott adósságot felhalmozókat az adósság csökkentésére ösztönözheti, mivel a piros kötvényekhez kapcsolódó kockázat magasabb lenne, a kamatlábak pedig emelkednének;

| 42. | felhívja a Bizottságot, hogy adott esetben az EKB-vel és az Európai Bankhatósággal (EBH) egyeztetve alaposan értékelje a bármely rendszerhez kapcsolódó technikai részleteket, így a garanciákat, az ügyletrészsorozatokba való besorolásra és az összevonási struktúrákat, az esetleges biztosítékokat, a szabályalapú és a piacalapú fiskális fegyelem közötti egyensúlyt, a kiegészítő biztosítékokat (különösen a bármely rendszerben való részvétel tekintetében), az átstrukturálást, a kibocsátást, a meglévő stabilitási mechanizmusokkal való kapcsolatokat, a befektetői bázist, a szabályozási előírásokat (pl. a tőkemegfelelést), az adósság fokozatos fedezetét és a lejáratot; sürgeti a Bizottságot, hogy mérlegelje, melyik az irányítás és az elszámoltathatóság legitim és megfelelő formája; |
| --- | --- |

42.

felhívja a Bizottságot, hogy adott esetben az EKB-vel és az Európai Bankhatósággal (EBH) egyeztetve alaposan értékelje a bármely rendszerhez kapcsolódó technikai részleteket, így a garanciákat, az ügyletrészsorozatokba való besorolásra és az összevonási struktúrákat, az esetleges biztosítékokat, a szabályalapú és a piacalapú fiskális fegyelem közötti egyensúlyt, a kiegészítő biztosítékokat (különösen a bármely rendszerben való részvétel tekintetében), az átstrukturálást, a kibocsátást, a meglévő stabilitási mechanizmusokkal való kapcsolatokat, a befektetői bázist, a szabályozási előírásokat (pl. a tőkemegfelelést), az adósság fokozatos fedezetét és a lejáratot; sürgeti a Bizottságot, hogy mérlegelje, melyik az irányítás és az elszámoltathatóság legitim és megfelelő formája;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a válságból való kilábalást célzó rövid távú intézkedések végrehajtását követően, a kötelező érvényű ütemterv egyik első lépéseként a rendes jogalkotási eljárás alapján nyomon követést kell végezni, a döntéshozatal szintjén teljes körű demokratikus elszámoltathatóságot biztosítva; hangsúlyozza a Bizottság számára, hogy javaslatainak kidolgozása során az Európai Parlament képviselőiből és a tagállamok, valamint az EKB képviselőiből álló ideiglenes testületet hozhat létre; emlékeztet arra, hogy teljes körűen élni kíván valamennyi előjogával és kezdeményezési jogával, ideértve a Szerződés módosításának kezdeményezéséhez való jogot is; úgy véli, hogy e testületnek meg kellene vizsgálnia a valódi szövetségi kötvények kibocsátásának lehetőségét is egy javított európai költségvetéssel összefüggésben; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a válságból való kilábalást célzó rövid távú intézkedések végrehajtását követően, a kötelező érvényű ütemterv egyik első lépéseként a rendes jogalkotási eljárás alapján nyomon követést kell végezni, a döntéshozatal szintjén teljes körű demokratikus elszámoltathatóságot biztosítva; hangsúlyozza a Bizottság számára, hogy javaslatainak kidolgozása során az Európai Parlament képviselőiből és a tagállamok, valamint az EKB képviselőiből álló ideiglenes testületet hozhat létre; emlékeztet arra, hogy teljes körűen élni kíván valamennyi előjogával és kezdeményezési jogával, ideértve a Szerződés módosításának kezdeményezéséhez való jogot is; úgy véli, hogy e testületnek meg kellene vizsgálnia a valódi szövetségi kötvények kibocsátásának lehetőségét is egy javított európai költségvetéssel összefüggésben;

| 44. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak tanulmányoznia kellene a mellékletben ismertetett valamennyi lehetőség (mind az 1., mind a 2. fázis) megvalósíthatóságát, mivel e lehetőségek nem feltétlenül alternatívák, hanem bizonyos körülmények esetén kumulatív és egyidejű lehetőségek; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak tanulmányoznia kellene a mellékletben ismertetett valamennyi lehetőség (mind az 1., mind a 2. fázis) megvalósíthatóságát, mivel e lehetőségek nem feltétlenül alternatívák, hanem bizonyos körülmények esetén kumulatív és egyidejű lehetőségek;

| 45. | tudatában van annak, hogy az adósság közössé tételével kapcsolatos, főként a tudományos körökből származó javaslatok száma folyamatosan növekszik; megállapítja, hogy e javaslatok között jelentős különbségek vannak; |
| --- | --- |

45.

tudatában van annak, hogy az adósság közössé tételével kapcsolatos, főként a tudományos körökből származó javaslatok száma folyamatosan növekszik; megállapítja, hogy e javaslatok között jelentős különbségek vannak;

| 46. | osztja a Bizottság aggodalmait a stabilitási kötvényeknek a tagállami számviteli szabályok szerinti kezelésével összefüggő kérdésekkel kapcsolatban; sürgeti a Bizottságot, hogy végezze el a stabilitási kötvényekre vonatkozó különböző garanciális struktúrák GDP-arányos nemzeti államadósságra gyakorolt hatásának átfogó értékelését; |
| --- | --- |

46.

osztja a Bizottság aggodalmait a stabilitási kötvényeknek a tagállami számviteli szabályok szerinti kezelésével összefüggő kérdésekkel kapcsolatban; sürgeti a Bizottságot, hogy végezze el a stabilitási kötvényekre vonatkozó különböző garanciális struktúrák GDP-arányos nemzeti államadósságra gyakorolt hatásának átfogó értékelését;

| 47. | tudomásul veszi a Bizottság által a zöld könyvben említett erkölcsi kockázat problémáját, azonban szükségesnek tartja az erkölcsi kockázat problémájának részletes elemzését annak érdekében, hogy ezzel kapcsolatban le lehessen vonni a helyes következtetéseket és adott esetben meg lehessen találni a megfelelő megoldásokat; |
| --- | --- |

47.

tudomásul veszi a Bizottság által a zöld könyvben említett erkölcsi kockázat problémáját, azonban szükségesnek tartja az erkölcsi kockázat problémájának részletes elemzését annak érdekében, hogy ezzel kapcsolatban le lehessen vonni a helyes következtetéseket és adott esetben meg lehessen találni a megfelelő megoldásokat;

| 48. | úgy véli, hogy az erkölcsi kockázat a garanciák és a fiskális fegyelmet ösztönző mechanizmusok megfelelő meghatározásával elkerülhető; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy az erkölcsi kockázat a garanciák és a fiskális fegyelmet ösztönző mechanizmusok megfelelő meghatározásával elkerülhető;

| 49. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Központi Banknak. |
| --- | --- |

49.

utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Központi Banknak.

---

(1)  http://ec.europa.eu/economy_finance/focuson/crisis/documents/131201_en.pdf

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/132809.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131359.pdf

(4)  HL C 16. E, 2010.1.22., 8. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0331.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0046.

---

MELLÉKLET

Az ütemterv

Az alábbiakban egy nem feltétlenül egymást követő, halmozódó vagy egymást kölcsönösen kizáró lépések sorából álló lehetőség bemutatása következik.

1. szakasz –   A válságból való kilábalást célzó azonnali intézkedések

1.   Egy ideiglenes európai visszavásárlási alap létrehozása az adósság fenntartható szintre való csökkentése érdekében, megfizethető kamatlábak mellett

A Bizottság javaslatot tesz egy ideiglenes európai visszavásárlási alap azonnali létrehozására, a következő elvek mentén:

| — | az adósságok GDP 60 %-ának megfelelő maastrichti referenciaérték feletti összegének egyszeri áthelyezése egy egyetemleges felelősség hatálya alá tartozó közös alapba, egy ötéves bevezetési szakasz során; az ilyen áthelyezést fokozatosan kell bevezetni, és kezdetben csak a GDP 60 %-ának megfelelő maastrichti küszöbérték feletti adósság 10 %-át kell áthelyezni; az ezt követő áthelyezéseket fokozatosan kell elvégezni; |
| --- | --- |

—

az adósságok GDP 60 %-ának megfelelő maastrichti referenciaérték feletti összegének egyszeri áthelyezése egy egyetemleges felelősség hatálya alá tartozó közös alapba, egy ötéves bevezetési szakasz során; az ilyen áthelyezést fokozatosan kell bevezetni, és kezdetben csak a GDP 60 %-ának megfelelő maastrichti küszöbérték feletti adósság 10 %-át kell áthelyezni; az ezt követő áthelyezéseket fokozatosan kell elvégezni;

| — | a részvétel teljes kiigazítási programmal nem rendelkező tagállamokra való korlátozása; azon tagállamok fokozatos bevonásának lehetővé tétele, amelyek sikeresen megvalósították kiigazítási programjukat; megfelelően kell értékelni a kiigazítási program alá tartozó tagállamok részvételének áthidalását; |
| --- | --- |

—

a részvétel teljes kiigazítási programmal nem rendelkező tagállamokra való korlátozása; azon tagállamok fokozatos bevonásának lehetővé tétele, amelyek sikeresen megvalósították kiigazítási programjukat; megfelelően kell értékelni a kiigazítási program alá tartozó tagállamok részvételének áthidalását;

| — | a tagállamok kötelezése arra, hogy legfeljebb 25 éves referencia-időtartam alatt autonóm módon visszavásárolják az áthelyezett adósságot; |
| --- | --- |

—

a tagállamok kötelezése arra, hogy legfeljebb 25 éves referencia-időtartam alatt autonóm módon visszavásárolják az áthelyezett adósságot;

| — | szigorú követelmények alkalmazása, amelyek jelenthetik i. biztosítékok nyújtását; ii. a költségvetési konszolidációs tervek és szerkezeti reformok folytatása iránti elköteleződést; |
| --- | --- |

—

szigorú követelmények alkalmazása, amelyek jelenthetik i. biztosítékok nyújtását; ii. a költségvetési konszolidációs tervek és szerkezeti reformok folytatása iránti elköteleződést;

| — | a megerősített EMU-keret számszerűsített költségvetési szabályainak végrehajtása azon adósságoknak a GDP legfeljebb 60 %-ára való korlátozása érdekében, amelyek kizárólag a részt vevő tagállaméi maradnak; |
| --- | --- |

—

a megerősített EMU-keret számszerűsített költségvetési szabályainak végrehajtása azon adósságoknak a GDP legfeljebb 60 %-ára való korlátozása érdekében, amelyek kizárólag a részt vevő tagállaméi maradnak;

| — | a koordináció megerősítése a gazdasági kormányzás új keretrendszerének végrehajtása révén a megerősített EU 2020 stratégiával és a Bizottság által nyomon követett, kötelező strukturális reformra vonatkozó menetrenddel együtt; |
| --- | --- |

—

a koordináció megerősítése a gazdasági kormányzás új keretrendszerének végrehajtása révén a megerősített EU 2020 stratégiával és a Bizottság által nyomon követett, kötelező strukturális reformra vonatkozó menetrenddel együtt;

| — | átlátható és kiszámítható kilépési eljárások biztosítása a tagállamok számára; a bentmaradást kell ösztönözni, ezért a kilépést költségessé kell tenni; a bevezetési szakasz során a kötelezettségvállalások teljesítésének elmulasztása a bevezetési szakasz azonnali felfüggesztését vonja maga után, illetve a kötelezettségvállalások teljesítésének elmulasztása bármely szakaszban az alapnál letétbe helyezett biztosíték elvesztésével jár. |
| --- | --- |

—

átlátható és kiszámítható kilépési eljárások biztosítása a tagállamok számára; a bentmaradást kell ösztönözni, ezért a kilépést költségessé kell tenni; a bevezetési szakasz során a kötelezettségvállalások teljesítésének elmulasztása a bevezetési szakasz azonnali felfüggesztését vonja maga után, illetve a kötelezettségvállalások teljesítésének elmulasztása bármely szakaszban az alapnál letétbe helyezett biztosíték elvesztésével jár.

2.   Eurokincstárjegyek bevezetése a tagállamok likviditás hiányát okozó, pánikszerű megrohanásoktól való védelme érdekében

A Bizottság javaslatot tesz egy közös, rövid lejáratú adósságok kibocsátására szolgáló rendszer azonnali létrehozására, a következő elvek mentén:

| — | ügynökség létrehozása vagy egy már meglévő jogalany felhasználása arra, hogy eurókincstárjegyeket bocsásson ki, az összes, teljes kiigazítási programmal nem rendelkező euróövezeti tagállam részvételével; azon tagállamok fokozatos bevonásának lehetővé tétele, amelyek sikeresen megvalósították kiigazítási programjukat; |
| --- | --- |

—

ügynökség létrehozása vagy egy már meglévő jogalany felhasználása arra, hogy eurókincstárjegyeket bocsásson ki, az összes, teljes kiigazítási programmal nem rendelkező euróövezeti tagállam részvételével; azon tagállamok fokozatos bevonásának lehetővé tétele, amelyek sikeresen megvalósították kiigazítási programjukat;

| — | azon tagállamok, amelyek nem felelnek meg a stabilitási és növekedési paktumban meghatározott szabályoknak, büntetőkamatra számíthatnak; |
| --- | --- |

—

azon tagállamok, amelyek nem felelnek meg a stabilitási és növekedési paktumban meghatározott szabályoknak, büntetőkamatra számíthatnak;

| — | a GDP legfeljebb 10 %-ának megfelelő eurókincstárjegyek maximális lejáratának előírása, ami lehetővé teszi a folyamatos nyomon követést és a rövid lejárat miatt a garanciák gyakori megújítását; |
| --- | --- |

—

a GDP legfeljebb 10 %-ának megfelelő eurókincstárjegyek maximális lejáratának előírása, ami lehetővé teszi a folyamatos nyomon követést és a rövid lejárat miatt a garanciák gyakori megújítását;

| — | az eurókincstárjegyek kiváltanak a tagállamok által kibocsátandó minden rövid lejáratú adósságot, de a tagállamok következésképpen továbbra is egyedül felelősek az adósságaik hosszabb lejárattal történő kibocsátásáért, amelyet minden ország igénye, költségvetési helyzete és adósságaránya szerint kell nyomon követni és korlátozni; |
| --- | --- |

—

az eurókincstárjegyek kiváltanak a tagállamok által kibocsátandó minden rövid lejáratú adósságot, de a tagállamok következésképpen továbbra is egyedül felelősek az adósságaik hosszabb lejárattal történő kibocsátásáért, amelyet minden ország igénye, költségvetési helyzete és adósságaránya szerint kell nyomon követni és korlátozni;

| — | a kölcsönössé tett keretbe nem tartozó állampapírok kibocsátásának összehangolását célzó intézkedések elfogadása; |
| --- | --- |

—

a kölcsönössé tett keretbe nem tartozó állampapírok kibocsátásának összehangolását célzó intézkedések elfogadása;

| — | a nemzeti parlamentek részvételének előírása az érintett tagállam alkotmányos szabályainak megfelelően; |
| --- | --- |

—

a nemzeti parlamentek részvételének előírása az érintett tagállam alkotmányos szabályainak megfelelően;

A Bizottságnak figyelembe kellene vennie a valódi gazdasági és monetáris unióról szóló végleges Van Rompuy-jelentés által levont következtetéseket.

2. szakasz –   Részleges közös kibocsátás – A kék kötvények bevezetése: az évente allokált, közösen kibocsátandó adósság legfeljebb a GDP 60 %-a, a Szerződés módosítása nélkül

A Bizottság megvizsgálja és az Európai Parlamentnek benyújtja a GDP 60 %-a alatti, közösen kibocsátandó adósság allokációjára szolgáló és nemzeti adósságfékek vagy az erkölcsi kockázatot elkerülő más megfelelő mechanizmusok által védett rendszer létrehozására vonatkozó javaslatok lehetőségével kapcsolatos következtetéseit, többek között az alábbi elvek alapján:

| — | a részvétel azon tagállamokra való korlátozása, amelyek a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés 16. cikkével összhangban megfelelnek a stabilitási és növekedési paktumnak és a közösségi hatályú költségvetési paktumnak, és amelyekben nem folyik teljes kiigazítási program; |
| --- | --- |

—

a részvétel azon tagállamokra való korlátozása, amelyek a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés 16. cikkével összhangban megfelelnek a stabilitási és növekedési paktumnak és a közösségi hatályú költségvetési paktumnak, és amelyekben nem folyik teljes kiigazítási program;

| — | az egyetemleges felelősség mellett kibocsátandó adósság összegének a GDP 60 %-ánál kisebb részére való szigorú korlátozása, megtiltva a részt vevő tagállamoknak, hogy a közös kibocsátáson kívül elsőhelyi adósságot bocsássanak ki; |
| --- | --- |

—

az egyetemleges felelősség mellett kibocsátandó adósság összegének a GDP 60 %-ánál kisebb részére való szigorú korlátozása, megtiltva a részt vevő tagállamoknak, hogy a közös kibocsátáson kívül elsőhelyi adósságot bocsássanak ki;

| — | a kék kötvények allokációjára és a megfelelő garanciáikra vonatkozó végső döntést valamennyi részt vevő ország nemzeti parlamentjeinek kell meghoznia; |
| --- | --- |

—

a kék kötvények allokációjára és a megfelelő garanciáikra vonatkozó végső döntést valamennyi részt vevő ország nemzeti parlamentjeinek kell meghoznia;

| — | biztosíték nyújtásának előírása a részt vevő tagállamok számára; |
| --- | --- |

—

biztosíték nyújtásának előírása a részt vevő tagállamok számára;

| — | allokációs mechanizmus kialakítása a költségvetési fegyelem, a gazdasági ciklus és a jelentős kamatkülönbözetek tiszteletben tartásának figyelembevételével és a hitelnyújtási követelményekkel súlyozva. |
| --- | --- |

—

allokációs mechanizmus kialakítása a költségvetési fegyelem, a gazdasági ciklus és a jelentős kamatkülönbözetek tiszteletben tartásának figyelembevételével és a hitelnyújtási követelményekkel súlyozva.

3. szakasz –   Teljes mértékben közös államadósság-kibocsátás a Szerződés módosításával

A Bizottság a bizottság munkája alapján, valamint az uniós jogi keret minden esetleges változtatását és a Szerződés módosítását követően – amennyiben szükséges, figyelembe véve a tagállamok alkotmányainak módosítását is –, javaslatokat terjeszt elő kötvények közös kibocsátására szolgáló rendszer létrehozására, a következő elveknek megfelelően:

| — | a részvétel azon tagállamokra való korlátozása, amelyek megfelelnek a 2. szakaszban meghatározott feltételeknek; |
| --- | --- |

—

a részvétel azon tagállamokra való korlátozása, amelyek megfelelnek a 2. szakaszban meghatározott feltételeknek;

| — | egy európai adósságkezelő ügynökség létrehozása a kötvények kibocsátása céljából; |
| --- | --- |

—

egy európai adósságkezelő ügynökség létrehozása a kötvények kibocsátása céljából;

| — | megfelelő, demokratikusan legitimált intézmények létrehozása, amelyek többek között a nemzeti költségvetési politikák és a versenyképességi menetrend felügyeletéért és összehangolásáért, valamint az euróövezet nemzetközi pénzügyi intézményekben való külső képviseletéért felelnének. |
| --- | --- |

—

megfelelő, demokratikusan legitimált intézmények létrehozása, amelyek többek között a nemzeti költségvetési politikák és a versenyképességi menetrend felügyeletéért és összehangolásáért, valamint az euróövezet nemzetközi pénzügyi intézményekben való külső képviseletéért felelnének.

4. szakasz –   Valódi európai adósság közös kibocsátása egy javított európai költségvetéshez kapcsolódóan, a Szerződés módosításával

A Bizottság, miután előkészítette az uniós és adott esetben az euróövezeti jogi keret minden esetleges változtatását, javaslatokat terjeszt elő kötvények lehetséges kibocsátására az uniós közjavakra (például infrastruktúra, kutatás és fejlesztés stb.) irányuló uniós beruházások finanszírozása, bizonyos fokú központi szintű abszorpció előírása révén az országspecifikus sokkokhoz való alkalmazkodás megkönnyítése, illetve a versenyképességet és a potenciális növekedést javító, egy integrált gazdaságpolitikai kerethez kapcsolódó strukturális reformok lehetővé tétele érdekében.

---

2013. január 17., csütörtök

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/83 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/83

---

P7_TA(2013)0022

Irak

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása az Európai Unió és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról (2012/2850(RSP))

(2015/C 440/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra (1),

| — | tekintettel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló 1949. augusztus 12-i IV. Genfi Egyezményre, és annak I. és II. kiegészítő jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló 1949. augusztus 12-i IV. Genfi Egyezményre, és annak I. és II. kiegészítő jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 2000. október 31-i, 1325 (2000) számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 2000. október 31-i, 1325 (2000) számú határozatára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság statútumának 2010. június 11-én, a kampalai felülvizsgálati konferenciáján elfogadott módosításaira, amelyek tartalmazzák az „agresszió bűntette” kifejezés meghatározását,, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság statútumának 2010. június 11-én, a kampalai felülvizsgálati konferenciáján elfogadott módosításaira, amelyek tartalmazzák az „agresszió bűntette” kifejezés meghatározását,,

| — | tekintettel a 2003. december 12-i„Biztonságos Európa egy jobb világban” című európai biztonsági stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003. december 12-i„Biztonságos Európa egy jobb világban” című európai biztonsági stratégiára,

| — | tekintettel a fejlesztésre vonatkozó 2005. november 22-i európai konszenzusra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztésre vonatkozó 2005. november 22-i európai konszenzusra,

| — | tekintettel az Európai Uniónak az Európai Biztonsági és Védelmi Politika (EBVP) keretében létrehozott integrált iraki jogállamiság-missziójáról (EUJUST LEX) szóló, 2005. március 7-i 2005/190/KKBP tanácsi együttes fellépésére, valamint az ezt módosító és a misszió megbízatását meghosszabbító további együttes fellépésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak az Európai Biztonsági és Védelmi Politika (EBVP) keretében létrehozott integrált iraki jogállamiság-missziójáról (EUJUST LEX) szóló, 2005. március 7-i 2005/190/KKBP tanácsi együttes fellépésére, valamint az ezt módosító és a misszió megbízatását meghosszabbító további együttes fellépésekre,

| — | tekintettel a 2006. június 7-i, „Ajánlások az Európai Unió megújított iraki szerepvállalására” című bizottsági közleményre (COM(2006)0283), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. június 7-i, „Ajánlások az Európai Unió megújított iraki szerepvállalására” című bizottsági közleményre (COM(2006)0283),

| — | tekintettel a 2006. június 1-jei, a nők fegyveres konfliktusokban kialakult helyzetéről, valamint a konfliktust követő helyzetben lévő országokban az újjáépítésben és a demokratikus folyamatban játszott szerepükről szóló állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. június 1-jei, a nők fegyveres konfliktusokban kialakult helyzetéről, valamint a konfliktust követő helyzetben lévő országokban az újjáépítésben és a demokratikus folyamatban játszott szerepükről szóló állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Irakkal kapcsolatban az egyiptomi Sharm el-Sheikben 2007. május 3-án elfogadott nemzetközi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Irakkal kapcsolatban az egyiptomi Sharm el-Sheikben 2007. május 3-án elfogadott nemzetközi megállapodásra,

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett, az Európai Unió Irakban betöltött szerepéről szóló, 2008. március 13-i ajánlására (3), valamint az „Irakról: a halálbüntetésről (beleérte Tárik Azaz ügyét) és a keresztény közösségek elleni támadásokról” szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett, az Európai Unió Irakban betöltött szerepéről szóló, 2008. március 13-i ajánlására (3), valamint az „Irakról: a halálbüntetésről (beleérte Tárik Azaz ügyét) és a keresztény közösségek elleni támadásokról” szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Tanács 2010. november 22-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2010. november 22-i következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2010. december 15-i, 1956 (2010), 1957 (2010) és 1958 (2010) számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2010. december 15-i, 1956 (2010), 1957 (2010) és 1958 (2010) számú határozatára,

| — | tekintettel a 2011. január 20-i, „a keresztények helyzetéről a vallásszabadság összefüggésében” című állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. január 20-i, „a keresztények helyzetéről a vallásszabadság összefüggésében” című állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Bizottság Irakra vonatkozó közös stratégiáról (2011-2013) szóló dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság Irakra vonatkozó közös stratégiáról (2011-2013) szóló dokumentumára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Iraki Köztársaság 2005 óta három többpárti választást tartott, népszavazás útján alkotmányt fogadott el, megteremtette a szövetségi állam alapjait, és erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy megkísérelje demokratikus intézmények kiépítését, illetve megvalósítsa az újjáépítést és a konszolidációt; |
| --- | --- |

A.

mivel az Iraki Köztársaság 2005 óta három többpárti választást tartott, népszavazás útján alkotmányt fogadott el, megteremtette a szövetségi állam alapjait, és erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy megkísérelje demokratikus intézmények kiépítését, illetve megvalósítsa az újjáépítést és a konszolidációt;

| B. | mivel Európát és Irakot több ezer éve kölcsönös kulturális hatások és közös történelem köti össze; |
| --- | --- |

B.

mivel Európát és Irakot több ezer éve kölcsönös kulturális hatások és közös történelem köti össze;

| C. | mivel 2010. december 21-én az összes iraki politikai erő részvételével megállapodás született a nemzeti egységkormány megalakításáról, összhangban az iraki polgároknak a 2010. március 7-i választásokon kifejezésre juttatott szándékával; mivel ezt a megállapodást az iraki kormány még nem hajtotta végre; mivel a végrehajtás hiánya hozzájárul Irak instabilitásához és széttagoltságához; |
| --- | --- |

C.

mivel 2010. december 21-én az összes iraki politikai erő részvételével megállapodás született a nemzeti egységkormány megalakításáról, összhangban az iraki polgároknak a 2010. március 7-i választásokon kifejezésre juttatott szándékával; mivel ezt a megállapodást az iraki kormány még nem hajtotta végre; mivel a végrehajtás hiánya hozzájárul Irak instabilitásához és széttagoltságához;

| D. | mivel Irak már hosszú ideje számos vallási közösségnek, többek között szunnitáknak, síitáknak, muszlimoknak, keresztényeknek, zsidóknak, mandeánoknak és jazidiknek, valamint a vallási csoportokhoz nem tartozó, nem hívő középosztálybeliek jelentős számának ad otthont; |
| --- | --- |

D.

mivel Irak már hosszú ideje számos vallási közösségnek, többek között szunnitáknak, síitáknak, muszlimoknak, keresztényeknek, zsidóknak, mandeánoknak és jazidiknek, valamint a vallási csoportokhoz nem tartozó, nem hívő középosztálybeliek jelentős számának ad otthont;

| E. | mivel 2003-ban 800 000 keresztény iraki polgár (káldeusok, szírek és más keresztény kisebbségek tagjai) élt Irakban, és mivel ősi, helybeli népességcsoportot alkotnak, amelyet jelenleg az üldöztetés és száműzetés komoly veszélye fenyeget; mivel keresztények százezrei menekültek az erőszak elől, amelynek továbbra is céltáblájául szolgálnak, vagy az országukat elhagyva, vagy a határokon belül kényszerülve áttelepülésre; |
| --- | --- |

E.

mivel 2003-ban 800 000 keresztény iraki polgár (káldeusok, szírek és más keresztény kisebbségek tagjai) élt Irakban, és mivel ősi, helybeli népességcsoportot alkotnak, amelyet jelenleg az üldöztetés és száműzetés komoly veszélye fenyeget; mivel keresztények százezrei menekültek az erőszak elől, amelynek továbbra is céltáblájául szolgálnak, vagy az országukat elhagyva, vagy a határokon belül kényszerülve áttelepülésre;

| F. | mivel a helyhatósági választásokra a tervek szerint 2013-ban, a parlamenti választásokra pedig 2014-ben kerül sor; |
| --- | --- |

F.

mivel a helyhatósági választásokra a tervek szerint 2013-ban, a parlamenti választásokra pedig 2014-ben kerül sor;

| G. | mivel bár világszerte egyre több országban törlik el a halálbüntetést, az iraki kivégzések száma egyre nő; mivel többek között Navi Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosa is mélységes aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy a halálbüntetéssel végződő bírósági tárgyalások nem felelnek meg a tisztességes tárgyalásra vonatkozó nemzetközi biztosítékoknak, többek között a bírósági eljárás átláthatóságának hiánya, valamint olyan esetek miatt, ahol a „vallomásokat” kínzás vagy a vádlottakkal szembeni egyéb embertelen bánásmód útján szerezték; mivel a halálbüntetés a büntetés kegyetlen és embertelen formája, és kifejezetten elsőbbséget kell biztosítani az iraki hatóságokkal a halálbüntetés eltörléséről folytatott politikai párbeszédnek; |
| --- | --- |

G.

mivel bár világszerte egyre több országban törlik el a halálbüntetést, az iraki kivégzések száma egyre nő; mivel többek között Navi Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosa is mélységes aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy a halálbüntetéssel végződő bírósági tárgyalások nem felelnek meg a tisztességes tárgyalásra vonatkozó nemzetközi biztosítékoknak, többek között a bírósági eljárás átláthatóságának hiánya, valamint olyan esetek miatt, ahol a „vallomásokat” kínzás vagy a vádlottakkal szembeni egyéb embertelen bánásmód útján szerezték; mivel a halálbüntetés a büntetés kegyetlen és embertelen formája, és kifejezetten elsőbbséget kell biztosítani az iraki hatóságokkal a halálbüntetés eltörléséről folytatott politikai párbeszédnek;

| H. | mivel a szíriai válság menekültek és visszatérők újabb, jelentős hullámait indította el Irak felé, akiket jelenleg nagyfokú személyes és gazdasági bizonytalanság sújt, és rendkívül kiszolgáltatott helyzet fogadja őket Irakban; |
| --- | --- |

H.

mivel a szíriai válság menekültek és visszatérők újabb, jelentős hullámait indította el Irak felé, akiket jelenleg nagyfokú személyes és gazdasági bizonytalanság sújt, és rendkívül kiszolgáltatott helyzet fogadja őket Irakban;

| I. | mivel fontos, hogy a bagdadi uniós képviselet rendelkezzen az ahhoz szükséges pénzeszközökkel és forrásokkal, hogy teljes mértékben működőképes legyen, és jelentős mértékben támogathassa a demokratikus folyamatot, előmozdíthassa a jogállamiságot és az emberi jogokat, segítve az iraki hatóságokat és embereket az újjáépítés, stabilizáció és normalizáció folyamatában, és mivel egy különálló iroda Erbilben jelentősen növelhetné a bagdadi uniós küldöttség működési hatékonyságát; |
| --- | --- |

I.

mivel fontos, hogy a bagdadi uniós képviselet rendelkezzen az ahhoz szükséges pénzeszközökkel és forrásokkal, hogy teljes mértékben működőképes legyen, és jelentős mértékben támogathassa a demokratikus folyamatot, előmozdíthassa a jogállamiságot és az emberi jogokat, segítve az iraki hatóságokat és embereket az újjáépítés, stabilizáció és normalizáció folyamatában, és mivel egy különálló iroda Erbilben jelentősen növelhetné a bagdadi uniós küldöttség működési hatékonyságát;

| J. | mivel Irak képes volt szinte a teljes kapacitására visszaállítani olajtermelését; mivel azonban az iraki államnak továbbra is különös nehézséget okoz olyan alapvető szolgáltatások nyújtása, mint a nyári rendszeres áramellátás, a tiszta ivóvíz és a megfelelő egészségügyi szolgáltatások; mivel Irak kőolajkészleteinek kiaknázása tekintetében technikai segítségnyújtásra, a jogállamiság fenntartására, és a szerződések és a közbeszerzés nemzetközi szabványainak teljes bevezetésére lesz szükség a társadalmi befogadás és jólét folyamatának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

J.

mivel Irak képes volt szinte a teljes kapacitására visszaállítani olajtermelését; mivel azonban az iraki államnak továbbra is különös nehézséget okoz olyan alapvető szolgáltatások nyújtása, mint a nyári rendszeres áramellátás, a tiszta ivóvíz és a megfelelő egészségügyi szolgáltatások; mivel Irak kőolajkészleteinek kiaknázása tekintetében technikai segítségnyújtásra, a jogállamiság fenntartására, és a szerződések és a közbeszerzés nemzetközi szabványainak teljes bevezetésére lesz szükség a társadalmi befogadás és jólét folyamatának előmozdítása érdekében;

| K. | mivel a fiatal férfiak körében a munkanélküliség aránya megközelíti a 30 %-ot, aminek következtében könnyen csatlakoznak bűnbandákhoz vagy katonai szervezetekhez; mivel a korrupció elleni harcnak az iraki hatóságok egyik fő céljának kell maradnia; mivel az Európai Uniónak minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy az iraki korrupcióellenes intézkedések támogatására irányuló erős ösztönzőket nyújtson az európai vállalatok számára; mivel az iraki hatóságoknak az ország olajból származó bevételét eszközként és lehetőségként kellene felhasználniuk arra, hogy az egész iraki társadalom számára hasznos fenntartható társadalmi és gazdasági újjáépítést kezdjenek, és elő kellene mozdítaniuk a demokratikus reformok folyamatát; |
| --- | --- |

K.

mivel a fiatal férfiak körében a munkanélküliség aránya megközelíti a 30 %-ot, aminek következtében könnyen csatlakoznak bűnbandákhoz vagy katonai szervezetekhez; mivel a korrupció elleni harcnak az iraki hatóságok egyik fő céljának kell maradnia; mivel az Európai Uniónak minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy az iraki korrupcióellenes intézkedések támogatására irányuló erős ösztönzőket nyújtson az európai vállalatok számára; mivel az iraki hatóságoknak az ország olajból származó bevételét eszközként és lehetőségként kellene felhasználniuk arra, hogy az egész iraki társadalom számára hasznos fenntartható társadalmi és gazdasági újjáépítést kezdjenek, és elő kellene mozdítaniuk a demokratikus reformok folyamatát;

| L. | mivel az amerikai katonai csapatok 2011 végén történt iraki kivonulása óta az iraki biztonsági erők döntő fontosságú szerepet játszanak az ország stabilitásának és hosszú távú fenntarthatóságának biztosításában; |
| --- | --- |

L.

mivel az amerikai katonai csapatok 2011 végén történt iraki kivonulása óta az iraki biztonsági erők döntő fontosságú szerepet játszanak az ország stabilitásának és hosszú távú fenntarthatóságának biztosításában;

| M. | mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) szerint ez idáig 1 500 000 iraki volt kénytelen elhagyni lakóhelyét az országban: köztük 500 000 személy hajléktalan, és 230 000 személy keresett menedéket a szomszédos országokban, főként Szíriában és Jordániában; |
| --- | --- |

M.

mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) szerint ez idáig 1 500 000 iraki volt kénytelen elhagyni lakóhelyét az országban: köztük 500 000 személy hajléktalan, és 230 000 személy keresett menedéket a szomszédos országokban, főként Szíriában és Jordániában;

| N. | mivel az iraki kurd régió olyan térség, ahol a béke és a biztonság bizonyos szinten garantált, és ahol a nemzetközi fejlesztési együttműködés és magánberuházások mértéke növekszik; |
| --- | --- |

N.

mivel az iraki kurd régió olyan térség, ahol a béke és a biztonság bizonyos szinten garantált, és ahol a nemzetközi fejlesztési együttműködés és magánberuházások mértéke növekszik;

| O. | mivel a biztonsági helyzet jelentős mértékű javulása ellenére még mindig gyakoriak a bombázások és a lövöldözések, és mindennapos az erőszak, ami miatt az irakiak többsége bizonytalan a jövőjét tekintve és ami miatt lehetetlen az iraki lakosság általános gazdasági és társadalmi integrációjának az előmozdítása; |
| --- | --- |

O.

mivel a biztonsági helyzet jelentős mértékű javulása ellenére még mindig gyakoriak a bombázások és a lövöldözések, és mindennapos az erőszak, ami miatt az irakiak többsége bizonytalan a jövőjét tekintve és ami miatt lehetetlen az iraki lakosság általános gazdasági és társadalmi integrációjának az előmozdítása;

| P. | mivel a régió stabilitásának előmozdítása érdekében az Európai Uniónak részt kell vállalnia az új és demokratikus Irak felépítésében, és mivel az EU Irakkal kapcsolatos politikájának összhangban kell lennie a déli szomszédságával és a Közel-Kelettel való uniós stratégiai partnerség átfogóbb keretével; |
| --- | --- |

P.

mivel a régió stabilitásának előmozdítása érdekében az Európai Uniónak részt kell vállalnia az új és demokratikus Irak felépítésében, és mivel az EU Irakkal kapcsolatos politikájának összhangban kell lennie a déli szomszédságával és a Közel-Kelettel való uniós stratégiai partnerség átfogóbb keretével;

| Q. | mivel az újjáépítés és a normalizáció legnagyobb kihívásai intézményi és társadalmi téren jelentkeznek, ideértve az intézményi és közigazgatási kapacitásépítést, a jogállamiság, a jogérvényesítés és az emberi jogok tiszteletben tartásának megszilárdítását; |
| --- | --- |

Q.

mivel az újjáépítés és a normalizáció legnagyobb kihívásai intézményi és társadalmi téren jelentkeznek, ideértve az intézményi és közigazgatási kapacitásépítést, a jogállamiság, a jogérvényesítés és az emberi jogok tiszteletben tartásának megszilárdítását;

| R. | mivel az EU-nak kifejezetten az Irak előtt álló egyedi belső, regionális és humanitárius kihívásokhoz kell igazítania erőforrásainak felhasználását, és mivel a hatékonyság, az átláthatóság és a láthatóság mind előfeltétele az EU fokozott iraki szerepvállalásának; |
| --- | --- |

R.

mivel az EU-nak kifejezetten az Irak előtt álló egyedi belső, regionális és humanitárius kihívásokhoz kell igazítania erőforrásainak felhasználását, és mivel a hatékonyság, az átláthatóság és a láthatóság mind előfeltétele az EU fokozott iraki szerepvállalásának;

| S. | mivel 2003 óta az EU és tagállamai összesen több mint 1 milliárd euró összegű támogatást nyújtottak Irak számára, különösen az Iraki Nemzetközi Újjáépítési Alapon (IRFFI) keresztül, és mivel az Unió 2005 óta közvetlenül részt vett az iraki jogállamiság javításában az Európai Unió integrált iraki jogállamiság-misszióján (EUJUST LEX) keresztül, amit a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében hajtottak végre; mivel az EUJUST LEX misszió mandátumát 2013. december 31-ig meghosszabbították; |
| --- | --- |

S.

mivel 2003 óta az EU és tagállamai összesen több mint 1 milliárd euró összegű támogatást nyújtottak Irak számára, különösen az Iraki Nemzetközi Újjáépítési Alapon (IRFFI) keresztül, és mivel az Unió 2005 óta közvetlenül részt vett az iraki jogállamiság javításában az Európai Unió integrált iraki jogállamiság-misszióján (EUJUST LEX) keresztül, amit a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében hajtottak végre; mivel az EUJUST LEX misszió mandátumát 2013. december 31-ig meghosszabbították;

| T. | mivel a partnerségi és együttműködési megállapodás megkötése új szerződéses keretet biztosít az EU számára, amelyben lehetőség nyílik az Irakkal való hosszú távú politikai és gazdasági kapcsolatok kialakítására és az emberi jogok iraki előmozdítása és tiszteletben tartása tekintetében erős alapok megteremtésére; |
| --- | --- |

T.

mivel a partnerségi és együttműködési megállapodás megkötése új szerződéses keretet biztosít az EU számára, amelyben lehetőség nyílik az Irakkal való hosszú távú politikai és gazdasági kapcsolatok kialakítására és az emberi jogok iraki előmozdítása és tiszteletben tartása tekintetében erős alapok megteremtésére;

| U. | mivel Irak potenciálisan fontos partner az energiaforrások nagyobb fokú diverzifikációjának biztosításában, ekképpen hozzájárulva Európa energiabiztonságához; |
| --- | --- |

U.

mivel Irak potenciálisan fontos partner az energiaforrások nagyobb fokú diverzifikációjának biztosításában, ekképpen hozzájárulva Európa energiabiztonságához;

| 1. | üdvözli az EU és az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás tárgyalásainak lezárását, amely első alkalommal hoz létre szerződéses kapcsolatot a két fél között; üdvözli a partnerségi és együttműködési megállapodás révén megalakult Együttműködési Tanács, Együttműködési Bizottság és Parlamenti Együttműködési Bizottság létrejöttét, és reméli, hogy ezek a fórumok új lendületet adnak az Unió legmagasabb szintű politikai szerepvállalásának Irakban, az iraki hatóságokkal felsővezetői szinten folytatott rendszeres politikai megbeszélések és a gazdasági kapcsolatok fejlesztése formájában; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az EU és az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás tárgyalásainak lezárását, amely első alkalommal hoz létre szerződéses kapcsolatot a két fél között; üdvözli a partnerségi és együttműködési megállapodás révén megalakult Együttműködési Tanács, Együttműködési Bizottság és Parlamenti Együttműködési Bizottság létrejöttét, és reméli, hogy ezek a fórumok új lendületet adnak az Unió legmagasabb szintű politikai szerepvállalásának Irakban, az iraki hatóságokkal felsővezetői szinten folytatott rendszeres politikai megbeszélések és a gazdasági kapcsolatok fejlesztése formájában;

| 2. | úgy véli, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás politikai és kereskedelmi rendelkezései megteremtik a kétoldalú, regionális és globális kérdésekről folytatott rendszeres és szorosabb politikai párbeszéd alapjait, ugyanakkor az Irak és az EU közötti kereskedelmet szabályozó megállapodások javítására törekszenek azáltal, hogy Irak fejlesztésre és reformokra irányuló erőfeszítése számára támogatást nyújtanak, azzal a céllal, hogy elősegítsék az ország világgazdaságba történő integrációját; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás politikai és kereskedelmi rendelkezései megteremtik a kétoldalú, regionális és globális kérdésekről folytatott rendszeres és szorosabb politikai párbeszéd alapjait, ugyanakkor az Irak és az EU közötti kereskedelmet szabályozó megállapodások javítására törekszenek azáltal, hogy Irak fejlesztésre és reformokra irányuló erőfeszítése számára támogatást nyújtanak, azzal a céllal, hogy elősegítsék az ország világgazdaságba történő integrációját;

| 3. | támogatja Iraknak a Kereskedelmi Világszervezethez való csatlakozására irányuló folyamatot, és hangsúlyozza, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás végrehajtásának jelentős mértékben hozzá kell járulnia e folyamathoz; |
| --- | --- |

3.

támogatja Iraknak a Kereskedelmi Világszervezethez való csatlakozására irányuló folyamatot, és hangsúlyozza, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás végrehajtásának jelentős mértékben hozzá kell járulnia e folyamathoz;

| 4. | kiemeli, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodásban a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló „alapvető elem” klauzula megköveteli a felek aktív szerepvállalását a nukleáris leszerelésben, valamint azt, hogy teljes mértékben támogassák a nukleáris fegyverektől mentes Közel-Keletről szóló, tervezett ENSZ-konferenciát; |
| --- | --- |

4.

kiemeli, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodásban a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló „alapvető elem” klauzula megköveteli a felek aktív szerepvállalását a nukleáris leszerelésben, valamint azt, hogy teljes mértékben támogassák a nukleáris fegyverektől mentes Közel-Keletről szóló, tervezett ENSZ-konferenciát;

| 5. | üdvözli a partnerségi és együttműködési megállapodás azon szakaszát, amely az Unió és Irak közti, Iraknak a Nemzetközi Büntetőbíróság (ICC) Római Statútumához való csatlakozását célzó együttműködésre vonatkozik; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Unió maximális támogatást nyújtson Iraknak a Nemzetközi Büntetőbíróság Statútumának ratifikálásához és az ahhoz való lehető leghamarabbi csatlakozásához, és a nemzetközi emberi jogi normák és eszközök prioritásként kezelt alkalmazásához; felszólítja az uniós tagállamokat és Irakot, hogy ratifikálják a Nemzeti Büntetőbíróság Statútumának 2010. június 11-én elfogadott módosításait; dvözli a partnerségi és együttműködési megállapodásnak az emberi jogok iraki előmozdítását és hatékony védelmét célzó együttműködésről szóló szakaszát, azzal a fenntartással, hogy amennyiben Irak nem képes megvédeni, előmozdítani és tiszteletben tartani az emberi jogokat, az negatívan fogja érinteni az együttműködést és a gazdaságfejlesztési programokat; kiemeli a „többet többért” elv alapján hozott szigorú feltételek további alkalmazásának fontosságát és az emberi jogok területén tett lényegi előrelépésre helyezett nagyobb hangsúly szükségességét Irakban; üdvözli az iraki kormány elkötelezettségét a civil társadalommal folytatott valódi párbeszéd és annak valódi bevonása mellett; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a partnerségi és együttműködési megállapodás azon szakaszát, amely az Unió és Irak közti, Iraknak a Nemzetközi Büntetőbíróság (ICC) Római Statútumához való csatlakozását célzó együttműködésre vonatkozik; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Unió maximális támogatást nyújtson Iraknak a Nemzetközi Büntetőbíróság Statútumának ratifikálásához és az ahhoz való lehető leghamarabbi csatlakozásához, és a nemzetközi emberi jogi normák és eszközök prioritásként kezelt alkalmazásához; felszólítja az uniós tagállamokat és Irakot, hogy ratifikálják a Nemzeti Büntetőbíróság Statútumának 2010. június 11-én elfogadott módosításait; dvözli a partnerségi és együttműködési megállapodásnak az emberi jogok iraki előmozdítását és hatékony védelmét célzó együttműködésről szóló szakaszát, azzal a fenntartással, hogy amennyiben Irak nem képes megvédeni, előmozdítani és tiszteletben tartani az emberi jogokat, az negatívan fogja érinteni az együttműködést és a gazdaságfejlesztési programokat; kiemeli a „többet többért” elv alapján hozott szigorú feltételek további alkalmazásának fontosságát és az emberi jogok területén tett lényegi előrelépésre helyezett nagyobb hangsúly szükségességét Irakban; üdvözli az iraki kormány elkötelezettségét a civil társadalommal folytatott valódi párbeszéd és annak valódi bevonása mellett;

| 6. | kitart amellett, hogy az EU és az iraki hatóságok közötti politikai párbeszédnek elsősorban a következőkre kell összpontosítania: az emberi jogok és az alapvető köz- és egyéni szabadságjogok tiszteletben tartásával kapcsolatos kérdések, külön figyelmet szentelve az emberi jogok megsértésével kapcsolatban továbbra is felmerülő állításokra, a vallásos és etnikai kisebbségek jogainak védelmére, továbbá a demokratikus intézmények megerősítésére, a jogállamiságra és a jó kormányzásra, az átlátható döntéshozatalra, a tisztességes eljárásra és a nemzeti megbékélésre; sürgeti az iraki kormányt, hogy tegyen intézkedéseket e rendkívül megosztott társadalom nemzeti megbékélése érdekében; |
| --- | --- |

6.

kitart amellett, hogy az EU és az iraki hatóságok közötti politikai párbeszédnek elsősorban a következőkre kell összpontosítania: az emberi jogok és az alapvető köz- és egyéni szabadságjogok tiszteletben tartásával kapcsolatos kérdések, külön figyelmet szentelve az emberi jogok megsértésével kapcsolatban továbbra is felmerülő állításokra, a vallásos és etnikai kisebbségek jogainak védelmére, továbbá a demokratikus intézmények megerősítésére, a jogállamiságra és a jó kormányzásra, az átlátható döntéshozatalra, a tisztességes eljárásra és a nemzeti megbékélésre; sürgeti az iraki kormányt, hogy tegyen intézkedéseket e rendkívül megosztott társadalom nemzeti megbékélése érdekében;

| 7. | hangsúlyozza, hogy kifejezetten elsőbbséget kell biztosítani az iraki hatóságokkal a halálbüntetés eltörléséről és az alapvető uniós elvek támogatásáról folytatott politikai párbeszédnek; felszólítja az iraki kormányt a halálbüntetés eltörlésére, és ennek első lépéseként a halálbüntetésre vonatkozó moratórium azonnali kihírhedésére és bevezetésére; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy kifejezetten elsőbbséget kell biztosítani az iraki hatóságokkal a halálbüntetés eltörléséről és az alapvető uniós elvek támogatásáról folytatott politikai párbeszédnek; felszólítja az iraki kormányt a halálbüntetés eltörlésére, és ennek első lépéseként a halálbüntetésre vonatkozó moratórium azonnali kihírhedésére és bevezetésére;

| 8. | üdvözli, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás létrehozza a Parlamenti Együttműködési Bizottságot, amely az iraki parlament és az Európai Parlament számára fórumként szolgál a találkozókhoz és az eszmecseréhez, és amelyet tájékoztatnak az Együttműködési Tanács ajánlásairól és amely ajánlásokat tesz a Tanács számára; támogatja e fontos parlamenti dimenziót, és úgy véli, hogy egy ilyen bizottság értékes lehetőséget biztosít majd a demokratikus párbeszédhez és támogatja az iraki demokráciát; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás létrehozza a Parlamenti Együttműködési Bizottságot, amely az iraki parlament és az Európai Parlament számára fórumként szolgál a találkozókhoz és az eszmecseréhez, és amelyet tájékoztatnak az Együttműködési Tanács ajánlásairól és amely ajánlásokat tesz a Tanács számára; támogatja e fontos parlamenti dimenziót, és úgy véli, hogy egy ilyen bizottság értékes lehetőséget biztosít majd a demokratikus párbeszédhez és támogatja az iraki demokráciát;

| 9. | megismétli a parlamenti demokrácia javítása melletti elkötelezettségét, és emlékeztet arra a – 2008-as költségvetés keretében – előterjesztett kezdeményezésére, hogy a harmadik országok parlamentjeivel együttműködve nyújtsanak támogatást a demokrácia megteremtéséhez; megismétli, hogy kész aktívan támogatni az iraki képviselőtanácsot azáltal, hogy az iraki választott képviselőknek az alkotmányos szerepük betöltésével kapcsolatos képességük fokozására, valamint a hatékony közigazgatás és a személyzet képzése terén történő tapasztalatátadás elősegítésére irányuló kezdeményezésekre tesz javaslatot; |
| --- | --- |

9.

megismétli a parlamenti demokrácia javítása melletti elkötelezettségét, és emlékeztet arra a – 2008-as költségvetés keretében – előterjesztett kezdeményezésére, hogy a harmadik országok parlamentjeivel együttműködve nyújtsanak támogatást a demokrácia megteremtéséhez; megismétli, hogy kész aktívan támogatni az iraki képviselőtanácsot azáltal, hogy az iraki választott képviselőknek az alkotmányos szerepük betöltésével kapcsolatos képességük fokozására, valamint a hatékony közigazgatás és a személyzet képzése terén történő tapasztalatátadás elősegítésére irányuló kezdeményezésekre tesz javaslatot;

| 10. | hangsúlyozza az Irakkal való intenzív technológiai párbeszéd és együttműködés feltételei megteremtésének, és a kormányzat folyamatos támogatásának fontosságát, hogy lehetővé váljon a szerződésekre és közbeszerzésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványok bevezetése és teljes körű alkalmazása, és bővülhessenek a beruházási lehetőségek; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza az Irakkal való intenzív technológiai párbeszéd és együttműködés feltételei megteremtésének, és a kormányzat folyamatos támogatásának fontosságát, hogy lehetővé váljon a szerződésekre és közbeszerzésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványok bevezetése és teljes körű alkalmazása, és bővülhessenek a beruházási lehetőségek;

| 11. | felszólítja Irakot, hogy a lehető legrövidebb időn belül ratifikálja az Átfogó Atomcsend-szerződést; |
| --- | --- |

11.

felszólítja Irakot, hogy a lehető legrövidebb időn belül ratifikálja az Átfogó Atomcsend-szerződést;

| 12. | üdvözli az EU iraki képviseletének megnyitását Bagdadban, és az uniós képviselet vezetőjének kinevezését; emlékeztet azonban arra, hogy szükséges biztosítani a képviselet számára a megfelelő saját helyiségeket, és az emberi és anyagi erőforrásokat, az EU azon kinyilvánított céljához mérten, hogy jelentős szerepet játsszon Irak demokratikus átalakulásában, és tekintettel a képviselet teljes hatékonyságának elérésére; hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú lehetővé tenni a küldöttségvezető számára, hogy teljes biztonságban utazhasson az ország egész területén, mikor ellenőrzi az Európai Unió által finanszírozott programok helyes végrehajtását, az emberi jogok helyzetét és a reformfolyamatot; |
| --- | --- |

12.

üdvözli az EU iraki képviseletének megnyitását Bagdadban, és az uniós képviselet vezetőjének kinevezését; emlékeztet azonban arra, hogy szükséges biztosítani a képviselet számára a megfelelő saját helyiségeket, és az emberi és anyagi erőforrásokat, az EU azon kinyilvánított céljához mérten, hogy jelentős szerepet játsszon Irak demokratikus átalakulásában, és tekintettel a képviselet teljes hatékonyságának elérésére; hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú lehetővé tenni a küldöttségvezető számára, hogy teljes biztonságban utazhasson az ország egész területén, mikor ellenőrzi az Európai Unió által finanszírozott programok helyes végrehajtását, az emberi jogok helyzetét és a reformfolyamatot;

| 13. | hangsúlyozza azon politikai megállapodás fontosságát Irak jövője szempontjából, amelyet az iraki vezetők egy olyan nemzeti egységkormány megalakítására vonatkozóan értek el, amely tükrözi az iraki társadalom politikai, vallási és etnikai sokszínűségét, és megfelel az iraki nép által a 2010. március 7-i parlamenti választásokon kinyilvánított szándéknak; kéri e megállapodás haladéktalan és maradéktalan végrehajtását, és felkéri az iraki politikai erőket, hogy a szándékok azonosságának szellemében maradjanak elkötelezettek az erős és fenntartható demokratikus intézmények létrehozásának folyamata iránt, és biztosítsák a szabad és tisztességes választások feltételeit mind helyi, mind nemzetközi szinten, amelyek alapvetőek a demokratikus álalakulás folyamatában; megállapítja, hogy e megállapodás végrehajtása lehet az egyetlen járható út a valódi nemzeti megbékélés folyamatának elindításához; megismétli annak fontosságát, hogy a védelmi minisztérium és a belügyminisztérium élére állandó minisztereket jelöljenek ki a biztonsági apparátus feletti hatalom koncentrálódásának megakadályozása és a demokratikus párbeszéd, áttekinthetőség, politikai felelősség, és a biztonsággal kapcsolatos politikai döntések elszámoltathatóságának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza azon politikai megállapodás fontosságát Irak jövője szempontjából, amelyet az iraki vezetők egy olyan nemzeti egységkormány megalakítására vonatkozóan értek el, amely tükrözi az iraki társadalom politikai, vallási és etnikai sokszínűségét, és megfelel az iraki nép által a 2010. március 7-i parlamenti választásokon kinyilvánított szándéknak; kéri e megállapodás haladéktalan és maradéktalan végrehajtását, és felkéri az iraki politikai erőket, hogy a szándékok azonosságának szellemében maradjanak elkötelezettek az erős és fenntartható demokratikus intézmények létrehozásának folyamata iránt, és biztosítsák a szabad és tisztességes választások feltételeit mind helyi, mind nemzetközi szinten, amelyek alapvetőek a demokratikus álalakulás folyamatában; megállapítja, hogy e megállapodás végrehajtása lehet az egyetlen járható út a valódi nemzeti megbékélés folyamatának elindításához; megismétli annak fontosságát, hogy a védelmi minisztérium és a belügyminisztérium élére állandó minisztereket jelöljenek ki a biztonsági apparátus feletti hatalom koncentrálódásának megakadályozása és a demokratikus párbeszéd, áttekinthetőség, politikai felelősség, és a biztonsággal kapcsolatos politikai döntések elszámoltathatóságának elősegítése érdekében;

| 14. | aggasztónak tartja a vallási csoportok közötti növekvő feszültséget, valamint a kormány és az ellenzék közötti súlyos bizalomhiányt, amely – ha nem javul a helyzet – az erőszakos konfliktus kiújulásához vezethet; kifejezetten aggodalommal tekint a szíriai konfliktus Irakra való lehetséges átterjedésére, ami tovább fokozhatja a feszültségeket Irakban, és az összes iraki szereplőt felelősségteljes és józan magatartásra szólítja fel e helyzet elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

14.

aggasztónak tartja a vallási csoportok közötti növekvő feszültséget, valamint a kormány és az ellenzék közötti súlyos bizalomhiányt, amely – ha nem javul a helyzet – az erőszakos konfliktus kiújulásához vezethet; kifejezetten aggodalommal tekint a szíriai konfliktus Irakra való lehetséges átterjedésére, ami tovább fokozhatja a feszültségeket Irakban, és az összes iraki szereplőt felelősségteljes és józan magatartásra szólítja fel e helyzet elkerülése érdekében;

| 15. | felszólítja az iraki kormányt annak biztosítására, hogy az ország erőforrásait átlátható és felelősségteljes módon, valamennyi iraki javára használják fel; |
| --- | --- |

15.

felszólítja az iraki kormányt annak biztosítására, hogy az ország erőforrásait átlátható és felelősségteljes módon, valamennyi iraki javára használják fel;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy – a nemzetközi szinten meghatározott vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó alapelvek, beleértve az OECD-iránymutatások 2010-es frissített kiadását, valamint az ENSZ, az ILO és az EU által meghatározott alapelvek alapján – szerkesszen egy, a vállalatok társadalmi felelősségvállalására (CSR) vonatkozó, kötelező erejű záradékot, amelyet az Együttműködési Tanács első találkozói egyikén vitatnának meg; javasolja, hogy e záradék egységesítse a már létező standardokat és elképzeléseket az összevethetőség és méltányosság biztosítása érdekében, és tartalmazzon az ezen elvek uniós szinten történő végrehajtására irányuló intézkedéseket, mint például a vállalatok, leányvállalataik és ellátási láncaik tevékenységének nyomon követésére, valamint a kellő gondosság alkalmazására vonatkozó követelményeket; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy – a nemzetközi szinten meghatározott vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó alapelvek, beleértve az OECD-iránymutatások 2010-es frissített kiadását, valamint az ENSZ, az ILO és az EU által meghatározott alapelvek alapján – szerkesszen egy, a vállalatok társadalmi felelősségvállalására (CSR) vonatkozó, kötelező erejű záradékot, amelyet az Együttműködési Tanács első találkozói egyikén vitatnának meg; javasolja, hogy e záradék egységesítse a már létező standardokat és elképzeléseket az összevethetőség és méltányosság biztosítása érdekében, és tartalmazzon az ezen elvek uniós szinten történő végrehajtására irányuló intézkedéseket, mint például a vállalatok, leányvállalataik és ellátási láncaik tevékenységének nyomon követésére, valamint a kellő gondosság alkalmazására vonatkozó követelményeket;

| 17. | azonban továbbra is mély aggodalommal tölti el, hogy rendszeresen előfordulnak a civil lakosság, a kiszolgáltatott csoportok és vallási közösségek elleni erőszakos cselekmények, beleértve a keresztény kisebbségeket, amelyek mély félelmet keltenek a lakosság körében, és bizonytalanságot saját jövőjükkel és az ország jövőjével kapcsolatban. megjegyzi, hogy történtek előrelépések ezen a téren, és felhívja az iraki hatóságokat, hogy folytassák a közbiztonság és a közrend javítása, valamint a terrorizmus és a vallási csoportok közti erőszak elleni küzdelem érdekében tett erőfeszítéseket az egész ország területén; úgy véli egyúttal, hogy kiemelt szerepet kell szánni egy olyan jogi keret kialakításának, amely egyértelműen meghatározza a biztonsági erők feladatait és megbízatását és elősegíti a biztonsági erők megfelelő felügyeletének megvalósítását, az alkotmányban foglaltakkal összhangban; úgy véli, hogy a képviselők tanácsának megfelelő szerepet kell játszania az új jogszabályok megalkotásában és a demokratikus ellenőrzés gyakorlásában; felszólítja az iraki hatóságokat, hogy fokozzák az ország valamennyi kisebbségének védelme érdekében tett erőfeszítéseiket, minden iraki állampolgárnak garantálva, hogy szabadon és biztonságban gyakorolhassa vallását, vagy vállalhassa önazonosságát, továbbá tegyenek határozottabb lépéseket az etnikumok és a vallások közti erőszak megfékezésére, a nem hívő lakosság védelme érdekében, és tegyenek meg minden tőlük telhetőt, hogy bíróság elé állítsák a törvénysértőket, összhangban a jogállamisággal és a nemzetközi normákkal; úgy véli, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás további lehetőséget kínál a az iraki társadalmi kohéziót és partnerséget szolgáló békéltető programok és vallások közti párbeszéd előmozdítására, |
| --- | --- |

17.

azonban továbbra is mély aggodalommal tölti el, hogy rendszeresen előfordulnak a civil lakosság, a kiszolgáltatott csoportok és vallási közösségek elleni erőszakos cselekmények, beleértve a keresztény kisebbségeket, amelyek mély félelmet keltenek a lakosság körében, és bizonytalanságot saját jövőjükkel és az ország jövőjével kapcsolatban. megjegyzi, hogy történtek előrelépések ezen a téren, és felhívja az iraki hatóságokat, hogy folytassák a közbiztonság és a közrend javítása, valamint a terrorizmus és a vallási csoportok közti erőszak elleni küzdelem érdekében tett erőfeszítéseket az egész ország területén; úgy véli egyúttal, hogy kiemelt szerepet kell szánni egy olyan jogi keret kialakításának, amely egyértelműen meghatározza a biztonsági erők feladatait és megbízatását és elősegíti a biztonsági erők megfelelő felügyeletének megvalósítását, az alkotmányban foglaltakkal összhangban; úgy véli, hogy a képviselők tanácsának megfelelő szerepet kell játszania az új jogszabályok megalkotásában és a demokratikus ellenőrzés gyakorlásában; felszólítja az iraki hatóságokat, hogy fokozzák az ország valamennyi kisebbségének védelme érdekében tett erőfeszítéseiket, minden iraki állampolgárnak garantálva, hogy szabadon és biztonságban gyakorolhassa vallását, vagy vállalhassa önazonosságát, továbbá tegyenek határozottabb lépéseket az etnikumok és a vallások közti erőszak megfékezésére, a nem hívő lakosság védelme érdekében, és tegyenek meg minden tőlük telhetőt, hogy bíróság elé állítsák a törvénysértőket, összhangban a jogállamisággal és a nemzetközi normákkal; úgy véli, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás további lehetőséget kínál a az iraki társadalmi kohéziót és partnerséget szolgáló békéltető programok és vallások közti párbeszéd előmozdítására,

| 18. | felhívja a figyelmet az iraki népet sújtó humanitárius problémák megoldásának sürgető szükségességére; hangsúlyozza, hogy az iraki hatóságok és a helyszínen dolgozó nemzetközi segélyszervezetek összehangolt fellépését a kiszolgáltatott csoportok – köztük a menekültek és a lakhelyük elhagyására kényszerültek – segítésére kell fordítani, megvédve őket, és megfelelő feltételeket teremtve biztonságuk és méltóságuk garantálásához; |
| --- | --- |

18.

felhívja a figyelmet az iraki népet sújtó humanitárius problémák megoldásának sürgető szükségességére; hangsúlyozza, hogy az iraki hatóságok és a helyszínen dolgozó nemzetközi segélyszervezetek összehangolt fellépését a kiszolgáltatott csoportok – köztük a menekültek és a lakhelyük elhagyására kényszerültek – segítésére kell fordítani, megvédve őket, és megfelelő feltételeket teremtve biztonságuk és méltóságuk garantálásához;

| 19. | aggodalommal jegyzi meg, hogy az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága szerint 34 000 szír menekült keresett menedéket Kurdisztán iraki részén a háború kezdete óta, és az iraki hatóságok segítségét kéri az irakba érkező menekültáradat kezelésében, különösen annak biztosításával, hogy a menekülteket humanitárius alapon befogadják a területre, és menekülttáborokba irányítják őket; sürgeti továbbá az Uniót is, hogy ajánlja fel támogatását és járuljon hozzá az iraki kormány erőfeszítéseihez a menekülttáborok emberhez méltó életkörülmények biztosítására. |
| --- | --- |

19.

aggodalommal jegyzi meg, hogy az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága szerint 34 000 szír menekült keresett menedéket Kurdisztán iraki részén a háború kezdete óta, és az iraki hatóságok segítségét kéri az irakba érkező menekültáradat kezelésében, különösen annak biztosításával, hogy a menekülteket humanitárius alapon befogadják a területre, és menekülttáborokba irányítják őket; sürgeti továbbá az Uniót is, hogy ajánlja fel támogatását és járuljon hozzá az iraki kormány erőfeszítéseihez a menekülttáborok emberhez méltó életkörülmények biztosítására.

| 20. | felszólítja az iraki hatóságokat – bár elismeri erőfeszítéseiket –, hogy biztosítsák az asrafi és a hurrijai tábor lakóinak védelmét és megfelelő emberi életkörülményeket számukra; felkéri az Európai Unió tagállamait, hogy tartsák tiszteletben az Európai Unió és az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás 105. cikkének (3b) és (4) bekezdését és tegyenek meg minden tőlük telhetőt a hurrijai tábor lakóinak saját szabad akaratukból történő hazatelepülése vagy áttelepülése érdekében, hogy végre megoldást nyerjen az iraki területen tartózkodásuk problémája; |
| --- | --- |

20.

felszólítja az iraki hatóságokat – bár elismeri erőfeszítéseiket –, hogy biztosítsák az asrafi és a hurrijai tábor lakóinak védelmét és megfelelő emberi életkörülményeket számukra; felkéri az Európai Unió tagállamait, hogy tartsák tiszteletben az Európai Unió és az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás 105. cikkének (3b) és (4) bekezdését és tegyenek meg minden tőlük telhetőt a hurrijai tábor lakóinak saját szabad akaratukból történő hazatelepülése vagy áttelepülése érdekében, hogy végre megoldást nyerjen az iraki területen tartózkodásuk problémája;

| 21. | felszólít az alkotmány, a büntető törvénykönyv és a büntetőeljárási törvény felülvizsgálatára, a nők és férfiak közötti egyenlőség, valamint a nők jogainak teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében; újólag megerősíti a nők kulcsfontosságú szerepét a társadalom szövetének újraalakításában, és hangsúlyozza a politikai életben – többek között a nemzeti stratégiák kialakításában – való teljes körű részvételük szükségességét, az általuk képviselt nézőpontok érvényesülése érdekében; |
| --- | --- |

21.

felszólít az alkotmány, a büntető törvénykönyv és a büntetőeljárási törvény felülvizsgálatára, a nők és férfiak közötti egyenlőség, valamint a nők jogainak teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében; újólag megerősíti a nők kulcsfontosságú szerepét a társadalom szövetének újraalakításában, és hangsúlyozza a politikai életben – többek között a nemzeti stratégiák kialakításában – való teljes körű részvételük szükségességét, az általuk képviselt nézőpontok érvényesülése érdekében;

| 22. | ösztönzi a nem kormányzati szervezeteket, hogy segítsék a demokrácia és az emberi jogok megerősödését Irakban azáltal, hogy célzott segítséget nyújtanak azoknak a nőknek, akik erőszak, kényszerházasság, becsületbeli bűncselekmények, emberkereskedelem és a nemi szervek megcsonkításának áldozatává váltak; |
| --- | --- |

22.

ösztönzi a nem kormányzati szervezeteket, hogy segítsék a demokrácia és az emberi jogok megerősödését Irakban azáltal, hogy célzott segítséget nyújtanak azoknak a nőknek, akik erőszak, kényszerházasság, becsületbeli bűncselekmények, emberkereskedelem és a nemi szervek megcsonkításának áldozatává váltak;

| 23. | sürgeti az iraki parlamentet és a kormányt, hogy léptessenek életbe jogszabályokat a gyermekmunka, a gyermekprostitúció és a gyermekkereskedelem felszámolása, valamint hogy garantálják a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény betartását; |
| --- | --- |

23.

sürgeti az iraki parlamentet és a kormányt, hogy léptessenek életbe jogszabályokat a gyermekmunka, a gyermekprostitúció és a gyermekkereskedelem felszámolása, valamint hogy garantálják a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény betartását;

| 24. | követeli, hogy különös figyelmet fordítsanak a nők részvételére a háború utáni újjáépítés folyamatában, illetve a politikai és gazdasági élet magasabb szintjein játszott szerepükre, különösen az etnikai közösségekből származó nők esetében, akiket gyakran kettős megkülönböztetés sújt, egyrészt nemük, másrészt etnikai vagy vallási hovatartozásuk miatt; arra ösztönzi az iraki hatóságokat, hogy tegyék meg a befogadó civil társadalom létrehozásához szükséges lépéseket, amely a politikai folyamat teljes jogú résztvevője lehet, továbbá nyújtsanak támogatást a független, pluralista és professzionális médiaágazat kialakításához; |
| --- | --- |

24.

követeli, hogy különös figyelmet fordítsanak a nők részvételére a háború utáni újjáépítés folyamatában, illetve a politikai és gazdasági élet magasabb szintjein játszott szerepükre, különösen az etnikai közösségekből származó nők esetében, akiket gyakran kettős megkülönböztetés sújt, egyrészt nemük, másrészt etnikai vagy vallási hovatartozásuk miatt; arra ösztönzi az iraki hatóságokat, hogy tegyék meg a befogadó civil társadalom létrehozásához szükséges lépéseket, amely a politikai folyamat teljes jogú résztvevője lehet, továbbá nyújtsanak támogatást a független, pluralista és professzionális médiaágazat kialakításához;

| 25. | mély aggodalmának ad hangot a kényszerházasságokkal kapcsolatos nagyszámú női öngyilkosság és becsületbeli gyilkosság miatt, és a nőket érintő erőszak más elterjedt formái miatt, mint a női nemi szervek megcsonkítása és a családon belüli erőszak; hangsúlyozza megfelelő és hatékony jogszabályok bevezetésének fontosságát a nők jogainak, valamint társadalmi, kulturális és fizikai integritásának védelmében, teljes hozzáférést biztosítva számukra a társadalmi és gazdasági integrációhoz, és megszüntetve a nőkkel szembeni, jogszabályokban foglalt megkülönböztetést, az iraki alkotmánnyal és Irak nemzetközi emberi jogi szerződések tekintetében fennálló kötelezettségeivel összhangban; |
| --- | --- |

25.

mély aggodalmának ad hangot a kényszerházasságokkal kapcsolatos nagyszámú női öngyilkosság és becsületbeli gyilkosság miatt, és a nőket érintő erőszak más elterjedt formái miatt, mint a női nemi szervek megcsonkítása és a családon belüli erőszak; hangsúlyozza megfelelő és hatékony jogszabályok bevezetésének fontosságát a nők jogainak, valamint társadalmi, kulturális és fizikai integritásának védelmében, teljes hozzáférést biztosítva számukra a társadalmi és gazdasági integrációhoz, és megszüntetve a nőkkel szembeni, jogszabályokban foglalt megkülönböztetést, az iraki alkotmánnyal és Irak nemzetközi emberi jogi szerződések tekintetében fennálló kötelezettségeivel összhangban;

| 26. | üdvözli a Bizottság közös stratégiai dokumentumát (2011–2013), amely átmenetet jelent az iraki hatóságokkal folytatott konzultáción és az egyéb nemzetközi szervezetekkel (Világbank, ENSZ) folytatott koordináción alapuló uniós fejlesztési együttműködés többéves programozásába; megállapítja, hogy ez az új megközelítés összhangban van a Tanácsnak adott 2008. március 13-i ajánlásában megfogalmazott fő iránymutatásokkal; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a Bizottság közös stratégiai dokumentumát (2011–2013), amely átmenetet jelent az iraki hatóságokkal folytatott konzultáción és az egyéb nemzetközi szervezetekkel (Világbank, ENSZ) folytatott koordináción alapuló uniós fejlesztési együttműködés többéves programozásába; megállapítja, hogy ez az új megközelítés összhangban van a Tanácsnak adott 2008. március 13-i ajánlásában megfogalmazott fő iránymutatásokkal;

| 27. | üdvözli az EUJUST LEX missziójának, valamint azon kísérleti projektek végrehajtásának pozitív mérlegét, amelyekre első alkalommal került sor Irakban az Európai Bizottság folyamatban lévő projektjével összehangolt formában; sürgeti, hogy az európai biztonsági és védelmi politikai, valamint az uniós eszközök segítségével a misszió során szerzett minden tapasztalatot használjanak fel, hogy az iraki rendőrség és igazságügyi rendszer megerősítéséhez nyújtott helyszíni támogatás folytatása érdekében; |
| --- | --- |

27.

üdvözli az EUJUST LEX missziójának, valamint azon kísérleti projektek végrehajtásának pozitív mérlegét, amelyekre első alkalommal került sor Irakban az Európai Bizottság folyamatban lévő projektjével összehangolt formában; sürgeti, hogy az európai biztonsági és védelmi politikai, valamint az uniós eszközök segítségével a misszió során szerzett minden tapasztalatot használjanak fel, hogy az iraki rendőrség és igazságügyi rendszer megerősítéséhez nyújtott helyszíni támogatás folytatása érdekében;

| 28. | ismételten felszólít arra, hogy szolgáljanak bizonyítékokkal az Iraknak nyújtott uniós támogatások átláthatóságáról és hatékonyságáról, az uniós támogatások tényleges kifizetésével és felhasználási módjaival kapcsolatos átfogó, rendszeres és átlátható tájékoztatás formájában, különös tekintettel az Iraki Nemzetközi Újjáépítési Alapon (IRFFI) keresztül nyújtott előirányzatokra, amelynek az EU a fő adományozója; |
| --- | --- |

28.

ismételten felszólít arra, hogy szolgáljanak bizonyítékokkal az Iraknak nyújtott uniós támogatások átláthatóságáról és hatékonyságáról, az uniós támogatások tényleges kifizetésével és felhasználási módjaival kapcsolatos átfogó, rendszeres és átlátható tájékoztatás formájában, különös tekintettel az Iraki Nemzetközi Újjáépítési Alapon (IRFFI) keresztül nyújtott előirányzatokra, amelynek az EU a fő adományozója;

| 29. | tudomásul veszi az együttműködési programok tevékenységeit az EU társadalmi és emberi jogi téren történő fejlesztéseinek kapcsán, amelyek a szegénység elleni küzdelemre, az egészségügy, az oktatás, a foglalkoztatás legfontosabb igényeinek kielégítésére, valamint a mindenkire, így köztük a legkiszolgáltatottabb csoportokra, a menekültekre, a lakóhelyük elhagyására kényszerített emberekre és az összes vallási kisebbségre vonatkozó alapvető szabadságok előmozdítására irányulnak; kitart amellett, hogy ezen tevékenységek végrehajtása a kapacitás és az intézmények megerősítésének keretében történjék az integráció, az átláthatóság és a jó kormányzás elveinek figyelembe vétele mellett; |
| --- | --- |

29.

tudomásul veszi az együttműködési programok tevékenységeit az EU társadalmi és emberi jogi téren történő fejlesztéseinek kapcsán, amelyek a szegénység elleni küzdelemre, az egészségügy, az oktatás, a foglalkoztatás legfontosabb igényeinek kielégítésére, valamint a mindenkire, így köztük a legkiszolgáltatottabb csoportokra, a menekültekre, a lakóhelyük elhagyására kényszerített emberekre és az összes vallási kisebbségre vonatkozó alapvető szabadságok előmozdítására irányulnak; kitart amellett, hogy ezen tevékenységek végrehajtása a kapacitás és az intézmények megerősítésének keretében történjék az integráció, az átláthatóság és a jó kormányzás elveinek figyelembe vétele mellett;

| 30. | hangsúlyozza a Szíriával, Iránnal, Törökországgal, Szaúd-Arábiával és Jordániával határos Irak érzékeny geopolitikai helyzetét; elvárja, hogy Irak stabilizáló szerepet játsszon majd a régióban, különös tekintettel a Szíriában jelenleg zajló polgárháborúra; elvárja, hogy Irak támogassa a demokratikus és befogadó átmenetet Szíriában; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza a Szíriával, Iránnal, Törökországgal, Szaúd-Arábiával és Jordániával határos Irak érzékeny geopolitikai helyzetét; elvárja, hogy Irak stabilizáló szerepet játsszon majd a régióban, különös tekintettel a Szíriában jelenleg zajló polgárháborúra; elvárja, hogy Irak támogassa a demokratikus és befogadó átmenetet Szíriában;

| 31. | üdvözli az iraki emberi jogi bizottság független intézményként történő közelmúltbéli létrehozását, amely értelmet adhat az iraki alkotmányban biztosított jogoknak és központi szerepet kaphat e jogok védelmében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ez az intézmény politikai befolyástól független maradjon, és hogy nyújtsanak megfelelő, biztonságos és független pénzügyi támogatást a műveleteihez; hangsúlyozza, hogy a kormányzati szerveknek rendszeres, átlátható és folyamatos együttműködést kell tanúsítaniuk a bizottság vizsgálatai során; felszólítja a tagállamokat, hogy technikai segítségnyújtással, folyamatos párbeszéddel, valamint az emberi jogok védelmében tett erőfeszítésekkel kapcsolatos tapasztalatok megosztásával támogassák e bizottság fejlődését; |
| --- | --- |

31.

üdvözli az iraki emberi jogi bizottság független intézményként történő közelmúltbéli létrehozását, amely értelmet adhat az iraki alkotmányban biztosított jogoknak és központi szerepet kaphat e jogok védelmében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ez az intézmény politikai befolyástól független maradjon, és hogy nyújtsanak megfelelő, biztonságos és független pénzügyi támogatást a műveleteihez; hangsúlyozza, hogy a kormányzati szerveknek rendszeres, átlátható és folyamatos együttműködést kell tanúsítaniuk a bizottság vizsgálatai során; felszólítja a tagállamokat, hogy technikai segítségnyújtással, folyamatos párbeszéddel, valamint az emberi jogok védelmében tett erőfeszítésekkel kapcsolatos tapasztalatok megosztásával támogassák e bizottság fejlődését;

| 32. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, az Európai Bizottság elnökének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok parlamentjei elnökeinek, valamint az Iraki Köztársaság kormányának és képviselőtanácsának. |
| --- | --- |

32.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, az Európai Bizottság elnökének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok parlamentjei elnökeinek, valamint az Iraki Köztársaság kormányának és képviselőtanácsának.

---

(1)  HL L 204., 2012.7.31., 20. o.

(2)  HL C 298. E, 2006.12.8., 287. o.

(3)  HL C 66. E, 2009.3.20., 75. o.

(4)  HL C 99. E, 2012.4.3., 115. o.

(5)  HL C 136. E, 2012.5.11., 53. o.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/89 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/89

---

P7_TA(2013)0024

Az Európai Közösség és a kelet- és dél-afrikai államok között létrejött ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodás végrehajtása a Zimbabwében kialakult jelenlegi helyzet fényében

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása az Európai Közösség és a kelet- és dél-afrikai államok közötti ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodás (IEPA) végrehajtásáról, különös tekintettel Zimbabwe jelenlegi helyzetére (2013/2515(RSP))

(2015/C 440/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2012. május 14. óta ideiglenesen alkalmazott, egyrészről Madagaszkár, Mauritius, a Seychelle-szigetek és Zimbabwe, másrészről az Európai Közösség között létrejött ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodásra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. május 14. óta ideiglenesen alkalmazott, egyrészről Madagaszkár, Mauritius, a Seychelle-szigetek és Zimbabwe, másrészről az Európai Közösség között létrejött ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodásra;

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok (AKCS), másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok (AKCS), másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás),

| — | tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre (GATT), és különösen annak XXIV. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre (GATT), és különösen annak XXIV. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i Millenniumi Nyilatkozatára, amely meghatározza a millenniumi fejlesztési célokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i Millenniumi Nyilatkozatára, amely meghatározza a millenniumi fejlesztési célokat,

| — | tekintettel az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó átmeneti megállapodásról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó átmeneti megállapodásról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség rendkívüli csúcstalálkozójának 2012. június 1-jei közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség rendkívüli csúcstalálkozójának 2012. június 1-jei közleményére,

| — | tekintettel a Tanács Zimbabwéről szóló, 2012. július 23-i következtetéseire és a Zimbabwével szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2012/124/CFSP végrehajtási határozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Zimbabwéről szóló, 2012. július 23-i következtetéseire és a Zimbabwével szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2012/124/CFSP végrehajtási határozatára (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Cotonoui Megállapodás kereskedelmi együttműködésről szóló fejezete, amely alapján az EU nem kölcsönös kereskedelmi kedvezményeket nyújt az AKCS-országok számára, 2007. december 31-én lejárt, és ettől az időponttól a helyzet nem felel meg a Világkereskedelmi Szervezet szabályainak; |
| --- | --- |

A.

mivel a Cotonoui Megállapodás kereskedelmi együttműködésről szóló fejezete, amely alapján az EU nem kölcsönös kereskedelmi kedvezményeket nyújt az AKCS-országok számára, 2007. december 31-én lejárt, és ettől az időponttól a helyzet nem felel meg a Világkereskedelmi Szervezet szabályainak;

| B. | mivel a gazdasági partnerségi megállapodások olyan WTO-kompatibilis megállapodások, amelyek célja a regionális integráció kereskedelemfejlesztés, fenntartható növekedés és a szegénység csökkentése útján történő támogatása, elősegítve az AKCS-országok gazdaságának a világgazdaságba való fokozatos integrációját; |
| --- | --- |

B.

mivel a gazdasági partnerségi megállapodások olyan WTO-kompatibilis megállapodások, amelyek célja a regionális integráció kereskedelemfejlesztés, fenntartható növekedés és a szegénység csökkentése útján történő támogatása, elősegítve az AKCS-országok gazdaságának a világgazdaságba való fokozatos integrációját;

| C. | mivel Madagaszkár, Mauritius, a Seychelles-szigetek és Zimbabwe a Cotonoui Megállapodás aláíró felei; mivel az emberi jogok tiszteletben tartásának az EU és az AKCS-országok közötti együttműködési és fejlesztési megállapodás alapvető elemének kell lennie; |
| --- | --- |

C.

mivel Madagaszkár, Mauritius, a Seychelles-szigetek és Zimbabwe a Cotonoui Megállapodás aláíró felei; mivel az emberi jogok tiszteletben tartásának az EU és az AKCS-országok közötti együttműködési és fejlesztési megállapodás alapvető elemének kell lennie;

| D. | mivel az ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodások a teljes gazdasági partnerségi megállapodások felé vezető út első lépésének tekinthetők, ami az árukereskedelemre vonatkozó szabályok mellett az eredetre és a fiatal iparágak védelmére vonatkozó szabályokról szóló fejezetek beépítésének köszönhető; |
| --- | --- |

D.

mivel az ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodások a teljes gazdasági partnerségi megállapodások felé vezető út első lépésének tekinthetők, ami az árukereskedelemre vonatkozó szabályok mellett az eredetre és a fiatal iparágak védelmére vonatkozó szabályokról szóló fejezetek beépítésének köszönhető;

| E. | mivel a felelősségteljes kormányzásra, a politikai tisztségek átláthatóságára és az emberi jogokra vonatkozó, a Cotonoui Megállapodás 8. cikke, 11. cikke b) pontja, valamint 96. és 97. cikke szerinti rendelkezéseket az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Madagaszkár, Mauritius, a Seychelle-szigetek és Zimbabwe között létrejött ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodás részének kell tekinteni; |
| --- | --- |

E.

mivel a felelősségteljes kormányzásra, a politikai tisztségek átláthatóságára és az emberi jogokra vonatkozó, a Cotonoui Megállapodás 8. cikke, 11. cikke b) pontja, valamint 96. és 97. cikke szerinti rendelkezéseket az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Madagaszkár, Mauritius, a Seychelle-szigetek és Zimbabwe között létrejött ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodás részének kell tekinteni;

| F. | mivel bár az emberi jogok és a demokrácia helyzete Zimbabwében a javulás jeleit mutatja, továbbra is számos kihívás áll fenn az Unió és Zimbabwe közötti jövőbeli együttműködés tekintetében, nevezetesen a Globális Politikai Megállapodás teljes körű végrehajtása és a zaklatás és az emberi jogi visszaélések minden formájának felszámolása terén; |
| --- | --- |

F.

mivel bár az emberi jogok és a demokrácia helyzete Zimbabwében a javulás jeleit mutatja, továbbra is számos kihívás áll fenn az Unió és Zimbabwe közötti jövőbeli együttműködés tekintetében, nevezetesen a Globális Politikai Megállapodás teljes körű végrehajtása és a zaklatás és az emberi jogi visszaélések minden formájának felszámolása terén;

| G. | mivel Zimbabwe gazdasági fellendülése továbbra is törékeny és egyes állami politikák veszélyeztetik az Unió és Zimbabwe közötti jövőbeli gazdasági kapcsolatokat; |
| --- | --- |

G.

mivel Zimbabwe gazdasági fellendülése továbbra is törékeny és egyes állami politikák veszélyeztetik az Unió és Zimbabwe közötti jövőbeli gazdasági kapcsolatokat;

| H. | mivel Zimbabwe szembeötlő módon semmibe veszi a nemzetközi megállapodásokat és saját nemzeti jogszabályait azáltal, hogy továbbra is engedélyezi az illegális elefántcsont-kereskedelmet; |
| --- | --- |

H.

mivel Zimbabwe szembeötlő módon semmibe veszi a nemzetközi megállapodásokat és saját nemzeti jogszabályait azáltal, hogy továbbra is engedélyezi az illegális elefántcsont-kereskedelmet;

| 1. | rámutat arra, hogy az EU-nak elő kell mozdítani az ILO munkaügyi normáit és a munkakörülményekre vonatkozó előírásait maradéktalanul tiszteletben tartó és garantáló tisztességes kereskedelmet az EU és a fejlődő országok között, valamint biztosítania kell a lehető legmagasabb szociális és környezetvédelmi normák alkalmazását; úgy véli, hogy mindez többek között a fejlődő országokból származó erőforrásokért és mezőgazdasági termékekért fizetendő méltányos árat is magában foglalja; |
| --- | --- |

1.

rámutat arra, hogy az EU-nak elő kell mozdítani az ILO munkaügyi normáit és a munkakörülményekre vonatkozó előírásait maradéktalanul tiszteletben tartó és garantáló tisztességes kereskedelmet az EU és a fejlődő országok között, valamint biztosítania kell a lehető legmagasabb szociális és környezetvédelmi normák alkalmazását; úgy véli, hogy mindez többek között a fejlődő országokból származó erőforrásokért és mezőgazdasági termékekért fizetendő méltányos árat is magában foglalja;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az IEPA ideiglenes hatályba lépése szilárd jogi keretben tett, fontos lépés az EU és az érintett négy afrikai ország közötti partnerség megerősítése felé; hangsúlyozza a tárgyalások folytatásának fontosságát egy olyan teljes megállapodás létrehozása érdekében, amelynek célja a nyílt és méltányos kereskedelem fokozásának, a beruházásnak és a regionális integrációnak az előmozdítása; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az IEPA ideiglenes hatályba lépése szilárd jogi keretben tett, fontos lépés az EU és az érintett négy afrikai ország közötti partnerség megerősítése felé; hangsúlyozza a tárgyalások folytatásának fontosságát egy olyan teljes megállapodás létrehozása érdekében, amelynek célja a nyílt és méltányos kereskedelem fokozásának, a beruházásnak és a regionális integrációnak az előmozdítása;

| 3. | úgy véli, hogy az emberi jogi bizottságról szóló törvény hatálybalépése Zimbabwében biztató lépés a kormány részéről az ország emberi jogi helyzetének javítása tekintetében, és első lépést jelent a békés és hiteles választások érdekében elkészített menetrend részeként; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az emberi jogi bizottságról szóló törvény hatálybalépése Zimbabwében biztató lépés a kormány részéről az ország emberi jogi helyzetének javítása tekintetében, és első lépést jelent a békés és hiteles választások érdekében elkészített menetrend részeként;

| 4. | kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye fel újra a tárgyalásokat a régió többi hét országával, és fogadjon el olyan fejlesztésbarát megközelítést, amely összhangban áll mind a régió és a régióban fekvő országok stratégiai célkitűzéseivel és prioritásaival, mind pedig a WTO jogszabályaival; |
| --- | --- |

4.

kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye fel újra a tárgyalásokat a régió többi hét országával, és fogadjon el olyan fejlesztésbarát megközelítést, amely összhangban áll mind a régió és a régióban fekvő országok stratégiai célkitűzéseivel és prioritásaival, mind pedig a WTO jogszabályaival;

| 5. | mindazonáltal aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Zimbabwében továbbra is folytatódnak az emberi jogokkal és az alapvető szabadságjogokkal kapcsolatos visszaélések, amelyek aláássák a Zimbabwe nemzeti egységkormánya által az elmúlt években tett kötelezettségvállalásokat, és ez különösképp vonatkozik a zimbabwei emberi jogi jogvédők, újságírók és a civil társadalom tagjai ellen irányuló zaklatások eseteire; felszólítja Zimbabwe kormányát, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy senki se legyen kitéve zaklatásnak, megfélemlítésnek azért, mert emberi jogi kérdésekkel foglalkozik; |
| --- | --- |

5.

mindazonáltal aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Zimbabwében továbbra is folytatódnak az emberi jogokkal és az alapvető szabadságjogokkal kapcsolatos visszaélések, amelyek aláássák a Zimbabwe nemzeti egységkormánya által az elmúlt években tett kötelezettségvállalásokat, és ez különösképp vonatkozik a zimbabwei emberi jogi jogvédők, újságírók és a civil társadalom tagjai ellen irányuló zaklatások eseteire; felszólítja Zimbabwe kormányát, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy senki se legyen kitéve zaklatásnak, megfélemlítésnek azért, mert emberi jogi kérdésekkel foglalkozik;

| 6. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az IEPA nem tartalmaz erőteljes emberi jogi záradékot, és ismételten felszólít arra, hogy az EU által kötött kereskedelmi megállapodásokba vegyenek fel kötelező erejű emberi jogi záradékokat; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az IEPA nem tartalmaz sem a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetet, sem a nemzetközi munkaügyi és környezetvédelmi normák tiszteletben tartására vonatkozó előírást. |
| --- | --- |

6.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az IEPA nem tartalmaz erőteljes emberi jogi záradékot, és ismételten felszólít arra, hogy az EU által kötött kereskedelmi megállapodásokba vegyenek fel kötelező erejű emberi jogi záradékokat; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az IEPA nem tartalmaz sem a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetet, sem a nemzetközi munkaügyi és környezetvédelmi normák tiszteletben tartására vonatkozó előírást.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a gyülekezés, az egyesülés és a kifejezés szabadsága a demokrácia alapvető eleme, amely mellett Zimbabwe a Globális Politikai Megállapodás keretében teljes mértékben elkötelezte magát; felhívja a figyelmet a folyamatban lévő egyetértési eljárásra, hangsúlyozva, hogy az ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodás EU-n belüli ratifikációja további lehetőséget jelent arra, hogy ismételten hangsúlyozzuk ezen kötelezettségvállalások és kötelezettségek végrehajtásának szükségességét; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a gyülekezés, az egyesülés és a kifejezés szabadsága a demokrácia alapvető eleme, amely mellett Zimbabwe a Globális Politikai Megállapodás keretében teljes mértékben elkötelezte magát; felhívja a figyelmet a folyamatban lévő egyetértési eljárásra, hangsúlyozva, hogy az ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodás EU-n belüli ratifikációja további lehetőséget jelent arra, hogy ismételten hangsúlyozzuk ezen kötelezettségvállalások és kötelezettségek végrehajtásának szükségességét;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a jelen körülmények között fenn kell tartani az EU (a Cotonoui Megállapodás 96. cikkén alapuló) fejlesztési együttműködésének felfüggesztését, azonban az EU továbbra is elkötelezett a helyi népesség támogatása mellett; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a jelen körülmények között fenn kell tartani az EU (a Cotonoui Megállapodás 96. cikkén alapuló) fejlesztési együttműködésének felfüggesztését, azonban az EU továbbra is elkötelezett a helyi népesség támogatása mellett;

| 9. | támogatja az EU által jelenleg alkalmazott célzott intézkedéseket, amelyek választ jelentenek a Zimbabwei politikai és emberi jogi helyzetre, és amelyek olyan éves határozatokat foglalnak magukban, amelyek lehetővé teszik az EU számára, hogy folyamatos felülvizsgálat alatt tartsa a zimbabwei kormány vezető személyiségeit; ezenkívül hangsúlyozza, hogy ezek az intézkedésekre az ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodás nincs hatással; |
| --- | --- |

9.

támogatja az EU által jelenleg alkalmazott célzott intézkedéseket, amelyek választ jelentenek a Zimbabwei politikai és emberi jogi helyzetre, és amelyek olyan éves határozatokat foglalnak magukban, amelyek lehetővé teszik az EU számára, hogy folyamatos felülvizsgálat alatt tartsa a zimbabwei kormány vezető személyiségeit; ezenkívül hangsúlyozza, hogy ezek az intézkedésekre az ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodás nincs hatással;

| 10. | felszólítja Zimbabwe kormányát, hogy a célzott intézkedések felfüggesztésének lehetővé tétele érdekében tegye meg a szükséges lépéseket, többek között állítsa vissza a jogállamiságot, a demokráciát és az emberi jogok tiszteletben tartását az országban, és különösen tartson békés és hiteles alkotmányos népszavazást, valamint tegye meg a nemzetközi normáknak megfelelő választási előkészületeket; |
| --- | --- |

10.

felszólítja Zimbabwe kormányát, hogy a célzott intézkedések felfüggesztésének lehetővé tétele érdekében tegye meg a szükséges lépéseket, többek között állítsa vissza a jogállamiságot, a demokráciát és az emberi jogok tiszteletben tartását az országban, és különösen tartson békés és hiteles alkotmányos népszavazást, valamint tegye meg a nemzetközi normáknak megfelelő választási előkészületeket;

| 11. | megerősíti, hogy amennyiben az emberi jogok helyzete jelentősen romlik, élni kíván a rendelkezésére álló eszközökkel, többek között fontolóra veszi a megállapodás 65. cikkében foglalt rendelkezések (az úgynevezett „nem teljesítési” záradék) alkalmazását; |
| --- | --- |

11.

megerősíti, hogy amennyiben az emberi jogok helyzete jelentősen romlik, élni kíván a rendelkezésére álló eszközökkel, többek között fontolóra veszi a megállapodás 65. cikkében foglalt rendelkezések (az úgynevezett „nem teljesítési” záradék) alkalmazását;

| 12. | felszólítja az EU haare-i küldöttségét, hogy továbbra is ajánlja fel segítségét Zimbabwe nemzeti egységkormányának az emberi jogok helyzetének javítása érdekében, hogy békés és hiteles választásokra kerülhessen sor azon normáknak megfelelően, amelyeket az EU valamennyi kereskedelmi partnerétől elvárna; |
| --- | --- |

12.

felszólítja az EU haare-i küldöttségét, hogy továbbra is ajánlja fel segítségét Zimbabwe nemzeti egységkormányának az emberi jogok helyzetének javítása érdekében, hogy békés és hiteles választásokra kerülhessen sor azon normáknak megfelelően, amelyeket az EU valamennyi kereskedelmi partnerétől elvárna;

| 13. | felszólítja Zimbabwe kormányát, hogy hajtsa végre az elefántcsont illegális exportjában és kereskedelmében részt vevő személyek azonosítását és felelősségre vonását, és ezen túlmenően törekedjen az átláthatóság növelésére Zimbabwe nyersanyag-kitermelő ágazatán belül annak biztosítása érdekében, hogy az ország természeti erőforrásainak legális kiaknázásából származó haszonnal megfelelően elszámoljanak és abból minden zimbabwei polgár részesüljön; |
| --- | --- |

13.

felszólítja Zimbabwe kormányát, hogy hajtsa végre az elefántcsont illegális exportjában és kereskedelmében részt vevő személyek azonosítását és felelősségre vonását, és ezen túlmenően törekedjen az átláthatóság növelésére Zimbabwe nyersanyag-kitermelő ágazatán belül annak biztosítása érdekében, hogy az ország természeti erőforrásainak legális kiaknázásából származó haszonnal megfelelően elszámoljanak és abból minden zimbabwei polgár részesüljön;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányának és parlamentjének, az Európa Külügyi Szolgálatnak, Zimbabwe kormányának és parlamentjének, valamint a Dél-Afrikai Fejlesztési Közösség kormányainak. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányának és parlamentjének, az Európa Külügyi Szolgálatnak, Zimbabwe kormányának és parlamentjének, valamint a Dél-Afrikai Fejlesztési Közösség kormányainak.

---

(1)  HL C 117. E, 2010.5.6., 129. o.

(2)  HL L 54., 2012.2.28., 20. o.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/92 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/92

---

P7_TA(2013)0026

Az állami támogatások korszerűsítése

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása az állami támogatások szabályozásának korszerűsítéséről (2012/2920(RSP))

(2015/C 440/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 109. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 109. cikkére,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK rendeletet módosító tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2012)0725), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK rendeletet módosító tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2012)0725),

| — | tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendelet és a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2012)0730), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendelet és a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2012)0730),

| — | tekintettel „Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítése” című bizottsági közleményre (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítése” című bizottsági közleményre (COM(2012)0209),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. november 29-i, 98. plenáris ülésén elfogadott véleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. november 29-i, 98. plenáris ülésén elfogadott véleményre,

| — | tekintettel a Számvevőszék 15/2011. számú, „A Bizottság eljárásai biztosítják-e az állami támogatások ellenőrzésének eredményes lebonyolítását?” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 15/2011. számú, „A Bizottság eljárásai biztosítják-e az állami támogatások ellenőrzésének eredményes lebonyolítását?” című különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló 2010. október 20-i keretmegállapodásra (1) (a továbbiakban: a keretmegállapodás), és különösen annak (15) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló 2010. október 20-i keretmegállapodásra (1) (a továbbiakban: a keretmegállapodás), és különösen annak (15) bekezdésére,

| — | tekintettel az állami támogatások szabályozásának korszerűsítése kapcsán a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000213/2012 – B7-0102/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állami támogatások szabályozásának korszerűsítése kapcsán a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000213/2012 – B7-0102/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az EUMSZ 109. cikkének jogalapja alapján a Bizottság két rendeletjavaslatot nyújtott be az állami támogatások szabályozásának korszerűsítését célzó program végrehajtására; mivel ez a jogalap csupán konzultációt ír elő a Parlamenttel, együttdöntést nem; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUMSZ 109. cikkének jogalapja alapján a Bizottság két rendeletjavaslatot nyújtott be az állami támogatások szabályozásának korszerűsítését célzó program végrehajtására; mivel ez a jogalap csupán konzultációt ír elő a Parlamenttel, együttdöntést nem;

| B. | mivel a javaslatok célja az, hogy a forrásokat az állami támogatások kapcsán felmerülő komolyabb problémák értékelésére koncentrálják, a tagállamok közötti kereskedelmet nem érintő jelentéktelenebb esetekkel és panaszokkal pedig ne foglalkozzanak; |
| --- | --- |

B.

mivel a javaslatok célja az, hogy a forrásokat az állami támogatások kapcsán felmerülő komolyabb problémák értékelésére koncentrálják, a tagállamok közötti kereskedelmet nem érintő jelentéktelenebb esetekkel és panaszokkal pedig ne foglalkozzanak;

| C. | mivel a javaslatok, és különösen a 659/1999/EK eljárási rendelethez fűzött módosítás a választott nemzeti és helyi hatóságok határozataira vonatkozó bizottsági ellenőrzések módozatait érintik, és mivel ezért erősen indokolt e szövegek Parlament általi demokratikus felügyelete; |
| --- | --- |

C.

mivel a javaslatok, és különösen a 659/1999/EK eljárási rendelethez fűzött módosítás a választott nemzeti és helyi hatóságok határozataira vonatkozó bizottsági ellenőrzések módozatait érintik, és mivel ezért erősen indokolt e szövegek Parlament általi demokratikus felügyelete;

| D. | mivel amint arról az Európai Parlament és a Bizottság közötti keretmegállapodás (15) bekezdése is rendelkezik, a Parlamentet be kell vonni az ilyen javaslatok előkészítő munkálataiba; |
| --- | --- |

D.

mivel amint arról az Európai Parlament és a Bizottság közötti keretmegállapodás (15) bekezdése is rendelkezik, a Parlamentet be kell vonni az ilyen javaslatok előkészítő munkálataiba;

| 1. | üdvözli az állami támogatások szabályozásának korszerűsítéséről szóló bizottsági közleményt és a rendeletekre irányuló új bizottsági javaslatokat; felhívja azonban a Bizottságot annak biztosítására, hogy a korszerűsítés egyik legfőbb céljaként meghatározott gazdasági növekedésserkentés ne vezessen ismét az államadósság növekedéséhez; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az állami támogatások szabályozásának korszerűsítéséről szóló bizottsági közleményt és a rendeletekre irányuló új bizottsági javaslatokat; felhívja azonban a Bizottságot annak biztosítására, hogy a korszerűsítés egyik legfőbb céljaként meghatározott gazdasági növekedésserkentés ne vezessen ismét az államadósság növekedéséhez;

| 2. | hangsúlyozza, hogy kevesebb, de célzottabb állami támogatásra van szükség, amelyek nem terhelik az államháztartást és nem torzítják a versenyt, ugyanakkor ösztönzik a tudásalapú gazdaságra való áttérést; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy kevesebb, de célzottabb állami támogatásra van szükség, amelyek nem terhelik az államháztartást és nem torzítják a versenyt, ugyanakkor ösztönzik a tudásalapú gazdaságra való áttérést;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az állami támogatásokat úgy kell strukturálni, hogy azok – ahelyett, hogy egyes vállalkozásokat támogatnának – általánosságban elősegítsék a szolgáltatások, a tudás és az infrastruktúra fejlődését; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az állami támogatásokat úgy kell strukturálni, hogy azok – ahelyett, hogy egyes vállalkozásokat támogatnának – általánosságban elősegítsék a szolgáltatások, a tudás és az infrastruktúra fejlődését;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az állami támogatások ellenőrzésének elsődleges célja az egyenlő feltételek biztosítása a belső piacon; üdvözli az állami támogatások szabályozásának korszerűsítésére irányuló csomagot mint a versenypolitika folyamatban lévő korszerűsítésének egyik alapvető állomását; a reformcsomag időben történő végrehajtására szólít fel; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az állami támogatások ellenőrzésének elsődleges célja az egyenlő feltételek biztosítása a belső piacon; üdvözli az állami támogatások szabályozásának korszerűsítésére irányuló csomagot mint a versenypolitika folyamatban lévő korszerűsítésének egyik alapvető állomását; a reformcsomag időben történő végrehajtására szólít fel;

| 5. | elismeri, hogy a különleges válságkezelő program révén juttatott állami támogatások jelentős szerepet töltenek be a válsághelyzet kezelésében; annak is tudatában van, hogy az állami támogatások megfelelő alkalmazása és ellenőrzése jelentős szerepet fog játszani az EU 2020-as növekedési stratégiájában kitűzött célok megvalósítása terén; |
| --- | --- |

5.

elismeri, hogy a különleges válságkezelő program révén juttatott állami támogatások jelentős szerepet töltenek be a válsághelyzet kezelésében; annak is tudatában van, hogy az állami támogatások megfelelő alkalmazása és ellenőrzése jelentős szerepet fog játszani az EU 2020-as növekedési stratégiájában kitűzött célok megvalósítása terén;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a versenypolitikának lehetővé kell tennie a megfelelő állami támogatást a gazdaság ökológiai átalakításához, különös tekintettel a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság tekintetében, és hogy az új iránymutatásoknak ezen az előfeltételen kell alapulniuk; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a versenypolitikának lehetővé kell tennie a megfelelő állami támogatást a gazdaság ökológiai átalakításához, különös tekintettel a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság tekintetében, és hogy az új iránymutatásoknak ezen az előfeltételen kell alapulniuk;

| 7. | osztja a Bizottságnak azt a nézetét, hogy az állami támogatással kapcsolatos eljárásokat fel kell gyorsítani, hogy jobban lehessen összpontosítani a belső piaci versenyre komoly hatást gyakorló bonyolult ügyekre; tudomásul veszi a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy bővítse a panaszok kezelésének módjával kapcsolatos mérlegelési jogkörét; felhívja a Bizottságot, hogy írjon elő részletes kritériumokat arra vonatkozóan, hogy ezzel kapcsolatban miként kell megkülönböztetni a fontos ügyeket a kevésbé fontosaktól; rámutat arra, hogy erre a különbségtételre megfelelő lehetőséget nyújthat a de minimis szabályozás küszöbértékeinek megemelése, valamint a horizontális kategóriáknak a felhatalmazó szabályozásban és az általános csoportmentességi rendeletben való kibővítése; |
| --- | --- |

7.

osztja a Bizottságnak azt a nézetét, hogy az állami támogatással kapcsolatos eljárásokat fel kell gyorsítani, hogy jobban lehessen összpontosítani a belső piaci versenyre komoly hatást gyakorló bonyolult ügyekre; tudomásul veszi a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy bővítse a panaszok kezelésének módjával kapcsolatos mérlegelési jogkörét; felhívja a Bizottságot, hogy írjon elő részletes kritériumokat arra vonatkozóan, hogy ezzel kapcsolatban miként kell megkülönböztetni a fontos ügyeket a kevésbé fontosaktól; rámutat arra, hogy erre a különbségtételre megfelelő lehetőséget nyújthat a de minimis szabályozás küszöbértékeinek megemelése, valamint a horizontális kategóriáknak a felhatalmazó szabályozásban és az általános csoportmentességi rendeletben való kibővítése;

| 8. | rámutat, hogy ezeket a célokat a múltban több alkalommal is kitűzték már, és azok az állami támogatásokra vonatkozó szabályok eddigi átdolgozásának alapjául is szolgáltak, azonban úgy tűnik, teljesíteni nem sikerült őket, ezért van szükség az új javaslatokra; |
| --- | --- |

8.

rámutat, hogy ezeket a célokat a múltban több alkalommal is kitűzték már, és azok az állami támogatásokra vonatkozó szabályok eddigi átdolgozásának alapjául is szolgáltak, azonban úgy tűnik, teljesíteni nem sikerült őket, ezért van szükség az új javaslatokra;

| 9. | reményének ad hangot, hogy ezúttal a javaslatoknak sikerül teljesíteniük a kitűzött célokat, ugyanakkor nem fogják visszarettenteni a panasztevőket attól, hogy a verseny torzulásának súlyos eseteire felhívják a Bizottság figyelmét; |
| --- | --- |

9.

reményének ad hangot, hogy ezúttal a javaslatoknak sikerül teljesíteniük a kitűzött célokat, ugyanakkor nem fogják visszarettenteni a panasztevőket attól, hogy a verseny torzulásának súlyos eseteire felhívják a Bizottság figyelmét;

| 10. | tudomásul veszi a Bizottság arra irányuló általános szándékát, hogy több intézkedést mentesítsenek a bejelentési kötelezettség alól; észrevételezi különösen azt, hogy a felhatalmazó szabályozásban a bizottsági javaslat kitér a kultúra számára, valamint a természeti katasztrófák által sújtott károk elhárítására juttatott állami támogatásokra is; hangsúlyozza azonban, hogy a tagállamoknak továbbra is biztosítaniuk kell, hogy a de minimis intézkedések és a csoportmentességben részesülő programok előzetesen megfeleljenek az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak annak érdekében, hogy az ellenőrzés szintje megfelelő legyen, miközben a Bizottság továbbra is utólagos ellenőrzést gyakorol az ilyen ügyek felett; hangsúlyozza, hogy ez nem vezethet az állami támogatások növekedéséhez; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az állami támogatások hosszú távon csökkenjenek; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi a Bizottság arra irányuló általános szándékát, hogy több intézkedést mentesítsenek a bejelentési kötelezettség alól; észrevételezi különösen azt, hogy a felhatalmazó szabályozásban a bizottsági javaslat kitér a kultúra számára, valamint a természeti katasztrófák által sújtott károk elhárítására juttatott állami támogatásokra is; hangsúlyozza azonban, hogy a tagállamoknak továbbra is biztosítaniuk kell, hogy a de minimis intézkedések és a csoportmentességben részesülő programok előzetesen megfeleljenek az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak annak érdekében, hogy az ellenőrzés szintje megfelelő legyen, miközben a Bizottság továbbra is utólagos ellenőrzést gyakorol az ilyen ügyek felett; hangsúlyozza, hogy ez nem vezethet az állami támogatások növekedéséhez; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az állami támogatások hosszú távon csökkenjenek;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak jobb együttműködést kell biztosítania a tagállamokkal az információk minősége és benyújtásuk időzítése, továbbá az értesítések előkészítése tekintetében; hangsúlyozza, hogy hatékony nemzeti rendszereknek kell biztosítaniuk, hogy az előzetes bejelentési kötelezettség alól mentesített állami támogatási intézkedések megfeleljenek az uniós jognak; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak jobb együttműködést kell biztosítania a tagállamokkal az információk minősége és benyújtásuk időzítése, továbbá az értesítések előkészítése tekintetében; hangsúlyozza, hogy hatékony nemzeti rendszereknek kell biztosítaniuk, hogy az előzetes bejelentési kötelezettség alól mentesített állami támogatási intézkedések megfeleljenek az uniós jognak;

| 12. | megjegyzi, hogy az állami támogatások ellenőrzésével kapcsolatos ügyekre vonatkozó releváns információkat eddig kizárólag a tagállamok biztosították; felkéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy lesz-e további szükség kiegészítő emberi erőforrásokra információgyűjtő eszköztárának kibővítéséhez és ahhoz, hogy közvetlen piaci információhoz juthasson a piaci szereplőktől; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy az állami támogatások ellenőrzésével kapcsolatos ügyekre vonatkozó releváns információkat eddig kizárólag a tagállamok biztosították; felkéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy lesz-e további szükség kiegészítő emberi erőforrásokra információgyűjtő eszköztárának kibővítéséhez és ahhoz, hogy közvetlen piaci információhoz juthasson a piaci szereplőktől;

| 13. | mélységes aggodalommal tölti el a Számvevőszéknek az a megállapítása, miszerint a Bizottság nem próbálja meg rendszeresen felderíteni a bejelentetlen támogatási intézkedéseket, illetve hogy nem átfogó módon értékeli az állami támogatások általa végzett ellenőrzésének utólagos hatását; további pontosítást kér a tekintetben, hogy a csoportmentességi rendeletek alapján nyújtott állami támogatásoknak akár 40 %-a is problematikus lehet; rámutat, hogy ez igen nehéz helyzet elé állítja az új résztvevőket és a kis- és középvállalkozásokat, továbbá hogy ez torzítja a versenyt; |
| --- | --- |

13.

mélységes aggodalommal tölti el a Számvevőszéknek az a megállapítása, miszerint a Bizottság nem próbálja meg rendszeresen felderíteni a bejelentetlen támogatási intézkedéseket, illetve hogy nem átfogó módon értékeli az állami támogatások általa végzett ellenőrzésének utólagos hatását; további pontosítást kér a tekintetben, hogy a csoportmentességi rendeletek alapján nyújtott állami támogatásoknak akár 40 %-a is problematikus lehet; rámutat, hogy ez igen nehéz helyzet elé állítja az új résztvevőket és a kis- és középvállalkozásokat, továbbá hogy ez torzítja a versenyt;

| 14. | sürgeti a Bizottságot, hogy az állami támogatások szabályozása korszerűsítésének összefüggésben foglalkozzon a fent említett kérdésekkel, továbbá hogy biztosítsa azt, hogy a bejelentések előzetes ellenőrzésének esetleges enyhítését a megfelelőséget biztosító hatékony és szigorú utólagos ellenőrzés ellentételezze majd a Bizottság részéről; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a Bizottságot, hogy az állami támogatások szabályozása korszerűsítésének összefüggésben foglalkozzon a fent említett kérdésekkel, továbbá hogy biztosítsa azt, hogy a bejelentések előzetes ellenőrzésének esetleges enyhítését a megfelelőséget biztosító hatékony és szigorú utólagos ellenőrzés ellentételezze majd a Bizottság részéről;

| 15. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az új javaslatok jogalapja, az EUMSZ 109.cikke, csupán a Parlamenttel való konzultációt ír elő, nem pedig együttdöntést, ahogyan az a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a piaci integráció és a gazdasági szabályozás egyéb területein a gyakorlat; |
| --- | --- |

15.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az új javaslatok jogalapja, az EUMSZ 109.cikke, csupán a Parlamenttel való konzultációt ír elő, nem pedig együttdöntést, ahogyan az a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a piaci integráció és a gazdasági szabályozás egyéb területein a gyakorlat;

| 16. | úgy véli, hogy ez a demokratikus deficit nem fogadható el olyan javaslatok esetében, amelyek a nemzeti és a helyi választott hatóságok – elsősorban az alapvető jogokhoz kapcsolódó közérdekű szolgáltatásokra vonatkozó – határozatai és rendelkezései felett a Bizottság által gyakorolt felügyelet módozatait érintik; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy ez a demokratikus deficit nem fogadható el olyan javaslatok esetében, amelyek a nemzeti és a helyi választott hatóságok – elsősorban az alapvető jogokhoz kapcsolódó közérdekű szolgáltatásokra vonatkozó – határozatai és rendelkezései felett a Bizottság által gyakorolt felügyelet módozatait érintik;

| 17. | javasolja, hogy ezt a hiányosságot intézményközi megállapodások révén orvosolják, illetve a Szerződések jövőbeli módosításakor korrigálják azt; |
| --- | --- |

17.

javasolja, hogy ezt a hiányosságot intézményközi megállapodások révén orvosolják, illetve a Szerződések jövőbeli módosításakor korrigálják azt;

| 18. | mindeközben sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy maximálisan vegyék figyelembe a Parlament által a konzultációs eljárás során benyújtott módosításokat; |
| --- | --- |

18.

mindeközben sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy maximálisan vegyék figyelembe a Parlament által a konzultációs eljárás során benyújtott módosításokat;

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/94 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/94

---

P7_TA(2013)0027

A közelmúltban bekövetkezett bangladeshi textilgyári tüzek áldozatai

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása a közelmúltbeli textilgyárbeli tűzesetek áldozatairól, különös tekintettel Bangladesre (2012/2908(RSP))

(2015/C 440/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EK és Banglades között 2001-ben létrejött együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK és Banglades között 2001-ben létrejött együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról szóló (1), valamint a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló (2)2010. november 25-i állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról szóló (1), valamint a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló (2)2010. november 25-i állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) „Szociális jogok globalizációja: a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet csak a kezdet” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) „Szociális jogok globalizációja: a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet csak a kezdet” című jelentésére,

| — | tekintettel az ILO „Munka a fejlődő országokban: a munkavállalók előtt álló kihívások és alternatívák” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO „Munka a fejlődő országokban: a munkavállalók előtt álló kihívások és alternatívák” című jelentésére,

| — | tekintettel az ILO „Globalizáció, rugalmasság és munkakörülmények Ázsiában és a Csendes-óceán térségében” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO „Globalizáció, rugalmasság és munkakörülmények Ázsiában és a Csendes-óceán térségében” című jelentésére,

| — | tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című, 2011. március 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című, 2011. március 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az OECD frissített, multinacionális vállalkozásoknak szóló 2011-es iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD frissített, multinacionális vállalkozásoknak szóló 2011-es iránymutatásaira,

| — | tekintettel az ILO munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról szóló keretegyezményére (2006, C-187) és a munkavállalók biztonságáról és egészségvédelméről szóló egyezményére (1981, C-155), amelyeket Banglades és Pakisztán nem ratifikált, valamint ezek ajánlásaira (R-197); tekintettel továbbá a munkaügyi felügyeletről szóló egyezményre (1947, C-081), amelyet Banglades és Pakisztán aláírt, valamint az egyezmény ajánlásaira (R-164), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról szóló keretegyezményére (2006, C-187) és a munkavállalók biztonságáról és egészségvédelméről szóló egyezményére (1981, C-155), amelyeket Banglades és Pakisztán nem ratifikált, valamint ezek ajánlásaira (R-197); tekintettel továbbá a munkaügyi felügyeletről szóló egyezményre (1947, C-081), amelyet Banglades és Pakisztán aláírt, valamint az egyezmény ajánlásaira (R-164),

| — | tekintettel a Bizottság „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című közleményére (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című közleményére (COM(2011)0681),

| — | tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2012. november 24-én legalább 112 ember halt meg abban a tűzben, amely a bangladesi Dakka melletti Ásulijában található Tazrín gyárban ütött ki, 2012 szeptemberében pedig 289 ember vesztette életét egy tűzesetben a pakisztáni Karacsiban; |
| --- | --- |

A.

mivel 2012. november 24-én legalább 112 ember halt meg abban a tűzben, amely a bangladesi Dakka melletti Ásulijában található Tazrín gyárban ütött ki, 2012 szeptemberében pedig 289 ember vesztette életét egy tűzesetben a pakisztáni Karacsiban;

| B. | mivel munkavállalók százai halnak meg évente hasonló balesetekben Dél-Ázsia-szerte, és 2005 óta mintegy 600 ruhagyári munkás halt meg csak a bangladesi üzemekben bekövetkező tűzesetek miatt, melyek közül sokat meg lehetett volna előzni; |
| --- | --- |

B.

mivel munkavállalók százai halnak meg évente hasonló balesetekben Dél-Ázsia-szerte, és 2005 óta mintegy 600 ruhagyári munkás halt meg csak a bangladesi üzemekben bekövetkező tűzesetek miatt, melyek közül sokat meg lehetett volna előzni;

| C. | mivel a textilgyárakban tapasztalható körülmények gyakran rosszak, és e gyárakban kevéssé veszik figyelembe a munkajogokat, például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) főbb egyezményeiben elismerteket, és gyakran egyáltalán nem vagy csak kis mértékben fordítanak figyelmet a tűzbiztonságra; mivel az ilyen gyárak tulajdonosai közül sokan büntetlenül megmenekültek, és ezért keveset tettek a munkakörülmények javítása érdekében; |
| --- | --- |

C.

mivel a textilgyárakban tapasztalható körülmények gyakran rosszak, és e gyárakban kevéssé veszik figyelembe a munkajogokat, például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) főbb egyezményeiben elismerteket, és gyakran egyáltalán nem vagy csak kis mértékben fordítanak figyelmet a tűzbiztonságra; mivel az ilyen gyárak tulajdonosai közül sokan büntetlenül megmenekültek, és ezért keveset tettek a munkakörülmények javítása érdekében;

| D. | mivel Bangladesben több mint 5 000 textilgyár van, amelyek mintegy 3,5 millió embert alkalmaznak, és Banglades – Kína mögött – a világ második legnagyobb konfekcióruha-exportőre; |
| --- | --- |

D.

mivel Bangladesben több mint 5 000 textilgyár van, amelyek mintegy 3,5 millió embert alkalmaznak, és Banglades – Kína mögött – a világ második legnagyobb konfekcióruha-exportőre;

| E. | mivel az európai piac a bangladesi ruházati és textiltermékek legnagyobb kiviteli célpontja, és vezető nyugati cégek ismerték el, hogy szerződésük volt a Tazrín gyár tulajdonosaival ruházati cikkek beszállítására; |
| --- | --- |

E.

mivel az európai piac a bangladesi ruházati és textiltermékek legnagyobb kiviteli célpontja, és vezető nyugati cégek ismerték el, hogy szerződésük volt a Tazrín gyár tulajdonosaival ruházati cikkek beszállítására;

| F. | mivel a világ többi részén emelkedő munkaerőköltségek miatt az alacsony képzettséget igénylő gyári munkahelyeket áthelyezték Indiába, Pakisztánba, Kambodzsába, Vietnamba és különösen Bangladesbe, ahol a ruházati cikkek jelenleg az export 75 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

F.

mivel a világ többi részén emelkedő munkaerőköltségek miatt az alacsony képzettséget igénylő gyári munkahelyeket áthelyezték Indiába, Pakisztánba, Kambodzsába, Vietnamba és különösen Bangladesbe, ahol a ruházati cikkek jelenleg az export 75 %-át teszik ki;

| G. | mivel sajnálatos, hogy néhány vállalat kezdetben igyekezett tagadni, hogy a dakkai tűzesetben érintett vállalattal dolgoztat, és csak később ismerte el, hogy az általa forgalmazott ruhák a szóban forgó gyárban készültek; |
| --- | --- |

G.

mivel sajnálatos, hogy néhány vállalat kezdetben igyekezett tagadni, hogy a dakkai tűzesetben érintett vállalattal dolgoztat, és csak később ismerte el, hogy az általa forgalmazott ruhák a szóban forgó gyárban készültek;

| H. | mivel az elmúlt hónapokban felerősödtek a bangladesi kormány és a munkajogi aktivisták közötti feszültségek, a munkavállalók pedig kifogásolják az alacsony béreket és a rossz munkakörülményeket; |
| --- | --- |

H.

mivel az elmúlt hónapokban felerősödtek a bangladesi kormány és a munkajogi aktivisták közötti feszültségek, a munkavállalók pedig kifogásolják az alacsony béreket és a rossz munkakörülményeket;

| I. | mivel a bangladesi ruhagyárakban tapasztalható rossz biztonsági feltételeket korábban bíráló Áminul Iszlám 2012. áprilisi meggyilkolásának ügye a mai napig tisztázatlan; |
| --- | --- |

I.

mivel a bangladesi ruhagyárakban tapasztalható rossz biztonsági feltételeket korábban bíráló Áminul Iszlám 2012. áprilisi meggyilkolásának ügye a mai napig tisztázatlan;

| 1. | sajnálatát fejezi ki, amiért a közelmúltbeli gyártüzekben sokan életüket vesztették; részvétét nyilvánítja a gyászoló családoknak és a sérülteknek; teljesen elfogadhatatlannak tekinti, hogy ilyen sok munkavállaló halt meg gyártüzek miatt az elmúlt években Dél-Ázsiában; |
| --- | --- |

1.

sajnálatát fejezi ki, amiért a közelmúltbeli gyártüzekben sokan életüket vesztették; részvétét nyilvánítja a gyászoló családoknak és a sérülteknek; teljesen elfogadhatatlannak tekinti, hogy ilyen sok munkavállaló halt meg gyártüzek miatt az elmúlt években Dél-Ázsiában;

| 2. | felszólítja a bangladesi és pakisztáni kormányt, hogy folytassák a közelmúltban történt esetek kivizsgálását, és léptessenek érvénybe intézkedéseket a tragédiák megismétlődésének megelőzése, többek között az egészségvédelmi és biztonsági jogszabályok (nevezetesen a munka törvénykönyve (2006)) maradéktalan betartása érdekében, valamint hozzanak létre hatékony és független munkavédelmi ellenőrzési rendszert és az ipari épületek ellenőrzési rendszerét; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a bangladesi és pakisztáni kormányt, hogy folytassák a közelmúltban történt esetek kivizsgálását, és léptessenek érvénybe intézkedéseket a tragédiák megismétlődésének megelőzése, többek között az egészségvédelmi és biztonsági jogszabályok (nevezetesen a munka törvénykönyve (2006)) maradéktalan betartása érdekében, valamint hozzanak létre hatékony és független munkavédelmi ellenőrzési rendszert és az ipari épületek ellenőrzési rendszerét;

| 3. | üdvözli a több szakszervezet, nem kormányzati szervezet és multinacionális textilkereskedő között létrejött bangladesi tűz- és épületbiztonsági megállapodást, amelynek célja a biztonsági szabványok javítása a gyártás helyszínén, valamint a megállapodás az ilyen intézkedésekért járó díjazásról, különösen független vizsgálati rendszer létrehozásával és a minden gyárban a munkavállalói képviseletek részvételével működő „egészségügyi és biztonsági bizottságok” létrehozásának aktív támogatásával, amelyek a törvény erejénél fogva kötelezőek, de csak ritkán működőképesek; felszólít minden jelentős ruházati márkát, hogy támogassa ezt az erőfeszítést; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a több szakszervezet, nem kormányzati szervezet és multinacionális textilkereskedő között létrejött bangladesi tűz- és épületbiztonsági megállapodást, amelynek célja a biztonsági szabványok javítása a gyártás helyszínén, valamint a megállapodás az ilyen intézkedésekért járó díjazásról, különösen független vizsgálati rendszer létrehozásával és a minden gyárban a munkavállalói képviseletek részvételével működő „egészségügyi és biztonsági bizottságok” létrehozásának aktív támogatásával, amelyek a törvény erejénél fogva kötelezőek, de csak ritkán működőképesek; felszólít minden jelentős ruházati márkát, hogy támogassa ezt az erőfeszítést;

| 4. | arra ösztönzi valamennyi érdekelt felet, hogy vegyék fel a küzdelmet a sok dél-ázsiai országban az ellátói láncban nyilvánvalóan működő helyi korrupció ellen, amely többek között a biztonsági ellenőrök és a gyártulajdonosok közötti összejátszás formájában valósul meg; felszólít az e gyakorlat elleni küzdelem megerősítésére; |
| --- | --- |

4.

arra ösztönzi valamennyi érdekelt felet, hogy vegyék fel a küzdelmet a sok dél-ázsiai országban az ellátói láncban nyilvánvalóan működő helyi korrupció ellen, amely többek között a biztonsági ellenőrök és a gyártulajdonosok közötti összejátszás formájában valósul meg; felszólít az e gyakorlat elleni küzdelem megerősítésére;

| 5. | elvárja, hogy a bűnös gondatlanságot és a tűzesetekkel kapcsolatos egyéb bűncselekményeket elkövető személyeket állítsák bíróság elé, valamint a helyi hatóságok és a gyárak vezetőségének együttműködésével biztosítsák minden áldozat számára az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, hogy módjukban álljon kártérítést követelni; üdvözli azokat a lépéseket, amelyeket a bangladesi és pakisztáni kormány tett az áldozatok és családjaik támogatása érdekében, |
| --- | --- |

5.

elvárja, hogy a bűnös gondatlanságot és a tűzesetekkel kapcsolatos egyéb bűncselekményeket elkövető személyeket állítsák bíróság elé, valamint a helyi hatóságok és a gyárak vezetőségének együttműködésével biztosítsák minden áldozat számára az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, hogy módjukban álljon kártérítést követelni; üdvözli azokat a lépéseket, amelyeket a bangladesi és pakisztáni kormány tett az áldozatok és családjaik támogatása érdekében,

| 6. | örömmel veszi tudomásul az európai forgalmazók eddigi hozzájárulásait az áldozatoknak és családjaiknak juttatott kártérítéshez, és arra ösztönzi a többi kereskedőt, hogy kövessék ezt a példát; kéri a sérültek ingyenes orvosi rehabilitációját, valamint az elhunyt munkavállalók eltartott hozzátartozóinak ellátását; |
| --- | --- |

6.

örömmel veszi tudomásul az európai forgalmazók eddigi hozzájárulásait az áldozatoknak és családjaiknak juttatott kártérítéshez, és arra ösztönzi a többi kereskedőt, hogy kövessék ezt a példát; kéri a sérültek ingyenes orvosi rehabilitációját, valamint az elhunyt munkavállalók eltartott hozzátartozóinak ellátását;

| 7. | felszólítja a főbb nemzetközi ruházati márkákat, hogy szigorúan vizsgálják meg ellátói láncaikat, és működjenek együtt alvállalkozóikkal a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági feltételek javítása érdekében; felhívja a forgalmazókat, a nem kormányzati szervezeteket és az összes érintett szereplőt, köztük adott esetben a Bizottságot, hogy együttműködésben vizsgálják meg egy önkéntes címkézési szabvány létrehozásának lehetőségét, amely tanúsítaná, hogy a termék az ILO alapvető munkaügyi normáinak betartása mellett készült; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a főbb nemzetközi ruházati márkákat, hogy szigorúan vizsgálják meg ellátói láncaikat, és működjenek együtt alvállalkozóikkal a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági feltételek javítása érdekében; felhívja a forgalmazókat, a nem kormányzati szervezeteket és az összes érintett szereplőt, köztük adott esetben a Bizottságot, hogy együttműködésben vizsgálják meg egy önkéntes címkézési szabvány létrehozásának lehetőségét, amely tanúsítaná, hogy a termék az ILO alapvető munkaügyi normáinak betartása mellett készült;

| 8. | felszólítja a Bizottságot, hogy aktívan mozdítsa elő a kötelező felelős üzleti magatartást a külföldön működő uniós cégek körében, kiemelten összpontosítva arra, hogy valamennyi jogi kötelezettségüknek maradéktalanul eleget tegyenek, különösen az emberi jogok, a munkajog és a környezetvédelem területén érvényes nemzetközi szabványoknak és szabályoknak; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Bizottságot, hogy aktívan mozdítsa elő a kötelező felelős üzleti magatartást a külföldön működő uniós cégek körében, kiemelten összpontosítva arra, hogy valamennyi jogi kötelezettségüknek maradéktalanul eleget tegyenek, különösen az emberi jogok, a munkajog és a környezetvédelem területén érvényes nemzetközi szabványoknak és szabályoknak;

| 9. | örömmel veszi tudomásul a Bizottság jelenlegi kezdeményezéseit, melyek célja a bangladesi gyárbiztonság javításának támogatása, például a „Munkaügyi normák előmozdítása a konfekcióiparban” elnevezésű projekt, valamint a bangladesi tűzoltósági és polgárvédelmi főigazgatósággal közös munka révén; kéri, hogy ezt a fajta együttműködést erősítsék meg, és adott esetben terjesszék ki a régió más országaira is; |
| --- | --- |

9.

örömmel veszi tudomásul a Bizottság jelenlegi kezdeményezéseit, melyek célja a bangladesi gyárbiztonság javításának támogatása, például a „Munkaügyi normák előmozdítása a konfekcióiparban” elnevezésű projekt, valamint a bangladesi tűzoltósági és polgárvédelmi főigazgatósággal közös munka révén; kéri, hogy ezt a fajta együttműködést erősítsék meg, és adott esetben terjesszék ki a régió más országaira is;

| 10. | emlékeztet arra, hogy az ILO nyolc alapvető egyezményét következetesen végre kell hajtani; hangsúlyozza, hogy mennyire fontosak a munkavállalókra vonatkozó, szilárd alapokon nyugvó egészségügyi és biztonsági rendelkezések, függetlenül attól, hogy munkahelyük mely országban található; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy az ILO nyolc alapvető egyezményét következetesen végre kell hajtani; hangsúlyozza, hogy mennyire fontosak a munkavállalókra vonatkozó, szilárd alapokon nyugvó egészségügyi és biztonsági rendelkezések, függetlenül attól, hogy munkahelyük mely országban található;

| 11. | felszólítja az EKSZ-t annak biztosítására, hogy az Unió kereskedelmi tisztviselői, amennyiben uniós delegáción dolgoznak, rendszeres képzésben részesüljenek a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos kérdésekről, különös tekintettel a „Védelem, tisztelet és jogorvoslat” elnevezésű ENSZ-keret végrehajtására, és hogy az uniós delegációk uniós összekötőpontokként szolgáljanak az uniós cégekre és leányvállalataikra vonatkozó panaszok tekintetében; |
| --- | --- |

11.

felszólítja az EKSZ-t annak biztosítására, hogy az Unió kereskedelmi tisztviselői, amennyiben uniós delegáción dolgoznak, rendszeres képzésben részesüljenek a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos kérdésekről, különös tekintettel a „Védelem, tisztelet és jogorvoslat” elnevezésű ENSZ-keret végrehajtására, és hogy az uniós delegációk uniós összekötőpontokként szolgáljanak az uniós cégekre és leányvállalataikra vonatkozó panaszok tekintetében;

| 12. | megállapítja, hogy a munkavállalók és a szakszervezetek fontos szerepet játszhatnak, például a munkavállalók vezette biztonsági bizottságok folyamatos fejlesztése révén, valamint fontos, hogy a szakszervezetek eljussanak a gyárakba, hogy ott képzést nyújthassanak a munkavállalóknak arról, miként védhetik meg jogaikat és biztonságukat, többek között ahhoz való jogukat, hogy a nem biztonságos munkát visszautasíthatják; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy a munkavállalók és a szakszervezetek fontos szerepet játszhatnak, például a munkavállalók vezette biztonsági bizottságok folyamatos fejlesztése révén, valamint fontos, hogy a szakszervezetek eljussanak a gyárakba, hogy ott képzést nyújthassanak a munkavállalóknak arról, miként védhetik meg jogaikat és biztonságukat, többek között ahhoz való jogukat, hogy a nem biztonságos munkát visszautasíthatják;

| 13. | üdvözli Banglades arra irányuló sikeres erőfeszítéseit, hogy csökkentse a ruházati ágazatban a gyermekmunka arányát, és arra ösztönzi Pakisztánt, hogy fokozza gyermekmunka elleni fellépését; |
| --- | --- |

13.

üdvözli Banglades arra irányuló sikeres erőfeszítéseit, hogy csökkentse a ruházati ágazatban a gyermekmunka arányát, és arra ösztönzi Pakisztánt, hogy fokozza gyermekmunka elleni fellépését;

| 14. | sürgeti a bangladesi hatóságokat, hogy megfelelően vizsgálják ki Áminul Iszlám munkajogi aktivista kínzásának és meggyilkolásának körülményeit, és felszólítja a bangladesi és pakisztáni kormányt, hogy szüntessék be a szakszervezeti tevékenységekre és a kollektív tárgyalásokra vonatkozó korlátozásokat; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a bangladesi hatóságokat, hogy megfelelően vizsgálják ki Áminul Iszlám munkajogi aktivista kínzásának és meggyilkolásának körülményeit, és felszólítja a bangladesi és pakisztáni kormányt, hogy szüntessék be a szakszervezeti tevékenységekre és a kollektív tárgyalásokra vonatkozó korlátozásokat;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, Banglades és Pakisztán kormányának és parlamentjének, valamint az ILO főigazgatójának. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, Banglades és Pakisztán kormányának és parlamentjének, valamint az ILO főigazgatójának.

---

(1)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(2)  HL C 99. E, 2012.4.3., 101. o.

(3)  HL C 199. E, 2012.7.7., 131. o.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/97 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/97

---

P7_TA(2013)0028

Az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati konferenciájának egy tömegpusztító fegyverektől mentes Közel-Kelet létrehozásával kapcsolatos ajánlásai

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati konferenciájának a tömegpusztító fegyverektől mentes Közel-Kelet megteremtésére vonatkozó ajánlásairól (2012/2890(RSP))

(2015/C 440/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Catherine Ashtonnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásával foglalkozó Helsinki Értekezlet elhalasztásáról szóló, 2012. november 24-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásával foglalkozó Helsinki Értekezlet elhalasztásáról szóló, 2012. november 24-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2012. augusztusi, a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégia végrehajtásával kapcsolatban elért eredményekről szóló féléves (2012/I) jelentésre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. augusztusi, a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégia végrehajtásával kapcsolatban elért eredményekről szóló féléves (2012/I) jelentésre (1),

| — | tekintettel a 2008 júniusában Párizsban rendezett, a közel-keleti biztonságról, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról és a leszerelésről szóló három európai uniós szemináriumra, a Közel-Keletről szóló első, 2011. július 6-án és 7-én Brüsszelben megrendezett Nonproliferációs Konzorciumi Szemináriumra, valamint a Közel-Keletről szóló második, 2012. november 5-én és 6-án tartott Nonproliferációs Konzorciumi Szemináriumra, amelyek célja a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásával foglalkozó ENSZ-értekezlet előkészítése volt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008 júniusában Párizsban rendezett, a közel-keleti biztonságról, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról és a leszerelésről szóló három európai uniós szemináriumra, a Közel-Keletről szóló első, 2011. július 6-án és 7-én Brüsszelben megrendezett Nonproliferációs Konzorciumi Szemináriumra, valamint a Közel-Keletről szóló második, 2012. november 5-én és 6-án tartott Nonproliferációs Konzorciumi Szemináriumra, amelyek célja a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásával foglalkozó ENSZ-értekezlet előkészítése volt,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló európai uniós stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló európai uniós stratégiára,

| — | tekintettel a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet létrehozásához vezető folyamat támogatásáról szóló 2012. július 23-i 2012/422/KKBP tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet létrehozásához vezető folyamat támogatásáról szóló 2012. július 23-i 2012/422/KKBP tanácsi határozatra,

| — | tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról és a nukleáris leszerelésről szóló korábbi, 2004. február 26-i (2), 2005. március 10-i (3), 2005. november 17-i (4) és 2007. március 14-i állásfoglalásaira (5), valamint a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésre vonatkozó, 2010. március 10-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról és a nukleáris leszerelésről szóló korábbi, 2004. február 26-i (2), 2005. március 10-i (3), 2005. november 17-i (4) és 2007. március 14-i állásfoglalásaira (5), valamint a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésre vonatkozó, 2010. március 10-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének egy nukleáris fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásáról szóló 2011. december 13-is határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének egy nukleáris fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásáról szóló 2011. december 13-is határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának a nukleáris fegyverek közel-keleti elterjedésének kockázatáról szóló 2010. október 6-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának a nukleáris fegyverek közel-keleti elterjedésének kockázatáról szóló 2010. október 6-i jelentésére,

| — | tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésben részes felek 2010. évi felülvizsgálati konferenciájának záróokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésben részes felek 2010. évi felülvizsgálati konferenciájának záróokmányára,

| — | tekintettel a földközi-tengeri térséggel foglalkozó, 2008. július 13-i párizsi csúcstalálkozó együttes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a földközi-tengeri térséggel foglalkozó, 2008. július 13-i párizsi csúcstalálkozó együttes nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet létrehozásáról szóló, 2012 decemberére tervezett értekezletet elhalasztották; |
| --- | --- |

A.

mivel a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet létrehozásáról szóló, 2012 decemberére tervezett értekezletet elhalasztották;

| B. | mivel a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásáról szóló, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés 2010. évi felülvizsgálati konferenciáján eltervezett értekezlet elmaradása negatív hatással lehet a regionális biztonsági és a nukleáris leszerelésre irányuló nemzetközi erőfeszítésekre; |
| --- | --- |

B.

mivel a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásáról szóló, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés 2010. évi felülvizsgálati konferenciáján eltervezett értekezlet elmaradása negatív hatással lehet a regionális biztonsági és a nukleáris leszerelésre irányuló nemzetközi erőfeszítésekre;

| C. | mivel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés a nemzetközi biztonság egyik sarokköve; és mivel a legsürgetőbb biztonsági prioritások közé tartozik annak megakadályozása, hogy újabb államok jussanak nukleáris fegyverekhez vagy ilyen fegyvereket felhasználjanak, valamint a globális készletek csökkentése és a nukleáris fegyverektől mentes világ felé való elmozdulás; |
| --- | --- |

C.

mivel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés a nemzetközi biztonság egyik sarokköve; és mivel a legsürgetőbb biztonsági prioritások közé tartozik annak megakadályozása, hogy újabb államok jussanak nukleáris fegyverekhez vagy ilyen fegyvereket felhasználjanak, valamint a globális készletek csökkentése és a nukleáris fegyverektől mentes világ felé való elmozdulás;

| D. | mivel az atomsorompó-szerződés 2010. évi felülvizsgálati konferenciájának záróokmányában az a megállapodás szerepel, miszerint 2012-ben a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet létrehozásáról szóló értekezletet hívnak össze, és mivel erre a folyamatra mielőbb szükség lenne az atomsorompó-szerződés érvényességének megerősítéséhez; |
| --- | --- |

D.

mivel az atomsorompó-szerződés 2010. évi felülvizsgálati konferenciájának záróokmányában az a megállapodás szerepel, miszerint 2012-ben a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet létrehozásáról szóló értekezletet hívnak össze, és mivel erre a folyamatra mielőbb szükség lenne az atomsorompó-szerződés érvényességének megerősítéséhez;

| E. | mivel Jaakko Laajava finn államtitkár ezen értekezlet közvetítőjévé való kinevezése óta az értekezlet előkészítése folyamatban van; |
| --- | --- |

E.

mivel Jaakko Laajava finn államtitkár ezen értekezlet közvetítőjévé való kinevezése óta az értekezlet előkészítése folyamatban van;

| F. | mivel a világ más részein, nevezetesen Latin-Amerikában és a karibi térségben, a Csendes-óceán déli részén, Délkelet-Ázsiában, Afrikában és Közép-Ázsiában már léteznek nukleáris fegyverektől mentes övezetekre vonatkozó szerződések; mivel Mongólia saját maga által deklarált nukleáris fegyverektől mentes státuszát az ENSZ Közgyűlés Mongólia nemzetközi biztonságáról és nukleáris fegyverektől mentes státuszáról szóló határozata elismerte; mivel léteznek más szerződések is, amelyek szintén egyes területek nukleáris leszerelésével foglalkoznak, ilyenek az Antarktisz-egyezmény, a Világűregyezmény, a Hold-egyezmény és a tengerfenék fegyvermentesítéséről szóló egyezmény; |
| --- | --- |

F.

mivel a világ más részein, nevezetesen Latin-Amerikában és a karibi térségben, a Csendes-óceán déli részén, Délkelet-Ázsiában, Afrikában és Közép-Ázsiában már léteznek nukleáris fegyverektől mentes övezetekre vonatkozó szerződések; mivel Mongólia saját maga által deklarált nukleáris fegyverektől mentes státuszát az ENSZ Közgyűlés Mongólia nemzetközi biztonságáról és nukleáris fegyverektől mentes státuszáról szóló határozata elismerte; mivel léteznek más szerződések is, amelyek szintén egyes területek nukleáris leszerelésével foglalkoznak, ilyenek az Antarktisz-egyezmény, a Világűregyezmény, a Hold-egyezmény és a tengerfenék fegyvermentesítéséről szóló egyezmény;

| G. | mivel az EU ösztönzi a régió valamennyi államát, hogy ne hagyjanak fel a közvetítővel való építő jellegű együttműködésükkel, és tegyenek további erőfeszítéseket a régióban lévő tömegpusztító – akár nukleáris, akár vegyi, akár biológiai – fegyverek és hordozóeszközeik teljes leszerelése érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU ösztönzi a régió valamennyi államát, hogy ne hagyjanak fel a közvetítővel való építő jellegű együttműködésükkel, és tegyenek további erőfeszítéseket a régióban lévő tömegpusztító – akár nukleáris, akár vegyi, akár biológiai – fegyverek és hordozóeszközeik teljes leszerelése érdekében;

| H. | mivel az Európai Unió az euromediterrán partnerség valamennyi tagjával együtt az 1995. évi Barcelonai Nyilatkozatban elkötelezte magát a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásának elősegítése mellett; mivel az Unió a közvetítő erőfeszítéseit és a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásának célját konkrétan a Nonproliferációs Konzorcium és a témával foglalkozó – így például a 2008-ban, 2011-ben és 2012 novemberében megrendezett – szemináriumok révén támogatja; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unió az euromediterrán partnerség valamennyi tagjával együtt az 1995. évi Barcelonai Nyilatkozatban elkötelezte magát a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásának elősegítése mellett; mivel az Unió a közvetítő erőfeszítéseit és a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásának célját konkrétan a Nonproliferációs Konzorcium és a témával foglalkozó – így például a 2008-ban, 2011-ben és 2012 novemberében megrendezett – szemináriumok révén támogatja;

| I. | mivel az Oroszországi Föderáció, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok az atomsorompó-szerződés 1995. évi felülvizsgálati konferenciáján a Közel-Keletről elfogadott határozat társtámogatói és a szerződés letéteményes államai; |
| --- | --- |

I.

mivel az Oroszországi Föderáció, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok az atomsorompó-szerződés 1995. évi felülvizsgálati konferenciáján a Közel-Keletről elfogadott határozat társtámogatói és a szerződés letéteményes államai;

| J. | mivel a politikai helyzet a régióban továbbra is rendkívül ingatag, a Közel-Keleten zavarosak a körülmények és drámai politikai változások mentek végbe, többek között kiéleződött a szíriai konfliktus, Iránnal patthelyzet alakult ki, és egyre nő a feszültség Izrael, illetve Palesztina és a szomszédos országok között; |
| --- | --- |

J.

mivel a politikai helyzet a régióban továbbra is rendkívül ingatag, a Közel-Keleten zavarosak a körülmények és drámai politikai változások mentek végbe, többek között kiéleződött a szíriai konfliktus, Iránnal patthelyzet alakult ki, és egyre nő a feszültség Izrael, illetve Palesztina és a szomszédos országok között;

| K. | mivel az EU támogatja a régió összes államának bevonásával megrendezendő értekezletre irányuló előkészületeket, és sikereket vár az értekezlettől az ingatag közel-keleti helyzet romlása és az ott folyó politikai változások miatt; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU támogatja a régió összes államának bevonásával megrendezendő értekezletre irányuló előkészületeket, és sikereket vár az értekezlettől az ingatag közel-keleti helyzet romlása és az ott folyó politikai változások miatt;

| L. | mivel az el nem kötelezettek mozgalmához tartozó országok arra szólítottak fel, hogy mielőbb hozzanak létre egy nukleáris fegyverektől mentes közel-keleti övezetet, amely kiemelten fontos lépést jelent a régión belüli tömegpusztító fegyverektől mentes övezet létrehozása felé; |
| --- | --- |

L.

mivel az el nem kötelezettek mozgalmához tartozó országok arra szólítottak fel, hogy mielőbb hozzanak létre egy nukleáris fegyverektől mentes közel-keleti övezetet, amely kiemelten fontos lépést jelent a régión belüli tömegpusztító fegyverektől mentes övezet létrehozása felé;

| 1. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet létrehozásáról szóló, az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati konferenciája által 2012-re tervezett értekezlet megtartását elhalasztották; |
| --- | --- |

1.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet létrehozásáról szóló, az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati konferenciája által 2012-re tervezett értekezlet megtartását elhalasztották;

| 2. | üdvözli az ENSZ szerepét a kölcsönösen ellenőrizhető, nukleáris fegyverektől mentes övezet kialakításában; megjegyzi, hogy a régió nem minden állama írta alá az atomsorompó-szerződést; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az ENSZ szerepét a kölcsönösen ellenőrizhető, nukleáris fegyverektől mentes övezet kialakításában; megjegyzi, hogy a régió nem minden állama írta alá az atomsorompó-szerződést;

| 3. | sürgeti az ENSZ főtitkárát, az ENSZ közvetítőjét, a Közel-Keletre vonatkozó 1995. sz. határozat támogatóit, az EU főképviselőjét és az EU tagállamait, gondoskodjanak arról, hogy a 2012-re tervezett értekezletet 2013-ben mielőbb megtartsák; |
| --- | --- |

3.

sürgeti az ENSZ főtitkárát, az ENSZ közvetítőjét, a Közel-Keletre vonatkozó 1995. sz. határozat támogatóit, az EU főképviselőjét és az EU tagállamait, gondoskodjanak arról, hogy a 2012-re tervezett értekezletet 2013-ben mielőbb megtartsák;

| 4. | határozottan úgy véli, hogy egy nukleáris fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozása nagymértékben növelné a nemzetközi békét és stabilitást, továbbá például szolgálhatna és pozitív előrelépést jelentene a teljes globális leszerelésre irányuló kampányban; |
| --- | --- |

4.

határozottan úgy véli, hogy egy nukleáris fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozása nagymértékben növelné a nemzetközi békét és stabilitást, továbbá például szolgálhatna és pozitív előrelépést jelentene a teljes globális leszerelésre irányuló kampányban;

| 5. | felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, Catherine Ashtont annak biztosítására, hogy az Európai Unió továbbra is tevékenyen részt vegyen e folyamat támogatásában, különösen azáltal, hogy valamennyi érintett felet az építő jellegű részvételre és a tárgyalásokon erőteljes politikai akarat képviselésére ösztönöz; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, Catherine Ashtont annak biztosítására, hogy az Európai Unió továbbra is tevékenyen részt vegyen e folyamat támogatásában, különösen azáltal, hogy valamennyi érintett felet az építő jellegű részvételre és a tárgyalásokon erőteljes politikai akarat képviselésére ösztönöz;

| 6. | üdvözli, hogy az Uniót bevonják a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozására irányuló folyamatba; úgy véli, hogy a szándéknyilatkozatok a jelenlegi patthelyzet megtörésére irányuló első lépések; úgy véli, hogy a közel-keleti konfliktusok békés megoldása megteremthetné a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet tényleges létrehozásához szükséges bizalmat; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy az Uniót bevonják a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozására irányuló folyamatba; úgy véli, hogy a szándéknyilatkozatok a jelenlegi patthelyzet megtörésére irányuló első lépések; úgy véli, hogy a közel-keleti konfliktusok békés megoldása megteremthetné a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet tényleges létrehozásához szükséges bizalmat;

| 7. | emlékeztet minden érintett szereplőt arra, hogy e kérdésben sürgősen megoldást kell találni, figyelembe véve az iráni nukleáris programmal kapcsolatos konfliktust és az azzal kapcsolatos tárgyalásokat, valamint a Szíriában folyó polgárháborút; emlékeztet arra, hogy a szíriai kormány a világ egyik legerősebb és legveszélyesebb vegyifegyver-arzenálját tartja továbbra is ellenőrzése alatt; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet minden érintett szereplőt arra, hogy e kérdésben sürgősen megoldást kell találni, figyelembe véve az iráni nukleáris programmal kapcsolatos konfliktust és az azzal kapcsolatos tárgyalásokat, valamint a Szíriában folyó polgárháborút; emlékeztet arra, hogy a szíriai kormány a világ egyik legerősebb és legveszélyesebb vegyifegyver-arzenálját tartja továbbra is ellenőrzése alatt;

| 8. | felhívja a térség valamennyi államát, hogy csatlakozzon a vegyi fegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezményhez és a biológiai- és toxinfegyver-tilalmi egyezményhez; |
| --- | --- |

8.

felhívja a térség valamennyi államát, hogy csatlakozzon a vegyi fegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezményhez és a biológiai- és toxinfegyver-tilalmi egyezményhez;

| 9. | kiemeli a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezetről folyó párbeszéd fontosságát, amelynek célja a regionális békét és biztonságot megerősítő átfogó keretrendszer és a köztes lépések feltérképezése; hangsúlyozza, hogy a kulcselemek között szerepelnie kellene a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség átfogó biztosítékai (és egy további jegyzőkönyv) teljesítésének, a fegyvercélú hasadóanyagok termelése és a szokásos fűtőanyag szintjén túlmutató urániumdúsítás tilalmának, a biológiai és vegyi fegyvereket tiltó szerződések aláírásának és egy nukleáris fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásának; hangsúlyozza, hogy ezek az intézkedések nagymértékben erősítik a nemzetközi békét és biztonságot; |
| --- | --- |

9.

kiemeli a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezetről folyó párbeszéd fontosságát, amelynek célja a regionális békét és biztonságot megerősítő átfogó keretrendszer és a köztes lépések feltérképezése; hangsúlyozza, hogy a kulcselemek között szerepelnie kellene a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség átfogó biztosítékai (és egy további jegyzőkönyv) teljesítésének, a fegyvercélú hasadóanyagok termelése és a szokásos fűtőanyag szintjén túlmutató urániumdúsítás tilalmának, a biológiai és vegyi fegyvereket tiltó szerződések aláírásának és egy nukleáris fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásának; hangsúlyozza, hogy ezek az intézkedések nagymértékben erősítik a nemzetközi békét és biztonságot;

| 10. | kéri új, regionális bizalomépítő kezdeményezés létrehozását a helsinki békefolyamat alapján azzal a szándékkal, hogy megvalósulhasson a katonai konfliktusoktól mentes Közel-Keletre vonatkozó, hosszú távú célkitűzés; |
| --- | --- |

10.

kéri új, regionális bizalomépítő kezdeményezés létrehozását a helsinki békefolyamat alapján azzal a szándékkal, hogy megvalósulhasson a katonai konfliktusoktól mentes Közel-Keletre vonatkozó, hosszú távú célkitűzés;

| 11. | kéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, Catherine Ashtont, hogy folyamatosan tájékoztassa a Parlamentet az eredetileg 2012 decemberére tervezett és elhalasztott értekezlet újbóli összehívására irányuló erőfeszítésekkel kapcsolatos fejleményekről; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, Catherine Ashtont, hogy folyamatosan tájékoztassa a Parlamentet az eredetileg 2012 decemberére tervezett és elhalasztott értekezlet újbóli összehívására irányuló erőfeszítésekkel kapcsolatos fejleményekről;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az uniós tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az ENSZ főtitkárának, a közvetítőnek, valamint a közel-keleti kormányoknak és parlamenteknek. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az uniós tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az ENSZ főtitkárának, a közvetítőnek, valamint a közel-keleti kormányoknak és parlamenteknek.

---

(1)  HL C 237., 2012.8.7., 1. o.

(2)  HL C 98. E, 2004.4.23., 152. o.

(3)  HL C 320. E, 2005.12.15., 253. o.

(4)  HL C 280. E, 2006.11.18., 453. o.

(5)  HL C 301. E, 2007.12.13., 146. o.

(6)  HL C 349. E, 2010.12.22., 77. o.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/100 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/100

---

P7_TA(2013)0029

A harmadik országból behozott egyes termékek származási országának kötelező jelöléséről szóló rendelet

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása a harmadik országból behozott egyes termékek származási országának jelöléséről (2012/2923(RSP))

(2015/C 440/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a harmadik országból behozott egyes termékek származási országának jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2005)0661) – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országból behozott egyes termékek származási országának jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2005)0661) – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD)),

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága jelentésére (A7-0273/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága jelentésére (A7-0273/2010),

| — | tekintettel 2010. október 21-én első olvasatban elfogadott álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2010. október 21-én első olvasatban elfogadott álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az Európai Bizottság 2013. évi munkaprogramja” című, 2012. október 23-i bizottsági közlemény mellékletére (COM(2012)0629), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az Európai Bizottság 2013. évi munkaprogramja” című, 2012. október 23-i bizottsági közlemény mellékletére (COM(2012)0629),

| — | tekintettel a származási ország jelöléséről szóló valamennyi korábbi állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a származási ország jelöléséről szóló valamennyi korábbi állásfoglalására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a harmadik országból behozott egyes termékek származási országának jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról 2010. október 21-én első olvasatban 525 szavazattal és 49 ellenében, 44 tartózkodással elfogadta álláspontját;; |
| --- | --- |

A.

mivel a harmadik országból behozott egyes termékek származási országának jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról 2010. október 21-én első olvasatban 525 szavazattal és 49 ellenében, 44 tartózkodással elfogadta álláspontját;;

| B. | mivel, bár már több mint két év eltelt, a Tanács még nem fogadta el közös álláspontját, holtpontra juttatva ezzel az együttdöntési folyamatot; |
| --- | --- |

B.

mivel, bár már több mint két év eltelt, a Tanács még nem fogadta el közös álláspontját, holtpontra juttatva ezzel az együttdöntési folyamatot;

| C. | mivel a Bizottság 2013. évi munkaprogramjában jelzi, hogy a Tanácson belüli megegyezés hiányán túl a WTO Fellebbezési Testülete által a WTO szabályai vonatkozásában kialakított jogi értelmezés közelmúltbeli módosulása következtében javaslata elvesztette időszerűségét; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság 2013. évi munkaprogramjában jelzi, hogy a Tanácson belüli megegyezés hiányán túl a WTO Fellebbezési Testülete által a WTO szabályai vonatkozásában kialakított jogi értelmezés közelmúltbeli módosulása következtében javaslata elvesztette időszerűségét;

| D. | mivel az EU a mezőgazdasági ágazat egyes területeit kivéve nem rendelkezik hatályos, összehangolt szabályokkal az importált árucikkek származási országának megjelölésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU a mezőgazdasági ágazat egyes területeit kivéve nem rendelkezik hatályos, összehangolt szabályokkal az importált árucikkek származási országának megjelölésére vonatkozóan;

| E. | mivel egyes, Európai Unión kívüli WTO-tagországok – így Brazília, Kanada, Kína és az Egyesült Államok – bizonyos termékek vonatkozásában a származási ország kötelező megjelölését előíró rendszereket alkalmaznak; |
| --- | --- |

E.

mivel egyes, Európai Unión kívüli WTO-tagországok – így Brazília, Kanada, Kína és az Egyesült Államok – bizonyos termékek vonatkozásában a származási ország kötelező megjelölését előíró rendszereket alkalmaznak;

| F. | mivel szükség van közös rendelkezésekre a WTO-tagországok közötti versenyképesség erősítése, illetve az Unió főbb partnerországaiban a származási ország megjelölését alkalmazó termelőkéivel megegyező versenyfeltételek biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel szükség van közös rendelkezésekre a WTO-tagországok közötti versenyképesség erősítése, illetve az Unió főbb partnerországaiban a származási ország megjelölését alkalmazó termelőkéivel megegyező versenyfeltételek biztosítása érdekében;

| G. | mivel az információ a fogyasztóvédelem és a polgárok szabadságának egyik sarokköve; |
| --- | --- |

G.

mivel az információ a fogyasztóvédelem és a polgárok szabadságának egyik sarokköve;

| 1. | sajnálatának ad hangot a Bizottság azon szándékával kapcsolatban, miszerint visszavonja a harmadik országból behozott egyes termékek származási országának jelöléséről szóló, a Parlament által első olvasatban jóváhagyott rendeletre irányuló javaslatot, anélkül, hogy a Parlamentet erről kellő időben megfelelően tájékoztatta volna, vagy a döntés meghozatala előtt részletes magyarázattal szolgált volna a társjogalkotók számára; |
| --- | --- |

1.

sajnálatának ad hangot a Bizottság azon szándékával kapcsolatban, miszerint visszavonja a harmadik országból behozott egyes termékek származási országának jelöléséről szóló, a Parlament által első olvasatban jóváhagyott rendeletre irányuló javaslatot, anélkül, hogy a Parlamentet erről kellő időben megfelelően tájékoztatta volna, vagy a döntés meghozatala előtt részletes magyarázattal szolgált volna a társjogalkotók számára;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül tervezett döntését; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül tervezett döntését;

| 3. | egyúttal sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon olyan, új, WTO-kompatibilis jogszabályt, amely lehetővé tenné az EU számára, hogy foglalkozzon az eredeti javaslat által célzott kérdésekkel; |
| --- | --- |

3.

egyúttal sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon olyan, új, WTO-kompatibilis jogszabályt, amely lehetővé tenné az EU számára, hogy foglalkozzon az eredeti javaslat által célzott kérdésekkel;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a jogalkotási folyamat újraindításához és a jelenlegi patthelyzet feloldásához szükséges jövőbeli intézkedések ütemtervéről; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a jogalkotási folyamat újraindításához és a jelenlegi patthelyzet feloldásához szükséges jövőbeli intézkedések ütemtervéről;

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen kezdeményezze a származási ország megjelölésére vonatkozó, jelenleg hatályos és minden egyes WTO-tagállamban alkalmazott jogalkotási szabályozások összehasonlító vizsgálatát az ezek alapjául szolgáló elvek elemzése és a WTO-szabályokkal való összeegyeztethetőség értékelése érdekében; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen kezdeményezze a származási ország megjelölésére vonatkozó, jelenleg hatályos és minden egyes WTO-tagállamban alkalmazott jogalkotási szabályozások összehasonlító vizsgálatát az ezek alapjául szolgáló elvek elemzése és a WTO-szabályokkal való összeegyeztethetőség értékelése érdekében;

| 6. | a korábbiakhoz hasonlóan emlékeztet annak fontosságára, hogy a multilaterális kereskedelem részeként továbbra is egyenlő versenyfeltételek vonatkozzanak az uniós vállalatokra és harmadik országbeli versenytársaikra, illetve hogy a fogyasztóvédelem biztosítása érdekében következetes megközelítést alkalmazzanak; hangsúlyozza, hogy ez azért is fontos, mert értékkel ruházza fel a minőségi termelést és a környezeti és szociális előírásokat a jelenlegi globális verseny közepette, ami különösen fontos a kkv-k számára; |
| --- | --- |

6.

a korábbiakhoz hasonlóan emlékeztet annak fontosságára, hogy a multilaterális kereskedelem részeként továbbra is egyenlő versenyfeltételek vonatkozzanak az uniós vállalatokra és harmadik országbeli versenytársaikra, illetve hogy a fogyasztóvédelem biztosítása érdekében következetes megközelítést alkalmazzanak; hangsúlyozza, hogy ez azért is fontos, mert értékkel ruházza fel a minőségi termelést és a környezeti és szociális előírásokat a jelenlegi globális verseny közepette, ami különösen fontos a kkv-k számára;

| 7. | hangsúlyozza annak szükségességét, amíg nem születik új jogszabály, hogy regionális, nemzeti, valamint uniós szinten – többek között oktatás, illetve a tömegtájékoztatáson keresztül megvalósuló figyelemfelkeltés révén – hatékonyabban használják a rendelkezésre álló eszközöket annak érdekében, hogy az egységes piac fogyasztói tájékozottabban hozhassák meg a vásárlási döntéseiket; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza annak szükségességét, amíg nem születik új jogszabály, hogy regionális, nemzeti, valamint uniós szinten – többek között oktatás, illetve a tömegtájékoztatáson keresztül megvalósuló figyelemfelkeltés révén – hatékonyabban használják a rendelkezésre álló eszközöket annak érdekében, hogy az egységes piac fogyasztói tájékozottabban hozhassák meg a vásárlási döntéseiket;

| 8. | felhívja a Tanácsot, hogy készítse el közös álláspontját a Parlament első olvasata után a rendes intézményi vita lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Tanácsot, hogy készítse el közös álláspontját a Parlament első olvasata után a rendes intézményi vita lehetővé tétele érdekében;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, továbbá a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, továbbá a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 70. E, 2012.3.8., 211. o.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/101 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/101

---

P7_TA(2013)0030

Az EU-Mercosur kereskedelmi kapcsolatok állása

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása az EU és a Mercosur közötti kereskedelmi tárgyalásokról (2012/2924(RSP))

(2015/C 440/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a IV. EU–Mercosur csúcstalálkozó 2010. május 17-i közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a IV. EU–Mercosur csúcstalálkozó 2010. május 17-i közös közleményére,

| — | tekintettel az EU, Latin-Amerika és a Karib-térség 2010. május 18-án tartott VI. csúcstalálkozójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU, Latin-Amerika és a Karib-térség 2010. május 18-án tartott VI. csúcstalálkozójára,

| — | tekintettel az EU és a Mercosur közötti tárgyalások újraindítására, amelynek célja, hogy a felek ambiciózus és kiegyensúlyozott társulási megállapodást kössenek, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a Mercosur közötti tárgyalások újraindítására, amelynek célja, hogy a felek ambiciózus és kiegyensúlyozott társulási megállapodást kössenek,

| — | tekintettel a Latin-Amerikával ápolt kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2010. május 5-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Latin-Amerikával ápolt kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2010. május 5-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Unió Latin-Amerikával fenntartott kereskedelmi kapcsolatairól szóló 2010. október 21-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió Latin-Amerikával fenntartott kereskedelmi kapcsolatairól szóló 2010. október 21-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Eurolatnak az Európai Unió és Latin-Amerika közötti kereskedelmi kapcsolatok perspektíváiról szóló 2011. május 19-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurolatnak az Európai Unió és Latin-Amerika közötti kereskedelmi kapcsolatok perspektíváiról szóló 2011. május 19-i állásfoglalására,

| — | tekintettel a tárgyalások legutóbbi fordulójára, amelyre 2012. október 22–26. között került sor Brazíliavárosban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tárgyalások legutóbbi fordulójára, amelyre 2012. október 22–26. között került sor Brazíliavárosban,

| — | tekintettel az EU és a Mercosur közötti kapcsolatokról szóló korábbi egyéb állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a Mercosur közötti kapcsolatokról szóló korábbi egyéb állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2010-ben újraindultak az EU és a Mercosur közötti tárgyalások, amelyek célja egy átfogó, ambiciózus, kiegyensúlyozott és kölcsönösen előnyös megállapodás létrehozása; |
| --- | --- |

A.

mivel 2010-ben újraindultak az EU és a Mercosur közötti tárgyalások, amelyek célja egy átfogó, ambiciózus, kiegyensúlyozott és kölcsönösen előnyös megállapodás létrehozása;

| B. | mivel az EU és a Mercosur közötti kereskedelem közel annyit tesz ki, mint a Latin-Amerika összes többi részével folytatott uniós kereskedelem együttvéve; mivel az EU a Mercosur legnagyobb kereskedelmi partnere és a Mercosur térségének legnagyobb beruházója; mivel a Mercosur a nyolcadik helyet foglalja el kereskedelmi partnereink sorában; mivel az EU és a Mercosur egymást kiegészítő gazdaságok (az EU a Mercosur legfontosabb piaca mezőgazdasági termékeit tekintve, míg a Mercosurba irányuló uniós export elsősorban ipari termékekre és szolgáltatásokra összpontosul); |
| --- | --- |

B.

mivel az EU és a Mercosur közötti kereskedelem közel annyit tesz ki, mint a Latin-Amerika összes többi részével folytatott uniós kereskedelem együttvéve; mivel az EU a Mercosur legnagyobb kereskedelmi partnere és a Mercosur térségének legnagyobb beruházója; mivel a Mercosur a nyolcadik helyet foglalja el kereskedelmi partnereink sorában; mivel az EU és a Mercosur egymást kiegészítő gazdaságok (az EU a Mercosur legfontosabb piaca mezőgazdasági termékeit tekintve, míg a Mercosurba irányuló uniós export elsősorban ipari termékekre és szolgáltatásokra összpontosul);

| C. | mivel ez a régióközi megállapodás 800 millió polgárt érint; |
| --- | --- |

C.

mivel ez a régióközi megállapodás 800 millió polgárt érint;

| D. | mivel a tárgyalások újraindításának hivatalos bejelentése óta kilenc tárgyalási fordulóra került sor; |
| --- | --- |

D.

mivel a tárgyalások újraindításának hivatalos bejelentése óta kilenc tárgyalási fordulóra került sor;

| E. | mivel a két régió azonos értékeket és elveket vall – ideértve az emberi jogok és alapvető szabadságok, valamint a demokrácia iránti elkötelezettséget –, továbbá közös nyelveket beszél; |
| --- | --- |

E.

mivel a két régió azonos értékeket és elveket vall – ideértve az emberi jogok és alapvető szabadságok, valamint a demokrácia iránti elkötelezettséget –, továbbá közös nyelveket beszél;

| F. | mivel az EU a közelmúltban hagyta jóvá a Közép-Amerikával kötött társulási megállapodást, valamint a Kolumbiával és Peruval kötött szabadkereskedelmi megállapodásokat, a korábban Chilével és Mexikóval aláírt megállapodások mellett; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU a közelmúltban hagyta jóvá a Közép-Amerikával kötött társulási megállapodást, valamint a Kolumbiával és Peruval kötött szabadkereskedelmi megállapodásokat, a korábban Chilével és Mexikóval aláírt megállapodások mellett;

| 1. | hangsúlyozza az EU és a Mercosur közötti, 2010-ben indult – a megállapodás által lefedett valamennyi ágazatban kiegyensúlyozott, méltányos, ambiciózus, átfogó és kölcsönösen előnyös megállapodás létrejöttét célzó – kereskedelmi tárgyalások gazdasági és politikai jelentőségét; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza az EU és a Mercosur közötti, 2010-ben indult – a megállapodás által lefedett valamennyi ágazatban kiegyensúlyozott, méltányos, ambiciózus, átfogó és kölcsönösen előnyös megállapodás létrejöttét célzó – kereskedelmi tárgyalások gazdasági és politikai jelentőségét;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelem egyike azoknak a politikai döntéshozók számára rendelkezésre álló alapvető eszközöknek, amelyekkel fellendíthető a gazdasági növekedés, és munkahelyeket lehet teremteni; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a kereskedelem egyike azoknak a politikai döntéshozók számára rendelkezésre álló alapvető eszközöknek, amelyekkel fellendíthető a gazdasági növekedés, és munkahelyeket lehet teremteni;

| 3. | szorosabb együttműködésre szólít fel az EU és a Mercosur között, és úgy véli, hogy az európai és a Mercosuron belüli gazdaságok mélyebb integrálása mindkét fél számára előnyökkel jár; |
| --- | --- |

3.

szorosabb együttműködésre szólít fel az EU és a Mercosur között, és úgy véli, hogy az európai és a Mercosuron belüli gazdaságok mélyebb integrálása mindkét fél számára előnyökkel jár;

| 4. | megállapítja, hogy az elmúlt két évben előrelépés történt a megállapodás kereskedelmi pillérének rendelkező részével kapcsolatban; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az elmúlt két évben előrelépés történt a megállapodás kereskedelmi pillérének rendelkező részével kapcsolatban;

| 5. | sajnálja, hogy a tárgyalások lassú ütemben haladnak, és mindeddig nem történt lényegi előrelépés; |
| --- | --- |

5.

sajnálja, hogy a tárgyalások lassú ütemben haladnak, és mindeddig nem történt lényegi előrelépés;

| 6. | véleménye szerint ahhoz, hogy a tárgyalások sikeresek legyenek, mindkét félnek a nyitottság és a kölcsönös bizalom szellemében kell tárgyalóasztalhoz ülnie, és ezért sajnálja, hogy az elmúlt hónapokban egyes Mercosur-országok protekcionista intézkedéseket hoztak a kereskedelem és a beruházások terén; kiemeli a beruházások jobb védelmét szolgáló stabil keret kialakításának szükségességét; |
| --- | --- |

6.

véleménye szerint ahhoz, hogy a tárgyalások sikeresek legyenek, mindkét félnek a nyitottság és a kölcsönös bizalom szellemében kell tárgyalóasztalhoz ülnie, és ezért sajnálja, hogy az elmúlt hónapokban egyes Mercosur-országok protekcionista intézkedéseket hoztak a kereskedelem és a beruházások terén; kiemeli a beruházások jobb védelmét szolgáló stabil keret kialakításának szükségességét;

| 7. | ismételten rámutat annak fontosságára, hogy az uniós gazdasági érdekek képviseletét és az alapvető uniós értékek terjesztését egyaránt magában foglaló, egységesebb külső fellépés érdekében az Európai Unió és harmadik országok között létrejövő valamennyi kereskedelmi megállapodásba belefoglalják a demokratikus alapelvek, az alapvető és emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartását, valamint a környezetvédelmi és szociális normákat; |
| --- | --- |

7.

ismételten rámutat annak fontosságára, hogy az uniós gazdasági érdekek képviseletét és az alapvető uniós értékek terjesztését egyaránt magában foglaló, egységesebb külső fellépés érdekében az Európai Unió és harmadik országok között létrejövő valamennyi kereskedelmi megállapodásba belefoglalják a demokratikus alapelvek, az alapvető és emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartását, valamint a környezetvédelmi és szociális normákat;

| 8. | úgy véli, hogy a 2013. január végén – a santiagói (Chile) CELAC–EU csúccsal párhuzamosan – tartandó következő EU–Mercosur miniszteri találkozót jó alkalomnak kell tekinteni arra, hogy egyértelmű és jelentős politikai kötelezettségvállalások szülessenek, és a tárgyalások előrehaladjanak; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a 2013. január végén – a santiagói (Chile) CELAC–EU csúccsal párhuzamosan – tartandó következő EU–Mercosur miniszteri találkozót jó alkalomnak kell tekinteni arra, hogy egyértelmű és jelentős politikai kötelezettségvállalások szülessenek, és a tárgyalások előrehaladjanak;

| 9. | ezzel összefüggésben nyomatékosan kéri mindkét felet, hogy kellő politikai motivációval és jelentős politikai támogatottsággal érkezzen a tárgyalásokra, hogy kellően ambiciózus ajánlatokat tegyenek egymásnak a piaci hozzáférés terén az árukra, a szolgáltatásokra, a beruházásokra, valamint a megállapodás kereskedelmi pillérének egyéb fejezeteire vonatkozóan; |
| --- | --- |

9.

ezzel összefüggésben nyomatékosan kéri mindkét felet, hogy kellő politikai motivációval és jelentős politikai támogatottsággal érkezzen a tárgyalásokra, hogy kellően ambiciózus ajánlatokat tegyenek egymásnak a piaci hozzáférés terén az árukra, a szolgáltatásokra, a beruházásokra, valamint a megállapodás kereskedelmi pillérének egyéb fejezeteire vonatkozóan;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok kormányainak, a Mercosur-országok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Mercosur parlamentjének (Parlasur). |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok kormányainak, a Mercosur-országok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Mercosur parlamentjének (Parlasur).

---

(1)  HL C 81. E, 2011.3.15., 54. o.

(2)  HL C 70. E, 2012.3.8., 79. o.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/103 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/103

---

P7_TA(2013)0031

A nők elleni erőszak Indiában

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása a nők ellen Indiában elkövetett erőszakról (2013/2512(RSP))

(2015/C 440/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Indiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a kasztokon alapuló megkülönböztetésről szóló 2012. december 13-i állásfoglalásra (1) és a világban az emberi jogok helyzetéről szóló éves jelentésekről elfogadott állásfoglalásaira, különösen a 2012. április 18-i (2) és a 2012. december 13-i (3) állásfoglalásokra; tekintettel a különböző országokban a nemi erőszak és a szexuális erőszak elítéléséről szóló számos korábbi állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Indiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a kasztokon alapuló megkülönböztetésről szóló 2012. december 13-i állásfoglalásra (1) és a világban az emberi jogok helyzetéről szóló éves jelentésekről elfogadott állásfoglalásaira, különösen a 2012. április 18-i (2) és a 2012. december 13-i (3) állásfoglalásokra; tekintettel a különböző országokban a nemi erőszak és a szexuális erőszak elítéléséről szóló számos korábbi állásfoglalására,

| — | tekintettel az India és az EU közötti stratégiai partnerség keretében 2005. novemberben aláírt közös cselekvési tervre és az EU és India között az emberi jogokról folytatott tematikus párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az India és az EU közötti stratégiai partnerség keretében 2005. novemberben aláírt közös cselekvési tervre és az EU és India között az emberi jogokról folytatott tematikus párbeszédre,

| — | tekintettel Catherine Ashton főképviselőnek a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelem világnapja alkalmából az Európai Unió nevében tett 2012. november 25-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton főképviselőnek a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelem világnapja alkalmából az Európai Unió nevében tett 2012. november 25-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Catherine Ashton főképviselőnek a halálbüntetés elleni európai és világnap alkalmából tett 2012. október 10-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton főképviselőnek a halálbüntetés elleni európai és világnap alkalmából tett 2012. október 10-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és 3. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és 3. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi biztosa, Navi Pillay 2012. december 31-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi biztosa, Navi Pillay 2012. december 31-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaira,

| — | tekintettel az ENSZ nők elleni erőszakkal foglalkozó eszközeire, nevezetesen az Emberi Jogok Világkonferenciáján elfogadott 1993. június 25-i bécsi nyilatkozatra és cselekvési programra (A/CONF.157/23), az ENSZ emberi jogi főbiztosának nők elleni erőszakkal foglalkozó különmegbízottja által készített jelentésekre, a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásával foglalkozó bizottság (CEDAW) által elfogadott 19. számú általános ajánlásra (11. ülésszak, 1992), a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló 1993. december 20-i nyilatkozatra (A/RES/48/104), a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre és a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre (CERD), illetve az annak 1. cikke (1) bekezdéséről szóló XXIX. általános ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ nők elleni erőszakkal foglalkozó eszközeire, nevezetesen az Emberi Jogok Világkonferenciáján elfogadott 1993. június 25-i bécsi nyilatkozatra és cselekvési programra (A/CONF.157/23), az ENSZ emberi jogi főbiztosának nők elleni erőszakkal foglalkozó különmegbízottja által készített jelentésekre, a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásával foglalkozó bizottság (CEDAW) által elfogadott 19. számú általános ajánlásra (11. ülésszak, 1992), a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló 1993. december 20-i nyilatkozatra (A/RES/48/104), a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre és a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre (CERD), illetve az annak 1. cikke (1) bekezdéséről szóló XXIX. általános ajánlásra,

| — | tekintettel az ENSZ különeljárásaiból származó, az ENSZ-ről szóló egyezményben szereplő szervektől és az egyetemes időszakos felülvizsgálatokból eredő, Indiáról szóló ajánlásokra, nevezetesen az ENSZ nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásával foglalkozó bizottsága 2007. februári és 2010. októberi jelentéseiben szereplő, Indiának címzett ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különeljárásaiból származó, az ENSZ-ről szóló egyezményben szereplő szervektől és az egyetemes időszakos felülvizsgálatokból eredő, Indiáról szóló ajánlásokra, nevezetesen az ENSZ nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásával foglalkozó bizottsága 2007. februári és 2010. októberi jelentéseiben szereplő, Indiának címzett ajánlásokra,

| — | tekintettel a munkán és a származáson alapuló megkülönböztetés hatékony felszámolásáról szóló ENSZ-alapelvek és iránymutatások tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkán és a származáson alapuló megkülönböztetés hatékony felszámolásáról szóló ENSZ-alapelvek és iránymutatások tervezetére,

| — | tekintettel az indiai alkotmányra és az indiai büntető törvénykönyvre, különösen az utóbbinak a nemi erőszakról szóló 376. szakaszára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az indiai alkotmányra és az indiai büntető törvénykönyvre, különösen az utóbbinak a nemi erőszakról szóló 376. szakaszára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2012. december 16-án egy 23 éves egyetemista lány tömeges nemi erőszak áldozata lett és párját tettleg bántalmazták, amikor öt férfi és egy fiatalkorú megtámadta őket egy magántársaság buszán Újdelhiben; mivel az áldozat olyan súlyos sérüléseket szenvedett, hogy 2012. december 29-én tragikus körülmények között elhunyt Szingapúrban; |
| --- | --- |

A.

mivel 2012. december 16-án egy 23 éves egyetemista lány tömeges nemi erőszak áldozata lett és párját tettleg bántalmazták, amikor öt férfi és egy fiatalkorú megtámadta őket egy magántársaság buszán Újdelhiben; mivel az áldozat olyan súlyos sérüléseket szenvedett, hogy 2012. december 29-én tragikus körülmények között elhunyt Szingapúrban;

| B. | mivel az eset Indiában széles körű közfelháborodást váltott ki, és a társadalom minden rétegéből tiltakoztak, a törvényhozás és a bűnüldözés reformját, valamint a nőkkel kapcsolatos szemléletmód általános megváltozását követelve; mivel ezek a tiltakozások fontos lépést jelentenek a nemi erőszakot és a szexuális erőszakot körülvevő csend megtörésében, és így a változás kezdetét képviselik; |
| --- | --- |

B.

mivel az eset Indiában széles körű közfelháborodást váltott ki, és a társadalom minden rétegéből tiltakoztak, a törvényhozás és a bűnüldözés reformját, valamint a nőkkel kapcsolatos szemléletmód általános megváltozását követelve; mivel ezek a tiltakozások fontos lépést jelentenek a nemi erőszakot és a szexuális erőszakot körülvevő csend megtörésében, és így a változás kezdetét képviselik;

| C. | mivel az esettel kapcsolatban öt férfit és egy fiatalkorút letartóztattak, akik gyorsított tárgyalása jelenleg is zajlik, külön eljárással a fiatalkorú elkövető esetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az esettel kapcsolatban öt férfit és egy fiatalkorút letartóztattak, akik gyorsított tárgyalása jelenleg is zajlik, külön eljárással a fiatalkorú elkövető esetében;

| D. | mivel az Indiai rendőrség eljárást indított a Zee News nevű televízióállomás ellen, miután a csatorna interjút készített az áldozat barátjával, aki jelen volt a 2012. december 16-i támadásnál; |
| --- | --- |

D.

mivel az Indiai rendőrség eljárást indított a Zee News nevű televízióállomás ellen, miután a csatorna interjút készített az áldozat barátjával, aki jelen volt a 2012. december 16-i támadásnál;

| E. | mivel a közelmúltbeli újdelhi támadás óta az országos és nemzetközi sajtó széles körben egyéb nemi erőszakkal kapcsolatos bűncselekményekről is beszámolt, mint például a 2012. december 27-i esetről, amikor egy lány Pandzsáb tartományban öngyilkosságot követett el, miután tömeges nemi erőszak áldozata lett, mert a rendőrség nem volt hajlandó nyilvántartásba venni panaszát vagy letartóztatni az elkövetőket, ehelyett azt javasolták, hogy menjen férjhez egyikükhöz, valamint a Pandzsáb tartományban történt 2013. január 12-i esetről, amikor egy kétgyermekes 29 éves anya tömeges nemi erőszak áldozata lett egy buszos utazás során az első esethez nagyon hasonló körülmények között; az esetet követően a rendőrség újra letartóztatott hat gyanúsítottat, majd egy nappal később egy 16 éves lány felgyújtotta magát, miután nemi erőszak áldozata lett; |
| --- | --- |

E.

mivel a közelmúltbeli újdelhi támadás óta az országos és nemzetközi sajtó széles körben egyéb nemi erőszakkal kapcsolatos bűncselekményekről is beszámolt, mint például a 2012. december 27-i esetről, amikor egy lány Pandzsáb tartományban öngyilkosságot követett el, miután tömeges nemi erőszak áldozata lett, mert a rendőrség nem volt hajlandó nyilvántartásba venni panaszát vagy letartóztatni az elkövetőket, ehelyett azt javasolták, hogy menjen férjhez egyikükhöz, valamint a Pandzsáb tartományban történt 2013. január 12-i esetről, amikor egy kétgyermekes 29 éves anya tömeges nemi erőszak áldozata lett egy buszos utazás során az első esethez nagyon hasonló körülmények között; az esetet követően a rendőrség újra letartóztatott hat gyanúsítottat, majd egy nappal később egy 16 éves lány felgyújtotta magát, miután nemi erőszak áldozata lett;

| F. | mivel az indiai nemzeti bűnügyi nyilvántartási hivatal szerint 2011-ben több mint 24 000 nemi erőszakkal kapcsolatos esetet jelentettek; mivel a Delhiben 2012-ben bejelentett több mint 635 eset közül csak egy esetben került sor bűnösség megállapítására; |
| --- | --- |

F.

mivel az indiai nemzeti bűnügyi nyilvántartási hivatal szerint 2011-ben több mint 24 000 nemi erőszakkal kapcsolatos esetet jelentettek; mivel a Delhiben 2012-ben bejelentett több mint 635 eset közül csak egy esetben került sor bűnösség megállapítására;

| G. | mivel az indiai nőmozgalom hosszú hagyományokra tekint vissza a nők ellen Indiában elkövetett erőszak minden formájának, valamint általában a nemek közötti egyenlőtlenségnek az elítélése terén, és a rendőrség fellépését követeli a nők emberi jogainak támogatására; |
| --- | --- |

G.

mivel az indiai nőmozgalom hosszú hagyományokra tekint vissza a nők ellen Indiában elkövetett erőszak minden formájának, valamint általában a nemek közötti egyenlőtlenségnek az elítélése terén, és a rendőrség fellépését követeli a nők emberi jogainak támogatására;

| H. | mivel a nők elleni szexuális erőszak széles körben elterjedt nemcsak Indiában, hanem világszerte is, és a nemek közötti egyenlőtlenség strukturális problémájában gyökerezik, és mivel a nők elleni erőszakkal szembeni fellépésnek ezért együtt kell járnia a nők és lányok helyzetének javításával a társadalom minden szintjén; |
| --- | --- |

H.

mivel a nők elleni szexuális erőszak széles körben elterjedt nemcsak Indiában, hanem világszerte is, és a nemek közötti egyenlőtlenség strukturális problémájában gyökerezik, és mivel a nők elleni erőszakkal szembeni fellépésnek ezért együtt kell járnia a nők és lányok helyzetének javításával a társadalom minden szintjén;

| I. | mivel indiai társadalomtudósok becslése szerint erőszakos és megkülönböztető jellegű gyakorlatok évente mintegy kétmillió nő és lány halálához vezettek Indiában, ahol e gyakorlatoknak csak egyike a szexuális erőszak, míg mások magukban foglalják a hozományról folytatott vitákat, a lánycsecsemők meggyilkolását, a csecsemők elhanyagolását, a forrásokhoz és az egészségügyhöz való egyenlőtlen hozzáférést, valamint az idősek nem megfelelő gondozását; |
| --- | --- |

I.

mivel indiai társadalomtudósok becslése szerint erőszakos és megkülönböztető jellegű gyakorlatok évente mintegy kétmillió nő és lány halálához vezettek Indiában, ahol e gyakorlatoknak csak egyike a szexuális erőszak, míg mások magukban foglalják a hozományról folytatott vitákat, a lánycsecsemők meggyilkolását, a csecsemők elhanyagolását, a forrásokhoz és az egészségügyhöz való egyenlőtlen hozzáférést, valamint az idősek nem megfelelő gondozását;

| J. | mivel a kasztokon alapuló megkülönböztetés által érintett nők és lányok különösen sebezhetők a szexuális erőszak, a kényszerített és rituális prostitúció, az emberkereskedelem, a családon belüli erőszak és a büntetés céljából elkövetett erőszak különböző formáival szemben, amikor az igazságszolgáltatást kívánják igénybe venni az elkövetett bűnök miatt, ahogy azt a jól ismert 2011. november 29-i pipili tömeges nemi erőszak esete is újból szemléltette, amelynek során a hatóságok elutasították az ügy nyilvántartásba vételét, és az áldozatul esett lány csak azután kapott megfelelő kezelést, hogy egy bíróság beavatkozott, bár később elhunyt az elszenvedett sérülések következtében; |
| --- | --- |

J.

mivel a kasztokon alapuló megkülönböztetés által érintett nők és lányok különösen sebezhetők a szexuális erőszak, a kényszerített és rituális prostitúció, az emberkereskedelem, a családon belüli erőszak és a büntetés céljából elkövetett erőszak különböző formáival szemben, amikor az igazságszolgáltatást kívánják igénybe venni az elkövetett bűnök miatt, ahogy azt a jól ismert 2011. november 29-i pipili tömeges nemi erőszak esete is újból szemléltette, amelynek során a hatóságok elutasították az ügy nyilvántartásba vételét, és az áldozatul esett lány csak azután kapott megfelelő kezelést, hogy egy bíróság beavatkozott, bár később elhunyt az elszenvedett sérülések következtében;

| K. | mivel a Thomson Reuters alapítvány 2012-es felmérése a G20-államok közül Indiát sorolta az utolsó helyre abból a szempontból, hogy milyen ott nőnek lenni; |
| --- | --- |

K.

mivel a Thomson Reuters alapítvány 2012-es felmérése a G20-államok közül Indiát sorolta az utolsó helyre abból a szempontból, hogy milyen ott nőnek lenni;

| L. | mivel az Amnesty International szerint Indiában minden 21 percben jelentenek egy nemi erőszakot, de számos esetet nem jelentenek, különösen a szegényebb közösségekben az e bűncselekményhez kapcsolódó társadalmi megbélyegzés miatt; mivel az indiai rendőrség a jelentések szerint tudatában van e bűncselekmény előfordulásának, de gyakran nem lép fel a nők megvédése érdekében; |
| --- | --- |

L.

mivel az Amnesty International szerint Indiában minden 21 percben jelentenek egy nemi erőszakot, de számos esetet nem jelentenek, különösen a szegényebb közösségekben az e bűncselekményhez kapcsolódó társadalmi megbélyegzés miatt; mivel az indiai rendőrség a jelentések szerint tudatában van e bűncselekmény előfordulásának, de gyakran nem lép fel a nők megvédése érdekében;

| M. | mivel a szexuális erőszak következtében a túlélő áldozatok súlyos egészségügyi problémákkal küzdenek, mind fiziológiai, mind fizikai szempontból, beleértve a szexuális úton terjedő betegségeket és az AIDS-et; mivel a nemi erőszak sok áldozata újból áldozattá válik, mert saját családjuk és közösségük kiveti őket; |
| --- | --- |

M.

mivel a szexuális erőszak következtében a túlélő áldozatok súlyos egészségügyi problémákkal küzdenek, mind fiziológiai, mind fizikai szempontból, beleértve a szexuális úton terjedő betegségeket és az AIDS-et; mivel a nemi erőszak sok áldozata újból áldozattá válik, mert saját családjuk és közösségük kiveti őket;

| N. | mivel nemzeti és nemzetközi emberi jogi csoportok bírálták a szexuális támadásokról szóló indiai törvényeket, amelyek elavultak, különösen azért, mert a nemi erőszakra szűk fogalommeghatározást alkalmaznak; mivel India a szexuális támadások túlélő áldozatai számára nem nyújt megfelelő szolgáltatásokat, mint például érzékeny és azonnal rendőrségi választ vagy az egészségügyi ellátáshoz, tanácsadáshoz és egyéb támogató szolgáltatásokhoz való hozzáférést, ami eseti és kiszámíthatatlan válaszokhoz vezet, amelyek sok esetben megalázóak az áldozat számára; |
| --- | --- |

N.

mivel nemzeti és nemzetközi emberi jogi csoportok bírálták a szexuális támadásokról szóló indiai törvényeket, amelyek elavultak, különösen azért, mert a nemi erőszakra szűk fogalommeghatározást alkalmaznak; mivel India a szexuális támadások túlélő áldozatai számára nem nyújt megfelelő szolgáltatásokat, mint például érzékeny és azonnal rendőrségi választ vagy az egészségügyi ellátáshoz, tanácsadáshoz és egyéb támogató szolgáltatásokhoz való hozzáférést, ami eseti és kiszámíthatatlan válaszokhoz vezet, amelyek sok esetben megalázóak az áldozat számára;

| O. | mivel az újdelhi támadást követően az indiai központi kormány háromtagú bizottságot állított fel a hatályban lévő törvények felülvizsgálatára az igazságszolgáltatás felgyorsítása és a büntetési tételek növelése érdekében súlyos szexuális bűncselekmények esetén; |
| --- | --- |

O.

mivel az újdelhi támadást követően az indiai központi kormány háromtagú bizottságot állított fel a hatályban lévő törvények felülvizsgálatára az igazságszolgáltatás felgyorsítása és a büntetési tételek növelése érdekében súlyos szexuális bűncselekmények esetén;

| P. | mivel a közelmúltbeli eseményeket követően magas rangú kormányhivatalnokok bejelentették, hogy szigorúbb büntetéseket fognak ösztönözni a nemi erőszak esetében, beleértve a halálbüntetést is, |
| --- | --- |

P.

mivel a közelmúltbeli eseményeket követően magas rangú kormányhivatalnokok bejelentették, hogy szigorúbb büntetéseket fognak ösztönözni a nemi erőszak esetében, beleértve a halálbüntetést is,

| Q. | mivel 2012 májusában 90 civil társadalmi szervezet és magánszemély levelet írt Manmohan Singh indiai miniszterelnöknek, reformokat sürgetve válaszul a szexuális támadásokra, és a rendőrség elszámoltathatóságának növelését követelve; |
| --- | --- |

Q.

mivel 2012 májusában 90 civil társadalmi szervezet és magánszemély levelet írt Manmohan Singh indiai miniszterelnöknek, reformokat sürgetve válaszul a szexuális támadásokra, és a rendőrség elszámoltathatóságának növelését követelve;

| R. | mivel az EU 470 millió eurót kötött le India számára a 2007 és 2013 közötti időszakban az indiai kormány egészségügyi és oktatási programjainak támogatására, |
| --- | --- |

R.

mivel az EU 470 millió eurót kötött le India számára a 2007 és 2013 közötti időszakban az indiai kormány egészségügyi és oktatási programjainak támogatására,

| S. | mivel az elmúlt két évtized során India jelentős haladást ért el a szegénységcsökkentés terén, azonban még számos tennivaló maradt, különösen a nők és a kiszolgáltatott csoportok számára az oktatási, egészségügyi és gazdasági kilátások terén fennálló esélyegyenlőtlenség tekintetében; |
| --- | --- |

S.

mivel az elmúlt két évtized során India jelentős haladást ért el a szegénységcsökkentés terén, azonban még számos tennivaló maradt, különösen a nők és a kiszolgáltatott csoportok számára az oktatási, egészségügyi és gazdasági kilátások terén fennálló esélyegyenlőtlenség tekintetében;

| T. | mivel India a világ legnagyobb demokratikus országa és az EU jelentős politikai és gazdasági partnere, ami demokratikus kötelezettségekkel jár; |
| --- | --- |

T.

mivel India a világ legnagyobb demokratikus országa és az EU jelentős politikai és gazdasági partnere, ami demokratikus kötelezettségekkel jár;

| 1. | legmélyebb szolidaritását fejezi ki az Új-Delhi támadások áldozatai és az ilyen támadások valamennyi más áldozata iránt – függetlenül attól, hogy arról beszámolt-e a sajtó –, és részvétét fejezi ki az áldozatok családjának; szigorúan elítéli a szexuális erőszak valamennyi formáját, ami számos országot érintő globális jelenség; |
| --- | --- |

1.

legmélyebb szolidaritását fejezi ki az Új-Delhi támadások áldozatai és az ilyen támadások valamennyi más áldozata iránt – függetlenül attól, hogy arról beszámolt-e a sajtó –, és részvétét fejezi ki az áldozatok családjának; szigorúan elítéli a szexuális erőszak valamennyi formáját, ami számos országot érintő globális jelenség;

| 2. | üdvözli a nemi erőszak áldozatai iránt Indiában és nemzetközileg is kilalakult szolidaritási hullámot és reméli, hogy a tömeges demonstrációk segítik a szükséges reformfolyamat felgyorsítását; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a nemi erőszak áldozatai iránt Indiában és nemzetközileg is kilalakult szolidaritási hullámot és reméli, hogy a tömeges demonstrációk segítik a szükséges reformfolyamat felgyorsítását;

| 3. | elvárja – a demokratikus és az EU-val jelentős kapcsolatokat tápláló – Indiától, hogy biztosítsa a demokratikus elvek, az alapvető jogok és emberi jogok, különösen a jogállamiság és a nők jogainak tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

3.

elvárja – a demokratikus és az EU-val jelentős kapcsolatokat tápláló – Indiától, hogy biztosítsa a demokratikus elvek, az alapvető jogok és emberi jogok, különösen a jogállamiság és a nők jogainak tiszteletben tartását;

| 4. | mély sajnálatát fejezi ki, hogy nem tettek többet a támadások áldozatainak való azonnali segítségnyújtás érdekében, és hogy ebben és az ehhez hasonló más esetekben a nők iránti tisztelet alacsony szintje, az orvosi segítség hiánya, az elégtelen rendőri fellépés és a jogorvoslati lehetőségek hiánya elrettenti a nemi erőszak áldozatait attól, hogy vádat emeljenek az erőszak elkövetői ellen; |
| --- | --- |

4.

mély sajnálatát fejezi ki, hogy nem tettek többet a támadások áldozatainak való azonnali segítségnyújtás érdekében, és hogy ebben és az ehhez hasonló más esetekben a nők iránti tisztelet alacsony szintje, az orvosi segítség hiánya, az elégtelen rendőri fellépés és a jogorvoslati lehetőségek hiánya elrettenti a nemi erőszak áldozatait attól, hogy vádat emeljenek az erőszak elkövetői ellen;

| 5. | emlékezteti az indiai kormányt az indiai alkotmány értelmében fennálló jogaira és kötelességeire, különösen a nők méltóságát csorbító gyakorlatok beszüntetésére irányuló kötelességére (51. cikk (A) bekezdés); |
| --- | --- |

5.

emlékezteti az indiai kormányt az indiai alkotmány értelmében fennálló jogaira és kötelességeire, különösen a nők méltóságát csorbító gyakorlatok beszüntetésére irányuló kötelességére (51. cikk (A) bekezdés);

| 6. | ösztönzi az indiai parlamentet az indiai Nők Nemzeti Bizottsága arra vonatkozó ajánlásainak további átültetésére, hogy hogyan kell az indiai jogszabályokat módosítani és végrehajtani ahhoz, hogy a nők védettséget kapjanak az ilyen bűncselekményekkel szemben; |
| --- | --- |

6.

ösztönzi az indiai parlamentet az indiai Nők Nemzeti Bizottsága arra vonatkozó ajánlásainak további átültetésére, hogy hogyan kell az indiai jogszabályokat módosítani és végrehajtani ahhoz, hogy a nők védettséget kapjanak az ilyen bűncselekményekkel szemben;

| 7. | üdvözli az indiai kormány bejelentését, miszerint a Delhi nők közbiztonságával foglalkozó vizsgálóbizottságot és a nők elleni erőszakra vonatkozó indiai jogi keretek felülvizsgálatával foglakozó különös hatáskörű törvényszéket állít fel; várakozással tekint a J. S. Verma, visszavonult legfelsőbb bírósági bíró által létrehozott vizsgálóbizottság ajánlásainak gyors közzététele elé, illetve a vizsgálóbizottság és a Nők Nemzeti Bizottsága együttműködése elé, amelynek célja az ilyen bűncselekmények jövőbeli elkövetésének megelőzésére irányuló intézkedések hiánytalan végrehajtása; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az indiai kormány bejelentését, miszerint a Delhi nők közbiztonságával foglalkozó vizsgálóbizottságot és a nők elleni erőszakra vonatkozó indiai jogi keretek felülvizsgálatával foglakozó különös hatáskörű törvényszéket állít fel; várakozással tekint a J. S. Verma, visszavonult legfelsőbb bírósági bíró által létrehozott vizsgálóbizottság ajánlásainak gyors közzététele elé, illetve a vizsgálóbizottság és a Nők Nemzeti Bizottsága együttműködése elé, amelynek célja az ilyen bűncselekmények jövőbeli elkövetésének megelőzésére irányuló intézkedések hiánytalan végrehajtása;

| 8. | üdvözli egy új, gyorsított bíróság felállítását, amely kifejezetten a nőkkel szembeni szexuális erőszakkal foglalkozik; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy a gyanúsítottak tárgyalása zárt az újságírók számára, a bíróság engedélye nélkül tilos az ilyen eljárásokkal kapcsolatos bármilyen anyag nyomtatása vagy közzététele, ami aggályokat okozott a lakosság körében; úgy véli, hogy azokat, akiket bűnösnek találtak, az elkövetett bűncselekménynek megfelelő súlyú büntetésben kell részesíteni; megismétli azonban régóta fenntartott álláspontját, miszerint minden esetben és minden körülmények között ellenzi a halálbüntetést; |
| --- | --- |

8.

üdvözli egy új, gyorsított bíróság felállítását, amely kifejezetten a nőkkel szembeni szexuális erőszakkal foglalkozik; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy a gyanúsítottak tárgyalása zárt az újságírók számára, a bíróság engedélye nélkül tilos az ilyen eljárásokkal kapcsolatos bármilyen anyag nyomtatása vagy közzététele, ami aggályokat okozott a lakosság körében; úgy véli, hogy azokat, akiket bűnösnek találtak, az elkövetett bűncselekménynek megfelelő súlyú büntetésben kell részesíteni; megismétli azonban régóta fenntartott álláspontját, miszerint minden esetben és minden körülmények között ellenzi a halálbüntetést;

| 9. | felszólítja az indiai hatóságokat, hogy a női csoportokkal szorosan együttműködve dolgozzanak ki összehangolt válaszlépéseket a nemi alapú erőszakkal – különösen a szexuális bántalmazással – szemben; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az állami kormányok felügyeljék a szexuális bántalmazásos esetek rendőrség általi kivizsgálását azáltal, hogy elszámoltathatóvá teszi a hivatalnokokat, elítéli az elkövetőket és biztosítja a túlélők méltóságteljes bánásmódját; |
| --- | --- |

9.

felszólítja az indiai hatóságokat, hogy a női csoportokkal szorosan együttműködve dolgozzanak ki összehangolt válaszlépéseket a nemi alapú erőszakkal – különösen a szexuális bántalmazással – szemben; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az állami kormányok felügyeljék a szexuális bántalmazásos esetek rendőrség általi kivizsgálását azáltal, hogy elszámoltathatóvá teszi a hivatalnokokat, elítéli az elkövetőket és biztosítja a túlélők méltóságteljes bánásmódját;

| 10. | felszólítja az indiai parlamentet annak biztosítására, hogy a büntetőjog 2012. évi módosító javaslatát úgy módosítsák, hogy az a penetratív és nem penetratív szexuális bántalmazás valamennyi formáját bűncselekményként kezelje, így biztosítva azt, hogy az újonnan kiszabott büntetések összhangban legyenek a nemzetközi emberi jogi jogszabályokkal, felszólítja továbbá arra, hogy jogszabály-módosítással töröljék el azokat a jogi mentességeket és eljárási akadályokat, amelyek akkor állnak fenn ha a rendőri és biztonsági erőket gyanúsítják szexuális bántalmazás vagy egyéb emberi jogi bűncselekmények elkövetésével; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az indiai parlamentet annak biztosítására, hogy a büntetőjog 2012. évi módosító javaslatát úgy módosítsák, hogy az a penetratív és nem penetratív szexuális bántalmazás valamennyi formáját bűncselekményként kezelje, így biztosítva azt, hogy az újonnan kiszabott büntetések összhangban legyenek a nemzetközi emberi jogi jogszabályokkal, felszólítja továbbá arra, hogy jogszabály-módosítással töröljék el azokat a jogi mentességeket és eljárási akadályokat, amelyek akkor állnak fenn ha a rendőri és biztonsági erőket gyanúsítják szexuális bántalmazás vagy egyéb emberi jogi bűncselekmények elkövetésével;

| 11. | felhívja az Unió és a tagállamok indiai képviseleteit, hogy kezeljék kiemelten a nők elleni – az oktatás területén is jelentkező – erőszakkal foglalkozó programokat és a nőkre és lányokra különös figyelmet fordító programokat; |
| --- | --- |

11.

felhívja az Unió és a tagállamok indiai képviseleteit, hogy kezeljék kiemelten a nők elleni – az oktatás területén is jelentkező – erőszakkal foglalkozó programokat és a nőkre és lányokra különös figyelmet fordító programokat;

| 12. | felhívja az indiai hatóságokat, hogy tegyenek azonnali lépéseket hatékony intézkedések meghozatalára a nemi erőszak és a szexuális bántalmazás indiai rendőri erők általi kezelésének javítása érdekében, ideértve a speciális egységek felállítását valamennyi rendőri egységen belül; megjegyzi, hogy Delhi főminisztere nem tartozik felelősséggel a hatásköre alá tartozó rendőri műveletekért; emlékeztet arra, hogy más nagyobb városokban a közvetlen jelentéstétel és irányítás biztosította a fokozottabb rendőri elszámoltathatóságot és a rendőrség modernizálását; megjegyzi, hogy haladéktalanul szükség van a rendőri személyzet nők biztonságára vonatkozó kiképzésére; |
| --- | --- |

12.

felhívja az indiai hatóságokat, hogy tegyenek azonnali lépéseket hatékony intézkedések meghozatalára a nemi erőszak és a szexuális bántalmazás indiai rendőri erők általi kezelésének javítása érdekében, ideértve a speciális egységek felállítását valamennyi rendőri egységen belül; megjegyzi, hogy Delhi főminisztere nem tartozik felelősséggel a hatásköre alá tartozó rendőri műveletekért; emlékeztet arra, hogy más nagyobb városokban a közvetlen jelentéstétel és irányítás biztosította a fokozottabb rendőri elszámoltathatóságot és a rendőrség modernizálását; megjegyzi, hogy haladéktalanul szükség van a rendőri személyzet nők biztonságára vonatkozó kiképzésére;

| 13. | felhívja az indiai kormányt, hogy vizsgálja ki azokat az eseteket, amelyekben vezető hivatali tisztséget betöltő személyek ellen nemi erőszak elkövetése miatt hivatalos vád áll fenn; |
| --- | --- |

13.

felhívja az indiai kormányt, hogy vizsgálja ki azokat az eseteket, amelyekben vezető hivatali tisztséget betöltő személyek ellen nemi erőszak elkövetése miatt hivatalos vád áll fenn;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy az indiai hatóságokkal együttműködve segítse azokat a nemi erőszakkal – különösen a szexuális bántalmazással – szembeni összehangolt válaszlépések kidolgozásában, beleértve a UNiTE to End Violence against Women (Együtt a nők elleni erőszak felszámolásáért) elnevezésű ENSZ-kampány keretében tett ajánlások végrehajtását; felkéri az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságát, hogy 2013 márciusában tartandó 57. ülésén vitassa meg és ismerje el azt a tényt, hogy a nők elleni erőszak egyedülálló formát ölt, amikor a nemi és a kaszttal kapcsolatos kérdések találkoznak egymással; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy az indiai hatóságokkal együttműködve segítse azokat a nemi erőszakkal – különösen a szexuális bántalmazással – szembeni összehangolt válaszlépések kidolgozásában, beleértve a UNiTE to End Violence against Women (Együtt a nők elleni erőszak felszámolásáért) elnevezésű ENSZ-kampány keretében tett ajánlások végrehajtását; felkéri az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságát, hogy 2013 márciusában tartandó 57. ülésén vitassa meg és ismerje el azt a tényt, hogy a nők elleni erőszak egyedülálló formát ölt, amikor a nemi és a kaszttal kapcsolatos kérdések találkoznak egymással;

| 15. | mély aggodalmát fejezi ki a dalit nőkkel és lányokkal szemben Indiában elkövetett széleskörű erőszak – többek között a vezető kasztokba tartozó férfiak által elkövetett szexuális erőszak – és az elkövetők ilyen esetekben fennálló rendkívül magas arányú mentessége miatt; felhívja India kormányát, hogy a minden egyes nő ellen elkövetett valamennyi szexuális erőszakot egyenlő módon kezelje és az ilyen esetekben egyenlő, tisztességes, átlátható és gyors módon végezze el a kivizsgálást és hozzon ítéletet; |
| --- | --- |

15.

mély aggodalmát fejezi ki a dalit nőkkel és lányokkal szemben Indiában elkövetett széleskörű erőszak – többek között a vezető kasztokba tartozó férfiak által elkövetett szexuális erőszak – és az elkövetők ilyen esetekben fennálló rendkívül magas arányú mentessége miatt; felhívja India kormányát, hogy a minden egyes nő ellen elkövetett valamennyi szexuális erőszakot egyenlő módon kezelje és az ilyen esetekben egyenlő, tisztességes, átlátható és gyors módon végezze el a kivizsgálást és hozzon ítéletet;

| 16. | hangsúlyozza, hogy senki sem kötelezhető házasságra saját beleegyezése nélkül, illetve kényszer vagy kényszerítés hatására; hangsúlyozza, hogy egyetlen áldozat sem kényszeríthető a támadójával való házasságkötésre, illetve, hogy további segítséget kell nyújtani az áldozat számára az erre irányuló társadalmi nyomás megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy senki sem kötelezhető házasságra saját beleegyezése nélkül, illetve kényszer vagy kényszerítés hatására; hangsúlyozza, hogy egyetlen áldozat sem kényszeríthető a támadójával való házasságkötésre, illetve, hogy további segítséget kell nyújtani az áldozat számára az erre irányuló társadalmi nyomás megelőzése érdekében;

| 17. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében a következő többéves pénzügyi keretben és a következő, 2013 utáni országstratégiai dokumentumban Indiában tovább folytatja a célzott szektorális segítségnyújtást; úgy véli ennek ki kell terjednie a nők egészsége és oktatása céljából nyújtott társadalmi ágazati segítségre, a jó kormányzás, a döntéshozatal és kidolgozás bevált gyakorlataira, ideértve a jobb szolgáltatásnyújtási módszereket a szegénység, a nemi kérdések, az intézményi reformok és a közszektor irányítása problémáinak kezelése tekintetében; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében a következő többéves pénzügyi keretben és a következő, 2013 utáni országstratégiai dokumentumban Indiában tovább folytatja a célzott szektorális segítségnyújtást; úgy véli ennek ki kell terjednie a nők egészsége és oktatása céljából nyújtott társadalmi ágazati segítségre, a jó kormányzás, a döntéshozatal és kidolgozás bevált gyakorlataira, ideértve a jobb szolgáltatásnyújtási módszereket a szegénység, a nemi kérdések, az intézményi reformok és a közszektor irányítása problémáinak kezelése tekintetében;

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a tagállamok kormányainak, az EU emberi jogi különmegbízottjának, India elnökének, kormányának és parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ emberi jogok előmozdításával és védelmével foglalkozó albizottságának, az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának, az ENSZ Szervezetének a Nemek Közötti Egyenlőségért és a Nők Társadalmi Szerepvállalásának Növeléséért és az ENSZ nők elleni erőszakkal foglalkozó különmegbízottjának. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a tagállamok kormányainak, az EU emberi jogi különmegbízottjának, India elnökének, kormányának és parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ emberi jogok előmozdításával és védelmével foglalkozó albizottságának, az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának, az ENSZ Szervezetének a Nemek Közötti Egyenlőségért és a Nők Társadalmi Szerepvállalásának Növeléséért és az ENSZ nők elleni erőszakkal foglalkozó különmegbízottjának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0512.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0126.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0503.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/107 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/107

---

P7_TA(2013)0032

A bahreini emberi jogi helyzet

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása a bahreini emberi jogi helyzetről (2013/2513(RSP))

(2015/C 440/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bahreinről szóló 2011. október 27-i állásfoglalásaira (1), és az emberi jogok Bahreinben történő megsértéséről szóló 2012. március 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bahreinről szóló 2011. október 27-i állásfoglalásaira (1), és az emberi jogok Bahreinben történő megsértéséről szóló 2012. március 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti kapcsolatokról szóló, 2011. március 24-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti kapcsolatokról szóló, 2011. március 24-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel elnökének két bahreini polgári aktivista halálával kapcsolatos 2011. április 12-i nyilatkozatára, valamint 2011. április 28-i nyilatkozatára, amelyben elítéli a békés demokráciapárti tüntetéseken részt vevő négy bahreini ellen hozott halálos ítéletet, |
| --- | --- |

—

tekintettel elnökének két bahreini polgári aktivista halálával kapcsolatos 2011. április 12-i nyilatkozatára, valamint 2011. április 28-i nyilatkozatára, amelyben elítéli a békés demokráciapárti tüntetéseken részt vevő négy bahreini ellen hozott halálos ítéletet,

| — | tekintettel az Emberi Jogi Albizottság küldöttségének 2012. december 19–20-án Bahreinben tett látogatására és az általa kiadott sajtónyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogi Albizottság küldöttségének 2012. december 19–20-án Bahreinben tett látogatására és az általa kiadott sajtónyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bahreini Legfelső Bíróság 2013. január 7-i határozatára, amely fenntartja 13 politikai aktivista börtönbüntetését, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bahreini Legfelső Bíróság 2013. január 7-i határozatára, amely fenntartja 13 politikai aktivista börtönbüntetését,

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének Bahreinnel kapcsolatos nyilatkozataira, különösen a Bahreini Független Vizsgálóbizottság jelentésének közzétételéről szóló 2011. november 24-i, a Bahreini Fellebbviteli Bíróság Abdulhádi al-Havadzsa és tizenkilenc másik személy ügyében hozott határozatairól szóló 2012. szeptember 5-i és a Bahreini Független Vizsgálóbizottság jelentése közzétételének első évfordulóján közzétett 2012. november 23-i nyilatkozatára, a főképviselő szóvivőjének a bahreini zavargások évfordulóján tett 2012. február 13-i, Abdulhádi al-Havadzsa bahreini helyzetéről tett 2012. április 10-i, Nabíl Radzsab Bahreinben történt elítéléséről szóló 2012. augusztus 16-i nyilatkozatára, valamint az utóbbi időben Bahreinben tapasztalható erőszakról szóló 2012. október 24-i és 2012. november 7-i nyilatkozataira, valamint az alelnök/főképviselő által 2011. október 12-én az egyiptomi, a szíriai, a jemeni és a bahreini helyzettel kapcsolatban az Európai Parlamentben tett nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének Bahreinnel kapcsolatos nyilatkozataira, különösen a Bahreini Független Vizsgálóbizottság jelentésének közzétételéről szóló 2011. november 24-i, a Bahreini Fellebbviteli Bíróság Abdulhádi al-Havadzsa és tizenkilenc másik személy ügyében hozott határozatairól szóló 2012. szeptember 5-i és a Bahreini Független Vizsgálóbizottság jelentése közzétételének első évfordulóján közzétett 2012. november 23-i nyilatkozatára, a főképviselő szóvivőjének a bahreini zavargások évfordulóján tett 2012. február 13-i, Abdulhádi al-Havadzsa bahreini helyzetéről tett 2012. április 10-i, Nabíl Radzsab Bahreinben történt elítéléséről szóló 2012. augusztus 16-i nyilatkozatára, valamint az utóbbi időben Bahreinben tapasztalható erőszakról szóló 2012. október 24-i és 2012. november 7-i nyilatkozataira, valamint az alelnök/főképviselő által 2011. október 12-én az egyiptomi, a szíriai, a jemeni és a bahreini helyzettel kapcsolatban az Európai Parlamentben tett nyilatkozataira,

| — | tekintettel a Tanács Bahreinre vonatkozó 2011. május 24-i, április 12-i és március 21-i és február 21-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Bahreinre vonatkozó 2011. május 24-i, április 12-i és március 21-i és február 21-i következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának 21 bahreini politikai aktivistára, emberi jogi jogvédőre és ellenzéki vezetőre kirótt börtönbüntetésekkel kapcsolatos 2011. június 23-i és szeptember 30-i nyilatkozatára, valamint a főtitkár szóvivőjének a bahreini bombatámadással kapcsolatos 2012. április 12-i és a Bahreinnel kapcsolatos 2011. szeptember 30-i, 2012. február 15-i, április 24-i, szeptember 5-i, valamint 2012. november 1-jei és 2013. január 8-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának 21 bahreini politikai aktivistára, emberi jogi jogvédőre és ellenzéki vezetőre kirótt börtönbüntetésekkel kapcsolatos 2011. június 23-i és szeptember 30-i nyilatkozatára, valamint a főtitkár szóvivőjének a bahreini bombatámadással kapcsolatos 2012. április 12-i és a Bahreinnel kapcsolatos 2011. szeptember 30-i, 2012. február 15-i, április 24-i, szeptember 5-i, valamint 2012. november 1-jei és 2013. január 8-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság 2011 novemberében közzétett jelentésére és 2012. november 21-i nyomon követési jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság 2011 novemberében közzétett jelentésére és 2012. november 21-i nyomon követési jelentésére,

| — | tekintettel az Öböl-menti Együttműködési Tanácsnak a 2012. november 5-i manamai terrorista bombatámadásokkal kapcsolatos nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Öböl-menti Együttműködési Tanácsnak a 2012. november 5-i manamai terrorista bombatámadásokkal kapcsolatos nyilatkozatára,

| — | tekintettel a bahreini büntetőeljárási jog 61., 84., 87., 134., 135. és 146. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bahreini büntetőeljárási jog 61., 84., 87., 134., 135. és 146. cikkére,

| — | tekintettel a bahreini államügyésznek a korábban katonai bíróság elé állított orvosok perújrafelvételével kapcsolatos 2011. október 23-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bahreini államügyésznek a korábban katonai bíróság elé állított orvosok perújrafelvételével kapcsolatos 2011. október 23-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1996), a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre, valamint az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelyek mindegyikének Bahrein is részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1996), a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre, valamint az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelyek mindegyikének Bahrein is részes fele,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló, 2008-ban módosított, 2004. évi európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló, 2008-ban módosított, 2004. évi európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az 1949-ben elfogadott Genfi Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1949-ben elfogadott Genfi Egyezményre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a bahreini emberi jogi helyzet a 2011-es demokráciapárti tiltakozások nyomán hozott szigorú intézkedések következtében továbbra is kritikus; mivel a bahreini kormány számos közelmúltban hozott intézkedése továbbra is súlyosan sérti és korlátozza a bahreini nép egyes rétegeinek jogait és szabadságjogait, különösen a békés tüntetéshez, a szólásszabadsághoz és a digitális szabadsághoz való jogát; mivel a bahreini hatóságok továbbra is keményen fellépnek a békés politikai tüntetőkkel szemben; |
| --- | --- |

A.

mivel a bahreini emberi jogi helyzet a 2011-es demokráciapárti tiltakozások nyomán hozott szigorú intézkedések következtében továbbra is kritikus; mivel a bahreini kormány számos közelmúltban hozott intézkedése továbbra is súlyosan sérti és korlátozza a bahreini nép egyes rétegeinek jogait és szabadságjogait, különösen a békés tüntetéshez, a szólásszabadsághoz és a digitális szabadsághoz való jogát; mivel a bahreini hatóságok továbbra is keményen fellépnek a békés politikai tüntetőkkel szemben;

| B. | mivel a biztonsági és rendőri erők továbbra is halált és testi sérüléseket okozó indokolatlan erőszakot alkalmaznak; mivel egyre több beszámoló érkezik a bahreini hatóságok által alkalmazott erőszakról, köztük törvénytelen letartóztatásokról, engedély nélküli házkutatásokról, tisztességtelen perekről, a média elleni támadásokról, az állampolgárok ellenőrzőpontokon történő megfélemlítéséről és megalázásáról, valamint a munkahelyeken és az egyetemeken alkalmazott tömeges megkülönböztetésről; |
| --- | --- |

B.

mivel a biztonsági és rendőri erők továbbra is halált és testi sérüléseket okozó indokolatlan erőszakot alkalmaznak; mivel egyre több beszámoló érkezik a bahreini hatóságok által alkalmazott erőszakról, köztük törvénytelen letartóztatásokról, engedély nélküli házkutatásokról, tisztességtelen perekről, a média elleni támadásokról, az állampolgárok ellenőrzőpontokon történő megfélemlítéséről és megalázásáról, valamint a munkahelyeken és az egyetemeken alkalmazott tömeges megkülönböztetésről;

| C. | mivel a hatóságok 2012. október 16-án azzal az indokkal tartóztatták le Mohamed al-Maszkatit, az emberi jogokért küzdő bahreini ifjúsági szövetség elnökét, hogy Manamában egy héttel korábban „illegális összejövetelen” vett részt; mivel másnap Mohamed al-Maszkatit óvadék ellenében szabadlábra helyezték és tárgyalási napot nem tűztek ki; |
| --- | --- |

C.

mivel a hatóságok 2012. október 16-án azzal az indokkal tartóztatták le Mohamed al-Maszkatit, az emberi jogokért küzdő bahreini ifjúsági szövetség elnökét, hogy Manamában egy héttel korábban „illegális összejövetelen” vett részt; mivel másnap Mohamed al-Maszkatit óvadék ellenében szabadlábra helyezték és tárgyalási napot nem tűztek ki;

| D. | mivel 2012. október 18-án négy embert azzal az indokkal vettek őrizetbe, hogy egy közösségi oldalon megrágalmazták a bahreini királyt, és mivel a biztonsági erők letartóztatásuk során számítógépeiket és egyéb elektronikai berendezéseiket elkobozták; mivel az összes fogvatartott tagadta, hogy bármi helytelent követett volna el; |
| --- | --- |

D.

mivel 2012. október 18-án négy embert azzal az indokkal vettek őrizetbe, hogy egy közösségi oldalon megrágalmazták a bahreini királyt, és mivel a biztonsági erők letartóztatásuk során számítógépeiket és egyéb elektronikai berendezéseiket elkobozták; mivel az összes fogvatartott tagadta, hogy bármi helytelent követett volna el;

| E. | mivel 2012. október 30-án Sejk Rásid bin Abdullah al-Kalifa belügyminiszter mindenfajta nyilvános megmozdulást és tüntetést arra hivatkozva tiltott be (jóllehet a tilalmat most már hivatalosan is feloldotta), hogy a hatóságok nem tűrik el tovább a kormány elleni tiltakozást; |
| --- | --- |

E.

mivel 2012. október 30-án Sejk Rásid bin Abdullah al-Kalifa belügyminiszter mindenfajta nyilvános megmozdulást és tüntetést arra hivatkozva tiltott be (jóllehet a tilalmat most már hivatalosan is feloldotta), hogy a hatóságok nem tűrik el tovább a kormány elleni tiltakozást;

| F. | mivel 2012. november 5-én két halálos áldozatot és egy további sebesültet követelő házi készítésű bomba robbant a fővárosban, Manamában; |
| --- | --- |

F.

mivel 2012. november 5-én két halálos áldozatot és egy további sebesültet követelő házi készítésű bomba robbant a fővárosban, Manamában;

| G. | mivel 2012. november 7-én a kormány megfelelő eljárás nélkül – ezáltal a nemzeti törvények szerint a bahreini állampolgárok jogait megsértve – visszavonta 31 olyan aktivista állampolgárságát, aki részt vett a békés tüntetéseken; |
| --- | --- |

G.

mivel 2012. november 7-én a kormány megfelelő eljárás nélkül – ezáltal a nemzeti törvények szerint a bahreini állampolgárok jogait megsértve – visszavonta 31 olyan aktivista állampolgárságát, aki részt vett a békés tüntetéseken;

| H. | mivel 2012. december 18-án Szajed Júszif al-Muháfazát, a Bahreini Emberi Jogi Központ (BCHR) alelnökét, aki fáradhatatlanul kampányolt számos aktivista, különösen Nabíl Radzsab, a BCHR elnökének, valamint Dzsalíla asz-Szalmán, a Bahreini Tanárok Szövetsége korábbi alelnökének szabadon bocsátásáért, elfogták és azzal vádolták, hogy álhírek terjesztésére használta a közösségi médiát; mivel ügyét 2013. január 17-re elhalasztották, és mivel őrizetben marad, és ha elítélik, két év börtön vár rá; mivel a bahreini hatóságok a bahreini emberi jogi aktivisták jelenleg zajló, szisztematikus célba vétele, zaklatása és fogva tartása részeként több alkalommal letartóztatták; |
| --- | --- |

H.

mivel 2012. december 18-án Szajed Júszif al-Muháfazát, a Bahreini Emberi Jogi Központ (BCHR) alelnökét, aki fáradhatatlanul kampányolt számos aktivista, különösen Nabíl Radzsab, a BCHR elnökének, valamint Dzsalíla asz-Szalmán, a Bahreini Tanárok Szövetsége korábbi alelnökének szabadon bocsátásáért, elfogták és azzal vádolták, hogy álhírek terjesztésére használta a közösségi médiát; mivel ügyét 2013. január 17-re elhalasztották, és mivel őrizetben marad, és ha elítélik, két év börtön vár rá; mivel a bahreini hatóságok a bahreini emberi jogi aktivisták jelenleg zajló, szisztematikus célba vétele, zaklatása és fogva tartása részeként több alkalommal letartóztatták;

| I. | mivel 2013. január 7-én a Bahreini Legfelső Bíróság fenntartotta 13 politikai aktivista börtönbüntetését, akiket a monarchia megdöntését célul kitűző összeesküvéssel vádoltak; mivel ezen aktivisták közül nyolcat, köztük Abdulhádi al-Havadzsát és Ibrahím Sarífot életfogytig tartó börtönbüntetésre ítéltek; mivel ez ellen az ítélet ellen fellebbezni nem lehet, és a vádlottak egyetlen lehetősége a királyi kegyelem; mivel ez az ítélet alátámasztja azt, hogy a bahreini igazságügyi rendszer nem képes az emberi jogok védelmére; |
| --- | --- |

I.

mivel 2013. január 7-én a Bahreini Legfelső Bíróság fenntartotta 13 politikai aktivista börtönbüntetését, akiket a monarchia megdöntését célul kitűző összeesküvéssel vádoltak; mivel ezen aktivisták közül nyolcat, köztük Abdulhádi al-Havadzsát és Ibrahím Sarífot életfogytig tartó börtönbüntetésre ítéltek; mivel ez ellen az ítélet ellen fellebbezni nem lehet, és a vádlottak egyetlen lehetősége a királyi kegyelem; mivel ez az ítélet alátámasztja azt, hogy a bahreini igazságügyi rendszer nem képes az emberi jogok védelmére;

| J. | mivel a katonai bíróságok előtt tárgyalt ügyek mindegyikét rendes bíróságok vizsgálják felül, és mivel a rendes bíróságok többnyire nem indítanak új tárgyalást, ehelyett felülvizsgálják a Nemzetbiztonsági Bíróságok által összegyűjtött dokumentumokon alapuló ítéleteket; |
| --- | --- |

J.

mivel a katonai bíróságok előtt tárgyalt ügyek mindegyikét rendes bíróságok vizsgálják felül, és mivel a rendes bíróságok többnyire nem indítanak új tárgyalást, ehelyett felülvizsgálják a Nemzetbiztonsági Bíróságok által összegyűjtött dokumentumokon alapuló ítéleteket;

| K. | mivel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság ajánlásainak végrehajtására, valamint az alapvető emberi jogok és szabadságjogok tiszteletben tartására tett ígéretek ellenére a bahreini hatóságok nem voltak képesek kivizsgálni az erőszakot, és felelősségre vonni az elkövetőket; mivel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság ajánlásait továbbra is lassan hajtják végre; |
| --- | --- |

K.

mivel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság ajánlásainak végrehajtására, valamint az alapvető emberi jogok és szabadságjogok tiszteletben tartására tett ígéretek ellenére a bahreini hatóságok nem voltak képesek kivizsgálni az erőszakot, és felelősségre vonni az elkövetőket; mivel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság ajánlásait továbbra is lassan hajtják végre;

| L. | mivel Bahrein képezte az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2012. szeptemberi egyetemes időszakos felülvizsgálatának tárgyát; |
| --- | --- |

L.

mivel Bahrein képezte az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2012. szeptemberi egyetemes időszakos felülvizsgálatának tárgyát;

| M. | mivel 2012. december 7-én Szalmán bin Hamad bin Ísza al-Kalifa, a bahreini koronaherceg párbeszédre kérte fel az ország ellenzékét, hogy elmozduljanak a Perzsa-öböl zavargó arab államában kialakult holtpontról; mivel az átfogó megoldás kialakítása érdekében szükség van a valamennyi fél közötti konszenzusra törekvő párbeszédre; |
| --- | --- |

M.

mivel 2012. december 7-én Szalmán bin Hamad bin Ísza al-Kalifa, a bahreini koronaherceg párbeszédre kérte fel az ország ellenzékét, hogy elmozduljanak a Perzsa-öböl zavargó arab államában kialakult holtpontról; mivel az átfogó megoldás kialakítása érdekében szükség van a valamennyi fél közötti konszenzusra törekvő párbeszédre;

| 1. | elítéli az emberi jogok bahreini hatóságok és biztonsági erők általi folyamatos megsértését, különösen az erőszak alkalmazását, a könnygáz túlzott bevetését, a sörétes lövedékek használatát kis lőtávolságokban, a tiltakozás minden formájának betiltását, valamint a véleménynyilvánítás és a békés gyülekezés szabadságához való jogukat gyakorló békés tiltakozók letartóztatását és fogva tartását, amelyekre annak ellenére kerül sor, hogy a Bahreini Független Vizsgálóbizottság konkrét ajánlásai kedvező fogadtatásban részesültek, és a bahreini hatóságok kijelentették, hogy elkötelezettek a Bahreini Független Vizsgálóbizottság reformjainak végrehajtása iránt; |
| --- | --- |

1.

elítéli az emberi jogok bahreini hatóságok és biztonsági erők általi folyamatos megsértését, különösen az erőszak alkalmazását, a könnygáz túlzott bevetését, a sörétes lövedékek használatát kis lőtávolságokban, a tiltakozás minden formájának betiltását, valamint a véleménynyilvánítás és a békés gyülekezés szabadságához való jogukat gyakorló békés tiltakozók letartóztatását és fogva tartását, amelyekre annak ellenére kerül sor, hogy a Bahreini Független Vizsgálóbizottság konkrét ajánlásai kedvező fogadtatásban részesültek, és a bahreini hatóságok kijelentették, hogy elkötelezettek a Bahreini Független Vizsgálóbizottság reformjainak végrehajtása iránt;

| 2. | úgy véli, hogy a múltbéli erőszakos fellépések elszámoltatása kulcsfontosságú szerepet játszik a társadalmi stabilitáshoz szükséges igazságtételhez és a valódi megbékéléshez vezető folyamatban; ezért határozottan támogatja a Bahreini Független Vizsgálóbizottság ajánlásait, amelyeket Hamad király és kormánya is jóváhagyott; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a múltbéli erőszakos fellépések elszámoltatása kulcsfontosságú szerepet játszik a társadalmi stabilitáshoz szükséges igazságtételhez és a valódi megbékéléshez vezető folyamatban; ezért határozottan támogatja a Bahreini Független Vizsgálóbizottság ajánlásait, amelyeket Hamad király és kormánya is jóváhagyott;

| 3. | úgy véli, sajnálatos, hogy a Bahreini Független Vizsgálóbizottság által 2012. november 21-én kiadott nyomon követési jelentés sem vezetett semmilyen ésszerű változáshoz a bahreini hatóságok politikái terén, különösen ami a politikai megoldás kialakításában tett előrelépés hiányát és az ország demokratizálását illeti; sürgeti a bahreini hatóságokat, biztosítsák az ajánlások gyors végrehajtását, határozzák meg az ütemtervet, és haladéktalanul tartsák tiszteletben az alapvető emberi jogokat és szabadságjogokat; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, sajnálatos, hogy a Bahreini Független Vizsgálóbizottság által 2012. november 21-én kiadott nyomon követési jelentés sem vezetett semmilyen ésszerű változáshoz a bahreini hatóságok politikái terén, különösen ami a politikai megoldás kialakításában tett előrelépés hiányát és az ország demokratizálását illeti; sürgeti a bahreini hatóságokat, biztosítsák az ajánlások gyors végrehajtását, határozzák meg az ütemtervet, és haladéktalanul tartsák tiszteletben az alapvető emberi jogokat és szabadságjogokat;

| 4. | újra felszólítja a bahreini biztonsági erőket és a hatóságokat, hogy szüntessék be a békés tiltakozók elleni erőszak alkalmazását és az ellenkező politikai vélemények üldözés, fogva tartás és kínzás révén történő folyamatos elnyomását; sürgeti a hatóságokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az alapvető szabadságjogokat, különösen a gyülekezés és az offline és online véleménynyilvánítás szabadságához fűződő jogot, és haladéktalanul vessenek véget az információs és kommunikációs technológiákhoz való hozzáférés mindennemű korlátozásának; felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy hajtsák végre a szükséges demokratikus reformokat, és a megbékélés, valamint az országban a társadalmi konszenzus helyreállítása érdekében bátorítsák a mindenkire kiterjedő és konstruktív nemzeti párbeszédet, ideértve a kormány és az ellenzék azon részei közötti közvetlen tárgyalásokat, amelyek jelenleg kimaradnak a párbeszédből; |
| --- | --- |

4.

újra felszólítja a bahreini biztonsági erőket és a hatóságokat, hogy szüntessék be a békés tiltakozók elleni erőszak alkalmazását és az ellenkező politikai vélemények üldözés, fogva tartás és kínzás révén történő folyamatos elnyomását; sürgeti a hatóságokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az alapvető szabadságjogokat, különösen a gyülekezés és az offline és online véleménynyilvánítás szabadságához fűződő jogot, és haladéktalanul vessenek véget az információs és kommunikációs technológiákhoz való hozzáférés mindennemű korlátozásának; felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy hajtsák végre a szükséges demokratikus reformokat, és a megbékélés, valamint az országban a társadalmi konszenzus helyreállítása érdekében bátorítsák a mindenkire kiterjedő és konstruktív nemzeti párbeszédet, ideértve a kormány és az ellenzék azon részei közötti közvetlen tárgyalásokat, amelyek jelenleg kimaradnak a párbeszédből;

| 5. | rendkívül sajnálatosnak tartja az ellenzéki aktivistákra és egészségügyi dolgozókra legutóbb kirótt büntetéseket, és felszólít az összes bahreini politikai fogoly feltétel nélküli szabadon bocsátására, köztük fogva tartott és a véleménynyilvánítás és a békés gyülekezés és egyesülés szabadságához való joguk gyakorlásával kapcsolatos állítólagos törvénysértésekkel vádolt tanárok, orvosok és más egészségügyi dolgozók, különösen Szajed Júszif al-Muháfaza, Nabeel Rajab és Abdulhádi al-Havadzsa; |
| --- | --- |

5.

rendkívül sajnálatosnak tartja az ellenzéki aktivistákra és egészségügyi dolgozókra legutóbb kirótt büntetéseket, és felszólít az összes bahreini politikai fogoly feltétel nélküli szabadon bocsátására, köztük fogva tartott és a véleménynyilvánítás és a békés gyülekezés és egyesülés szabadságához való joguk gyakorlásával kapcsolatos állítólagos törvénysértésekkel vádolt tanárok, orvosok és más egészségügyi dolgozók, különösen Szajed Júszif al-Muháfaza, Nabeel Rajab és Abdulhádi al-Havadzsa;

| 6. | felszólítja a bahreini kormányt, hogy azonnali és független vizsgálatot végezzen a gyermekek sérelmére elkövetett jogsértések valamennyi esetére vonatkozóan, beleértve a letartóztatást, a foga tartást és a kínzást, valamint biztosítsa, hogy a gyermekeket a felnőttek fogdáitól elkülönített létesítményekben tartsák fogva, és velük a fiatalkorúakra vonatkozó igazságügyi rendszer foglalkozzon; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a bahreini kormányt, hogy azonnali és független vizsgálatot végezzen a gyermekek sérelmére elkövetett jogsértések valamennyi esetére vonatkozóan, beleértve a letartóztatást, a foga tartást és a kínzást, valamint biztosítsa, hogy a gyermekeket a felnőttek fogdáitól elkülönített létesítményekben tartsák fogva, és velük a fiatalkorúakra vonatkozó igazságügyi rendszer foglalkozzon;

| 7. | sürgeti, hogy a bahreini hatóságok azonnal vessenek véget demonstrációkra vonatkozó tényleges korlátozásoknak, amelyek összeegyeztethetetlenek a reformok iránti általuk vallott elkötelezettséggel, és nem fogják elősegíteni a nemzeti megbékélést és az összes fél közötti bizalomépítést; |
| --- | --- |

7.

sürgeti, hogy a bahreini hatóságok azonnal vessenek véget demonstrációkra vonatkozó tényleges korlátozásoknak, amelyek összeegyeztethetetlenek a reformok iránti általuk vallott elkötelezettséggel, és nem fogják elősegíteni a nemzeti megbékélést és az összes fél közötti bizalomépítést;

| 8. | felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy szüntessék meg a külföldi újságírók és nemzetközi emberi jogi szervezetek Bahreinbe való belépésére vonatkozó összes korlátozást, és tegyék lehetővé a helyzet alakulásának helyszíni nyomon követésére irányuló független mechanizmusok működését; felszólít egy olyan nemzetközi nyomon követési mechanizmus kialakítására, melyet az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának következő, 2013. márciusi ülésén elfogadandó határozattal indítanának el, és amelynek célja, hogy nyomon kövesse a Bahreini Független Vizsgálóbizottság és az ENSZ időszakos egyetemes felülvizsgálata Bahreinre vonatkozó – többek között az emberi jogi jogvédőkkel kapcsolatos – ajánlásainak végrehajtását; felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy fogadjanak el az emberi jogi jogsértések jövőbeli megakadályozására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy szüntessék meg a külföldi újságírók és nemzetközi emberi jogi szervezetek Bahreinbe való belépésére vonatkozó összes korlátozást, és tegyék lehetővé a helyzet alakulásának helyszíni nyomon követésére irányuló független mechanizmusok működését; felszólít egy olyan nemzetközi nyomon követési mechanizmus kialakítására, melyet az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának következő, 2013. márciusi ülésén elfogadandó határozattal indítanának el, és amelynek célja, hogy nyomon kövesse a Bahreini Független Vizsgálóbizottság és az ENSZ időszakos egyetemes felülvizsgálata Bahreinre vonatkozó – többek között az emberi jogi jogvédőkkel kapcsolatos – ajánlásainak végrehajtását; felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy fogadjanak el az emberi jogi jogsértések jövőbeli megakadályozására irányuló intézkedéseket;

| 9. | felszólítja a bahreini hatóságokat annak biztosítására, hogy az a 31 bahreini személy, akinek állampolgárságát visszavonták, bíróság előtt fellebbezhessen a döntés ellen, mivel egyértelmű, hogy a politikai ellenzék állampolgárságának a bahreini hatóságok általi visszavonása ellentétes a nemzetközi joggal; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a bahreini hatóságokat annak biztosítására, hogy az a 31 bahreini személy, akinek állampolgárságát visszavonták, bíróság előtt fellebbezhessen a döntés ellen, mivel egyértelmű, hogy a politikai ellenzék állampolgárságának a bahreini hatóságok általi visszavonása ellentétes a nemzetközi joggal;

| 10. | határozottan helyteleníti, hogy az Unió nem reagál a Bahreinben uralkodó helyzetre, és felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy ítélje el az alapvető emberi jogok és szabadságok folyamatos megsértését, az emberi jogok megsértéséért közvetlenül felelős vagy abban részt vevő (a Bahreini Független Vizsgálóbizottság jelentésében szereplő) személyekkel szemben hozzon célzott korlátozó intézkedéseket (például rendeljen el vízumtilalmat és fagyassza be vagyoni eszközeiket), valamint gondolja át az Unió jelenlegi kereskedelmi és diplomáciai kapcsolatait Bahreinnel; |
| --- | --- |

10.

határozottan helyteleníti, hogy az Unió nem reagál a Bahreinben uralkodó helyzetre, és felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy ítélje el az alapvető emberi jogok és szabadságok folyamatos megsértését, az emberi jogok megsértéséért közvetlenül felelős vagy abban részt vevő (a Bahreini Független Vizsgálóbizottság jelentésében szereplő) személyekkel szemben hozzon célzott korlátozó intézkedéseket (például rendeljen el vízumtilalmat és fagyassza be vagyoni eszközeiket), valamint gondolja át az Unió jelenlegi kereskedelmi és diplomáciai kapcsolatait Bahreinnel;

| 11. | felszólít a könnygáz és a tömeg megfékezéséhez használt egyéb felszerelések Bahreinbe történő exportjának felfüggesztésére és tilalmára, amíg le nem folytatják az ezek nem megfelelő alkalmazásával kapcsolatos vizsgálatokat, és amíg az ilyen nem megfelelő alkalmazásért felelős személyeket felelősségre nem vonják; |
| --- | --- |

11.

felszólít a könnygáz és a tömeg megfékezéséhez használt egyéb felszerelések Bahreinbe történő exportjának felfüggesztésére és tilalmára, amíg le nem folytatják az ezek nem megfelelő alkalmazásával kapcsolatos vizsgálatokat, és amíg az ilyen nem megfelelő alkalmazásért felelős személyeket felelősségre nem vonják;

| 12. | felszólít az információk és a kommunikációáramlás felkutatására, nyomon követésére, cenzúrázására és megfigyelésére alkalmas technológiákra vonatkozó exportkorlátozások bevezetésére, mivel ezek az emberi jogok megsértéséhez vezethetnek; |
| --- | --- |

12.

felszólít az információk és a kommunikációáramlás felkutatására, nyomon követésére, cenzúrázására és megfigyelésére alkalmas technológiákra vonatkozó exportkorlátozások bevezetésére, mivel ezek az emberi jogok megsértéséhez vezethetnek;

| 13. | felszólítja Bahrein kormányát, hogy tegyen meg mindent a bahreini igazságszolgáltatás hozzáértésének, függetlenségének és pártatlanságának garantálása érdekében, gondoskodjon arról, hogy az a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban lép fel, valamint legfőképpen arról, hogy a bíróságokat ne lehessen politikai célokra vagy az egyetemesen garantált jogok és szabadságok jogszerű gyakorlásának szankcionálására használni; felszólítja a bahreini kormányt, hogy szilárdítsa meg a vádlottak jogait, többek között a tisztességes eljáráshoz való jog garantálásával, annak lehetővé tételével, hogy érdemben kétségbe vonhassák az ellenük felhozott bizonyítékokat, a fogva tartás indokai feletti független jogi felügyelet nyújtásával, valamint annak biztosításával, hogy a fogvatartottakat a bűnügyi nyomozás lefolytatása során megvédjék a visszaélésektől; |
| --- | --- |

13.

felszólítja Bahrein kormányát, hogy tegyen meg mindent a bahreini igazságszolgáltatás hozzáértésének, függetlenségének és pártatlanságának garantálása érdekében, gondoskodjon arról, hogy az a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban lép fel, valamint legfőképpen arról, hogy a bíróságokat ne lehessen politikai célokra vagy az egyetemesen garantált jogok és szabadságok jogszerű gyakorlásának szankcionálására használni; felszólítja a bahreini kormányt, hogy szilárdítsa meg a vádlottak jogait, többek között a tisztességes eljáráshoz való jog garantálásával, annak lehetővé tételével, hogy érdemben kétségbe vonhassák az ellenük felhozott bizonyítékokat, a fogva tartás indokai feletti független jogi felügyelet nyújtásával, valamint annak biztosításával, hogy a fogvatartottakat a bűnügyi nyomozás lefolytatása során megvédjék a visszaélésektől;

| 14. | sajnálatosnak tartja, hogy a bahreini kormánynak az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2012. szeptemberi genfi ülését megelőző, a 2012. májusi időszakos egyetemes felülvizsgálat során kifejtett azon szándéka, hogy a Bahreini Független Vizsgálóbizottság megállapításain dolgozzon, üres ígéretnek bizonyul, mivel azóta kevés érdemi előrelépés történt az emberi jogok vagy a demokrácia terén Bahreinben; |
| --- | --- |

14.

sajnálatosnak tartja, hogy a bahreini kormánynak az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2012. szeptemberi genfi ülését megelőző, a 2012. májusi időszakos egyetemes felülvizsgálat során kifejtett azon szándéka, hogy a Bahreini Független Vizsgálóbizottság megállapításain dolgozzon, üres ígéretnek bizonyul, mivel azóta kevés érdemi előrelépés történt az emberi jogok vagy a demokrácia terén Bahreinben;

| 15. | támogatja az időszakos egyetemes felülvizsgálat ajánlásait, és felszólítja a bahreini kormányt, hogy politikailag helyezze előtérbe azok megfelelő és időben történő nyomon követését, valamint biztosítsa ehhez a szükséges forrásokat; felszólítja a bahreini kormányt, hogy fokozza az emberi jogok védelmét, valamint ratifikálja a nemzetközi emberi jogi egyezményeket, például a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni egyezményhez csatolt fakultatív jegyzőkönyvet, valamint a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányhoz és a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezményhez csatolt fakultatív jegyzőkönyveket; |
| --- | --- |

15.

támogatja az időszakos egyetemes felülvizsgálat ajánlásait, és felszólítja a bahreini kormányt, hogy politikailag helyezze előtérbe azok megfelelő és időben történő nyomon követését, valamint biztosítsa ehhez a szükséges forrásokat; felszólítja a bahreini kormányt, hogy fokozza az emberi jogok védelmét, valamint ratifikálja a nemzetközi emberi jogi egyezményeket, például a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni egyezményhez csatolt fakultatív jegyzőkönyvet, valamint a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányhoz és a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezményhez csatolt fakultatív jegyzőkönyveket;

| 16. | támogatja és ösztönzi az ENSZ emberi jogi főbiztosának hivatala és a Bahreini Nemzeti Emberi Jogi Intézmény (NHRI) közötti együttműködést, és javasolja az NHRI további, a pluralizmus és a függetlenség párizsi elvei alapján történő megerősítését; határozottan támogatja az NHRI-t a valamennyi bahreini emberi jogainak figyelemmel kísérésére és védelmére irányuló feladatkörének ellátásában, azonban továbbra is meggyőződése, hogy biztosítani kell az emberi jogi jogvédők és a Bahreinben működő nem kormányzati szervezetek tevékenységének szabadságát; |
| --- | --- |

16.

támogatja és ösztönzi az ENSZ emberi jogi főbiztosának hivatala és a Bahreini Nemzeti Emberi Jogi Intézmény (NHRI) közötti együttműködést, és javasolja az NHRI további, a pluralizmus és a függetlenség párizsi elvei alapján történő megerősítését; határozottan támogatja az NHRI-t a valamennyi bahreini emberi jogainak figyelemmel kísérésére és védelmére irányuló feladatkörének ellátásában, azonban továbbra is meggyőződése, hogy biztosítani kell az emberi jogi jogvédők és a Bahreinben működő nem kormányzati szervezetek tevékenységének szabadságát;

| 17. | úgy véli, hogy a következő parlamenti választások a nemzeti megbékélési folyamat kulcsfontosságú elemét jelentik, és a 2014-es általános választások előtt kellő időben ösztönzi a szabad és tisztességes választási rendszer garantálását; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a következő parlamenti választások a nemzeti megbékélési folyamat kulcsfontosságú elemét jelentik, és a 2014-es általános választások előtt kellő időben ösztönzi a szabad és tisztességes választási rendszer garantálását;

| 18. | felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy működjenek együtt egy olyan egyértelmű stratégia kidolgozásában, amely meghatározza, hogy az Unió – mind nyilvánosan, mind zárt körben – hogyan fogja aktívan előmozdítani a bebörtönzött aktivisták – még az EU és az ÖET-országok 2013 közepén Bahreinben megrendezendő miniszteri ülését megelőző – szabadon engedését, és ennek kapcsán felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy működjön együtt a tagállamokkal a Külügyek Tanácsa bahreini emberi jogi helyzettel kapcsolatos következtetéseinek elfogadása érdekében, melyben konkrétan fel kell szólítani a bebörtönzött aktivisták azonnali és feltétel nélküli szabadon engedésére; |
| --- | --- |

18.

felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy működjenek együtt egy olyan egyértelmű stratégia kidolgozásában, amely meghatározza, hogy az Unió – mind nyilvánosan, mind zárt körben – hogyan fogja aktívan előmozdítani a bebörtönzött aktivisták – még az EU és az ÖET-országok 2013 közepén Bahreinben megrendezendő miniszteri ülését megelőző – szabadon engedését, és ennek kapcsán felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy működjön együtt a tagállamokkal a Külügyek Tanácsa bahreini emberi jogi helyzettel kapcsolatos következtetéseinek elfogadása érdekében, melyben konkrétan fel kell szólítani a bebörtönzött aktivisták azonnali és feltétel nélküli szabadon engedésére;

| 19. | úgy véli, hogy alapvetően fontos további erőfeszítéseket tenni az Unió és a Perzsa-öböl régiója közötti együttműködés fokozása és a kölcsönös megértés és bizalom előmozdítása érdekében; úgy véli, hogy a Parlament és a régióbeli partnerei közötti rendszeres parlamentközi ülések jelentős fórumot biztosítanak a közös problémákról szóló, építő jellegű és őszinte párbeszéd kialakításához; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy alapvetően fontos további erőfeszítéseket tenni az Unió és a Perzsa-öböl régiója közötti együttműködés fokozása és a kölcsönös megértés és bizalom előmozdítása érdekében; úgy véli, hogy a Parlament és a régióbeli partnerei közötti rendszeres parlamentközi ülések jelentős fórumot biztosítanak a közös problémákról szóló, építő jellegű és őszinte párbeszéd kialakításához;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Bahreini Királyság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Bahreini Királyság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0475.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0094.

(3)  HL C 247. E, 2012. 8.17., 1. o.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/111 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/111

---

P7_TA(2013)0033

A Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzet

Az Európai Parlament 2013. január 17-i állásfoglalása a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről (2013/2514(RSP))

(2015/C 440/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló 2012. december 21-i és 2013. január 1-jei és 11-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló 2012. december 21-i és 2013. január 1-jei és 11-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU humanitárius segélyekkel és polgári védelemmel foglalkozó biztosának a Közép-afrikai Köztársaságban legutóbb kirobbant harcokról szóló 2012. december 21-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU humanitárius segélyekkel és polgári védelemmel foglalkozó biztosának a Közép-afrikai Köztársaságban legutóbb kirobbant harcokról szóló 2012. december 21-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2000 júniusában aláírt felülvizsgált Cotonou-i Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000 júniusában aláírt felülvizsgált Cotonou-i Megállapodásra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a Közép-afrikai Köztársaságról szóló 2012. december 27-i és 29-i, valamint 2013. január 4-i és 11-i sajtónyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a Közép-afrikai Köztársaságról szóló 2012. december 27-i és 29-i, valamint 2013. január 4-i és 11-i sajtónyilatkozataira,

| — | tekintettel a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS) államfőinek 2012. december 21-én N’Djamenában tartott rendkívüli csúcstalálkozója nyomán kiadott záróközleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS) államfőinek 2012. december 21-én N’Djamenában tartott rendkívüli csúcstalálkozója nyomán kiadott záróközleményre,

| — | tekintettel Ban Ki-Munnak, az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának 2012. december 26-i nyilatkozatára, amelyben elítélte a lázadók által végrehajtott támadásokat és valamennyi felet sürgette, hogy tartsák magukat az ECCAS által 2012. december 21-én N’Djamenában hozott határozatokhoz, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ban Ki-Munnak, az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának 2012. december 26-i nyilatkozatára, amelyben elítélte a lázadók által végrehajtott támadásokat és valamennyi felet sürgette, hogy tartsák magukat az ECCAS által 2012. december 21-én N’Djamenában hozott határozatokhoz,

| — | tekintettel az Afrikai Unió (AU) 2012. december 12-i, 28-i és 31-i, valamint 2013. január 3-i és 12-i, a Közép-afrikai Köztársaságról szóló nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió (AU) 2012. december 12-i, 28-i és 31-i, valamint 2013. január 3-i és 12-i, a Közép-afrikai Köztársaságról szóló nyilatkozataira,

| — | tekintettel a Közép-afrikai Köztársaság kormánya, a Seleka lázadócsoport és a demokratikus ellenzék által 2013. január 11-én Libreville-ben (Gabon) aláírt, a válság megoldásáról szóló politikai megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-afrikai Köztársaság kormánya, a Seleka lázadócsoport és a demokratikus ellenzék által 2013. január 11-én Libreville-ben (Gabon) aláírt, a válság megoldásáról szóló politikai megállapodásra,

| — | tekintettel a 2008. június 28-i libreville-i átfogó békemegállapodásra és az alapját képező korábbi, 2007 óta aláírt békeegyezményekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. június 28-i libreville-i átfogó békemegállapodásra és az alapját képező korábbi, 2007 óta aláírt békeegyezményekre,

| — | tekintettel a Biztonsági Tanács 2011. december 21-i S/RES/2031, számú határozatára, amely az Egyesült Nemzetek Integrált Béketeremtő Hivatalának (BINUCA) megbízatását a Közép-afrikai Köztársaság tekintetében kiterjeszti 2013. január 31-ig, továbbá az ENSZ főtitkárának 2012. május 29-i, a BINUCA tevékenységéről szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Biztonsági Tanács 2011. december 21-i S/RES/2031, számú határozatára, amely az Egyesült Nemzetek Integrált Béketeremtő Hivatalának (BINUCA) megbízatását a Közép-afrikai Köztársaság tekintetében kiterjeszti 2013. január 31-ig, továbbá az ENSZ főtitkárának 2012. május 29-i, a BINUCA tevékenységéről szóló jelentésére,

| — | tekintettel a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányára (1966), a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre (1979), az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára (1981), melyeket a Közép-afrikai Köztársaság 1986-ban ratifikált, továbbá az 1989. évi nemzetközi gyermekjogi egyezményre, mely tiltja a gyermekek fegyveres konfliktusokba való bevonását, s melyet a Közép-afrikai Köztársaság is ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányára (1966), a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre (1979), az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára (1981), melyeket a Közép-afrikai Köztársaság 1986-ban ratifikált, továbbá az 1989. évi nemzetközi gyermekjogi egyezményre, mely tiltja a gyermekek fegyveres konfliktusokba való bevonását, s melyet a Közép-afrikai Köztársaság is ratifikált,

| — | tekintettel a Biztonsági Tanács munkacsoportjának 2011. július 6-i jelentésére és annak következtetéseire a gyermekek helyzetéről és a fegyveres konfliktusról a Közép-afrikai Köztársaságban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Biztonsági Tanács munkacsoportjának 2011. július 6-i jelentésére és annak következtetéseire a gyermekek helyzetéről és a fegyveres konfliktusról a Közép-afrikai Köztársaságban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a Közép-afrikai Köztársaság több évtizedes instabilitást és politikai nyugtalanságot élt meg függetlenségének 1960-ban történt kikiáltása óta; mivel annak ellenére, hogy az ország gazdag természeti erőforrásokban (faanyagok, arany, gyémánt, urán stb.), a Közép-afrikai Köztársaság a humán fejlettségi mutató tekintetében 187 ország közül csupán a 179. helyen áll, lakosságának mintegy 70 %-a a szegénységi küszöb alatt tengődik, és továbbra is a világ egyik legszegényebb országa; |
| --- | --- |

A.

mivel a Közép-afrikai Köztársaság több évtizedes instabilitást és politikai nyugtalanságot élt meg függetlenségének 1960-ban történt kikiáltása óta; mivel annak ellenére, hogy az ország gazdag természeti erőforrásokban (faanyagok, arany, gyémánt, urán stb.), a Közép-afrikai Köztársaság a humán fejlettségi mutató tekintetében 187 ország közül csupán a 179. helyen áll, lakosságának mintegy 70 %-a a szegénységi küszöb alatt tengődik, és továbbra is a világ egyik legszegényebb országa;

| B. | mivel 2012. december 10-én a Seleka (a szó jelentése szangó nyelven „összefogás”), amely különböző, főleg az ország északkeleti részéből származó fegyveres lázadó csoportok szövetsége, fegyveres offenzívát indított a csádi határ közeléből a déli országrész ellen; mivel a legújabb offenzívára a lázadók szerint az adott okot, hogy szerintük François Bozizé elnök nem teljesítette a 2008. évi libreville-i átfogó békemegállapodásban vállalt kötelezettségeket, mely megállapodás előirányozta a korábbi lázadók lefegyverzését és a társadalomba való visszailleszkedésük anyagi megalapozását; |
| --- | --- |

B.

mivel 2012. december 10-én a Seleka (a szó jelentése szangó nyelven „összefogás”), amely különböző, főleg az ország északkeleti részéből származó fegyveres lázadó csoportok szövetsége, fegyveres offenzívát indított a csádi határ közeléből a déli országrész ellen; mivel a legújabb offenzívára a lázadók szerint az adott okot, hogy szerintük François Bozizé elnök nem teljesítette a 2008. évi libreville-i átfogó békemegállapodásban vállalt kötelezettségeket, mely megállapodás előirányozta a korábbi lázadók lefegyverzését és a társadalomba való visszailleszkedésük anyagi megalapozását;

| C. | mivel a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS) 2012. december 21-én N’Djamenában rendkívüli csúcstalálkozót tartott, amelyen megállapodtak a válság megoldását célzó ütemtervben, melybe beletartozik a tűzszünet és tárgyalások haladéktalan megkezdése Libreville-ben az ECCAS védőszárnyai alatt; mivel az ECCAS-csúcstalálkozó arról is döntött, hogy további csapatok küldésével erősíti a FOMAC/MICOPAX küldetését; |
| --- | --- |

C.

mivel a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS) 2012. december 21-én N’Djamenában rendkívüli csúcstalálkozót tartott, amelyen megállapodtak a válság megoldását célzó ütemtervben, melybe beletartozik a tűzszünet és tárgyalások haladéktalan megkezdése Libreville-ben az ECCAS védőszárnyai alatt; mivel az ECCAS-csúcstalálkozó arról is döntött, hogy további csapatok küldésével erősíti a FOMAC/MICOPAX küldetését;

| D. | mivel a Dél-Afrikai Köztársaság a Közép-afrikai Köztársaságban fennálló helyzet stabilizálásához való hozzájárulásaként útnak indította mintegy 400 katonáját; mivel Gabon, a Kongói Köztársaság, Csád és Kamerun katonái a közép-afrikai többnemzetiségű haderő (FOMAC/MICOPAX) részeként az ECCAS utasítására már 2008 óta a helyszínen tartózkodnak; |
| --- | --- |

D.

mivel a Dél-Afrikai Köztársaság a Közép-afrikai Köztársaságban fennálló helyzet stabilizálásához való hozzájárulásaként útnak indította mintegy 400 katonáját; mivel Gabon, a Kongói Köztársaság, Csád és Kamerun katonái a közép-afrikai többnemzetiségű haderő (FOMAC/MICOPAX) részeként az ECCAS utasítására már 2008 óta a helyszínen tartózkodnak;

| E. | mivel az Afrikai Unió elnökével, Thomas Boni Yayival folytatott tárgyalások után Bozizé elnök megígérte, hogy miután jelenlegi megbízatása 2016-ban véget ér, nem indul újra a tisztségért, valamint felajánlotta, hogy nemzeti egységkormányt alakít; |
| --- | --- |

E.

mivel az Afrikai Unió elnökével, Thomas Boni Yayival folytatott tárgyalások után Bozizé elnök megígérte, hogy miután jelenlegi megbízatása 2016-ban véget ér, nem indul újra a tisztségért, valamint felajánlotta, hogy nemzeti egységkormányt alakít;

| F. | mivel január elején a Seleka bejelentette, hogy szünetelteti katonai műveleteit, csapatait Damara város előtt (Banguitól 75 kilométerre északra) megállította és beleegyezett az ECCAS égisze alatt folytatandó béketárgyalásokon való részvételbe; |
| --- | --- |

F.

mivel január elején a Seleka bejelentette, hogy szünetelteti katonai műveleteit, csapatait Damara város előtt (Banguitól 75 kilométerre északra) megállította és beleegyezett az ECCAS égisze alatt folytatandó béketárgyalásokon való részvételbe;

| G. | mivel 2013. január 11-én a Közép-afrikai Köztársaság kormánya, a lázadó Seleka szövetség és a politikai ellenzék közötti, Libreville-ben (Gabon) folytatott háromoldalú béketárgyalások eredményeképpen aláírták a következő három megállapodást: elvi nyilatkozat a politikai és biztonsági válság megoldásáról; tűzszüneti megállapodás; megállapodás a politikai-biztonsági helyzetről, mely meghatározza a hatalom megosztásának módját és a politikai átmenet ütemezését a Közép-afrikai Köztársaságban; |
| --- | --- |

G.

mivel 2013. január 11-én a Közép-afrikai Köztársaság kormánya, a lázadó Seleka szövetség és a politikai ellenzék közötti, Libreville-ben (Gabon) folytatott háromoldalú béketárgyalások eredményeképpen aláírták a következő három megállapodást: elvi nyilatkozat a politikai és biztonsági válság megoldásáról; tűzszüneti megállapodás; megállapodás a politikai-biztonsági helyzetről, mely meghatározza a hatalom megosztásának módját és a politikai átmenet ütemezését a Közép-afrikai Köztársaságban;

| H. | mivel 2013. január 12-én Bozizé elnök lemondatta Faustin Archange Touadera miniszterelnököt, feloszlatta a kabinetet, és ezzel megnyitotta az utat a nemzeti egységkormány kinevezése előtt, összhangban a Libreville-ben aláírt békemegállapodásokkal; mivel a békemegállapodás alapján tizenkét hónapon belül törvényhozási választásokra kerül sor; |
| --- | --- |

H.

mivel 2013. január 12-én Bozizé elnök lemondatta Faustin Archange Touadera miniszterelnököt, feloszlatta a kabinetet, és ezzel megnyitotta az utat a nemzeti egységkormány kinevezése előtt, összhangban a Libreville-ben aláírt békemegállapodásokkal; mivel a békemegállapodás alapján tizenkét hónapon belül törvényhozási választásokra kerül sor;

| I. | mivel Bozizé elnök miatt – aki 2003-ban államcsíny útján került hatalomba, és akit először 2005-ben választották meg, majd 2011-ben újraválasztottak, bár az utóbbi esetben a nemzetközi megfigyelők (akik közül többen a választást finanszírozó EU-ból érkeztek) szabálytalanságokat állapítottak meg – a parlamenti ellenzék bojkottálta az általános választásokat; |
| --- | --- |

I.

mivel Bozizé elnök miatt – aki 2003-ban államcsíny útján került hatalomba, és akit először 2005-ben választották meg, majd 2011-ben újraválasztottak, bár az utóbbi esetben a nemzetközi megfigyelők (akik közül többen a választást finanszírozó EU-ból érkeztek) szabálytalanságokat állapítottak meg – a parlamenti ellenzék bojkottálta az általános választásokat;

| J. | mivel az emberi jogok tiszteletben tartása az Európai Unió alapértékének számít, és a Cotonou-i Megállapodásnak is alapvető eleme; |
| --- | --- |

J.

mivel az emberi jogok tiszteletben tartása az Európai Unió alapértékének számít, és a Cotonou-i Megállapodásnak is alapvető eleme;

| K. | mivel az EU-hoz hasonlóan az Egyesült Államok is előnyben részesíti a válság párbeszéd útján való békés rendezését; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU-hoz hasonlóan az Egyesült Államok is előnyben részesíti a válság párbeszéd útján való békés rendezését;

| L. | mivel a helybéli nem kormányzati szervezetek szerint az emberi jogok súlyos megsértéseire került sor – többek között sokasodott nők és fiatal lányok elleni erőszak – mind a Seleka, mind a kormány erői részéről, az előbbi esetében az ellenőrzésük alatt álló területeken, az utóbbi esetben a lázadókhoz közeli lakossággal szemben Banguiban; |
| --- | --- |

L.

mivel a helybéli nem kormányzati szervezetek szerint az emberi jogok súlyos megsértéseire került sor – többek között sokasodott nők és fiatal lányok elleni erőszak – mind a Seleka, mind a kormány erői részéről, az előbbi esetében az ellenőrzésük alatt álló területeken, az utóbbi esetben a lázadókhoz közeli lakossággal szemben Banguiban;

| M. | mivel a humanitárius helyzet továbbra is rettenetes, hiszen Médecins sans frontières szerint a válság miatt tízezrek szenvednek; mivel a Világélelmezési Program révén érkezett több száz tonnányi élelmet a lázadók ellenőrzése alatt álló északi területeken elrabolták; és mivel számos humanitárius tevékenységet felfüggesztettek vagy csökkentettek; |
| --- | --- |

M.

mivel a humanitárius helyzet továbbra is rettenetes, hiszen Médecins sans frontières szerint a válság miatt tízezrek szenvednek; mivel a Világélelmezési Program révén érkezett több száz tonnányi élelmet a lázadók ellenőrzése alatt álló északi területeken elrabolták; és mivel számos humanitárius tevékenységet felfüggesztettek vagy csökkentettek;

| N. | mivel az EU a Cotonou-i Megállapodás alapján a Közép-afrikai Köztársasággal rendszeres politikai párbeszédet folytat, és egyúttal az ország fő adományozója, hiszen az Európai Bizottság 2012-ben 8 millió euróval segítette a konfliktustól érintett, illetve helyváltoztatásra kényszerült 445 000 embert a Közép-afrikai Köztársaságban, és mivel a Közép-afrikai Köztársaság a 10. EFA révén 137 millió eurót kitevő támogatáshoz jut; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU a Cotonou-i Megállapodás alapján a Közép-afrikai Köztársasággal rendszeres politikai párbeszédet folytat, és egyúttal az ország fő adományozója, hiszen az Európai Bizottság 2012-ben 8 millió euróval segítette a konfliktustól érintett, illetve helyváltoztatásra kényszerült 445 000 embert a Közép-afrikai Köztársaságban, és mivel a Közép-afrikai Köztársaság a 10. EFA révén 137 millió eurót kitevő támogatáshoz jut;

| O. | mivel Kamerun magasabb szintre emelte a Közép-afrikai Köztársaságból érkező menekülteket segítő intézkedéseit; |
| --- | --- |

O.

mivel Kamerun magasabb szintre emelte a Közép-afrikai Köztársaságból érkező menekülteket segítő intézkedéseit;

| P. | mivel már a legutóbbi erőszakhullámot megelőzően is 2 500 gyermek volt tagja a Közép-Afrikai Köztársaságban működő fegyveres csoportoknak; mivel a UNICEF Banguiban működő irodájába hiteles információk érkeztek arról, hogy mind a felkelő csoportok, mind a kormányoldali milíciák részéről megnövekedett a gyermekkatonák toborzása és bevetése; |
| --- | --- |

P.

mivel már a legutóbbi erőszakhullámot megelőzően is 2 500 gyermek volt tagja a Közép-Afrikai Köztársaságban működő fegyveres csoportoknak; mivel a UNICEF Banguiban működő irodájába hiteles információk érkeztek arról, hogy mind a felkelő csoportok, mind a kormányoldali milíciák részéről megnövekedett a gyermekkatonák toborzása és bevetése;

| Q. | mivel az, hogy az emberi jogi jogsértések és háborús bűnök elkövetői ellen nem indul jogi eljárás, előmozdítja a büntetlenség elfogadottá válását, és ezzel további bűnök elkövetésére ösztönöz; |
| --- | --- |

Q.

mivel az, hogy az emberi jogi jogsértések és háborús bűnök elkövetői ellen nem indul jogi eljárás, előmozdítja a büntetlenség elfogadottá válását, és ezzel további bűnök elkövetésére ösztönöz;

| R. | mivel a felkelők kezére kerültek olyan, gyémántban gazdag területek, mint Bria, Sam Ouandja és Bamingui; mivel a kimberley-i folyamat tanúsítási rendszere figyelmeztetést adott ki valamennyi tagországának arra vonatkozóan, hogy számítani kell a nyers gyémánt Közép-Afrikai Köztársaság felkelők által ellenőrzött területeiről történő esetleges kiáramlására; |
| --- | --- |

R.

mivel a felkelők kezére kerültek olyan, gyémántban gazdag területek, mint Bria, Sam Ouandja és Bamingui; mivel a kimberley-i folyamat tanúsítási rendszere figyelmeztetést adott ki valamennyi tagországának arra vonatkozóan, hogy számítani kell a nyers gyémánt Közép-Afrikai Köztársaság felkelők által ellenőrzött területeiről történő esetleges kiáramlására;

| S. | mivel a munkanélküliség súlyosbodása, a szociális feltételek romlása és a lakosság elszegényedése mind kiváltó okai a régiót sújtó instabilitásnak; mivel e problémák megoldása stratégiát és fejlesztési tervet tesz szükségessé; |
| --- | --- |

S.

mivel a munkanélküliség súlyosbodása, a szociális feltételek romlása és a lakosság elszegényedése mind kiváltó okai a régiót sújtó instabilitásnak; mivel e problémák megoldása stratégiát és fejlesztési tervet tesz szükségessé;

| 1. | aggodalmának ad hangot a Közép-Afrikai Köztársaságban a Seleka offenzívájának 2012. december 10-i megindítása óta kialakult helyzet kapcsán; sajnálja, hogy a közelmúltbeli offenzíva veszélyezteti a polgári lakosság életét, valamint a Közép-Afrikai Köztársaság biztonságát és stabilitását; |
| --- | --- |

1.

aggodalmának ad hangot a Közép-Afrikai Köztársaságban a Seleka offenzívájának 2012. december 10-i megindítása óta kialakult helyzet kapcsán; sajnálja, hogy a közelmúltbeli offenzíva veszélyezteti a polgári lakosság életét, valamint a Közép-Afrikai Köztársaság biztonságát és stabilitását;

| 2. | üdvözli a 2013. január 11-én Libreville-ben, az ECCAS égisze alatt folytatott tárgyalásokat követően aláírt békemegállapodásokat; hangsúlyozza e megállapodások gyors végrehajtásának szükségességét; minden felet felszólít a megállapodások jóhiszemű végrehajtására, és arra, hogy kötelezze el magát a Közép-Afrikai Köztársaság tartós békéjének megteremtése mellett; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a 2013. január 11-én Libreville-ben, az ECCAS égisze alatt folytatott tárgyalásokat követően aláírt békemegállapodásokat; hangsúlyozza e megállapodások gyors végrehajtásának szükségességét; minden felet felszólít a megállapodások jóhiszemű végrehajtására, és arra, hogy kötelezze el magát a Közép-Afrikai Köztársaság tartós békéjének megteremtése mellett;

| 3. | elítél minden, a hatalom erővel történő megszerzésére irányuló kísérletet; |
| --- | --- |

3.

elítél minden, a hatalom erővel történő megszerzésére irányuló kísérletet;

| 4. | meggyőződése, hogy a konfliktus békés megoldása és a tartós stabilitás biztosítása érdekében a nemzeti egységkormány összeállításának az ország valamennyi politikai erejét képviselnie kell; e tekintetben üdvözli, hogy Bozizé elnök aláírta a miniszterelnök távozásáról szóló rendeletet – mely intézkedést már egy békemegállapodás is szorgalmazott – egy nemzeti egységkormány felállítása érdekében, melyet a politikai ellenzék által választott miniszterelnök vezet; |
| --- | --- |

4.

meggyőződése, hogy a konfliktus békés megoldása és a tartós stabilitás biztosítása érdekében a nemzeti egységkormány összeállításának az ország valamennyi politikai erejét képviselnie kell; e tekintetben üdvözli, hogy Bozizé elnök aláírta a miniszterelnök távozásáról szóló rendeletet – mely intézkedést már egy békemegállapodás is szorgalmazott – egy nemzeti egységkormány felállítása érdekében, melyet a politikai ellenzék által választott miniszterelnök vezet;

| 5. | üdvözli az új nemzetgyűlés felállítását célzó választások kiírásáról szóló határozatot, és reméli, hogy azokra nemzetközi megfigyelők jelenlétében kerül sor – még a jelenleg felkelők által ellenőrzött területeken is – annak érdekében, hogy az eredményt utóbb ne lehessen vitatni; |
| --- | --- |

5.

üdvözli az új nemzetgyűlés felállítását célzó választások kiírásáról szóló határozatot, és reméli, hogy azokra nemzetközi megfigyelők jelenlétében kerül sor – még a jelenleg felkelők által ellenőrzött területeken is – annak érdekében, hogy az eredményt utóbb ne lehessen vitatni;

| 6. | elítéli az emberi jogok mindennemű megsértését, és súlyos aggodalmának ad hangot a Seleka által végrehajtott offenzíva idején a Közép-Afrikai Köztársaságban történt súlyos emberi jogi jogsértések kapcsán; határozottan elítéli a felkelők által ellenőrzött területeken élő polgári lakosság elleni támadásokat, melyek a fizikai bántalmazás, a nemi erőszak, a fosztogatás eseteit és a kommunikációs rendszerek szisztematikus megbénítását is magukban foglalták; mély aggodalmát fejezi ki a Banguiban élő etnikai és vallási kisebbségek zaklatásáról, valamint politikai ellenfelek megfélemlítéséről és önkényes letartóztatásáról szóló hírek miatt; |
| --- | --- |

6.

elítéli az emberi jogok mindennemű megsértését, és súlyos aggodalmának ad hangot a Seleka által végrehajtott offenzíva idején a Közép-Afrikai Köztársaságban történt súlyos emberi jogi jogsértések kapcsán; határozottan elítéli a felkelők által ellenőrzött területeken élő polgári lakosság elleni támadásokat, melyek a fizikai bántalmazás, a nemi erőszak, a fosztogatás eseteit és a kommunikációs rendszerek szisztematikus megbénítását is magukban foglalták; mély aggodalmát fejezi ki a Banguiban élő etnikai és vallási kisebbségek zaklatásáról, valamint politikai ellenfelek megfélemlítéséről és önkényes letartóztatásáról szóló hírek miatt;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a Közép-Afrikai Köztársaság hatóságainak törekedniük kellene a polgári lakosság biztonságának szavatolására; felszólít a hadsereg reformjára, a korábbi fegyveresek lefegyverzésére, leszerelésére és társadalmi reintegrálására irányuló intézkedések megtételére, a menekültek hazatelepítésére, az országból elűzöttek visszatelepítésére, valamint életképes fejlesztési programok végrehajtására; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a Közép-Afrikai Köztársaság hatóságainak törekedniük kellene a polgári lakosság biztonságának szavatolására; felszólít a hadsereg reformjára, a korábbi fegyveresek lefegyverzésére, leszerelésére és társadalmi reintegrálására irányuló intézkedések megtételére, a menekültek hazatelepítésére, az országból elűzöttek visszatelepítésére, valamint életképes fejlesztési programok végrehajtására;

| 8. | kiváltképp aggasztóak tartja a gyermekkatonák toborzásának és bevetésének megnövekedéséről szóló híreket; újra hangsúlyozza e gyakorlatok elleni határozott tiltakozását, és felszólítja a konfliktusban érintett valamennyi felet, hogy vessen véget e gyakorlatoknak; |
| --- | --- |

8.

kiváltképp aggasztóak tartja a gyermekkatonák toborzásának és bevetésének megnövekedéséről szóló híreket; újra hangsúlyozza e gyakorlatok elleni határozott tiltakozását, és felszólítja a konfliktusban érintett valamennyi felet, hogy vessen véget e gyakorlatoknak;

| 9. | felszólít minden felet a tűzszünet betartására, a polgári lakossággal szembeni erőszak mellőzésére és az emberi jogok tiszteletben tartására; hangsúlyozza, hogy a Közép-Afrikai Köztársaság tartós stabilitásának biztosítására irányuló korábbi békemegállapodások sikertelenségéhez részben az emberi jogok nem kellő mértékű hangsúlyozása vezetett; |
| --- | --- |

9.

felszólít minden felet a tűzszünet betartására, a polgári lakossággal szembeni erőszak mellőzésére és az emberi jogok tiszteletben tartására; hangsúlyozza, hogy a Közép-Afrikai Köztársaság tartós stabilitásának biztosítására irányuló korábbi békemegállapodások sikertelenségéhez részben az emberi jogok nem kellő mértékű hangsúlyozása vezetett;

| 10. | tiszteleg valamennyi áldozat előtt, és mindenek felett fontosnak tartja az emberi jogokkal való minden múltbeli és jelenlegi visszaélés részrehajlás nélküli és alapos kivizsgálását az elkövetők kilétének felfedése érdekében; őszintén reméli, hogy a háborús és emberiesség elleni bűnök elkövetői nem élveznek majd büntetlenséget, és ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság még vizsgálja a Közép-Afrikai Köztársaságban kialakult helyzetet; |
| --- | --- |

10.

tiszteleg valamennyi áldozat előtt, és mindenek felett fontosnak tartja az emberi jogokkal való minden múltbeli és jelenlegi visszaélés részrehajlás nélküli és alapos kivizsgálását az elkövetők kilétének felfedése érdekében; őszintén reméli, hogy a háborús és emberiesség elleni bűnök elkövetői nem élveznek majd büntetlenséget, és ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság még vizsgálja a Közép-Afrikai Köztársaságban kialakult helyzetet;

| 11. | üdvözli a regionális szervezetek – pl. az Afrikai Unió és az ECCAS – közvetítési kísérleteit, és különösen a felek között Libreville-ben lezajlott tárgyalásokat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megállapodás szülessen egy új nyomon követési mechanizmusról is, amely biztosítja a létrejött megállapodások végrehajtását; e tekintetben felszólítja az EU-t, hogy segítse az ECCAS-t az új megállapodások végrehajtásának felügyeletében; felkéri a nemzetközi közösséget, hogy aktívabban vegyen részt a Közép-Afrikai Köztársaságban kialakult konfliktus kezelésében az ország régóta fennálló problémáinak kezelése és a fenntartható politikai megoldás elérése érdekében; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a regionális szervezetek – pl. az Afrikai Unió és az ECCAS – közvetítési kísérleteit, és különösen a felek között Libreville-ben lezajlott tárgyalásokat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megállapodás szülessen egy új nyomon követési mechanizmusról is, amely biztosítja a létrejött megállapodások végrehajtását; e tekintetben felszólítja az EU-t, hogy segítse az ECCAS-t az új megállapodások végrehajtásának felügyeletében; felkéri a nemzetközi közösséget, hogy aktívabban vegyen részt a Közép-Afrikai Köztársaságban kialakult konfliktus kezelésében az ország régóta fennálló problémáinak kezelése és a fenntartható politikai megoldás elérése érdekében;

| 12. | kéri a Bizottságot, hogy nyújtson technikai támogatást a Közép-Afrikai Köztársaság hatóságainak az újonnan kiírt választások megszervezésére vonatkozó jogszabály elfogadása céljából; úgy véli, hogy a hiteles, szabad és tisztességes választási küzdelmekhez való hozzájárulás érdekében az EU-nak fontolóra kell vennie egy választási megfigyelő küldöttség menesztését a Közép-Afrikai Köztársaságba; |
| --- | --- |

12.

kéri a Bizottságot, hogy nyújtson technikai támogatást a Közép-Afrikai Köztársaság hatóságainak az újonnan kiírt választások megszervezésére vonatkozó jogszabály elfogadása céljából; úgy véli, hogy a hiteles, szabad és tisztességes választási küzdelmekhez való hozzájárulás érdekében az EU-nak fontolóra kell vennie egy választási megfigyelő küldöttség menesztését a Közép-Afrikai Köztársaságba;

| 13. | felkéri Catherine Ashton külügyi képviselőt/alelnököt, hogy kihasználva az EU Közép-Afrikai Köztársasággal fenntartott kiterjedt kapcsolatait aktívan mozdítsa elő egy átfogó béketeremtési stratégia végrehajtását, amely elősegítené az országban kialakult állapotok normalizálódását és a fenntartható fejlődést; |
| --- | --- |

13.

felkéri Catherine Ashton külügyi képviselőt/alelnököt, hogy kihasználva az EU Közép-Afrikai Köztársasággal fenntartott kiterjedt kapcsolatait aktívan mozdítsa elő egy átfogó béketeremtési stratégia végrehajtását, amely elősegítené az országban kialakult állapotok normalizálódását és a fenntartható fejlődést;

| 14. | aggódik amiatt, hogy a közelmúltbeli válság rontja az ország humanitárius helyzetét; felszólít minden felet a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartására, és arra, hogy biztosítsák a humanitárius ügynökségek biztonságos és akadálytalan eljutását az érintett lakossághoz; kéri a Bizottságot, hogy fokozza humanitárius segítségnyújtási erőfeszítéseit a Közép-Afrikai Köztársaság területén; |
| --- | --- |

14.

aggódik amiatt, hogy a közelmúltbeli válság rontja az ország humanitárius helyzetét; felszólít minden felet a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartására, és arra, hogy biztosítsák a humanitárius ügynökségek biztonságos és akadálytalan eljutását az érintett lakossághoz; kéri a Bizottságot, hogy fokozza humanitárius segítségnyújtási erőfeszítéseit a Közép-Afrikai Köztársaság területén;

| 15. | úgy véli, hogy a Közép-Afrikai Köztársasággal határos országokban – különösen a Kongói Demokratikus Köztársaságban, Szudánban, Dél-Szudánban és Ugandában – uralkodó, a környező térségekre is kiható bizonytalan állapotok a nemzetközi közösség összehangolt fellépését igénylik az olyan ismétlődő problémák holisztikus és régiókra összpontosító orvoslása érdekében, mint az államok több részre szakadása, az etnikai konfliktusok, valamint az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság rendszeres lábbal tiprása; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a Közép-Afrikai Köztársasággal határos országokban – különösen a Kongói Demokratikus Köztársaságban, Szudánban, Dél-Szudánban és Ugandában – uralkodó, a környező térségekre is kiható bizonytalan állapotok a nemzetközi közösség összehangolt fellépését igénylik az olyan ismétlődő problémák holisztikus és régiókra összpontosító orvoslása érdekében, mint az államok több részre szakadása, az etnikai konfliktusok, valamint az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság rendszeres lábbal tiprása;

| 16. | úgy véli, hogy az ország fenntartható fejlődése szempontjából nélkülözhetetlenül fontos a természeti erőforrásokhoz való átlátható hozzáférés és a felettük gyakorolt átlátható ellenőrzés, valamint az ezekből származó bevételek állami költségvetésen keresztüli méltányos újraelosztása; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az ország fenntartható fejlődése szempontjából nélkülözhetetlenül fontos a természeti erőforrásokhoz való átlátható hozzáférés és a felettük gyakorolt átlátható ellenőrzés, valamint az ezekből származó bevételek állami költségvetésen keresztüli méltányos újraelosztása;

| 17. | úgy véli, hogy a bányászati ágazatban kulcsfontosságú az átláthatóság és az állami ellenőrzés a hatékony bányagazdálkodás, a fenntartható fejlődés és a korrupció leküzdése érdekében; hangsúlyozza, hogy a nyers gyémánt Közép-Afrikai Köztársaság felkelők által ellenőrzött területeiről történő esetleges kicsempészése újraélesztheti a konfliktust, kiváltva az ország további destabilizálódását; felszólítja a Közép-Afrikai Köztársaság kormányát, hogy tegyen további intézkedéseket a természeti erőforrások kitermelésének és illegális értékesítésének megakadályozására, és felszólít a helyzet megfelelő nyomon követésére a kimberley-i folyamaton keresztül; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a bányászati ágazatban kulcsfontosságú az átláthatóság és az állami ellenőrzés a hatékony bányagazdálkodás, a fenntartható fejlődés és a korrupció leküzdése érdekében; hangsúlyozza, hogy a nyers gyémánt Közép-Afrikai Köztársaság felkelők által ellenőrzött területeiről történő esetleges kicsempészése újraélesztheti a konfliktust, kiváltva az ország további destabilizálódását; felszólítja a Közép-Afrikai Köztársaság kormányát, hogy tegyen további intézkedéseket a természeti erőforrások kitermelésének és illegális értékesítésének megakadályozására, és felszólít a helyzet megfelelő nyomon követésére a kimberley-i folyamaton keresztül;

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Catherine Ashton asszonynak, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és főtitkárának, az Afrikai Unió intézményeinek, a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közösségének, az AKCS–EU Parlamenti Közgyűlésnek és az EU tagállamainak. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Catherine Ashton asszonynak, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és főtitkárának, az Afrikai Unió intézményeinek, a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közösségének, az AKCS–EU Parlamenti Közgyűlésnek és az EU tagállamainak.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2013. január 16., szerda

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/116 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/116

---

P7_TA(2013)0015

A Parlament eljárási szabályzatának a közfelkiáltással megválasztott alelnökök rangsora tekintetében történő módosítása

Az Európai Parlament 2013. január 16-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzatának a közfelkiáltással megválasztott alelnökök rangsoráról szóló 15. cikke (2) bekezdésének módosításáról (2012/2020(REG))

(2015/C 440/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel elnöke 2010. szeptember 3-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel elnöke 2010. szeptember 3-i levelére,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 13. cikke (1) bekezdésének az Alkotmányügyi Bizottság által 2011. június 15-én elfogadott, és a 2011. június 22-i plenáris ülésen bejelentett értelmezésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 13. cikke (1) bekezdésének az Alkotmányügyi Bizottság által 2011. június 15-én elfogadott, és a 2011. június 22-i plenáris ülésen bejelentett értelmezésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0412/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0412/2012),

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

| 2. | rámutat arra, hogy e módosítás a következő ülés első napján lép hatályba; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy e módosítás a következő ülés első napján lép hatályba;

| 3. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Módosítás 1

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

15 cikk – 2 bekezdés – második albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ha az alelnökválasztás
  nem titkos szavazással történik
  , az elnök által felolvasott sorrend határozza meg az alelnökök rangsorát. | Ha az alelnökválasztás
  közfelkiáltással történik
  ,
  titkos szavazást kell tartani
  az alelnökök rangsorának meghatározására. |

Hatályos szöveg

Módosítás

Ha az alelnökválasztás
  nem titkos szavazással történik
  , az elnök által felolvasott sorrend határozza meg az alelnökök rangsorát.

Ha az alelnökválasztás
  közfelkiáltással történik
  ,
  titkos szavazást kell tartani
  az alelnökök rangsorának meghatározására.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2013. január 16., szerda

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/117 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/117

---

P7_TA(2013)0008

A veszélyes készítmények osztályozása, csomagolása és címkézése ***I

Az Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a veszélyes készítmények osztályozásáról, csomagolásáról és címkézéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2012)0008 – C7-0021/2012 – 2012/0007(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2015/C 440/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0008),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0021/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0021/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsághoz intézett, 2012. november 9-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsághoz intézett, 2012. november 9-i levélre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0391/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0391/2012),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 203. o.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0007

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. január 16-án került elfogadásra a veszélyes készítmények osztályozásáról, csomagolásáról és címkézéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1999. május 31-i 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Mivel további módosításokra van szükség, az áttekinthetőség érdekében az irányelvet át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1999. május 31-i 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Mivel további módosításokra van szükség, az áttekinthetőség érdekében az irányelvet át kell dolgozni.

| (2) | A veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó tagállami szabályok közelítése elengedhetetlen az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez és a belső piac működéséhez. |
| --- | --- |

(2)

A veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó tagállami szabályok közelítése elengedhetetlen az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez és a belső piac működéséhez.

| (3) | A tagállamok azon intézkedéseinek, amelyek a belső piac működésére vonatkozó rendelkezéseik közelítésére irányulnak – amennyiben azok az ember és a környezet egészségét, biztonságát és védelmét érintik – a védelem magas szintjén kell alapulniuk. Ezen irányelvnek egyúttal biztosítania kell a lakosság, és különösen azon személyek védelmét, akik munkájuk vagy szabadidős tevékenységük gyakorlása során kapcsolatba kerülnek a veszélyes készítményekkel, csakúgy, mint a fogyasztók és a környezet védelmét. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok azon intézkedéseinek, amelyek a belső piac működésére vonatkozó rendelkezéseik közelítésére irányulnak – amennyiben azok az ember és a környezet egészségét, biztonságát és védelmét érintik – a védelem magas szintjén kell alapulniuk. Ezen irányelvnek egyúttal biztosítania kell a lakosság, és különösen azon személyek védelmét, akik munkájuk vagy szabadidős tevékenységük gyakorlása során kapcsolatba kerülnek a veszélyes készítményekkel, csakúgy, mint a fogyasztók és a környezet védelmét.

| (4) | A tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló, 2010. szeptember 22-i 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) összhangban a kísérleti célokra használt állatok számát a lehető legkisebbre kell csökkenteni. Ezen irányelv 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy – amennyiben lehetséges – az irányelv értelmében vett eljárás (amely az irányelv meghatározása szerint: állatok kísérleti vagy egyéb tudományos – ismert vagy ismeretlen kimenetelű – célra vagy oktatási célra történő, olyan invazív vagy nem invazív felhasználása, amely az állatok számára a helyes állatorvosi gyakorlat szerint kivitelezett tűszúrás által okozottal azonos vagy annál magasabb szintű fájdalmat, szenvedést, félelmet vagy maradandó egészségkárosodást okozhat) helyett élő állatok felhasználását nem igénylő, tudományosan elfogadott módszert vagy vizsgálati stratégiát alkalmazzanak . Ezért ezen irányelv a toxikológiai és ökotoxikológiai tulajdonságok értékelésének eredményeit csak akkor használja fel, amennyiben e tulajdonságok már ismertek, és nem köteleznek újabb állatokon folytatandó kísérletekre. |
| --- | --- |

(4)

A tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló, 2010. szeptember 22-i 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) összhangban a kísérleti célokra használt állatok számát a lehető legkisebbre kell csökkenteni. Ezen irányelv 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy – amennyiben lehetséges – az irányelv értelmében vett eljárás (amely az irányelv meghatározása szerint: állatok kísérleti vagy egyéb tudományos – ismert vagy ismeretlen kimenetelű – célra vagy oktatási célra történő, olyan invazív vagy nem invazív felhasználása, amely az állatok számára a helyes állatorvosi gyakorlat szerint kivitelezett tűszúrás által okozottal azonos vagy annál magasabb szintű fájdalmat, szenvedést, félelmet vagy maradandó egészségkárosodást okozhat) helyett élő állatok felhasználását nem igénylő, tudományosan elfogadott módszert vagy vizsgálati stratégiát alkalmazzanak . Ezért ezen irányelv a toxikológiai és ökotoxikológiai tulajdonságok értékelésének eredményeit csak akkor használja fel, amennyiben e tulajdonságok már ismertek, és nem köteleznek újabb állatokon folytatandó kísérletekre.

| (5) | Bár a lőszerekre ezen irányelv nem vonatkozik, a robbanó vagy pirotechnikai hatás bemutatása céljából forgalmazott robbanószerek kémiai összetételük folytán veszélyt jelenthetnek az egészségre. Az átlátható tájékoztatási eljárás részeként ezen irányelvvel összhangban szükséges ezeket is megfelelően osztályozni és a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) összhangban biztonsági adatlappal ellátni, továbbá a veszélyes áruk szállítására vonatkozó nemzetközi szabályokkal összhangban megfelelően címkézni. |
| --- | --- |

(5)

Bár a lőszerekre ezen irányelv nem vonatkozik, a robbanó vagy pirotechnikai hatás bemutatása céljából forgalmazott robbanószerek kémiai összetételük folytán veszélyt jelenthetnek az egészségre. Az átlátható tájékoztatási eljárás részeként ezen irányelvvel összhangban szükséges ezeket is megfelelően osztályozni és a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) összhangban biztonsági adatlappal ellátni, továbbá a veszélyes áruk szállítására vonatkozó nemzetközi szabályokkal összhangban megfelelően címkézni.

| (6) | A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) és a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) az ezen irányelvben szereplő vegyi készítményekre vonatkozó rendelkezésekkel ellentétben minden egyes termékre olyan engedélyezési eljárást ír elő, amely egy, a kérelmező által benyújtott dosszién és az egyes tagállamok illetékes hatósága által elvégzett értékelésen alapul. Ezen engedélyezési eljárás kiterjed a termékek osztályozásának, csomagolásának és címkézésének forgalomba hozatal előtti ellenőrzésére. Egy világos és átlátható tájékoztatási folyamat részeként indokolt a növényvédő szerek és a biocid termékek osztályozása és címkézése ezen irányelvvel összhangban, továbbá indokolt használati utasítások adása az 1107/2009/EK rendelet és a 98/8/EK irányelv keretében végzett értékelés eredményeivel összhangban, és annak érdekében, hogy a címkézés mind az ezen irányelvben, mind az 1107/2009/EK rendelet vagy a 98/8/EK irányelvben előirányzott magas szintű védelemnek eleget tegyen. Mindezen túlmenően a 1907/2006/EK rendelettel összhangban, a növényvédő szerekről és a biocid termékekről biztonsági adatlapot kell készíteni. |
| --- | --- |

(6)

A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) és a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) az ezen irányelvben szereplő vegyi készítményekre vonatkozó rendelkezésekkel ellentétben minden egyes termékre olyan engedélyezési eljárást ír elő, amely egy, a kérelmező által benyújtott dosszién és az egyes tagállamok illetékes hatósága által elvégzett értékelésen alapul. Ezen engedélyezési eljárás kiterjed a termékek osztályozásának, csomagolásának és címkézésének forgalomba hozatal előtti ellenőrzésére. Egy világos és átlátható tájékoztatási folyamat részeként indokolt a növényvédő szerek és a biocid termékek osztályozása és címkézése ezen irányelvvel összhangban, továbbá indokolt használati utasítások adása az 1107/2009/EK rendelet és a 98/8/EK irányelv keretében végzett értékelés eredményeivel összhangban, és annak érdekében, hogy a címkézés mind az ezen irányelvben, mind az 1107/2009/EK rendelet vagy a 98/8/EK irányelvben előirányzott magas szintű védelemnek eleget tegyen. Mindezen túlmenően a 1907/2006/EK rendelettel összhangban, a növényvédő szerekről és a biocid termékekről biztonsági adatlapot kell készíteni.

| (7) | A gáznemű formában forgalmazott termékekre térfogatszázalékban kifejezett koncentrációs határértékeket kell meghatározni. |
| --- | --- |

(7)

A gáznemű formában forgalmazott termékekre térfogatszázalékban kifejezett koncentrációs határértékeket kell meghatározni.

| (8) | Szükséges annak meghatározása, hogy mely, emberekre vonatkozó tapasztalatok vehetők figyelembe egy készítmény egészséget veszélyeztető hatásainak értékelése során. Ha a klinikai vizsgálatok elfogadhatók, úgy ezeknek nyilvánvalóan összhangban kell lenniük a Helsinki Nyilatkozattal és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) helyes klinikai gyakorlatra vonatkozó irányelveivel. |
| --- | --- |

(8)

Szükséges annak meghatározása, hogy mely, emberekre vonatkozó tapasztalatok vehetők figyelembe egy készítmény egészséget veszélyeztető hatásainak értékelése során. Ha a klinikai vizsgálatok elfogadhatók, úgy ezeknek nyilvánvalóan összhangban kell lenniük a Helsinki Nyilatkozattal és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) helyes klinikai gyakorlatra vonatkozó irányelveivel.

| (9) | Mivel az anyagok és készítmények szállítói láncán belül a meglévő biztonsági adatlapot már most is kommunikációs eszközként használják, ezt továbbfejlesztették és az 1907/2006/EK rendelet által létrehozott rendszer szerves részévé tették, ebből az irányelvből el kell hagyni . |
| --- | --- |

(9)

Mivel az anyagok és készítmények szállítói láncán belül a meglévő biztonsági adatlapot már most is kommunikációs eszközként használják, ezt továbbfejlesztették és az 1907/2006/EK rendelet által létrehozott rendszer szerves részévé tették, ebből az irányelvből el kell hagyni .

| (10) | Az 1907/2006/EK rendelet, elfogadására tekintettel a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelvet (9) kiigazították, és annak a vegyi anyagok bejelentésére és kockázatértékelésére vonatkozó szabályait elhagyták. Ezt az irányelvet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az 1907/2006/EK rendelet, elfogadására tekintettel a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelvet (9) kiigazították, és annak a vegyi anyagok bejelentésére és kockázatértékelésére vonatkozó szabályait elhagyták. Ezt az irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | A 2006/121/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10)2008. január 1-jei hatállyal törölte a 67/548/EGK rendelet V. mellékletét, amely az anyagok és készítmények fizikai-kémiai tulajdonságainak, toxicitásának és ökotoxicitásának meghatározására állapít meg módszereket. Ezen irányelvben az arra a mellékletre történő hivatkozásokat ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

A 2006/121/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10)2008. január 1-jei hatállyal törölte a 67/548/EGK rendelet V. mellékletét, amely az anyagok és készítmények fizikai-kémiai tulajdonságainak, toxicitásának és ökotoxicitásának meghatározására állapít meg módszereket. Ezen irányelvben az arra a mellékletre történő hivatkozásokat ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | A 67/548/EGK irányelv alapján elvégzett munka és összegyűlt tapasztalatok – ideértve az irányelv I. mellékletében felsorolt, bizonyos anyagok osztályozását és címkézését is – teljes körű figyelembevétele érdekében valamennyi, már meglévő harmonizált osztályozást az új kritériumok alapján kell átalakítani új harmonizált osztályozássá. Továbbá, mivel az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK (11) európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazása késleltetett és az ebből következő átmeneti időszakban a 67/548/EGK irányelv kritériumai szerinti harmonizált osztályozások érvényesek az anyagok és keverékek osztályozására, valamennyi már meglévő harmonizált osztályozásnak változtatás nélkül át kell kerülnie azon rendelet mellékletébe. Azon rendeletnek az osztályozások valamennyi jövőbeli harmonizálására való kiterjesztésével el kell kerülni egy adott anyagnak a már meglévő, valamint az új kritériumok szerinti harmonizált osztályozásából fakadó ellentmondásokat. |
| --- | --- |

(12)

A 67/548/EGK irányelv alapján elvégzett munka és összegyűlt tapasztalatok – ideértve az irányelv I. mellékletében felsorolt, bizonyos anyagok osztályozását és címkézését is – teljes körű figyelembevétele érdekében valamennyi, már meglévő harmonizált osztályozást az új kritériumok alapján kell átalakítani új harmonizált osztályozássá. Továbbá, mivel az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK (11) európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazása késleltetett és az ebből következő átmeneti időszakban a 67/548/EGK irányelv kritériumai szerinti harmonizált osztályozások érvényesek az anyagok és keverékek osztályozására, valamennyi már meglévő harmonizált osztályozásnak változtatás nélkül át kell kerülnie azon rendelet mellékletébe. Azon rendeletnek az osztályozások valamennyi jövőbeli harmonizálására való kiterjesztésével el kell kerülni egy adott anyagnak a már meglévő, valamint az új kritériumok szerinti harmonizált osztályozásából fakadó ellentmondásokat.

| (13) | Azon készítmények esetében, amelyek egy vagy több olyan anyagból állnak, amelyeket a 1272/2008/EK rendelet VI. melléklete 3. részének 3.2 táblázata karcinogén, mutagén és/vagy reprodukciót károsító anyagként sorol be, a kockázat jellegére utaló tájékoztatást (R-mondatokat) feltüntető címke segítségével jelölni kellett, hogy a készítmény – osztályozása alapján – az 1. vagy 2., és egyidejűleg azt is, hogy a 3. kategóriába tartozik. Mindkét R-mondat feltüntetése azonban ellentmondásosságot eredményez. Javasolt ezért a készítményeket csak a szigorúbb kategóriába besorolni, és ennek megfelelően címkézni. |
| --- | --- |

(13)

Azon készítmények esetében, amelyek egy vagy több olyan anyagból állnak, amelyeket a 1272/2008/EK rendelet VI. melléklete 3. részének 3.2 táblázata karcinogén, mutagén és/vagy reprodukciót károsító anyagként sorol be, a kockázat jellegére utaló tájékoztatást (R-mondatokat) feltüntető címke segítségével jelölni kellett, hogy a készítmény – osztályozása alapján – az 1. vagy 2., és egyidejűleg azt is, hogy a 3. kategóriába tartozik. Mindkét R-mondat feltüntetése azonban ellentmondásosságot eredményez. Javasolt ezért a készítményeket csak a szigorúbb kategóriába besorolni, és ennek megfelelően címkézni.

| (14) | A 2001/59/EK bizottsági irányelv (12) módosította a 67/548/EGK irányelvben az R40 R-mondatra történő hivatkozásokat, amennyiben az R40 R-mondatot a 3. kategóriájú karcinogén anyagokra alkalmazták . Következésképpen az R40 R-mondat régi szövege ezután R68-raként változott, és azt a 3. kategóriájú mutagén és egyes nem halálos, visszafordíthatatlan hatású anyagokra alkalmazták. Ebben az irányelvben a R40 R-mondatra történő hivatkozásokat ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(14)

A 2001/59/EK bizottsági irányelv (12) módosította a 67/548/EGK irányelvben az R40 R-mondatra történő hivatkozásokat, amennyiben az R40 R-mondatot a 3. kategóriájú karcinogén anyagokra alkalmazták . Következésképpen az R40 R-mondat régi szövege ezután R68-raként változott, és azt a 3. kategóriájú mutagén és egyes nem halálos, visszafordíthatatlan hatású anyagokra alkalmazták. Ebben az irányelvben a R40 R-mondatra történő hivatkozásokat ennek megfelelően módosítani kell.

| (15) | A 2001/59/EK irányelvvel módosított 67/548/EGK irányelv VI. melléklete világos tanácsokat ad a maró hatású anyagok és készítmények osztályozására. Ezért ebben az irányelvben a készítményeket osztályozni kell. |
| --- | --- |

(15)

A 2001/59/EK irányelvvel módosított 67/548/EGK irányelv VI. melléklete világos tanácsokat ad a maró hatású anyagok és készítmények osztályozására. Ezért ebben az irányelvben a készítményeket osztályozni kell.

| (16) | Ismert, hogy bizonyos körülmények között a krómot (VI) tartalmazó cementkészítmények allergiás reakciókat válthatnak ki. E készítményeket megfelelő figyelmeztető jelzéssel kell ellátni . |
| --- | --- |

(16)

Ismert, hogy bizonyos körülmények között a krómot (VI) tartalmazó cementkészítmények allergiás reakciókat válthatnak ki. E készítményeket megfelelő figyelmeztető jelzéssel kell ellátni .

| (17) | A 98/98/EK bizottsági irányelvvel módosított 67/548/EGK irányelv (13) új kritériumokat és egy új R-mondatot (R67) ír elő azon gőzök tekintetében, amelyek álmosságot és szédülést okozhatnak. A készítményeket ennek megfelelően kell osztályozni és címkézni . |
| --- | --- |

(17)

A 98/98/EK bizottsági irányelvvel módosított 67/548/EGK irányelv (13) új kritériumokat és egy új R-mondatot (R67) ír elő azon gőzök tekintetében, amelyek álmosságot és szédülést okozhatnak. A készítményeket ennek megfelelően kell osztályozni és címkézni .

| (18) | A 67/548/EGK irányelvet hetedik alkalommal módosító 92/32/EGK irányelv (14) a és a 67/548/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő tizennyolcadik hozzáigazításáról szóló, z 1993. április 27-i 93/21/EGK bizottsági irányelv (15) kritériumokat vezetett be a környezetre veszélyes készítmények osztályozására és címkézésére a címkén feltüntetendő megfelelő veszélyszimbólumokkal, veszélyjelekkel, kockázatra utaló mondatokkal és biztonsági útmutatásokkal. uniós szintű intézkedések szükségesek a készítmények osztályozásáról és címkézéséről azért, hogy számba vegyék e készítmények környezetre gyakorolt hatásait, és ezért vagy egy számítási módszerrel, vagy az ökotoxikológiai jellemzők meghatározott feltételek közötti vizsgálati módszerekkel történő meghatározásával rendelkezni kell egy módszerről egy adott készítmény környezeti veszélyeinek értékelésére. |
| --- | --- |

(18)

A 67/548/EGK irányelvet hetedik alkalommal módosító 92/32/EGK irányelv (14) a és a 67/548/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő tizennyolcadik hozzáigazításáról szóló, z 1993. április 27-i 93/21/EGK bizottsági irányelv (15) kritériumokat vezetett be a környezetre veszélyes készítmények osztályozására és címkézésére a címkén feltüntetendő megfelelő veszélyszimbólumokkal, veszélyjelekkel, kockázatra utaló mondatokkal és biztonsági útmutatásokkal. uniós szintű intézkedések szükségesek a készítmények osztályozásáról és címkézéséről azért, hogy számba vegyék e készítmények környezetre gyakorolt hatásait, és ezért vagy egy számítási módszerrel, vagy az ökotoxikológiai jellemzők meghatározott feltételek közötti vizsgálati módszerekkel történő meghatározásával rendelkezni kell egy módszerről egy adott készítmény környezeti veszélyeinek értékelésére.

| (19) | A vízi környezetre nagyon mérgező („N” osztályozású) és az R50 vagy R50/53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagok esetében azokra, amelyeket az 1272/2008/EK rendelet VI. melléklete 3. részének 3.2 táblázata felsorol, egyedi koncentráció-határértékek (specific concentration limits, SCLs) vonatkoznak annak érdekében, hogy ne nyíljon lehetőség az általuk jelentett veszélyt alábecsülni. Ez az intézkedés torzulást eredményez: míg az azon mellékletben felsorolt anyagokat tartalmazó készítményekre egyedi koncentráció-határértékek vonatkoznak, addig az azon mellékletbe még fel nem vett, de ideiglenesen a 67/548/EGK irányelv 6. cikke alapján osztályozott és címkézett anyagokat tartalmazó készítményekre nem alkalmaznak egyedi koncentráció-határértékeket. Ezért biztosítani kell, hogy a vízi környezetre nagyon mérgező anyagokat tartalmazó készítmények mindegyikére azonos módon alkalmazzák az egyedi koncentráció-határértékeket. |
| --- | --- |

(19)

A vízi környezetre nagyon mérgező („N” osztályozású) és az R50 vagy R50/53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagok esetében azokra, amelyeket az 1272/2008/EK rendelet VI. melléklete 3. részének 3.2 táblázata felsorol, egyedi koncentráció-határértékek (specific concentration limits, SCLs) vonatkoznak annak érdekében, hogy ne nyíljon lehetőség az általuk jelentett veszélyt alábecsülni. Ez az intézkedés torzulást eredményez: míg az azon mellékletben felsorolt anyagokat tartalmazó készítményekre egyedi koncentráció-határértékek vonatkoznak, addig az azon mellékletbe még fel nem vett, de ideiglenesen a 67/548/EGK irányelv 6. cikke alapján osztályozott és címkézett anyagokat tartalmazó készítményekre nem alkalmaznak egyedi koncentráció-határértékeket. Ezért biztosítani kell, hogy a vízi környezetre nagyon mérgező anyagokat tartalmazó készítmények mindegyikére azonos módon alkalmazzák az egyedi koncentráció-határértékeket.

| (20) | A 2001/59/EK irányelv felülvizsgálta a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében ismertetett, az ózonlebontó anyagok osztályozására és címkézésére vonatkozó kritériumokat. A módosított III. melléklet jelenleg az R59 R-mondat és az „N” veszélyszimbólum együttes feltüntetését írja elő. A készítményeket ennek megfelelően kell osztályozni és címkézni. |
| --- | --- |

(20)

A 2001/59/EK irányelv felülvizsgálta a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében ismertetett, az ózonlebontó anyagok osztályozására és címkézésére vonatkozó kritériumokat. A módosított III. melléklet jelenleg az R59 R-mondat és az „N” veszélyszimbólum együttes feltüntetését írja elő. A készítményeket ennek megfelelően kell osztályozni és címkézni.

| (21) | A készítményeket alkotó bizonyos anyagok bizalmas kezelését szavatolni kell, ezért olyan rendszert kell kialakítani, amely lehetővé teszi, hogy a készítmény forgalomba hozataláért felelős személy ezen anyagokra bizalmas kezelést kérjen. |
| --- | --- |

(21)

A készítményeket alkotó bizonyos anyagok bizalmas kezelését szavatolni kell, ezért olyan rendszert kell kialakítani, amely lehetővé teszi, hogy a készítmény forgalomba hozataláért felelős személy ezen anyagokra bizalmas kezelést kérjen.

| (22) | A veszélyes készítmények felhasználói számára a címke alapvető jelentőségű, amennyiben általa ismerhetik meg tömör formában a lényeges alapvető információkat. Ezt azonban ki kell egészíteni egy részletesebb, megkettőzött információs rendszerrel, amelynek egyik része a 1907/2006/EK rendelet szerinti, a hivatásos felhasználók részére szolgáló biztonsági adatlap, másik része pedig a tagállamok által kijelölt szervek, amelyek kizárólag orvosi – mind gyógyító, mind megelőző – célból nyújtanak tájékoztatást. |
| --- | --- |

(22)

A veszélyes készítmények felhasználói számára a címke alapvető jelentőségű, amennyiben általa ismerhetik meg tömör formában a lényeges alapvető információkat. Ezt azonban ki kell egészíteni egy részletesebb, megkettőzött információs rendszerrel, amelynek egyik része a 1907/2006/EK rendelet szerinti, a hivatásos felhasználók részére szolgáló biztonsági adatlap, másik része pedig a tagállamok által kijelölt szervek, amelyek kizárólag orvosi – mind gyógyító, mind megelőző – célból nyújtanak tájékoztatást.

| (23) | A veszélyes készítmények bizonyos kategóriáit tartalmazó és a lakosság számára értékesített vagy hozzáférhető csomagolóeszközöket gyermekbiztos zárással és/vagy veszélyre utaló kitapintható jelképpel kell ellátni. Egyes készítmények, amelyek nem tartoznak ezen veszélyességi kategóriákba, összetételük folytán mégis veszélyt jelenthetnek a gyermekekre. Az ilyen készítményeket ezért gyermekbiztos zárással kell ellátni. |
| --- | --- |

(23)

A veszélyes készítmények bizonyos kategóriáit tartalmazó és a lakosság számára értékesített vagy hozzáférhető csomagolóeszközöket gyermekbiztos zárással és/vagy veszélyre utaló kitapintható jelképpel kell ellátni. Egyes készítmények, amelyek nem tartoznak ezen veszélyességi kategóriákba, összetételük folytán mégis veszélyt jelenthetnek a gyermekekre. Az ilyen készítményeket ezért gyermekbiztos zárással kell ellátni.

| (24) | Figyelembe véve, hogy bizonyos készítmények, noha ezen irányelv alapján nem tekinthetők veszélyesnek, a felhasználókra mégis kockázatot jelenthetnek, szükséges, hogy ezen irányelv bizonyos rendelkezései e készítményekre is kiterjedjenek . |
| --- | --- |

(24)

Figyelembe véve, hogy bizonyos készítmények, noha ezen irányelv alapján nem tekinthetők veszélyesnek, a felhasználókra mégis kockázatot jelenthetnek, szükséges, hogy ezen irányelv bizonyos rendelkezései e készítményekre is kiterjedjenek .

| (25) | Ezen irányelv különleges előírásokat tartalmaz egyes készítmények címkézésére. Az ember és a környezet megfelelő szintű védelme érdekében különleges címkézési előírásokat kell lefektetni egyes olyan készítményekre, amelyek ezen irányelv értelmében ugyan nem minősülnek veszélyesnek, de a felhasználóra mégis veszélyt jelenthetnek |
| --- | --- |

(25)

Ezen irányelv különleges előírásokat tartalmaz egyes készítmények címkézésére. Az ember és a környezet megfelelő szintű védelme érdekében különleges címkézési előírásokat kell lefektetni egyes olyan készítményekre, amelyek ezen irányelv értelmében ugyan nem minősülnek veszélyesnek, de a felhasználóra mégis veszélyt jelenthetnek

| (26) | Az ezen irányelv értelmében veszélyesnek minősített készítmények esetében indokolt a tagországok számára megengedni, hogy a címkézés tekintetében bizonyos mentességeket engedélyezhessenek, amennyiben a csomag túl kicsi vagy más okból alkalmatlan a címkézésre, vagy amennyiben olyan kis csomagolásról vagy mennyiségről van szó, hogy nem kell tartani az ember vagy a környezet veszélyeztetésétől. Ezen esetekben érdemes megfontolni a vonatkozó rendelkezések közelítését uniós szinten is. |
| --- | --- |

(26)

Az ezen irányelv értelmében veszélyesnek minősített készítmények esetében indokolt a tagországok számára megengedni, hogy a címkézés tekintetében bizonyos mentességeket engedélyezhessenek, amennyiben a csomag túl kicsi vagy más okból alkalmatlan a címkézésre, vagy amennyiben olyan kis csomagolásról vagy mennyiségről van szó, hogy nem kell tartani az ember vagy a környezet veszélyeztetésétől. Ezen esetekben érdemes megfontolni a vonatkozó rendelkezések közelítését uniós szinten is.

| (27) | A környezetvédelmi címkézéssel kapcsolatban indokolt lehetőséget biztosítani arra, hogy különleges mentességekről és különös rendelkezésekről lehessen határozni olyan egyedi esetekben, amelyeknél bizonyítható, hogy az érintett terméktípusok környezetre gyakorolt hatása kisebb, mint a velük összehasonlítható, megfelelő terméktípusoké. |
| --- | --- |

(27)

A környezetvédelmi címkézéssel kapcsolatban indokolt lehetőséget biztosítani arra, hogy különleges mentességekről és különös rendelkezésekről lehessen határozni olyan egyedi esetekben, amelyeknél bizonyítható, hogy az érintett terméktípusok környezetre gyakorolt hatása kisebb, mint a velük összehasonlítható, megfelelő terméktípusoké.

| (28) | Ezen irányelv egyes nem alapvető rendelkezéseinek a kiegészítése, illetve módosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a környezetre veszélyes címkézésre vonatkozó bizonyos rendelkezések alóli felmentések meghatározására, az egyes készítmények címkézéséről szóló különös rendelkezések keretében hozandó intézkedésekre és a mellékletek műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is.<BRK> A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(28)

Ezen irányelv egyes nem alapvető rendelkezéseinek a kiegészítése, illetve módosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a környezetre veszélyes címkézésre vonatkozó bizonyos rendelkezések alóli felmentések meghatározására, az egyes készítmények címkézéséről szóló különös rendelkezések keretében hozandó intézkedésekre és a mellékletek műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is.<BRK> A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

| (29) | Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlameni és tanácsi rendeletnek (16) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(29)

Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlameni és tanácsi rendeletnek (16) megfelelően kell gyakorolni.

| (30) | Ez az irányelv nem érinti a tagállamoknak a VIII. melléklet B. részében felsorolt irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(30)

Ez az irányelv nem érinti a tagállamoknak a VIII. melléklet B. részében felsorolt irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos kötelezettségeit.

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Az irányelv céljai és hatálya

1.   Ennek az irányelvnek a célja a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése: a veszélyes készítmények osztályozása, csomagolása és címkézése tekintetében, és a különleges előírások közelítése egyes olyan készítmények esetében, amelyek veszélyforrást jelenthetnek, függetlenül attól, hogy ezen irányelv értelmében veszélyesnek minősülnek-e vagy sem, amennyiben e készítmények a tagállamokban forgalomba kerülnek.

2.   Ezen irányelvet azon készítményekre kell alkalmazni, amelyek:

| a) | a 2. cikk értelmében legalább egy veszélyes anyagot tartalmaznak; és |
| --- | --- |

a)

a 2. cikk értelmében legalább egy veszélyes anyagot tartalmaznak; és

| b) | az 5., 6. vagy 7. cikk értelmében veszélyesnek minősülnek. |
| --- | --- |

b)

az 5., 6. vagy 7. cikk értelmében veszélyesnek minősülnek.

3.   Azokat a különleges rendelkezéseket, amelyeket a 9. cikk és a IV. melléklet tartalmaz, valamint amelyeket a 10. cikk és az V. melléklet tartalmaz, azon készítményekre is alkalmazni kell, amelyek az 5., 6. vagy 7. cikk értelmében nem minősülnek veszélyesnek, de mégis különleges kockázatot jelenthetnek.

4.   Az 1107/2009/EK rendelet sérelme nélkül, ezen irányelv osztályozásra, csomagolásra és címkézésre vonatkozó cikkei érvényesek a növényvédő szerekre.

5.   Ezen irányelv nem vonatkozik a következő, késztermékként a végső felhasználónak szánt készítményekre:

| a) | a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (17), illetőleg a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (18) meghatározott állatgyógyászati készítmények és emberi felhasználásra szánt gyógyszerek; |
| --- | --- |

a)

a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (17), illetőleg a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (18) meghatározott állatgyógyászati készítmények és emberi felhasználásra szánt gyógyszerek;

| b) | a 76/768/EGK tanácsi irányelvben (19) meghatározott kozmetikai termékek; |
| --- | --- |

b)

a 76/768/EGK tanácsi irányelvben (19) meghatározott kozmetikai termékek;

| c) | olyan anyagok keveréke, amelyek hulladék formájában a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

c)

olyan anyagok keveréke, amelyek hulladék formájában a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) hatálya alá tartoznak;

| d) | élelmiszerek; |
| --- | --- |

d)

élelmiszerek;

| e) | takarmányok; |
| --- | --- |

e)

takarmányok;

| f) | a 96/29/Euratom tanácsi irányelvben (21) meghatározott radioaktív anyagokat tartalmazó készítmények; |
| --- | --- |

f)

a 96/29/Euratom tanácsi irányelvben (21) meghatározott radioaktív anyagokat tartalmazó készítmények;

| g) | az emberi testtel közvetlen fizikai kapcsolatban alkalmazott vagy abba behatoló orvostechnikai eszközök, amennyiben az uniós közösségi intézkedések olyan előírásokat tartalmaznak a veszélyes anyagok és készítmények osztályozására és címkéz sére, amelyek az ezen irányelvnek megfelelő mértékű tájékoztatást és védelmet biztosítanak. |
| --- | --- |

g)

az emberi testtel közvetlen fizikai kapcsolatban alkalmazott vagy abba behatoló orvostechnikai eszközök, amennyiben az uniós közösségi intézkedések olyan előírásokat tartalmaznak a veszélyes anyagok és készítmények osztályozására és címkéz sére, amelyek az ezen irányelvnek megfelelő mértékű tájékoztatást és védelmet biztosítanak.

6.   Ezen irányelv nem vonatkozik:

| a) | a veszélyes készítmények vasúton, közúton, belföldi vízi úton, tengeren és légi úton történő szállítására; |
| --- | --- |

a)

a veszélyes készítmények vasúton, közúton, belföldi vízi úton, tengeren és légi úton történő szállítására;

| b) | az átmenő forgalomban lévő, vámfelügyelet alatt álló készítményekre, feltéve hogy semmiféle kezelésen vagy feldolgozáson nem esnek át. |
| --- | --- |

b)

az átmenő forgalomban lévő, vámfelügyelet alatt álló készítményekre, feltéve hogy semmiféle kezelésen vagy feldolgozáson nem esnek át.

2. cikk

Fogalommeghatározások

1.   Ezen irányelv alkalmazásában:

| a) | „anyagok”: természetes állapotban előforduló vagy ipari termelőfolyamatból származó kémiai elemek vagy ezek vegyületei, amelyek a termék stabilitásához szükséges adalékokat és az előállításból/gyártásból származó szennyeződéseket is tartalmazhatnak, de nem tartalmaznak olyan oldószereket, amelyek az anyag stabilitásának vagy összetételének megváltozása nélkül elkülöníthetők; |
| --- | --- |

a)

„anyagok”: természetes állapotban előforduló vagy ipari termelőfolyamatból származó kémiai elemek vagy ezek vegyületei, amelyek a termék stabilitásához szükséges adalékokat és az előállításból/gyártásból származó szennyeződéseket is tartalmazhatnak, de nem tartalmaznak olyan oldószereket, amelyek az anyag stabilitásának vagy összetételének megváltozása nélkül elkülöníthetők;

| b) | „készítmények”: két vagy több anyagot tartalmazó keverékek vagy oldatok; |
| --- | --- |

b)

„készítmények”: két vagy több anyagot tartalmazó keverékek vagy oldatok;

| c) | „polimer”: az az anyag, amelynek molekulái azzal jellemezhetők, hogy egy vagy több (különböző) típusú monomeregység sorozatából állnak, a molekulák tömeg szerinti többségét azok alkotják, amelyek legalább három olyan monomeregységet tartalmaznak, amelyek kovalens kötéssel egy másik monomeregységhez vagy egy másik reaktánshoz kapcsolódnak, és a molekulák tömeg szerinti kisebbségét alkotják azok, melyeknek azonos a molekulatömege. A rendszer molekulái molekulatömeg-eloszlással bírnak, ahol a molekulatömeg-különbségek elsődlegesen az egyes molekulákat alkotó monomeregységek eltérő számának a következményei. Ebben az összefüggésben a „monomer egység” a monomernek a polimerben levő reagált formáját jelenti; |
| --- | --- |

c)

„polimer”: az az anyag, amelynek molekulái azzal jellemezhetők, hogy egy vagy több (különböző) típusú monomeregység sorozatából állnak, a molekulák tömeg szerinti többségét azok alkotják, amelyek legalább három olyan monomeregységet tartalmaznak, amelyek kovalens kötéssel egy másik monomeregységhez vagy egy másik reaktánshoz kapcsolódnak, és a molekulák tömeg szerinti kisebbségét alkotják azok, melyeknek azonos a molekulatömege. A rendszer molekulái molekulatömeg-eloszlással bírnak, ahol a molekulatömeg-különbségek elsődlegesen az egyes molekulákat alkotó monomeregységek eltérő számának a következményei. Ebben az összefüggésben a „monomer egység” a monomernek a polimerben levő reagált formáját jelenti;

| d) | „forgalomba hozatal”: hozzáférhetővé tétel harmadik fél számára. Ezen irányelv alkalmazásában az Unió vámterületére érkező behozatalt forgalomba hozatalnak kell tekinteni; |
| --- | --- |

d)

„forgalomba hozatal”: hozzáférhetővé tétel harmadik fél számára. Ezen irányelv alkalmazásában az Unió vámterületére érkező behozatalt forgalomba hozatalnak kell tekinteni;

| e) | „tudományos kutatás és fejlesztés”: ellenőrzött feltételek között végzett tudományos kísérletezés, elemzés vagy kutatás, amely utóbbi magában foglalja mind a belső tulajdonság, a megjelenés és a hatásosság meghatározását, mind a termék kifejlesztésével kapcsolatos tudományos kutatást; |
| --- | --- |

e)

„tudományos kutatás és fejlesztés”: ellenőrzött feltételek között végzett tudományos kísérletezés, elemzés vagy kutatás, amely utóbbi magában foglalja mind a belső tulajdonság, a megjelenés és a hatásosság meghatározását, mind a termék kifejlesztésével kapcsolatos tudományos kutatást;

| f) | „eljárásorientált kutatás és fejlesztés”: valamely veszélyes anyag továbbfejlesztése, amely továbbfejlesztés alatt a próbaüzemet és a próbatermelést az anyag alkalmazási területének vizsgálatára használják; |
| --- | --- |

f)

„eljárásorientált kutatás és fejlesztés”: valamely veszélyes anyag továbbfejlesztése, amely továbbfejlesztés alatt a próbaüzemet és a próbatermelést az anyag alkalmazási területének vizsgálatára használják;

| g) | „Einecs”: az 1981. szeptember 18-án az Unió piacán jelen lévő valamennyi anyagot tartalmazó Létező Kereskedelmi Vegyi Anyagok Európai Jegyzéke. |
| --- | --- |

g)

„Einecs”: az 1981. szeptember 18-án az Unió piacán jelen lévő valamennyi anyagot tartalmazó Létező Kereskedelmi Vegyi Anyagok Európai Jegyzéke.

2.   Ezen irányelv alkalmazásában a következő anyagok minősülnek „veszélyesnek”:

| a) | robbanóanyagok és -készítmények: olyan szilárd, folyékony, képlékeny vagy kocsonyás anyagok és készítmények, amelyek a légköri oxigénnel vagy anélkül gyors gázfejlődésel járó hőtermelő reakcióra képesek, és amelyek adott kísérleti körülmények között, illetőleg nyomásra vagy hőre felrobbannak; |
| --- | --- |

a)

robbanóanyagok és -készítmények: olyan szilárd, folyékony, képlékeny vagy kocsonyás anyagok és készítmények, amelyek a légköri oxigénnel vagy anélkül gyors gázfejlődésel járó hőtermelő reakcióra képesek, és amelyek adott kísérleti körülmények között, illetőleg nyomásra vagy hőre felrobbannak;

| b) | oxidáló anyagok és készítmények: azon anyagok és készítmények, amelyek más, elsősorban gyúlékony anyagokkal érintkezve erősen hőtermelő reakciót adnak; |
| --- | --- |

b)

oxidáló anyagok és készítmények: azon anyagok és készítmények, amelyek más, elsősorban gyúlékony anyagokkal érintkezve erősen hőtermelő reakciót adnak;

| c) | fokozottan tűzveszélyes anyagok és készítmények: azon folyékony anyagok és készítmények, amelyeknek lobbanás- és forráspontja rendkívül alacsony, valamint azon gázok, amelyek környezeti hőmérsékleten és nyomáson levegővel érintkezve gyúlékonyak; |
| --- | --- |

c)

fokozottan tűzveszélyes anyagok és készítmények: azon folyékony anyagok és készítmények, amelyeknek lobbanás- és forráspontja rendkívül alacsony, valamint azon gázok, amelyek környezeti hőmérsékleten és nyomáson levegővel érintkezve gyúlékonyak;

| d) | tűzveszélyes anyagok és készítmények:






  i) | azon anyagok és készítmények, amelyek szobahőmérsékleten levegővel érintkezve felforrósodhatnak, majd öngyulladásra képesek; vagy |
| --- | --- | --- |

d)

tűzveszélyes anyagok és készítmények:

i)

azon anyagok és készítmények, amelyek szobahőmérsékleten levegővel érintkezve felforrósodhatnak, majd öngyulladásra képesek; vagy

| ii) | olyan szilárd anyagok és készítmények, amelyek gyújtóforrással való rövid ideig tartó érintkezést követően könnyen meggyulladnak, és a gyújtóforrás eltávolítását követően is tovább égnek vagy bomlanak; vagy |
| --- | --- |

ii)

olyan szilárd anyagok és készítmények, amelyek gyújtóforrással való rövid ideig tartó érintkezést követően könnyen meggyulladnak, és a gyújtóforrás eltávolítását követően is tovább égnek vagy bomlanak; vagy

| iii) | igen alacsony lobbanáspontú folyékony anyagok és készítmények; vagy |
| --- | --- |

iii)

igen alacsony lobbanáspontú folyékony anyagok és készítmények; vagy

| iv) | olyan anyagok és készítmények, amelyek vízzel vagy nedves levegővel érintkezve veszélyes mennyiségben fokozottan tűzveszélyes gázokat képeznek; |
| --- | --- |

iv)

olyan anyagok és készítmények, amelyek vízzel vagy nedves levegővel érintkezve veszélyes mennyiségben fokozottan tűzveszélyes gázokat képeznek;

| e) | kevésbé tűzveszélyes anyagok és készítmények: alacsony lobbanáspontú folyékony anyagok és készítmények; |
| --- | --- |

e)

kevésbé tűzveszélyes anyagok és készítmények: alacsony lobbanáspontú folyékony anyagok és készítmények;

| f) | nagyon mérgező anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek belélegzésük, lenyelésük vagy a bőrön át történő felszívódásuk esetén igen kis mennyiségben halált, heveny vagy krónikus egészségkárosodást okoznak; |
| --- | --- |

f)

nagyon mérgező anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek belélegzésük, lenyelésük vagy a bőrön át történő felszívódásuk esetén igen kis mennyiségben halált, heveny vagy krónikus egészségkárosodást okoznak;

| g) | mérgező anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek belélegzésük, lenyelésük vagy a bőrön át történő felszívódásuk esetén kis mennyiségben halált, heveny vagy krónikus egészségkárosodást okoznak; |
| --- | --- |

g)

mérgező anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek belélegzésük, lenyelésük vagy a bőrön át történő felszívódásuk esetén kis mennyiségben halált, heveny vagy krónikus egészségkárosodást okoznak;

| h) | ártalmas anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek a belélegzésük, lenyelésük vagy a bőrön át történő felszívódásuk esetén halált, heveny vagy krónikus egészségkárosodást okozhatnak; |
| --- | --- |

h)

ártalmas anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek a belélegzésük, lenyelésük vagy a bőrön át történő felszívódásuk esetén halált, heveny vagy krónikus egészségkárosodást okozhatnak;

| i) | maró (korrozív) anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek élő szövetekkel érintkezve azok elhalását okozzák; |
| --- | --- |

i)

maró (korrozív) anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek élő szövetekkel érintkezve azok elhalását okozzák;

| j) | irritáló vagy izgató anyagok és készítmények: olyan, nem maró anyagok és készítmények, amelyek a bőrrel vagy nyálkahártyával való pillanatszerű, hosszan tartó vagy ismételt érintkezésük esetén gyulladást okoznak; |
| --- | --- |

j)

irritáló vagy izgató anyagok és készítmények: olyan, nem maró anyagok és készítmények, amelyek a bőrrel vagy nyálkahártyával való pillanatszerű, hosszan tartó vagy ismételt érintkezésük esetén gyulladást okoznak;

| k) | túlérzékenységet okozó (allergizáló, szenzibilizáló) anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek belégzés vagy bőrön át történő felszívódásuk esetén hiperérzékenységi reakciót képesek kiváltani úgy, hogy az anyagnak vagy készítménynek való ismételt expozíció esetén jellegzetes káros hatások lépnek fel; |
| --- | --- |

k)

túlérzékenységet okozó (allergizáló, szenzibilizáló) anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek belégzés vagy bőrön át történő felszívódásuk esetén hiperérzékenységi reakciót képesek kiváltani úgy, hogy az anyagnak vagy készítménynek való ismételt expozíció esetén jellegzetes káros hatások lépnek fel;

| l) | karcinogén anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek belégzéssel, szájon át vagy a bőrön keresztül a szervezetbe jutva daganatot okozhatnak vagy előfordulásának gyakoriságát megnövelhetik; |
| --- | --- |

l)

karcinogén anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek belégzéssel, szájon át vagy a bőrön keresztül a szervezetbe jutva daganatot okozhatnak vagy előfordulásának gyakoriságát megnövelhetik;

| m) | mutagén anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek belégzéssel, szájon át vagy a bőrön keresztül a szervezetbe jutva öröklődő genetikai károsodást okoznak, vagy megnövelik a genetikai károsodások gyakoriságát; |
| --- | --- |

m)

mutagén anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek belégzéssel, szájon át vagy a bőrön keresztül a szervezetbe jutva öröklődő genetikai károsodást okoznak, vagy megnövelik a genetikai károsodások gyakoriságát;

| n) | reprodukciót károsító anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek belégzéssel, szájon át vagy a bőrön keresztül a szervezetbe jutva nem-öröklődő káros hatással lehetnek az utódokra, illetve a férfi vagy női szaporodási funkció vagy képesség csökkenését okozhatják, vagy növelhetik ezek előfordulási gyakoriságát; |
| --- | --- |

n)

reprodukciót károsító anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek belégzéssel, szájon át vagy a bőrön keresztül a szervezetbe jutva nem-öröklődő káros hatással lehetnek az utódokra, illetve a férfi vagy női szaporodási funkció vagy képesség csökkenését okozhatják, vagy növelhetik ezek előfordulási gyakoriságát;

| o) | környezetre veszélyes anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek a környezetbe jutva a környezet egy vagy több elemét azonnal vagy meghatározott idő elteltével károsíthatják. |
| --- | --- |

o)

környezetre veszélyes anyagok és készítmények: olyan anyagok és készítmények, amelyek a környezetbe jutva a környezet egy vagy több elemét azonnal vagy meghatározott idő elteltével károsíthatják.

3. cikk

A készítmények veszélyes tulajdonságainak meghatározása

1.   Egy készítmény kockázatainak értékelése:

| a) | fizikai-kémiai tulajdonságai; |
| --- | --- |

a)

fizikai-kémiai tulajdonságai;

| b) | az egészségre ható tulajdonságai; |
| --- | --- |

b)

az egészségre ható tulajdonságai;

| c) | a környezettel kapcsolatos veszélyes tulajdonságai meghatározásán alapul. |
| --- | --- |

c)

a környezettel kapcsolatos veszélyes tulajdonságai meghatározásán alapul.

A különféle tulajdonságokat az 5., 6. és 7. cikkel összhangban kell meghatározni.

Amennyiben laboratóriumi vizsgálatokat végeznek, ezeket a készítmény azon állapotában kell elvégezni, ahogyan azt forgalomba hozzák.

2.   Amennyiben a veszélyes tulajdonságokat az 5., 6. és 7. cikkel összhangban állapítják meg, úgy a 2. cikk szerinti valamennyi veszélyes anyagot, és különösen a következőket kell az alkalmazott módszerben meghatározott előírásokkal összhangban figyelembe venni:

| a) | az 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében szereplő anyagok; |
| --- | --- |

a)

az 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében szereplő anyagok;

| b) | a forgalomba hozatalért felelős személy által a 67/548/EGK irányelv 6. cikkével összhangban ideiglenesen osztályozott és címkézett anyagok . |
| --- | --- |

b)

a forgalomba hozatalért felelős személy által a 67/548/EGK irányelv 6. cikkével összhangban ideiglenesen osztályozott és címkézett anyagok .

3.   Azon készítmények esetében, amelyekre ezen irányelv vonatkozik, a (2) bekezdésben említett anyagokat, amelyek az egészségre és/vagy a környezetre gyakorolt hatásaik alapján minősülnek veszélyesnek, függetlenül attól, hogy ezen anyagok szennyeződésként vagy adalékanyagként kerülnek a készítménybe, akkor kell figyelembe venni, amennyiben tömegszázalékos koncentrációjuk egyenlő vagy nagyobb, mint a következő táblázatban meghatározott értékek, kivéve ha a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ezen irányelv II. mellékletének B. része vagy III. mellékletének B. része alacsonyabb értékeket ad meg, és ezen irányelv V. melléklete nem rendelkezik másként.

| Vegyi anyag veszélyességi kategóriája | Koncentrációs határok |
| --- | --- |
| gáznemű készítmény
  % térfogat | egyéb készítmény
  % tömeg |
| Nagyon mérgező | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Mérgező | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Karcinogén
  1-es vagy 2-es kategória | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Mutagén
  1-es vagy 2-es kategória | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Reprodukciót károsító
  1. vagy 2. kategória | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Ártalmas | ≥ 0,2 | ≥1 |
| Maró | ≥ 0,02 | ≥1 |
| Irritatív | ≥ 0,2 | ≥1 |
| Szenzibilizáló | ≥ 0,2 | ≥1 |
| Karcinogén
  3-as kategória | ≥ 0,2 | ≥1 |
| Mutagén
  3-as kategória | ≥ 0,2 | ≥1 |
| Reprodukciót károsító
  3-as kategória | ≥ 0,2 | ≥1 |
| Környezetre veszélyes (N) | | ≥ 0,1 |
| Környezetre veszélyes (ózonréteg) | ≥ 0,1 | ≥ 0,1 |
| Környezetre veszélyes | | ≥1 |

Vegyi anyag veszélyességi kategóriája

Koncentrációs határok

gáznemű készítmény

% térfogat

egyéb készítmény

% tömeg

Nagyon mérgező

≥ 0,02

≥ 0,1

Mérgező

≥ 0,02

≥ 0,1

Karcinogén

1-es vagy 2-es kategória

≥ 0,02

≥ 0,1

Mutagén

1-es vagy 2-es kategória

≥ 0,02

≥ 0,1

Reprodukciót károsító

1. vagy 2. kategória

≥ 0,02

≥ 0,1

Ártalmas

≥ 0,2

≥1

Maró

≥ 0,02

≥1

Irritatív

≥ 0,2

≥1

Szenzibilizáló

≥ 0,2

≥1

Karcinogén

3-as kategória

≥ 0,2

≥1

Mutagén

3-as kategória

≥ 0,2

≥1

Reprodukciót károsító

3-as kategória

≥ 0,2

≥1

Környezetre veszélyes (N)

≥ 0,1

Környezetre veszélyes (ózonréteg)

≥ 0,1

≥ 0,1

Környezetre veszélyes

≥1

4. cikk

Az osztályozás és a címkézés általános elvei

1.   A veszélyes készítményeknek a kockázat mértéke és egyedi jellege szerinti osztályozása a veszélyességi kategóriák 2. cikkben megadott meghatározásain alapul.

2.   A készítmények osztályozásának és a címkézésének általános elveit a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében meghatározott kritériumokkal összhangban kell alkalmazni, kivéve ha az ezen irányelv 5., 6., 7. és 10. cikkében és kapcsolódó mellékleteiben említett alternatív kritériumokat alkalmazzák.

5. cikk

A fizikai-kémiai tulajdonságokból származó kockázatok értékelése

1.   Egy készítmény fizikai-kémiai tulajdonságaiból származó kockázatokat úgy kell megállapítani, hogy a 440/2008/EK tanácsi rendelet (22) mellékletének A. részében megadott módszerekkel meg kell határozni a készítmény azon fizikai-kémiai tulajdonságait, amelyek a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében megjelölt kritériumokkal összhangban történő megfelelő osztályozásához és címkézéséhez szükségesek.

2.   Az (1) bekezdéstől eltérve, a robbanásveszélyes, oxidáló, fokozottan tűzveszélyes, tűzveszélyes vagy kevésbé tűzveszélyes tulajdonság meghatározása nem szükséges, amennyiben:

| a) | egyik összetevőnek sincs ilyen tulajdonsága, és a gyártó tájékoztatása szerint valószínűtlen, hogy a készítmény ilyen jellegű veszélyt jelentene; |
| --- | --- |

a)

egyik összetevőnek sincs ilyen tulajdonsága, és a gyártó tájékoztatása szerint valószínűtlen, hogy a készítmény ilyen jellegű veszélyt jelentene;

| b) | ismert összetételű készítmény összetételének megváltoztatása esetén tudományosan bizonyítható, hogy a kockázatok újbóli felmérése után az osztályozás nem fog megváltozni; |
| --- | --- |

b)

ismert összetételű készítmény összetételének megváltoztatása esetén tudományosan bizonyítható, hogy a kockázatok újbóli felmérése után az osztályozás nem fog megváltozni;

| c) | az aeroszol csomagolásúként forgalomba hozott készítmények teljesítik a 75/324/EGK tanácsi irányelv (23) 8. cikke (1a).bekezdésének előírásait. |
| --- | --- |

c)

az aeroszol csomagolásúként forgalomba hozott készítmények teljesítik a 75/324/EGK tanácsi irányelv (23) 8. cikke (1a).bekezdésének előírásait.

3.   Bizonyos esetekre, amelyekre a 440/2008/EK rendelet mellékletének A. részében megjelölt módszerek nem alkalmazhatók, ezen irányelv I. mellékletének B. része alternatív számítási módszereket állapít meg.

4.   A 440/2008/EK rendelet mellékletének A. részében megállapított módszerek alkalmazása alóli bizonyos átmeneti mentesítésekről ezen irányelv I. mellékletének A. része tesz említést.

5.   Az 1107/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó készítmények fizikai-kémiai tulajdonságaiból eredő veszélyek értékelése során a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében meghatározott kritériumokkal összhangban kell megállapítani a készítménynek a megfelelő osztályozáshoz szükséges fizikai-kémiai tulajdonságait. A tulajdonságokat a 440/2008/EK rendelet mellékletének A. részében megadott módszerekkel kell megállapítani, kivéve ha az 544/2011/EU (24) és az 545/2011/EU rendeletben (25) előírtakkal összhangban más nemzetközileg elismert módszerek is elfogadhatók.

6. cikk

Az egészségi kockázatok értékelése

1.   Egy készítmény egészséget veszélyeztető hatásait a következő eljárások közül egy vagy több alkalmazásával kell felmérni:

| a) | egy, a II. mellékletben megnevezett hagyományos módszer; |
| --- | --- |

a)

egy, a II. mellékletben megnevezett hagyományos módszer;

| b) | a készítmény azon toxikológiai tulajdonságainak meghatározása, amelyek a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében leírt kritériumokkal összhangban a megfelelő osztályozás szempontjából szükségesek. A toxikológiai tulajdonságokat azon módszerek alapján kell meghatározni, amelyeket a 440/2008/EK rendelet mellékletének B. része állapít meg, kivéve a növényvédő szereket, amelyek esetében, az 544/2011/EU és az 545/2011/EU rendeletben előírtakkal összhangban más nemzetközileg elismert módszerek is elfogadhatók. |
| --- | --- |

b)

a készítmény azon toxikológiai tulajdonságainak meghatározása, amelyek a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében leírt kritériumokkal összhangban a megfelelő osztályozás szempontjából szükségesek. A toxikológiai tulajdonságokat azon módszerek alapján kell meghatározni, amelyeket a 440/2008/EK rendelet mellékletének B. része állapít meg, kivéve a növényvédő szereket, amelyek esetében, az 544/2011/EU és az 545/2011/EU rendeletben előírtakkal összhangban más nemzetközileg elismert módszerek is elfogadhatók.

2.   Az 1107/2009/EK rendelet követelményeinek sérelme nélkül, és kizárólag amennyiben a készítmény forgalomba hozataláért felelős személy tudományosan bizonyítani tudja, hogy a készítmény toxikológiai tulajdonságai az (1) bekezdés a) pontjában megadott módszerrel vagy állatkísérletek meglevő eredményei alapján nem határozhatók meg helyesen, az (1) bekezdés b) pontjában megnevezett módszerek alkalmazhatók, feltéve hogy azok igazolása vagy kifejezett engedélyezése a 86/609/EGK irányelv 12. cikke szerint történik.

Amennyiben a toxikológiai tulajdonságot az (1) bekezdés b) pontjában megnevezett, új adatok megszerzését célzó módszerekkel állapítják meg, úgy a vizsgálatot a helyes laboratóriumi gyakorlat elveinek megfelelően kell elvégezni, amint azt a 2004/10/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26), valamint a 86/609/EGK irányelv és különösen ennek 7. és 12. cikke előírja.

A (3) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel, amennyiben a mérgező tulajdonságot mind az (1) bekezdés a), mind pedig a b) pontjában megnevezett módszerekkel megállapították, úgy a készítmény osztályozását az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott módszerekkel kell elvégezni, kivéve a karcinogén, a mutagén és a reprodukciót károsító hatásokat, amelyek esetében csak az (1) bekezdés a) pontja szerinti módszert kell alkalmazni.

A készítménynek azon toxikológiai tulajdonságait, amelyeket az (1) bekezdés b) pontja szerinti módszerrel nem vizsgálnak, az (1) bekezdés a) pontjában leírt módszerrel összhangban kell megvizsgálni.

3.   Ezenkívül amennyiben bizonyítható epidemiológiai vizsgálatokkal, a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében meghatározott tudományosan megalapozott esettanulmányokkal vagy statisztikailag megalapozott olyan gyakorlati tapasztalatokkal, mint például detoxikáló állomások adatai vagy a foglalkozási betegségekkel kapcsolatos adatok értékelései,

| — | hogy az emberre gyakorolt toxikológiai hatások különböznek azon hatásoktól, amelyek az (1) bekezdés szerinti módszerek alkalmazásából következnek, úgy a készítményt az emberre gyakorolt hatásai alapján kell osztályozni, |
| --- | --- |

—

hogy az emberre gyakorolt toxikológiai hatások különböznek azon hatásoktól, amelyek az (1) bekezdés szerinti módszerek alkalmazásából következnek, úgy a készítményt az emberre gyakorolt hatásai alapján kell osztályozni,

| — | hogy olyan hatások következtében, mint egymás hatásának kölcsönös felerősítése, a hagyományos értékelés alábecsülné a toxikológiai veszélyt, úgy a készítményt e hatások figyelembevételével kell osztályozni, |
| --- | --- |

—

hogy olyan hatások következtében, mint egymás hatásának kölcsönös felerősítése, a hagyományos értékelés alábecsülné a toxikológiai veszélyt, úgy a készítményt e hatások figyelembevételével kell osztályozni,

| — | hogy olyan hatások következtében, mint egymás hatásának kölcsönös gátlása, a hagyományos értékelés túlbecsülné a toxikológiai veszélyt, úgy a készítményt e hatások figyelembevételével kell osztályozni. |
| --- | --- |

—

hogy olyan hatások következtében, mint egymás hatásának kölcsönös gátlása, a hagyományos értékelés túlbecsülné a toxikológiai veszélyt, úgy a készítményt e hatások figyelembevételével kell osztályozni.

4.   Ismert összetételű készítmények esetén, kivéve az 1107/2009/EK rendelet alá tartozókat, amelyeket az (1) bekezdés b) pontjával összhangban osztályoztak, az egészséget veszélyeztető hatások értékelését az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában leírt eljárás alapján újra el kell végezni, amennyiben:

| — | a gyártó az alábbi táblázattal összhangban módosítja egy vagy több egészséget veszélyeztető összetevő – tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett – eredeti tartalmának az összetételét:






  Veszélyes anyagok eredeti koncentráció határai | Az eredeti koncentrációk megengedett változásai |
| --- | --- | --- |
| ≤ 2,5  % | ± 30 % |
| >2,5 ≤ 10 % | ± 20 % |
| > 10 ≤ 25 % | ± 10 % |
| > 25 ≤ 100 % | ± 5 % |

—

a gyártó az alábbi táblázattal összhangban módosítja egy vagy több egészséget veszélyeztető összetevő – tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett – eredeti tartalmának az összetételét:

Veszélyes anyagok eredeti koncentráció határai

Az eredeti koncentrációk megengedett változásai

≤ 2,5  %

± 30 %

>2,5 ≤ 10 %

± 20 %

> 10 ≤ 25 %

± 10 %

> 25 ≤ 100 %

± 5 %

| — | a gyártó az összetételt oly módon változtatja meg, hogy egy vagy több összetevőt kicserél vagy hozzáad, függetlenül attól, hogy az érintett összetevők a 2. cikk definíciója szerint veszélyesek-e. |
| --- | --- |

—

a gyártó az összetételt oly módon változtatja meg, hogy egy vagy több összetevőt kicserél vagy hozzáad, függetlenül attól, hogy az érintett összetevők a 2. cikk definíciója szerint veszélyesek-e.

Ezen új értékelést kell alkalmazni, kivéve ha bizonyos tudományos ismeretek alapján úgy ítélhető meg, hogy a kockázat átértékelése az osztályozás megváltozását nem eredményezi.

7. cikk

A környezeti kockázatok értékelése

1   Egy készítmény környezetet veszélyeztető hatásait a következő eljárások közül egy vagy több alkalmazásával kell felmérni:

| a) | egy, a III. mellékletben megnevezett hagyományos módszer; |
| --- | --- |

a)

egy, a III. mellékletben megnevezett hagyományos módszer;

| b) | a készítmény azon környezetre veszélyes tulajdonságainak meghatározása, amelyek a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében leírt kritériumokkal összhangban a megfelelő osztályozás szempontjából szükségesek. A környezetre veszélyes tulajdonságokat azon módszerek alapján kell meghatározni, amelyeket a 440/2008/EK rendelet mellékletének C. része állapít meg, kivéve a növényvédő szereket, amelyek esetében, az 544/2011/EU és az 545/2011/EU rendeletben előírtakkal összhangban más nemzetközileg elismert módszerek is elfogadhatók. Az 1107/2009/EK rendeletben meghatározott vizsgálati követelmények sérelme nélkül, a vizsgálati módszerek alkalmazási feltételeit ezen irányelv III. mellékletének C. része tartalmazza. |
| --- | --- |

b)

a készítmény azon környezetre veszélyes tulajdonságainak meghatározása, amelyek a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében leírt kritériumokkal összhangban a megfelelő osztályozás szempontjából szükségesek. A környezetre veszélyes tulajdonságokat azon módszerek alapján kell meghatározni, amelyeket a 440/2008/EK rendelet mellékletének C. része állapít meg, kivéve a növényvédő szereket, amelyek esetében, az 544/2011/EU és az 545/2011/EU rendeletben előírtakkal összhangban más nemzetközileg elismert módszerek is elfogadhatók. Az 1107/2009/EK rendeletben meghatározott vizsgálati követelmények sérelme nélkül, a vizsgálati módszerek alkalmazási feltételeit ezen irányelv III. mellékletének C. része tartalmazza.

2.   Amennyiben az ökotoxikológiai tulajdonságot az (1) bekezdés b) pontjában megnevezett, új adatok megszerzését célzó módszerekkel állapítják meg, úgy a vizsgálatot a 2004/10/EK irányelvben előírt helyes laboratóriumi gyakorlat elveinek, valamint a 86/609/EGK irányelvnek megfelelően kell elvégezni.

Amennyiben a környezetet veszélyeztető hatásokat mindkét fenti módszernek megfelelően megvizsgálták, úgy a készítményeket az (1) bekezdés b) pontjában említett módszerek eredményei alapján kell osztályozni.

3.   Ismert összetételű készítmények esetén, kivéve az 1107/2009/EK rendelet hatálya alá tartozókat, amelyeket az (1) bekezdés b) pontjával összhangban osztályoztak, a környezetet veszélyeztető hatások értékelését az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában leírt eljárás alapján újra el kell végezni, amennyiben:

| — | a gyártó az alábbi táblázattal összhangban módosítja egy vagy több a környezetet veszélyeztető összetevő – tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett – eredeti tartalmának az összetételét:






  Veszélyes anyagok eredeti koncentráció határai | Az eredeti koncentrációk megengedett változásai |
| --- | --- | --- |
| ≤ 2,5  % | ± 30 % |
| >2,5 ≤ 10 % | ± 20 % |
| > 10 ≤ 25 % | ± 10 % |
| > 25 ≤ 100 % | ± 5 % |

—

a gyártó az alábbi táblázattal összhangban módosítja egy vagy több a környezetet veszélyeztető összetevő – tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett – eredeti tartalmának az összetételét:

Veszélyes anyagok eredeti koncentráció határai

Az eredeti koncentrációk megengedett változásai

≤ 2,5  %

± 30 %

>2,5 ≤ 10 %

± 20 %

> 10 ≤ 25 %

± 10 %

> 25 ≤ 100 %

± 5 %

| — | a gyártó az összetételt oly módon változtatja meg, hogy egy vagy több összetevőt kicserél vagy hozzáad, függetlenül attól, hogy az érintett összetevők a 2. cikk definíciója szerint veszélyesek-e. |
| --- | --- |

—

a gyártó az összetételt oly módon változtatja meg, hogy egy vagy több összetevőt kicserél vagy hozzáad, függetlenül attól, hogy az érintett összetevők a 2. cikk definíciója szerint veszélyesek-e.

Ezen új értékelést kell alkalmazni, kivéve ha biztos tudományos ismeretek alapján úgy ítélhető meg, hogy a kockázat átértékelése az osztályozás megváltozását nem eredményezi.

8. cikk

A tagállamok kötelezettségei és feladatai

1.   A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy az irányelv hatálya alá tartozó készítmények csak akkor kerülhessenek forgalomba, amennyiben az abban foglaltaknak megfelelnek.

2.   Ezen irányelv betartása érdekében a tagállamok hatóságai a készítmény forgalomba hozataláért felelős bármely személytől tájékoztatást kérhetnek a készítmény összetételéről és más ide vonatkozó információról.

3.   A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy a készítmény forgalomba hozataláért felelős személyek a tagállamok hatóságai rendelkezésére bocsássák:

| a) | a készítmény osztályozása és címkézése során felhasznált adatokat; |
| --- | --- |

a)

a készítmény osztályozása és címkézése során felhasznált adatokat;

| b) | a 9. cikk c) pontjával összhangban lévő csomagolási követelményekre vonatkozó minden megfelelő információt, beleértve a 67/548/EGK irányelv IX. mellékletének A. részével összhangban kibocsátott vizsgálati tanúsítványt; |
| --- | --- |

b)

a 9. cikk c) pontjával összhangban lévő csomagolási követelményekre vonatkozó minden megfelelő információt, beleértve a 67/548/EGK irányelv IX. mellékletének A. részével összhangban kibocsátott vizsgálati tanúsítványt;

| c) | a biztonsági adatlap elkészítéséhez felhasznált adatokat, az 1907/2006/EK rendelet 31. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

c)

a biztonsági adatlap elkészítéséhez felhasznált adatokat, az 1907/2006/EK rendelet 31. cikkével összhangban.

4.   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást azon nemzeti hatóság(ok) nevéről és címéről, amely(ek) felelős(ek) az ezen irányelv gyakorlati alkalmazásával kapcsolatos információk átadásáért és kicseréléséért.

9. cikk

Csomagolás

1.   A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy:

| a) | az 1. cikk (2) bekezdése szerinti, valamint az 1. cikk (3) bekezdése alapján a IV. melléklet hatálya alá tartozó készítmények csak akkor kerülhessenek forgalomba, amennyiben csomagolásuk kielégíti a következő követelményeket:






  i) | a csomagolóeszközöket úgy kell megtervezni és gyártani, hogy tartalmuk ne juthasson ki; e követelmény nem alkalmazható, amennyiben különleges biztonsági berendezéseket írnak elő; |
| --- | --- | --- |

a)

az 1. cikk (2) bekezdése szerinti, valamint az 1. cikk (3) bekezdése alapján a IV. melléklet hatálya alá tartozó készítmények csak akkor kerülhessenek forgalomba, amennyiben csomagolásuk kielégíti a következő követelményeket:

i)

a csomagolóeszközöket úgy kell megtervezni és gyártani, hogy tartalmuk ne juthasson ki; e követelmény nem alkalmazható, amennyiben különleges biztonsági berendezéseket írnak elő;

| ii) | azon csomagolóanyagokat, amelyekből a csomagolóeszköz és a záróelem készül, a tartalom ne károsíthassa, vele ártalmas vagy káros vegyületeket ne alkosson; |
| --- | --- |

ii)

azon csomagolóanyagokat, amelyekből a csomagolóeszköz és a záróelem készül, a tartalom ne károsíthassa, vele ártalmas vagy káros vegyületeket ne alkosson;

| iii) | a csomagolóeszközök és a záróelemek mindenhol elég erősek és szilárdak, biztosítva azt, hogy nem lazulnak fel, és sérülés nélkül megfelelnek a felhasználás során történő rendeltetésszerű igénybevétel követelményeinek; |
| --- | --- |

iii)

a csomagolóeszközök és a záróelemek mindenhol elég erősek és szilárdak, biztosítva azt, hogy nem lazulnak fel, és sérülés nélkül megfelelnek a felhasználás során történő rendeltetésszerű igénybevétel követelményeinek;

| iv) | az ismételt visszazárásra alkalmas záróelemmel ellátott csomagolóeszközből többszöri lezárását követően is megakadályozza a tartalom kijutását; |
| --- | --- |

iv)

az ismételt visszazárásra alkalmas záróelemmel ellátott csomagolóeszközből többszöri lezárását követően is megakadályozza a tartalom kijutását;

| b) | a kiskereskedelmi forgalomba hozott, vagy a lakosság számára hozzáférhető, az 1. cikk (2) bekezdése szerinti, valamint az 1. cikk (3) bekezdése értelmében a IV. melléklet hatálya alá tartozó készítményeket tartalmazó csomagolóeszközök:






  i) | formája és/vagy grafikai díszítése ne keltse fel és ne táplálja a gyermekek kíváncsiságát, és ne vezesse félre a fogyasztókat; továbbá |
| --- | --- | --- |

b)

a kiskereskedelmi forgalomba hozott, vagy a lakosság számára hozzáférhető, az 1. cikk (2) bekezdése szerinti, valamint az 1. cikk (3) bekezdése értelmében a IV. melléklet hatálya alá tartozó készítményeket tartalmazó csomagolóeszközök:

i)

formája és/vagy grafikai díszítése ne keltse fel és ne táplálja a gyermekek kíváncsiságát, és ne vezesse félre a fogyasztókat; továbbá

| ii) | megjelenése, és/vagy neve nem lehet olyan, amely már élelmiszereknél, takarmányoknál, egészségügyi vagy kozmetikai termékeknél használatban van; |
| --- | --- |

ii)

megjelenése, és/vagy neve nem lehet olyan, amely már élelmiszereknél, takarmányoknál, egészségügyi vagy kozmetikai termékeknél használatban van;

| c) | kiskereskedelmi forgalomba hozott, vagy a lakosság számára hozzáférhető, a IV. melléklet hatálya alá tartozó meghatározott készítmények csomagolóeszközei a következőkkel vannak ellátva:






  i) | a gyermekbiztos zárás; és/vagy |
| --- | --- | --- |

c)

kiskereskedelmi forgalomba hozott, vagy a lakosság számára hozzáférhető, a IV. melléklet hatálya alá tartozó meghatározott készítmények csomagolóeszközei a következőkkel vannak ellátva:

i)

a gyermekbiztos zárás; és/vagy

| ii) | veszélyre utaló, kitapintható jelkép (figyelmeztetés). |
| --- | --- |

ii)

veszélyre utaló, kitapintható jelkép (figyelmeztetés).

Az eszközöknek meg kell felelniük a 67/548/EGK irányelv IX. mellékletének A. és B. részében megadott műszaki követelményeknek.

2.   A készítmények csomagolása akkor elégíti ki az (1). bekezdés a) pontjának (i), (ii) és (iii) alpontjában foglaltakat, amennyiben megfelel a veszélyes anyagok vasúti, közúti, belföldi vízi, tengeri és légi szállítására vonatkozó követelményeknek.

10. cikk

Címkézés

1.   A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy:

| a) | az 1. cikk (2) bekezdése szerinti készítményeket csak akkor lehessen forgalomba hozni, amennyiben a csomagolásukon lévő címkézés megfelel az e cikkben meghatározott követelményeknek és az V. melléklet A. és B. része különös rendelkezéseinek; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk (2) bekezdése szerinti készítményeket csak akkor lehessen forgalomba hozni, amennyiben a csomagolásukon lévő címkézés megfelel az e cikkben meghatározott követelményeknek és az V. melléklet A. és B. része különös rendelkezéseinek;

| b) | az 1. cikk (3) bekezdése szerinti, az V. melléklet B. és C. részében meghatározott készítményeket csak akkor lehessen forgalomba hozni, ha a csomagolásukon lévő címkézés megfelel a (3) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, valamint az V. melléklet B. és C. része különös rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

b)

az 1. cikk (3) bekezdése szerinti, az V. melléklet B. és C. részében meghatározott készítményeket csak akkor lehessen forgalomba hozni, ha a csomagolásukon lévő címkézés megfelel a (3) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, valamint az V. melléklet B. és C. része különös rendelkezéseinek.

2.   Az 1107/2009/EK rendeletben hatálya alá tartozó növényvédő szerek esetében az ezen irányelvvel összhangban lévő címkézési követelményeket az alábbi szöveggel kell kiegészíteni:

„Az ember és a környezet veszélyeztetésének elkerülése érdekében tartsa be a használati utasítást!”

E jelölés nem érinti az 1107/2009/EK rendeletben 65. cikkével és az 547/2011/EU bizottsági rendelet (27) I. és III. mellékletével összhangban előírt tájékoztatást.

27

3.   Minden csomagoláson jól olvashatóan és letörölhetetlen módon fel kell tüntetni a következő adatokat:

| a) | a készítmény kereskedelmi neve vagy jelölése; |
| --- | --- |

a)

a készítmény kereskedelmi neve vagy jelölése;

| b) | annak az Unióban letelepedett személynek a neve, teljes címe és telefonszáma, aki a készítmény forgalomba hozataláért felelős, függetlenül attól, hogy gyártó, importőr vagy forgalmazó; |
| --- | --- |

b)

annak az Unióban letelepedett személynek a neve, teljes címe és telefonszáma, aki a készítmény forgalomba hozataláért felelős, függetlenül attól, hogy gyártó, importőr vagy forgalmazó;

| c) | a készítményben megtalálható anyag vagy anyagok kémiai elnevezése az alábbi feltételekkel összhangban:






  i) | a 6. cikkel összhangban T+, T és Xn szimbólummal besorolt készítmények vonatkozásában csak azon T+, T és Xn anyagokat kell figyelembe venni, amelyek koncentrációja legalább egyenlő vagy nagyobb a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy amennyiben abban nem szerepelne, az ezen irányelv II. mellékletének B. részében meghatározott legalacsonyabb határértéknél (Xn határérték); |
| --- | --- | --- |

c)

a készítményben megtalálható anyag vagy anyagok kémiai elnevezése az alábbi feltételekkel összhangban:

i)

a 6. cikkel összhangban T+, T és Xn szimbólummal besorolt készítmények vonatkozásában csak azon T+, T és Xn anyagokat kell figyelembe venni, amelyek koncentrációja legalább egyenlő vagy nagyobb a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy amennyiben abban nem szerepelne, az ezen irányelv II. mellékletének B. részében meghatározott legalacsonyabb határértéknél (Xn határérték);

+

n

+

n

n

| ii) | a 6. cikkel összhangban „C” szimbólummal besorolt készítmények vonatkozásában csak azon „C” anyagokat kell figyelembe venni, amelyek koncentrációja legalább egyenlő vagy nagyobb a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy amennyiben abban nem szerepelne, ezen irányelv II. mellékletének B. részében meghatározott legalacsonyabb határértéknél (Xi határérték); |
| --- | --- |

ii)

a 6. cikkel összhangban „C” szimbólummal besorolt készítmények vonatkozásában csak azon „C” anyagokat kell figyelembe venni, amelyek koncentrációja legalább egyenlő vagy nagyobb a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy amennyiben abban nem szerepelne, ezen irányelv II. mellékletének B. részében meghatározott legalacsonyabb határértéknél (Xi határérték);

i

| iii) | a címkén fel kell tüntetni azon anyagok nevét, amelyek alapján a készítményt az alábbi veszélyességi kategóriák közül egybe vagy többe besorolták:






  — | karcinogén, 1., 2. vagy 3. kategória; |
| --- | --- | --- |

iii)

a címkén fel kell tüntetni azon anyagok nevét, amelyek alapján a készítményt az alábbi veszélyességi kategóriák közül egybe vagy többe besorolták:

—

karcinogén, 1., 2. vagy 3. kategória;

| — | mutagén, 1., 2. vagy 3. kategória; |
| --- | --- |

—

mutagén, 1., 2. vagy 3. kategória;

| — | reprodukciót károsító, 1., 2. vagy 3. kategória; |
| --- | --- |

—

reprodukciót károsító, 1., 2. vagy 3. kategória;

| — | nagyon mérgező, mérgező vagy ártalmas egyetlen expozíciót követő nem halálos hatásuk alapján; |
| --- | --- |

—

nagyon mérgező, mérgező vagy ártalmas egyetlen expozíciót követő nem halálos hatásuk alapján;

| — | mérgező vagy ártalmas ismételt vagy hosszan tartó expozíciót követő súlyos hatások alapján; |
| --- | --- |

—

mérgező vagy ártalmas ismételt vagy hosszan tartó expozíciót követő súlyos hatások alapján;

| — | szenzibilizáló. |
| --- | --- |

—

szenzibilizáló.

A kémiai név a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része felsorolt vagy egy nemzetközileg elismert kémiai nómenklatúrában szereplő valamely elnevezés, ez utóbbi akkor, amennyiben az említett mellékletben még nincs megfelelő elnevezés.

| iv) | nem szükséges megnevezni a címkén azon anyagok nevét, amelyek alapján a készítményt az alábbi veszélyességi kategóriákba sorolták kivéve, ha az anyagot az i), ii) vagy iii) pont alapján meg kell nevezni:






  — | robbanásveszélyes; |
| --- | --- | --- |

iv)

nem szükséges megnevezni a címkén azon anyagok nevét, amelyek alapján a készítményt az alábbi veszélyességi kategóriákba sorolták kivéve, ha az anyagot az i), ii) vagy iii) pont alapján meg kell nevezni:

—

robbanásveszélyes;

| — | oxidáló; |
| --- | --- |

—

oxidáló;

| — | fokozottan tűzveszélyes; |
| --- | --- |

—

fokozottan tűzveszélyes;

| — | tűzveszélyes; |
| --- | --- |

—

tűzveszélyes;

| — | kis mértékben tűzveszélyes; |
| --- | --- |

—

kis mértékben tűzveszélyes;

| — | irritatív; |
| --- | --- |

—

irritatív;

| — | környezetre veszélyes; |
| --- | --- |

—

környezetre veszélyes;

| v) | rendszerint nem szükséges négy kémiai névnél többet megadni azon anyagok meghatározásához, amelyekre lényegében visszavezethetők azon legfontosabb veszélyes tulajdonságok, amelyek az osztályozás és a megfelelő kockázati mondatok megválasztása tekintetében döntőnek bizonyultak. Bizonyos esetekben szükséges lehet négynél több kémiai név megadása; |
| --- | --- |

v)

rendszerint nem szükséges négy kémiai névnél többet megadni azon anyagok meghatározásához, amelyekre lényegében visszavezethetők azon legfontosabb veszélyes tulajdonságok, amelyek az osztályozás és a megfelelő kockázati mondatok megválasztása tekintetében döntőnek bizonyultak. Bizonyos esetekben szükséges lehet négynél több kémiai név megadása;

| d) | veszélyszimbólum(ok) és veszélyjel(ek). A veszélyszimbólumok, amennyiben ezen irányelv meghatározza őket, valamint a készítmény használata során felmerülő veszélyek jelölései összhangban vannak a 67/548/EGK irányelv II. és VI. mellékletével, és azokat az ezen irányelv I., II. és III. mellékletével összhangban elvégzett kockázatértékeléssel összhangban kell alkalmazni.
  Amennyiben egy készítményhez egynél több veszélyszimbólumot kell rendelni, akkor:






  i) | a „T” szimbólum alkalmazásának kötelezettsége a „C” és „X” szimbólum alkalmazását választhatóvá teszi, amennyiben a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része másként nem rendelkezik; |
| --- | --- | --- |

d)

veszélyszimbólum(ok) és veszélyjel(ek). A veszélyszimbólumok, amennyiben ezen irányelv meghatározza őket, valamint a készítmény használata során felmerülő veszélyek jelölései összhangban vannak a 67/548/EGK irányelv II. és VI. mellékletével, és azokat az ezen irányelv I., II. és III. mellékletével összhangban elvégzett kockázatértékeléssel összhangban kell alkalmazni.

Amennyiben egy készítményhez egynél több veszélyszimbólumot kell rendelni, akkor:

i)

a „T” szimbólum alkalmazásának kötelezettsége a „C” és „X” szimbólum alkalmazását választhatóvá teszi, amennyiben a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része másként nem rendelkezik;

| ii) | a „C” szimbólum alkalmazásának kötelezettsége az „X” szimbólum alkalmazását választhatóvá teszi; |
| --- | --- |

ii)

a „C” szimbólum alkalmazásának kötelezettsége az „X” szimbólum alkalmazását választhatóvá teszi;

| iii) | az „E” szimbólum alkalmazásának kötelezettsége az „F” és az „O” szimbólum alkalmazását választhatóvá teszi; |
| --- | --- |

iii)

az „E” szimbólum alkalmazásának kötelezettsége az „F” és az „O” szimbólum alkalmazását választhatóvá teszi;

| iv) | az „X”n szimbólum alkalmazásának kötelezettsége az „X”i szimbólum alkalmazását választhatóvá teszi. |
| --- | --- |

iv)

az „X”n szimbólum alkalmazásának kötelezettsége az „X”i szimbólum alkalmazását választhatóvá teszi.

n

i

A veszélyszimbólumot fekete színnel narancssárga alapra kell nyomtatni;

| e) | kockázat jellegét jelző szabványmondatok (R-mondatok). A különös veszélyekre vonatkozó jelölések (R-mondatok) szóhasználata megegyezik a 67/548/EGK irányelv III. és VI. mellékletével, és az R-mondatokat az ezen irányelv I., II. és III. mellékletével összhangban elvégzett kockázatértékelések eredményei alapján kell megadni.
  Rendszerint nem szükséges hatnál több R-mondatot megadni a kockázat leírásához; ilyenkor a 67/548/EGK irányelv III. mellékletében felsorolt összetett mondatokat egyetlen mondatnak kell tekinteni. Amennyiben azonban a készítményt egyidejűleg több veszélyességi kategóriába be lehet sorolni, úgy e szabványmondatok lefedik a készítményből eredő fő veszélyek összességét. Bizonyos esetekben szükséges lehet hatnál több R-mondat megadása.
  A „fokozottan tűzveszélyes” és a „tűzveszélyes” szabványmondatot nem szükséges alkalmazni, amennyiben azok egy, ezen bekezdés d) pontjával a 2.4. ponttal összhangban lévő veszélyjelet ismételnek meg; |
| --- | --- |

e)

kockázat jellegét jelző szabványmondatok (R-mondatok). A különös veszélyekre vonatkozó jelölések (R-mondatok) szóhasználata megegyezik a 67/548/EGK irányelv III. és VI. mellékletével, és az R-mondatokat az ezen irányelv I., II. és III. mellékletével összhangban elvégzett kockázatértékelések eredményei alapján kell megadni.

Rendszerint nem szükséges hatnál több R-mondatot megadni a kockázat leírásához; ilyenkor a 67/548/EGK irányelv III. mellékletében felsorolt összetett mondatokat egyetlen mondatnak kell tekinteni. Amennyiben azonban a készítményt egyidejűleg több veszélyességi kategóriába be lehet sorolni, úgy e szabványmondatok lefedik a készítményből eredő fő veszélyek összességét. Bizonyos esetekben szükséges lehet hatnál több R-mondat megadása.

A „fokozottan tűzveszélyes” és a „tűzveszélyes” szabványmondatot nem szükséges alkalmazni, amennyiben azok egy, ezen bekezdés d) pontjával a 2.4. ponttal összhangban lévő veszélyjelet ismételnek meg;

| f) | a biztonsági útmutatások (S-mondatok). A biztonsági útmutatások (S-mondatok) szóhasználata megegyezik a 67/548/EGK irányelv IV. és VI. mellékletével, és az S-mondatokat az ezen irányelv I., II. és III. mellékletével összhangban elvégzett kockázatértékelések eredményeivel összhangban kell megadni.
  Rendszerint nem szükséges hatnál több S-mondatot megadni a legmegfelelőbb biztonsági útmutatások megfogalmazásához; ilyenkor a 67/548/EGK irányelv IV. mellékletében felsorolt összetett mondatokat egyetlen mondatnak kell tekinteni. Azonban bizonyos esetekben szükséges lehet hatnál több S-mondat megadása.
  Amennyiben a biztonsági útmutatásokat fizikailag nem lehetséges a címkén vagy magán a csomagoláson elhelyezni, úgy a csomagoláshoz kell mellékelni a készítmény biztonságos használatára vonatkozó útmutatásokat; |
| --- | --- |

f)

a biztonsági útmutatások (S-mondatok). A biztonsági útmutatások (S-mondatok) szóhasználata megegyezik a 67/548/EGK irányelv IV. és VI. mellékletével, és az S-mondatokat az ezen irányelv I., II. és III. mellékletével összhangban elvégzett kockázatértékelések eredményeivel összhangban kell megadni.

Rendszerint nem szükséges hatnál több S-mondatot megadni a legmegfelelőbb biztonsági útmutatások megfogalmazásához; ilyenkor a 67/548/EGK irányelv IV. mellékletében felsorolt összetett mondatokat egyetlen mondatnak kell tekinteni. Azonban bizonyos esetekben szükséges lehet hatnál több S-mondat megadása.

Amennyiben a biztonsági útmutatásokat fizikailag nem lehetséges a címkén vagy magán a csomagoláson elhelyezni, úgy a csomagoláshoz kell mellékelni a készítmény biztonságos használatára vonatkozó útmutatásokat;

| g) | A tartalom névleges mennyisége (névleges tömeg vagy névleges térfogat) kiskereskedelmi forgalomba hozott vagy a lakosság számára hozzáférhető készítmény esetén. |
| --- | --- |

g)

A tartalom névleges mennyisége (névleges tömeg vagy névleges térfogat) kiskereskedelmi forgalomba hozott vagy a lakosság számára hozzáférhető készítmény esetén.

4.   A 7. cikk értelmében veszélyesként osztályozott bizonyos készítményekkel kapcsolatban, e cikk (3) bekezdésének d), e) és f) pontjától eltérve, a Bizottság a 20. cikkel összhangban felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására, hogy felmentést adjon a környezetre veszélyes címkézésre vonatkozó bizonyos rendelkezések alól, vagy különös rendelkezések határozhatók meg a környezetre veszélyes címkézéssel kapcsolatban, amennyiben a környezeti terhelés bizonyíthatóan csökkenne . A mentességeket, illetve különös előírásokat az V. melléklet A. vagy B. része határozza meg és ismerteti.

5.   Amennyiben a csomag tartalma nem haladja meg a 125 millilitert:

| a) | a tűzveszélyes, oxidáló vagy irritatív, kivéve az R 41 mondattal jelölteket, vagy a környezetre veszélyes és „N” szimbólummal jelölt készítmények esetén, nem szükséges az R- és az S-mondatok feltüntetése; |
| --- | --- |

a)

a tűzveszélyes, oxidáló vagy irritatív, kivéve az R 41 mondattal jelölteket, vagy a környezetre veszélyes és „N” szimbólummal jelölt készítmények esetén, nem szükséges az R- és az S-mondatok feltüntetése;

| b) | a kevésbé tűzveszélyes vagy környezetre veszélyes osztályozású készítmények esetén, amelyeken nincs „N” szimbólum, csak az R-mondatokat kell feltüntetni, az S-mondatokat nem. |
| --- | --- |

b)

a kevésbé tűzveszélyes vagy környezetre veszélyes osztályozású készítmények esetén, amelyeken nincs „N” szimbólum, csak az R-mondatokat kell feltüntetni, az S-mondatokat nem.

6.   Az 547/2011/EU rendelet I. bekezdése I. melléklete 3. pontjának sérelme nélkül, az ezen irányelv tárgyát képező készítmények csomagolásán vagy címkéjén nem jelenhet meg olyan jelzés, mint „nem mérgező”, „nem ártalmas”, „nem környezetszennyező”, „ökológiai”, vagy bármilyen egyéb olyan közlés, amely szerint a készítmény nem veszélyes, vagy amely az érintett készítmény veszélyeinek alulértékelését eredményezheti.

11. cikk

11. cikk

A címkézési követelmények végrehajtása

1.   Amennyiben egy címkén a 10. cikk által előírt adatok megtalálhatók, e címkét erősen kell rögzíteni a csomagolás egy vagy több oldalához úgy, hogy ezen adatok vízszintesen olvashatók legyenek, ha a csomagot szabályosan teszik le. A címke méreteit a 67/548/EGK irányelv VI. melléklete állapítja meg, és a címke kizárólagos rendeltetése az ezen irányelv által megkövetelt tájékoztatás és – amennyiben szükséges – a kiegészítő egészségügyi és biztonsági tájékoztatás feltüntetése.

2.   Nincs szükség címkére, amennyiben magán a csomagoláson világosan láthatók az (1) bekezdésben leírtak szerinti adatok.

3.   A címke vagy a (2) bekezdés esetében a csomagolás színének és megjelenésének olyannak kell lennie, hogy a veszélyszimbólum és háttere világosan kitűnjön.

4.   A 10. cikk szerinti tájékoztatás a címkén világosan kitűnik a háttérből, valamint olyan méretűnek és elhelyezésűnek kell lennie, hogy könnyen olvasható legyen.

Az ezen tájékoztatás megjelenésére és formátumára vonatkozó sajátos előírásokat a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében kell megállapítani.

5.   A tagállamok a veszélyes anyagok felségterületükön való forgalomba hozatalát a címkézésnek a tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein való megjelenésétől tehetik függővé.

6.   Ezen irányelv alkalmazásában a címkézési követelmények kielégítettnek tekinthetők:

| a) | abban az esetben, ha egy külső csomagolás egy vagy több belső csomagolást tartalmaz, amennyiben a külső csomagolás a veszélyes termékek szállításáról szóló nemzetközi szabályoknak megfelelően van címkézve és a belső csomagolás vagy csomagolások ezen irányelvvel összhangban vannak címkézve; |
| --- | --- |

a)

abban az esetben, ha egy külső csomagolás egy vagy több belső csomagolást tartalmaz, amennyiben a külső csomagolás a veszélyes termékek szállításáról szóló nemzetközi szabályoknak megfelelően van címkézve és a belső csomagolás vagy csomagolások ezen irányelvvel összhangban vannak címkézve;

| b) | egyetlen csomagolás esetében:






  i) | amennyiben a csomagolás címkézése a veszélyes termékek szállítására vonatkozó nemzetközi szabályokkal és a 10. cikk (3) bekezdésének a), b), c), e) és f) pontjával összhangban történik; a 7. cikkel összhangban osztályozott készítményeknél, a kérdéses tulajdonság tekintetében a 10. cikk (3) bekezdése d) pontjának a rendelkezéseit szintén alkalmazni kell, amennyiben az a címkén mint olyan nem lenne feltüntetve; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

egyetlen csomagolás esetében:

i)

amennyiben a csomagolás címkézése a veszélyes termékek szállítására vonatkozó nemzetközi szabályokkal és a 10. cikk (3) bekezdésének a), b), c), e) és f) pontjával összhangban történik; a 7. cikkel összhangban osztályozott készítményeknél, a kérdéses tulajdonság tekintetében a 10. cikk (3) bekezdése d) pontjának a rendelkezéseit szintén alkalmazni kell, amennyiben az a címkén mint olyan nem lenne feltüntetve; vagy

| ii) | adott esetben olyan egyedi csomagolástípusoknál, mint a mozgatható gázpalackok, amennyiben 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében említett különös követelmények teljesülnek. |
| --- | --- |

ii)

adott esetben olyan egyedi csomagolástípusoknál, mint a mozgatható gázpalackok, amennyiben 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében említett különös követelmények teljesülnek.

Amennyiben a veszélyes anyagok nem hagyják el a tagállam területét, engedélyezhető olyan címkézés, amely a veszélyes termékek szállításának nemzetközi szabályai helyett a nemzeti szabályoknak felel meg.

12. cikk

12. cikk

Mentesítések a címkézési és csomagolási követelmények teljesítése alól

1.   A 9., 10. és 11. cikk nem vonatkozik olyan robbanószerekre, amelyeket robbanó vagy pirotechnikai hatás bemutatása céljából hoznak forgalomba.

2.   A 9., 10. és 11. cikk nem vonatkozik az 5., 6. és 7. cikk szerinti, a VII. mellékletben meghatározott egyes veszélyes készítményekre, amelyek abban a formában, amelyben forgalomba hozzák őket, semmilyen fizikai-kémiai, egészségügyi vagy környezeti kockázatot nem jelentenek.

3.   Ezenkívül a tagállamok:

| a) | engedélyezhetik a 10. cikkben előírt címkézés más megfelelő módon történő alkalmazását olyan csomagolásokon, amelyek vagy túl kicsik, vagy más okból alkalmatlanok a 11. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban lévő címkézésre; |
| --- | --- |

a)

engedélyezhetik a 10. cikkben előírt címkézés más megfelelő módon történő alkalmazását olyan csomagolásokon, amelyek vagy túl kicsik, vagy más okból alkalmatlanok a 11. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban lévő címkézésre;

| b) | a 10. és a 11. cikktől eltérve engedélyezhetik a címkézés elhagyását vagy a más módon történő címkézést olyan veszélyes készítmények csomagolásán, amelyek besorolásuk szerint ártalmasak, fokozottan tűzveszélyesek, tűzveszélyesek, kis mértékben tűzveszélyesek, irritatívak vagy oxidálóak, amennyiben a csomagok olyan kis mennyiséget tartalmaznak, amely semmilyen veszélyt nem jelent az ilyen készítményeket kezelő vagy harmadik személyekre; |
| --- | --- |

b)

a 10. és a 11. cikktől eltérve engedélyezhetik a címkézés elhagyását vagy a más módon történő címkézést olyan veszélyes készítmények csomagolásán, amelyek besorolásuk szerint ártalmasak, fokozottan tűzveszélyesek, tűzveszélyesek, kis mértékben tűzveszélyesek, irritatívak vagy oxidálóak, amennyiben a csomagok olyan kis mennyiséget tartalmaznak, amely semmilyen veszélyt nem jelent az ilyen készítményeket kezelő vagy harmadik személyekre;

| c) | a 10. és a 11. cikktől eltérve engedélyezhetik a 7. cikkel összhangbanosztályozott készítmények csomagolásán a címkézés elhagyását vagy a más módon történő címkézést, amennyiben a csomagok olyan kis mennyiséget tartalmaznak, hogy nem kell tartani semmiféle környezeti veszélytől; |
| --- | --- |

c)

a 10. és a 11. cikktől eltérve engedélyezhetik a 7. cikkel összhangbanosztályozott készítmények csomagolásán a címkézés elhagyását vagy a más módon történő címkézést, amennyiben a csomagok olyan kis mennyiséget tartalmaznak, hogy nem kell tartani semmiféle környezeti veszélytől;

| d) | a 10. és a 11. cikktől eltérve engedélyezhetik, hogy a b) vagy c) pontban nem említett veszélyes készítményeket más, megfelelő módon címkézzék, amennyiben a csomagok túl kicsik ahhoz, hogy a 10. és 11. cikk szerint címkézzék azokat, és nem kell tartani semmiféle, az ilyen készítményeket kezelő vagy harmadik személyeket fenyegető veszélytől. |
| --- | --- |

d)

a 10. és a 11. cikktől eltérve engedélyezhetik, hogy a b) vagy c) pontban nem említett veszélyes készítményeket más, megfelelő módon címkézzék, amennyiben a csomagok túl kicsik ahhoz, hogy a 10. és 11. cikk szerint címkézzék azokat, és nem kell tartani semmiféle, az ilyen készítményeket kezelő vagy harmadik személyeket fenyegető veszélytől.

E bekezdés alkalmazása nem engedi meg az ezen irányelvben meghatározottaktól eltérő szimbólumok, veszélyjelek, kockázati R-mondatok vagy biztonságos használatra vonatkozó S-mondatok használatát.

4.   Amennyiben egy tagállam a (3) bekezdésben megadott lehetőségeket alkalmazza, arról haladéktalanul értesíti a Bizottságot és a tagállamokat. 1 A Bizottság a 20. cikkel összhangban felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására, az V. melléklet ezen információn alapuló módosítása céljából .

13. cikk

13. cikk

Távértékesítés

Az ezen irányelv szerinti készítmények bármely olyan reklámozásában, amely bárki számára lehetővé teszi adásvételi szerződés megkötését anélkül, hogy előzőleg megtekintené a készítmény címkéjét, meg kell nevezni a címkén feltüntetett veszélyek típusát vagy típusait. E követelmény nem érinti a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (28).

28

14. cikk

14. cikk

A kémiai nevek titkossága

Amennyiben a készítmény forgalomba hozataláért felelős személy bizonyítani tudja, hogy egy olyan anyag kémiai azonosítójának a megadása a címkén vagy a biztonsági adatlapon, amely kizárólag:

| — | irritálóként van osztályozva, kivéve az R41 jelzésűeket vagy azokat, amelyek a 10. cikk (3) bekezdése 2.3.4. c) pontjának iv) alpontjában felsorolt egy vagy több egyéb tulajdonsággal kombinálva irritálóak, vagy |
| --- | --- |

—

irritálóként van osztályozva, kivéve az R41 jelzésűeket vagy azokat, amelyek a 10. cikk (3) bekezdése 2.3.4. c) pontjának iv) alpontjában felsorolt egy vagy több egyéb tulajdonsággal kombinálva irritálóak, vagy

| — | ártalmasként van osztályozva, vagy a 10. cikk (3) bekezdése c) pontjának iv) alpontjában felsorolt egy vagy több tulajdonsággal kombinálva ártalmas úgy, hogy kizárólag heveny, halálos kimenetelű egészségkárosító hatása van, |
| --- | --- |

—

ártalmasként van osztályozva, vagy a 10. cikk (3) bekezdése c) pontjának iv) alpontjában felsorolt egy vagy több tulajdonsággal kombinálva ártalmas úgy, hogy kizárólag heveny, halálos kimenetelű egészségkárosító hatása van,

szellemi tulajdonának titkosságát veszélyezteti, úgy a VI. melléklet rendelkezéseivel összhangban hivatkozhat az anyagra vagy egy olyan névvel, amely a legfontosabb funkcionális kémiai csoportokat nevezi meg, vagy egy alternatív név felhasználásával. Ezen eljárás nem alkalmazható, amennyiben az érintett anyagra a uniós rendelkezések expozíciós határértéket határoztak meg.

Amennyiben a készítmény forgalomba hozataláért felelős személy igénybe kívánja venni a titkosítás lehetőségét nyújtó rendelkezéseket, úgy azon tagállam illetékes hatóságához terjeszti be kérelmét, amelyben a készítmény először forgalomba kerül.

A kérelemnek összhangban kell lennie a VI. melléklet rendelkezéseivel, és tartalmaznia kell a VI. melléklet A. részének formulájában megkövetelt információt. Az illetékes hatóság mindazonáltal további információt kérhet a készítmény forgalomba hozataláért felelős személytől, amennyiben ezen információ a kérelem megalapozottságának megállapításához szükségesnek látszik.

Azon hatóság, amelyhez a titkosítási kérelmet benyújtják, értesíti a kérelmezőt a határozatáról. A készítmény forgalomba hozataláért felelős személy e határozat másolatát minden olyan tagállamnak megküldi, amelyben a terméket forgalomba kívánja hozni.

A tagállamok hatóságai vagy a Bizottság tudomására hozott titkos adatokat titkosként kell kezelni .

Ezen információkat minden esetben:

| — | csak annak az illetékes hatóságnak vagy hatóságoknak lehet a tudomására hozni, amelyek hatáskörrel rendelkeznek az anyagnak az embert és a környezetet érintő előrelátható kockázatának kiértékeléséhez szükséges információk átvételéért, és annak ellenőrzéséért, hogy azok megfelelnek-e az ezen irányelvben megadott követelményeknek, |
| --- | --- |

—

csak annak az illetékes hatóságnak vagy hatóságoknak lehet a tudomására hozni, amelyek hatáskörrel rendelkeznek az anyagnak az embert és a környezetet érintő előrelátható kockázatának kiértékeléséhez szükséges információk átvételéért, és annak ellenőrzéséért, hogy azok megfelelnek-e az ezen irányelvben megadott követelményeknek,

| — | nyilvánosságra lehet azonban hozni olyan személyek számára, akik közvetlenül részt vesznek a forgalmazott anyagok ellenőrzése céljából foganatosított, esetlegesen szankciókat maguk után vonó közigazgatási és bírósági eljárásokban, valamint azok számára, akiknek részt kell venniük, vagy akiket meg fognak hallgatni valamely jogalkotási eljárás keretében. |
| --- | --- |

—

nyilvánosságra lehet azonban hozni olyan személyek számára, akik közvetlenül részt vesznek a forgalmazott anyagok ellenőrzése céljából foganatosított, esetlegesen szankciókat maguk után vonó közigazgatási és bírósági eljárásokban, valamint azok számára, akiknek részt kell venniük, vagy akiket meg fognak hallgatni valamely jogalkotási eljárás keretében.

15. cikk

15. cikk

A tagállamoknak a munkavállalók biztonságával kapcsolatos jogai

Ezen irányelv nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy a Szerződéssel összhangban meghatározzák azon követelményeket, amelyeket szükségesnek vélnek annak érdekében, hogy a munkavállalók védelme az érintett veszélyes készítmények használatakor biztosítva legyen; feltéve hogy mindez nem jelenti a veszélyes készítmények osztályozásának, csomagolásának és címkézésének az ezen irányelvben nem meghatározott módosulását.

16. cikk

16. cikk

Az egészségre vonatkozó információ fogadásáért felelős szervek

A tagállamok kijelölik azon szervezetet vagy szervezeteket, amelyek fogadják a forgalomba hozott és egészségre gyakorolt hatásaik vagy fizikai-kémiai hatásaik alapján veszélyesnek ítélt készítményekre vonatkozó információkat, a kémiai összetételt is beleértve.

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a kijelölt szervek minden szükséges garanciát megadjanak a kapott információ titkosságának megőrzésére. Ezen információ csak arra használható fel, hogy a megelőzési és gyógyítási intézkedések által – különösen veszélyhelyzetben – valamely egészségügyi igényt kielégítsen.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az információt más célra nem használják fel.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kijelölt szervek rendelkezésére álljon a gyártóktól vagy a készítmény forgalomba hozataláért felelős személyektől minden szükséges információ ahhoz, hogy eleget tehessenek mindazoknak a feladataiknak, amelyekért felelősek.

17. cikk

17. cikk

Szabad mozgás záradék

Az Unió egyéb jogszabályi rendelkezéseinek sérelme nélkül a tagállamok nem tilthatják meg, nem korlátozhatják vagy nem akadályozhatják a készítmények forgalomba hozatalát osztályozásuk, csomagolásuk és címkézésük alapján, amennyiben e készítmények összhangban vannak az ezen irányelvben meghatározott rendelkezésekkel.

18. cikk

18. cikk

Védzáradék

1.   Amennyiben egy tagállam részletes bizonyítékkal rendelkezik arra nézve, hogy egy készítmény, noha eleget tesz az ezen irányelvben meghatározott rendelkezéseknek, veszélyt jelent az emberre vagy a környezetre olyan okokból, amelyek összefüggésben vannak ezen irányelv rendelkezéseivel, átmenetileg megtilthatja vagy különleges feltételekhez kötheti e készítménynek a területén való forgalomba hozatalát. E lépéséről – a döntését megalapozó okok megjelölésével – haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.

2.   Az (1) bekezdésben említett esetben a Bizottság a lehető legrövidebb időn belül egyeztet a tagállamokkal.

3.   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokkal határoz E végrehajtási jogi aktusokat. a 21 cikk (2) bekezdésében említett vizsgáló bizottsági eljárással összhangban fogadja el .

19. cikk

19. cikk

A műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítás

A Bizottság a 20. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, hogy ezen irányelv I-VII. mellékletét hozzáigazítsa a műszaki fejlődéshez.

20. cikk

20. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására

(2)   A Bizottságnak a 10. cikk (4) bekezdésében, a 12. cikk (4) bekezdésében és a 19. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól ... (*)-tól/-től kezdődő hatállyal.

*

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 10. cikk (4) bekezdésében, a 12. cikk (4) bekezdésében és a 19. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)   A 10. cikk (4) bekezdése, a 12. cikk (4) bekezdése és a 19. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam egy hónappal

  két hónappal
  meghosszabbodik. [Mód. 1]

egy hónappal

két hónappal

[Mód. 1]

21. cikk

21. cikk

Bizottsági eljárás

1.   A Bizottságot a 67/548/EGK irányelv 29. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.

2.   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni .

22. cikk

22. cikk

Hatályon kívül helyezés

A VIII. melléklet A. részében felsorolt jogi aktusokkal módosított 1999/45/EK irányelv hatályát veszti, a hatályon kívül helyezett irányelv VIII. mellékletének B. részében és az ezen irányelv VIII. mellékletének B. részében említett irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a IX. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

23. cikk

23. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

24. cikk

24. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettei.

Kelt Brüsszelben,

Az Európai Parlament részéről

az elnök

A Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 203. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2013. január 16-i álláspontja.

2

(3)  HL L 200., 1999.7.30., 1. o.

3

(4)  Lásd a VIII. melléklet A. részét.

4

(5)  HL L 276., 2010.10.20., 33. o.

5

(6)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

6

(7)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

7

(8)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

8

(9)  HL 196., 1967.8.16., 1. o.

9

(10)  HL L 396., 2006.12.30., 850. o.

10

(11)  HL L 353, 2008.12.31., 1. o.

11

(12)  HL L 225, 2001.8.21., 1. o.

12

(13)  HL L 355., 1998.12.30., 1. o.

13

(14)  HL L 154., 1992.6.5., 1. o.

14

(15)  HL L 110., 1993.5.4., 20. o.

15

(16)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

16

(17)  HL L 311., 2001.11.28., 1. o.

17

(18)  HL L 311., 2001.11.28., 67. o.

18

(19)  HL L 262., 1976.9.27., 169. o.

19

(20)  HL L 312., 2008.11.22., 3. o.

20

(21)  HL L 159., 1996.6.29., 1. o.

21

(22)  HL L 142., 2008.5.31., 1. o.

22

(23)  HL L 147., 1975.6.9., 40. o.

23

(24)  HL L 155., 2011.6.11., 1. o.

24

(25)  HL L 155., 2011.6.11., 67. o.

25

(26)  HL L 50., 2004.2.20., 44. o.

26

(27)  HL L 155., 2011.6.11., 176. o.

27

(28)  HL L 144., 1997.6.4., 19. o.

28

(*)  A jelen irányelv hatálybalépésének időpontja.

*

I. MELLÉKLET

MÓDSZEREK A KÉSZÍTMÉNYEK FIZIKAI-KÉMIAI TULAJDONSÁGAINAK ÉRTÉKELÉSÉRE AZ 5. CIKKEL ÖSSZHANGBAN

A. RÉSZ

Mentességek a 440/2008/EK rendelet mellékletének A. részében meghatározott vizsgálati módszerek alól

Lásd a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletének 2.2.5. pontja.

B. RÉSZ

Alternatív számítási módszerek

B.1.   Nem gáz-halmazállapotú készítmények

| 1. | Módszer a szerves peroxidokat tartalmazó készítmények oxidáló tulajdonságainak meghatározására.
  Lásd a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletének 2.2.2.1. pontja. |
| --- | --- |

1.

Módszer a szerves peroxidokat tartalmazó készítmények oxidáló tulajdonságainak meghatározására.

Lásd a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletének 2.2.2.1. pontja.

B.2.   Gáz-halmazállapotú készítmények

| 1. | Módszer az oxidáló tulajdonságok meghatározására.
  Lásd a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletének 9.1.1.2. pontja. |
| --- | --- |

1.

Módszer az oxidáló tulajdonságok meghatározására.

Lásd a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletének 9.1.1.2. pontja.

| 2. | Módszer a gyúlékonysági tulajdonságok meghatározására.
  Lásd a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletének 9.1.1.1. pontja. |
| --- | --- |

2.

Módszer a gyúlékonysági tulajdonságok meghatározására.

Lásd a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletének 9.1.1.1. pontja.

II. MELLÉKLET

MÓDSZEREK A KÉSZÍTMÉNYEK EGÉSZSÉGET VESZÉLYEZTETŐ HATÁSAINAK ÉRTÉKELÉSÉRE A 6. CIKKEL ÖSSZHANGBAN

Bevezetés

A készítményt alkotó anyagok valamennyi, az egészséget veszélyeztető hatását fel kell mérni. Az e melléklet A. és B. részében leírt hagyományos módszer egy olyan számítási módszer, amely minden készítményre alkalmazható, és amely figyelembe veszi a készítményt alkotó anyagok valamennyi egészséget veszélyeztető tulajdonságát. E célból az egészséget veszélyeztető hatások a következőképpen oszthatók fel:

| 1. | heveny halált okozó hatások; |
| --- | --- |

1.

heveny halált okozó hatások;

| 2. | egyetlen expozíció utáni visszafordíthatatlan, nem halálos hatások; |
| --- | --- |

2.

egyetlen expozíció utáni visszafordíthatatlan, nem halálos hatások;

| 3. | ismételt vagy hosszabb expozíció utáni súlyos hatások; |
| --- | --- |

3.

ismételt vagy hosszabb expozíció utáni súlyos hatások;

| 4. | maró hatások, irritatív hatások; |
| --- | --- |

4.

maró hatások, irritatív hatások;

| 5. | túlérzékenységet okozó hatások; |
| --- | --- |

5.

túlérzékenységet okozó hatások;

| 6. | rákkeltő hatások, mutagén hatások, reprodukciót károsító hatások. |
| --- | --- |

6.

rákkeltő hatások, mutagén hatások, reprodukciót károsító hatások.

A készítmények egészséget veszélyeztető hatásait a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kell értékelni, az e melléklet A. és B. részében leírt hagyományos módszerrel, egyedi koncentráció-határértékeket alkalmazva:

| a) | amennyiben a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része felsorolt veszélyes anyagokra meghatároztak olyan koncentráció-határértékeket, amelyek az e melléklet A. részében ismertetett értékelési módszer alkalmazásához szükségesek, úgy e koncentrációs határértékeket kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része felsorolt veszélyes anyagokra meghatároztak olyan koncentráció-határértékeket, amelyek az e melléklet A. részében ismertetett értékelési módszer alkalmazásához szükségesek, úgy e koncentrációs határértékeket kell alkalmazni;

| b) | amennyiben a veszélyes anyagokat a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része nem tartalmazza, vagy ott az e melléklet A. részében ismertetett értékelési módszer alkalmazásához szükséges koncentrációs határértékek nélkül szerepelnek, úgy a koncentrációs határértékeket az e melléklet B. részének meghatározásaival összhangban kell megadni. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a veszélyes anyagokat a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része nem tartalmazza, vagy ott az e melléklet A. részében ismertetett értékelési módszer alkalmazásához szükséges koncentrációs határértékek nélkül szerepelnek, úgy a koncentrációs határértékeket az e melléklet B. részének meghatározásaival összhangban kell megadni.

Az osztályozási eljárást e melléklet A. része ismerteti.

Az anyag(ok) és ebből eredően a készítmény osztályozása kifejezhető:

| — | vagy egy szimbólummal és egy vagy több kockázat jellegét jelző R-mondattal, vagy |
| --- | --- |

—

vagy egy szimbólummal és egy vagy több kockázat jellegét jelző R-mondattal, vagy

| — | kategóriákkal (1. kategória, 2. kategória vagy 3. kategória), amelyekhez karcinogén, mutagén vagy reprodukciót károsító hatás esetén szintén R-mondatokat kell hozzárendelni. Ezért a szimbólumon kívül figyelembe kell venni az egyes anyagokhoz hozzárendelt valamennyi kockázati szabványmondatot is. |
| --- | --- |

—

kategóriákkal (1. kategória, 2. kategória vagy 3. kategória), amelyekhez karcinogén, mutagén vagy reprodukciót károsító hatás esetén szintén R-mondatokat kell hozzárendelni. Ezért a szimbólumon kívül figyelembe kell venni az egyes anyagokhoz hozzárendelt valamennyi kockázati szabványmondatot is.

Minden egészséget veszélyeztető hatás szisztematikus vizsgálatának eredményét tömeg/tömeg százalékos arányban koncentrációs határértékek segítségével kell kifejezni, kivéve a gáz-halmazállapotú készítményeknél, ahol a határértékeket az anyag osztályozásának függvényében térfogat/térfogat százalékos arányban kell kifejezni.

Amennyiben a hagyományos módszer alkalmazásához szükséges koncentráció-határértékeket a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része nem adja meg, úgy e melléklet B. része tartalmazza azokat.

A. RÉSZ

Az egészséget veszélyeztető tulajdonságok értékelésének eljárása

A vizsgálat lépésről lépésre történik a következők szerint:

1.   Nagyon mérgezőnek minősülnek a következő készítmények:

| 1.1. | akut halált okozó hatásaik alapján, és a „T+” veszélyszimbólummal, a „nagyon mérgező” veszélyjellel és az R26, R27 vagy R28 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve; |
| --- | --- |

1.1.

akut halált okozó hatásaik alapján, és a „T+” veszélyszimbólummal, a „nagyon mérgező” veszélyjellel és az R26, R27 vagy R28 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve;

| 1.1.1. | azon készítmények, amelyek egy vagy több nagyon mérgezőként osztályozott anyagot tartalmaznak, amelyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  (a) | az érintett anyagra vagy anyagokra a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része meghatározott koncentráció, vagy |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

azon készítmények, amelyek egy vagy több nagyon mérgezőként osztályozott anyagot tartalmaznak, amelyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

(a)

az érintett anyagra vagy anyagokra a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része meghatározott koncentráció, vagy

| (b) | ezen irányelv B. részének 1. pontjában (1. és 1.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva; |
| --- | --- |

(b)

ezen irányelv B. részének 1. pontjában (1. és 1.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva;

| 1.1.2. | azon készítmények, amelyek egynél több nagyon mérgezőként osztályozott anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek az 1.1.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:



  ahol:







  PT+ | = | a készítményben megtalálható valamennyi nagyon mérgező anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| LT+ | = | valamennyi nagyon mérgező anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték a nagyon mérgezőként való besoroláshoz; |

1.1.2.

azon készítmények, amelyek egynél több nagyon mérgezőként osztályozott anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek az 1.1.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:

Image

ahol:

PT+

=

a készítményben megtalálható valamennyi nagyon mérgező anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

LT+

=

valamennyi nagyon mérgező anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték a nagyon mérgezőként való besoroláshoz;

| 1.2. | egyetlen expozíciót követő, visszafordíthatatlan, nem halálos hatásuk alapján, és a „T+” veszélyszimbólummal, a „nagyon mérgező” veszélyszimbólummal és az R 39/expozíciós út kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve.
  Azon készítmények, amelyek legalább egy olyan veszélyes anyagot tartalmaznak, amely e hatását olyan egyedi koncentrációban fejti ki, amely egyenlő vagy nagyobb, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része meghatározott koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan, vagy |
| --- | --- | --- |

1.2.

egyetlen expozíciót követő, visszafordíthatatlan, nem halálos hatásuk alapján, és a „T+” veszélyszimbólummal, a „nagyon mérgező” veszélyszimbólummal és az R 39/expozíciós út kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve.

Azon készítmények, amelyek legalább egy olyan veszélyes anyagot tartalmaznak, amely e hatását olyan egyedi koncentrációban fejti ki, amely egyenlő vagy nagyobb, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része meghatározott koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan, vagy

| b) | az e melléklet B. részének 2. pontjában (2. és 2.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem találhatók a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 2. pontjában (2. és 2.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem találhatók a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

2.   Mérgezőnek minősülnek a következő készítmények:

| 2.1. | akut halált okozó hatásuk alapján, és a „T” veszélyszimbólummal, a „mérgező” veszélyjellel és az R23, R24 vagy R25 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve; |
| --- | --- |

2.1.

akut halált okozó hatásuk alapján, és a „T” veszélyszimbólummal, a „mérgező” veszélyjellel és az R23, R24 vagy R25 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve;

| 2.1.1. | azon készítmények, amelyek egy vagy több nagyon mérgezőként vagy mérgezőként osztályozott anyagot tartalmaznak, melyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan, vagy |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

azon készítmények, amelyek egy vagy több nagyon mérgezőként vagy mérgezőként osztályozott anyagot tartalmaznak, melyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan, vagy

| b) | e melléklet B. részének 1. pontjában (1. és 1.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva; |
| --- | --- |

b)

e melléklet B. részének 1. pontjában (1. és 1.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva;

| 2.1.2. | azon készítmények, melyek egynél több nagyon mérgezőként vagy mérgezőként osztályozott anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek a 2.1.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:



  ahol:







  PT | = | a készítményben megtalálható valamennyi nagyon mérgező anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| PT | = | a készítményben megtalálható valamennyi mérgező anyag tömegszázaléka, |
| LT+ | = | valamennyi nagyon mérgező vagy mérgező anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték a mérgezőként való besoroláshoz; |

2.1.2.

azon készítmények, melyek egynél több nagyon mérgezőként vagy mérgezőként osztályozott anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek a 2.1.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:

Image

ahol:

PT

=

a készítményben megtalálható valamennyi nagyon mérgező anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

PT

=

a készítményben megtalálható valamennyi mérgező anyag tömegszázaléka,

LT+

=

valamennyi nagyon mérgező vagy mérgező anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték a mérgezőként való besoroláshoz;

| 2.2. | egyetlen expozíciót követő, visszafordíthatatlan, nem halálos hatásuk alapján, és a „T” veszélyszimbólummal, a „mérgező” veszélyjellel és az R 39/expozíciós út kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve.
  Azon készítmények, amelyek egy vagy több nagyon mérgezőként vagy mérgezőként osztályozott veszélyes anyagot tartalmaznak, amelyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

2.2.

egyetlen expozíciót követő, visszafordíthatatlan, nem halálos hatásuk alapján, és a „T” veszélyszimbólummal, a „mérgező” veszélyjellel és az R 39/expozíciós út kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve.

Azon készítmények, amelyek egy vagy több nagyon mérgezőként vagy mérgezőként osztályozott veszélyes anyagot tartalmaznak, amelyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet a B. részének 2. pontjában (2. és 2.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva; |
| --- | --- |

b)

az e melléklet a B. részének 2. pontjában (2. és 2.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva;

| 2.3. | hosszú távú hatásaik alapján, és a „T” veszélyszimbólummal, a „mérgező” veszélyjellel és az R48/expozíciós út kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve.
  Azon készítmények, amelyek egy vagy több veszélyes anyagot tartalmaznak, amelyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

2.3.

hosszú távú hatásaik alapján, és a „T” veszélyszimbólummal, a „mérgező” veszélyjellel és az R48/expozíciós út kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve.

Azon készítmények, amelyek egy vagy több veszélyes anyagot tartalmaznak, amelyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet B. részének 3. pontjában (3. és 3.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 3. pontjában (3. és 3.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

3.   Ártalmasnak minősülnek a következő készítmények:

| 3.1. | akut halált okozó hatásaik alapján, és az „Xn” veszélyszimbólummal, az „ártalmas” veszélyjellel és az R20, R21 vagy R22 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve; |
| --- | --- |

3.1.

akut halált okozó hatásaik alapján, és az „Xn” veszélyszimbólummal, az „ártalmas” veszélyjellel és az R20, R21 vagy R22 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve;

| 3.1.1. | azon készítmények, amelyek egy vagy több nagyon mérgezőként, mérgezőként vagy ártalmasként osztályozott veszélyes anyagot tartalmaznak, amelyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

azon készítmények, amelyek egy vagy több nagyon mérgezőként, mérgezőként vagy ártalmasként osztályozott veszélyes anyagot tartalmaznak, amelyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet B. részének 1. pontjában (1. és 1.a. táblázat) meghatározott koncentrációk, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva; |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 1. pontjában (1. és 1.a. táblázat) meghatározott koncentrációk, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva;

| 3.1.2. | azon készítmények, amelyek egynél több nagyon mérgezőként, mérgezőként vagy ártalmasként osztályozott veszélyes anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek a 3.1.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:



  ahol:







  PT+ | = | a készítményben megtalálható valamennyi nagyon mérgező anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| PT | = | a készítményben megtalálható valamennyi mérgező anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| PXn | = | a készítményben megtalálható valamennyi ártalmas anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| LXn | = | valamennyi nagyon mérgező, mérgező vagy ártalmas anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték az ártalmasként való besoroláshoz; |

3.1.2.

azon készítmények, amelyek egynél több nagyon mérgezőként, mérgezőként vagy ártalmasként osztályozott veszélyes anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek a 3.1.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:

Image

ahol:

PT+

=

a készítményben megtalálható valamennyi nagyon mérgező anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

PT

=

a készítményben megtalálható valamennyi mérgező anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

PXn

=

a készítményben megtalálható valamennyi ártalmas anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

LXn

=

valamennyi nagyon mérgező, mérgező vagy ártalmas anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték az ártalmasként való besoroláshoz;

| 3.2. | lenyelésük esetén a tüdőre gyakorolt heveny hatásuk alapján, és az „Xn” veszélyszimbólummal, az „ártalmas” veszélyjellel és az R65/expozíciós út kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve. |
| --- | --- |

3.2.

lenyelésük esetén a tüdőre gyakorolt heveny hatásuk alapján, és az „Xn” veszélyszimbólummal, az „ártalmas” veszélyjellel és az R65/expozíciós út kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve.

Azon készítmények, amelyek a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletének 3.2.3. pontjában meghatározott kritériumok alapján minősülnek károsnak. E rész 3.1. pontjával összhangban a hagyományos módszer alkalmazása során nem kell figyelembe venni egy anyag R65-ként való osztályozását;

| 3.3. | egyetlen expozíciót követő, visszafordíthatatlan, nem halálos hatásaik alapján, és az „Xn” veszélyszimbólummal, az „ártalmas” veszélyjellel és az 1 R68 / expozíciós út kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve.
  Azon készítmények, amelyek legalább egy nagyon mérgezőként, mérgezőként vagy ártalmasként osztályozott veszélyes anyagot tartalmaznak, amely e hatását olyan egyedi koncentrációban fejti ki, amely egyenlő vagy nagyobb, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

3.3.

egyetlen expozíciót követő, visszafordíthatatlan, nem halálos hatásaik alapján, és az „Xn” veszélyszimbólummal, az „ártalmas” veszélyjellel és az 1 R68 / expozíciós út kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve.

Azon készítmények, amelyek legalább egy nagyon mérgezőként, mérgezőként vagy ártalmasként osztályozott veszélyes anyagot tartalmaznak, amely e hatását olyan egyedi koncentrációban fejti ki, amely egyenlő vagy nagyobb, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet a B. részének 2. pontjában (2. és 2.a.táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet a B. részének 2. pontjában (2. és 2.a.táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

| 3.4. | hosszú távú hatásaik alapján, és az „Xn” veszélyszimbólummal, az „ártalmas” veszélyjellel és az R48/expozíciós út kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve.
  Azon készítmények, amelyek legalább egy mérgezőként vagy károsként osztályozott veszélyes anyagot tartalmaznak, melyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

3.4.

hosszú távú hatásaik alapján, és az „Xn” veszélyszimbólummal, az „ártalmas” veszélyjellel és az R48/expozíciós út kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölve.

Azon készítmények, amelyek legalább egy mérgezőként vagy károsként osztályozott veszélyes anyagot tartalmaznak, melyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet B. részének 3. pontjában (3. és 3.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 3. pontjában (3. és 3.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

4.   Maró hatásúnak minősülnek a következő készítmények:

| 4.1. | a „C” veszélyszimbólummal, a „maró hatású” veszélyjellel és az R35 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölve; |
| --- | --- |

4.1.

a „C” veszélyszimbólummal, a „maró hatású” veszélyjellel és az R35 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölve;

| 4.1.1. | azon készítmények, melyek egy vagy több maró hatásúként osztályozott és R35 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

azon készítmények, melyek egy vagy több maró hatásúként osztályozott és R35 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet B. részének 4. pontjában (4. és 4.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva; |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 4. pontjában (4. és 4.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva;

| 4.1.2. | azon készítmények, amelyek több maró hatásúként osztályozott és R35 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek a 4.1.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:



  ahol:







  PC, R35 | = | a készítményben megtalálható valamennyi, R35 mondattal jelölt maró anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| LC, R35 | = | valamennyi maró és R35 mondattal jelölt anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett R35 határérték a maróként való besoroláshoz; |

4.1.2.

azon készítmények, amelyek több maró hatásúként osztályozott és R35 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek a 4.1.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:

Image

ahol:

PC, R35

=

a készítményben megtalálható valamennyi, R35 mondattal jelölt maró anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

LC, R35

=

valamennyi maró és R35 mondattal jelölt anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett R35 határérték a maróként való besoroláshoz;

| 4.2. | a „C” veszélyszimbólummal, a „maró hatású” veszélyjellel és az R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölve; |
| --- | --- |

4.2.

a „C” veszélyszimbólummal, a „maró hatású” veszélyjellel és az R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölve;

| 4.2.1. | azon készítmények, amelyek egy vagy több maró hatásúként osztályozott és R35 vagy R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan, vagy |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

azon készítmények, amelyek egy vagy több maró hatásúként osztályozott és R35 vagy R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan, vagy

| b) | az e melléklet B. részének 4. pontjában (4. és 4.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva; |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 4. pontjában (4. és 4.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva;

| 4.2.2. | azon készítmények, amelyek több maró hatásúként osztályozott és R35 vagy R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek a 4.2.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:



  ahol:







  PC, R35 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R35 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R34 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| LC, R34 | = | valamennyi maró és R35 vagy R34 mondattal jelölt anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték az R34 maróként való besoroláshoz. |

4.2.2.

azon készítmények, amelyek több maró hatásúként osztályozott és R35 vagy R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek a 4.2.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:

Image

ahol:

PC, R35

=

a készítményben megtalálható valamennyi R35 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

PC, R34

=

a készítményben megtalálható valamennyi R34 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

LC, R34

=

valamennyi maró és R35 vagy R34 mondattal jelölt anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték az R34 maróként való besoroláshoz.

5.   Ingerlő hatásúnak minősülnek a következő készítmények:

| 5.1. | amelyek súlyos szemkárosodást okozhatnak, és a „Xi” veszélyszimbólummal, az „irritatív” veszélyjellel és az R41 kockázat jellegét jelző R-mondattal vannak megjelölve; |
| --- | --- |

5.1.

amelyek súlyos szemkárosodást okozhatnak, és a „Xi” veszélyszimbólummal, az „irritatív” veszélyjellel és az R41 kockázat jellegét jelző R-mondattal vannak megjelölve;

| 5.1.1. | azon készítmények, amelyek egy vagy több irritatívként osztályozott és R41 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

azon készítmények, amelyek egy vagy több irritatívként osztályozott és R41 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet B. részének 4. pontjában (4. és 4.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva; |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 4. pontjában (4. és 4.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva;

| 5.1.2. | azon készítmények, amelyek több irritatívként osztályozott és R41 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt, vagy maró hatásúként osztályozott és R35 vagy R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek az 5.1.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:



  ahol:







  PC, R35 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R35 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R34 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| PXi, R41 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R41 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| LXi, R41 | = | valamennyi maró és R35 vagy R34 mondattal jelölt vagy R41 mondattal jelölt és irritatív hatású anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték az R41 irritatív hatásúként való besoroláshoz; |

5.1.2.

azon készítmények, amelyek több irritatívként osztályozott és R41 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt, vagy maró hatásúként osztályozott és R35 vagy R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek az 5.1.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:

Image

ahol:

PC, R35

=

a készítményben megtalálható valamennyi R35 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

PC, R34

=

a készítményben megtalálható valamennyi R34 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

PXi, R41

=

a készítményben megtalálható valamennyi R41 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

LXi, R41

=

valamennyi maró és R35 vagy R34 mondattal jelölt vagy R41 mondattal jelölt és irritatív hatású anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték az R41 irritatív hatásúként való besoroláshoz;

| 5.2. | amelyek szemirritáló hatásúak és az „Xi” veszélyszimbólummal, az „irritatív” veszélyjellel és az R36 kockázat jellegét jelző R-mondattal vannak megjelölve; |
| --- | --- |

5.2.

amelyek szemirritáló hatásúak és az „Xi” veszélyszimbólummal, az „irritatív” veszélyjellel és az R36 kockázat jellegét jelző R-mondattal vannak megjelölve;

| 5.2.1. | az egy vagy több maró hatásúként osztályozott anyagot tartalmazó készítmények, amelyeket az R35 vagy az R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal, vagy irritatívként az R41 vagy az R36 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelöltek, amennyiben az anyagok egyedi koncentrációja egyenlő vagy nagyobb, mint:






  a) | az érintett anyagra vagy anyagokra a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része meghatározott koncentráció; vagy |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

az egy vagy több maró hatásúként osztályozott anyagot tartalmazó készítmények, amelyeket az R35 vagy az R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal, vagy irritatívként az R41 vagy az R36 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelöltek, amennyiben az anyagok egyedi koncentrációja egyenlő vagy nagyobb, mint:

a)

az érintett anyagra vagy anyagokra a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része meghatározott koncentráció; vagy

| b) | az e melléklet B. részének 4. pontjában (4. és 4.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentrációs határértékek nélkül van(nak) megadva; |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 4. pontjában (4. és 4.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentrációs határértékek nélkül van(nak) megadva;

| 5.2.2. | azon készítmények, amelyek több irritatívként osztályozott és R41 vagy R36 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt, vagy maró hatásúként osztályozott és R35 vagy R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek az 5.2.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:



  ahol:







  Pc, R35 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R35 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| Pc, R34 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R34 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| PXi, R41 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R41 jelölésű irritatív anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| PXi, R36 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R36 jelölésű irritatív anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| LXi, R36 | = | valamennyi maró és R35 vagy R34 mondattal jelölt R36 vagy R41 mondattal jelölt és irritatív hatású anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték az R41 irritatív hatásúként való besoroláshoz; |

5.2.2.

azon készítmények, amelyek több irritatívként osztályozott és R41 vagy R36 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt, vagy maró hatásúként osztályozott és R35 vagy R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek az 5.2.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:

Image

ahol:

Pc, R35

=

a készítményben megtalálható valamennyi R35 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

Pc, R34

=

a készítményben megtalálható valamennyi R34 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

PXi, R41

=

a készítményben megtalálható valamennyi R41 jelölésű irritatív anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

PXi, R36

=

a készítményben megtalálható valamennyi R36 jelölésű irritatív anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

LXi, R36

=

valamennyi maró és R35 vagy R34 mondattal jelölt R36 vagy R41 mondattal jelölt és irritatív hatású anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték az R41 irritatív hatásúként való besoroláshoz;

| 5.3. | azon készítmények, amelyek bőrirritáló hatásúak és az „Xi” veszélyszimbólummal, az „irritatív” veszélyjellel és az R38 kockázat jellegét jelző R-mondattal vannak megjelölve; |
| --- | --- |

5.3.

azon készítmények, amelyek bőrirritáló hatásúak és az „Xi” veszélyszimbólummal, az „irritatív” veszélyjellel és az R38 kockázat jellegét jelző R-mondattal vannak megjelölve;

| 5.3.1. | azon készítmények, amelyek egy vagy több irritatívként osztályozott és R38 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot vagy maró hatásúként osztályozott és R35 vagy R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

azon készítmények, amelyek egy vagy több irritatívként osztályozott és R38 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot vagy maró hatásúként osztályozott és R35 vagy R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet B. részének 4. pontjában (4. és 4.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva; |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 4. pontjában (4. és 4.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva;

| 5.3.2. | azon készítmények, amelyek több irritatívként osztályozott és R38 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt, vagy maró hatásúként osztályozott és R35 vagy R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek az 5.3.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:



  ahol:







  PC, R35 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R35 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R34 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| PXi, R38 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R38 jelölésű irritatív anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| LXi, R38 | = | valamennyi maró és R35 vagy R34 mondattal jelölt vagy R38 mondattal jelölt és irritatív hatású anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték az R38 irritatív hatásúként való besoroláshoz; |

5.3.2.

azon készítmények, amelyek több irritatívként osztályozott és R38 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt, vagy maró hatásúként osztályozott és R35 vagy R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek az 5.3.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:

Image

ahol:

PC, R35

=

a készítményben megtalálható valamennyi R35 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

PC, R34

=

a készítményben megtalálható valamennyi R34 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

PXi, R38

=

a készítményben megtalálható valamennyi R38 jelölésű irritatív anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

LXi, R38

=

valamennyi maró és R35 vagy R34 mondattal jelölt vagy R38 mondattal jelölt és irritatív hatású anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték az R38 irritatív hatásúként való besoroláshoz;

| 5.4. | amelyek irritálják a légzőrendszert és az „Xi” veszélyszimbólummal, az „irritatív” veszélyjellel és az R37 kockázat jellegét jelző R-mondattal vannak megjelölve; |
| --- | --- |

5.4.

amelyek irritálják a légzőrendszert és az „Xi” veszélyszimbólummal, az „irritatív” veszélyjellel és az R37 kockázat jellegét jelző R-mondattal vannak megjelölve;

| 5.4.1. | azon készítmények, amelyek egy vagy több irritatívként osztályozott és az R37 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

azon készítmények, amelyek egy vagy több irritatívként osztályozott és az R37 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet B. részének 4. pontjában (4. és 4.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 4. pontjában (4. és 4.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

| 5.4.2. | azon készítmények, amelyek több irritatívként osztályozott és R37 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek az 5.4.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:



  ahol:







  PXi, R37 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R37 jelölésű irritatív anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| LXi, R37 | = | valamennyi irritatív és R37 mondattal jelölt anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték az R37 irritatív hatásúként való besoroláshoz; |

5.4.2.

azon készítmények, amelyek több irritatívként osztályozott és R37 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek az 5.4.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:

Image

ahol:

PXi, R37

=

a készítményben megtalálható valamennyi R37 jelölésű irritatív anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

LXi, R37

=

valamennyi irritatív és R37 mondattal jelölt anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték az R37 irritatív hatásúként való besoroláshoz;

| 5.4.3. | azon gáz-halmazállapotú készítmények, amelyek egynél több irritatívként osztályozott és R37 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt, vagy maró hatásúként osztályozott és R35 vagy R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek az 5.4.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:



  ahol:







  PC, R35 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R35 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R34 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka, |
| PXi, R37 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R37 jelölésű irritatív anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka |
| LXi, R37 | = | valamennyi gáz-halmazállapotú maró és R34 vagy R35 mondattal jelölt, illetve irritatív és R37 mondattal jelölt anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték az R37 irritatív hatásúként való besoroláshoz. |

5.4.3.

azon gáz-halmazállapotú készítmények, amelyek egynél több irritatívként osztályozott és R37 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt, vagy maró hatásúként osztályozott és R35 vagy R34 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek az 5.4.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:

Image

ahol:

PC, R35

=

a készítményben megtalálható valamennyi R35 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

PC, R34

=

a készítményben megtalálható valamennyi R34 jelölésű maró hatású anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka,

PXi, R37

=

a készítményben megtalálható valamennyi R37 jelölésű irritatív anyag tömeg- vagy térfogatszázaléka

LXi, R37

=

valamennyi gáz-halmazállapotú maró és R34 vagy R35 mondattal jelölt, illetve irritatív és R37 mondattal jelölt anyag számára meghatározott és tömeg- vagy térfogatszázalékban kifejezett határérték az R37 irritatív hatásúként való besoroláshoz.

6.   Szenzibilizáló hatásúnak minősülnek a következő készítmények:

| 6.1. | A bőrrel való érintkezés útján, és az „Xi” veszélyszimbólummal, az „irritatív” veszélyjellel és az R43 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölve;
  Azon készítmények, amelyek legalább egy szenzibilizálóként osztályozott és R43 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, melyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

6.1.

A bőrrel való érintkezés útján, és az „Xi” veszélyszimbólummal, az „irritatív” veszélyjellel és az R43 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölve;

Azon készítmények, amelyek legalább egy szenzibilizálóként osztályozott és R43 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, melyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet B. részének 5. pontjában (5. és 5.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 5. pontjában (5. és 5.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

| 6.2. | Inhaláció útján és az „Xi” veszélyszimbólummal, az „ártalmas” veszélyjellel és az R42 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölve.
  Azon készítmények, amelyek legalább egy szenzibilizálóként osztályozott és R42 jelölésű anyagot tartalmaznak, melyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan, vagy |
| --- | --- | --- |

6.2.

Inhaláció útján és az „Xi” veszélyszimbólummal, az „ártalmas” veszélyjellel és az R42 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölve.

Azon készítmények, amelyek legalább egy szenzibilizálóként osztályozott és R42 jelölésű anyagot tartalmaznak, melyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan, vagy

| b) | az e melléklet B. részének 5. pontjában (5. és 5.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 5. pontjában (5. és 5.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

7.   Karcinogénnek minősülnek a következő készítmények:

| 7.1. | Azon 1. vagy 2. kategóriába tartozó készítmények, amelyeket a „T” veszélyszimbólummal és az R45 vagy R49 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölnek meg;
  Azon készítmények, amelyek legalább egy karcinogénként osztályozott és az 1. és 2. kategóriájú karcinogén anyagokat jellemző R45 vagy R49 mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, amely e hatását olyan egyedi koncentrációban fejti ki, amely egyenlő vagy nagyobb, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

7.1.

Azon 1. vagy 2. kategóriába tartozó készítmények, amelyeket a „T” veszélyszimbólummal és az R45 vagy R49 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölnek meg;

Azon készítmények, amelyek legalább egy karcinogénként osztályozott és az 1. és 2. kategóriájú karcinogén anyagokat jellemző R45 vagy R49 mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, amely e hatását olyan egyedi koncentrációban fejti ki, amely egyenlő vagy nagyobb, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet B. részének 6. pontjában (6. és 6.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 6. pontjában (6. és 6.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

| 7.2. | Azon 3. kategóriába tartozó készítmények, amelyeket az „Xn” veszélyszimbólummal és az R40 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölnek meg.
  Azon készítmények, amelyek legalább egy karcinogénként osztályozott és a 3. kategóriájú rákkeltő anyagokat jellemző R40 mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, melyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

7.2.

Azon 3. kategóriába tartozó készítmények, amelyeket az „Xn” veszélyszimbólummal és az R40 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölnek meg.

Azon készítmények, amelyek legalább egy karcinogénként osztályozott és a 3. kategóriájú rákkeltő anyagokat jellemző R40 mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, melyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet B. részének 6. pontjában (6. és 6.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 6. pontjában (6. és 6.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

8.   Mutagénnek minősülnek a következő készítmények:

| 8.1. | Azon 1. vagy 2. kategóriába tartozó készítmények, amelyeket a „T” veszélyszimbólummal és az R46 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölnek meg.
  Azon készítmények, amelyek legalább egy mutagénként osztályozott és az 1. és 2. kategóriájú mutagén anyagokat jellemző R46 mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, amely e hatását olyan egyedi koncentrációkban fejti ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

8.1.

Azon 1. vagy 2. kategóriába tartozó készítmények, amelyeket a „T” veszélyszimbólummal és az R46 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölnek meg.

Azon készítmények, amelyek legalább egy mutagénként osztályozott és az 1. és 2. kategóriájú mutagén anyagokat jellemző R46 mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, amely e hatását olyan egyedi koncentrációkban fejti ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet B. részének 6. pontjában (6. és 6.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 6. pontjában (6. és 6.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

| 8.2. | Azon 3. kategóriába tartozó készítmények, amelyeket az „Xn” veszélyszimbólummal és az 1 R68 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölnek meg.
  Azon készítmények, amelyek legalább egy mutagénként osztályozott és a 3. kategóriájú mutagén anyagokat jellemző 1 R68 mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, melyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

8.2.

Azon 3. kategóriába tartozó készítmények, amelyeket az „Xn” veszélyszimbólummal és az 1 R68 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölnek meg.

Azon készítmények, amelyek legalább egy mutagénként osztályozott és a 3. kategóriájú mutagén anyagokat jellemző 1 R68 mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, melyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet B. részének 6. pontjában (6. és 6.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 6. pontjában (6. és 6.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

9.   Reprodukciót károsítónak minősülnek a következő készítmények:

| 9.1. | Azon 1. vagy 2. kategóriába tartozó készítmények, amelyeket a „T” veszélyszimbólummal és az R60 kockázat jellegét jelző R-mondattal (fogamzóképesség vagy nemzőképesség) jelölnek meg.
  Azon készítmények, amelyek legalább egy reprodukciót károsítóként osztályozott és az 1. és 2. kategóriájú reprodukciót károsító anyagokat jellemző R60 mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, amelyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

9.1.

Azon 1. vagy 2. kategóriába tartozó készítmények, amelyeket a „T” veszélyszimbólummal és az R60 kockázat jellegét jelző R-mondattal (fogamzóképesség vagy nemzőképesség) jelölnek meg.

Azon készítmények, amelyek legalább egy reprodukciót károsítóként osztályozott és az 1. és 2. kategóriájú reprodukciót károsító anyagokat jellemző R60 mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, amelyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet B. részének 6. pontjában (6. és 6.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 6. pontjában (6. és 6.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

| 9.2. | Azon 3. kategóriába tartozó készítmények, amelyeket az „Xn” veszélyszimbólummal és az R62 kockázat jellegét jelző R-mondattal (fogamzóképesség vagy nemzőképesség) jelölnek meg.
  Azon készítmények, amelyek legalább egy reprodukciót károsítóként osztályozott és a 3. kategóriájú reprodukciót károsító anyagokat jelző R62 mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, amelyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

9.2.

Azon 3. kategóriába tartozó készítmények, amelyeket az „Xn” veszélyszimbólummal és az R62 kockázat jellegét jelző R-mondattal (fogamzóképesség vagy nemzőképesség) jelölnek meg.

Azon készítmények, amelyek legalább egy reprodukciót károsítóként osztályozott és a 3. kategóriájú reprodukciót károsító anyagokat jelző R62 mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, amelyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet B. részének 6. pontjában (6. és 6.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 6. pontjában (6. és 6.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

| 9.3. | Azon 1. vagy 2. kategóriába tartozó készítmények, amelyeket a „T” veszélyszimbólummal és az R61 kockázat jellegét jelző R-mondattal (fejlődés) jelölnek meg.
  Azon készítmények, amelyek legalább egy reprodukciót károsítóként osztályozott és az 1. és 2. kategóriájú reprodukciót károsító anyagokat jellemző R61 mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, amelyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

9.3.

Azon 1. vagy 2. kategóriába tartozó készítmények, amelyeket a „T” veszélyszimbólummal és az R61 kockázat jellegét jelző R-mondattal (fejlődés) jelölnek meg.

Azon készítmények, amelyek legalább egy reprodukciót károsítóként osztályozott és az 1. és 2. kategóriájú reprodukciót károsító anyagokat jellemző R61 mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, amelyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet B. részének 6. pontjában (6. és 6.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 6. pontjában (6. és 6.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

| 9.4. | Azon 3. kategóriába tartozó készítmények, amelyeket az „Xn” veszélyszimbólummal és az R63 kockázat jellegét jelző R-mondattal (fejlődés) jelölnek meg.
  Azon készítmények, amelyek legalább egy reprodukciót károsítóként osztályozott és a 3. kategóriájú reprodukciót károsító anyagokat jellemző R63 mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, amelyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

9.4.

Azon 3. kategóriába tartozó készítmények, amelyeket az „Xn” veszélyszimbólummal és az R63 kockázat jellegét jelző R-mondattal (fejlődés) jelölnek meg.

Azon készítmények, amelyek legalább egy reprodukciót károsítóként osztályozott és a 3. kategóriájú reprodukciót károsító anyagokat jellemző R63 mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, amelyek e hatásukat olyan egyedi koncentrációkban fejtik ki, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| b) | az e melléklet B. részének 6. pontjában (6. és 6.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

b)

az e melléklet B. részének 6. pontjában (6. és 6.a. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

B. RÉSZ

Az egészségi kockázatok értékelésénél alkalmazandó koncentrációs határértékek

Az egészséget veszélyeztető valamennyi hatásnál az első táblázat (1–6. táblázat) határozza meg a nem gáz-halmazállapotú készítményekhez alkalmazandó koncentráció határértékeket (tömegszázalékban kifejezve), a második táblázat pedig (1.a.–6.a. táblázat) a gáz-halmazállapotú készítményekhez alkalmazandó koncentrációs határértékeket határozza meg (térfogatszázalékban kifejezve). E koncentrációs határértékeket kell alkalmazni, amennyiben az érintett anyagra a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része nem határoz meg különös koncentráció-határértékeket.

1.   Heveny halált okozó hatások

1.1   Nem gáz-halmazállapotú készítmények

Az 1. táblázatban meghatározott, tömegszázalékban kifejezett koncentrációs határértékek határozzák meg a készítmény osztályozását, a készítményt alkotó anyag(ok) egyedi koncentrációjának függvényében, amely(ek) osztályozását a táblázat ugyancsak tartalmazza.

1. táblázat

| Az anyag osztályozása | A készítmény osztályozása |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ és R26, R27, R28 | koncentráció ≥ 7 % | 1 % ≤ koncentráció < 7 % | 0,1  % ≤ koncentráció < 1 % |
| T és R23, R24, R25 | | koncentráció ≥ 25 % | 3 % ≤ koncentráció < 25 % |
| Xn és R20, R21, R22 | | | koncentráció ≥ 25 % |

Az anyag osztályozása

A készítmény osztályozása

T+

T

Xn

T+ és R26, R27, R28

koncentráció ≥ 7 %

1 % ≤ koncentráció < 7 %

0,1  % ≤ koncentráció < 1 %

T és R23, R24, R25

koncentráció ≥ 25 %

3 % ≤ koncentráció < 25 %

Xn és R20, R21, R22

koncentráció ≥ 25 %

A kockázat jellegét jelző R-mondatokat a következő kritériumok alapján kell hozzárendelni a készítményhez:

| — | a címke az alkalmazott osztályozás szerint egy vagy több fent említett R-mondatot tartalmaz, |
| --- | --- |

—

a címke az alkalmazott osztályozás szerint egy vagy több fent említett R-mondatot tartalmaz,

| — | általános szabály szerint azon anyagra vagy anyagokra vonatkozó R kockázati mondatokat kell kiválasztani, amelyek koncentrációja megfelel a legszigorúbb osztályozásnak. |
| --- | --- |

—

általános szabály szerint azon anyagra vagy anyagokra vonatkozó R kockázati mondatokat kell kiválasztani, amelyek koncentrációja megfelel a legszigorúbb osztályozásnak.

1.2.   Gáz-halmazállapotú készítmények

Az 1.a. táblázatban meghatározott, térfogatszázalékban kifejezett koncentrációs határértékek határozzák meg a gáz–halmazállapotú készítmények osztályozását a készítményt alkotó gáz(ok) egyedi koncentrációjának függvényében, amely(ek) osztályozását a táblázat ugyancsak tartalmazza.

1.a. táblázat

| Az anyag (gáz) osztályozása | A gáznemű készítmény osztályozása |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ és R26, R27, R28 | koncentráció ≥ 1 % | 0,2  % ≤ koncentráció < 1 % | 0,02  %≤ koncentráció < 0,2  % |
| T és R23, R24, R25 | | koncentráció ≥ 5 % | 0,5  % ≤ koncentráció < 5 % |
| Xn és R20, R21, R22 | | | koncentráció ≥ 5 % |

Az anyag (gáz) osztályozása

A gáznemű készítmény osztályozása

T+

T

Xn

T+ és R26, R27, R28

koncentráció ≥ 1 %

0,2  % ≤ koncentráció < 1 %

0,02  %≤ koncentráció < 0,2  %

T és R23, R24, R25

koncentráció ≥ 5 %

0,5  % ≤ koncentráció < 5 %

Xn és R20, R21, R22

koncentráció ≥ 5 %

A kockázat jellegét jelző R-mondatokat a következő kritériumok alapján kell a készítményhez hozzárendelni:

| — | a címke az alkalmazott osztályozás szerint egy vagy több fent említett R-mondatot tartalmaz, |
| --- | --- |

—

a címke az alkalmazott osztályozás szerint egy vagy több fent említett R-mondatot tartalmaz,

| — | általános szabály szerint azon anyagra vagy anyagokra vonatkozó R-mondatokat kell kiválasztani, amelyek koncentrációja megfelel a legszigorúbb osztályozásnak. |
| --- | --- |

—

általános szabály szerint azon anyagra vagy anyagokra vonatkozó R-mondatokat kell kiválasztani, amelyek koncentrációja megfelel a legszigorúbb osztályozásnak.

2.   Egyetlen expozíció utáni, nem halálos, visszafordíthatatlan hatások

2.1.   Nem gáz-halmazállapotú készítmények

Azon anyagok esetében, amelyek egyetlen expozíció után nem halálos, visszafordíthatatlan hatásokat idéznek elő (R39/expozíciós út, 1 R68 /expozíciós út), a készítmény osztályozását adott esetben a 2. táblázatban meghatározott, tömegszázalékban kifejezett egyedi koncentrációs határértékek határozzák meg.

2. táblázat

| Az anyag osztályozása | A készítmény osztályozása |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ és R39/expozíciós út | koncentráció ≥ 10 % R39 (*) kötelező | 1 % ≤ koncentráció < 10 % R39 (*) kötelező | 0,1  % ≤ koncentráció < 1 % 1 R68 (*) kötelező |
| T + és R39/expozíciós út | | koncentráció ≥ 10 % R39 (*) kötelező | 1 % ≤ koncentráció < 10 % 1 R68 (*) kötelező |
| Xn és 2 R68 /expozíciós út | | | koncentráció ≥ 10 % 1 R68 (*) kötelező |

Az anyag osztályozása

A készítmény osztályozása

T+

T

Xn

T+ és R39/expozíciós út

koncentráció ≥ 10 % R39 (*) kötelező

1 % ≤ koncentráció < 10 % R39 (*) kötelező

0,1  % ≤ koncentráció < 1 % 1 R68 (*) kötelező

T + és R39/expozíciós út

koncentráció ≥ 10 % R39 (*) kötelező

1 % ≤ koncentráció < 10 % 1 R68 (*) kötelező

Xn és 2 R68 /expozíciós út

koncentráció ≥ 10 % 1 R68 (*) kötelező

2.2.   Gáz-halmazállapotú készítmények

Azon gázok esetében, amelyek egyetlen expozíció után nem halálos, visszafordíthatatlan hatásokat idéznek elő (R39/expozíciós út, 2 R68 /expozíciós út), a készítmény osztályozását adott esetben a 2.a. táblázatban meghatározott, térfogatszázalékban kifejezett egyedi koncentrációs határértékek határozzák meg.

2.a. táblázat

| Az anyag (gáz) osztályozása | A gáznemű készítmény osztályozása |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ és R39/expozíciós út | koncentráció ≥ 1 % R39 (**) kötelező | 0,2  % ≤ koncentráció < 1 % R39 (**) kötelező | 0,02  % ≤ koncentráció < 0,2  % 2 R68 (**) kötelező |
| T és R39/expozíciós út | | koncentráció ≥ 5 % R39 (**) kötelező | 0,5  % ≤ koncentráció < 5 % 2 R68 (**) kötelező |
| Xn és 2 R68 /behatol. út | | | koncentráció ≥ 5 % 2 R68 (**) kötelező |

Az anyag (gáz) osztályozása

A gáznemű készítmény osztályozása

T+

T

Xn

T+ és R39/expozíciós út

koncentráció ≥ 1 % R39 (**) kötelező

0,2  % ≤ koncentráció < 1 % R39 (**) kötelező

0,02  % ≤ koncentráció < 0,2  % 2 R68 (**) kötelező

T és R39/expozíciós út

koncentráció ≥ 5 % R39 (**) kötelező

0,5  % ≤ koncentráció < 5 % 2 R68 (**) kötelező

Xn és 2 R68 /behatol. út

koncentráció ≥ 5 % 2 R68 (**) kötelező

3.   Ismételt vagy huzamosabb ideig tartó expozíció utáni súlyos hatások

3.1.   Nem gáz-halmazállapotú készítmények

Azon anyagok esetében, amelyek ismételt vagy huzamosabb ideig tartó expozíció után súlyos hatásokat idéznek elő (R48/expozíciós út), a készítmény osztályozását adott esetben a 3. táblázatban meghatározott, tömegszázalékban kifejezett egyedi koncentrációs határértékek határozzák meg.

3. táblázat

| Az anyag osztályozása | A készítmény osztályozása |
| --- | --- |
| T | Xn |
| T és R48/expozíciós út | koncentráció ≥ 10 % R48 (***) kötelező | 1 % ≤ koncentráció < 10 % R48 (***) kötelező |
| Xn és R48/expozíciós út | | koncentráció ≥ 10 % R48 (***) kötelező |

Az anyag osztályozása

A készítmény osztályozása

T

Xn

T és R48/expozíciós út

koncentráció ≥ 10 % R48 (***) kötelező

1 % ≤ koncentráció < 10 % R48 (***) kötelező

Xn és R48/expozíciós út

koncentráció ≥ 10 % R48 (***) kötelező

3.2.   Gáz-halmazállapotú készítmények

Azon gázok esetében, amelyek ismételt vagy huzamosabb ideig tartó expozíció után súlyos hatásokat idéznek elő (R48/expozíciós út), a készítmény osztályozását adott esetben a 3.a. táblázatban meghatározott, térfogatszázalékban kifejezett egyedi koncentrációs határértékek határozzák meg.

3.a. táblázat

| Az anyag (gáz) osztályozása | A készítmény osztályozása |
| --- | --- |
| T | Xn |
| T és R48/expozíciós út | koncentráció ≥ 5 % R48 (****) kötelező | 0,5  % ≤ koncentráció < 5 % R48 (****) kötelező |
| Xn és R48/expozíciós út | | koncentráció ≥ 5 % R48 (****) kötelező |

Az anyag (gáz) osztályozása

A készítmény osztályozása

T

Xn

T és R48/expozíciós út

koncentráció ≥ 5 % R48 (****) kötelező

0,5  % ≤ koncentráció < 5 % R48 (****) kötelező

Xn és R48/expozíciós út

koncentráció ≥ 5 % R48 (****) kötelező

4.   Maró és irritatív hatások, beleértve a súlyos szemkárosító hatást is

4.1.   Nem gáz-halmazállapotú készítmények

A maró (R34, R35) vagy irritatív hatású (R36, R37, R38, R41) anyagok esetében a készítmény osztályozását adott esetben a 4. táblázatban meghatározott, tömegszázalékban kifejezett egyedi koncentrációs határértékek határozzák meg.

4. táblázat

| Az anyag osztályozása | A készítmény osztályozása |
| --- | --- |
| C és R35 | C és R34 | Xi és R41 | Xi és R36, R37, R38 |
| C és R35 | koncentráció ≥ 10 % R35 kötelező | 5 % ≤ koncentráció < 10 % R48 kötelező | 5 % (*****) | 1 % ≤ koncentráció < 5 % R36/38 kötelező |
| C és R34 | | koncentráció ≥ 10 % R34 kötelező | 10 % (*****) | 5 % ≤ koncentráció < 10 % R36/38 kötelező |
| Xi és R41 | | | konc. ≥ 10 % R41 kötelező | 5 % ≤ koncentráció < 10 % R36 kötelező |
| Xi és R36, R37, R38 | | | | koncentráció ≥ 20 % R36, R37, R38 kötelező a meglévő koncentráció függvényében, ha azokat a szóban forgó anyagokra alkalmazzák |

Az anyag osztályozása

A készítmény osztályozása

C és R35

C és R34

Xi és R41

Xi és R36, R37, R38

C és R35

koncentráció ≥ 10 % R35 kötelező

5 % ≤ koncentráció < 10 % R48 kötelező

5 % (*****)

1 % ≤ koncentráció < 5 % R36/38 kötelező

C és R34

koncentráció ≥ 10 % R34 kötelező

10 % (*****)

5 % ≤ koncentráció < 10 % R36/38 kötelező

Xi és R41

konc. ≥ 10 % R41 kötelező

5 % ≤ koncentráció < 10 % R36 kötelező

Xi és R36, R37, R38

koncentráció ≥ 20 % R36, R37, R38 kötelező a meglévő koncentráció függvényében, ha azokat a szóban forgó anyagokra alkalmazzák

| Megjegyzés: | A hagyományos módszernek a marónak vagy irritatívnak minősített anyagokat tartalmazó készítményekre való egyszerű alkalmazása a veszély alul- vagy felülértékelését eredményezheti, ha más releváns tényezőket nem vesznek figyelembe (pl. a készítmény pH-értékét). Ezért a maró hatás fokának osztályozása során figyelembe kell venni a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletének 3.2.5. pontjában és az ezen irányelv 6. cikke (3) bekezdésének második és harmadik francia bekezdésében adott tanácsot. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

A hagyományos módszernek a marónak vagy irritatívnak minősített anyagokat tartalmazó készítményekre való egyszerű alkalmazása a veszély alul- vagy felülértékelését eredményezheti, ha más releváns tényezőket nem vesznek figyelembe (pl. a készítmény pH-értékét). Ezért a maró hatás fokának osztályozása során figyelembe kell venni a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletének 3.2.5. pontjában és az ezen irányelv 6. cikke (3) bekezdésének második és harmadik francia bekezdésében adott tanácsot.

4.2.   Gáz-halmazállapotú készítmények

Az ilyen hatásokat kiváltó gázok esetében (R34, R35 vagy R36, R37, R38, R41) a készítmény osztályozását adott esetben a 4a. táblázatban meghatározott, térfogatszázalékban kifejezett egyedi koncentrációs határértékek határozzák meg.

4.a. táblázat

| Az anyag (gáz) osztályozása | A készítmény osztályozása |
| --- | --- |
| C és R35 | C és R34 | Xi és R41 | Xi és R36, R37, R38 |
| C és R35 | koncentráció ≥ 1 % R35 kötelező | 0,2  % ≤ koncentráció < 1 % R34 kötelező | 0,2  % (******) | 0,02  % ≤ koncentráció < 0,2  % R36/37/38 kötelező |
| C és R34 | | koncentráció ≥ 5 % R34 kötelező | 5 % (******) | 0,5  % ≤ koncentráció < 5 % R36/37/38 kötelező |
| Xi és R41 | | | koncentráció ≥ 5 % R41 kötelező | 0,5  % ≤ koncentráció < 5 % R36 kötelező |
| Xi és R36, R37, R38 | | | | koncentráció ≥ 5 % R36, R37, R38 kötelező, esettől függően |

Az anyag (gáz) osztályozása

A készítmény osztályozása

C és R35

C és R34

Xi és R41

Xi és R36, R37, R38

C és R35

koncentráció ≥ 1 % R35 kötelező

0,2  % ≤ koncentráció < 1 % R34 kötelező

0,2  % (******)

0,02  % ≤ koncentráció < 0,2  % R36/37/38 kötelező

C és R34

koncentráció ≥ 5 % R34 kötelező

5 % (******)

0,5  % ≤ koncentráció < 5 % R36/37/38 kötelező

Xi és R41

koncentráció ≥ 5 % R41 kötelező

0,5  % ≤ koncentráció < 5 % R36 kötelező

Xi és R36, R37, R38

koncentráció ≥ 5 % R36, R37, R38 kötelező, esettől függően

| Megjegyzés: | A hagyományos módszernek a marónak vagy irritatívnak minősített anyagokat tartalmazó készítményekre való egyszerű alkalmazása a veszély alul- vagy felülértékelését eredményezheti, ha más releváns tényezőket nem vesznek figyelembe (pl. a készítmény pH-értékét). Ezért a maró hatás fokának osztályozása során figyelembe kell venni a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletének 3.2.5. pontjában és az ezen irányelv 6. cikke (3) bekezdésének második és harmadik francia bekezdésében adott tanácsot. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

A hagyományos módszernek a marónak vagy irritatívnak minősített anyagokat tartalmazó készítményekre való egyszerű alkalmazása a veszély alul- vagy felülértékelését eredményezheti, ha más releváns tényezőket nem vesznek figyelembe (pl. a készítmény pH-értékét). Ezért a maró hatás fokának osztályozása során figyelembe kell venni a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletének 3.2.5. pontjában és az ezen irányelv 6. cikke (3) bekezdésének második és harmadik francia bekezdésében adott tanácsot.

5.   Szenzibilizáló hatások

5.1.   Nem gáz-halmazállapotú készítmények

Az ilyen hatást kifejtő készítményeket szenzibilizálóként kell minősíteni, és az alábbiakkal kell megjelölni:

| — | „Xn” szimbólum és R42 mondat, ha e hatás inhaláció útján következik be, |
| --- | --- |

—

„Xn” szimbólum és R42 mondat, ha e hatás inhaláció útján következik be,

| — | „Xi” szimbólum és R43 mondat, ha e hatás a bőrrel való érintkezés útján következik be. |
| --- | --- |

—

„Xi” szimbólum és R43 mondat, ha e hatás a bőrrel való érintkezés útján következik be.

A készítmény osztályozását adott esetben az 5. táblázatban meghatározott, tömegszázalékban kifejezett egyedi koncentrációs határértékek határozzák meg.

5. táblázat

| Az anyag osztályozása | A készítmény osztályozása |
| --- | --- |
| Szenzibilizáló és R42 | Szenzibilizáló és R43 |
| Szenzibilizáló és R42 | koncentráció ≥ 1 % R42 kötelező | |
| Szenzibilizáló és R43 | | koncentráció ≥ 1 % R43 kötelező |

Az anyag osztályozása

A készítmény osztályozása

Szenzibilizáló és R42

Szenzibilizáló és R43

Szenzibilizáló és R42

koncentráció ≥ 1 % R42 kötelező

Szenzibilizáló és R43

koncentráció ≥ 1 % R43 kötelező

5.2.   Gáz-halmazállapotú készítmények

Az ilyen hatást kifejtő készítményeket szenzibilizálóként kell minősíteni, és az alábbiakkal kell megjelölni:

| — | Xn szimbólum és R42 mondat, ha e hatás inhaláció útján következik be, |
| --- | --- |

—

Xn szimbólum és R42 mondat, ha e hatás inhaláció útján következik be,

| — | Xi szimbólum és R43 mondat, ha e hatás a bőrrel való érintkezés útján következik be. |
| --- | --- |

—

Xi szimbólum és R43 mondat, ha e hatás a bőrrel való érintkezés útján következik be.

A készítmény osztályozását adott esetben az 5.a. táblázatban meghatározott, tömegszázalékban kifejezett egyedi koncentrációs határértékek határozzák meg.

5.a. táblázat

| Az anyag (gáz) osztályozása | A gáz-halmazállapotú készítmény osztályozása |
| --- | --- |
| Szenzibilizáló és R42 | Szenzibilizáló és R43 |
| Szenzibilizáló és R42 | koncentráció ≥ 0,2  % R42 kötelező | |
| Szenzibilizáló és R43 | | koncentráció ≥ 0,2  % R43 kötelező |

Az anyag (gáz) osztályozása

A gáz-halmazállapotú készítmény osztályozása

Szenzibilizáló és R42

Szenzibilizáló és R43

Szenzibilizáló és R42

koncentráció ≥ 0,2  % R42 kötelező

Szenzibilizáló és R43

koncentráció ≥ 0,2  % R43 kötelező

6.   Karcinogén/mutagén/reprodukciót károsító hatások

6.1.   Nem gáz-halmazállapotú készítmények

Az ilyen hatásokat eredményező anyagok esetében a 6. táblázatban meghatározott, tömegszázalékban kifejezett egyedi koncentrációhatárok határozzák meg adott esetben a készítmény osztályozását. Az alábbi szimbólumokat és R-mondatokat kell alkalmazni:

| Karcinogén, 1. és 2. kategória: | T; R 45 vagy R 49 |
| --- | --- |
| Karcinogén, 3. kategória: | Xn; R40 |
| Mutagén, 1. és 2. kategória: | T; R46 |
| Mutagén, 3. kategória: | Xn; 1 R68 |
| Reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség), 1. és 2. kategória: | T; R60 |
| Reprodukciót károsító (utódkárosító), 1. és 2. kategória. | T; R61 |
| Reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség), 3. kategória: | Xn; R62 |
| Reprodukciót károsító (utódkárosító), 3. kategória: | Xn; R63 |

Karcinogén, 1. és 2. kategória:

T; R 45 vagy R 49

Karcinogén, 3. kategória:

Xn; R40

Mutagén, 1. és 2. kategória:

T; R46

Mutagén, 3. kategória:

Xn; 1 R68

Reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség), 1. és 2. kategória:

T; R60

Reprodukciót károsító (utódkárosító), 1. és 2. kategória.

T; R61

Reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség), 3. kategória:

Xn; R62

Reprodukciót károsító (utódkárosító), 3. kategória:

Xn; R63

6. táblázat

| Az anyag osztályozása | A készítmény osztályozása |
| --- | --- |
| 1. és 2. kategória | 3. kategória |
| 1-es vagy 2-es kategóriájú karcinogén anyagok R45 vagy R49 jelzéssel | Koncentráció ≥ 0,1  % karcinogén esettől függően R45 vagy R49 kötelező | |
| 3-as kategóriájú karcinogén anyagok R40 jelzéssel | | Koncentráció ≥ 1 % karcinogén R40 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R45 jelzéssel (*******)) |
| 1-es vagy 2-es kategóriájú mutagén anyagok R46 jelzéssel | Koncentráció ≥ 0,1  % mutagén R46 kötelező | |
| 3-as kategóriájú mutagén anyagok R68 jelzéssel | | Koncentráció ≥ 1 % mutagén R68 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R46 jelzéssel) |
| 1-es vagy 2-es kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R60 jelzéssel (fogamzóképesség vagy nemzőképesség) | Koncentráció ≥ 0,5  % reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség) R60 kötelező | |
| 3-as kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R62 jelzéssel (fogamzóképesség vagy nemzőképesség) | | Koncentráció ≥ 5 % reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség) R62 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R60 jelzéssel) |
| 1-es vagy 2-es kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R61 jelzéssel (fejlődés) | Koncentráció ≥ 0,5  % reprodukciót károsító (fejlődés) R61 kötelező | |
| 3-as kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R63 jelzéssel (fejlődés) | | Koncentráció ≥ 5 % reprodukciót károsító (fejlődés) R63 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R61 jelzéssel) |

Az anyag osztályozása

A készítmény osztályozása

1. és 2. kategória

3. kategória

1-es vagy 2-es kategóriájú karcinogén anyagok R45 vagy R49 jelzéssel

Koncentráció ≥ 0,1  % karcinogén esettől függően R45 vagy R49 kötelező

3-as kategóriájú karcinogén anyagok R40 jelzéssel

Koncentráció ≥ 1 % karcinogén R40 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R45 jelzéssel (*******))

1-es vagy 2-es kategóriájú mutagén anyagok R46 jelzéssel

Koncentráció ≥ 0,1  % mutagén R46 kötelező

3-as kategóriájú mutagén anyagok R68 jelzéssel

Koncentráció ≥ 1 % mutagén R68 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R46 jelzéssel)

1-es vagy 2-es kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R60 jelzéssel (fogamzóképesség vagy nemzőképesség)

Koncentráció ≥ 0,5  % reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség) R60 kötelező

3-as kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R62 jelzéssel (fogamzóképesség vagy nemzőképesség)

Koncentráció ≥ 5 % reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség) R62 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R60 jelzéssel)

1-es vagy 2-es kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R61 jelzéssel (fejlődés)

Koncentráció ≥ 0,5  % reprodukciót károsító (fejlődés) R61 kötelező

3-as kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R63 jelzéssel (fejlődés)

Koncentráció ≥ 5 % reprodukciót károsító (fejlődés) R63 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R61 jelzéssel)

6.2.   Gáz–halmazállapotú készítmények

Az ilyen hatásokat eredményező anyagok esetében a 6.a. táblázatban meghatározott, térfogatszázalékban kifejezett koncentrációhatárok határozzák meg adott esetben a készítmény osztályozását. Az alábbi szimbólumokat és R-mondatokat kell alkalmazni:

| Karcinogén, 1. és 2. kategória: | T; R 45 vagy R 49 |
| --- | --- |
| Karcinogén, 3. kategória: | Xn; R40 |
| Mutagén, 1. és 2. kategória: | T; R46 |
| Mutagén, 3. kategória: | Xn; 1 R68 |
| Reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség), 1. és 2. kategória: | T; R60 |
| Reprodukciót károsító (utódkárosító), 1. és 2. kategória. | T; R61 |
| Reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség), 3. kategória: | Xn; R62 |
| Reprodukciót károsító (utódkárosító), 3. kategória: | Xn; R63 |

Karcinogén, 1. és 2. kategória:

T; R 45 vagy R 49

Karcinogén, 3. kategória:

Xn; R40

Mutagén, 1. és 2. kategória:

T; R46

Mutagén, 3. kategória:

Xn; 1 R68

Reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség), 1. és 2. kategória:

T; R60

Reprodukciót károsító (utódkárosító), 1. és 2. kategória.

T; R61

Reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség), 3. kategória:

Xn; R62

Reprodukciót károsító (utódkárosító), 3. kategória:

Xn; R63

6.a. táblázat

| Az anyag osztályozása | A készítmény osztályozása |
| --- | --- |
| 1. és 2. kategória | 3. kategória |
| 1-es vagy 2-es kategóriájú karcinogén anyagok R45 vagy R49 jelzéssel | Koncentráció ≥ 0,1  % karcinogén esettől függően R45 vagy R49 kötelező | |
| 3-as kategóriájú karcinogén anyagok R40 jelzéssel | | Koncentráció ≥ 1 % karcinogén R40 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R45 jelzéssel (********)) |
| 1-es vagy 2-es kategóriájú mutagén anyagok R46 jelzéssel | Koncentráció ≥ 0,1  % mutagén R46 kötelező | |
| 3-as kategóriájú mutagén anyagok R68 jelzéssel | | Koncentráció ≥ 1 % mutagén R68 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R46 jelzéssel) |
| 1-es vagy 2-es kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R60 jelzéssel (fogamzóképesség vagy nemzőképesség) | Koncentráció ≥ 0,2  % reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség) R60 kötelező | |
| 3-as kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R62 jelzéssel (fogamzóképesség vagy nemzőképesség) | | Koncentráció ≥ 1 % reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség) R62 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R60 jelzéssel) |
| 1-es vagy 2-es kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R61 jelzéssel (fejlődés) | Koncentráció ≥ 0,2  % reprodukciót károsító (fejlődés) R61 kötelező | |
| 3-as kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R63 jelzéssel (fejlődés) | | Koncentráció ≥ 1 % reprodukciót károsító (fejlődés) R63 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R61 jelzéssel) |

Az anyag osztályozása

A készítmény osztályozása

1. és 2. kategória

3. kategória

1-es vagy 2-es kategóriájú karcinogén anyagok R45 vagy R49 jelzéssel

Koncentráció ≥ 0,1  % karcinogén esettől függően R45 vagy R49 kötelező

3-as kategóriájú karcinogén anyagok R40 jelzéssel

Koncentráció ≥ 1 % karcinogén R40 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R45 jelzéssel (********))

1-es vagy 2-es kategóriájú mutagén anyagok R46 jelzéssel

Koncentráció ≥ 0,1  % mutagén R46 kötelező

3-as kategóriájú mutagén anyagok R68 jelzéssel

Koncentráció ≥ 1 % mutagén R68 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R46 jelzéssel)

1-es vagy 2-es kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R60 jelzéssel (fogamzóképesség vagy nemzőképesség)

Koncentráció ≥ 0,2  % reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség) R60 kötelező

3-as kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R62 jelzéssel (fogamzóképesség vagy nemzőképesség)

Koncentráció ≥ 1 % reprodukciót károsító (fogamzóképesség vagy nemzőképesség) R62 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R60 jelzéssel)

1-es vagy 2-es kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R61 jelzéssel (fejlődés)

Koncentráció ≥ 0,2  % reprodukciót károsító (fejlődés) R61 kötelező

3-as kategóriájú reprodukciót károsító anyagok R63 jelzéssel (fejlődés)

Koncentráció ≥ 1 % reprodukciót károsító (fejlődés) R63 kötelező (kivéve, ha már rendelkezik R61 jelzéssel)

---

(*)  Az adminisztrációs/expozíciós út (expozíciós út) jelzése érdekében a címkézési útmutató 3.2.1., 3.2.2. és 3.3.3. pontjában (67/548/EGK irányelv VI. melléklet) felsorolt összetett R-mondatokat kell alkalmazni.

(**)  Az adminisztrációs/expozíciós út (expozíciós út) jelzése érdekében a címkézési útmutató 3.2.1., 3.2.2. és 3.3.3. pontjában (67/548/EGK irányelv VI. melléklet) felsorolt összetett R-mondatokat kell alkalmazni.

(***)  Az adminisztrációs/expozíciós út (expozíciós út) jelzése érdekében a címkézési útmutató 3.2.1., 3.2.2. és 3.3.3. pontjában (67/548/EGK irányelv VI. melléklet) felsorolt összetett R-mondatokat kell alkalmazni.

(****)  Az adminisztrációs/expozíciós út (expozíciós út) jelzése érdekében a címkézési útmutató 3.2.1., 3.2.2. és 3.3.3. pontjában (67/548/EGK irányelv VI. melléklet) felsorolt összetett R-mondatokat kell alkalmazni.

(*****)  A címkézési útmutatónak megfelelően (67/548/EGK irányelv VI. melléklete) az R35-ös vagy R34-es kockázat jellegét jelző mondatokkal jelzett maró hatású anyagokat úgy kell tekinteni, mint amelyeket az R41 mondat is érint. Ezért amennyiben egy készítményben lévő R35 vagy R34 maró hatású anyag mennyisége kisebb azon koncentrációs határértéknél, amely alapján a készítményt maró hatásúként kell osztályozni, úgy ezen anyagok hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a készítményt R41 irritatívként vagy R36 irritatívként osztályozzák.

(******)  A címkézési útmutatónak megfelelően (67/548/EGK irányelv VI. melléklete) az R35-ös vagy R34-es kockázat jellegét jelző mondatokkal jelzett maró hatású anyagokat úgy kell tekinteni, mint amelyeket az R41 mondat is érint. Ezért amennyiben egy készítményben lévő R35 vagy R34 maró hatású anyag mennyisége kisebb azon koncentrációs határértéknél, amely alapján a készítményt maró hatásúként kell osztályozni, úgy ezen anyagok hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a készítményt R41 irritatívként vagy R36 irritatívként osztályozzák.

(*******)  Abban az esetben, ha a készítmény R49 és R40 jelzéssel rendelkezik, mindkét R-mondatot meg kell tartani, mert az R40 jelzés nem tesz különbséget az expozíciós utak között, míg az R49 jelzés kizárólag a belégzésre utal.

(********)  Abban az esetben, ha a készítmény R49 és R40 jelzéssel rendelkezik, mindkét R-mondatot meg kell tartani, mert az R40 jelzés nem tesz különbséget az expozíciós utak között, míg az R49 jelzés kizárólag a belégzésre utal.

III. MELLÉKLET

MÓDSZEREK A KÉSZÍTMÉNYEK KÖRNYEZETI VESZÉLYEINEK ÉRTÉKELÉSÉRE A 7. CIKKEL ÖSSZHANGBAN

BEVEZETÉS

A környezetre veszélyes hatások szisztematikus felmérésének eredményét koncentrációs határértékek segítségével kell kifejezni tömegszázalékos arány formájában, kivéve a gáz-halmazállapotú készítményeket, amelyeknél az anyag osztályozásától függően a térfogatszázalékos arányt kell megadni.

Az A. rész a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti számítási eljárást, valamint a készítmény osztályozásához alkalmazandó R-mondatokat határozza meg.

A B. rész a hagyományos módszer alkalmazásakor használandó koncentrációs határértékeket és az osztályozást szolgáló szimbólumokat és R-mondatokat határozza meg.

A 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban egy készítmény környezeti veszélyeit e melléklet A. és B. részében leírt hagyományos módszerrel kell értékelni, egyedi koncentráció- határértékek felhasználásával.

| a) | Amennyiben a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része felsorolt veszélyes anyagokra meghatároztak olyan koncentráció-határértékeket, amelyek az e melléklet A. részében ismertetett értékelési módszer alkalmazásához szükségesek, úgy e koncentrációs határértékeket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

a)

Amennyiben a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része felsorolt veszélyes anyagokra meghatároztak olyan koncentráció-határértékeket, amelyek az e melléklet A. részében ismertetett értékelési módszer alkalmazásához szükségesek, úgy e koncentrációs határértékeket kell alkalmazni.

| b) | Amennyiben a veszélyes anyagokat a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része nem tartalmazza, vagy azok ott a melléklet A. részében ismertetett értékelési módszer alkalmazásához szükséges koncentrációs határértékek nélkül szerepelnek, úgy a koncentrációs határértékeket e melléklet B. részében előírtakkal összhangban kell megadni. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a veszélyes anyagokat a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része nem tartalmazza, vagy azok ott a melléklet A. részében ismertetett értékelési módszer alkalmazásához szükséges koncentrációs határértékek nélkül szerepelnek, úgy a koncentrációs határértékeket e melléklet B. részében előírtakkal összhangban kell megadni.

A C. rész a vízi környezet veszélyeinek értékelésére szolgáló vizsgálati módszereket határozza meg.

A. RÉSZ

A környezeti veszélyek értékelésére vonatkozó eljárás

(a)   Vízi környezet

I.   Hagyományos módszer a vízi környezet veszélyeinek értékelésére

A vízi környezet veszélyeinek értékelésére szolgáló hagyományos módszer az alábbi felosztással összhangban veszi figyelembe az összes olyan veszélyt, amelyet egy készítmény jelenthet e közeg számára.

A következő készítményeket kell környezetre veszélyesként osztályozni:

| 1. | és az „N” veszélyszimbólummal, a „környezetre veszélyes” veszélyjellel és az R50 és R53 (R50-53) kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölni: |
| --- | --- |

1.

és az „N” veszélyszimbólummal, a „környezetre veszélyes” veszélyjellel és az R50 és R53 (R50-53) kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölni:

| 1.1. | azon készítmények, amelyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott és R50-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  (a) | a 2 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

1.1.

azon készítmények, amelyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott és R50-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

(a)

a 2 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| (b) | az e melléklet B. részében (1. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 2 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

(b)

az e melléklet B. részében (1. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 2 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

| 1.2. | Azon készítmények, amelyek több környezetre veszélyesként osztályozott és R50-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek az 1.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:



  ahol:







  PN, R50–53 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R50-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| LN, R50–53 | = | valamennyi környezetre veszélyes és R50-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyag számára megállapított R50-53 koncentrációs határérték tömegszázalékban kifejezve; |

1.2.

Azon készítmények, amelyek több környezetre veszélyesként osztályozott és R50-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek az 1.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:

Image

ahol:

PN, R50–53

=

a készítményben megtalálható valamennyi R50-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka,

LN, R50–53

=

valamennyi környezetre veszélyes és R50-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyag számára megállapított R50-53 koncentrációs határérték tömegszázalékban kifejezve;

| 2. | és az „N” veszélyszimbólummal, a „környezetre veszélyes” veszélyjellel és az R51 és R53 (R51-53) kockázat jellegét jelző mondattal megjelölni, kivéve ha a készítményt már a 1.1. ponttal összhangban osztályozták. |
| --- | --- |

2.

és az „N” veszélyszimbólummal, a „környezetre veszélyes” veszélyjellel és az R51 és R53 (R51-53) kockázat jellegét jelző mondattal megjelölni, kivéve ha a készítményt már a 1.1. ponttal összhangban osztályozták.

| 2.1. | Azon készítmények, amelyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott és R50-53 vagy R51-53 kockázati szabványmondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  (a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

2.1.

Azon készítmények, amelyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott és R50-53 vagy R51-53 kockázati szabványmondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

(a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| (b) | az e melléklet B. részében (1. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

(b)

az e melléklet B. részében (1. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

| 2.2. | Azon készítmények, amelyek több környezetre veszélyesként osztályozott és az R50-53 vagy R51-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek a 2.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:



  ahol:







  PN, R50–53 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R50-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R51–53 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R51-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka, |
| LN, R50–53 | = | valamennyi környezetre veszélyes és R50-53 vagy R51-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyag számára megállapított R51-53 koncentrációs határérték tömegszázalékban kifejezve; |

2.2.

Azon készítmények, amelyek több környezetre veszélyesként osztályozott és az R50-53 vagy R51-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek a 2.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:

Image

ahol:

PN, R50–53

=

a készítményben megtalálható valamennyi R50-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka,

PN, R51–53

=

a készítményben megtalálható valamennyi R51-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka,

LN, R50–53

=

valamennyi környezetre veszélyes és R50-53 vagy R51-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyag számára megállapított R51-53 koncentrációs határérték tömegszázalékban kifejezve;

| 3. | és az R52 és R53 (R52-53) kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölni, kivéve ha a készítményt már a 1.1. vagy 1.2. ponttal összhangban osztályozták; |
| --- | --- |

3.

és az R52 és R53 (R52-53) kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölni, kivéve ha a készítményt már a 1.1. vagy 1.2. ponttal összhangban osztályozták;

| 3.1. | azon készítmények, melyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott és R50-53, R51-53 vagy R52-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  (a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

3.1.

azon készítmények, melyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott és R50-53, R51-53 vagy R52-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

(a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| (b) | az e melléklet B. részében (1. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

(b)

az e melléklet B. részében (1. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

| 3.2. | azon készítmények, amelyek több környezetre veszélyesként osztályozott és R50-53, R51-53 vagy R52-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek a 3.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:



  ahol:







  PN, R50–53 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R50-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R51–53 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R51-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka, |
| PN, R52–53 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R52-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka, |
| LR52–53 | = | valamennyi környezetre veszélyes és R50-53, R51-53 vagy R52-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyag számára megállapított R52-53 koncentrációs határérték tömegszázalékban kifejezve; |

3.2.

azon készítmények, amelyek több környezetre veszélyesként osztályozott és R50-53, R51-53 vagy R52-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek a 3.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:

Image

ahol:

PN, R50–53

=

a készítményben megtalálható valamennyi R50-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka,

PN, R51–53

=

a készítményben megtalálható valamennyi R51-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka,

PN, R52–53

=

a készítményben megtalálható valamennyi R52-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka,

LR52–53

=

valamennyi környezetre veszélyes és R50-53, R51-53 vagy R52-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyag számára megállapított R52-53 koncentrációs határérték tömegszázalékban kifejezve;

| 4. | és az „N” veszélyszimbólummal, a „környezetre veszélyes” veszélyjellel és az R50 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölni, kivéve, ha a készítményt már a 1.1. ponttal összhangban osztályozták: |
| --- | --- |

4.

és az „N” veszélyszimbólummal, a „környezetre veszélyes” veszélyjellel és az R50 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölni, kivéve, ha a készítményt már a 1.1. ponttal összhangban osztályozták:

| 4.1. | azon készítmények, amelyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott és az R50 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  (a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

4.1.

azon készítmények, amelyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott és az R50 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

(a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| (b) | az e melléklet B. részében (2. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

(b)

az e melléklet B. részében (2. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

| 4.2. | Azon készítmények, amelyek több környezetre veszélyesként osztályozott és R50 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek az I.4.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:



  ahol:







  PN, R50 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R50 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| LN, R50 | = | valamennyi környezetre veszélyes és R50 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyag számára megállapított R50 koncentrációs határérték tömegszázalékban kifejezve; |

4.2.

Azon készítmények, amelyek több környezetre veszélyesként osztályozott és R50 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek az I.4.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:

Image

ahol:

PN, R50

=

a készítményben megtalálható valamennyi R50 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka,

LN, R50

=

valamennyi környezetre veszélyes és R50 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyag számára megállapított R50 koncentrációs határérték tömegszázalékban kifejezve;

| 4.3. | azon készítmények, amelyek több környezetre veszélyesként osztályozott és R50 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt olyan anyagot tartalmaznak, amelyek nem felelnek meg az I.4.1. vagy az I.4.2. pontokban említett kritériumoknak, és amelyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott és R50-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, amennyiben:



  ahol:







  PN, R50 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R50 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R50-53 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R50-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka, |
| LN, R50 | = | valamennyi környezetre veszélyes és R50 vagy R50-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyag számára megállapított R50 koncentrációs határérték tömegszázalékban kifejezve; |

4.3.

azon készítmények, amelyek több környezetre veszélyesként osztályozott és R50 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt olyan anyagot tartalmaznak, amelyek nem felelnek meg az I.4.1. vagy az I.4.2. pontokban említett kritériumoknak, és amelyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott és R50-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, amennyiben:

Image

ahol:

PN, R50

=

a készítményben megtalálható valamennyi R50 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka,

PN, R50-53

=

a készítményben megtalálható valamennyi R50-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka,

LN, R50

=

valamennyi környezetre veszélyes és R50 vagy R50-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyag számára megállapított R50 koncentrációs határérték tömegszázalékban kifejezve;

| 5. | és az R52 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölni, kivéve ha a készítményt már a 1.1., 1.2., 1.3. vagy 1.4. ponttal összhangban osztályozták; |
| --- | --- |

5.

és az R52 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölni, kivéve ha a készítményt már a 1.1., 1.2., 1.3. vagy 1.4. ponttal összhangban osztályozták;

| 5.1. | azon készítmények, melyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott és R52 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  (a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan, vagy |
| --- | --- | --- |

5.1.

azon készítmények, melyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott és R52 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

(a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan, vagy

| (b) | az e melléklet B. részében (3. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

(b)

az e melléklet B. részében (3. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része, vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

| 5.2. | Azon készítmények, amelyek több környezetre veszélyesként osztályozott és R52 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek az I.5.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:



  ahol:







  PR52 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R52 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| LR52 | = | valamennyi környezetre veszélyes és R52 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyag számára megállapított R52 koncentrációs határérték tömegszázalékban kifejezve; |

5.2.

Azon készítmények, amelyek több környezetre veszélyesként osztályozott és R52 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek az I.5.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:

Image

ahol:

PR52

=

a készítményben megtalálható valamennyi R52 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka,

LR52

=

valamennyi környezetre veszélyes és R52 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyag számára megállapított R52 koncentrációs határérték tömegszázalékban kifejezve;

| 6. | és az R53 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölni, kivéve ha a készítményt már a I.1., I.2. vagy I.3. ponttal összhangban osztályozták; |
| --- | --- |

6.

és az R53 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölni, kivéve ha a készítményt már a I.1., I.2. vagy I.3. ponttal összhangban osztályozták;

| 6.1. | azon készítmények, amelyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott és R53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  (a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan, vagy |
| --- | --- | --- |

6.1.

azon készítmények, amelyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott és R53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

(a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan, vagy

| (b) | az e melléklet B. részében (4. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

(b)

az e melléklet B. részében (4. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

| 6.2. | azon készítmények, amelyek több környezetre veszélyesként osztályozott és R53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek az 1.6.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:



  ahol:







  PR53 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| LR53 | = | valamennyi környezetre veszélyes és R53 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyag számára megállapított R53 koncentrációs határérték tömegszázalékban kifejezve; |

6.2.

azon készítmények, amelyek több környezetre veszélyesként osztályozott és R53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, melyek az 1.6.1. pont (a) vagy (b) alpontjában meghatározott határértékeket nem lépik túl, amennyiben:

Image

ahol:

PR53

=

a készítményben megtalálható valamennyi R53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka,

LR53

=

valamennyi környezetre veszélyes és R53 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyag számára megállapított R53 koncentrációs határérték tömegszázalékban kifejezve;

| 6.3. | azon készítmények, amelyek több környezetre veszélyesként osztályozott és R53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt olyan anyagot tartalmaznak, amelyek nem felelnek meg az 1.6.2. pont kritériumainak, és amelyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott R50-53, R51-53 vagy R52-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, amennyiben:



  ahol:







  PR53 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka, |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R50–53 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R50-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka, |
| PN, R51–53 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R51-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka, |
| PR52–53 | = | a készítményben megtalálható valamennyi R52-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka, |
| LR53 | = | valamennyi környezetre veszélyes és R53, R50-53, R51-53 vagy R52-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyag számára megállapított R 53 koncentrációs határérték tömegszázalékban kifejezve. |

6.3.

azon készítmények, amelyek több környezetre veszélyesként osztályozott és R53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt olyan anyagot tartalmaznak, amelyek nem felelnek meg az 1.6.2. pont kritériumainak, és amelyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott R50-53, R51-53 vagy R52-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak, amennyiben:

Image

ahol:

PR53

=

a készítményben megtalálható valamennyi R53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka,

PN, R50–53

=

a készítményben megtalálható valamennyi R50-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka,

PN, R51–53

=

a készítményben megtalálható valamennyi R51-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka,

PR52–53

=

a készítményben megtalálható valamennyi R52-53 jelölésű környezetre veszélyes anyag tömegszázaléka,

LR53

=

valamennyi környezetre veszélyes és R53, R50-53, R51-53 vagy R52-53 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyag számára megállapított R 53 koncentrációs határérték tömegszázalékban kifejezve.

(b)   Nem vízi környezet

(1)   ÓZONRÉTEG

I.   Hagyományos módszer az ózonrétegre veszélyes készítmények értékelésére

A következő anyagokat kell környezetre veszélyesként osztályozni:

| 1. | és az „N” veszélyszimbólummal, a „környezetre veszélyes” veszélyjellel és az 59 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölni; |
| --- | --- |

1.

és az „N” veszélyszimbólummal, a „környezetre veszélyes” veszélyjellel és az 59 kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölni;

| 1.1. | azon készítmények, melyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott, „N” veszélyszimbólummal és az R59 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:






  (a) | a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- | --- |

1.1.

azon készítmények, melyek egy vagy több környezetre veszélyesként osztályozott, „N” veszélyszimbólummal és az R59 kockázat jellegét jelző R-mondattal jelölt anyagot tartalmaznak olyan egyedi koncentrációkban, amelyek egyenlők vagy nagyobbak, mint:

(a)

a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része leírt koncentráció az érintett anyag(ok)ra vonatkozóan; vagy

| (b) | az e melléklet B. részében (5. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva. |
| --- | --- |

(b)

az e melléklet B. részében (5. táblázat) meghatározott koncentráció, amennyiben az érintett anyag(ok) nem található(k) a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ott koncentráció-határértékek nélkül van(nak) megadva.

(2)   SZÁRAZFÖLDI KÖRNYEZET

I.   A szárazföldi környezetre veszélyes készítmények értékelése

A készítményeknek a következő R-mondatok felhasználásával történő osztályozása azután alkalmazható, miután ezen R-mondatok felhasználásának részletes kritériumai a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletébe felvételre kerültek.

| R 54 | Mérgező a növényekre |
| --- | --- |
| R 55 | Mérgező az állatokra |
| R 56 | Mérgező a talaj szervezeteire |
| R 57 | Mérgező a méhekre |
| R 58 | A környezetben hosszan tartó károsodást okozhat. |

R 54

Mérgező a növényekre

R 55

Mérgező az állatokra

R 56

Mérgező a talaj szervezeteire

R 57

Mérgező a méhekre

R 58

A környezetben hosszan tartó károsodást okozhat.

B. RÉSZ

A környezeti veszélyek értékelése során alkalmazandó koncentrációs határértékek

I.   Vízi környezet esetében

Az alábbi táblázatokban meghatározott, tömegszázalékban kifejezett koncentrációs határértékek határozzák meg a készítmény osztályozását, a készítményt alkotó anyag(ok) egyedi koncentrációjának függvényében, amely(ek) osztályozását a táblázat ugyancsak tartalmazza.

1.a. táblázat

Akut vízi toxicitás és hosszú távú káros hatások

| Az anyag osztályozása | A készítmény osztályozása |
| --- | --- |
| N, R50–53 | N, R51–53 | R52–53 |
| N, R50–53 | lásd: 1.b. táblázat | lásd: 1.b. táblázat | lásd: 1.b. táblázat |
| N, R51–53 | | Cn ≥ 25 % | 2,5  % ≤ Cn< 25 % |
| R52–53 | | | Cn ≥ 25 % |

Az anyag osztályozása

A készítmény osztályozása

N, R50–53

N, R51–53

R52–53

N, R50–53

lásd: 1.b. táblázat

lásd: 1.b. táblázat

lásd: 1.b. táblázat

N, R51–53

Cn ≥ 25 %

2,5  % ≤ Cn< 25 %

R52–53

Cn ≥ 25 %

Azon készítményekre, melyek N, R50–53 besorolással rendelkező anyagokat tartalmaznak, az 1.b. táblázatban feltüntetett koncentráció-határértékek vonatkoznak, és esetükben az ezekből eredő osztályozást kell alkalmazni.

1.b. táblázat

A vízi környezetre nagyon mérgező anyagok akut vízi toxicitása és hosszú távú káros hatásai

| az N, R50–53 besorolású anyag LC50- vagy EC50-értéke („L(E)C50”) (mg/l-ben kifejezve) | A készítmény osztályozása |
| --- | --- |
| N, R50–53 | N, R51–53 | R52–53 |
| 0,1 < L(E)C50 ≤ 1 | Cn ≥ 25 % | 2,5  % ≤ Cn< 25 % | 0,25  % ≤ Cn< 2,5  % |
| 0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1 | Cn ≥ 2,5  % | 0,25  % ≤ Cn< 2,5  % | 0,025  % ≤ Cn< 0,25  % |
| 0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01 | Cn ≥ 0,25  % | 0,025  % ≤ Cn< 0,25  % | 0,0025  % ≤ Cn< 0,025  % |
| 0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001 | Cn ≥ 0,025  % | 0,0025  % ≤ Cn< 0,025  % | 0,00025  % ≤ Cn< 0,0025  % |
| 0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001 | Cn ≥ 0,0025  % | 0,00025  % ≤ Cn< 0,0025  % | 0,000025  % ≤ Cn< 0,00025  % |
| Azon készítmények esetében, melyek 0,00001  mg/l-nél alacsonyabb LC50- vagy EC50-értékkel rendelkező anyagokat tartalmaznak, a megfelelő koncentráció-határértékek kiszámítása ennek megfelelően történik (az intervallumhatárok is egy nagyságrenddel csökkennek). |

az N, R50–53 besorolású anyag LC50- vagy EC50-értéke („L(E)C50”) (mg/l-ben kifejezve)

A készítmény osztályozása

N, R50–53

N, R51–53

R52–53

0,1 < L(E)C50 ≤ 1

Cn ≥ 25 %

2,5  % ≤ Cn< 25 %

0,25  % ≤ Cn< 2,5  %

0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

Cn ≥ 2,5  %

0,25  % ≤ Cn< 2,5  %

0,025  % ≤ Cn< 0,25  %

0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

Cn ≥ 0,25  %

0,025  % ≤ Cn< 0,25  %

0,0025  % ≤ Cn< 0,025  %

0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

Cn ≥ 0,025  %

0,0025  % ≤ Cn< 0,025  %

0,00025  % ≤ Cn< 0,0025  %

0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001

Cn ≥ 0,0025  %

0,00025  % ≤ Cn< 0,0025  %

0,000025  % ≤ Cn< 0,00025  %

Azon készítmények esetében, melyek 0,00001  mg/l-nél alacsonyabb LC50- vagy EC50-értékkel rendelkező anyagokat tartalmaznak, a megfelelő koncentráció-határértékek kiszámítása ennek megfelelően történik (az intervallumhatárok is egy nagyságrenddel csökkennek).

2. táblázat

Akut vízi toxicitás

| Vagy N, R50 vagy N, R50–53 besorolású anyag LC50- vagy EC50-értéke („L(E)C50”) (mg/l-ben kifejezve) | A készítmény osztályozása N, R50 |
| --- | --- |
| 0,1 < L(E)C50 ≤ 1 | Cn ≥ 25 % |
| 0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1 | Cn ≥ 2,5  % |
| 0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01 | Cn ≥ 0,25  % |
| 0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001 | Cn ≥ 0,025  % |
| 0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001 | Cn ≥ 0,0025  % |
| Azon készítmények esetében, melyek 0,00001  mg/l-nél alacsonyabb LC50- vagy EC50-értékkel rendelkező anyagokat tartalmaznak, a megfelelő koncentráció-határértékek kiszámítása ennek megfelelően történik (az intervallumhatárok is egy nagyságrenddel csökkennek). |

Vagy N, R50 vagy N, R50–53 besorolású anyag LC50- vagy EC50-értéke („L(E)C50”) (mg/l-ben kifejezve)

A készítmény osztályozása N, R50

0,1 < L(E)C50 ≤ 1

Cn ≥ 25 %

0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

Cn ≥ 2,5  %

0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

Cn ≥ 0,25  %

0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

Cn ≥ 0,025  %

0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001

Cn ≥ 0,0025  %

Azon készítmények esetében, melyek 0,00001  mg/l-nél alacsonyabb LC50- vagy EC50-értékkel rendelkező anyagokat tartalmaznak, a megfelelő koncentráció-határértékek kiszámítása ennek megfelelően történik (az intervallumhatárok is egy nagyságrenddel csökkennek).

3. táblázat

Vízi toxicitás

| Az anyag osztályozása | A készítmény osztályozása; R52 |
| --- | --- |
| R52 | Cn ≥ 25 % |

Az anyag osztályozása

A készítmény osztályozása; R52

R52

Cn ≥ 25 %

4. táblázat

Hosszabb távú káros hatások

| Az anyag osztályozása | A készítmény osztályozása; R53 |
| --- | --- |
| R53 | Cn ≥ 25 % |
| N, R50—53 | Cn ≥ 25 % |
| N, R51—53 | Cn ≥ 25 % |
| R52—53 | Cn ≥ 25 % |

Az anyag osztályozása

A készítmény osztályozása; R53

R53

Cn ≥ 25 %

N, R50—53

Cn ≥ 25 %

N, R51—53

Cn ≥ 25 %

R52—53

Cn ≥ 25 %

II.   Nem vízi környezet esetében

Az alábbi táblázatokban meghatározott, tömegszázalékban, illetve gáz-halmazállapotú készítmények esetében térfogatszázalékban kifejezett koncentráció határértékek határozzák meg a készítmény osztályozását, a készítményt alkotó anyag(ok) egyedi koncentrációjának függvényében, amelyek osztályozását a táblázat ugyancsak tartalmazza.

5. táblázat

Az ózonrétegre veszélyes

| Az anyag osztályozása | A készítmény osztályozása N, R59 |
| --- | --- |
| N és R59 | Cn ≥ 0,1  % |

Az anyag osztályozása

A készítmény osztályozása N, R59

N és R59

Cn ≥ 0,1  %

C. RÉSZ

Vizsgálati módszerek a vízi környezet veszélyeinek értékelésére

A készítményeket rendszerint a hagyományos módszer alapján kell osztályozni. Az akut vízi toxicitás meghatározása esetében azonban előfordulhatnak olyan esetek, amelyeknél indokolt a készítményt vizsgálatoknak alávetni.

A készítményen végzett e vizsgálatok eredménye csak módosíthatja az akut vízi toxicitás azon osztályozását, amelyet a hagyományos módszer alkalmazásával lehetett volna elérni.

Amennyiben a készítmény forgalomba hozataláért felelős személy ilyen vizsgálatok elvégzését választja, úgy biztosítani kell azt, hogy a vizsgálati módszerek kritériumai eleget tegyenek a 440/2008/EK rendelet mellékletének C. részében leírt minőségi kritériumoknak.

Ezenkívül a vizsgálatokat mindhárom fajon (alga, daphnia és hal) a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében leírt kritériumoknak megfelelően kell elvégezni, kivéve ha az akut vízi toxicitás veszélyének legmagasabb osztályozási szintjét határozták meg a készítményre a fajok egyikén történő vizsgálat alapján, vagy ha a vizsgálati eredmény már ezen irányelv hatálybalépése előtt rendelkezésre állt.

IV. MELLÉKLET

KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK A LAKOSSÁG SZÁMÁRA ÉRTÉKESÍTETT VAGY HOZZÁFÉRHETŐ KÉSZÍTMÉNYEKET TARTALMAZÓ CSOMAGOLÓESZKÖZÖKRE

A. RÉSZ

Gyermekek által nehezen kinyitható zárral ellátandó csomagolóeszközök

| 1. | Minden olyan csomagolóeszközt, tekintet nélkül az űrtartalmára, amely a lakosság számára értékesített vagy hozzáférhető olyan készítményeket tartalmaz, melyek ezen irányelv 10. cikkének előírásaival összhangban és a 6. cikkben megállapított feltételek alapján nagyon mérgezőként, mérgezőként vagy maró hatásúként vannak címkézve, gyermekek által nehezen kinyitható zárral kell ellátni. |
| --- | --- |

1.

Minden olyan csomagolóeszközt, tekintet nélkül az űrtartalmára, amely a lakosság számára értékesített vagy hozzáférhető olyan készítményeket tartalmaz, melyek ezen irányelv 10. cikkének előírásaival összhangban és a 6. cikkben megállapított feltételek alapján nagyon mérgezőként, mérgezőként vagy maró hatásúként vannak címkézve, gyermekek által nehezen kinyitható zárral kell ellátni.

| 2. | Minden olyan csomagolóeszközt, tekintet nélkül az űrtartalmára, amely a légutakat veszélyeztető készítményeket (Xn, R65) tartalmaz, és amelyet a 67/548/EGK irányelv VI. melléklete 3.2.3. pontjával összhangban osztályoztak és címkéztek – az aeroszolos kiszerelésben és a lepecsételt szórókészülékkel ellátott csomagolóeszközben forgalomba hozott készítmények kivételével –, gyermekek által nehezen kinyitható zárral kell ellátni. |
| --- | --- |

2.

Minden olyan csomagolóeszközt, tekintet nélkül az űrtartalmára, amely a légutakat veszélyeztető készítményeket (Xn, R65) tartalmaz, és amelyet a 67/548/EGK irányelv VI. melléklete 3.2.3. pontjával összhangban osztályoztak és címkéztek – az aeroszolos kiszerelésben és a lepecsételt szórókészülékkel ellátott csomagolóeszközben forgalomba hozott készítmények kivételével –, gyermekek által nehezen kinyitható zárral kell ellátni.

| 3. | Minden olyan csomagolóeszközt, tekintet nélkül az űrtartalmára, amely az alább megnevezett anyagok legalább egyikét tartalmazza olyan koncentrációban, amely egyenlő vagy nagyobb, mint a meghatározott egyedi koncentráció,









  Szám | Az anyag megnevezése | Koncentrációs határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| CAS-Reg. szám | Név | Einecs-szám |
| 1 | 67–56–1 | Metanol | 2 006 596 | ≥ 3 % |
| 2 | 75–09–2 | Diklór-metán | 2 008 389 | ≥ 1 % |

3.

Minden olyan csomagolóeszközt, tekintet nélkül az űrtartalmára, amely az alább megnevezett anyagok legalább egyikét tartalmazza olyan koncentrációban, amely egyenlő vagy nagyobb, mint a meghatározott egyedi koncentráció,

Szám

Az anyag megnevezése

Koncentrációs határérték

CAS-Reg. szám

Név

Einecs-szám

1

67–56–1

Metanol

2 006 596

≥ 3 %

2

75–09–2

Diklór-metán

2 008 389

≥ 1 %

és amely a lakosság számára értékesítésre kerül vagy hozzáférhetővé válik, gyermekek által nehezen kinyitható zárral kell ellátni.

B. RÉSZ

Tapintással érzékelhető veszélyre utaló jelképpel ellátandó csomagolóeszközök

Minden olyan csomagolóeszközt, tekintet nélkül az űrtartalmára, amely a lakosság számára értékesített vagy hozzáférhető olyan készítményeket tartalmaz, amelyek ezen irányelv 10. cikkével összhangban és az 5. és 6. cikkben megállapított feltételek alapján nagyon mérgezőként, mérgezőként, maró hatásúként, ártalmasként, fokozottan tűzveszélyesként vagy tűzveszélyesként vannak osztályozva, tapintással érzékelhető, veszélyre utaló jelképpel kell ellátni.

Ezen előírás nem vonatkozik azon aeroszolokra, amelyek kizárólag fokozottan tűzveszélyesként vagy tűzveszélyesként vannak osztályozva és címkézve.

V. MELLÉKLET

EGYES KÉSZÍTMÉNYEK CÍMKÉZÉSÉRE VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK

A.   Az 5., 6. és 7. cikk értelmében veszélyesként besorolt készítmények esetében

1.   A lakosság számára értékesített készítmények

| 1.1. | Az ilyen készítmények csomagolásán található címkén a konkrét biztonsági útmutatáson kívül – a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében meghatározott kritériumoknak megfelelően – fel kell tüntetni a készítmény esetében releváns óvintézkedésre utaló S1, S2, S45 vagy S46 S-mondatot is. |
| --- | --- |

1.1.

Az ilyen készítmények csomagolásán található címkén a konkrét biztonsági útmutatáson kívül – a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében meghatározott kritériumoknak megfelelően – fel kell tüntetni a készítmény esetében releváns óvintézkedésre utaló S1, S2, S45 vagy S46 S-mondatot is.

| 1.2. | Abban az esetben, ha e készítmények nagyon mérgező (T+), mérgező (T) vagy maró (C) anyagnak minősülnek, és ennek a csomagoláson történő feltüntetése technikailag megoldhatatlan, az ilyen készítményekhez pontos és könnyen érthető használati utasítást kell mellékelni, beleértve – indokolt esetben – az üres csomagolás megsemmisítésére vonatkozó utasítást is. |
| --- | --- |

1.2.

Abban az esetben, ha e készítmények nagyon mérgező (T+), mérgező (T) vagy maró (C) anyagnak minősülnek, és ennek a csomagoláson történő feltüntetése technikailag megoldhatatlan, az ilyen készítményekhez pontos és könnyen érthető használati utasítást kell mellékelni, beleértve – indokolt esetben – az üres csomagolás megsemmisítésére vonatkozó utasítást is.

2.   Permetezéses (porlasztásos) alkalmazásra szánt készítmények

Az ilyen készítményeket tartalmazó csomagolás címkéjén kötelező feltüntetni az S23 biztonsági útmutatást, valamint a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében meghatározott kritériumokkal összhangban kiválasztott S38 vagy S51 biztonsági mondatot.

3.   R33 [halmozódó (kumulatív) hatások miatt veszélyes] kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyagot tartalmazó készítmények

Amennyiben egy készítmény legalább egy olyan anyagot tartalmaz, melyet R33 kockázat jellegét jelző R-mondattal láttak el, a készítmény csomagolásán található címkén – a 67/548/EGK irányelv III. mellékletében foglaltaknak megfelelően – fel kell tüntetni az R-mondat szövegét, ha az anyag készítménybeli koncentrációja eléri vagy meghaladja az 1 %-ot, kivéve ha a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része más értékeket határoz meg.

4.   R64 (a szoptatott újszülöttet és csecsemőt károsíthatja) kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyagot tartalmazó készítmények

Amennyiben egy készítmény legalább egy olyan anyagot tartalmaz, melyet R64 kockázat jellegét jelző R-mondattal láttak el, a készítmény csomagolásán található címkén – a 67/548/EGK irányelv III. mellékletében foglaltaknak megfelelően – fel kell tüntetni az R-mondat szövegét, ha az anyag készítménybeli koncentrációja eléri vagy meghaladja az 1 %-ot, kivéve ha a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része más értékeket határoz meg.

B.   Készítmények esetében, függetlenül azok 5., 6. és 7. cikk szerinti besorolásától

1.   Ólmot tartalmazó készítmények

| 1.1. | Festékek és lakkok
  Azon festékek és lakkok esetében, melyeknek – a 6503/1984 ISO-szabványnak megfelelően meghatározott – ólomtartalma (fémtömegben kifejezve) meghaladja a készítmény össztömegének 0,15 %-át, a csomagoláson található címkén fel kell tüntetni a következőket:
  „Ólmot tartalmaz. Ne használjuk olyan tárgyakon, amelyeket gyermekek szájukba vehetnek.”
  Abban az esetben, ha a kiszerelés tartalma nem éri el a 125 millilitert, a címkén szerepelhet a következő:
  „Figyelem! Ólmot tartalmaz.” |
| --- | --- |

1.1.

Festékek és lakkok

Azon festékek és lakkok esetében, melyeknek – a 6503/1984 ISO-szabványnak megfelelően meghatározott – ólomtartalma (fémtömegben kifejezve) meghaladja a készítmény össztömegének 0,15 %-át, a csomagoláson található címkén fel kell tüntetni a következőket:

„Ólmot tartalmaz. Ne használjuk olyan tárgyakon, amelyeket gyermekek szájukba vehetnek.”

Abban az esetben, ha a kiszerelés tartalma nem éri el a 125 millilitert, a címkén szerepelhet a következő:

„Figyelem! Ólmot tartalmaz.”

2.   Cianoakrilátot tartalmazó készítmények

| 2.1. | Ragasztók
  A cianoakrilátalapú ragasztók közvetlen csomagolásán található címkén az alábbiakat kell feltüntetni:
  „Cianoakrilát.
  Veszélyes.
  Néhány másodperc alatt ragasztó hatást fejt ki a bőrön és a szemen.
  Gyermekektől elzárva tartandó.”
  A csomagoláshoz megfelelő biztonsági útmutatásokat kell mellékelni. |
| --- | --- |

2.1.

Ragasztók

A cianoakrilátalapú ragasztók közvetlen csomagolásán található címkén az alábbiakat kell feltüntetni:

„Cianoakrilát.

Veszélyes.

Néhány másodperc alatt ragasztó hatást fejt ki a bőrön és a szemen.

Gyermekektől elzárva tartandó.”

A csomagoláshoz megfelelő biztonsági útmutatásokat kell mellékelni.

3.   Izocianátokat tartalmazó készítmények

Az izocianátokat (monomereket, oligomereket, előpolimereket stb. vagy azok elegyét) tartalmazó készítmények csomagolásának címkéjén fel kell tüntetni a következőket:

„Izocianátokat tartalmaz.

Lásd a gyártó által adott tájékoztatót.”

4.   700-nál kisebb vagy azzal egyenlő átlagos molekulatömegű epoxi-összetevőket tartalmazó készítmények

4.

700-nál kisebb vagy azzal egyenlő átlagos molekulatömegű epoxi-összetevőket tartalmazó készítmények

A 700-nál kisebb vagy azzal egyenlő átlagos molekulatömegű epoxi-összetevőket tartalmazó készítmények csomagolásának címkéjén fel kell tüntetni a következőket:

„Epoxi-összetevőket tartalmaz.

Lásd a gyártó által adott tájékoztatót.”

5.   Lakossági forgalomban értékesített, aktív klórt tartalmazó készítmények

5.

Lakossági forgalomban értékesített, aktív klórt tartalmazó készítmények

Az 1 %-nál több aktív klórt tartalmazó készítmények csomagolásán található címkén fel kell tüntetni a következőket:

„Figyelem! Ne használjuk más termékekkel együtt. Veszélyes gázok (klór) szabadulhatnak fel.”

6.   Kadmiumot (ötvözeteit) tartalmazó, kemény- vagy lágyforrasztásra szánt készítmények

6.

Kadmiumot (ötvözeteit) tartalmazó, kemény- vagy lágyforrasztásra szánt készítmények

A fent említett készítmények csomagolásán található címkén jól olvashatóan és kitörölhetetlenül fel kell tüntetni a következőket:

„Figyelem! Kadmiumot tartalmaz.

Felhasználásakor veszélyes füstök képződhetnek.

Lásd a gyártó által adott tájékoztatót.

Be kell tartani a munkabiztonsági előírásokat.”

7.   Aeroszolként kapható készítmények

7.

Aeroszolként kapható készítmények

Ezen irányelv rendelkezéseinek sérelme nélkül az aeroszolként kapható készítményekre vonatkoznak a 75/324/EGK irányelv melléklete 2.2. és 2.3. pontjának megfelelő címkézési rendelkezések is.

8.   Még nem teljesen bevizsgált anyagokat tartalmazó készítmények

8.

Még nem teljesen bevizsgált anyagokat tartalmazó készítmények

Amennyiben egy készítmény legalább egy olyan anyagot tartalmaz, amelyet a 67/548/EGK irányelvvel összhangban a 2 „Vigyázat! – még nem teljesen bevizsgált anyag!” felirattal láttak el, a készítmény csomagolásán található címkén fel kell tüntetni a „Figyelem – ez a készítmény még nem teljesen bevizsgált anyagot tartalmaz” feliratot, ha ez az anyag legalább 1 %-os koncentrációban jelen van a készítményben.

9.   Legalább egy túlérzékenységet okozó anyagot tartalmazó, de túlérzékenységet okozónak nem minősülő készítmények

9.

Legalább egy túlérzékenységet okozó anyagot tartalmazó, de túlérzékenységet okozónak nem minősülő készítmények

Az alábbi feliratot kell feltüntetni az olyan készítmények csomagolásán található címkén, melyek legalább egy túlérzékenységet okozónak minősített anyagot tartalmaznak vagy legalább 0,1 %-os koncentrációban, vagy legalább olyan koncentrációban, mint amit a 3 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része az anyag vonatkozásában külön feltüntet.

„Túlérzékenységet okozó anyagot (anyag neve) tartalmaz. Allergiás reakciót válthat ki.”

10.   Halogénezett szénhidrogéneket tartalmazó folyékony készítmények

10.

Halogénezett szénhidrogéneket tartalmazó folyékony készítmények

Esettől függően az alábbi feliratot kell feltüntetni az olyan készítmények csomagolásán található címkén, amelyeknek nincs lobbanáspontjuk vagy lobbanáspontjuk 55 oC-nál magasabb, és halogénezett szénhidrogént, valamint 5 %-ot meghaladó koncentrációban kismértékben tűzveszélyes vagy tűzveszélyes anyagokat tartalmaznak:

o

„Felhasználáskor tűzveszélyes lehet.” vagy „Felhasználáskor kismértékben tűzveszélyes lehet.”

11.   R67 (a gőzök álmosságot vagy szédülést okozhatnak) kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyagot tartalmazó készítmények

11.

R67 (a gőzök álmosságot vagy szédülést okozhatnak) kockázat jellegét jelző R-mondattal megjelölt anyagot tartalmazó készítmények

Abban az esetben, ha egy készítmény legalább egy R67 kockázat jellegét jelölő R-mondattal láttak el, a készítmény csomagolásán található címkén – a 67/548/EGK irányelv III. mellékletében foglaltaknak megfelelően – fel kell tüntetni az R-mondat szövegét, ha az anyag(ok) készítménybeli összkoncentrációja eléri vagy meghaladja a 15 %-ot, kivéve, ha:

| — | a készítmény már rendelkezik R20, R23, R26, R68/20, R39/23 vagy R39/26 besorolással, |
| --- | --- |

—

a készítmény már rendelkezik R20, R23, R26, R68/20, R39/23 vagy R39/26 besorolással,

| — | vagy a készítmény kiszerelése nem haladja meg a 125 ml-t. |
| --- | --- |

—

vagy a készítmény kiszerelése nem haladja meg a 125 ml-t.

12.   Cementek és cementkészítmények

12.

Cementek és cementkészítmények

Azon cementek és cementkészítmények csomagolásán található címkén, amelyek több oldható krómot (VI) tartalmaznak, mint a cement teljes szárazanyagtömegének 0,0002 %-a, a következőket kell feltüntetni:

„Krómot (VI) tartalmaz. Allergiás reakciót válthat ki.”

kivéve, ha a készítményt már túlérzékenységet okozó készítménynek minősítették, és ennek megfelelően címkézték az R43 R-mondattal.

C.   Az 5., 6. és 7. cikk értelmében nem besorolt, de legalább egy veszélyes anyagot tartalmazó készítmények

C.

Az 5., 6. és 7. cikk értelmében nem besorolt, de legalább egy veszélyes anyagot tartalmazó készítmények

1.   Nem a lakosság számára szánt készítmények

1.

Nem a lakosság számára szánt készítmények

Az 1907/2006/EK rendelet 31. cikk (3) bekezdésének (a) és (c) pontjában említett készítmények csomagolásán található címkén fel kell tüntetni:

„Foglalkozásszerű felhasználók kérésükre biztonsági adatlapot kapnak.”

VI. MELLÉKLET

EGY ANYAG KÉMIAI ÖSSZETÉTELÉNEK BIZALMAS KEZELÉSE

A. RÉSZ

A bizalmas kezelésre irányuló kérelemben feltüntetendő információk

Bevezető megjegyzések

| A. | A 14. cikk ismerteti azon feltételeket, amelyek megvalósulása esetén a készítmény forgalomba hozataláért felelős személy bizalmas kezelésre tarthat igényt. |
| --- | --- |

A.

A 14. cikk ismerteti azon feltételeket, amelyek megvalósulása esetén a készítmény forgalomba hozataláért felelős személy bizalmas kezelésre tarthat igényt.

| B. | A különféle készítményekben megtalálható azonos anyagra vonatkozó ismételt bizalmas kezelésre vonatkozó kérelmek elkerülése érdekében egyetlen bizalmas kezelésre vonatkozó kérelem is elegendő, amennyiben meghatározott számú készítmény:






  — | ugyanazon veszélyes összetevőket tartalmazza ugyanazon koncentrációban, |
| --- | --- | --- |

B.

A különféle készítményekben megtalálható azonos anyagra vonatkozó ismételt bizalmas kezelésre vonatkozó kérelmek elkerülése érdekében egyetlen bizalmas kezelésre vonatkozó kérelem is elegendő, amennyiben meghatározott számú készítmény:

—

ugyanazon veszélyes összetevőket tartalmazza ugyanazon koncentrációban,

| — | osztályozása és a címkézése azonos, |
| --- | --- |

—

osztályozása és a címkézése azonos,

| — | ugyanazon felhasználási célokat szolgál. |
| --- | --- |

—

ugyanazon felhasználási célokat szolgál.

Az érintett készítményekben lévő ugyanazon anyag kémiai összetételének titokban tartása érdekében egyetlen és ugyanazon helyettesítő elnevezést kell alkalmazni. Ezenkívül a bizalmas kezelésre vonatkozó kérelemnek az alábbi mintában szereplő valamennyi információt tartalmaznia kell, beleértve valamennyi készítmény nevét és kereskedelmi elnevezését.

| C. | A címkén alkalmazott helyettesítő elnevezés azonos az 1907/2006/EK rendelet II. mellékletének a 3. szakaszában „Összetétel/tájékoztató az összetevőkről” megadott elnevezéssel.
  Ebből következik, hogy az alkalmazott helyettesítő elnevezés elegendő információt tartalmaz az anyagról a kockázatmentes kezelés biztosításához. |
| --- | --- |

C.

A címkén alkalmazott helyettesítő elnevezés azonos az 1907/2006/EK rendelet II. mellékletének a 3. szakaszában „Összetétel/tájékoztató az összetevőkről” megadott elnevezéssel.

Ebből következik, hogy az alkalmazott helyettesítő elnevezés elegendő információt tartalmaz az anyagról a kockázatmentes kezelés biztosításához.

| D. | A helyettesítő elnevezés használatára vonatkozó kérelemben a készítmény forgalomba hozataláért felelős személynek figyelembe kell vennie azon igényt, hogy elegendő információt nyújtson a munkahelyi egészségi és biztonsági óvintézkedések megtételéhez és a készítmény kezeléséből származó veszélyek minimálisra csökkentéséhez. |
| --- | --- |

D.

A helyettesítő elnevezés használatára vonatkozó kérelemben a készítmény forgalomba hozataláért felelős személynek figyelembe kell vennie azon igényt, hogy elegendő információt nyújtson a munkahelyi egészségi és biztonsági óvintézkedések megtételéhez és a készítmény kezeléséből származó veszélyek minimálisra csökkentéséhez.

Bizalmas kezelés iránti kérelem

A 14. cikkel összhangban a bizalmas kezelésre vonatkozó kérelemben az alábbi információkat kötelező megadni:

| 1. | A készítmény forgalomba hozataláért felelős, uniós illetőségű személy (gyártó, importőr vagy forgalmazó) neve és teljes címe és telefonszáma. |
| --- | --- |

1.

A készítmény forgalomba hozataláért felelős, uniós illetőségű személy (gyártó, importőr vagy forgalmazó) neve és teljes címe és telefonszáma.

| 2. | Azon anyag(ok) pontos meghatározása, amely(ek)re a titkosságot igénylik és helyettesítő elnevezésük.








  CAS sz. | Einecs sz. | A nemzetközi nómenklatúra szerinti kémiai név és osztályozás
  (a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ideiglenes osztályozás) | Helyettesítő elnevezés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (a) | | | |
| (b) | | | |
| (c) | | | |
| Megjegyzés: | Amennyiben az anyagokat ideiglenesen osztályozták, akkor kísérő információt (bibliográfiai hivatkozásokat) kell adni annak igazolására, hogy az ideiglenes osztályozás az anyag tulajdonságaival kapcsolatos valamennyi vonatkozó és elérhető információt figyelembe veszi. |

2.

Azon anyag(ok) pontos meghatározása, amely(ek)re a titkosságot igénylik és helyettesítő elnevezésük.

CAS sz.

Einecs sz.

A nemzetközi nómenklatúra szerinti kémiai név és osztályozás

(a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része vagy ideiglenes osztályozás)

Helyettesítő elnevezés

(a)

(b)

(c)

Megjegyzés:

Amennyiben az anyagokat ideiglenesen osztályozták, akkor kísérő információt (bibliográfiai hivatkozásokat) kell adni annak igazolására, hogy az ideiglenes osztályozás az anyag tulajdonságaival kapcsolatos valamennyi vonatkozó és elérhető információt figyelembe veszi.

| 3. | A bizalmas kezelés indokolása: (valószínűség – elfogadhatóság). |
| --- | --- |

3.

A bizalmas kezelés indokolása: (valószínűség – elfogadhatóság).

| 4. | A készítmény(ek) kereskedelmi neve(i) vagy elnevezése(i). |
| --- | --- |

4.

A készítmény(ek) kereskedelmi neve(i) vagy elnevezése(i).

| 5. | E kereskedelmi név(ek) vagy elnevezés az Unió egészében azonosan alkalmazandó?






  IGEN | NEM |
| --- | --- | --- |

5.

E kereskedelmi név(ek) vagy elnevezés az Unió egészében azonosan alkalmazandó?

IGEN

NEM

Amennyiben nem, akkor adja meg az egyes tagállamokban alkalmazott kereskedelmi név(eke)t vagy elnevezés(eke)t:

| | Belgium:
  Bulgária:
  Cseh Köztársaság:
  Dánia:
  Németország:
  Észtország:
  Írország:
  Görögország:
  Spanyolország:
  Franciaország:
  Olaszország: |
| --- | --- |

Belgium:

Bulgária:

Cseh Köztársaság:

Dánia:

Németország:

Észtország:

Írország:

Görögország:

Spanyolország:

Franciaország:

Olaszország:

| | Ciprus:
  Lettország:
  Litvánia:
  Luxemburg:
  Magyarország:
  Málta:
  Hollandia:
  Ausztria:
  Lengyelország:
  Portugália:
  Románia:
  Szlovénia:
  Szlovákia:
  Finnország: |
| --- | --- |

Ciprus:

Lettország:

Litvánia:

Luxemburg:

Magyarország:

Málta:

Hollandia:

Ausztria:

Lengyelország:

Portugália:

Románia:

Szlovénia:

Szlovákia:

Finnország:

| | Svédország:
  Egyesült Királyság: |
| --- | --- |

Svédország:

Egyesült Királyság:

| 6. | A legutóbb az 1907/2006/EK rendelet II. mellékletének 3. címében meghatározott készítmény(ek) összetétele. |
| --- | --- |

6.

A legutóbb az 1907/2006/EK rendelet II. mellékletének 3. címében meghatározott készítmény(ek) összetétele.

| 7. | A készítmény(ek) ezen irányelv 6. cikkével összhangban történő osztályozása. |
| --- | --- |

7.

A készítmény(ek) ezen irányelv 6. cikkével összhangban történő osztályozása.

| 8. | A készítmény(ek) ezen irányelv 10. cikkével összhangban történő címkézése. |
| --- | --- |

8.

A készítmény(ek) ezen irányelv 10. cikkével összhangban történő címkézése.

| 9. | A készítmény(ek) tervezett felhasználási célja. |
| --- | --- |

9.

A készítmény(ek) tervezett felhasználási célja.

| 10. | Biztonsági adatlap(ok) az 1907/2006/EK rendeletnek megfelelően. |
| --- | --- |

10.

Biztonsági adatlap(ok) az 1907/2006/EK rendeletnek megfelelően.

B. RÉSZ

Útmutató a helyettesítő elnevezések (generikus nevek) megállapítására

1.   Bevezető megjegyzés

Ezen útmutató a veszélyes anyagok osztályozási eljárásán alapul (az anyagok felosztása osztályokba), a 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része megfelelően.

Az ezen útmutatóban szereplőktől eltérő helyettesítő elnevezések is alkalmazhatók. A kiválasztott névnek azonban minden esetben elegendő információt kell nyújtania ahhoz, hogy a készítményt kockázatmentesen lehessen kezelni, és hogy a munkahelyen megtehessék a szükséges egészségügyi és biztonsági óvintézkedéseket.

Az osztályokat a következő módon kell megállapítani:

| — | szervetlen és szerves anyagok, amelyek azon legjellegzetesebb kémiai eleme, amely tulajdonságaikat kifejezi közös. Az osztály neve a kémiai elem nevéből származik. E családokat az 2 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része szerint a kémiai elem rendszáma alapján (001-tól 103-ig) kell megszámozni, |
| --- | --- |

—

szervetlen és szerves anyagok, amelyek azon legjellegzetesebb kémiai eleme, amely tulajdonságaikat kifejezi közös. Az osztály neve a kémiai elem nevéből származik. E családokat az 2 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része szerint a kémiai elem rendszáma alapján (001-tól 103-ig) kell megszámozni,

| — | szerves anyagok, amelyeknek azon legjellegzetesebb funkcionális csoportja, amely tulajdonságaikat kifejezi, közös. |
| --- | --- |

—

szerves anyagok, amelyeknek azon legjellegzetesebb funkcionális csoportja, amely tulajdonságaikat kifejezi, közös.

Az osztály neve a funkcionális csoport nevéből származik.

E családokat az 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része lévő hagyományos szám alapján kell megszámozni (601-650).

Egyes esetekben a közös különös tulajdonságokkal rendelkező anyagokat egyesítő alosztályokat is figyelembe vették.

2.   A generikus név megállapítása

Alapelvek

A generikus név megállapítása két egymást követő lépésben a következő módon történik:

| (i) | mérték meghatározása, ameddig a legfontosabb funkcionális csoportokat és kémiai a molekulában jelen levő funkcionális csoportok és kémiai elemek azonosítása; |
| --- | --- |

(i)

mérték meghatározása, ameddig a legfontosabb funkcionális csoportokat és kémiai a molekulában jelen levő funkcionális csoportok és kémiai elemek azonosítása;

| (ii) | azon elemeket az elnevezésben figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(ii)

azon elemeket az elnevezésben figyelembe kell venni.

A figyelembe vett azonosított funkcionális csoportok és elemek megfelelnek a 3. pont szerinti osztályok és alosztályok neveinek, e lista azonban nem kimerítő.

3.   Az anyagok felosztása osztályokba és alosztályokba

| Az osztály száma
  Az 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része | Osztályok
  Alosztályok |
| --- | --- |
| 001 | Hidrogénvegyületek |
| | Hidridek |
| 002 | Héliumvegyületek |
| 003 | Lítiumvegyületek |
| 004 | Berilliumvegyületek |
| 005 | Bórvegyületek |
| | Boránok
  Borátok |
| 006 | Szénvegyületek |
| | Karbamátok
  Szervetlen szénvegyületek
  Hidrogén-cianid sói
  Karbamid és származékai |
| 007 | Nitrogénvegyületek |
| | Kvaterner ammóniumvegyületek
  Savas nitrogénvegyületek
  Nitrátok
  Nitritek |
| 008 | Oxigénvegyületek |
| 009 | Fluórvegyületek |
| | Szervetlen fluoridok |
| 010 | Neonvegyületek |
| 011 | Nátriumvegyületek |
| 012 | Magnéziumvegyületek |
| | Fémorganikus magnéziumszármazékok |
| 013 | Alumíniumvegyületek |
| | Fémorganikus alumíniumszármazékok |
| 014 | Szilíciumvegyületek |
| | Szilikonok
  Szilikátok |
| 015 | Foszforvegyületek |
| | Savas foszfor vegyületek
  Foszfóniumvegyületek
  Foszforsav-észterek
  Foszfátok
  Foszfitek
  Foszforamidok és származékai |
| 016 | Kénvegyületek |
| | Savas kénvegyületek
  Merkaptánok
  Szulfátok
  Szulfitek |
| 017 | Klórvegyületek |
| | Klorátok
  Perklorátok |
| 018 | Argonvegyületek |
| 019 | Káliumvegyületek |
| 020 | Kalciumvegyületek |
| 021 | Szkandiumvegyületek |
| 022 | Titánvegyületek |
| 023 | Vanádiumvegyületek |
| 024 | Krómvegyületek |
| | Króm(VI)-vegyületek |
| 025 | Mangánvegyületek |
| 026 | Vasvegyületek |
| 027 | Kobaltvegyületek |
| 028 | Nikkelvegyületek |
| 029 | Rézvegyületek |
| 030 | Cinkvegyületek |
| | Szerves cinkszármazékok |
| 031 | Galliumvegyületek |
| 032 | Germániumvegyületek |
| 033 | Arzénvegyületek |
| 034 | Szelénvegyületek |
| 035 | Brómvegyületek |
| 036 | Kriptonvegyületek |
| 037 | Rubídiumvegyületek |
| 038 | Stronciumvegyületek |
| 039 | Ittriumvegyületek |
| 040 | Cirkóniumvegyületek |
| 041 | Nióbiumvegyületek |
| 042 | Molibdénvegyületek |
| 043 | Technéciumvegyületek |
| 044 | Ruténiumvegyületek |
| 045 | Ródiumvegyületek |
| 046 | Palládiumvegyületek |
| 047 | Ezüstvegyületek |
| 048 | Kadmiumvegyületek |
| 049 | Indiumvegyületek |
| 050 | Ónvegyületek |
| | Szerves ónszármazékok |
| 051 | Antimonvegyületek |
| 052 | Tellúrvegyületek |
| 053 | Jódvegyületek |
| 054 | Xenonvegyületek |
| 055 | Céziumvegyületek |
| 056 | Báriumvegyületek |
| 057 | Lantánvegyületek |
| 058 | Cériumvegyületek |
| 059 | Prazeodímiumvegyületek |
| 060 | Neodímiumvegyületek |
| 061 | Prométiumvegyületek |
| 062 | Szamáriumvegyületek |
| 063 | Európiumvegyületek |
| 064 | Gadolíniumvegyületek |
| 065 | Terbiumvegyületek |
| 066 | Diszpróziumvegyületek |
| 067 | Holmiumvegyületek |
| 068 | Erbiumvegyületek |
| 069 | Túliumvegyületek |
| 070 | Itterbiumvegyületek |
| 071 | Lutéciumvegyületek |
| 072 | Hafniumvegyületek |
| 073 | Tantálvegyületek |
| 074 | Volfrámvegyületek |
| 075 | Réniumvegyületek |
| 076 | Ozmiumvegyületek |
| 077 | Irídiumvegyületek |
| 078 | Platinavegyületek |
| 079 | Aranyvegyületek |
| 080 | Higanyvegyületek |
| | Szerves higanyszármazékok |
| 081 | Talliumvegyületek |
| 082 | Ólomvegyületek |
| | Szerves ólomszármazékok |
| 083 | Bizmutvegyületek |
| 084 | Polóniumvegyületek |
| 085 | Asztáciumvegyületek |
| 086 | Radonvegyületek |
| 087 | Franciumvegyületek |
| 088 | Rádiumvegyületek |
| 089 | Aktíniumvegyületek |
| 090 | Tóriumvegyületek |
| 091 | Protaktíniumvegyületek |
| 092 | Uránvegyületek |
| 093 | Neptúniumvegyületek |
| 094 | Plutóniumvegyületek |
| 095 | Ameríciumvegyületek |
| 096 | Kűriumvegyületek |
| 097 | Berkéliumvegyületek |
| 098 | Kaliforniumvegyületek |
| 099 | Einsteiniumvegyületek |
| 100 | Fermiumvegyületek |
| 101 | Mendeléviumvegyületek |
| 102 | Nobéliumvegyületek |
| 103 | Laurenciumvegyületek |
| 601 | Szénhidrogének |
| | Alifás szénhidrogének
  Aromás szénhidrogének
  Aliciklusos szénhidrogének
  Policiklusos aromás szénhidrogének (PAH) |
| 602 | Halogénezett szénhidrogének (*) |
| | Halogénezett alifás szénhidrogének (*)
  Halogénezett aromás szénhidrogének (*)
  Halogénezett aliciklusos szénhidrogének (*) |
| (*) | A halogénnek megfelelő osztály szerint kell megadni. |

Az osztály száma

Az 1 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része

Osztályok

Alosztályok

001

Hidrogénvegyületek

Hidridek

002

Héliumvegyületek

003

Lítiumvegyületek

004

Berilliumvegyületek

005

Bórvegyületek

Boránok

Borátok

006

Szénvegyületek

Karbamátok

Szervetlen szénvegyületek

Hidrogén-cianid sói

Karbamid és származékai

007

Nitrogénvegyületek

Kvaterner ammóniumvegyületek

Savas nitrogénvegyületek

Nitrátok

Nitritek

008

Oxigénvegyületek

009

Fluórvegyületek

Szervetlen fluoridok

010

Neonvegyületek

011

Nátriumvegyületek

012

Magnéziumvegyületek

Fémorganikus magnéziumszármazékok

013

Alumíniumvegyületek

Fémorganikus alumíniumszármazékok

014

Szilíciumvegyületek

Szilikonok

Szilikátok

015

Foszforvegyületek

Savas foszfor vegyületek

Foszfóniumvegyületek

Foszforsav-észterek

Foszfátok

Foszfitek

Foszforamidok és származékai

016

Kénvegyületek

Savas kénvegyületek

Merkaptánok

Szulfátok

Szulfitek

017

Klórvegyületek

Klorátok

Perklorátok

018

Argonvegyületek

019

Káliumvegyületek

020

Kalciumvegyületek

021

Szkandiumvegyületek

022

Titánvegyületek

023

Vanádiumvegyületek

024

Krómvegyületek

Króm(VI)-vegyületek

025

Mangánvegyületek

026

Vasvegyületek

027

Kobaltvegyületek

028

Nikkelvegyületek

029

Rézvegyületek

030

Cinkvegyületek

Szerves cinkszármazékok

031

Galliumvegyületek

032

Germániumvegyületek

033

Arzénvegyületek

034

Szelénvegyületek

035

Brómvegyületek

036

Kriptonvegyületek

037

Rubídiumvegyületek

038

Stronciumvegyületek

039

Ittriumvegyületek

040

Cirkóniumvegyületek

041

Nióbiumvegyületek

042

Molibdénvegyületek

043

Technéciumvegyületek

044

Ruténiumvegyületek

045

Ródiumvegyületek

046

Palládiumvegyületek

047

Ezüstvegyületek

048

Kadmiumvegyületek

049

Indiumvegyületek

050

Ónvegyületek

Szerves ónszármazékok

051

Antimonvegyületek

052

Tellúrvegyületek

053

Jódvegyületek

054

Xenonvegyületek

055

Céziumvegyületek

056

Báriumvegyületek

057

Lantánvegyületek

058

Cériumvegyületek

059

Prazeodímiumvegyületek

060

Neodímiumvegyületek

061

Prométiumvegyületek

062

Szamáriumvegyületek

063

Európiumvegyületek

064

Gadolíniumvegyületek

065

Terbiumvegyületek

066

Diszpróziumvegyületek

067

Holmiumvegyületek

068

Erbiumvegyületek

069

Túliumvegyületek

070

Itterbiumvegyületek

071

Lutéciumvegyületek

072

Hafniumvegyületek

073

Tantálvegyületek

074

Volfrámvegyületek

075

Réniumvegyületek

076

Ozmiumvegyületek

077

Irídiumvegyületek

078

Platinavegyületek

079

Aranyvegyületek

080

Higanyvegyületek

Szerves higanyszármazékok

081

Talliumvegyületek

082

Ólomvegyületek

Szerves ólomszármazékok

083

Bizmutvegyületek

084

Polóniumvegyületek

085

Asztáciumvegyületek

086

Radonvegyületek

087

Franciumvegyületek

088

Rádiumvegyületek

089

Aktíniumvegyületek

090

Tóriumvegyületek

091

Protaktíniumvegyületek

092

Uránvegyületek

093

Neptúniumvegyületek

094

Plutóniumvegyületek

095

Ameríciumvegyületek

096

Kűriumvegyületek

097

Berkéliumvegyületek

098

Kaliforniumvegyületek

099

Einsteiniumvegyületek

100

Fermiumvegyületek

101

Mendeléviumvegyületek

102

Nobéliumvegyületek

103

Laurenciumvegyületek

601

Szénhidrogének

Alifás szénhidrogének

Aromás szénhidrogének

Aliciklusos szénhidrogének

Policiklusos aromás szénhidrogének (PAH)

602

Halogénezett szénhidrogének (*)

Halogénezett alifás szénhidrogének (*)

Halogénezett aromás szénhidrogének (*)

Halogénezett aliciklusos szénhidrogének (*)

(*)

A halogénnek megfelelő osztály szerint kell megadni.

603

Alkoholok és származékaik

Alifás alkoholok

Aromás alkoholok

Aliciklusos alkoholok

Alkanolaminok

Epoxiszármazékok

Éterek

Glikoléterek

Glikolok és poliolok

604

Fenolok és származékaik

Halogénezett fenolszármazékok (*)

| (*) | A halogénnek megfelelő osztály szerint kell megadni. |
| --- | --- |

(*)

A halogénnek megfelelő osztály szerint kell megadni.

605

Aldehidek és származékaik

Alifás aldehidek

Aromás aldehidek

Aliciklusos aldehidek

Alifás acetálok

Aromás acetálok

Aliciklusos acetálok

606

Ketonok és származékaik

Alifás ketonok

Aromás ketonok (*)

Aliciklusos ketonok

| (*) | Beleértve a kinonokat is. |
| --- | --- |

(*)

Beleértve a kinonokat is.

607

Szerves savak és származékaik

Alifás savak

Halogénezett alifás savak (*)

Aromás savak

Halogénezett aromás savak (*)

Aliciklusos savak

Halogénezett aliciklusos savak (*)

Alifás sav-anhidridek

Halogénezett alifás sav-anhidridek (*)

Aromás sav-anhidridek

Halogénezett aromás sav-anhidridek (*)

Aliciklusos sav-anhidridek

Halogénezett aliciklusos sav-anhidridek (*)

Alifás savak sói

Halogénezett alifás savak sói (*)

Aromás savak sói

Halogénezett aromás savak sói (*)

Aliciklusos savak sói

Halogénezett aliciklusos savak sói (*)

Alifás savak észterei

Halogénezett alifás savak észterei (*)

Aromás savak észterei

Halogénezett aromás savak észterei (*)

Aliciklusos savak észterei

Halogénezett aliciklusos savak észterei (*)

Glikol-éter észterei

Akrilátok

Metakrilátok

Laktonok

Acil-halogenidek

| (*) | A halogénnek megfelelő osztály szerint kell megadni. |
| --- | --- |

(*)

A halogénnek megfelelő osztály szerint kell megadni.

608

Nitrilek és származékaik

609

Nitrovegyületek

610

Klór-nitrovegyületek

611

Azoxi és azovegyületek

612

Aminvegyületek

Alifás aminok és származékaik

Aliciklusos aminok és származékaik

Aromás aminok és származékaik

Anilin és származékai

Benzidin és származékai

613

Heterociklusos bázisok és származékaik

Benzimidazol és származékaik

Imidazol és származékai

Piretroidok

Kinolin és származékai

Triazin és származékai

Triazol és származékai

614

Glikozidok és alkaloidok

Alkaloidok és származékaik

Glikozidok és származékaik

615

Cianátok és izocianátok

Cianátok

Izocianátok

616

Amidok és származékaik

Acetamid és származékai

Anilidek

617

Szerves peroxidok

647

Enzimek

648

Komplex kőszén származékok

Savas extraktum

Lúgos extraktum

Antracén olaj

Antracén olaj extrakciós maradék

Antracén olaj frakció

Karbol olaj

Karbol olaj extrakciós maradék

Kőszén folyadékok, folyékony oldószeres extraktum

Kőszén folyadékok, folyékony oldószeres folyadék extraktum

Kőszén olaj

Kőszén kátrány

Kőszén kátrány extraktum

Kőszén kátrány szilárd maradék

Koksz (kőszén kátrány), alacsony hőmérsékletű, magas hőmérsékletű

Koksz (kőszén kátrány), magas hőmérsékletű

Koksz (kőszén kátrány), kevert kőszén, magas hőmérsékletű

Nyers benzol

Nyers fenolok

Nyers kátrány bázisok

Desztillátum bázisok

Desztillátum fenolok

Desztillátumok

Desztillátumok (kőszén), folyékony oldószer extraktum, primer

Desztillátumok (kőszén), oldószer extraktum, hidrokrakkolt

Desztillátumok (kőszén), oldószer extraktum, hidrokrakkolt, hidrogénezett középső frakció/extraktum

Desztillátumok (kőszén), oldószer extraktum, hidrokrakkolt középső frakció/extraktum

Extrakciós maradékok (kőszén) alacsony hőmérsékletű, kőszén kátrány, lúgos

Friss olaj

Üzemanyagok, dízel, kőszén oldószer extraktum, hidrokrakkolt, hidrogénezett

Üzemanyagok, sugárhajtású repülő, kőszén oldószer extraktum, hidrokrakkolt, hidrogénezett

Gazolin, kőszén oldószer extraktum, hidrokrakkolt nafta

Hőkezeléses termékek

Nehéz antracén olaj

Nehéz antracén olaj redesztillátum

Könnyű olaj

Könnyű olaj extrakciós maradékok, magas forráspontú

Könnyű olaj extrakciós maradékok, közepes forráspontú

Könnyű olaj extrakciós maradékok, alacsony forráspontú

Könnyű olaj redesztillátum, magas forráspontú

Könnyű olaj redesztillátum, közepes forráspontú

Könnyű olaj redesztillátum, alacsony forráspontú

Metilnaftalin-olaj

Metilnaftalin olaj extrakciós maradék

Nafta (kőszén), oldószer extraktum, hidrokrakkolt

Naftalin olaj

Naftalin olaj extrakciós maradék

Naftalin olaj redesztillátum

Szurok

Szurok redesztillátum

Szurokmaradék

Szurokmaradék, hőkezelt

Szurokmaradék, oxidált

Pirolízis termékek

Redesztillátumok

Maradékok (kőszén), folyékony oldószer extraktum

Kátrány barnaszén

Kátrány barnaszén, alacsony hőmérsékletű

Kátrányolaj, magas forráspontú

Kátrányolaj, közepes forráspontú

Mosóolaj

Mosóolaj extrakciós maradék

Mosóolaj-redesztillátum

649

Komplex olajszármazékok

Nyersolaj

Szénhidrogén gáz

Alacsony forráspontú nafta

Alacsony forráspontú módosított nafta

Alacsony forráspontú katalitikusan krakkolt nafta

Alacsony forráspontú katalitikusan reformált nafta

Alacsony forráspontú termikusan krakkolt nafta

Alacsony forráspontú hidrogénezett nafta

Alacsony forráspontú nafta – nem specifikált

Közvetlen lepárlású kerozin

Kerozin – nem specifikált

Krakkolt gázolaj

Gázolaj – nem specifikált

Nehéz fűtőolaj

Kenőzsír vagy kenőanyag

Finomítatlan vagy enyhén finomított bázisolaj

Bázisolaj – nem specifikált

Párlat aromás extraktum

Párlat aromásextraktum (kezelt)

Gacsolaj

Gacs

Petrolátum

650

Különböző anyagok

Ne ezt az osztályt használja. Ehelyett a fent említett osztályokat vagy alosztályokat alkalmazza.

4.   Gyakorlati alkalmazás:

Annak megállapítása után, hogy az anyag a listán szereplő egy vagy több osztályba vagy alosztályba tartozik-e, a generikus név a következő módon állapítható meg:

| 4.1. | Amennyiben az osztály vagy alosztály neve elegendő a kémiai elemek vagy fontos funkcionális csoportok jellemzésére, úgy ez a név lesz a generikus név.
  Példák:






  — | 1,4 dihidroxibenzol







  604-es osztály | : | fenolok és származékaik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| generikus név | : | fenolszármazékok |

4.1.

Amennyiben az osztály vagy alosztály neve elegendő a kémiai elemek vagy fontos funkcionális csoportok jellemzésére, úgy ez a név lesz a generikus név.

Példák:

—

1,4 dihidroxibenzol

604-es osztály

:

fenolok és származékaik

generikus név

:

fenolszármazékok

| — | butanol







  603-as osztály | : | alkoholok és származékaik |
| --- | --- | --- | --- |
| alosztály | : | alifás alkoholok |
| generikus név | : | alifás alkohol |

—

butanol

603-as osztály

:

alkoholok és származékaik

alosztály

:

alifás alkoholok

generikus név

:

alifás alkohol

| — | 2-Izopropoxietanol







  603-as osztály | : | alkoholok és származékaik |
| --- | --- | --- | --- |
| alosztály | : | glikoléterek |
| generikus név | : | glikoléter |

—

2-Izopropoxietanol

603-as osztály

:

alkoholok és származékaik

alosztály

:

glikoléterek

generikus név

:

glikoléter

| — | metakrilát







  607-es osztály | : | szerves savak és származékaik |
| --- | --- | --- | --- |
| alosztály | : | akrilátok |
| generikus név | : | akrilát |

—

metakrilát

607-es osztály

:

szerves savak és származékaik

alosztály

:

akrilátok

generikus név

:

akrilát

| 4.2. | Amennyiben egy osztály vagy alosztály neve nem elegendő a kémiai elemek vagy fontos funkcionális csoportok jellemzésére, úgy a generikus név a megfelelő különböző osztályok vagy alosztályok neveinek kombinációja lesz:
  Példák:






  — | klórbenzol







  602-es osztály | : | halogénezett szénhidrogéne |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| kalosztály | : | halogénezett aromás szénhidrogének |
| 017-es csoport | : | klórvegyületek |
| generikus név | : | klórozott aromás szénhidrogén |

4.2.

Amennyiben egy osztály vagy alosztály neve nem elegendő a kémiai elemek vagy fontos funkcionális csoportok jellemzésére, úgy a generikus név a megfelelő különböző osztályok vagy alosztályok neveinek kombinációja lesz:

Példák:

—

klórbenzol

602-es osztály

:

halogénezett szénhidrogéne

kalosztály

:

halogénezett aromás szénhidrogének

017-es csoport

:

klórvegyületek

generikus név

:

klórozott aromás szénhidrogén

| — | 2,3,6-triklórfenilecetsav







  607-es osztály | : | szerves savak |
| --- | --- | --- | --- |
| alosztály | : | halogénezett aromás savak |
| 017-es osztály | : | klórvegyületek |
| generikus név | : | klórozott aromás sav |

—

2,3,6-triklórfenilecetsav

607-es osztály

:

szerves savak

alosztály

:

halogénezett aromás savak

017-es osztály

:

klórvegyületek

generikus név

:

klórozott aromás sav

| — | 1-klór-1-nitropropán







  610-es osztáy | : | klór-nitrovegyületek |
| --- | --- | --- | --- |
| 601-es osztály | : | szénhidrogének |
| alosztály | : | alifás szénhidrogének |
| generikus név | : | klórozott alifás szénhidrogén |

—

1-klór-1-nitropropán

610-es osztáy

:

klór-nitrovegyületek

601-es osztály

:

szénhidrogének

alosztály

:

alifás szénhidrogének

generikus név

:

klórozott alifás szénhidrogén

| — | tetrapropil-ditiopirofoszfát







  015-ös csoport | : | foszforvegyületek |
| --- | --- | --- | --- |
| alosztály | : | foszfor észterek |
| 016-os osztály | : | kénvegyületek |
| generikus név | : | tiofoszforsav észter |

—

tetrapropil-ditiopirofoszfát

015-ös csoport

:

foszforvegyületek

alosztály

:

foszfor észterek

016-os osztály

:

kénvegyületek

generikus név

:

tiofoszforsav észter

| Megjegyzés: | Egyes elemek, elsősorban fémek esetében, az osztály vagy alosztály neve a „szerves” vagy „szervetlen” szóval jelölhető. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

Egyes elemek, elsősorban fémek esetében, az osztály vagy alosztály neve a „szerves” vagy „szervetlen” szóval jelölhető.

Példák:

| — | higany-klorid







  080-as osztály | : | higanyvegyületek |
| --- | --- | --- | --- |
| generikus név | : | szervetlen higanyvegyület |

—

higany-klorid

080-as osztály

:

higanyvegyületek

generikus név

:

szervetlen higanyvegyület

| — | bárium-acetát







  056-os osztály | : | báriumvegyületek |
| --- | --- | --- | --- |
| generikus név | : | szerves báriumvegyület |

—

bárium-acetát

056-os osztály

:

báriumvegyületek

generikus név

:

szerves báriumvegyület

| — | etil-nitrit







  007-es csoport | : | nitrogénvegyületek |
| --- | --- | --- | --- |
| alcsalád | : | nitritek |
| generikus név | : | szerves nitrit |

—

etil-nitrit

007-es csoport

:

nitrogénvegyületek

alcsalád

:

nitritek

generikus név

:

szerves nitrit

| — | nátrium-hidroszulfit







  016-os csoport | : | kénvegyületek |
| --- | --- | --- | --- |
| generikus név | : | szervetlen kénvegyület |

—

nátrium-hidroszulfit

016-os csoport

:

kénvegyületek

generikus név

:

szervetlen kénvegyület

(Az idézett példák a 3 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része származnak, amelyekre vonatkozóan bizalmas adatkezelési kérelem nyújtható be.)

VII. MELLÉKLET

A 12. CIKK (2) BEKEZDÉSE ALÁ TARTOZÓ KÉSZÍTMÉNYEK

A 67/548/EGK irányelv VI. mellékletének 9.3. pontja szerinti készítmények.

VIII. MELLÉKLET

A. rész

A hatályon kívül helyezett rendelet és egymást követő módosításainak jegyzéke

(lásd a 22. cikket)

| Az Európai Parlament és a Tanács 1999/45/EK irányelve
  (HL L 200., 1999.7.30., 1. o.) | |
| --- | --- |
| A Bizottság 2001/60/EK irányelve
  (HL L 226., 2001.8.22., 5. o.) | |
| Az Európai Parlament és a Tanács 1882/2003/EK rendelete
  (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) | Csak a III. melléklet 90. pontja |
| A Tanács 2004/66/EK irányelve
  (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.) | Csak a 1999/45/EK irányelvre vonatkozó utalás az 1. cikkben és a melléklet I. B. pontjában |
| A Bizottság 2006/8/EK irányelve
  (HL L 19., 2006.1.24., 12. o.) | |
| A Tanács 2006/96/EK irányelve
  (HL L 363., 2006.12.20., 81. o.) | Csak a 1999/45/EK irányelvre vonatkozó utalás az 1. cikkben és a melléklet G. szakaszában |
| Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete
  (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.) | Csak a 140. cikk |
| Az Európai Parlament és a Tanács 1137/2008/EK rendelete
  (HL L 311., 2008.11.21., 1. o.) | Csak a melléklet 3.5. pontja |
| Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete
  (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.) | Csak az 56. cikk |

Az Európai Parlament és a Tanács 1999/45/EK irányelve

(HL L 200., 1999.7.30., 1. o.)

A Bizottság 2001/60/EK irányelve

(HL L 226., 2001.8.22., 5. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 1882/2003/EK rendelete

(HL L 284., 2003.10.31., 1. o.)

Csak a III. melléklet 90. pontja

A Tanács 2004/66/EK irányelve

(HL L 168., 2004.5.1., 35. o.)

Csak a 1999/45/EK irányelvre vonatkozó utalás az 1. cikkben és a melléklet I. B. pontjában

A Bizottság 2006/8/EK irányelve

(HL L 19., 2006.1.24., 12. o.)

A Tanács 2006/96/EK irányelve

(HL L 363., 2006.12.20., 81. o.)

Csak a 1999/45/EK irányelvre vonatkozó utalás az 1. cikkben és a melléklet G. szakaszában

Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete

(HL L 396., 2006.12.30., 1. o.)

Csak a 140. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács 1137/2008/EK rendelete

(HL L 311., 2008.11.21., 1. o.)

Csak a melléklet 3.5. pontja

Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete

(HL L 353., 2008.12.31., 1. o.)

Csak az 56. cikk

B. rész

A nemzeti jogba való átültetésre előírt határidők

(lásd a 22. cikket)

| Irányelv | Az átültetés határideje |
| --- | --- |
| 1999/45/EK | 2002. július 30. |
| 2001/60/EK | 2002. július 30. |
| 2004/66/EK | 2004. május 1. |
| 2006/8/EK | 2007. március 1. |
| 2006/96/EK | 2007. január 1. |

Irányelv

Az átültetés határideje

1999/45/EK

2002. július 30.

2001/60/EK

2002. július 30.

2004/66/EK

2004. május 1.

2006/8/EK

2007. március 1.

2006/96/EK

2007. január 1.

IX. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 1999/45/EK irányelv | Ezen irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk (1) bekezdés, bevezető fordulat | 1. cikk (1) bekezdés |
| 1. cikk (1) bekezdés, első francia bekezdés | 1. cikk (1) bekezdés |
| 1. cikk (1) bekezdés, második francia bekezdés | 1. cikk (1) bekezdés |
| 1. cikk (1) bekezdés, záró fordulat | 1. cikk (1) bekezdés |
| 1. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat | 1. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat |
| 1. cikk (2) bekezdés, első francia bekezdés | 1. cikk (2) bekezdés a) pont |
| 1. cikk (2) bekezdés, második francia bekezdés | 1. cikk (2) bekezdés b) pont |
| 1. cikk (3) bekezdés, bevezető fordulat | 1. cikk (3) bekezdés |
| 1. cikk (3) bekezdés, első francia bekezdés | 1. cikk (3) bekezdés |
| 1. cikk (3) bekezdés, második francia bekezdés | 1. cikk (3) bekezdés |
| 1. cikk (3) bekezdés, harmadik francia bekezdés | ___ |
| 1. cikk (3) bekezdés, záró fordulat | 1. cikk (3) bekezdés |
| 1. cikk (4) bekezdés | 1. cikk (4) bekezdés |
| 1. cikk (5) bekezdés | 1. cikk (5) bekezdés |
| 1. cikk (6) bekezdés, bevezető fordulat | 1. cikk (6) bekezdés, bevezető fordulat |
| 1. cikk (6) bekezdés, első francia bekezdés | 1. cikk (6) bekezdés a) pont |
| 1. cikk (6) bekezdés, második francia bekezdés | 1. cikk (6) bekezdés b) pont |
| 2. cikk (1) bekezdés, bevezető fordulat | 2. cikk (1) bekezdés, bevezető fordulat |
| 2. cikk (1) bekezdés a), b) és c) pont | 2. cikk (1) bekezdés a), b) és c) pont |
| 2. cikk (1) bekezdés d) pont | ___ |
| 2. cikk (1) bekezdés e) pont | 2. cikk (1) bekezdés d) pont |
| 2. cikk (1) bekezdés f) pont | 2. cikk (1) bekezdés e) pont |
| 2. cikk (1) bekezdés, g) pont | 2. cikk (1) bekezdés f) pont |
| 2. cikk (1) bekezdés, h) pont | 2. cikk (1) bekezdés g) pont |
| 2. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat | 2. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat |
| 2. cikk (2) bekezdés a), b) és c) pont | 2. cikk (2) bekezdés a), b) és c) pont |
| 2. cikk (2) bekezdés d) pont, bevezető fordulat | 2. cikk (2) bekezdés d) pont, bevezető fordulat |
| 2. cikk (2) bekezdés d) pont, első francia bekezdés | 2. cikk (2) bekezdés d) pont i) alpont |
| 2. cikk (2) bekezdés d) pont, második francia bekezdés | 2. cikk (2) bekezdés d) pont ii) alpont |
| 2. cikk (2) bekezdés d) pont, harmadik francia bekezdés | 2. cikk (2) bekezdés d) pont iii) alpont |
| 2. cikk (2) bekezdés d) pont, negyedik francia bekezdés | 2. cikk (2) bekezdés d) pont iv) alpont |
| 2. cikk (2) bekezdés (e)-(o) pont | 2. cikk (2) bekezdés (e)-(o) pont |
| 3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, bevezető fordulat | 3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, bevezető fordulat |
| 3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, első francia bekezdés | 3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés a) pont |
| 3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, második francia bekezdés | 3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés b) pont |
| 3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, harmadik francia bekezdés | 3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés c) pont |
| 3. cikk (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés | 3. cikk (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés |
| 3. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat | 3. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat |
| 3. cikk (2) bekezdés, első francia bekezdés | 3. cikk (2) bekezdés a) pont |
| 3. cikk (2) bekezdés, második francia bekezdés | ___ |
| 3. cikk (2) bekezdés, harmadik francia bekezdés | 3. cikk (2) bekezdés b) pont |
| 3. cikk (2) bekezdés, negyedik francia bekezdés | ___ |
| 3. cikk (2) bekezdés, ötödik francia bekezdés | ___ |
| 3. cikk (2) bekezdés, hatodik francia bekezdés | ___ |
| 3. cikk (2) bekezdés, záró fordulat | 3. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat |
| 3. cikk (3) bekezdés | 3. cikk (3) bekezdés |
| 4. cikk | 4. cikk |
| 5. cikk (1) bekezdés | 5. cikk (1) bekezdés |
| 5. cikk (2) bekezdés, első bevezető fordulat | 5. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat |
| 5. cikk (2) bekezdés, második bevezető fordulat | 5. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat |
| 5. cikk (2) bekezdés, első francia bekezdés | 5. cikk (2) bekezdés a) pont |
| 5. cikk (2) bekezdés, második francia bekezdés | 5. cikk (2) bekezdés b) pont |
| 5. cikk (2) bekezdés, harmadik francia bekezdés | 5. cikk (2) bekezdés c) pont |
| 5. cikk (3), (4) és (5) bekezdés | 5. cikk (3), (4) és (5) bekezdés |
| 6. cikk (1) és (2) bekezdés | 6. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 6. cikk (3) bekezdés, bevezető fordulat | 6. cikk (3) bekezdés, bevezető fordulat |
| 6. cikk (3) bekezdés, első francia bekezdés, első rész | 6. cikk (3) bekezdés, bevezető fordulat |
| 6. cikk (3) bekezdés, első francia bekezdés, második rész | 6. cikk (3) bekezdés, első francia bekezdés |
| 6. cikk (3) bekezdés, második francia bekezdés | 6. cikk (3) bekezdés, második francia bekezdés |
| 6. cikk (3) bekezdés, harmadik francia bekezdés | 6. cikk (3) bekezdés, harmadik francia bekezdés |
| 6. cikk (4) bekezdés | 6. cikk (4) bekezdés |
| 7. cikk | 7. cikk |
| 8. cikk (1) és (2) bekezdés | 8. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 8. cikk (3) bekezdés, bevezető fordulat | 8. cikk (3) bekezdés, bevezető fordulat |
| 8. cikk (3) bekezdés, első francia bekezdés | 8. cikk (3) bekezdés a) pont |
| 8. cikk (3) bekezdés, második francia bekezdés | 8. cikk (3) bekezdés b) pont |
| 8. cikk (3) bekezdés, harmadik francia bekezdés | 8. cikk (3) bekezdés c) pont |
| 8. cikk (4) bekezdés | 8. cikk (4) bekezdés |
| 9. cikk, 1. pont, bevezető fordulat | 9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, bevezető fordulat |
| 9. cikk, 1.1. pont, bevezető fordulat | 9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, a) pont, bevezető fordulat |
| 9. cikk, 1.1. pont, első francia bekezdés | 9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, a) pont i) alpont |
| 9. cikk, 1.1. pont, második francia bekezdés | 9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, a) pont ii) alpont |
| 9. cikk, 1.1. pont, harmadik francia bekezdés | 9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, a) pont iii) alpont |
| 9. cikk, 1.1. pont, negyedik francia bekezdés | 9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, a) pont iv) alpont |
| 9. cikk, 1.2. pont, bevezető fordulat | 9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, b) pont, bevezető fordulat |
| 9. cikk, 1.2. pont, első francia bekezdés | 9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, b) pont i) alpont |
| 9. cikk, 1.2. pont, második francia bekezdés | 9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, b) pont ii) alpont |
| 9. cikk, 1.3. pont, első albekezdés, bevezető fordulat | 9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, c) pont, bevezető fordulat |
| 9. cikk, 1.3. pont, első albekezdés, első francia bekezdés | 9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, c) pont, i) alpont |
| 9. cikk, 1.3. pont, első albekezdés, második francia bekezdés | 9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, c) pont, ii) alpont |
| 9. cikk, 1.3. pont, második albekezdés | 9. cikk, második albekezdés |
| 9. cikk (2) bekezdés | 9. cikk (2) bekezdés |
| 10. cikk, 1.1. pont, bevezető fordulat | 10. cikk (1) bekezdés, bevezető fordulat |
| 10. cikk, 1.1(a). pont | 10. cikk (1) bekezdés a) pont |
| 10. cikk, 1.1(b). pont | 10. cikk (1) bekezdés b) pont |
| 10. cikk, 1.2. pont | 10. cikk (2) bekezdés |
| 10. cikk, 2. pont, bevezető fordulat | 10. cikk (3) bekezdés, bevezető fordulat |
| 10. cikk, 2.1. pont | 10. cikk (3) bekezdés a) pont |
| 10. cikk, 2.2. pont | 10. cikk (3) bekezdés b) pont |
| 10. cikk, 2.3. pont, bevezető fordulat | 10. cikk (3) bekezdés c) pont, bevezető fordulat |
| 10. cikk, 2.3.1. pont | 10. cikk (3) bekezdés c) pont i) alpont |
| 10. cikk, 2.3.2. pont | 10. cikk (3) bekezdés c) pont ii) alpont |
| 10. cikk, 2.3.3. pont, első albekezdés, bevezető fordulat | 10. cikk (3) bekezdés c) pont iii) alpont, első albekezdés, bevezető fordulat |
| 10. cikk, 2.3.3. pont, első albekezdés, első francia bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés c) pont iii) alpont, első albekezdés, első francia bekezdés |
| 10. cikk, 2.3.3. pont, első albekezdés, második francia bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés c) pont iii) alpont, első albekezdés, második francia bekezdés |
| 10. cikk, 2.3.3. pont, első albekezdés, harmadik francia bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés c) pont iii) alpont, első albekezdés, harmadik francia bekezdés |
| 10. cikk, 2.3.3. pont, első albekezdés, negyedik francia bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés c) pont iii) alpont, első albekezdés, negyedik francia bekezdés |
| 10. cikk, 2.3.3. pont, első albekezdés, ötödik francia bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés c) pont iii) alpont, első albekezdés, ötödik francia bekezdés |
| 10. cikk, 2.3.3. pont, első albekezdés, hatodik francia bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés c) pont iii) alpont, első albekezdés, hatodik francia bekezdés |
| 10. cikk, 2.3.3. pont, második albekezdés | 10. cikk (3) bekezdés c) pont iii) alpont, második albekezdés |
| 10. cikk, 2.3.4. pont, bevezető fordulat | 10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, bevezető fordulat |
| 10. cikk, 2.3.4. pont, első francia bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, első francia bekezdés |
| 10. cikk, 2.3.4. pont, második francia bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, második francia bekezdés |
| 10. cikk, 2.3.4. pont, harmadik francia bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, harmadik francia bekezdés |
| 10. cikk, 2.3.4. pont, negyedik francia bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, negyedik francia bekezdés |
| 10. cikk, 2.3.4. pont, ötödik francia bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, ötödik francia bekezdés |
| 10. cikk, 2.3.4. pont, hatodik francia bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, hatodik francia bekezdés |
| 10. cikk, 2.3.4. pont, hetedik francia bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, hetedik francia bekezdés |
| 10. cikk, 2.3.4. pont, utolsó szavak | 10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, bevezető fordulat |
| 10. cikk, 2.3.5. pont | 10. cikk (3) bekezdés c) pont v) alpont |
| 10. cikk, 2.4. pont, első albekezdés | 10. cikk (3) bekezdés d) pont, első albekezdés |
| 10. cikk, 2.4. pont, második albekezdés, bevezető fordulat | 10. cikk (3) bekezdés d) pont, második albekezdés, bevezető fordulat |
| 10. cikk, 2.4. pont, második albekezdés, első francia bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés d) pont, második albekezdés, i) pont |
| 10. cikk, 2.4. pont, második albekezdés, második francia bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés d) pont, második albekezdés, ii) pont |
| 10. cikk, 2.4. pont, második albekezdés, harmadik francia bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés d) pont, második albekezdés, iii) pont |
| 10. cikk, 2.4. pont, második albekezdés, negyedik francia bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés d) pont, második albekezdés, iv) pont |
| 10. cikk, 2.4. pont, harmadik albekezdés | 10. cikk (3) bekezdés d) pont, harmadik albekezdés |
| 10. cikk, 2.5. pont | 10. cikk (3) bekezdés e) pont |
| 10. cikk, 2.6. pont | 10. cikk (3) bekezdés f) pont |
| 10. cikk, 2.7. pont | 10. cikk (3) bekezdés g) pont |
| 10. cikk, 3. pont | 10. cikk (4) bekezdés |
| 10. cikk, 4. pont, bevezető fordulat | 10. cikk (5) bekezdés, bevezető fordulat |
| 10. cikk, 4. pont, első francia bekezdés | 10. cikk (5) bekezdés a) pont |
| 10. cikk, 4. pont, második francia bekezdés | 10. cikk (5) bekezdés b) pont |
| 10. cikk, 5. pont | 10. cikk (6) bekezdés |
| 11. cikk (1) – (5) bekezdés | 11. cikk (1) – (5) bekezdés |
| 11. cikk (6) bekezdés, bevezető fordulat | 11. cikk (6) bekezdés, bevezető fordulat |
| 11. cikk (6) bekezdés a) pont | 11. cikk (6) bekezdés a) pont |
| 11. cikk (6) bekezdés b) pont, első albekezdés, bevezető fordulat | 11. cikk (6) bekezdés b) pont, első albekezdés, bevezető fordulat |
| 11. cikk (6) bekezdés b) pont, első albekezdés, első francia bekezdés | 11. cikk (6) bekezdés b) pont, első albekezdés, i) pont |
| 11. cikk (6) bekezdés b) pont, első albekezdés, második francia bekezdés | 11. cikk (6) bekezdés b) pont, első albekezdés, ii) pont |
| 11. cikk (6) bekezdés b) pont, második albekezdés | 11. cikk (6) bekezdés b) pont, második albekezdés |
| 12. és 13. cikk | 12. és 13. cikk |
| 15. cikk | 14. cikk, első–ötödik bekezdés |
| ___ | 14. cikk, hatodik bekezdés |
| 16. cikk | 15. cikk |
| 17. cikk | 16. cikk |
| 18. cikk | 17. cikk |
| 19. cikk | 18. cikk |
| 20. cikk | 19. cikk |
| 20a. cikk (1) és (2) bekezdés | 23. cikk |
| 20a. cikk (3) bekezdés | ___ |
| ___ | 20. cikk |
| ___ | 21. cikk |
| ___ | 22. cikk |
| 21. cikk | ___ |
| 22. cikk | ___ |
| 23. cikk | 23. cikk |
| 24. cikk | 24. cikk |
| I – VII. melléklet | I–VII. melléklet |
| VIII. melléklet | ___ |
| IX. melléklet | ___ |
| ___ | VIII. melléklet |
| ___ | IX. melléklet |

1999/45/EK irányelv

Ezen irányelv

1. cikk (1) bekezdés, bevezető fordulat

1. cikk (1) bekezdés

1. cikk (1) bekezdés, első francia bekezdés

1. cikk (1) bekezdés

1. cikk (1) bekezdés, második francia bekezdés

1. cikk (1) bekezdés

1. cikk (1) bekezdés, záró fordulat

1. cikk (1) bekezdés

1. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat

1. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat

1. cikk (2) bekezdés, első francia bekezdés

1. cikk (2) bekezdés a) pont

1. cikk (2) bekezdés, második francia bekezdés

1. cikk (2) bekezdés b) pont

1. cikk (3) bekezdés, bevezető fordulat

1. cikk (3) bekezdés

1. cikk (3) bekezdés, első francia bekezdés

1. cikk (3) bekezdés

1. cikk (3) bekezdés, második francia bekezdés

1. cikk (3) bekezdés

1. cikk (3) bekezdés, harmadik francia bekezdés

___

1. cikk (3) bekezdés, záró fordulat

1. cikk (3) bekezdés

1. cikk (4) bekezdés

1. cikk (4) bekezdés

1. cikk (5) bekezdés

1. cikk (5) bekezdés

1. cikk (6) bekezdés, bevezető fordulat

1. cikk (6) bekezdés, bevezető fordulat

1. cikk (6) bekezdés, első francia bekezdés

1. cikk (6) bekezdés a) pont

1. cikk (6) bekezdés, második francia bekezdés

1. cikk (6) bekezdés b) pont

2. cikk (1) bekezdés, bevezető fordulat

2. cikk (1) bekezdés, bevezető fordulat

2. cikk (1) bekezdés a), b) és c) pont

2. cikk (1) bekezdés a), b) és c) pont

2. cikk (1) bekezdés d) pont

___

2. cikk (1) bekezdés e) pont

2. cikk (1) bekezdés d) pont

2. cikk (1) bekezdés f) pont

2. cikk (1) bekezdés e) pont

2. cikk (1) bekezdés, g) pont

2. cikk (1) bekezdés f) pont

2. cikk (1) bekezdés, h) pont

2. cikk (1) bekezdés g) pont

2. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat

2. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat

2. cikk (2) bekezdés a), b) és c) pont

2. cikk (2) bekezdés a), b) és c) pont

2. cikk (2) bekezdés d) pont, bevezető fordulat

2. cikk (2) bekezdés d) pont, bevezető fordulat

2. cikk (2) bekezdés d) pont, első francia bekezdés

2. cikk (2) bekezdés d) pont i) alpont

2. cikk (2) bekezdés d) pont, második francia bekezdés

2. cikk (2) bekezdés d) pont ii) alpont

2. cikk (2) bekezdés d) pont, harmadik francia bekezdés

2. cikk (2) bekezdés d) pont iii) alpont

2. cikk (2) bekezdés d) pont, negyedik francia bekezdés

2. cikk (2) bekezdés d) pont iv) alpont

2. cikk (2) bekezdés (e)-(o) pont

2. cikk (2) bekezdés (e)-(o) pont

3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, bevezető fordulat

3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, bevezető fordulat

3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, első francia bekezdés

3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés a) pont

3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, második francia bekezdés

3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés b) pont

3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, harmadik francia bekezdés

3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés c) pont

3. cikk (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés

3. cikk (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés

3. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat

3. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat

3. cikk (2) bekezdés, első francia bekezdés

3. cikk (2) bekezdés a) pont

3. cikk (2) bekezdés, második francia bekezdés

___

3. cikk (2) bekezdés, harmadik francia bekezdés

3. cikk (2) bekezdés b) pont

3. cikk (2) bekezdés, negyedik francia bekezdés

___

3. cikk (2) bekezdés, ötödik francia bekezdés

___

3. cikk (2) bekezdés, hatodik francia bekezdés

___

3. cikk (2) bekezdés, záró fordulat

3. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat

3. cikk (3) bekezdés

3. cikk (3) bekezdés

4. cikk

4. cikk

5. cikk (1) bekezdés

5. cikk (1) bekezdés

5. cikk (2) bekezdés, első bevezető fordulat

5. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat

5. cikk (2) bekezdés, második bevezető fordulat

5. cikk (2) bekezdés, bevezető fordulat

5. cikk (2) bekezdés, első francia bekezdés

5. cikk (2) bekezdés a) pont

5. cikk (2) bekezdés, második francia bekezdés

5. cikk (2) bekezdés b) pont

5. cikk (2) bekezdés, harmadik francia bekezdés

5. cikk (2) bekezdés c) pont

5. cikk (3), (4) és (5) bekezdés

5. cikk (3), (4) és (5) bekezdés

6. cikk (1) és (2) bekezdés

6. cikk (1) és (2) bekezdés

6. cikk (3) bekezdés, bevezető fordulat

6. cikk (3) bekezdés, bevezető fordulat

6. cikk (3) bekezdés, első francia bekezdés, első rész

6. cikk (3) bekezdés, bevezető fordulat

6. cikk (3) bekezdés, első francia bekezdés, második rész

6. cikk (3) bekezdés, első francia bekezdés

6. cikk (3) bekezdés, második francia bekezdés

6. cikk (3) bekezdés, második francia bekezdés

6. cikk (3) bekezdés, harmadik francia bekezdés

6. cikk (3) bekezdés, harmadik francia bekezdés

6. cikk (4) bekezdés

6. cikk (4) bekezdés

7. cikk

7. cikk

8. cikk (1) és (2) bekezdés

8. cikk (1) és (2) bekezdés

8. cikk (3) bekezdés, bevezető fordulat

8. cikk (3) bekezdés, bevezető fordulat

8. cikk (3) bekezdés, első francia bekezdés

8. cikk (3) bekezdés a) pont

8. cikk (3) bekezdés, második francia bekezdés

8. cikk (3) bekezdés b) pont

8. cikk (3) bekezdés, harmadik francia bekezdés

8. cikk (3) bekezdés c) pont

8. cikk (4) bekezdés

8. cikk (4) bekezdés

9. cikk, 1. pont, bevezető fordulat

9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, bevezető fordulat

9. cikk, 1.1. pont, bevezető fordulat

9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, a) pont, bevezető fordulat

9. cikk, 1.1. pont, első francia bekezdés

9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, a) pont i) alpont

9. cikk, 1.1. pont, második francia bekezdés

9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, a) pont ii) alpont

9. cikk, 1.1. pont, harmadik francia bekezdés

9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, a) pont iii) alpont

9. cikk, 1.1. pont, negyedik francia bekezdés

9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, a) pont iv) alpont

9. cikk, 1.2. pont, bevezető fordulat

9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, b) pont, bevezető fordulat

9. cikk, 1.2. pont, első francia bekezdés

9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, b) pont i) alpont

9. cikk, 1.2. pont, második francia bekezdés

9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, b) pont ii) alpont

9. cikk, 1.3. pont, első albekezdés, bevezető fordulat

9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, c) pont, bevezető fordulat

9. cikk, 1.3. pont, első albekezdés, első francia bekezdés

9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, c) pont, i) alpont

9. cikk, 1.3. pont, első albekezdés, második francia bekezdés

9. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, c) pont, ii) alpont

9. cikk, 1.3. pont, második albekezdés

9. cikk, második albekezdés

9. cikk (2) bekezdés

9. cikk (2) bekezdés

10. cikk, 1.1. pont, bevezető fordulat

10. cikk (1) bekezdés, bevezető fordulat

10. cikk, 1.1(a). pont

10. cikk (1) bekezdés a) pont

10. cikk, 1.1(b). pont

10. cikk (1) bekezdés b) pont

10. cikk, 1.2. pont

10. cikk (2) bekezdés

10. cikk, 2. pont, bevezető fordulat

10. cikk (3) bekezdés, bevezető fordulat

10. cikk, 2.1. pont

10. cikk (3) bekezdés a) pont

10. cikk, 2.2. pont

10. cikk (3) bekezdés b) pont

10. cikk, 2.3. pont, bevezető fordulat

10. cikk (3) bekezdés c) pont, bevezető fordulat

10. cikk, 2.3.1. pont

10. cikk (3) bekezdés c) pont i) alpont

10. cikk, 2.3.2. pont

10. cikk (3) bekezdés c) pont ii) alpont

10. cikk, 2.3.3. pont, első albekezdés, bevezető fordulat

10. cikk (3) bekezdés c) pont iii) alpont, első albekezdés, bevezető fordulat

10. cikk, 2.3.3. pont, első albekezdés, első francia bekezdés

10. cikk (3) bekezdés c) pont iii) alpont, első albekezdés, első francia bekezdés

10. cikk, 2.3.3. pont, első albekezdés, második francia bekezdés

10. cikk (3) bekezdés c) pont iii) alpont, első albekezdés, második francia bekezdés

10. cikk, 2.3.3. pont, első albekezdés, harmadik francia bekezdés

10. cikk (3) bekezdés c) pont iii) alpont, első albekezdés, harmadik francia bekezdés

10. cikk, 2.3.3. pont, első albekezdés, negyedik francia bekezdés

10. cikk (3) bekezdés c) pont iii) alpont, első albekezdés, negyedik francia bekezdés

10. cikk, 2.3.3. pont, első albekezdés, ötödik francia bekezdés

10. cikk (3) bekezdés c) pont iii) alpont, első albekezdés, ötödik francia bekezdés

10. cikk, 2.3.3. pont, első albekezdés, hatodik francia bekezdés

10. cikk (3) bekezdés c) pont iii) alpont, első albekezdés, hatodik francia bekezdés

10. cikk, 2.3.3. pont, második albekezdés

10. cikk (3) bekezdés c) pont iii) alpont, második albekezdés

10. cikk, 2.3.4. pont, bevezető fordulat

10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, bevezető fordulat

10. cikk, 2.3.4. pont, első francia bekezdés

10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, első francia bekezdés

10. cikk, 2.3.4. pont, második francia bekezdés

10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, második francia bekezdés

10. cikk, 2.3.4. pont, harmadik francia bekezdés

10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, harmadik francia bekezdés

10. cikk, 2.3.4. pont, negyedik francia bekezdés

10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, negyedik francia bekezdés

10. cikk, 2.3.4. pont, ötödik francia bekezdés

10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, ötödik francia bekezdés

10. cikk, 2.3.4. pont, hatodik francia bekezdés

10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, hatodik francia bekezdés

10. cikk, 2.3.4. pont, hetedik francia bekezdés

10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, hetedik francia bekezdés

10. cikk, 2.3.4. pont, utolsó szavak

10. cikk (3) bekezdés c) pont iv) alpont, bevezető fordulat

10. cikk, 2.3.5. pont

10. cikk (3) bekezdés c) pont v) alpont

10. cikk, 2.4. pont, első albekezdés

10. cikk (3) bekezdés d) pont, első albekezdés

10. cikk, 2.4. pont, második albekezdés, bevezető fordulat

10. cikk (3) bekezdés d) pont, második albekezdés, bevezető fordulat

10. cikk, 2.4. pont, második albekezdés, első francia bekezdés

10. cikk (3) bekezdés d) pont, második albekezdés, i) pont

10. cikk, 2.4. pont, második albekezdés, második francia bekezdés

10. cikk (3) bekezdés d) pont, második albekezdés, ii) pont

10. cikk, 2.4. pont, második albekezdés, harmadik francia bekezdés

10. cikk (3) bekezdés d) pont, második albekezdés, iii) pont

10. cikk, 2.4. pont, második albekezdés, negyedik francia bekezdés

10. cikk (3) bekezdés d) pont, második albekezdés, iv) pont

10. cikk, 2.4. pont, harmadik albekezdés

10. cikk (3) bekezdés d) pont, harmadik albekezdés

10. cikk, 2.5. pont

10. cikk (3) bekezdés e) pont

10. cikk, 2.6. pont

10. cikk (3) bekezdés f) pont

10. cikk, 2.7. pont

10. cikk (3) bekezdés g) pont

10. cikk, 3. pont

10. cikk (4) bekezdés

10. cikk, 4. pont, bevezető fordulat

10. cikk (5) bekezdés, bevezető fordulat

10. cikk, 4. pont, első francia bekezdés

10. cikk (5) bekezdés a) pont

10. cikk, 4. pont, második francia bekezdés

10. cikk (5) bekezdés b) pont

10. cikk, 5. pont

10. cikk (6) bekezdés

11. cikk (1) – (5) bekezdés

11. cikk (1) – (5) bekezdés

11. cikk (6) bekezdés, bevezető fordulat

11. cikk (6) bekezdés, bevezető fordulat

11. cikk (6) bekezdés a) pont

11. cikk (6) bekezdés a) pont

11. cikk (6) bekezdés b) pont, első albekezdés, bevezető fordulat

11. cikk (6) bekezdés b) pont, első albekezdés, bevezető fordulat

11. cikk (6) bekezdés b) pont, első albekezdés, első francia bekezdés

11. cikk (6) bekezdés b) pont, első albekezdés, i) pont

11. cikk (6) bekezdés b) pont, első albekezdés, második francia bekezdés

11. cikk (6) bekezdés b) pont, első albekezdés, ii) pont

11. cikk (6) bekezdés b) pont, második albekezdés

11. cikk (6) bekezdés b) pont, második albekezdés

12. és 13. cikk

12. és 13. cikk

15. cikk

14. cikk, első–ötödik bekezdés

___

14. cikk, hatodik bekezdés

16. cikk

15. cikk

17. cikk

16. cikk

18. cikk

17. cikk

19. cikk

18. cikk

20. cikk

19. cikk

20a. cikk (1) és (2) bekezdés

23. cikk

20a. cikk (3) bekezdés

___

___

20. cikk

___

21. cikk

___

22. cikk

21. cikk

___

22. cikk

___

23. cikk

23. cikk

24. cikk

24. cikk

I – VII. melléklet

I–VII. melléklet

VIII. melléklet

___

IX. melléklet

___

___

VIII. melléklet

___

IX. melléklet

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/186 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/186

---

P7_TA(2013)0009

A földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázása ***I

Az Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2011)0479 – C7-0216/2011 – 2011/0218(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 440/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0479), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0479),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0216/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0216/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. december 7-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. december 7-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0180/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0180/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 43., 2012.2.15., 56. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0218

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. január 16-án került elfogadásra a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (-1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálybalépése által kiváltott változások megjelenítése érdekében el kell végezni az 1967/2006/EK tanácsi rendelet

   (3)

  általános kiigazítását. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(-1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálybalépése által kiváltott változások megjelenítése érdekében el kell végezni az 1967/2006/EK tanácsi rendelet

   (3)

  általános kiigazítását. [Mód. 2]

| (1) | Az 1967/2006/EK rendelet hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1967/2006/EK rendelet hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében.

| (2) | Az 1967/2006/EK rendelet alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkével. |
| --- | --- |

(2)

Az 1967/2006/EK rendelet alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkével.

| (3) | Az 1967/2006/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazása

  kiegészítése vagy módosítása
  érdekében a jogi aktusoknak az EUMSZ 290. cikkével összhangban történő elfogadására vonatkozó hatáskört a Bizottságra kell ruházni az alábbiak tekintetében: [Mód. 3]







  — | eltérések engedélyezése, amennyiben azt a hivatkozott rendelet kifejezetten előírja; |
| --- | --- | --- |

(3)

Az 1967/2006/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazása

  kiegészítése vagy módosítása
  érdekében a jogi aktusoknak az EUMSZ 290. cikkével összhangban történő elfogadására vonatkozó hatáskört a Bizottságra kell ruházni az alábbiak tekintetében: [Mód. 3]

—

eltérések engedélyezése, amennyiben azt a hivatkozott rendelet kifejezetten előírja;

| — | védett halászati terület kijelölése a tagállamok felségterületéhez tartozó vizeken, illetve az érintett vizekre vonatkozó halászati irányítási intézkedések meghatározása, amennyiben a tagállam halászati irányítási intézkedései nem elegendőek az erőforrások és a környezet magas szintű védelmének biztosításához; [Mód. 4] |
| --- | --- |

—

védett halászati terület kijelölése a tagállamok felségterületéhez tartozó vizeken, illetve az érintett vizekre vonatkozó halászati irányítási intézkedések meghatározása, amennyiben a tagállam halászati irányítási intézkedései nem elegendőek az erőforrások és a környezet magas szintű védelmének biztosításához; [Mód. 4]

| — | a valamely védett halászati terület kijelölésének megerősítésére, hatályon kívül helyezésére vagy módosítására irányuló határozat, amely hatással lehet valamely más tagállam hajóira; [Mód. 5] |
| --- | --- |

—

a valamely védett halászati terület kijelölésének megerősítésére, hatályon kívül helyezésére vagy módosítására irányuló határozat, amely hatással lehet valamely más tagállam hajóira; [Mód. 5]

| — | a vonóhálók használatát engedélyező eltérés módosítása; [Mód. 6] |
| --- | --- |

—

a vonóhálók használatát engedélyező eltérés módosítása; [Mód. 6]

| — | valamely tagállam irányítási tervének módosítása, amennyiben a terv nem elegendő az erőforrások és a környezet magas szintű védelmének biztosításához; [Mód. 7] |
| --- | --- |

—

valamely tagállam irányítási tervének módosítása, amennyiben a terv nem elegendő az erőforrások és a környezet magas szintű védelmének biztosításához; [Mód. 7]

| — | a valamely tagállam irányítási tervének megerősítésére, hatályon kívül helyezésére vagy módosítására irányuló határozat, amely hatással lehet valamely más tagállam hajóira; [Mód. 8] |
| --- | --- |

—

a valamely tagállam irányítási tervének megerősítésére, hatályon kívül helyezésére vagy módosítására irányuló határozat, amely hatással lehet valamely más tagállam hajóira; [Mód. 8]

| — | a rendelkezésre álló halászati kapacitás fölöslegének elosztása a tagállamok között a Málta körüli 25 mérföldes igazgatási övezetben, és [Mód. 9] |
| --- | --- |

—

a rendelkezésre álló halászati kapacitás fölöslegének elosztása a tagállamok között a Málta körüli 25 mérföldes igazgatási övezetben, és [Mód. 9]

| — | a Málta körüli 25 mérföldes gazdálkodási övezetben folytatott aranymakréla-halászat tekintetében a halcsoportosulást előidéző eszközökhöz (FAD) kapcsolódó útvonalak meghatározására és kiosztására vonatkozó kritériumok elfogadása. |
| --- | --- |

—

a Málta körüli 25 mérföldes gazdálkodási övezetben folytatott aranymakréla-halászat tekintetében a halcsoportosulást előidéző eszközökhöz (FAD) kapcsolódó útvonalak meghatározására és kiosztására vonatkozó kritériumok elfogadása.

| — | a vonatatott hálókba illesztendő négyzetes szemű hálómezők további műszaki előírásaira vonatkozó részletes szabályok megállapítása,
  [Mód. 10] |
| --- | --- |

—

a vonatatott hálókba illesztendő négyzetes szemű hálómezők további műszaki előírásaira vonatkozó részletes szabályok megállapítása,
  [Mód. 10]

| — | a vonóhálók felínjének, a fenék-vontatókötelének, kerületének vagy körméretének legnagyobb méretét, valamint a több hálóból álló vonóhálókban lévő hálók maximális számát korlátozó műszaki előírások elfogadása, és
  [Mód. 11] |
| --- | --- |

—

a vonóhálók felínjének, a fenék-vontatókötelének, kerületének vagy körméretének legnagyobb méretét, valamint a több hálóból álló vonóhálókban lévő hálók maximális számát korlátozó műszaki előírások elfogadása, és
  [Mód. 11]

| — | az 1967/2006/EK rendelet mellékleteinek módosításai.
  [Mód. 12] |
| --- | --- |

—

az 1967/2006/EK rendelet mellékleteinek módosításai.
  [Mód. 12]

Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. Amikor a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat készít elő és szövegez, biztosítania kell a vonatkozó dokumentumok egyidejű, gyors és megfelelő továbbítását az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

| (5) | Az egyértelműség érdekében indokolt módosítani a Posidonia oceanica által alkotott fűágyakra történő utalást. |
| --- | --- |

(5)

Az egyértelműség érdekében indokolt módosítani a Posidonia oceanica által alkotott fűágyakra történő utalást.

| (6) | További műszaki és tudományos adatokra van szükség a földközi-tengeri halászat sajátosságainak kellő figyelembevétele érdekében, ami lehetővé teszi, hogy a Bizottság megállapíthassa a vonóhálók legnagyobb méretét és a több hálóból álló vonóhálókban lévő hálók maximális számát korlátozó esetleges műszaki előírásokat. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(6)

További műszaki és tudományos adatokra van szükség a földközi-tengeri halászat sajátosságainak kellő figyelembevétele érdekében, ami lehetővé teszi, hogy a Bizottság megállapíthassa a vonóhálók legnagyobb méretét és a több hálóból álló vonóhálókban lévő hálók maximális számát korlátozó esetleges műszaki előírásokat. [Mód. 13]

| (6a) | A földközi-tengeri halászati erőforrások megőrzése rendkívüli jelentőségű, ezért annak az 1967/2006/EK rendelet címében is meg kell jelennie. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(6a)

A földközi-tengeri halászati erőforrások megőrzése rendkívüli jelentőségű, ezért annak az 1967/2006/EK rendelet címében is meg kell jelennie. [Mód. 14]

| (7) | A 1967/2006/EK rendeletet ezért megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

A 1967/2006/EK rendeletet ezért megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1967/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| -1. | A cím helyébe a következő szöveg lép:


  „A Tanács földközi-tengeri halászati erőforrások
  megőrzésével és
  fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK rendelete”
  [Mód. 1] |
| --- | --- |

-1.

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„A Tanács földközi-tengeri halászati erőforrások
  megőrzésével és
  fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK rendelete”

| 1. | A 4. cikk (5) bekezdésében a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   Az (1) bekezdés első albekezdésétől eltérve a fenéken vontatott hálókkal felszerelt, legfeljebb 12 méter teljes hosszúságú és legfeljebb 85 kW motorteljesítményű, hagyományosan a Posidonia oceanica fűágyak felett halászatot folytató hajókkal történő halászatot a Bizottság a 30a. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal engedélyezheti a következő feltételekkel:” |
| --- | --- |

1.

A 4. cikk (5) bekezdésében a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Az (1) bekezdés első albekezdésétől eltérve a fenéken vontatott hálókkal felszerelt, legfeljebb 12 méter teljes hosszúságú és legfeljebb 85 kW motorteljesítményű, hagyományosan a Posidonia oceanica fűágyak felett halászatot folytató hajókkal történő halászatot a Bizottság a 30a. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal engedélyezheti a következő feltételekkel:”

| 1a. | A 6. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  A Tanács az (1) bekezdésben meghatározott időszak letelte után és legkésőbb 2009. november 30-ig – az új, vonatkozó tudományos ismeretek fényében – további védett halászati területeket is kijelölhet, vagy módosíthatja ezek határát és irányítási szabályait.




  2009. december 1-jétől az Európai Parlament és a Tanács – az új, vonatkozó tudományos ismeretek fényében – a rendes jogalkotási eljárással összhangban eljárva, a Bizottság javaslatára további védett halászati területeket jelöl ki vagy módosítja azok határát és irányítási szabályait.”


  [Mód. 15] |
| --- | --- |

1a.

A 6. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A Tanács az (1) bekezdésben meghatározott időszak letelte után és legkésőbb 2009. november 30-ig – az új, vonatkozó tudományos ismeretek fényében – további védett halászati területeket is kijelölhet, vagy módosíthatja ezek határát és irányítási szabályait.

2009. december 1-jétől az Európai Parlament és a Tanács – az új, vonatkozó tudományos ismeretek fényében – a rendes jogalkotási eljárással összhangban eljárva, a Bizottság javaslatára további védett halászati területeket jelöl ki vagy módosítja azok határát és irányítási szabályait.”

[Mód. 15]

| 1b. | A 7. cikk a következőképpen módosul:










  a) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(4)
     
  Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy azok az irányítási intézkedések, amelyekről a (3) bekezdésnek megfelelően az értesítést megküldték, nem elegendőek ahhoz, hogy biztosítsák az erőforrások és a környezet magas szintű védelmét, az érintett tagállamot – a vele folytatott konzultációt követően – felkérheti, hogy az intézkedést a kérelemről szóló értesítéstől számított három hónapon belül módosítsa.




  Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tagállam halászati irányítási intézkedéseit nem vagy nem megfelelően módosították, és továbbra sem elegendőek az erőforrások és a környezet magas szintű védelmének biztosításához, a 30a. cikkel összhangban felhatalmazást kap védett halászati övezet kijelölésére vagy halászati irányítási intézkedések meghatározására vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.” |
| --- | --- | --- |

1b.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)
     
  Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy azok az irányítási intézkedések, amelyekről a (3) bekezdésnek megfelelően az értesítést megküldték, nem elegendőek ahhoz, hogy biztosítsák az erőforrások és a környezet magas szintű védelmét, az érintett tagállamot – a vele folytatott konzultációt követően – felkérheti, hogy az intézkedést a kérelemről szóló értesítéstől számított három hónapon belül módosítsa.

Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tagállam halászati irányítási intézkedéseit nem vagy nem megfelelően módosították, és továbbra sem elegendőek az erőforrások és a környezet magas szintű védelmének biztosításához, a 30a. cikkel összhangban felhatalmazást kap védett halászati övezet kijelölésére vagy halászati irányítási intézkedések meghatározására vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.”

| b) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(5)
     
  Amennyiben valamely tagállam a felségterületéhez tartozó vizeken olyan védett halászati terület kijelölésére tesz javaslatot, amely hatással lehet valamely más tagállam hajóira is, arról a kijelölés elfogadása előtt értesítenie kell a Bizottságot, a másik tagállamot és az érintett regionális tanácsadó testületet.




  Az érintett tagállamok és regionális tanácsadó testület a javasolt kijelölésről szóló értesítéstől számított 30 munkanapon belül a javasolt kijelölésről szóló írásbeli véleményt nyújthatnak be a Bizottsághoz.




  A Bizottság a benyújtott vélemények vizsgálata után a 30a. cikkel összhangban felhatalmazást kap arra, hogy a javasolt kijelölésről szóló értesítéstől számított 60 munkanapon belül a kijelölés megerősítéséről, hatályon kívül helyezéséről vagy módosításáról szóló, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.”



  [Mód. 16] |
| --- | --- |

b)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)
     
  Amennyiben valamely tagállam a felségterületéhez tartozó vizeken olyan védett halászati terület kijelölésére tesz javaslatot, amely hatással lehet valamely más tagállam hajóira is, arról a kijelölés elfogadása előtt értesítenie kell a Bizottságot, a másik tagállamot és az érintett regionális tanácsadó testületet.

Az érintett tagállamok és regionális tanácsadó testület a javasolt kijelölésről szóló értesítéstől számított 30 munkanapon belül a javasolt kijelölésről szóló írásbeli véleményt nyújthatnak be a Bizottsághoz.

A Bizottság a benyújtott vélemények vizsgálata után a 30a. cikkel összhangban felhatalmazást kap arra, hogy a javasolt kijelölésről szóló értesítéstől számított 60 munkanapon belül a kijelölés megerősítéséről, hatályon kívül helyezéséről vagy módosításáról szóló, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.”

[Mód. 16]

| 2. | A 13. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A tagállamok eltérést kérhetnek az (1), (2) és (3) bekezdésben foglaltaktól. A Bizottság ilyen eltérést a 30a. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal engedélyezhet, feltéve, hogy azt az érintett tengeri terület sajátos földrajzi adottságai indokolják, mint például egy tagállam teljes partvonala mentén húzódó kontinentális talapzat korlátozott mérete vagy a vonóhálós halászatra alkalmas halászterületek korlátozott kiterjedése, ahol az érintett halászati tevékenységek tengeri környezetre gyakorolt hatása nem számottevő és a tagállam vagy – adott esetben – más tagállamok hajóinak meghatározott csoportját érintik, továbbá amennyiben az érintett halászati tevékenységek más felszereléssel nem végezhetők, és a 18. és a 19. cikkben említett irányítási terv hatálya alá tartoznak. A tagállamok az ilyen eltérésre vonatkozó kérelmüket naprakész tudományos és technikai indoklással támasztják alá.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 13. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A tagállamok eltérést kérhetnek az (1), (2) és (3) bekezdésben foglaltaktól. A Bizottság ilyen eltérést a 30a. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal engedélyezhet, feltéve, hogy azt az érintett tengeri terület sajátos földrajzi adottságai indokolják, mint például egy tagállam teljes partvonala mentén húzódó kontinentális talapzat korlátozott mérete vagy a vonóhálós halászatra alkalmas halászterületek korlátozott kiterjedése, ahol az érintett halászati tevékenységek tengeri környezetre gyakorolt hatása nem számottevő és a tagállam vagy – adott esetben – más tagállamok hajóinak meghatározott csoportját érintik, továbbá amennyiben az érintett halászati tevékenységek más felszereléssel nem végezhetők, és a 18. és a 19. cikkben említett irányítási terv hatálya alá tartoznak. A tagállamok az ilyen eltérésre vonatkozó kérelmüket naprakész tudományos és technikai indoklással támasztják alá.”

| b) | a (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(10)   Az (1) és (2) bekezdéstől való eltérés a 30a. cikkel összhangban a Bizottság által elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal engedélyezhető azon halászati tevékenységek tekintetében, amelyekre érvényes a 4. cikk (5) bekezdése szerinti eltérés.” |
| --- | --- |

b)

a (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(10)   Az (1) és (2) bekezdéstől való eltérés a 30a. cikkel összhangban a Bizottság által elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal engedélyezhető azon halászati tevékenységek tekintetében, amelyekre érvényes a 4. cikk (5) bekezdése szerinti eltérés.”

| ba) | A (11) bekezdés negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „Amennyiben a Bizottság a tagállamok által a második és harmadik albekezdésnek megfelelően megküldött értesítések, vagy új tudományos szakvélemény alapján úgy ítéli meg, hogy az eltérés feltételei nem teljesülnek, az érintett tagállamot – a vele folytatott konzultációt követően – felkérheti, hogy az eltérést a kérelemről szóló értesítéstől számított három hónapon belül módosítsa. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tagállam az eltérést nem vagy nem megfelelően módosította, a 30a. cikkel összhangban felhatalmazást kap arra, hogy az erőforrások és a környezet magas szintű védelmének biztosítása érdekében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az eltérés módosításáról.”


  [Mód. 17] |
| --- | --- |

ba)

A (11) bekezdés negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben a Bizottság a tagállamok által a második és harmadik albekezdésnek megfelelően megküldött értesítések, vagy új tudományos szakvélemény alapján úgy ítéli meg, hogy az eltérés feltételei nem teljesülnek, az érintett tagállamot – a vele folytatott konzultációt követően – felkérheti, hogy az eltérést a kérelemről szóló értesítéstől számított három hónapon belül módosítsa. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tagállam az eltérést nem vagy nem megfelelően módosította, a 30a. cikkel összhangban felhatalmazást kap arra, hogy az erőforrások és a környezet magas szintű védelmének biztosítása érdekében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az eltérés módosításáról.”

| 2a. | A 14. cikk (3) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

2a.

A 14. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.

| 2b. | A 18. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  Az Európai Parlament és a Tanács a rendes jogalkotási eljárással összhangban eljárva, a Bizottság javaslatára irányítási terveket fogadhat el adott földközi-tengeri halászati tevékenységekre, különösen a tagállami felségvizeken teljesen vagy részben kívül eső területeken. Ezek a tervek különösen a következőket tartalmazhatják:”



  [Mód. 19] |
| --- | --- |

2b.

A 18. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  Az Európai Parlament és a Tanács a rendes jogalkotási eljárással összhangban eljárva, a Bizottság javaslatára irányítási terveket fogadhat el adott földközi-tengeri halászati tevékenységekre, különösen a tagállami felségvizeken teljesen vagy részben kívül eső területeken. Ezek a tervek különösen a következőket tartalmazhatják:”

[Mód. 19]

| 2c. | A 19. cikk a következőképpen módosul:










  a) | a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(8)
     
  Amennyiben a Bizottság a (7) bekezdésben említett értesítés vagy új tudományos szakvélemény alapján úgy ítéli meg, hogy az (1), illetőleg a (2) bekezdés alapján elfogadott irányítási terv nem biztosít kielégítően magas szintű védelmet az erőforrásokra és a környezetre nézve, az érintett tagállamot – a vele folytatott konzultációt követően – felkérheti, hogy a tervet a kérelemről szóló értesítéstől számított három hónapon belül módosítsa.




  Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tagállam irányítási tervét nem vagy nem megfelelően módosították, és az továbbra sem elegendő az erőforrások és a környezet magas szintű védelmének biztosításához, a 30a. cikkel összhangban felhatalmazást kap arra, hogy az erőforrások és a környezet magas szintű védelmének biztosítása érdekében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az irányítási terv módosításáról.” |
| --- | --- | --- |

2c.

A 19. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)
     
  Amennyiben a Bizottság a (7) bekezdésben említett értesítés vagy új tudományos szakvélemény alapján úgy ítéli meg, hogy az (1), illetőleg a (2) bekezdés alapján elfogadott irányítási terv nem biztosít kielégítően magas szintű védelmet az erőforrásokra és a környezetre nézve, az érintett tagállamot – a vele folytatott konzultációt követően – felkérheti, hogy a tervet a kérelemről szóló értesítéstől számított három hónapon belül módosítsa.

Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tagállam irányítási tervét nem vagy nem megfelelően módosították, és az továbbra sem elegendő az erőforrások és a környezet magas szintű védelmének biztosításához, a 30a. cikkel összhangban felhatalmazást kap arra, hogy az erőforrások és a környezet magas szintű védelmének biztosítása érdekében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az irányítási terv módosításáról.”

| b) | a (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(9)
     
  Amennyiben valamely tagállam olyan irányítási terv elfogadására tesz javaslatot, amely valamely más tagállam hajóira is hatással lehet, arról az irányítási terv elfogadása előtt értesítenie kell a Bizottságot, a másik tagállamot és az érintett regionális tanácsadó testületet.




  Az érintett tagállamok és regionális tanácsadó testület a javasolt irányítási tervről szóló értesítéstől számított 30 munkanapon belül a javasolt irányítási tervről szóló írásbeli véleményt nyújthat be a Bizottsághoz.




  A Bizottság a benyújtott vélemények vizsgálata után a 30a. cikkel összhangban felhatalmazást kap arra, hogy a javasolt irányítási tervről szóló értesítéstől számított 60 munkanapon belül a terv megerősítéséről, hatályon kívül helyezéséről vagy módosításáról szóló, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.”



  [Mód. 20] |
| --- | --- |

b)

a (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(9)
     
  Amennyiben valamely tagállam olyan irányítási terv elfogadására tesz javaslatot, amely valamely más tagállam hajóira is hatással lehet, arról az irányítási terv elfogadása előtt értesítenie kell a Bizottságot, a másik tagállamot és az érintett regionális tanácsadó testületet.

Az érintett tagállamok és regionális tanácsadó testület a javasolt irányítási tervről szóló értesítéstől számított 30 munkanapon belül a javasolt irányítási tervről szóló írásbeli véleményt nyújthat be a Bizottsághoz.

A Bizottság a benyújtott vélemények vizsgálata után a 30a. cikkel összhangban felhatalmazást kap arra, hogy a javasolt irányítási tervről szóló értesítéstől számított 60 munkanapon belül a terv megerősítéséről, hatályon kívül helyezéséről vagy módosításáról szóló, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.”

[Mód. 20]

| 3. | A 26. cikk (3) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Amennyiben a (2) bekezdés a) pontjában említett halászati összkapacitás meghaladja a legfeljebb 24 méter teljes hosszúságú és a 2000–2001-es referencia-időszakban az igazgatási övezetben tevékenységet folytató vonóhálós halászhajók halászati összkapacitását (a továbbiakban: halászati referenciakapacitás), a Bizottság ezt a halászati kapacitástöbbletet a 30a. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal elosztja a tagállamok között, figyelembe véve az engedélyt kérő tagállamok érdekeit.” |
| --- | --- |

3.

A 26. cikk (3) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Amennyiben a (2) bekezdés a) pontjában említett halászati összkapacitás meghaladja a legfeljebb 24 méter teljes hosszúságú és a 2000–2001-es referencia-időszakban az igazgatási övezetben tevékenységet folytató vonóhálós halászhajók halászati összkapacitását (a továbbiakban: halászati referenciakapacitás), a Bizottság ezt a halászati kapacitástöbbletet a 30a. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal elosztja a tagállamok között, figyelembe véve az engedélyt kérő tagállamok érdekeit.”

| 4. | A 27. cikk (3) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság a 30a. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal meghatározza a halak csoportosulásának mesterséges előidézésére kialakított búvóhelyekhez kapcsolódó útvonalak meghatározásának és kiosztásának kritériumait.” |
| --- | --- |

4.

A 27. cikk (3) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság a 30a. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal meghatározza a halak csoportosulásának mesterséges előidézésére kialakított búvóhelyekhez kapcsolódó útvonalak meghatározásának és kiosztásának kritériumait.”

| 4a. | A 28. cikket el kell hagyni. [Mód. 21] |
| --- | --- |

4a.

A 28. cikket el kell hagyni. [Mód. 21]

| 4b. | A 29. cikket el kell hagyni. [Mód. 22] |
| --- | --- |

4b.

A 29. cikket el kell hagyni. [Mód. 22]

| 5. | A 30. cikk helyébe a következő szöveg lép

  cikket el kell hagyni.



  „A mellékleteket a 30a. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal kell módosítani.”

  [Mód. 23] |
| --- | --- |

5.

A 30. cikk helyébe a következő szöveg lép

  cikket el kell hagyni.

„A mellékleteket a 30a. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal kell módosítani.”

| 6. | A rendelet az alábbi új 30a. cikkel egészül ki:
  „30a. cikk
  A felhatalmazás gyakorlása
  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
  (2)   A
  Bizottságnak a
  4. cikk (5) bekezdésében, a
  7. cikk (4) és (5) bekezdésében
  a 13. cikk (5) és (10) bekezdésében, a
  13. cikk (11) bekezdésének negyedik albekezdésében, a 19. cikk (8) és (9) bekezdésében, a
  26. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében
  és
  a 27. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében, a 30. cikkben, az I. melléklet b) 3. pontjában és a II. melléklet 7. pontjában említett felhatalmazás az e rendelet hatálybalépésnek időpontjától számított határozatlan időre

  említett
  ,
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ...

   (*)

  -tól/től három évre
  szól.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hároméves időtartam lejárta előtt jelentést készít az átruházott hatáskörökről. A felhatalmazás a korábbival megegyező időtartamra automatikusan meghosszabbodik, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács az automatikus meghosszabbodás időpontja előtt legalább három hónappal nem emel kifogást az ellen. [Mód. 24]

  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikk (5) bekezdésében,
  a 7. cikk (4) és (5) bekezdésében,
  a 13. cikk (5) és (10) bekezdésében,
  a 13. cikk (11) bekezdésének negyedik albekezdésében, a 19. cikk (8) és (9) bekezdésében,
  a 26. cikk (3) bekezdésének első albekezdésébenés a 27. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban meghatározott későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   A 4. cikk (5) bekezdése,
  a 7. cikk (4) és (5) bekezdése,
  a 13. cikk (5) és (10) bekezdése,
  a 13. cikk (11) bekezdésének negyedik albekezdése, a 19. cikk (8) és (9) bekezdése,
  a 26. cikk (3) bekezdésének első albekezdése és a 27. cikk (3) bekezdésének második albekezdésealapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére egy hónappal meghosszabbodik.” |
| --- | --- |

6.

A rendelet az alábbi új 30a. cikkel egészül ki:

„30a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A
  Bizottságnak a
  4. cikk (5) bekezdésében, a
  7. cikk (4) és (5) bekezdésében
  a 13. cikk (5) és (10) bekezdésében, a
  13. cikk (11) bekezdésének negyedik albekezdésében, a 19. cikk (8) és (9) bekezdésében, a
  26. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében
  és
  a 27. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében, a 30. cikkben, az I. melléklet b) 3. pontjában és a II. melléklet 7. pontjában említett felhatalmazás az e rendelet hatálybalépésnek időpontjától számított határozatlan időre

  említett
  ,
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ...

   (*)

  -tól/től három évre
  szól.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hároméves időtartam lejárta előtt jelentést készít az átruházott hatáskörökről. A felhatalmazás a korábbival megegyező időtartamra automatikusan meghosszabbodik, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács az automatikus meghosszabbodás időpontja előtt legalább három hónappal nem emel kifogást az ellen. [Mód. 24]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikk (5) bekezdésében,
  a 7. cikk (4) és (5) bekezdésében,
  a 13. cikk (5) és (10) bekezdésében,
  a 13. cikk (11) bekezdésének negyedik albekezdésében, a 19. cikk (8) és (9) bekezdésében,
  a 26. cikk (3) bekezdésének első albekezdésébenés a 27. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban meghatározott későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 4. cikk (5) bekezdése,
  a 7. cikk (4) és (5) bekezdése,
  a 13. cikk (5) és (10) bekezdése,
  a 13. cikk (11) bekezdésének negyedik albekezdése, a 19. cikk (8) és (9) bekezdése,
  a 26. cikk (3) bekezdésének első albekezdése és a 27. cikk (3) bekezdésének második albekezdésealapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére egy hónappal meghosszabbodik.”

| 7. | Az I. melléklet b) pontja a következőképpen módosul:






  a) | a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | Bármely vontatott hálóba négyzetes szemű hálómezők illeszthetők be, és ezeket a hosszabbító elem elé kell helyezni, vagy a hosszabbító elem eleje és a zsákvég hátsó része közé bárhová. Semmiképpen sem fedhetik el sem belső, sem külső tartozékok. Csomózás nélküli hálóból vagy csúszásmentes csomókból készült hálóból kell készülnie, és úgy kell beilleszteni, hogy a halászat során a hálószemek mindig teljes mértékben nyitva maradjanak. A négyzetes szemű hálómezők további műszaki előírásaira vonatkozó részletes szabályokat a 30a. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal kell megállapítani.” |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Az I. melléklet b) pontja a következőképpen módosul:

a)

a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.

Bármely vontatott hálóba négyzetes szemű hálómezők illeszthetők be, és ezeket a hosszabbító elem elé kell helyezni, vagy a hosszabbító elem eleje és a zsákvég hátsó része közé bárhová. Semmiképpen sem fedhetik el sem belső, sem külső tartozékok. Csomózás nélküli hálóból vagy csúszásmentes csomókból készült hálóból kell készülnie, és úgy kell beilleszteni, hogy a halászat során a hálószemek mindig teljes mértékben nyitva maradjanak. A négyzetes szemű hálómezők további műszaki előírásaira vonatkozó részletes szabályokat a 30a. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal kell megállapítani.”

| b) | a 4. pontot el kell hagyni.

  [Mód. 26] |
| --- | --- |

b)

a 4. pontot el kell hagyni.

  [Mód. 26]

| c) | az 5. pont helyébe a következő szöveg lép:










  „5. | Tilos a fedélzeten tartani vagy használni bármilyen vontatott hálót, amelynek zsákvége részben vagy egészben nem négyzetes vagy nem rombusz alakú hálószemekből készült.” |
| --- | --- | --- |

c)

az 5. pont helyébe a következő szöveg lép:

„5.

| 8. | A II. melléklet 7. pontját helyébe a következő szöveg lép:

  el kell hagyni.









  „7. | A vonóhálók felínjének, fenék-vontatókötélének, kerületének vagy körméretének legnagyobb méretét, valamint a több hálóból álló vonóhálókban lévő hálók maximális számát korlátozó műszaki előírásokat a Bizottság a 30a. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal határozhatja meg.” |
| --- | --- | --- |

8.

A II. melléklet 7. pontját helyébe a következő szöveg lép:

  el kell hagyni.

„7.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 43., 2012.2.15., 56. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2013. január 16-i álláspontja.

2

(3)  

  HL L 409., 2006.12.30., 11. o.

3

HL L 409., 2006.12.30., 11. o.

(*)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

*

E rendelet hatálybalépésének időpontja.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/192 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/192

---

P7_TA(2013)0010

A biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvhöz csatolt, a felelősségről és a jogorvoslatról szóló Nagojai–Kuala Lumpur-i Kiegészítő Jegyzőkönyv elfogadása ***

Az Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvhöz csatolt, a felelősségről és a jogorvoslatról szóló Nagojai–Kuala Lumpur-i Kiegészítő Jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (13582/2012 – C7-0323/2012 – 2012/0120(NLE))

(Egyetértés)

(2015/C 440/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (13582/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (13582/2012),

| — | tekintettel a 2010. október 15-én a jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló, a Részes Felek Nagojában tartott ötödik Konferenciájának utolsó plenáris ülésén (COP/MOP 5) elfogadott és az Unió által 2011. május 11-én aláírt, a biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvhöz csatolt, a felelősségről és a jogorvoslatról szóló Nagojai–Kuala Lumpur-i Kiegészítő Jegyzőkönyvre (13583/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. október 15-én a jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló, a Részes Felek Nagojában tartott ötödik Konferenciájának utolsó plenáris ülésén (COP/MOP 5) elfogadott és az Unió által 2011. május 11-én aláírt, a biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvhöz csatolt, a felelősségről és a jogorvoslatról szóló Nagojai–Kuala Lumpur-i Kiegészítő Jegyzőkönyvre (13583/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban a Tanács által előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0323/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban a Tanács által előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0323/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására (A7-0429/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására (A7-0429/2012),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/193 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/193

---

P7_TA(2013)0012

A hitelminősítő intézetek ***I

Az Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0747 – C7-0420/2011 – 2011/0361(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 440/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0747), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0747),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0420/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0420/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2012. április 2-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2012. április 2-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 29-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 29-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0221/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0221/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 167., 2012.6.13., 2. o.

(2)  HL C 181., 2012.6.21., 68. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0361

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. január 16-án került elfogadásra a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 462/2013/EU rendelet.)

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/194 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/194

---

P7_TA(2013)0013

Átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) és alternatívbefektetésialap-kezelők ***I

Az Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelv módosításáról, valamint az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek a hitelminősítések túlzott figyelembevétele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0746 – C7-0419/2011 – 2011/0360(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 440/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0746), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0746),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 53. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0419/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 53. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0419/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2012. április 2-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2012. április 2-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. május 23-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. május 23-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0220/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0220/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 167., 2012.6.13., 2. o.

(2)  HL C 229, 2012.7.31., 64. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0360

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. január 16-án került elfogadásra a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló 2003/41/EK irányelvnek, az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek és az alternatív befektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek a hitelminősítések túlzott figyelembevétele tekintetében történő módosításáról szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2013/14/EU irányelv.)

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/195 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/195

---

P7_TA(2013)0014

A balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv ***I

Az Európai Parlament 2013. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0155 – C7-0090/2012 – 2012/0077(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 440/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0155), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0155),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0090/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0090/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. július 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0395/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0395/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 299., 2012.10.4., 145. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0077

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. január 16-án került elfogadásra a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Bármiféle félreértés elkerülése végett, illetve az Unió által vállalt azon nemzetközi kötelezettségvállalással való összhang biztosítása érdekében, amely szerint a kimerített állományok tekintetében meg kell valósítani a legnagyobb fenntartható hozam szerinti halászatot, a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozóan az 1098/2007/EK tanácsi rendelettel (3) létrehozott többéves terv céljait egyértelművé kell tenni. |
| --- | --- |

(1)

Bármiféle félreértés elkerülése végett, illetve az Unió által vállalt azon nemzetközi kötelezettségvállalással való összhang biztosítása érdekében, amely szerint a kimerített állományok tekintetében meg kell valósítani a legnagyobb fenntartható hozam szerinti halászatot, a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozóan az 1098/2007/EK tanácsi rendelettel (3) létrehozott többéves terv céljait egyértelművé kell tenni.

| (2) | Az 1098/2007/EK rendelet előírja, hogy a rendeletben meghatározott minimális halászati állománypusztulási rátákat nyomon kell követni és felül kell vizsgálni, amennyiben az említett ráták nem alkalmasak a szóban forgó terv célkitűzéseinek megvalósítására. |
| --- | --- |

(2)

Az 1098/2007/EK rendelet előírja, hogy a rendeletben meghatározott minimális halászati állománypusztulási rátákat nyomon kell követni és felül kell vizsgálni, amennyiben az említett ráták nem alkalmasak a szóban forgó terv célkitűzéseinek megvalósítására.

| (3) | A Szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottság felhatalmazást kaphat arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kiegészítse vagy módosítsa a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit.
  [Mód. 1] |
| --- | --- |

(3)

A Szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottság felhatalmazást kaphat arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kiegészítse vagy módosítsa a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit.
  [Mód. 1]

| (4) | Az 1098/2007/EK rendeletben kijelölt célok hatékony teljesítése érdekében, valamint annak biztosítására, hogy az állományok állapotában vagy az adott halászatban bekövetkező változásokra gyorsan lehessen reagálni, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a minimális halászati állománypusztulási ráták felülvizsgálatára vonatkozóan, amennyiben a tudományos adatok tanúsága szerint az említett ráták már nem megfelelőek, az intézkedések pedig nem elegendőek a terv céljainak eléréséhez.

  olyan időszakok kijelölése céljából, amikor bizonyos földrajzi területek tekintetében bizonyos halászfelszerelésekkel engedélyezett
  a
  halászat
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson
  a balti-tengeri regionális tanácsadó testülettel és az érdekelt felekkel
  , , többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(4)

Az 1098/2007/EK rendeletben kijelölt célok hatékony teljesítése érdekében, valamint annak biztosítására, hogy az állományok állapotában vagy az adott halászatban bekövetkező változásokra gyorsan lehessen reagálni, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a minimális halászati állománypusztulási ráták felülvizsgálatára vonatkozóan, amennyiben a tudományos adatok tanúsága szerint az említett ráták már nem megfelelőek, az intézkedések pedig nem elegendőek a terv céljainak eléréséhez.

  olyan időszakok kijelölése céljából, amikor bizonyos földrajzi területek tekintetében bizonyos halászfelszerelésekkel engedélyezett
  a
  halászat
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson
  a balti-tengeri regionális tanácsadó testülettel és az érdekelt felekkel
  , , többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. [Mód. 2]

| (6) | Az 1098/2007/EK rendelet 29. cikkének egységes feltételek mellett történő végrehajtása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (4)

  megfelelően kell gyakorolni.
  [Mód. 3] |
| --- | --- |

(6)

Az 1098/2007/EK rendelet 29. cikkének egységes feltételek mellett történő végrehajtása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (4)

  megfelelően kell gyakorolni.
  [Mód. 3]

| (7) | A terv teljesítésére vonatkozó értékelés hatékonyságának biztosítása érdekében módosítani kell az 1098/2007/EK rendeletben előírt értékelés ütemezését. |
| --- | --- |

(7)

A terv teljesítésére vonatkozó értékelés hatékonyságának biztosítása érdekében módosítani kell az 1098/2007/EK rendeletben előírt értékelés ütemezését.

| (8) | Ezen túlmenően az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálybalépését követően indokolt egyértelművé tenni az 1098/2007/EK rendeletben említett, a halászati lehetőségek megállapítására vonatkozó döntéshozatali eljárást. |
| --- | --- |

(8)

Ezen túlmenően az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálybalépését követően indokolt egyértelművé tenni az 1098/2007/EK rendeletben említett, a halászati lehetőségek megállapítására vonatkozó döntéshozatali eljárást.

| (9) | A javasolt módosítások tehát elsősorban olyan változtatásokra irányulnak, amelyek lehetővé teszik, hogy a terv hatékonyan működjön a Lisszaboni Szerződéssel bevezetett új döntéshozatali keretek között. |
| --- | --- |

(9)

A javasolt módosítások tehát elsősorban olyan változtatásokra irányulnak, amelyek lehetővé teszik, hogy a terv hatékonyan működjön a Lisszaboni Szerződéssel bevezetett új döntéshozatali keretek között.

| (10) | Az 1098/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(10)

Az 1098/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1098/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 4. cikk bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk
  Tárgy és célok
  A terv az érintett tőkehalállományoknak a legnagyobb fenntartható hozam szerinti fenntartható kiaknázását biztosítja azáltal, hogy az állománypusztulási rátákat fokozatosan olyan értékekre csökkenti, illetve olyan értékeken tartja fenn, amelyek nem lehetnek alacsonyabbak

  magasabbak
  az alábbiaknál: [Mód. 4]









  a) | 0,25 az A területen élő tőkehalállomány három és hat év közötti egyedei esetében; valamint

  [Mód. 5] |
| --- | --- | --- |

1.

A 4. cikk bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

Tárgy és célok

A terv az érintett tőkehalállományoknak a legnagyobb fenntartható hozam szerinti fenntartható kiaknázását biztosítja azáltal, hogy az állománypusztulási rátákat fokozatosan olyan értékekre csökkenti, illetve olyan értékeken tartja fenn, amelyek nem lehetnek alacsonyabbak

  magasabbak
  az alábbiaknál: [Mód. 4]

a)

0,25 az A területen élő tőkehalállomány három és hat év közötti egyedei esetében; valamint

  [Mód. 5]

| b) | 0,3 a B és C területen élő tőkehalállomány négy és hét év közötti egyedei esetében.” |
| --- | --- |

b)

0,3 a B és C területen élő tőkehalállomány négy és hét év közötti egyedei esetében.”

| 2. | A 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Tanács a Szerződésnek megfelelően minden évben határoz az érintett tőkehalállományokra vonatkozó következő évi teljes kifogható mennyiségekről.”[Mód. 6] |
| --- | --- |

2.

A 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Tanács a Szerződésnek megfelelően minden évben határoz az érintett tőkehalállományokra vonatkozó következő évi teljes kifogható mennyiségekről.”[Mód. 6]

| 3. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Tanács a Szerződésnek

  Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 29a. cikknek
  megfelelően évente határoz

  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  a következő évre vonatkozóan az (1) bekezdésben megállapított időszakokon kívül eső, kikötőn kívül töltött olyan napok maximális számáról, amelyek során az (1) bekezdésben említett eszközökkel folytatott halászat a (4) és (5) bekezdésben megállapított szabályokkal összhangban engedélyezett. [Mód. 7]



  (4)
     
  Amennyiben az érintett tőkehalállományok egyike tekintetében a halászati állománypusztulás aránya a HTMGB becslése szerint legalább 10 %-kal meghaladja a 4. cikkben meghatározott halászati állománypusztulás célarányát, a folyó évben engedélyezett napok számához képest 10 %-kal csökkenteni kell az (1) bekezdésben említett eszközökkel folytatott halászatra engedélyezett napok számát.”
  [Mód. 8] |
| --- | --- | --- |

3.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Tanács a Szerződésnek

  Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 29a. cikknek
  megfelelően évente határoz

  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  a következő évre vonatkozóan az (1) bekezdésben megállapított időszakokon kívül eső, kikötőn kívül töltött olyan napok maximális számáról, amelyek során az (1) bekezdésben említett eszközökkel folytatott halászat a (4) és (5) bekezdésben megállapított szabályokkal összhangban engedélyezett. [Mód. 7]

(4)
     
  Amennyiben az érintett tőkehalállományok egyike tekintetében a halászati állománypusztulás aránya a HTMGB becslése szerint legalább 10 %-kal meghaladja a 4. cikkben meghatározott halászati állománypusztulás célarányát, a folyó évben engedélyezett napok számához képest 10 %-kal csökkenteni kell az (1) bekezdésben említett eszközökkel folytatott halászatra engedélyezett napok számát.”
  [Mód. 8]

| b) | a (6) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „(6)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve a 12 méter teljes hosszúságot el nem érő halászhajók számára engedélyezett a halászat rögzített halászfelszereléssel az alapvonalaktól számított 10 tengeri mérföldön belül. A nevezett rögzített halászfelszerelés merítési ideje nem haladhatja meg a 48 órát.”

  [Mód. 9] |
| --- | --- |

b)

a (6) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(6)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve a 12 méter teljes hosszúságot el nem érő halászhajók számára engedélyezett a halászat rögzített halászfelszereléssel az alapvonalaktól számított 10 tengeri mérföldön belül. A nevezett rögzített halászfelszerelés merítési ideje nem haladhatja meg a 48 órát.”

  [Mód. 9]

| 4. | A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „26. cikk
  A terv értékelése
  A Bizottság 2007. szeptember 18-tól kezdődően ötévente értékeli a szóban forgó többéves terv működését és hatékonyságát. Adott esetben

  E felülvizsgálat érdekében
  a Bizottság javasolhatja

  szakvéleményt kér
  a
  HTMGB-től és a balti-tengeri regionális tanácsadó testülettől. Szükség esetén a Bizottság a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadandó megfelelő javaslatokat tesz a
  a többéves terv kiigazítását, illetve a 27. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el

  módosítására
  .”[Mód. 10] |
| --- | --- |

4.

A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„26. cikk

A terv értékelése

A Bizottság 2007. szeptember 18-tól kezdődően ötévente értékeli a szóban forgó többéves terv működését és hatékonyságát. Adott esetben

  E felülvizsgálat érdekében
  a Bizottság javasolhatja

  szakvéleményt kér
  a
  HTMGB-től és a balti-tengeri regionális tanácsadó testülettől. Szükség esetén a Bizottság a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadandó megfelelő javaslatokat tesz a
  a többéves terv kiigazítását, illetve a 27. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el

  módosítására
  .”[Mód. 10]

| 5. | A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „27. cikk
  A minimális halászati állománypusztulási ráták felülvizsgálata


  Amennyiben
  a Bizottság felhatalmazást kap

  úgy találja
  , hogy a 29a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
  4. cikkben megadott halászati állománypusztulási célráták már nem megfelelőek
  a
  gazdálkodási terv célkitűzéseinek elérése céljából, a rendes jogalkotási eljárás keretében, a HTMGB szakvéleménye alapján, valamint a balti-tengeri regionális tanácsadó testülettel és az érdekelt felekkel való konzultációt követően javaslatot nyújt be a
  a 4. cikkben meghatározott minimális halászati állománypusztulási ráták

  célráták
  felülvizsgálatára vonatkozóan, amennyiben a tudományos adatok tanúsága szerint a minimális halászati állománypusztulási ráták nincsenek összhangban a gazdálkodási terv célkitűzéseivel.”[Mód. 11] |
| --- | --- |

5.

A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„27. cikk

A minimális halászati állománypusztulási ráták felülvizsgálata

Amennyiben
  a Bizottság felhatalmazást kap

  úgy találja
  , hogy a 29a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
  4. cikkben megadott halászati állománypusztulási célráták már nem megfelelőek
  a
  gazdálkodási terv célkitűzéseinek elérése céljából, a rendes jogalkotási eljárás keretében, a HTMGB szakvéleménye alapján, valamint a balti-tengeri regionális tanácsadó testülettel és az érdekelt felekkel való konzultációt követően javaslatot nyújt be a
  a 4. cikkben meghatározott minimális halászati állománypusztulási ráták

  célráták
  felülvizsgálatára vonatkozóan, amennyiben a tudományos adatok tanúsága szerint a minimális halászati állománypusztulási ráták nincsenek összhangban a gazdálkodási terv célkitűzéseivel.”[Mód. 11]

| 6. | A 29. cikk (2), (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja és az említett cikk (3), (4) és (5) bekezdése nem alkalmazandó a 27 és/vagy 28.2 ICES-alterületre, ha bizonyíték van arra vonatkozóan, hogy az említett ICES-alterületeken ejtett tőkehalfogások mennyisége nem éri el a B területen ejtett összes tőkehalfogás 3 %-át. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján,

  felhatalmazást kap, hogy minden évben a tagállamok az
  (1) bekezdésben említett tagállami jelentések

  jelentései
  és tudományos adatok alapján minden évben ellenőrzi

  a 29a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak megerősítésére vonatkozóan, hogy
  az ilyen bizonyítékok meglétét,
  léteznek-e
  , és következésképpen azt

  arra vonatkozóan
  is, hogy az érintett
  alterületeken
  alkalmazandók-e a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és az említett cikk (3), (4) és (5) bekezdésében előírt korlátozások. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 29b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárással összhangban kell elfogadni.
  [Mód. 12]

  (3)   A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja és az említett cikk (3), (4) és (5) bekezdése csak akkor alkalmazandó a 28.1 ICES-alterületre, ha bizonyíték van arra vonatkozóan, hogy a tőkehalfogások mennyisége meghaladja a B területen ejtett összes tőkehalfogás 1,5 %-át. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján, az

  felhatalmazást kap, hogy minden évben a tagállamok
  (1) bekezdésben említett tagállami jelentések

  jelentései
  és tudományos adatok alapján minden évben ellenőrzi az

  a 29a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak megerősítésére vonatkozóan, hogy
  ilyen bizonyítékok meglétét

  léteznek-e
  , és következésképpen azt is,

  arra vonatkozóan
  hogy az érintett alterületen

  alterületeken
  alkalmazandók-e a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és az említett cikk (3), (4) és (5) bekezdésében előírt korlátozások. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 29b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárással összhangban kell elfogadni.
  [Mód. 13]

  (4)   A (2) és a (3) bekezdésben említett végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok a következő év január 1-jétől december 31-ig alkalmazandók.”[Mód. 14] |
| --- | --- |

6.

A 29. cikk (2), (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja és az említett cikk (3), (4) és (5) bekezdése nem alkalmazandó a 27 és/vagy 28.2 ICES-alterületre, ha bizonyíték van arra vonatkozóan, hogy az említett ICES-alterületeken ejtett tőkehalfogások mennyisége nem éri el a B területen ejtett összes tőkehalfogás 3 %-át. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján,

  felhatalmazást kap, hogy minden évben a tagállamok az
  (1) bekezdésben említett tagállami jelentések

  jelentései
  és tudományos adatok alapján minden évben ellenőrzi

  a 29a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak megerősítésére vonatkozóan, hogy
  az ilyen bizonyítékok meglétét,
  léteznek-e
  , és következésképpen azt

  arra vonatkozóan
  is, hogy az érintett
  alterületeken
  alkalmazandók-e a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és az említett cikk (3), (4) és (5) bekezdésében előírt korlátozások. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 29b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárással összhangban kell elfogadni.
  [Mód. 12]

(3)   A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja és az említett cikk (3), (4) és (5) bekezdése csak akkor alkalmazandó a 28.1 ICES-alterületre, ha bizonyíték van arra vonatkozóan, hogy a tőkehalfogások mennyisége meghaladja a B területen ejtett összes tőkehalfogás 1,5 %-át. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján, az

  felhatalmazást kap, hogy minden évben a tagállamok
  (1) bekezdésben említett tagállami jelentések

  jelentései
  és tudományos adatok alapján minden évben ellenőrzi az

  a 29a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak megerősítésére vonatkozóan, hogy
  ilyen bizonyítékok meglétét

  léteznek-e
  , és következésképpen azt is,

  arra vonatkozóan
  hogy az érintett alterületen

  alterületeken
  alkalmazandók-e a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és az említett cikk (3), (4) és (5) bekezdésében előírt korlátozások. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 29b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárással összhangban kell elfogadni.
  [Mód. 13]

(4)   A (2) és a (3) bekezdésben említett végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok a következő év január 1-jétől december 31-ig alkalmazandók.”[Mód. 14]

| 7. | A rendelet a következő VIa. fejezettel egészül ki:
  „VIa. fejezet
  29a. cikk
  A felhatalmazás gyakorlása
  (1)   Ez a cikk meghatározza a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit.
  (2)   A Bizottság a 26. és

  8. cikk (3) bekezdésében
  a 27. cikkben
  és a 29. cikk (2) és (3) bekezdésében
  említett felhatalmazást határozatlan időre

  , felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört a Bizottság ...

   (*)

  -tól hároméves időszakra
  kapja.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hároméves időtartam lejárta előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, kivéve, ha az Európai Parlament vagy a Tanács – legkésőbb az adott időszak vége előtt három hónappal – kifogást emel a meghosszabbítás ellen. [Mód. 15]

  (3)   A 26. és

  8. cikk (3) bekezdésében,
  a 27. cikkben
  és a 29. cikk (2) és (3) bekezdésében
  említett felhatalmazást az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. [Mód. 16]

  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   A 26. és a 27.cikk

  8. cikk (3) bekezdése, a 27. cikk és a 29. cikk (2) és (3) bekezdésének
  alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik.

  29b. cikk


  Bizottsági eljárás


  (1)   A Bizottságot a 2371/2002/EK rendelet 30. cikke által létrehozott Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.


  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
  [Mód. 17]

  29c. cikk
  Tanácsi határozatok
  Ahol ez a rendelet a Tanács által meghozandó határozatokról rendelkezik, a Tanács a Szerződés rendelkezéseivel összhangban jár el.” |
| --- | --- |

7.

A rendelet a következő VIa. fejezettel egészül ki:

„VIa. fejezet

29a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   Ez a cikk meghatározza a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit.

(2)   A Bizottság a 26. és

  8. cikk (3) bekezdésében
  a 27. cikkben
  és a 29. cikk (2) és (3) bekezdésében
  említett felhatalmazást határozatlan időre

  , felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört a Bizottság ...

   (*)

  -tól hároméves időszakra
  kapja.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hároméves időtartam lejárta előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, kivéve, ha az Európai Parlament vagy a Tanács – legkésőbb az adott időszak vége előtt három hónappal – kifogást emel a meghosszabbítás ellen. [Mód. 15]

(3)   A 26. és

  8. cikk (3) bekezdésében,
  a 27. cikkben
  és a 29. cikk (2) és (3) bekezdésében
  említett felhatalmazást az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. [Mód. 16]

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 26. és a 27.cikk

  8. cikk (3) bekezdése, a 27. cikk és a 29. cikk (2) és (3) bekezdésének
  alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik.

29b. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 2371/2002/EK rendelet 30. cikke által létrehozott Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
  [Mód. 17]

29c. cikk

Tanácsi határozatok

Ahol ez a rendelet a Tanács által meghozandó határozatokról rendelkezik, a Tanács a Szerződés rendelkezéseivel összhangban jár el.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 299, 2012.10.4., 145. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2013. január 16-i álláspontja.

2

(3)  HL L 248., 2007.9.22., 1. o.

3

(4)  
  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

4

HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(*)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

*

E rendelet hatálybalépésének időpontja.

---

2013. január 17., csütörtök

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/200 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/200

---

P7_TA(2013)0019

A külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz (az intézményközi tárgyalások megnyitásáról szóló határozat)

Az Európai Parlament 2013. január 17-i határozata a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitásáról és a tárgyalási mandátumról (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD) – (2013/2503(RSP))

(2015/C 440/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 70. cikkének (2) bekezdésére és 70a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 70. cikkének (2) bekezdésére és 70a. cikkére,

| 1. | az intézményközi tárgyalások megkezdéséről határoz a következő tárgyalási mandátum alapján: |
| --- | --- |

1.

az intézményközi tárgyalások megkezdéséről határoz a következő tárgyalási mandátum alapján:

MANDÁTUM

Módosítás 1

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

1 a bekezdés (új)

| Jogalkotási állásfoglalás-tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  rámutat, hogy a jogalkotási javaslatban meghatározott pénzügyi keret csak jelzésértékű a jogalkotó hatóság felé, és nem rögzíthető mindaddig, amíg a 2014–2020-as időszakra szóló többéves pénzügyi keretet létrehozó rendeletre irányuló javaslatról megállapodás nem születik; |

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

Módosítás

(1a)
     
  rámutat, hogy a jogalkotási javaslatban meghatározott pénzügyi keret csak jelzésértékű a jogalkotó hatóság felé, és nem rögzíthető mindaddig, amíg a 2014–2020-as időszakra szóló többéves pénzügyi keretet létrehozó rendeletre irányuló javaslatról megállapodás nem születik;

Módosítás 2

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

1 b bekezdés (új)

| Jogalkotási állásfoglalás-tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  emlékeztet a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című, 2011. június 8-i állásfoglalására



   (1)



  ; ismételten megerősíti, hogy a következő többéves pénzügyi keretben megfelelő mértékű kiegészítő forrásra van szükség annak érdekében, hogy lehetővé tegye az Unió számára a jelenlegi politikai prioritások és a Lisszaboni Szerződésben meghatározott új feladatok teljesítését, valamint az előre nem látható eseményekre történő reagálást; rámutat arra, hogy még ha legalább 5 %-kal emelkedne is a 2013-as szinthez képest a következő többéves pénzügyi keret forrásainak szintje, ez is csak korlátozott mértékben járulna hozzá az elfogadott uniós célkitűzések és kötelezettségvállalások megvalósításához, illetve az uniós szolidaritás elvéhez; felszólítja a Tanácsot, hogy amennyiben nem osztja ezt a megközelítést, határozza meg egyértelműen, hogy mely politikai prioritásait vagy projektjeit lehet teljes egészében elvetni annak ellenére, hogy európai hozzáadott értékük bebizonyosodott; |

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

Módosítás

(1b)
     
  emlékeztet a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című, 2011. június 8-i állásfoglalására



   (1)



  ; ismételten megerősíti, hogy a következő többéves pénzügyi keretben megfelelő mértékű kiegészítő forrásra van szükség annak érdekében, hogy lehetővé tegye az Unió számára a jelenlegi politikai prioritások és a Lisszaboni Szerződésben meghatározott új feladatok teljesítését, valamint az előre nem látható eseményekre történő reagálást; rámutat arra, hogy még ha legalább 5 %-kal emelkedne is a 2013-as szinthez képest a következő többéves pénzügyi keret forrásainak szintje, ez is csak korlátozott mértékben járulna hozzá az elfogadott uniós célkitűzések és kötelezettségvállalások megvalósításához, illetve az uniós szolidaritás elvéhez; felszólítja a Tanácsot, hogy amennyiben nem osztja ezt a megközelítést, határozza meg egyértelműen, hogy mely politikai prioritásait vagy projektjeit lehet teljes egészében elvetni annak ellenére, hogy európai hozzáadott értékük bebizonyosodott;

Módosítás 3

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

1 c bekezdés (új)

| Jogalkotási állásfoglalás-tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c)
     
  hangsúlyozza, hogy az Unió által már meghatározott és befejezett feladatok tükrében a Bizottságnak előrelátható és megfelelő módon kell kifejezésre juttatnia a javaslatban ezeket a politikai prioritásokat; |

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

Módosítás

(1c)
     
  hangsúlyozza, hogy az Unió által már meghatározott és befejezett feladatok tükrében a Bizottságnak előrelátható és megfelelő módon kell kifejezésre juttatnia a javaslatban ezeket a politikai prioritásokat;

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az Unió azon célját, hogy biztosítsa a magas szintű biztonságot egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkének (3) bekezdése), többek között a belső határok személyek általi
  átlépését
  , valamint a külső határokon a
  határellenőrzést
  és a közös
  vízumpolitikát egy
  a jogszerű utazás megkönnyítését és
  az illegális
  bevándorlás kezelését célzó
  többrétegű
  rendszer
  részeként célzó
  közös intézkedések révén kell elérni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az Unió azon célját, hogy biztosítsa a magas szintű biztonságot egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkének (3) bekezdése), többek között a belső határok személyek általi
  átlépését
  , valamint a külső határokon a
  határellenőrzést
  és a közös
  vízumpolitikát egy
  a jogszerű utazás megkönnyítését és
  az illegális
  bevándorlás kezelését célzó
  többrétegű
  rendszer
  részeként célzó
  közös intézkedések révén kell elérni.

| (1) | Az Unió azon célját, hogy biztosítsa a magas szintű biztonságot egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkének (3) bekezdése), többek között a belső határok személyek általi
  átlépésével
  , valamint a külső határokon a
  határellenőrzéssel
  és a közös
  vízumpolitikával kapcsolatos, az Unióban
  a jogszerű utazás megkönnyítését
  , a kulturális sokszínűséget és a kultúrák közötti kölcsönös megértést ösztönző és fejlesztő nemzetközi kapcsolatokat
  és
  a szabályokat sértő
  bevándorlás kezelését célzó
  , az adatcserét és a helyzet átfogó felismerését lehetővé tevő összehangolt
  rendszer
  részét képező
  közös intézkedések révén kell elérni.
  Ezt a célkitűzést az alapvető jogok (az EUMSZ 67. cikkének (1) bekezdése) tiszteletben tartásával, az Európai Unió Alapjogi Chartája és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény (ECHR) rendelkezéseinek megfelelően az emberi méltóság tiszteletben tartásával, valamint – a közös menekültügyi, bevándorlási és külső határellenőrzési politika kialakítását illetően – a harmadik országok állampolgáraival szembeni méltányos bánásmód mellett (az EUMSZ 67. cikkének (2) bekezdése), a menedékhez és nemzetközi védelemhez való joguk, valamint a visszaküldés tilalma és a bevándorlók tengeren történő megmentése elvének tiszteletben tartásával, továbbá az Unió és a tagállamok olyan nemzetközi megállapodásokból – különösen az 1951. július 28-i, a menekültek helyzetéről szóló genfi egyezményből, valamint az azt kiegészítő 1967. január 31-i New York-i Jegyzőkönyvből (a Genfi Egyezmény) – eredő nemzetközi kötelezettségeinek megfelelően kell megvalósítani, amelyeknek részes felei. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió azon célját, hogy biztosítsa a magas szintű biztonságot egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkének (3) bekezdése), többek között a belső határok személyek általi
  átlépésével
  , valamint a külső határokon a
  határellenőrzéssel
  és a közös
  vízumpolitikával kapcsolatos, az Unióban
  a jogszerű utazás megkönnyítését
  , a kulturális sokszínűséget és a kultúrák közötti kölcsönös megértést ösztönző és fejlesztő nemzetközi kapcsolatokat
  és
  a szabályokat sértő
  bevándorlás kezelését célzó
  , az adatcserét és a helyzet átfogó felismerését lehetővé tevő összehangolt
  rendszer
  részét képező
  közös intézkedések révén kell elérni.
  Ezt a célkitűzést az alapvető jogok (az EUMSZ 67. cikkének (1) bekezdése) tiszteletben tartásával, az Európai Unió Alapjogi Chartája és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény (ECHR) rendelkezéseinek megfelelően az emberi méltóság tiszteletben tartásával, valamint – a közös menekültügyi, bevándorlási és külső határellenőrzési politika kialakítását illetően – a harmadik országok állampolgáraival szembeni méltányos bánásmód mellett (az EUMSZ 67. cikkének (2) bekezdése), a menedékhez és nemzetközi védelemhez való joguk, valamint a visszaküldés tilalma és a bevándorlók tengeren történő megmentése elvének tiszteletben tartásával, továbbá az Unió és a tagállamok olyan nemzetközi megállapodásokból – különösen az 1951. július 28-i, a menekültek helyzetéről szóló genfi egyezményből, valamint az azt kiegészítő 1967. január 31-i New York-i Jegyzőkönyvből (a Genfi Egyezmény) – eredő nemzetközi kötelezettségeinek megfelelően kell megvalósítani, amelyeknek részes felei.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | Az Uniónak sokkal egységesebb megközelítést kell alkalmaznia a migrációkezelés és a belső biztonság belső és külső szempontjai tekintetében, valamint megfelelést kell létesítenie az illegális bevándorlás elleni harc és a külső határokon való biztonság javítása között, továbbá szorosabb együttműködésre és párbeszédre kell törekednie a harmadik országokkal az illegális bevándorlás kezelése és a jogszerű migráció elősegítése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

Az Uniónak sokkal egységesebb megközelítést kell alkalmaznia a migrációkezelés és a belső biztonság belső és külső szempontjai tekintetében, valamint megfelelést kell létesítenie az illegális bevándorlás elleni harc és a külső határokon való biztonság javítása között, továbbá szorosabb együttműködésre és párbeszédre kell törekednie a harmadik országokkal az illegális bevándorlás kezelése és a jogszerű migráció elősegítése érdekében.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | A migrációs nyomások és menedékkérelmek nyomán felmerülő kérdésekre, valamint az Unió külső határainak igazgatására vonatkozóan integrált megközelítést kell kialakítani, elegendő költségvetést és támogatási eszközöket biztosítva ahhoz, hogy a vészhelyzetek kezelése az emberi jogok tiszteletben tartása és a tagállamok közötti szolidaritás szellemében valósulhasson meg, a nemzeti feladatokról nem megfeledkezve, illetve a feladatkörök egyértelmű meghatározása mellett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

A migrációs nyomások és menedékkérelmek nyomán felmerülő kérdésekre, valamint az Unió külső határainak igazgatására vonatkozóan integrált megközelítést kell kialakítani, elegendő költségvetést és támogatási eszközöket biztosítva ahhoz, hogy a vészhelyzetek kezelése az emberi jogok tiszteletben tartása és a tagállamok közötti szolidaritás szellemében valósulhasson meg, a nemzeti feladatokról nem megfeledkezve, illetve a feladatkörök egyértelmű meghatározása mellett.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

1 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c) | 2011. június 8-i állásfoglalásában



   (2)



  az Európai Parlament hangsúlyozta továbbá, hogy jobb szinergiákat kell kialakítani a különböző alapok és programok között, és rámutatott, hogy az alapok kezelésének egyszerűsítése és a keresztfinanszírozás engedélyezése lehetővé teszi, hogy a közös célkitűzésekre több pénzeszközt irányozzanak elő; üdvözölte a Bizottság azon szándékát, hogy egy kétpilléres struktúra keretében csökkenti a belügyek terén a költségvetési eszközök számát, és ha lehet, közös gazdálkodás alá vonja azokat, és hangot adott azon véleményének, hogy ez a megközelítés jelentősen hozzájárul a jelenlegi alapok és programok fokozott egyszerűsítéséhez, ésszerűsítéséhez, konszolidálásához és átláthatóságához. Hangsúlyozta azonban, hogy biztosítani kell, hogy a belügyi politikák különböző célkitűzései ne keveredjenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1c)

2011. június 8-i állásfoglalásában



   (2)



  az Európai Parlament hangsúlyozta továbbá, hogy jobb szinergiákat kell kialakítani a különböző alapok és programok között, és rámutatott, hogy az alapok kezelésének egyszerűsítése és a keresztfinanszírozás engedélyezése lehetővé teszi, hogy a közös célkitűzésekre több pénzeszközt irányozzanak elő; üdvözölte a Bizottság azon szándékát, hogy egy kétpilléres struktúra keretében csökkenti a belügyek terén a költségvetési eszközök számát, és ha lehet, közös gazdálkodás alá vonja azokat, és hangot adott azon véleményének, hogy ez a megközelítés jelentősen hozzájárul a jelenlegi alapok és programok fokozott egyszerűsítéséhez, ésszerűsítéséhez, konszolidálásához és átláthatóságához. Hangsúlyozta azonban, hogy biztosítani kell, hogy a belügyi politikák különböző célkitűzései ne keveredjenek.

Indokolás

A „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című, 2011. június 8-i állásfoglalásának (109) bekezdése.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | Az Unió belső biztonsági stratégiája szerint a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése olyan célkitűzések, amelyeket párhuzamosan kell megvalósítani, a biztonságot pedig – a szabadság és a jog érvényesülésének megvalósulása érdekében – mindenkor a Szerződések elveivel, a jogállamisággal és az Unió alapvető jogi kötelezettségeivel összhangban kell elérni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

Az Unió belső biztonsági stratégiája szerint a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése olyan célkitűzések, amelyeket párhuzamosan kell megvalósítani, a biztonságot pedig – a szabadság és a jog érvényesülésének megvalósulása érdekében – mindenkor a Szerződések elveivel, a jogállamisággal és az Unió alapvető jogi kötelezettségeivel összhangban kell elérni.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A tagállamok közötti szolidaritást, a feladatmegosztás egyértelműségét, az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartását, valamint a globális megközelítésre és
  a külső biztonsággal való elválaszthatatlan kapcsolatra
  fektetett hangsúlyt a belső biztonsági stratégia végrehajtását irányító kulcsfontosságú elveknek kell tekinteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A tagállamok közötti szolidaritást, a feladatmegosztás egyértelműségét, az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartását, valamint a globális megközelítésre és
  a külső biztonsággal való elválaszthatatlan kapcsolatra
  fektetett hangsúlyt a belső biztonsági stratégia végrehajtását irányító kulcsfontosságú elveknek kell tekinteni.

| (3) | A tagállamok közötti szolidaritást, a feladatmegosztás egyértelműségét, az alapvető
  szabadságok, az emberi
  jogok és a jogállamiság tiszteletben tartását, valamint a globális megközelítésre és
  az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkében megállapított uniós külpolitikai célkitűzések maradéktalan betartására
  fektetett hangsúlyt a belső biztonsági stratégia végrehajtását irányító kulcsfontosságú elveknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok közötti szolidaritást, a feladatmegosztás egyértelműségét, az alapvető
  szabadságok, az emberi
  jogok és a jogállamiság tiszteletben tartását, valamint a globális megközelítésre és
  az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkében megállapított uniós külpolitikai célkitűzések maradéktalan betartására
  fektetett hangsúlyt a belső biztonsági stratégia végrehajtását irányító kulcsfontosságú elveknek kell tekinteni.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | A Belső Biztonsági Alapnak különös figyelmet kell fordítania – a földrajzi elhelyezkedésükből adódóan – a migrációs áramlásokból eredően aránytalan terhekkel szembesülő tagállamokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

A Belső Biztonsági Alapnak különös figyelmet kell fordítania – a földrajzi elhelyezkedésükből adódóan – a migrációs áramlásokból eredően aránytalan terhekkel szembesülő tagállamokra.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | Az e rendelet, illetve a Belső Biztonsági Alap részeként a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatását szolgáló eszköz létrehozásáról szóló XXX/2012/EU rendelet szerinti összforrások együttesen alkotják az Alap fennállásának teljes időtartama alatt azt a pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti ...-i intézményközi megállapodás 17. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

Az e rendelet, illetve a Belső Biztonsági Alap részeként a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatását szolgáló eszköz létrehozásáról szóló XXX/2012/EU rendelet szerinti összforrások együttesen alkotják az Alap fennállásának teljes időtartama alatt azt a pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti ...-i intézményközi megállapodás 17. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára.

Indokolás

Hogy tükrözze a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslat 8. preambulumbekezdését (COM(2011)0753).

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A Belső Biztonsági Alapnak pénzügyi támogatással kell szolidaritást kifejeznie a külső határokra vonatkozó schengeni vívmányokat már teljes körűen alkalmazó, vagy erre készülő tagállamok felé. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A Belső Biztonsági Alapnak pénzügyi támogatással kell szolidaritást kifejeznie a külső határokra vonatkozó schengeni vívmányokat már teljes körűen alkalmazó, vagy erre készülő tagállamok felé.

| (8) | A Belső Biztonsági Alapnak pénzügyi támogatással kell szolidaritást kifejeznie a külső határokra vonatkozó schengeni vívmányokat már teljes körűen alkalmazó, vagy erre készülő,
  valamint a nemzetközi jogot az ezt igénylőknek segítség és védelem biztosításával tiszteletben tartó
  tagállamok felé. |
| --- | --- |

(8)

A Belső Biztonsági Alapnak pénzügyi támogatással kell szolidaritást kifejeznie a külső határokra vonatkozó schengeni vívmányokat már teljes körűen alkalmazó, vagy erre készülő,
  valamint a nemzetközi jogot az ezt igénylőknek segítség és védelem biztosításával tiszteletben tartó
  tagállamok felé.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Amikor a határrendészetről és a vízumpolitikáról szóló schengeni vívmányokkal összhangban feladatokat hajtanak végre a külső határokon és a konzulátusokon, a tagállamok valamennyi másik, a schengeni térségbe tartozó tagállam érdekében és nevében végeznek tevékenységet, vagyis az Unió számára közszolgáltatást nyújtanak.
  A szolidaritás kifejezése érdekében az
  eszköznek hozzá kell járulnia a határellenőrzésekhez és a vízumpolitikához kapcsolódó működési költségek támogatásához, és lehetővé kell tennie a tagállamok számára, hogy rendszerszerűen fenntartsák e mindenki számára végzett szolgáltatáshoz létfontosságú kapacitásaikat. Az ilyen támogatás a jelen eszköz hatálya alá tartozó célkitűzésekhez kapcsolódó kiválasztott költségek teljes körű visszatérítéséből áll, és a nemzeti programok szerves részét képezi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Amikor a határrendészetről és a vízumpolitikáról szóló schengeni vívmányokkal összhangban feladatokat hajtanak végre a külső határokon és a konzulátusokon, a tagállamok valamennyi másik, a schengeni térségbe tartozó tagállam érdekében és nevében végeznek tevékenységet, vagyis az Unió számára közszolgáltatást nyújtanak.
  A szolidaritás kifejezése érdekében az
  eszköznek hozzá kell járulnia a határellenőrzésekhez és a vízumpolitikához kapcsolódó működési költségek támogatásához, és lehetővé kell tennie a tagállamok számára, hogy rendszerszerűen fenntartsák e mindenki számára végzett szolgáltatáshoz létfontosságú kapacitásaikat. Az ilyen támogatás a jelen eszköz hatálya alá tartozó célkitűzésekhez kapcsolódó kiválasztott költségek teljes körű visszatérítéséből áll, és a nemzeti programok szerves részét képezi.

| (11) | Amikor a határrendészetről és a vízumpolitikáról szóló schengeni vívmányokkal összhangban feladatokat hajtanak végre a külső határokon és a konzulátusokon, a tagállamok valamennyi másik, a schengeni térségbe tartozó tagállam érdekében és nevében végeznek tevékenységet, vagyis az Unió számára közszolgáltatást nyújtanak.
  Az
  eszköznek hozzá kell járulnia a határellenőrzésekhez és a vízumpolitikához kapcsolódó működési költségek támogatásához, és lehetővé kell tennie a tagállamok számára, hogy rendszerszerűen fenntartsák e mindenki számára végzett szolgáltatáshoz létfontosságú kapacitásaikat. Az ilyen támogatás a jelen eszköz hatálya alá tartozó célkitűzésekhez kapcsolódó kiválasztott
  egyedi
  költségek teljes körű visszatérítéséből áll, és a nemzeti programok szerves részét képezi.
  A párhuzamos erőfeszítések, a széttöredezettség, valamint a költséghatékonyság hiányának elkerülése érdekében az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségnek (Frontex) össze kell hangolnia a működési támogatás keretében finanszírozott tagállami tevékenységeket. |
| --- | --- |

(11)

Amikor a határrendészetről és a vízumpolitikáról szóló schengeni vívmányokkal összhangban feladatokat hajtanak végre a külső határokon és a konzulátusokon, a tagállamok valamennyi másik, a schengeni térségbe tartozó tagállam érdekében és nevében végeznek tevékenységet, vagyis az Unió számára közszolgáltatást nyújtanak.
  Az
  eszköznek hozzá kell járulnia a határellenőrzésekhez és a vízumpolitikához kapcsolódó működési költségek támogatásához, és lehetővé kell tennie a tagállamok számára, hogy rendszerszerűen fenntartsák e mindenki számára végzett szolgáltatáshoz létfontosságú kapacitásaikat. Az ilyen támogatás a jelen eszköz hatálya alá tartozó célkitűzésekhez kapcsolódó kiválasztott
  egyedi
  költségek teljes körű visszatérítéséből áll, és a nemzeti programok szerves részét képezi.
  A párhuzamos erőfeszítések, a széttöredezettség, valamint a költséghatékonyság hiányának elkerülése érdekében az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségnek (Frontex) össze kell hangolnia a működési támogatás keretében finanszírozott tagállami tevékenységeket.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Ezt az eszközt az Európai Unió Alapjogi Chartájában szereplő jogok és alapvető elvek tiszteletben tartásával kell végrehajtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Ezt az eszközt az Európai Unió Alapjogi Chartájában szereplő jogok és alapvető elvek tiszteletben tartásával kell végrehajtani.

| (13) | A migránsok és a menekültek emberi jogainak tiszteletben tartása kiemelten fontos az Unió számára.
  Ezt az eszközt az Európai Unió Alapjogi Chartájában
  , az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben, a Genfi Egyezményben, az ENSZ Tengerjogi Egyezményében, az ENSZ emberi jogi egyezményeiben és a nemzetközi humanitárius jogban
  szereplő jogok és alapvető elvek tiszteletben tartásával kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(13)

A migránsok és a menekültek emberi jogainak tiszteletben tartása kiemelten fontos az Unió számára.
  Ezt az eszközt az Európai Unió Alapjogi Chartájában
  , az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben, a Genfi Egyezményben, az ENSZ Tengerjogi Egyezményében, az ENSZ emberi jogi egyezményeiben és a nemzetközi humanitárius jogban
  szereplő jogok és alapvető elvek tiszteletben tartásával kell végrehajtani.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | Az egységes és magas színvonalú külső határellenőrzés létfontosságú a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megerősítéséhez. Ezért a Bizottságnak gondoskodnia kell olyan külön iránymutatásokról, amelyek biztosítják a tagállamok közötti együttműködést az infrastruktúra, a berendezések, a közlekedési eszközök és az informatikai rendszerek tekintetében, valamint hozzájárulnak a közös biztonsági előírások teljesítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

Az egységes és magas színvonalú külső határellenőrzés létfontosságú a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megerősítéséhez. Ezért a Bizottságnak gondoskodnia kell olyan külön iránymutatásokról, amelyek biztosítják a tagállamok közötti együttműködést az infrastruktúra, a berendezések, a közlekedési eszközök és az informatikai rendszerek tekintetében, valamint hozzájárulnak a közös biztonsági előírások teljesítéséhez.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

13 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13b) | Az EUSZ 3. cikke értelmében az eszköznek azokat a tevékenységeket kell támogatnia, amelyek biztosítják a külső határokon a veszélyeztetett gyermekek védelmét.




  Az eszköz tevékenységeinek különösen a veszélyeztetett gyermekek személyazonosságának megállapítását, a részükre történő azonnali segítségnyújtást és a védelmi szolgálatoknak való átadásukat kell előmozdítaniuk, beleértve a kísérő nélküli gyermekek számára biztosított különleges védelmet és segítségnyújtást is.




  Rendszeres nyomon követést és értékelést kell végezni – köztük a kiadások nyomon követését – annak felmérése érdekében, hogy a gyermekek védelmével miként foglalkoznak az eszköz tevékenységeinek keretében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13b)

Az EUSZ 3. cikke értelmében az eszköznek azokat a tevékenységeket kell támogatnia, amelyek biztosítják a külső határokon a veszélyeztetett gyermekek védelmét.

Az eszköz tevékenységeinek különösen a veszélyeztetett gyermekek személyazonosságának megállapítását, a részükre történő azonnali segítségnyújtást és a védelmi szolgálatoknak való átadásukat kell előmozdítaniuk, beleértve a kísérő nélküli gyermekek számára biztosított különleges védelmet és segítségnyújtást is.

Rendszeres nyomon követést és értékelést kell végezni – köztük a kiadások nyomon követését – annak felmérése érdekében, hogy a gyermekek védelmével miként foglalkoznak az eszköz tevékenységeinek keretében.

Indokolás

Az EU kötelezettséget vállalt a gyermekek jogainak védelmére. Ezen erőfeszítéseket e rendelet végrehajtása és érvényesítése során is láthatóvá kell tenni.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Az eszköz az egységes és magas színvonalú külső határellenőrzés, valamint a külső határokon keresztül zajló jogszerű
  utazásnak
  az EU belső biztonsági stratégiája keretében való
  biztosítása
  érdekében hozzájárul a közös integrált európai határigazgatási rendszer kialakításához, amely rendszer kiterjed a tagállamoknak a Frontex ügynökséggel, harmadik országokkal és szükség esetén többek között egyéb szereplőkkel együttműködve eljáró illetékes hatóságai által az Európai Unió négyszintű határbiztonsági modelljét és integrált kockázatelemzését felhasználva hozott valamennyi, a politikára, jogszabályokra, rendszeres együttműködésre, a terhek megosztására, személyi állományra, felszerelésre és technológiára vonatkozó intézkedésre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Az eszköz az egységes és magas színvonalú külső határellenőrzés, valamint a külső határokon keresztül zajló jogszerű
  utazásnak
  az EU belső biztonsági stratégiája keretében való
  biztosítása
  érdekében hozzájárul a közös integrált európai határigazgatási rendszer kialakításához, amely rendszer kiterjed a tagállamoknak a Frontex ügynökséggel, harmadik országokkal és szükség esetén többek között egyéb szereplőkkel együttműködve eljáró illetékes hatóságai által az Európai Unió négyszintű határbiztonsági modelljét és integrált kockázatelemzését felhasználva hozott valamennyi, a politikára, jogszabályokra, rendszeres együttműködésre, a terhek megosztására, személyi állományra, felszerelésre és technológiára vonatkozó intézkedésre.

| (14) | Az eszköz az egységes és magas színvonalú külső határellenőrzés, valamint a külső határokon keresztül zajló jogszerű
  migrációnak és mobilitásnak
  az EU belső biztonsági stratégiája keretében való
  megszervezése és megkönnyítése
  érdekében hozzájárul a közös integrált európai határigazgatási rendszer kialakításához, amely rendszer kiterjed a tagállamoknak a Frontex ügynökséggel, harmadik országokkal és szükség esetén többek között egyéb szereplőkkel együttműködve eljáró illetékes hatóságai által az Európai Unió négyszintű határbiztonsági modelljét és integrált kockázatelemzését felhasználva hozott valamennyi, a politikára, jogszabályokra, rendszeres együttműködésre, a terhek megosztására,
  a mindenkori helyzet értékelésére és az illegális migránsok belépési pontjait érintő változó körülményekre, továbbá
  a személyi állományra, felszerelésre és technológiára vonatkozó intézkedésre. |
| --- | --- |

(14)

Az eszköz az egységes és magas színvonalú külső határellenőrzés, valamint a külső határokon keresztül zajló jogszerű
  migrációnak és mobilitásnak
  az EU belső biztonsági stratégiája keretében való
  megszervezése és megkönnyítése
  érdekében hozzájárul a közös integrált európai határigazgatási rendszer kialakításához, amely rendszer kiterjed a tagállamoknak a Frontex ügynökséggel, harmadik országokkal és szükség esetén többek között egyéb szereplőkkel együttműködve eljáró illetékes hatóságai által az Európai Unió négyszintű határbiztonsági modelljét és integrált kockázatelemzését felhasználva hozott valamennyi, a politikára, jogszabályokra, rendszeres együttműködésre, a terhek megosztására,
  a mindenkori helyzet értékelésére és az illegális migránsok belépési pontjait érintő változó körülményekre, továbbá
  a személyi állományra, felszerelésre és technológiára vonatkozó intézkedésre.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Az eszköznek támogatnia kell a vízumpolitika és az egyéb határátlépés előtti tevékenységek terén hozott nemzeti intézkedéseket és tagállami együttműködést, melyek a külső határellenőrzéseket megelőzően zajlanak. A tagállamok szolgálatai által harmadik országokban szervezett tevékenységek hatékony igazgatása a közös vízumpolitika érdekét szolgálja egy olyan sokrétegű rendszer részeként, amelynek célja az Európai Unió részéről
  a jogszerű utazás
  megkönnyítése és az illegális bevándorlás
  kezelése
  , és amely szerves része a közös integrált határigazgatási rendszernek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Az eszköznek támogatnia kell a vízumpolitika és az egyéb határátlépés előtti tevékenységek terén hozott nemzeti intézkedéseket és tagállami együttműködést, melyek a külső határellenőrzéseket megelőzően zajlanak. A tagállamok szolgálatai által harmadik országokban szervezett tevékenységek hatékony igazgatása a közös vízumpolitika érdekét szolgálja egy olyan sokrétegű rendszer részeként, amelynek célja az Európai Unió részéről
  a jogszerű utazás
  megkönnyítése és az illegális bevándorlás
  kezelése
  , és amely szerves része a közös integrált határigazgatási rendszernek.

| (16) | Az eszköznek támogatnia kell a vízumpolitika és az egyéb határátlépés előtti tevékenységek terén hozott,
  és különösen a biztonságos tengeri határokat előnyben részesítő, valamint a jogszerű migrációt és mobilitást megkönnyítő
  nemzeti intézkedéseket és tagállami együttműködést, melyek a külső határellenőrzéseket megelőzően zajlanak
  a Vízuminformációs Rendszer (VIS) teljes körű felhasználásával a költséghatékonyság előmozdítása és a kétszeres kiadások elkerülése érdekében
  . A tagállamok szolgálatai által harmadik országokban szervezett tevékenységek hatékony igazgatása a közös vízumpolitika érdekét szolgálja egy olyan sokrétegű rendszer részeként, amelynek célja az Európai Unió részéről
  a jogszerű migráció és mobilitás
  megkönnyítése, valamint az illegális bevándorlás
  megelőzése és a tengeren vészhelyzetbe került személyek megmentése
  , és amely szerves része a közös integrált határigazgatási rendszernek. |
| --- | --- |

(16)

Az eszköznek támogatnia kell a vízumpolitika és az egyéb határátlépés előtti tevékenységek terén hozott,
  és különösen a biztonságos tengeri határokat előnyben részesítő, valamint a jogszerű migrációt és mobilitást megkönnyítő
  nemzeti intézkedéseket és tagállami együttműködést, melyek a külső határellenőrzéseket megelőzően zajlanak
  a Vízuminformációs Rendszer (VIS) teljes körű felhasználásával a költséghatékonyság előmozdítása és a kétszeres kiadások elkerülése érdekében
  . A tagállamok szolgálatai által harmadik országokban szervezett tevékenységek hatékony igazgatása a közös vízumpolitika érdekét szolgálja egy olyan sokrétegű rendszer részeként, amelynek célja az Európai Unió részéről
  a jogszerű migráció és mobilitás
  megkönnyítése, valamint az illegális bevándorlás
  megelőzése és a tengeren vészhelyzetbe került személyek megmentése
  , és amely szerves része a közös integrált határigazgatási rendszernek.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Emellett az eszköznek a közös integrált határigazgatási rendszer fejlesztésének részeként támogatnia kell a schengeni országok területén minden olyan intézkedést, amely megerősíti a schengeni térség általános működését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Emellett az eszköznek a közös integrált határigazgatási rendszer fejlesztésének részeként támogatnia kell a schengeni országok területén minden olyan intézkedést, amely megerősíti a schengeni térség általános működését.

| (17) | Emellett az eszköznek a közös integrált határigazgatási rendszer fejlesztésének részeként támogatnia kell a schengeni országok területén minden olyan intézkedést, amely megerősíti a schengeni térség általános működését.
  A tagállamoknak megfelelő finanszírozást kell biztosítaniuk az európai határőrizeti rendszer számára, hogy biztosítsák a hálózat megfelelő működését. |
| --- | --- |

(17)

Emellett az eszköznek a közös integrált határigazgatási rendszer fejlesztésének részeként támogatnia kell a schengeni országok területén minden olyan intézkedést, amely megerősíti a schengeni térség általános működését.
  A tagállamoknak megfelelő finanszírozást kell biztosítaniuk az európai határőrizeti rendszer számára, hogy biztosítsák a hálózat megfelelő működését.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Az eszköznek emellett támogatnia kell olyan európai uniós IT-rendszerek fejlesztését, amelyek eszközöket nyújtanak a tagállamok számára ahhoz, hogy hatékonyabban kezeljék a harmadik országok állampolgárainak határokat keresztező mozgását, és hogy biztosítani tudják az utazók
  jobb
  azonosítását és ellenőrzését (intelligens határok). Ennek érdekében létre kell hozni egy programot, amelynek célja az ilyen rendszerek központi és nemzeti elemeivel kapcsolatos fejlesztési költségek fedezése, és a technikai egységesség, a költségtakarékosság, valamint a zökkenőmentes végrehajtás biztosítása a tagállamokban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Az eszköznek emellett támogatnia kell olyan európai uniós IT-rendszerek fejlesztését, amelyek eszközöket nyújtanak a tagállamok számára ahhoz, hogy hatékonyabban kezeljék a harmadik országok állampolgárainak határokat keresztező mozgását, és hogy biztosítani tudják az utazók
  jobb
  azonosítását és ellenőrzését (intelligens határok). Ennek érdekében létre kell hozni egy programot, amelynek célja az ilyen rendszerek központi és nemzeti elemeivel kapcsolatos fejlesztési költségek fedezése, és a technikai egységesség, a költségtakarékosság, valamint a zökkenőmentes végrehajtás biztosítása a tagállamokban.

| (18) | Az eszköznek emellett támogatnia kell olyan európai uniós it-rendszerek fejlesztését, amelyek eszközöket nyújtanak a tagállamok számára ahhoz, hogy hatékonyabban kezeljék a harmadik országok állampolgárainak határokat keresztező mozgását, és hogy biztosítani tudják az utazók
  hatékonyabb
  azonosítását és ellenőrzését (intelligens határok
  ), ily módon fokozva a határbiztonságot és a kedvező gazdasági hatásokat
  . Ennek érdekében létre kell hozni egy programot, amelynek célja az ilyen rendszerek központi és nemzeti elemeivel kapcsolatos fejlesztési költségek fedezése, és a technikai egységesség,
  az egyéb uniós it-rendszerekkel kialakított átjárhatóság,
  a költségtakarékosság, valamint a zökkenőmentes végrehajtás biztosítása a tagállamokban. |
| --- | --- |

(18)

Az eszköznek emellett támogatnia kell olyan európai uniós it-rendszerek fejlesztését, amelyek eszközöket nyújtanak a tagállamok számára ahhoz, hogy hatékonyabban kezeljék a harmadik országok állampolgárainak határokat keresztező mozgását, és hogy biztosítani tudják az utazók
  hatékonyabb
  azonosítását és ellenőrzését (intelligens határok
  ), ily módon fokozva a határbiztonságot és a kedvező gazdasági hatásokat
  . Ennek érdekében létre kell hozni egy programot, amelynek célja az ilyen rendszerek központi és nemzeti elemeivel kapcsolatos fejlesztési költségek fedezése, és a technikai egységesség,
  az egyéb uniós it-rendszerekkel kialakított átjárhatóság,
  a költségtakarékosság, valamint a zökkenőmentes végrehajtás biztosítása a tagállamokban.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | Az előre nem látható migrációs nyomás és a határbiztonságot érintő
  fenyegetések
  haladéktalan kezelése érdekében lehetőséget kell biztosítani arra, hogy gyorssegélyt nyújtsanak a Menekültügyi és Migrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezésekről szóló .../2012/EU rendelettel összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

Az előre nem látható migrációs nyomás és a határbiztonságot érintő
  fenyegetések
  haladéktalan kezelése érdekében lehetőséget kell biztosítani arra, hogy gyorssegélyt nyújtsanak a Menekültügyi és Migrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezésekről szóló .../2012/EU rendelettel összhangban.

| (19) | Az előre nem látható migrációs nyomás és a határbiztonságot érintő
  kockázatok
  haladéktalan kezelése érdekében lehetőséget kell biztosítani arra, hogy gyorssegélyt nyújtsanak a Menekültügyi és Migrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezésekről szóló .../2012/EU rendelettel összhangban. |
| --- | --- |

(19)

Az előre nem látható migrációs nyomás és a határbiztonságot érintő
  kockázatok
  haladéktalan kezelése érdekében lehetőséget kell biztosítani arra, hogy gyorssegélyt nyújtsanak a Menekültügyi és Migrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezésekről szóló .../2012/EU rendelettel összhangban.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Emellett a schengeni térség egészére kiterjedő fokozott szolidaritás érdekében, amennyiben – különösen schengeni értékelést követően – gyengeségeket vagy lehetséges
  fenyegetéseket
  azonosítanak, az érintett tagállamnak az ügyet megfelelően figyelemmel kell kísérnie, prioritás szerint felhasználva a programjai szerinti forrásokat, amennyiben lehetséges, kiegészítve a gyorssegély intézkedéseit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Emellett a schengeni térség egészére kiterjedő fokozott szolidaritás érdekében, amennyiben – különösen schengeni értékelést követően – gyengeségeket vagy lehetséges
  fenyegetéseket
  azonosítanak, az érintett tagállamnak az ügyet megfelelően figyelemmel kell kísérnie, prioritás szerint felhasználva a programjai szerinti forrásokat, amennyiben lehetséges, kiegészítve a gyorssegély intézkedéseit.

| (20) | Emellett a schengeni térség egészére kiterjedő fokozott szolidaritás érdekében, amennyiben – különösen schengeni értékelést követően – gyengeségeket vagy lehetséges
  kockázatokat
  azonosítanak, az érintett tagállamnak az ügyet megfelelően figyelemmel kell kísérnie, prioritás szerint felhasználva a programjai szerinti forrásokat, amennyiben lehetséges, kiegészítve a gyorssegély intézkedéseit. |
| --- | --- |

(20)

Emellett a schengeni térség egészére kiterjedő fokozott szolidaritás érdekében, amennyiben – különösen schengeni értékelést követően – gyengeségeket vagy lehetséges
  kockázatokat
  azonosítanak, az érintett tagállamnak az ügyet megfelelően figyelemmel kell kísérnie, prioritás szerint felhasználva a programjai szerinti forrásokat, amennyiben lehetséges, kiegészítve a gyorssegély intézkedéseit.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | A szolidaritás és a közös uniós szakpolitikákért, stratégiákért és programokért viselt felelősség megosztásának megerősítése érdekében a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a nemzeti programok számára rendelkezésre álló források egy részét az Unió által meghatározott prioritásokra használják fel, például a Frontex ügynökség számára szükséges technikai berendezések beszerzésére, valamint az uniós konzuli együttműködés fejlesztésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

A szolidaritás és a közös uniós szakpolitikákért, stratégiákért és programokért viselt felelősség megosztásának megerősítése érdekében a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a nemzeti programok számára rendelkezésre álló források egy részét az Unió által meghatározott prioritásokra használják fel, például a Frontex ügynökség számára szükséges technikai berendezések beszerzésére, valamint az uniós konzuli együttműködés fejlesztésére.

| (21) | A szolidaritás és a közös uniós szakpolitikákért, stratégiákért és programokért viselt felelősség megosztásának megerősítése érdekében a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a nemzeti programok számára rendelkezésre álló források egy részét az Unió által meghatározott prioritásokra használják fel, például a Frontex ügynökség számára szükséges technikai berendezések beszerzésére, valamint az uniós konzuli együttműködés fejlesztésére
  és a nemzetközi védelmet kereső személyek részére nyújtott segítségre
  . |
| --- | --- |

(21)

A szolidaritás és a közös uniós szakpolitikákért, stratégiákért és programokért viselt felelősség megosztásának megerősítése érdekében a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a nemzeti programok számára rendelkezésre álló források egy részét az Unió által meghatározott prioritásokra használják fel, például a Frontex ügynökség számára szükséges technikai berendezések beszerzésére, valamint az uniós konzuli együttműködés fejlesztésére
  és a nemzetközi védelmet kereső személyek részére nyújtott segítségre
  .

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

21 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (21a) | A tagállamoknak nem a saját nemzeti érdeküket kell szem előtt tartaniuk az eszközből a saját nemzeti programjukra kapott összeg felhasználásakor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21a)

A tagállamoknak nem a saját nemzeti érdeküket kell szem előtt tartaniuk az eszközből a saját nemzeti programjukra kapott összeg felhasználásakor.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | A schengeni vívmányok schengeni térségben való alkalmazásának biztosítása érdekében a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus létrehozásáról szóló rendelet végrehajtását e rendelet keretében is támogatni kell, mint a személyekkel szembeni ellenőrzések elmaradását biztosító szakpolitikákhoz kapcsolódó lényeges eszközt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

A schengeni vívmányok schengeni térségben való alkalmazásának biztosítása érdekében a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus létrehozásáról szóló rendelet végrehajtását e rendelet keretében is támogatni kell, mint a személyekkel szembeni ellenőrzések elmaradását biztosító szakpolitikákhoz kapcsolódó lényeges eszközt.

| (22) | A schengeni vívmányok schengeni térségben való alkalmazásának biztosítása érdekében a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus létrehozásáról szóló rendelet végrehajtását e rendelet keretében is támogatni kell, mint
  a külső határok magas szintű védelmét és a schengeni térségen belül
  a személyekkel szembeni ellenőrzések elmaradását biztosító szakpolitikákhoz kapcsolódó lényeges eszközt. |
| --- | --- |

(22)

A schengeni vívmányok schengeni térségben való alkalmazásának biztosítása érdekében a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus létrehozásáról szóló rendelet végrehajtását e rendelet keretében is támogatni kell, mint
  a külső határok magas szintű védelmét és a schengeni térségen belül
  a személyekkel szembeni ellenőrzések elmaradását biztosító szakpolitikákhoz kapcsolódó lényeges eszközt.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | A Külső Határok Alap és a SIS és VIS fejlesztése kapcsán szerzett tapasztalatok fényében a források esetleges átcsoportosítása kapcsán helyesnek tűnik lehetővé tenni
  a
  rugalmasságot a jelen eszköz keretében követett célkitűzések különböző végrehajtási módjai között, azon elv sérelme nélkül, amely szerint a programok számára a kezdettől fogva biztosítani kell a kritikus tömeget és a pénzügyi stabilitást, a tagállamok számára pedig a működési támogatást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

A Külső Határok Alap és a SIS és VIS fejlesztése kapcsán szerzett tapasztalatok fényében a források esetleges átcsoportosítása kapcsán helyesnek tűnik lehetővé tenni
  a
  rugalmasságot a jelen eszköz keretében követett célkitűzések különböző végrehajtási módjai között, azon elv sérelme nélkül, amely szerint a programok számára a kezdettől fogva biztosítani kell a kritikus tömeget és a pénzügyi stabilitást, a tagállamok számára pedig a működési támogatást.

| (23) | A Külső Határok Alap és a SIS
  II
  és VIS fejlesztése kapcsán szerzett tapasztalatok fényében a források esetleges átcsoportosítása kapcsán helyesnek tűnik lehetővé tenni
  bizonyos fokú
  rugalmasságot a jelen eszköz keretében követett célkitűzések különböző végrehajtási módjai között, azon elv sérelme nélkül, amely szerint a programok számára a kezdettől fogva biztosítani kell a kritikus tömeget és a pénzügyi stabilitást, a tagállamok számára a működési támogatást
  , valamint a költségvetési hatóság ellenőrzését
  . |
| --- | --- |

(23)

A Külső Határok Alap és a SIS
  II
  és VIS fejlesztése kapcsán szerzett tapasztalatok fényében a források esetleges átcsoportosítása kapcsán helyesnek tűnik lehetővé tenni
  bizonyos fokú
  rugalmasságot a jelen eszköz keretében követett célkitűzések különböző végrehajtási módjai között, azon elv sérelme nélkül, amely szerint a programok számára a kezdettől fogva biztosítani kell a kritikus tömeget és a pénzügyi stabilitást, a tagállamok számára a működési támogatást
  , valamint a költségvetési hatóság ellenőrzését
  .

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Ehhez hasonlóan az Unió számára továbbra is rendelkezésre álló intézkedések (uniós intézkedések) alkalmazási körét és forrásplafonját ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy fokozzák az Unió képességét arra, hogy egy adott költségvetési évben az Unió egésze érdekében több tevékenységet fejtsen ki a külső határok igazgatása és a közös vízumpolitika területén, amikor és amennyiben erre igény mutatkozik. Az ilyen uniós intézkedések kiterjednek a tanulmányokra és kísérleti projektekre, a szakpolitika és alkalmazása előremozdítása érdekében, továbbá a harmadik országokban alkalmazott intézkedésekre és megállapodásokra, az ilyen országokból származó migrációs nyomás kezelése céljából, annak érdekében, hogy az Unióban irányuló migrációs áramlásokat optimálisan kezeljék, valamint hatékonyan szervezzék meg a kapcsolódó feladatokat a külső határokon és a konzulátusokon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Ehhez hasonlóan az Unió számára továbbra is rendelkezésre álló intézkedések (uniós intézkedések) alkalmazási körét és forrásplafonját ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy fokozzák az Unió képességét arra, hogy egy adott költségvetési évben az Unió egésze érdekében több tevékenységet fejtsen ki a külső határok igazgatása és a közös vízumpolitika területén, amikor és amennyiben erre igény mutatkozik. Az ilyen uniós intézkedések kiterjednek a tanulmányokra és kísérleti projektekre, a szakpolitika és alkalmazása előremozdítása érdekében, továbbá a harmadik országokban alkalmazott intézkedésekre és megállapodásokra, az ilyen országokból származó migrációs nyomás kezelése céljából, annak érdekében, hogy az Unióban irányuló migrációs áramlásokat optimálisan kezeljék, valamint hatékonyan szervezzék meg a kapcsolódó feladatokat a külső határokon és a konzulátusokon.

| (24) | Ehhez hasonlóan az Unió számára továbbra is rendelkezésre álló intézkedések (uniós intézkedések) alkalmazási körét és forrásplafonját ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy fokozzák az Unió képességét arra, hogy egy adott költségvetési évben az Unió egésze érdekében több tevékenységet fejtsen ki a külső határok igazgatása és a közös vízumpolitika területén, amikor és amennyiben erre igény mutatkozik. Az ilyen uniós intézkedések kiterjednek a tanulmányokra és kísérleti projektekre, a szakpolitika és alkalmazása előremozdítása érdekében,
  a határőrök képzésére az emberi jogok tiszteletben tartása terén,
  továbbá a harmadik országokban alkalmazott intézkedésekre és megállapodásokra, az ilyen országokból származó migrációs nyomás kezelése céljából, annak érdekében, hogy az Unióban irányuló migrációs áramlásokat optimálisan kezeljék, valamint hatékonyan szervezzék meg a kapcsolódó feladatokat a külső határokon és a konzulátusokon. |
| --- | --- |

(24)

Ehhez hasonlóan az Unió számára továbbra is rendelkezésre álló intézkedések (uniós intézkedések) alkalmazási körét és forrásplafonját ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy fokozzák az Unió képességét arra, hogy egy adott költségvetési évben az Unió egésze érdekében több tevékenységet fejtsen ki a külső határok igazgatása és a közös vízumpolitika területén, amikor és amennyiben erre igény mutatkozik. Az ilyen uniós intézkedések kiterjednek a tanulmányokra és kísérleti projektekre, a szakpolitika és alkalmazása előremozdítása érdekében,
  a határőrök képzésére az emberi jogok tiszteletben tartása terén,
  továbbá a harmadik országokban alkalmazott intézkedésekre és megállapodásokra, az ilyen országokból származó migrációs nyomás kezelése céljából, annak érdekében, hogy az Unióban irányuló migrációs áramlásokat optimálisan kezeljék, valamint hatékonyan szervezzék meg a kapcsolódó feladatokat a külső határokon és a konzulátusokon.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

26 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26a) | Az EUMSZ a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat csupán a jogalkotási aktusok nem alapvető rendelkezéseivel kapcsolatos általános hatályú nem jogalkotási aktusokként írja elő. Minden alapvető elemet az érintett jogalkotási aktusban kell megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26a)

Az EUMSZ a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat csupán a jogalkotási aktusok nem alapvető rendelkezéseivel kapcsolatos általános hatályú nem jogalkotási aktusokként írja elő. Minden alapvető elemet az érintett jogalkotási aktusban kell megállapítani.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

26 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26b) | Az alapok e területekre való ráfordításait jobban kellene felügyelni a kiegészítő jelleg, a nagyobb hatékonyság és láthatóság, valamint a jobb költségvetési szinergia elérése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26b)

Az alapok e területekre való ráfordításait jobban kellene felügyelni a kiegészítő jelleg, a nagyobb hatékonyság és láthatóság, valamint a jobb költségvetési szinergia elérése érdekében.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

26 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26c) | Fontos az uniós támogatások hatásának maximalizálása a köz- és magán pénzügyi források mobilizálásával, egyesítésével és megtöbbszörözésével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26c)

Fontos az uniós támogatások hatásának maximalizálása a köz- és magán pénzügyi források mobilizálásával, egyesítésével és megtöbbszörözésével.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

26 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26d) | Az uniós költségvetést igénybe vevő innovatív finanszírozási eszközök és mechanizmusok esetében biztosítani kell a lehető legnagyobb mértékű átláthatóságot, elszámoltathatóságot és demokratikus ellenőrzést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26d)

Az uniós költségvetést igénybe vevő innovatív finanszírozási eszközök és mechanizmusok esetében biztosítani kell a lehető legnagyobb mértékű átláthatóságot, elszámoltathatóságot és demokratikus ellenőrzést.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

26 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26e) | A pénzügyi ráfordítások végrehajtásának és minőségének javítását irányadó elvnek kell tekinteni az eszköz célkitűzéseinek elérése érdekében, ugyanakkor biztosítani kell a pénzügyi erőforrások optimális felhasználását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26e)

A pénzügyi ráfordítások végrehajtásának és minőségének javítását irányadó elvnek kell tekinteni az eszköz célkitűzéseinek elérése érdekében, ugyanakkor biztosítani kell a pénzügyi erőforrások optimális felhasználását.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

26 f preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26f) | Fontos gondoskodni az eszköz hatékony és eredményes pénzgazdálkodásáról, valamint a lehető hatékonyabb és felhasználóbarátabb módon történő végrehajtásáról, emellett biztosítani kell valamennyi résztvevő számára a jogbiztonságot és az eszközhöz való hozzáférést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26f)

Fontos gondoskodni az eszköz hatékony és eredményes pénzgazdálkodásáról, valamint a lehető hatékonyabb és felhasználóbarátabb módon történő végrehajtásáról, emellett biztosítani kell valamennyi résztvevő számára a jogbiztonságot és az eszközhöz való hozzáférést.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

26 g preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26 g) | A Bizottság az eszköz végrehajtását az eredmények és a hatások értékelésére szolgáló fő mutatószámok segítségével évente ellenőrzi. A mutatószámoknak – többek között a vonatkozó kiindulási alapértékeknek – kell képezniük a minimális alapot annak értékeléséhez, hogy az eszköz célkitűzései milyen mértékben teljesültek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26 g)

A Bizottság az eszköz végrehajtását az eredmények és a hatások értékelésére szolgáló fő mutatószámok segítségével évente ellenőrzi. A mutatószámoknak – többek között a vonatkozó kiindulási alapértékeknek – kell képezniük a minimális alapot annak értékeléséhez, hogy az eszköz célkitűzései milyen mértékben teljesültek.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

26 h preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26h) | Amennyiben a Bizottság megosztott igazgatás keretében hajtja végre a költségvetést, akkor a végrehajtási feladatokat a tagállamokra ruházza át. A Bizottság és a tagállamok tiszteletben tartják a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elveit, és az uniós alapok igazgatása során biztosítják az uniós fellépés láthatóságát. Ennek érdekében a Bizottság és a tagállamok teljesítik saját ellenőrzési és számviteli kötelezettségeiket, és vállalják az ebből fakadó, e rendeletben meghatározott felelősséget. A kiegészítő rendelkezéseket ágazatspecifikus szabályok állapítják meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26h)

Amennyiben a Bizottság megosztott igazgatás keretében hajtja végre a költségvetést, akkor a végrehajtási feladatokat a tagállamokra ruházza át. A Bizottság és a tagállamok tiszteletben tartják a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elveit, és az uniós alapok igazgatása során biztosítják az uniós fellépés láthatóságát. Ennek érdekében a Bizottság és a tagállamok teljesítik saját ellenőrzési és számviteli kötelezettségeiket, és vállalják az ebből fakadó, e rendeletben meghatározott felelősséget. A kiegészítő rendelkezéseket ágazatspecifikus szabályok állapítják meg.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell
  a
  vonatkozó
  dokumentumoknak
  az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell
  a
  vonatkozó
  dokumentumoknak
  az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról.

| (28) | A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak biztosítania kell
  minden
  vonatkozó
  dokumentumnak
  az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról. |
| --- | --- |

(28)

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak biztosítania kell
  minden
  vonatkozó
  dokumentumnak
  az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | „közös biztonsági előírások”: operatív intézkedések közös és egységes módon történő alkalmazása a határellenőrzés terén egy gondosan meghatározott biztonsági szint elérése érdekében, a határigazgatás és a vízumpolitika területén a jó kormányzásra vonatkozó iránymutatásokat követve, a külső határokon történő ellenőrzésről szóló schengeni jegyzéknek, a Határőrök gyakorlati kézikönyvének, a vízumokról szóló kézikönyvnek és az EUROSUR-iránymutatásoknak megfelelően; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az eszköz általános célja az, hogy hozzájáruljon a magas szintű biztonság biztosításához
  az Európai Unióban
  . | (1)   Az eszköz általános célja az, hogy hozzájáruljon az egységes és magas színvonalú biztonság
  és az egységes és magas színvonalú külső határellenőrzés
  biztosításához
  , miközben megkönnyíti a biztonságos környezetben történő migrációt, összhangban az Unió alapvető szabadságjogok és emberi jogok iránti elkötelezettségével
  .
  E célt az Unió és tagállamai alapvető szabadságjogokkal és emberi jogokkal kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeinek megfelelően kell teljesíteni, beleértve a harmadik országbeli gyermekek védelmét, a visszaküldés tilalmának elvét, az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert menedékjogot, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményt és a Genfi Egyezményt; valamint az uniós adatvédelmi előírásokat is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az eszköz általános célja az, hogy hozzájáruljon a magas szintű biztonság biztosításához
  az Európai Unióban
  .

(1)   Az eszköz általános célja az, hogy hozzájáruljon az egységes és magas színvonalú biztonság
  és az egységes és magas színvonalú külső határellenőrzés
  biztosításához
  , miközben megkönnyíti a biztonságos környezetben történő migrációt, összhangban az Unió alapvető szabadságjogok és emberi jogok iránti elkötelezettségével
  .
  E célt az Unió és tagállamai alapvető szabadságjogokkal és emberi jogokkal kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeinek megfelelően kell teljesíteni, beleértve a harmadik országbeli gyermekek védelmét, a visszaküldés tilalmának elvét, az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert menedékjogot, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményt és a Genfi Egyezményt; valamint az uniós adatvédelmi előírásokat is;

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben megjelölt általános célkitűzéssel összhangban az eszköz – összhangban a vonatkozó uniós stratégiákban, programokban
  , illetve fenyegetettségértékelésekben
  és kockázatelemzésekben megjelölt prioritásokkal – a következő különös célkitűzésekhez járul hozzá: | (2)   Az (1) bekezdésben megjelölt általános célkitűzéssel összhangban az eszköz – összhangban a vonatkozó uniós stratégiákban, programokban és kockázatelemzésekben megjelölt prioritásokkal – a következő különös célkitűzésekhez járul hozzá: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben megjelölt általános célkitűzéssel összhangban az eszköz – összhangban a vonatkozó uniós stratégiákban, programokban
  , illetve fenyegetettségértékelésekben
  és kockázatelemzésekben megjelölt prioritásokkal – a következő különös célkitűzésekhez járul hozzá:

(2)   Az (1) bekezdésben megjelölt általános célkitűzéssel összhangban az eszköz – összhangban a vonatkozó uniós stratégiákban, programokban és kockázatelemzésekben megjelölt prioritásokkal – a következő különös célkitűzésekhez járul hozzá:

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a pont – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a közös vízumpolitika támogatása annak érdekében, hogy megkönnyítsék a jogszerű utazást, biztosítsák a harmadik országok állampolgáraival szemben alkalmazott egyenlő bánásmódot, és
  kezeljék
  az illegális migrációt; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a közös vízumpolitika támogatása annak érdekében, hogy megkönnyítsék a jogszerű utazást, biztosítsák a harmadik országok állampolgáraival szemben alkalmazott egyenlő bánásmódot, és
  kezeljék
  az illegális migrációt;

| a) | a közös vízumpolitika támogatása annak érdekében, hogy megkönnyítsék a jogszerű utazást
  és a mobilitást, jó minőségű szolgáltatást nyújtsanak a vízumkérelmezőknek,
  biztosítsák
  egyrészt az Unió, másrészt
  a harmadik országok állampolgáraival szemben alkalmazott egyenlő bánásmódot, és
  megelőzzék
  az illegális migrációt; |
| --- | --- |

a)

a közös vízumpolitika támogatása annak érdekében, hogy megkönnyítsék a jogszerű utazást
  és a mobilitást, jó minőségű szolgáltatást nyújtsanak a vízumkérelmezőknek,
  biztosítsák
  egyrészt az Unió, másrészt
  a harmadik országok állampolgáraival szemben alkalmazott egyenlő bánásmódot, és
  megelőzzék
  az illegális migrációt;

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a pont – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E célkitűzés elérését többek között olyan mutatók alapján kell értékelni, mint a felszerelt, biztosított és/vagy fejlesztett konzuli képviseletek
  száma
  , a vízumkérelmek hatékony feldolgozásának, valamint a vízumkérelmezők számára nyújtott színvonalas szolgáltatásoknak a biztosítása érdekében. | E célkitűzés elérését többek között olyan mutatók alapján kell értékelni, mint a felszerelt, biztosított és/vagy fejlesztett konzuli képviseletek
  százalékos aránya –
  a vízumkérelmek hatékony feldolgozásának, valamint a vízumkérelmezők számára nyújtott színvonalas szolgáltatásoknak a biztosítása érdekében
  –, a túltartózkodók állampolgárság szerinti százalékos aránya, a közös vízumkérelmi központok száma és a vízumkérelmek elbírálásának átlagos várakozási ideje, továbbá a többszöri belépésre jogosító vízumok aránya, valamint a kérelmezők számára felmerülő átlagos vízumköltségek konzuli képviseletenként
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E célkitűzés elérését többek között olyan mutatók alapján kell értékelni, mint a felszerelt, biztosított és/vagy fejlesztett konzuli képviseletek
  száma
  , a vízumkérelmek hatékony feldolgozásának, valamint a vízumkérelmezők számára nyújtott színvonalas szolgáltatásoknak a biztosítása érdekében.

E célkitűzés elérését többek között olyan mutatók alapján kell értékelni, mint a felszerelt, biztosított és/vagy fejlesztett konzuli képviseletek
  százalékos aránya –
  a vízumkérelmek hatékony feldolgozásának, valamint a vízumkérelmezők számára nyújtott színvonalas szolgáltatásoknak a biztosítása érdekében
  –, a túltartózkodók állampolgárság szerinti százalékos aránya, a közös vízumkérelmi központok száma és a vízumkérelmek elbírálásának átlagos várakozási ideje, továbbá a többszöri belépésre jogosító vízumok aránya, valamint a kérelmezők számára felmerülő átlagos vízumköltségek konzuli képviseletenként
  .

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – b pont – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a
  határigazgatás támogatása, egyrészt a külső határok magas szintű
  védelmének
  , másrészt a külső határokon a zökkenőmentes határátkelésnek a schengeni vívmányokkal összhangban történő biztosítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a
  határigazgatás támogatása, egyrészt a külső határok magas szintű
  védelmének
  , másrészt a külső határokon a zökkenőmentes határátkelésnek a schengeni vívmányokkal összhangban történő biztosítása érdekében.

| b) | az integrált uniós
  határigazgatás támogatása,
  a további harmonizálás és standardizálás ösztönzése
  egyrészt a külső határok magas szintű
  ellenőrzésének
  , másrészt a külső határokon a zökkenőmentes határátkelésnek a schengeni vívmányokkal összhangban történő biztosítása érdekében
  , mindeközben garantálva a nemzetközi védelemhez való hozzáférést az arra rászorulók számára, összhangban a tagállamok által az emberi jogok területén vállalt szerződéses kötelezettségekkel, a visszaküldés tilalmának elvét is ideértve
  . |
| --- | --- |

b)

az integrált uniós
  határigazgatás támogatása,
  a további harmonizálás és standardizálás ösztönzése
  egyrészt a külső határok magas szintű
  ellenőrzésének
  , másrészt a külső határokon a zökkenőmentes határátkelésnek a schengeni vívmányokkal összhangban történő biztosítása érdekében
  , mindeközben garantálva a nemzetközi védelemhez való hozzáférést az arra rászorulók számára, összhangban a tagállamok által az emberi jogok területén vállalt szerződéses kötelezettségekkel, a visszaküldés tilalmának elvét is ideértve
  .

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – b pont – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E célkitűzés elérését többek között olyan mutatók alapján kell értékelni, mint
  a határellenőrzést
  célzó
  berendezések fejlesztése
  , a külső határon feltartóztatott harmadik országbeli illegális migránsok száma, megfeleltetve a külső határ adott szakaszárnak kockázatával. | E célkitűzés elérését többek között olyan mutatók alapján kell értékelni, mint
  az informatikai rendszerekkel, kommunikációs infrastruktúrával és a migrációs áramlás kezelését célzó berendezésekkel ellátott határátkelőhelyek száma
  , a harmadik országbeli illegális migránsok külső határon való feltartóztatásának száma, megfeleltetve a külső határ adott szakaszának kockázatával és
  az átlagos várakozási idő a határátkelőhelyeken
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E célkitűzés elérését többek között olyan mutatók alapján kell értékelni, mint
  a határellenőrzést
  célzó
  berendezések fejlesztése
  , a külső határon feltartóztatott harmadik országbeli illegális migránsok száma, megfeleltetve a külső határ adott szakaszárnak kockázatával.

E célkitűzés elérését többek között olyan mutatók alapján kell értékelni, mint
  az informatikai rendszerekkel, kommunikációs infrastruktúrával és a migrációs áramlás kezelését célzó berendezésekkel ellátott határátkelőhelyek száma
  , a harmadik országbeli illegális migránsok külső határon való feltartóztatásának száma, megfeleltetve a külső határ adott szakaszának kockázatával és
  az átlagos várakozási idő a határátkelőhelyeken
  .

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a határfelügyelet javítása az operatív információk megosztásával a tagállamok és a Frontex között, annak érdekében, hogy csökkentsék a tengeren bekövetkező halálesetek és az illegális bevándorlók számát, valamint növeljék a belső biztonságot a határokon átnyúló bűncselekmények – például az emberkereskedelem és a kábítószer-csempészet – megelőzése révén.



  E célkitűzés elérését többek között olyan mutatók alapján kell értékelni, mint például a határok jogellenes átlépését megkísérlő személyek felkutatására és megmentésére irányuló beavatkozások hatékonysága, az emberkereskedelem és csempészet terén felderített cselekmények száma, valamint az európai helyzetképen belül azonosított riasztások száma. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

a határfelügyelet javítása az operatív információk megosztásával a tagállamok és a Frontex között, annak érdekében, hogy csökkentsék a tengeren bekövetkező halálesetek és az illegális bevándorlók számát, valamint növeljék a belső biztonságot a határokon átnyúló bűncselekmények – például az emberkereskedelem és a kábítószer-csempészet – megelőzése révén.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – utolsó albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok biztosítják a Bizottság számára a mutatók alapján mért eredmények értékeléséhez szükséges információkat. Az eredmények értékelése a Bizottság feladata. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok biztosítják a Bizottság számára a mutatók alapján mért eredmények értékeléséhez szükséges információkat. Az eredmények értékelése a Bizottság feladata.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | olyan politikák előmozdítása
  és
  végrehajtása, amelyek biztosítják, hogy a belső határok átlépésekor a személyek, állampolgárságuktól függetlenül, mentesüljenek mindenfajta ellenőrzés alól, a külső határokon pedig biztosítják a személyek ellenőrzésének és a határátlépéseknek az eredményes felügyeletét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

olyan politikák előmozdítása
  és
  végrehajtása, amelyek biztosítják, hogy a belső határok átlépésekor a személyek, állampolgárságuktól függetlenül, mentesüljenek mindenfajta ellenőrzés alól, a külső határokon pedig biztosítják a személyek ellenőrzésének és a határátlépéseknek az eredményes felügyeletét.

| a) | olyan politikák előmozdítása, végrehajtása
  és érvényesítése
  , amelyek biztosítják, hogy a belső határok átlépésekor a személyek, állampolgárságuktól függetlenül, mentesüljenek mindenfajta ellenőrzés alól, a külső határokon pedig biztosítják a személyek ellenőrzésének és a határátlépéseknek az eredményes felügyeletét; |
| --- | --- |

a)

olyan politikák előmozdítása, végrehajtása
  és érvényesítése
  , amelyek biztosítják, hogy a belső határok átlépésekor a személyek, állampolgárságuktól függetlenül, mentesüljenek mindenfajta ellenőrzés alól, a külső határokon pedig biztosítják a személyek ellenőrzésének és a határátlépéseknek az eredményes felügyeletét;

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a veszélyeztetett gyermekek személyazonossága megállapításának, valamint a részükre kínált azonnali segítségnyújtás és a védelmi szolgálatoknak való átadásuk előmozdítása, beleértve a kíséret nélküli gyermekek számára biztosított különleges védelmet és segítségnyújtást; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

a veszélyeztetett gyermekek személyazonossága megállapításának, valamint a részükre kínált azonnali segítségnyújtás és a védelmi szolgálatoknak való átadásuk előmozdítása, beleértve a kíséret nélküli gyermekek számára biztosított különleges védelmet és segítségnyújtást;

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a külső határok integrált határőrizeti rendszerének fokozatos létrehozása, beleértve a tagállamok migrációs és bűnüldöző szervei közötti együttműködés megerősítését a külső határokon, valamint a területen belüli intézkedéseket, illetve a dokumentumbiztonsággal
  és
  személyazonosság-kezeléssel kapcsolatos kísérő intézkedéseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a külső határok integrált határőrizeti rendszerének fokozatos létrehozása, beleértve a tagállamok migrációs és bűnüldöző szervei közötti együttműködés megerősítését a külső határokon, valamint a területen belüli intézkedéseket, illetve a dokumentumbiztonsággal
  és
  személyazonosság-kezeléssel kapcsolatos kísérő intézkedéseket;

| b) | a külső határok
  többek között a szolidaritásra és a felelősségre épülő
  integrált határőrizeti rendszerének fokozatos létrehozása, beleértve
  az uniós határellenőrizeti és -felügyeleti rendszerek és
  a tagállamok migrációs
  , menekültügyi
  és bűnüldöző szervei közötti együttműködés megerősítését a külső határokon, valamint a területen belüli
  , a tengerekre is kiterjedő
  intézkedéseket, illetve a
  tengeri mentéssel, a
  dokumentumbiztonsággal
  , a
  személyazonosság-kezeléssel
  és a beszerzett technikai eszközök interoperabilitásával
  kapcsolatos kísérő intézkedéseket
  , biztosítva az uniós adatvédelmi szabályok teljes körű betartását, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogok és elvek teljes körű tiszteletben tartását
  ; |
| --- | --- |

b)

a külső határok
  többek között a szolidaritásra és a felelősségre épülő
  integrált határőrizeti rendszerének fokozatos létrehozása, beleértve
  az uniós határellenőrizeti és -felügyeleti rendszerek és
  a tagállamok migrációs
  , menekültügyi
  és bűnüldöző szervei közötti együttműködés megerősítését a külső határokon, valamint a területen belüli
  , a tengerekre is kiterjedő
  intézkedéseket, illetve a
  tengeri mentéssel, a
  dokumentumbiztonsággal
  , a
  személyazonosság-kezeléssel
  és a beszerzett technikai eszközök interoperabilitásával
  kapcsolatos kísérő intézkedéseket
  , biztosítva az uniós adatvédelmi szabályok teljes körű betartását, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogok és elvek teljes körű tiszteletben tartását
  ;

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a közös vízumpolitika, valamint a rövid tartamú tartózkodási engedéllyel kapcsolatos politikai fejlesztésének és végrehajtásának előmozdítása, beleértve a konzuli együttműködést is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a közös vízumpolitika, valamint a rövid tartamú tartózkodási engedéllyel kapcsolatos politikai fejlesztésének és végrehajtásának előmozdítása, beleértve a konzuli együttműködést is;

| c) | a közös vízumpolitika, valamint a rövid tartamú tartózkodási engedéllyel kapcsolatos politikai fejlesztésének és végrehajtásának előmozdítása, beleértve a konzuli együttműködést
  , a konzuli védelmet, a vízumkérelmekre vonatkozó közös vizsgálati gyakorlatot, az egységes igazgatási eljárásokat és vízumügyekre vonatkozó határozatokat, a közös vízumkérelmi központok fejlesztését
  is
  , a Vízumkódex által biztosított gyakorlati fejlesztések és rugalmasság teljes körű kihasználásával
  ; |
| --- | --- |

c)

a közös vízumpolitika, valamint a rövid tartamú tartózkodási engedéllyel kapcsolatos politikai fejlesztésének és végrehajtásának előmozdítása, beleértve a konzuli együttműködést
  , a konzuli védelmet, a vízumkérelmekre vonatkozó közös vizsgálati gyakorlatot, az egységes igazgatási eljárásokat és vízumügyekre vonatkozó határozatokat, a közös vízumkérelmi központok fejlesztését
  is
  , a Vízumkódex által biztosított gyakorlati fejlesztések és rugalmasság teljes körű kihasználásával
  ;

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | IT-rendszerek, kommunikációs infrastruktúráik, és az Unió külső határain
  a migrációs áramlások kezelését támogató felszerelések kialakítása és működtetése
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

IT-rendszerek, kommunikációs infrastruktúráik, és az Unió külső határain
  a migrációs áramlások kezelését támogató felszerelések kialakítása és működtetése
  ;

| d) | it-rendszerek, kommunikációs infrastruktúráik és
  olyan felszerelések kialakítása és működtetése, amelyek támogatják
  az Unió külső határain
  történő átkelések ellenőrzését, és teljes mértékben tiszteletben tartják a személyes adatok védelméről szóló jogszabályokat
  ; |
| --- | --- |

d)

it-rendszerek, kommunikációs infrastruktúráik és
  olyan felszerelések kialakítása és működtetése, amelyek támogatják
  az Unió külső határain
  történő átkelések ellenőrzését, és teljes mértékben tiszteletben tartják a személyes adatok védelméről szóló jogszabályokat
  ;

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | a határigazgatási rendszerek minőségének összehangolása a különböző tagállamok között; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

da)

a határigazgatási rendszerek minőségének összehangolása a különböző tagállamok között;

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – d b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | db) | a külső határokon való helyzetfelismerés és a tagállamok reagálási képességének megerősítése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

db)

a külső határokon való helyzetfelismerés és a tagállamok reagálási képességének megerősítése;

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – d c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | dc) | a határátkelőhelyeken szolgálatot ellátó határőrség és hatóságok kapacitásának és képesítésének fejlesztése megfigyelői, tanácsadói és ellenőrzési feladataik végrehajtását illetően a nemzetközi emberi jogi jogszabályok tiszteletben tartásával; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

dc)

a határátkelőhelyeken szolgálatot ellátó határőrség és hatóságok kapacitásának és képesítésének fejlesztése megfigyelői, tanácsadói és ellenőrzési feladataik végrehajtását illetően a nemzetközi emberi jogi jogszabályok tiszteletben tartásával;

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a határigazgatással és vízumpolitikával kapcsolatos uniós vívmányok hatékony és egységes alkalmazásának biztosítása,
  beleértve
  a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus működtetését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

a határigazgatással és vízumpolitikával kapcsolatos uniós vívmányok hatékony és egységes alkalmazásának biztosítása,
  beleértve
  a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus működtetését;

| e) | a határigazgatással
  , a menekültüggyel
  és a vízumpolitikával kapcsolatos uniós vívmányok hatékony és egységes alkalmazásának biztosítása,
  különösképpen
  a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus
  hatékony működésének garantálásával
  ; |
| --- | --- |

e)

a határigazgatással
  , a menekültüggyel
  és a vízumpolitikával kapcsolatos uniós vívmányok hatékony és egységes alkalmazásának biztosítása,
  különösképpen
  a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus
  hatékony működésének garantálásával
  ;

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | a harmadik országokban fellépő tagállamok közötti együttműködés megerősítése harmadik országok állampolgárainak a tagállamok területére áramlása kapcsán, valamint e tekintetben a harmadik országokkal folytatott együttműködés megerősítése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

a harmadik országokban fellépő tagállamok közötti együttműködés megerősítése harmadik országok állampolgárainak a tagállamok területére áramlása kapcsán, valamint e tekintetben a harmadik országokkal folytatott együttműködés megerősítése.

| f) | a harmadik országokban fellépő tagállamok közötti együttműködés megerősítése
  az ezen országok hatóságai által harmadik országokban finanszírozott tevékenységek és a
  harmadik országok állampolgárainak a tagállamok területére áramlása kapcsán, valamint e tekintetben a harmadik országokkal folytatott együttműködés megerősítése
  , az uniós külső fellépés és humanitárius politika célkitűzéseinek és elveinek tiszteletben tartása mellett
  . |
| --- | --- |

f)

a harmadik országokban fellépő tagállamok közötti együttműködés megerősítése
  az ezen országok hatóságai által harmadik országokban finanszírozott tevékenységek és a
  harmadik országok állampolgárainak a tagállamok területére áramlása kapcsán, valamint e tekintetben a harmadik országokkal folytatott együttműködés megerősítése
  , az uniós külső fellépés és humanitárius politika célkitűzéseinek és elveinek tiszteletben tartása mellett
  .

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 3. cikkben meghatározott célkitűzéseken belül, valamint figyelemmel a(z) .../2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt politikai párbeszéd megállapodás szerinti következtetéseire, a jelen eszköz tagállamokban vagy tagállamok által végrehajtott intézkedéseket támogat, különösen a következőket: | (1)   A 3. cikkben meghatározott célkitűzéseken belül, valamint figyelemmel a(z) .../2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt politikai párbeszéd megállapodás szerinti következtetéseire, a jelen eszköz a tagállamokban vagy tagállamok által végrehajtott,
  a közös biztonsági előírásokkal összhangban a tagállamok külső határain a megfelelő védelmi szint eléréséhez hozzájáruló
  intézkedéseket támogat, különösen a következőket: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A 3. cikkben meghatározott célkitűzéseken belül, valamint figyelemmel a(z) .../2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt politikai párbeszéd megállapodás szerinti következtetéseire, a jelen eszköz tagállamokban vagy tagállamok által végrehajtott intézkedéseket támogat, különösen a következőket:

(1)   A 3. cikkben meghatározott célkitűzéseken belül, valamint figyelemmel a(z) .../2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt politikai párbeszéd megállapodás szerinti következtetéseire, a jelen eszköz a tagállamokban vagy tagállamok által végrehajtott,
  a közös biztonsági előírásokkal összhangban a tagállamok külső határain a megfelelő védelmi szint eléréséhez hozzájáruló
  intézkedéseket támogat, különösen a következőket:

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a határátkelőhelyeknél, valamint a határőrizethez szükséges határátlépési infrastruktúra, épületek és rendszerek, valamint a külső határ
  tiltott
  átlépésének hatékony kezelése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a határátkelőhelyeknél, valamint a határőrizethez szükséges határátlépési infrastruktúra, épületek és rendszerek, valamint a külső határ
  tiltott
  átlépésének hatékony kezelése;

| a) | a határátkelőhelyeknél, valamint a határőrizethez szükséges határátlépési infrastruktúra, épületek és rendszerek, valamint a külső határ
  szabályellenes
  átlépésének hatékony kezelése; |
| --- | --- |

a)

a határátkelőhelyeknél, valamint a határőrizethez szükséges határátlépési infrastruktúra, épületek és rendszerek, valamint a külső határ
  szabályellenes
  átlépésének hatékony kezelése;

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a hatékony határellenőrzéshez és személyek felderítéséhez szükséges működési berendezések, közlekedési eszközök és kommunikációs rendszerek, mint például a SIS, a VIS, az európai képarchiváló rendszer (FADO) elérésére szolgáló rögzített terminálok, beleértve a legmodernebb technológiát is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a hatékony határellenőrzéshez és személyek felderítéséhez szükséges működési berendezések, közlekedési eszközök és kommunikációs rendszerek, mint például a SIS, a VIS, az európai képarchiváló rendszer (FADO) elérésére szolgáló rögzített terminálok, beleértve a legmodernebb technológiát is;

| b) | a hatékony határellenőrzéshez
  , a határok biztosításához
  és személyek
  felkutatásához, megmentéséhez, illetve
  felderítéséhez szükséges működési berendezések, közlekedési eszközök és kommunikációs rendszerek, mint például a SIS, a VIS, az európai képarchiváló rendszer (FADO) elérésére szolgáló rögzített terminálok, beleértve a legmodernebb technológiát is; |
| --- | --- |

b)

a hatékony határellenőrzéshez
  , a határok biztosításához
  és személyek
  felkutatásához, megmentéséhez, illetve
  felderítéséhez szükséges működési berendezések, közlekedési eszközök és kommunikációs rendszerek, mint például a SIS, a VIS, az európai képarchiváló rendszer (FADO) elérésére szolgáló rögzített terminálok, beleértve a legmodernebb technológiát is;

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a vízumkérelmek feldolgozásához és a konzuli együttműködéshez szükséges infrastruktúra, épületek és működési berendezések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

a vízumkérelmek feldolgozásához és a konzuli együttműködéshez szükséges infrastruktúra, épületek és működési berendezések;

| d) | a vízumkérelmek feldolgozásához és a konzuli együttműködéshez
  , valamint a vízumkérelmezők számára nyújtott szolgáltatás minőségének javítását célzó egyéb intézkedésekhez
  szükséges infrastruktúra, épületek és működési berendezések; |
| --- | --- |

d)

a vízumkérelmek feldolgozásához és a konzuli együttműködéshez
  , valamint a vízumkérelmezők számára nyújtott szolgáltatás minőségének javítását célzó egyéb intézkedésekhez
  szükséges infrastruktúra, épületek és működési berendezések;

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | a kapcsolódó rendszerek használatára vonatkozó képzés és a minőségirányítási előírások támogatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

da)

a kapcsolódó rendszerek használatára vonatkozó képzés és a minőségirányítási előírások támogatása;

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a tagállamok és uniós ügynökségek közötti, a határellenőrzés terén folyó operatív együttműködés eredményeként születő ajánlások, működési előírások és legjobb gyakorlatok végrehajtásához szükséges, a tagállamokon belüli és a tagállamok közötti ügynökségközi együttműködés megerősítését célzó tanulmányok,
  kísérleti
  projektek és intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

a tagállamok és uniós ügynökségek közötti, a határellenőrzés terén folyó operatív együttműködés eredményeként születő ajánlások, működési előírások és legjobb gyakorlatok végrehajtásához szükséges, a tagállamokon belüli és a tagállamok közötti ügynökségközi együttműködés megerősítését célzó tanulmányok,
  kísérleti
  projektek és intézkedések;

| e) | a tagállamok és uniós ügynökségek közötti, a határellenőrzés terén folyó operatív együttműködés eredményeként születő ajánlások, működési előírások és legjobb gyakorlatok végrehajtásához szükséges, a tagállamokon belüli és a tagállamok közötti ügynökségközi együttműködés megerősítését
  , valamint a határigazgatási rendszerek interoperabilitását és harmonizálását
  célzó tanulmányok, projektek,
  közös kezdeményezések, képzések
  és intézkedések
  olyan, több területen átívelő kérdésekről, mint például a harmadik országbeli állampolgárok alapvető jogainak védelme, a gyermekek védelmét is ideértve
  . |
| --- | --- |

e)

a tagállamok és uniós ügynökségek közötti, a határellenőrzés terén folyó operatív együttműködés eredményeként születő ajánlások, működési előírások és legjobb gyakorlatok végrehajtásához szükséges, a tagállamokon belüli és a tagállamok közötti ügynökségközi együttműködés megerősítését
  , valamint a határigazgatási rendszerek interoperabilitását és harmonizálását
  célzó tanulmányok, projektek,
  közös kezdeményezések, képzések
  és intézkedések
  olyan, több területen átívelő kérdésekről, mint például a harmadik országbeli állampolgárok alapvető jogainak védelme, a gyermekek védelmét is ideértve
  .

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | a határőrök emberi jogok védelmével kapcsolatos képzésére irányuló kezdeményezések, beleértve az emberkereskedelem áldozatai személyazonosságának megállapítását is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ea)

a határőrök emberi jogok védelmével kapcsolatos képzésére irányuló kezdeményezések, beleértve az emberkereskedelem áldozatai személyazonosságának megállapítását is;

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A 3. cikkben meghatározott célkitűzéseken belül az eszköz harmadik országokkal kapcsolatos és azokban zajló intézkedéseket is támogat, különösen az alábbiakat: | (2)   A 3. cikkben meghatározott célkitűzéseken belül
  , valamint tekintettel a(z) ..../2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt szakpolitikai párbeszéd keretében elfogadott következtetésekre,
  az eszköz harmadik országokkal kapcsolatos és azokban zajló intézkedéseket is támogat, különösen az alábbiakat: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A 3. cikkben meghatározott célkitűzéseken belül az eszköz harmadik országokkal kapcsolatos és azokban zajló intézkedéseket is támogat, különösen az alábbiakat:

(2)   A 3. cikkben meghatározott célkitűzéseken belül
  , valamint tekintettel a(z) ..../2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt szakpolitikai párbeszéd keretében elfogadott következtetésekre,
  az eszköz harmadik országokkal kapcsolatos és azokban zajló intézkedéseket is támogat, különösen az alábbiakat:

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | őrizeti rendszerek fejlesztését célzó projektek harmadik országokban az európai határőrizeti rendszerrel való együttműködés biztosítása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

őrizeti rendszerek fejlesztését célzó projektek harmadik országokban az európai határőrizeti rendszerrel való együttműködés biztosítása érdekében;

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | tanulmányok,
  rendezvények,
  képzés, felszerelések és kísérleti projektek annak érdekében, hogy ad hoc technikai és műveleti szakértelmet biztosítsanak harmadik országok számára; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

tanulmányok,
  rendezvények,
  képzés, felszerelések és kísérleti projektek annak érdekében, hogy ad hoc technikai és műveleti szakértelmet biztosítsanak harmadik országok számára;

| c) | tanulmányok, képzés, felszerelések és kísérleti projektek annak érdekében, hogy ad hoc technikai és műveleti szakértelmet biztosítsanak harmadik országok számára; |
| --- | --- |

c)

tanulmányok, képzés, felszerelések és kísérleti projektek annak érdekében, hogy ad hoc technikai és műveleti szakértelmet biztosítsanak harmadik országok számára;

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a tagállamok és uniós ügynökségek közötti, a határellenőrzés terén harmadik országokban folyó operatív együttműködés eredményeként születő egyedi ajánlások, működési előírások és legjobb gyakorlatok végrehajtásához szükséges tanulmányok,
  rendezvények,
  képzés, felszerelések és kísérleti projektek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

a tagállamok és uniós ügynökségek közötti, a határellenőrzés terén harmadik országokban folyó operatív együttműködés eredményeként születő egyedi ajánlások, működési előírások és legjobb gyakorlatok végrehajtásához szükséges tanulmányok,
  rendezvények,
  képzés, felszerelések és kísérleti projektek;

| d) | a tagállamok és uniós ügynökségek közötti, a határellenőrzés terén harmadik országokban folyó operatív együttműködés eredményeként születő egyedi ajánlások, működési előírások és legjobb gyakorlatok végrehajtásához szükséges
  , több területen átívelő kérdésekre – így például a harmadik országbeli állampolgárok alapvető jogaira, ezen belül pedig a gyermekek védelmére is – kiterjedő
  tanulmányok, képzés, felszerelések és kísérleti projektek. |
| --- | --- |

d)

a tagállamok és uniós ügynökségek közötti, a határellenőrzés terén harmadik országokban folyó operatív együttműködés eredményeként születő egyedi ajánlások, működési előírások és legjobb gyakorlatok végrehajtásához szükséges
  , több területen átívelő kérdésekre – így például a harmadik országbeli állampolgárok alapvető jogaira, ezen belül pedig a gyermekek védelmére is – kiterjedő
  tanulmányok, képzés, felszerelések és kísérleti projektek.

Indokolás

Miközben szükség lehet a határellenőrzések megerősítésére, nem szabad megfeledkezni a kiszolgáltatott személyek és csoportok – így például a kísérő nélküli kiskorúak – sajátos szükségleteiről.

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | a határőrök emberi jogok védelmével kapcsolatos képzésére irányuló kezdeményezések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

da)

a határőrök emberi jogok védelmével kapcsolatos képzésére irányuló kezdeményezések;

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A harmadik országokban folytatott és azokkal kapcsolatos tevékenységek összehangolását a Bizottságnak és a tagállamoknak kell biztosítaniuk, együttműködve az Európai Külügyi Szolgálattal, amint azt a(z) .../2013/EU rendelet [horizontális rendelet] 3. cikkének (4a) bekezdése rögzíti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A harmadik országokban folytatott és azokkal kapcsolatos tevékenységek összehangolását a Bizottságnak és a tagállamoknak kell biztosítaniuk, együttműködve az Európai Külügyi Szolgálattal, amint azt a(z) .../2013/EU rendelet [horizontális rendelet] 3. cikkének (4a) bekezdése rögzíti.

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az éves előirányzatokat
  a pénzügyi keret mértékéig
  a költségvetési hatóság engedélyezi. | (2)   Az
  Alap részére elkülönített
  éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi
  a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretet megállapító tanácsi rendelet és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, XXX/201X -i intézményközi megállapodás rendelkezéseinek sérelme nélkül
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az éves előirányzatokat
  a pénzügyi keret mértékéig
  a költségvetési hatóság engedélyezi.

(2)   Az
  Alap részére elkülönített
  éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi
  a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretet megállapító tanácsi rendelet és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, XXX/201X -i intézményközi megállapodás rendelkezéseinek sérelme nélkül
  .

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az eszköz keretében allokált költségvetést megosztott igazgatás révén kell végrehajtani, összhangban a(z) .../2012/EU rendelet [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdésének b) pontjával
  , kivéve a 13. cikkben említett uniós intézkedéseket, a 14. cikkben említett technikai segítségnyújtást, és a 16. cikk (1) bekezdésében említett gyorssegélyt
  . | (4)   Az eszköz keretében allokált költségvetést vagy
  közvetlen igazgatás (különös tekintettel a 13. cikkben említett uniós intézkedések, a 14. cikkben említett gyorssegély, és a 16. cikk (1) bekezdésében említett technikai segítségnyújtás) révén, vagy
  megosztott igazgatás révén kell végrehajtani, összhangban a(z) .../2012/EU rendelet [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdésének b) pontjával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   Az eszköz keretében allokált költségvetést megosztott igazgatás révén kell végrehajtani, összhangban a(z) .../2012/EU rendelet [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdésének b) pontjával
  , kivéve a 13. cikkben említett uniós intézkedéseket, a 14. cikkben említett technikai segítségnyújtást, és a 16. cikk (1) bekezdésében említett gyorssegélyt
  .

(4)   Az eszköz keretében allokált költségvetést vagy
  közvetlen igazgatás (különös tekintettel a 13. cikkben említett uniós intézkedések, a 14. cikkben említett gyorssegély, és a 16. cikk (1) bekezdésében említett technikai segítségnyújtás) révén, vagy
  megosztott igazgatás révén kell végrehajtani, összhangban a(z) .../2012/EU rendelet [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdésének b) pontjával.

Indokolás

Az uniós költségvetés megosztott igazgatás keretében történő végrehajtásának nem szabálynak, hanem kivételnek kell lennie.

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az új IT-rendszerek fejlesztésére vonatkozó program költségvetésének végrehajtási módszerét (módszereit)
  a 15. cikk (2) bekezdésében említett végrehajtási aktus határozza
  meg. | Az új it-rendszerek fejlesztésére vonatkozó program költségvetésének végrehajtási módszerét (módszereit)
  felhatalmazáson alapuló jogi aktus(ok) határozzák
  meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az új IT-rendszerek fejlesztésére vonatkozó program költségvetésének végrehajtási módszerét (módszereit)
  a 15. cikk (2) bekezdésében említett végrehajtási aktus határozza
  meg.

Az új it-rendszerek fejlesztésére vonatkozó program költségvetésének végrehajtási módszerét (módszereit)
  felhatalmazáson alapuló jogi aktus(ok) határozzák
  meg.

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság továbbra is felelős az uniós költségvetésnek az EUMSZ 317. cikkével összhangban történő végrehajtásáért, valamint a Bizottságnak tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot az olyan műveletekről, amelyeket nem a tagállamok, hanem más felek hajtanak végre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság továbbra is felelős az uniós költségvetésnek az EUMSZ 317. cikkével összhangban történő végrehajtásáért, valamint a Bizottságnak tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot az olyan műveletekről, amelyeket nem a tagállamok, hanem más felek hajtanak végre.

Indokolás

A szövegezést összhangba kell hozni a felülvizsgált költségvetési rendelettel.

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 5 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   
  Az
  összforrásokat
  indikatív jelleggel
  a következőképpen kell felhasználni: | (5)   
  A költségvetési hatóság előjogainak sérelme nélkül, az
  összforrásokat a következőképpen kell felhasználni: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   
  Az
  összforrásokat
  indikatív jelleggel
  a következőképpen kell felhasználni:

(5)   
  A költségvetési hatóság előjogainak sérelme nélkül, az
  összforrásokat a következőképpen kell felhasználni:

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  2 000  millió EUR-t
  a tagállamoknak kell
  kiosztani indikatív jelleggel
  a következők szerint: | (1)   
  A nemzeti programokra előirányzott összforrások 67 %-át
  a tagállamoknak kell kiosztani a következők szerint: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   
  2 000  millió EUR-t
  a tagállamoknak kell
  kiosztani indikatív jelleggel
  a következők szerint:

(1)   
  A nemzeti programokra előirányzott összforrások 67 %-át
  a tagállamoknak kell kiosztani a következők szerint:

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | 1 200  millió EUR, az I. mellékletnek megfelelően; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

1 200  millió EUR, az I. mellékletnek megfelelően;

| a) | 34 %-ot a következőknek megfelelően:










  i. | tagállamonként 5 millió EUR alapösszeg a pénzügyi időszak kezdetén; valamint |
| --- | --- | --- |

a)

34 %-ot a következőknek megfelelően:

i.

tagállamonként 5 millió EUR alapösszeg a pénzügyi időszak kezdetén; valamint

| ii. | tagállamonként változó összeg, amelynek kiszámítása az 574/2007/EK határozat értelmében 2011-re, 2012-re és 2013-ra előirányzott összegek átlaga alapján történik; |
| --- | --- |

ii.

tagállamonként változó összeg, amelynek kiszámítása az 574/2007/EK határozat értelmében 2011-re, 2012-re és 2013-ra előirányzott összegek átlaga alapján történik;

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | 450 millió EUR,
  a 7. cikkben leírt mechanizmus eredményei alapján; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

450 millió EUR,
  a 7. cikkben leírt mechanizmus eredményei alapján;

| b) | 13 %-ot
  a 7. cikkben leírt mechanizmus eredményei alapján; |
| --- | --- |

b)

13 %-ot
  a 7. cikkben leírt mechanizmus eredményei alapján;

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a félidős felülvizsgálat keretében, a 2018-as költségvetési évtől
  350 millió EUR
  , plusz az e cikk szerinti előirányzatok maradéka vagy a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelő más összeg, a 8. cikkben szereplő kockázatelemzés és mechanizmus eredményei alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a félidős felülvizsgálat keretében, a 2018-as költségvetési évtől
  350 millió EUR
  , plusz az e cikk szerinti előirányzatok maradéka vagy a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelő más összeg, a 8. cikkben szereplő kockázatelemzés és mechanizmus eredményei alapján.

| c) | a félidős felülvizsgálat keretében, a 2018-as költségvetési évtől
  10 %
  , plusz az e cikk szerinti előirányzatok maradéka vagy a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelő más összeg, a 8. cikkben szereplő kockázatelemzés és mechanizmus eredményei alapján. |
| --- | --- |

c)

a félidős felülvizsgálat keretében, a 2018-as költségvetési évtől
  10 %
  , plusz az e cikk szerinti előirányzatok maradéka vagy a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelő más összeg, a 8. cikkben szereplő kockázatelemzés és mechanizmus eredményei alapján.

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A Bizottságnak végrehajtási jogi aktusok révén kell elfogadnia az 1. bekezdés a) pontját végrehajtó pénzügyi határozatot. E végrehajtási aktusok elfogadására a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálati eljárásnak megfelelően kerül sor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  A Bizottságnak végrehajtási jogi aktusok révén kell elfogadnia az 1. bekezdés a) pontját végrehajtó pénzügyi határozatot. E végrehajtási aktusok elfogadására a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálati eljárásnak megfelelően kerül sor.

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Fontos, hogy a tagállamok az európai határőrizeti rendszerre fordítsák a szükséges pénzügyi támogatást a hálózat megfelelő működésének biztosítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)
     
  Fontos, hogy a tagállamok az európai határőrizeti rendszerre fordítsák a szükséges pénzügyi támogatást a hálózat megfelelő működésének biztosítása érdekében.

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kiszámított támogatásuk mellett kiegészítő összeget kaphatnak, feltéve, hogy a programban ezt előirányozzák és a II. mellékletben felsorolt egyedi intézkedésekre fordítják. | (1)   A tagállamok a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kiszámított támogatásuk mellett kiegészítő összeget kaphatnak, feltéve, hogy a
  nemzeti
  programban ezt előirányozzák és a II. mellékletben felsorolt egyedi intézkedésekre fordítják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kiszámított támogatásuk mellett kiegészítő összeget kaphatnak, feltéve, hogy a programban ezt előirányozzák és a II. mellékletben felsorolt egyedi intézkedésekre fordítják.

(1)   A tagállamok a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kiszámított támogatásuk mellett kiegészítő összeget kaphatnak, feltéve, hogy a
  nemzeti
  programban ezt előirányozzák és a II. mellékletben felsorolt egyedi intézkedésekre fordítják.

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 17. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletekben felsorolt egyedi intézkedések felülvizsgálatára
  , ha szükséges
  . Az új egyedi intézkedések alapján a tagállamok az (1) bekezdésnek megfelelően további pénzügyi támogatásban részesülhetnek, a rendelkezésre álló források erejéig. | (2)   A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 17. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletekben felsorolt egyedi intézkedések felülvizsgálatára. Az új egyedi intézkedések alapján a tagállamok az (1) bekezdésnek megfelelően további pénzügyi támogatásban részesülhetnek, a rendelkezésre álló források erejéig
  , amennyiben a költségvetési hatóságot időben tájékoztatták
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 17. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletekben felsorolt egyedi intézkedések felülvizsgálatára
  , ha szükséges
  . Az új egyedi intézkedések alapján a tagállamok az (1) bekezdésnek megfelelően további pénzügyi támogatásban részesülhetnek, a rendelkezésre álló források erejéig.

(2)   A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 17. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletekben felsorolt egyedi intézkedések felülvizsgálatára. Az új egyedi intézkedések alapján a tagállamok az (1) bekezdésnek megfelelően további pénzügyi támogatásban részesülhetnek, a rendelkezésre álló források erejéig
  , amennyiben a költségvetési hatóságot időben tájékoztatták
  .

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában megjelölt összeg juttatása érdekében a Bizottság 2017.
  június
  1-jéig a Frontex ügynökség hozzájárulása alapján, és az ügynökséggel konzultálva egy jelentést állít össze, amely – összhangban a Frontex kockázatelemzésével – fenyegetettségi szinteket állapít meg a külső határokon a 2017 és 2020 közötti időszakra. A fenyegetettségi szintek a határigazgatás terhein, valamint a 2014 és 2016 között a tagállamok külső határainak biztonságát érintő veszélyeken alapulnak, és figyelembe veszik többek között a migrációs áramlások és a jogellenes tevékenységek lehetséges jövőbeli trendjeit a külső határokon, figyelemmel a várható politikai, gazdasági és társadalmi fejleményekre az érintett harmadik országokban, és különösen a szomszédos országokban. | (1)   A 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában megjelölt összeg juttatása érdekében a Bizottság 2017.
  január
  1-jéig a Frontex ügynökség hozzájárulása alapján, és az ügynökséggel
  és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatallal
  konzultálva egy jelentést állít össze, amely – összhangban a Frontex kockázatelemzésével – fenyegetettségi szinteket állapít meg a külső határokon a 2017 és 2020 közötti időszakra. A fenyegetettségi szintek a határigazgatás terhein,
  a schengeni értékelési és nyomon követési mechanizmusok részeként készülő értékelő jelentéseken,
  valamint a 2014 és 2016 között a tagállamok külső határainak biztonságát
  és biztonságosságát
  érintő veszélyeken
  – köztük a tengeren végzett felkutatási és mentési műveleteken –
  alapulnak, és figyelembe veszik többek között a migrációs áramlások és a jogellenes tevékenységek lehetséges jövőbeli trendjeit a külső határokon, figyelemmel a várható politikai, gazdasági és társadalmi fejleményekre az érintett harmadik országokban, és különösen a szomszédos országokban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában megjelölt összeg juttatása érdekében a Bizottság 2017.
  június
  1-jéig a Frontex ügynökség hozzájárulása alapján, és az ügynökséggel konzultálva egy jelentést állít össze, amely – összhangban a Frontex kockázatelemzésével – fenyegetettségi szinteket állapít meg a külső határokon a 2017 és 2020 közötti időszakra. A fenyegetettségi szintek a határigazgatás terhein, valamint a 2014 és 2016 között a tagállamok külső határainak biztonságát érintő veszélyeken alapulnak, és figyelembe veszik többek között a migrációs áramlások és a jogellenes tevékenységek lehetséges jövőbeli trendjeit a külső határokon, figyelemmel a várható politikai, gazdasági és társadalmi fejleményekre az érintett harmadik országokban, és különösen a szomszédos országokban.

(1)   A 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában megjelölt összeg juttatása érdekében a Bizottság 2017.
  január
  1-jéig a Frontex ügynökség hozzájárulása alapján, és az ügynökséggel
  és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatallal
  konzultálva egy jelentést állít össze, amely – összhangban a Frontex kockázatelemzésével – fenyegetettségi szinteket állapít meg a külső határokon a 2017 és 2020 közötti időszakra. A fenyegetettségi szintek a határigazgatás terhein,
  a schengeni értékelési és nyomon követési mechanizmusok részeként készülő értékelő jelentéseken,
  valamint a 2014 és 2016 között a tagállamok külső határainak biztonságát
  és biztonságosságát
  érintő veszélyeken
  – köztük a tengeren végzett felkutatási és mentési műveleteken –
  alapulnak, és figyelembe veszik többek között a migrációs áramlások és a jogellenes tevékenységek lehetséges jövőbeli trendjeit a külső határokon, figyelemmel a várható politikai, gazdasági és társadalmi fejleményekre az érintett harmadik országokban, és különösen a szomszédos országokban.

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A jelentés a külső határ egyes szakaszai tekintetében úgy határozza meg a
  fenyegetettség
  szintjét, hogy az érintett határszakasz hosszát megszorozza a következők szerint hozzárendelt súllyal: | A jelentés a külső határ egyes szakaszai tekintetében úgy határozza meg a
  kockázat
  szintjét, hogy az érintett határszakasz hosszát megszorozza a következők szerint hozzárendelt súllyal: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A jelentés a külső határ egyes szakaszai tekintetében úgy határozza meg a
  fenyegetettség
  szintjét, hogy az érintett határszakasz hosszát megszorozza a következők szerint hozzárendelt súllyal:

A jelentés a külső határ egyes szakaszai tekintetében úgy határozza meg a
  kockázat
  szintjét, hogy az érintett határszakasz hosszát megszorozza a következők szerint hozzárendelt súllyal:

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | normál
  fenyegetettség
  esetén az együttható értéke 1 |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

i.

normál
  fenyegetettség
  esetén az együttható értéke 1

| i. | normál
  kockázat
  esetén az együttható értéke 1 |
| --- | --- |

i.

normál
  kockázat
  esetén az együttható értéke 1

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | közepes
  fenyegetettség
  esetén az együttható értéke 3 |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ii.

közepes
  fenyegetettség
  esetén az együttható értéke 3

| ii. | közepes
  kockázat
  esetén az együttható értéke 3 |
| --- | --- |

ii.

közepes
  kockázat
  esetén az együttható értéke 3

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | erős
  fenyegetettség
  esetén az együttható értéke 5 |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

iii.

erős
  fenyegetettség
  esetén az együttható értéke 5

| iii. | erős
  kockázat
  esetén az együttható értéke 5; |
| --- | --- |

iii.

erős
  kockázat
  esetén az együttható értéke 5;

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | normál
  fenyegetettség
  esetén az együttható értéke 1 |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

i.

normál
  fenyegetettség
  esetén az együttható értéke 1

| i. | normál
  kockázat
  esetén az együttható értéke 1 |
| --- | --- |

i.

normál
  kockázat
  esetén az együttható értéke 1

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | közepes
  fenyegetettség
  esetén az együttható értéke 3 |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ii.

közepes
  fenyegetettség
  esetén az együttható értéke 3

| ii. | közepes
  kockázat
  esetén az együttható értéke 3 |
| --- | --- |

ii.

közepes
  kockázat
  esetén az együttható értéke 3

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | erős
  fenyegetettség
  esetén az együttható értéke 5. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

iii.

erős
  fenyegetettség
  esetén az együttható értéke 5.

| iii. | erős
  kockázat
  esetén az együttható értéke 5. |
| --- | --- |

iii.

erős
  kockázat
  esetén az együttható értéke 5.

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A jelentés alapján a Bizottság meghatározza, hogy mely tagállamok kapnak kiegészítő összeget. Azok a tagállamok, amelyek
  fenyegetettségi
  szintje a 2013. költségvetési évre vonatkozó, az 574/2007/EK határozat szerinti számítás során
  megállapított fenyegetettségi
  szinthez képest nőtt, arányosított kiegészítő forrásokban részesülnek. | A jelentés alapján a Bizottság
  – az Európai Parlament értesítését követően –
  meghatározza, hogy mely tagállamok kapnak kiegészítő összeget. Azok a tagállamok, amelyek
  kockázati
  szintje a 2013. költségvetési évre vonatkozó, az 574/2007/EK határozat szerinti számítás során
  azonosított kockázati
  szinthez képest nőtt, arányosított kiegészítő forrásokban részesülnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A jelentés alapján a Bizottság meghatározza, hogy mely tagállamok kapnak kiegészítő összeget. Azok a tagállamok, amelyek
  fenyegetettségi
  szintje a 2013. költségvetési évre vonatkozó, az 574/2007/EK határozat szerinti számítás során
  megállapított fenyegetettségi
  szinthez képest nőtt, arányosított kiegészítő forrásokban részesülnek.

A jelentés alapján a Bizottság
  – az Európai Parlament értesítését követően –
  meghatározza, hogy mely tagállamok kapnak kiegészítő összeget. Azok a tagállamok, amelyek
  kockázati
  szintje a 2013. költségvetési évre vonatkozó, az 574/2007/EK határozat szerinti számítás során
  azonosított kockázati
  szinthez képest nőtt, arányosított kiegészítő forrásokban részesülnek.

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | „külső tengeri határok”: a tagállamok parti tengereinek az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye 4–16. cikkének megfelelően meghatározott külső határai. Azokban az esetekben azonban, amikor
  az illegális migráció/belépés megakadályozása érdekében
  rendszeresen nagy hatótávolságú műveletekre van szükség
  , a külső tengeri határ az erős fenyegetettségi szintű területek
  külső
  határa
  . Ezt a szóban forgó tagállamok által a 2014 és 2016 közötti időszakról szolgáltatott műveleti adatok figyelembevételével kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

„külső tengeri határok”: a tagállamok parti tengereinek az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye 4–16. cikkének megfelelően meghatározott külső határai. Azokban az esetekben azonban, amikor
  az illegális migráció/belépés megakadályozása érdekében
  rendszeresen nagy hatótávolságú műveletekre van szükség
  , a külső tengeri határ az erős fenyegetettségi szintű területek
  külső
  határa
  . Ezt a szóban forgó tagállamok által a 2014 és 2016 közötti időszakról szolgáltatott műveleti adatok figyelembevételével kell meghatározni.

| b) | „külső tengeri határok”: a tagállamok parti tengereinek az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye 4–16. cikkének megfelelően meghatározott külső határai. Azokban az esetekben azonban, amikor rendszeresen nagy hatótávolságú műveletekre van szükség
  magas kockázatú területeken, ez képezheti az ENSZ tengerjogi egyezményének 33. cikkében meghatározott csatlakozó övezet
  külső
  határát
  . Ezt a szóban forgó tagállamok által a 2014 és 2016 közötti időszakról szolgáltatott műveleti adatok figyelembevételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

b)

„külső tengeri határok”: a tagállamok parti tengereinek az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye 4–16. cikkének megfelelően meghatározott külső határai. Azokban az esetekben azonban, amikor rendszeresen nagy hatótávolságú műveletekre van szükség
  magas kockázatú területeken, ez képezheti az ENSZ tengerjogi egyezményének 33. cikkében meghatározott csatlakozó övezet
  külső
  határát
  . Ezt a szóban forgó tagállamok által a 2014 és 2016 közötti időszakról szolgáltatott műveleti adatok figyelembevételével kell meghatározni.

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ennek érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 17. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben felsorolt egyedi intézkedések felülvizsgálatára. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ennek érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 17. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben felsorolt egyedi intézkedések felülvizsgálatára.

törölve

Indokolás

Ez a rész törölve, mivel ugyanez a szöveg már szerepel a 7. cikk (2) bekezdésében.

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Az
  eszköz alapján készítendő nemzeti programot, illetve a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló ...2012/EU rendelet alapján készítendő nemzeti programokat a tagállamok együttesen alakítják ki, és nyújtják be a Bizottságnak, mint az Alap egységes nemzeti programját, összhangban a(z) .../2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 14. cikkével. | (1)   
  A(z) .../2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében említett politikai párbeszéd következtetései és az
  eszköz alapján készítendő nemzeti programot, illetve a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló ...2012/EU rendelet alapján készítendő nemzeti programot a tagállamok együttesen alakítják ki, és nyújtják be a Bizottságnak, mint az Alap egységes nemzeti programját, összhangban a(z) .../2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 14. cikkével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   
  Az
  eszköz alapján készítendő nemzeti programot, illetve a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló ...2012/EU rendelet alapján készítendő nemzeti programokat a tagállamok együttesen alakítják ki, és nyújtják be a Bizottságnak, mint az Alap egységes nemzeti programját, összhangban a(z) .../2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 14. cikkével.

(1)   
  A(z) .../2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében említett politikai párbeszéd következtetései és az
  eszköz alapján készítendő nemzeti programot, illetve a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló ...2012/EU rendelet alapján készítendő nemzeti programot a tagállamok együttesen alakítják ki, és nyújtják be a Bizottságnak, mint az Alap egységes nemzeti programját, összhangban a(z) .../2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 14. cikkével.

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a külső határok igazgatása tekintetében nemzeti szinten létező kapacitás támogatása és kiterjesztése, figyelemmel többek között a migrációs áramlások kezeléséhez kapcsolódó
  új technológiára,
  fejleményekre és/vagy előírásokra; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a külső határok igazgatása tekintetében nemzeti szinten létező kapacitás támogatása és kiterjesztése, figyelemmel többek között a migrációs áramlások kezeléséhez kapcsolódó
  új technológiára,
  fejleményekre és/vagy előírásokra;

| b) | a vízumpolitika és
  a külső határok igazgatása tekintetében nemzeti szinten létező kapacitás támogatása és kiterjesztése,
  az illegális migráció és a tengeren bekövetkező halálesetek megelőzése, valamint a jogszerű utazás – többek között a nemzetközi védelemre szoruló személyek határátlépésének – elősegítése érdekében,
  figyelemmel többek között a migrációs áramlások kezeléséhez kapcsolódó fejleményekre és/vagy előírásokra; |
| --- | --- |

b)

a vízumpolitika és
  a külső határok igazgatása tekintetében nemzeti szinten létező kapacitás támogatása és kiterjesztése,
  az illegális migráció és a tengeren bekövetkező halálesetek megelőzése, valamint a jogszerű utazás – többek között a nemzetközi védelemre szoruló személyek határátlépésének – elősegítése érdekében,
  figyelemmel többek között a migrációs áramlások kezeléséhez kapcsolódó fejleményekre és/vagy előírásokra;

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a migrációs áramlások tagállamok harmadik országokban lévő konzuli és egyéb szolgálatai általi kezelésének támogatása
  , figyelemmel
  az Unióba való
  jogszerű
  utazás
  megkönnyítésére
  és a jogszerűtlen migráció
  megelőzésére
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a migrációs áramlások tagállamok harmadik országokban lévő konzuli és egyéb szolgálatai általi kezelésének támogatása
  , figyelemmel
  az Unióba való
  jogszerű
  utazás
  megkönnyítésére
  és a jogszerűtlen migráció
  megelőzésére
  ;

| c) | a migrációs áramlások tagállamok harmadik országokban lévő konzuli és egyéb szolgálatai általi kezelésének támogatása
  , az uniós jog vagy az érintett tagállam jogának tiszteletben tartása mellett
  az Unióba való utazás
  megkönnyítése
  és a jogszerűtlen migráció
  megelőzése céljából
  ; |
| --- | --- |

c)

a migrációs áramlások tagállamok harmadik országokban lévő konzuli és egyéb szolgálatai általi kezelésének támogatása
  , az uniós jog vagy az érintett tagállam jogának tiszteletben tartása mellett
  az Unióba való utazás
  megkönnyítése
  és a jogszerűtlen migráció
  megelőzése céljából
  ;

Indokolás

A „jogszerű” kifejezés nem egyértelmű, ezért azt pontosítani kell.

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | projektek kifejlesztése az érintett uniós ügynökségek javaslatait követve az egységes és magas színvonalú külső határellenőrzés biztosítása, valamint a tagállamok közötti határigazgatási rendszerek szabványosítására és interoperabilitására való törekvés érekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

da)

projektek kifejlesztése az érintett uniós ügynökségek javaslatait követve az egységes és magas színvonalú külső határellenőrzés biztosítása, valamint a tagállamok közötti határigazgatási rendszerek szabványosítására és interoperabilitására való törekvés érekében;

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – d b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | db) | a külső határigazgatási technológiai kapacitások uniós szintű harmonizációját célzó tevékenységek támogatása a Frontex ügynökség felügyelete és koordinációja mellett; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

db)

a külső határigazgatási technológiai kapacitások uniós szintű harmonizációját célzó tevékenységek támogatása a Frontex ügynökség felügyelete és koordinációja mellett;

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | az európai kötelezettségek – köztük az emberi jogi kötelezettségek – teljes körű tiszteletben tartásának és nyomon követésének biztosítása, a harmadik országokkal és a civil társadalommal folytatott szoros együttműködésben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ea)

az európai kötelezettségek – köztük az emberi jogi kötelezettségek – teljes körű tiszteletben tartásának és nyomon követésének biztosítása, a harmadik országokkal és a civil társadalommal folytatott szoros együttműködésben;

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | a megjelenő kihívásokkal való szembenézésre irányuló kapacitások
  fokozása
  , beleértve a jelenlegi és jövőbeli fenyegetéseket és nyomásokat az Unió külső határain, figyelembe véve különösen a Frontex elemzését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

a megjelenő kihívásokkal való szembenézésre irányuló kapacitások
  fokozása
  , beleértve a jelenlegi és jövőbeli fenyegetéseket és nyomásokat az Unió külső határain, figyelembe véve különösen a Frontex elemzését.

| f) | a megjelenő kihívásokkal való szembenézésre irányuló kapacitások
  kiépítése
  , beleértve a jelenlegi és jövőbeli fenyegetéseket és nyomásokat az Unió külső határain, figyelembe véve különösen a Frontex elemzését. |
| --- | --- |

f)

a megjelenő kihívásokkal való szembenézésre irányuló kapacitások
  kiépítése
  , beleértve a jelenlegi és jövőbeli fenyegetéseket és nyomásokat az Unió külső határain, figyelembe véve különösen a Frontex elemzését.

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Egy tagállam az eszköz alapján nemzeti programjára neki juttatott összeg
  50 %-át
  arra használhatja fel, hogy működési támogatást nyújtson az Unió számára végzett közszolgáltatást alkotó feladatok és szolgáltatások elvégzéséért felelős hatóságok számára. E feladatok és szolgáltatások 3. cikk
  (2)
  bekezdésének a), c) és d) pontjában meghatározott egy vagy több célkitűzésre vonatkoznak. | (1)   Egy tagállam az eszköz alapján nemzeti programjára neki juttatott összeg
  30 %-át
  arra használhatja fel, hogy működési támogatást nyújtson az Unió számára végzett közszolgáltatást alkotó feladatok és szolgáltatások elvégzéséért felelős hatóságok számára. E feladatok és szolgáltatások a 3. cikk
  (3)
  bekezdésének a),
  b),
  c) és d) pontjában meghatározott egy vagy több célkitűzésre vonatkoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Egy tagállam az eszköz alapján nemzeti programjára neki juttatott összeg
  50 %-át
  arra használhatja fel, hogy működési támogatást nyújtson az Unió számára végzett közszolgáltatást alkotó feladatok és szolgáltatások elvégzéséért felelős hatóságok számára. E feladatok és szolgáltatások 3. cikk
  (2)
  bekezdésének a), c) és d) pontjában meghatározott egy vagy több célkitűzésre vonatkoznak.

(1)   Egy tagállam az eszköz alapján nemzeti programjára neki juttatott összeg
  30 %-át
  arra használhatja fel, hogy működési támogatást nyújtson az Unió számára végzett közszolgáltatást alkotó feladatok és szolgáltatások elvégzéséért felelős hatóságok számára. E feladatok és szolgáltatások a 3. cikk
  (3)
  bekezdésének a),
  b),
  c) és d) pontjában meghatározott egy vagy több célkitűzésre vonatkoznak.

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | megfelelés a határigazgatással és vízumpolitikával kapcsolatos uniós vívmányoknak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

megfelelés a határigazgatással és vízumpolitikával kapcsolatos uniós vívmányoknak;

| a) | megfelelés a határigazgatással
  , menekültüggyel
  és vízumpolitikával kapcsolatos uniós vívmányoknak; |
| --- | --- |

a)

megfelelés a határigazgatással
  , menekültüggyel
  és vízumpolitikával kapcsolatos uniós vívmányoknak;

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a nemzeti program célkitűzéseinek való megfelelés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

a nemzeti program célkitűzéseinek való megfelelés;

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | megfelelés a Frontex ügynökség által a közös biztonsági előírások elérése, valamint a határellenőrzés területén a tagállamok közötti koordináció biztosítása, továbbá a kettős erőfeszítések, a széttöredezettség, illetve a költséghatékonyság hiányának elkerülése érdekében meghatározott prioritások listájának; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ab)

megfelelés a Frontex ügynökség által a közös biztonsági előírások elérése, valamint a határellenőrzés területén a tagállamok közötti koordináció biztosítása, továbbá a kettős erőfeszítések, a széttöredezettség, illetve a költséghatékonyság hiányának elkerülése érdekében meghatározott prioritások listájának;

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Amennyiben a schengeni értékelési mechanizmus révén hiányosságokat tárnak fel, a működési támogatást felfüggesztik, és a forrásokat újra eloszthatják azzal a céllal, hogy orvosolják az azonosított hiányosságokat, a rendelet 12. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)
     
  Amennyiben a schengeni értékelési mechanizmus révén hiányosságokat tárnak fel, a működési támogatást felfüggesztik, és a forrásokat újra eloszthatják azzal a céllal, hogy orvosolják az azonosított hiányosságokat, a rendelet 12. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően.

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A Bizottság
  végrehajtási
  aktusok révén meghatározza az e rendelkezés alkalmazásáról és más gyakorlati megállapodásokról szóló jelentésre vonatkozó eljárásokat, amelyeket a tagállamoknak és a Bizottságnak követniük kell az e cikknek való megfelelés érdekében. E
  végrehajtási
  aktusok elfogadására a
  18. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálati eljárásnak
  megfelelően kerül sor. | (6)   A Bizottság
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok révén meghatározza az e rendelkezés alkalmazásáról és más gyakorlati megállapodásokról szóló jelentésre vonatkozó eljárásokat, amelyeket a tagállamoknak és a Bizottságnak követniük kell az e cikknek való megfelelés érdekében. E
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok elfogadására a
  17. cikknek
  megfelelően kerül sor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)   A Bizottság
  végrehajtási
  aktusok révén meghatározza az e rendelkezés alkalmazásáról és más gyakorlati megállapodásokról szóló jelentésre vonatkozó eljárásokat, amelyeket a tagállamoknak és a Bizottságnak követniük kell az e cikknek való megfelelés érdekében. E
  végrehajtási
  aktusok elfogadására a
  18. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálati eljárásnak
  megfelelően kerül sor.

(6)   A Bizottság
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok révén meghatározza az e rendelkezés alkalmazásáról és más gyakorlati megállapodásokról szóló jelentésre vonatkozó eljárásokat, amelyeket a tagállamoknak és a Bizottságnak követniük kell az e cikknek való megfelelés érdekében. E
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok elfogadására a
  17. cikknek
  megfelelően kerül sor.

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  A Frontex ügynökség a működési támogatás keretében finanszírozott tevékenységek vonatkozásában biztosítja a tagállamok közötti koordinációt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)
     
  A Frontex ügynökség a működési támogatás keretében finanszírozott tevékenységek vonatkozásában biztosítja a tagállamok közötti koordinációt.

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Litvániának juttatott források a 2014–2020-as időszakban nem haladhatják meg
  a 150 millió eurót
  , és azokat kiegészítő egyedi működési támogatásként kell Litvániának juttatni. | (2)   A Litvániának juttatott források a 2014–2020-as időszakban nem haladhatják meg
  az összforrások 4 %-át
  , és azokat kiegészítő egyedi működési támogatásként kell Litvániának juttatni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Litvániának juttatott források a 2014–2020-as időszakban nem haladhatják meg
  a 150 millió eurót
  , és azokat kiegészítő egyedi működési támogatásként kell Litvániának juttatni.

(2)   A Litvániának juttatott források a 2014–2020-as időszakban nem haladhatják meg
  az összforrások 4 %-át
  , és azokat kiegészítő egyedi működési támogatásként kell Litvániának juttatni.

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus létrehozásáról szóló rendelettel összhangban elfogadott schengeni értékelési jelentés alapján az érintett tagállam – szükség esetén a Bizottsággal és a Frontex ügynökséggel közösen – megvizsgálja, hogy miként kezelje a
  megállapításokat
  és hajtsa végre az ajánlásokat nemzeti programja keretében. | A schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus létrehozásáról szóló rendelettel összhangban elfogadott schengeni értékelési jelentés alapján az érintett tagállam – szükség esetén a Bizottsággal és a Frontex ügynökséggel közösen – megvizsgálja, hogy miként kezelje a
  hiányosságokat
  és hajtsa végre az ajánlásokat nemzeti programja keretében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus létrehozásáról szóló rendelettel összhangban elfogadott schengeni értékelési jelentés alapján az érintett tagállam – szükség esetén a Bizottsággal és a Frontex ügynökséggel közösen – megvizsgálja, hogy miként kezelje a
  megállapításokat
  és hajtsa végre az ajánlásokat nemzeti programja keretében.

A schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus létrehozásáról szóló rendelettel összhangban elfogadott schengeni értékelési jelentés alapján az érintett tagállam – szükség esetén a Bizottsággal és a Frontex ügynökséggel közösen – megvizsgálja, hogy miként kezelje a
  hiányosságokat
  és hajtsa végre az ajánlásokat nemzeti programja keretében.

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Szükség esetén a
  tagállam felülvizsgálja nemzeti programját a megállapítások és ajánlások figyelembe vétele érdekében. | A
  tagállam felülvizsgálja nemzeti programját a megállapítások és ajánlások figyelembe vétele érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Szükség esetén a
  tagállam felülvizsgálja nemzeti programját a megállapítások és ajánlások figyelembe vétele érdekében.

A
  tagállam felülvizsgálja nemzeti programját a megállapítások és ajánlások figyelembe vétele érdekében.

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Szükség esetén a
  Bizottsággal és a Frontex ügynökséggel párbeszédet folytatva
  a
  tagállam újra elosztja a programja szerinti forrásokat, beleértve adott esetben a működési támogatásra programozottakat is, és/vagy bevezet vagy módosít olyan intézkedéseket, amelyek célja a gyengeségek orvoslása, összhangban a schengeni értékelési jelentés megállapításaival és ajánlásaival. | Külön figyelmet kell fordítani a korrekciós intézkedések pénzügyi támogatására. A
  Bizottsággal és a Frontex ügynökséggel párbeszédet folytatva
  az érintett
  tagállam újra elosztja a programja szerinti forrásokat, beleértve a működési támogatásra programozottakat is, és/vagy bevezet vagy módosít olyan intézkedéseket, amelyek célja a gyengeségek orvoslása, összhangban a schengeni értékelési jelentés megállapításaival és ajánlásaival.
  Az eszköz keretében bármilyen felmerülő többletköltség finanszírozható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Szükség esetén a
  Bizottsággal és a Frontex ügynökséggel párbeszédet folytatva
  a
  tagállam újra elosztja a programja szerinti forrásokat, beleértve adott esetben a működési támogatásra programozottakat is, és/vagy bevezet vagy módosít olyan intézkedéseket, amelyek célja a gyengeségek orvoslása, összhangban a schengeni értékelési jelentés megállapításaival és ajánlásaival.

Külön figyelmet kell fordítani a korrekciós intézkedések pénzügyi támogatására. A
  Bizottsággal és a Frontex ügynökséggel párbeszédet folytatva
  az érintett
  tagállam újra elosztja a programja szerinti forrásokat, beleértve a működési támogatásra programozottakat is, és/vagy bevezet vagy módosít olyan intézkedéseket, amelyek célja a gyengeségek orvoslása, összhangban a schengeni értékelési jelentés megállapításaival és ajánlásaival.
  Az eszköz keretében bármilyen felmerülő többletköltség finanszírozható.

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a tagállamokban uralkodó helyzet megismerésének és megértésének a javítása az alkalmazott politikák elemzésén, kiértékelésén és szoros nyomon követésén keresztül; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a tagállamokban uralkodó helyzet megismerésének és megértésének a javítása az alkalmazott politikák elemzésén, kiértékelésén és szoros nyomon követésén keresztül;

| b) | a tagállamokban
  és harmadik országokban
  uralkodó helyzet megismerésének és megértésének a javítása az alkalmazott politikák elemzésén, kiértékelésén és szoros nyomon követésén keresztül; |
| --- | --- |

b)

a tagállamokban
  és harmadik országokban
  uralkodó helyzet megismerésének és megértésének a javítása az alkalmazott politikák elemzésén, kiértékelésén és szoros nyomon követésén keresztül;

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a
  statisztikai eszközök, módszerek és közös mutatók fejlesztésének támogatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a
  statisztikai eszközök, módszerek és közös mutatók fejlesztésének támogatása;

| c) | közös
  statisztikai eszközök, módszerek és közös mutatók fejlesztésének támogatása; |
| --- | --- |

c)

közös
  statisztikai eszközök, módszerek és közös mutatók fejlesztésének támogatása;

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az Unió politikai célkitűzései és az uniós jogszabályok végrehajtásának támogatása és figyelemmel kísérése a tagállamokban, valamint azok hatékonyságának és hatásának felmérése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

az Unió politikai célkitűzései és az uniós jogszabályok végrehajtásának támogatása és figyelemmel kísérése a tagállamokban, valamint azok hatékonyságának és hatásának felmérése;

| d) | az Unió politikai célkitűzései és az uniós jogszabályok végrehajtásának támogatása és figyelemmel kísérése a tagállamokban, valamint azok hatékonyságának és hatásának felmérése
  , többek között az alapvető szabadságok és emberi jogok tiszteletben tartására való tekintettel
  ; |
| --- | --- |

d)

az Unió politikai célkitűzései és az uniós jogszabályok végrehajtásának támogatása és figyelemmel kísérése a tagállamokban, valamint azok hatékonyságának és hatásának felmérése
  , többek között az alapvető szabadságok és emberi jogok tiszteletben tartására való tekintettel
  ;

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a hálózatba szervezésnek, a kölcsönös tanulásnak, a bevált gyakorlatok azonosításának és terjesztésének, valamint az innovatív megközelítéseknek az ösztönzése uniós szinten; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

a hálózatba szervezésnek, a kölcsönös tanulásnak, a bevált gyakorlatok azonosításának és terjesztésének, valamint az innovatív megközelítéseknek az ösztönzése uniós szinten;

| e) | a hálózatba szervezésnek, a kölcsönös tanulásnak, a bevált gyakorlatok azonosításának és terjesztésének, valamint az innovatív megközelítéseknek az ösztönzése
  a különféle érdekelt felek körében
  uniós szinten; |
| --- | --- |

e)

a hálózatba szervezésnek, a kölcsönös tanulásnak, a bevált gyakorlatok azonosításának és terjesztésének, valamint az innovatív megközelítéseknek az ösztönzése
  a különféle érdekelt felek körében
  uniós szinten;

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | a szabványosítást, a harmonizálást és az interoperabilitást célzó projektek támogatása egy integrált európai határigazgatási rendszer kifejlesztése érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ea)

a szabványosítást, a harmonizálást és az interoperabilitást célzó projektek támogatása egy integrált európai határigazgatási rendszer kifejlesztése érdekében;

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | az EU-hálózatok képességének növelése az EU szakpolitikáinak és célkitűzéseinek előmozdítása, támogatása és továbbfejlesztése érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

g)

az EU-hálózatok képességének növelése az EU szakpolitikáinak és célkitűzéseinek előmozdítása, támogatása és továbbfejlesztése érdekében;

| g) | az EU-hálózatok képességének növelése az EU szakpolitikáinak és célkitűzéseinek
  értékelése
  , előmozdítása, támogatása és továbbfejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

g)

az EU-hálózatok képességének növelése az EU szakpolitikáinak és célkitűzéseinek
  értékelése
  , előmozdítása, támogatása és továbbfejlesztése érdekében;

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – i a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ia) | az EUROPOL, a Frontex ügynökség és a nagyméretű it-rendszerek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség közötti koordinációs tevékenységek és információmegosztás támogatása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ia)

az EUROPOL, a Frontex ügynökség és a nagyméretű it-rendszerek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség közötti koordinációs tevékenységek és információmegosztás támogatása.

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  A harmadik országbeli állampolgárok határokon át történő mozgását kezelő
  új IT-rendszerek fejlesztésére vonatkozó
  programra juttatott indikatív összeg 1 100  millió EUR
  .
  A programot
  az új IT-rendszereket és kommunikációs infrastruktúrájukat meghatározó uniós jogszabállyal összhangban kell végrehajtani, különösen azzal a céllal, hogy javítsák a külső határokon az utazók áramlásainak kezelését és ellenőrzését, azáltal, hogy megerősítik az ellenőrzéseket, ugyanakkor felgyorsítják a rendszeres utazók határátlépéseit. | (1)   
  Az
  új it-rendszerek fejlesztésére vonatkozó
  programot a meglévő struktúrákra lehet alapozni és
  az új it-rendszereket és kommunikációs infrastruktúrájukat meghatározó uniós jogszabállyal összhangban kell végrehajtani, különösen azzal a céllal, hogy javítsák a külső határokon az utazók áramlásainak kezelését és ellenőrzését, azáltal, hogy megerősítik az ellenőrzéseket, ugyanakkor felgyorsítják a rendszeres utazók határátlépéseit
  , ugyanakkor biztosítva a meglévő it-rendszerekkel való szinergiát és elkerülve a kiadások megduplázódását
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   
  A harmadik országbeli állampolgárok határokon át történő mozgását kezelő
  új IT-rendszerek fejlesztésére vonatkozó
  programra juttatott indikatív összeg 1 100  millió EUR
  .
  A programot
  az új IT-rendszereket és kommunikációs infrastruktúrájukat meghatározó uniós jogszabállyal összhangban kell végrehajtani, különösen azzal a céllal, hogy javítsák a külső határokon az utazók áramlásainak kezelését és ellenőrzését, azáltal, hogy megerősítik az ellenőrzéseket, ugyanakkor felgyorsítják a rendszeres utazók határátlépéseit.

(1)   
  Az
  új it-rendszerek fejlesztésére vonatkozó
  programot a meglévő struktúrákra lehet alapozni és
  az új it-rendszereket és kommunikációs infrastruktúrájukat meghatározó uniós jogszabállyal összhangban kell végrehajtani, különösen azzal a céllal, hogy javítsák a külső határokon az utazók áramlásainak kezelését és ellenőrzését, azáltal, hogy megerősítik az ellenőrzéseket, ugyanakkor felgyorsítják a rendszeres utazók határátlépéseit
  , ugyanakkor biztosítva a meglévő it-rendszerekkel való szinergiát és elkerülve a kiadások megduplázódását
  .

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A főbb végrehajtandó intézkedések magukban foglalják különösen a rendszer központi összetevőjének, és nemzeti összetevői közös alkalmazásainak fejlesztését és tesztelését, a központi és nemzeti összetevők közötti kommunikációs infrastruktúrát, azok működésbe hozásának koordinálását, valamint a rendszerek biztonsági irányítását. | A főbb végrehajtandó intézkedések magukban foglalják különösen a rendszer központi összetevőjének, és nemzeti összetevői közös alkalmazásainak fejlesztését és tesztelését, a központi és nemzeti összetevők közötti kommunikációs infrastruktúrát, azok működésbe hozásának koordinálását,
  más határigazgatási it-rendszerekkel való koordinálását és interoperabilitását,
  valamint a rendszerek biztonsági irányítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A főbb végrehajtandó intézkedések magukban foglalják különösen a rendszer központi összetevőjének, és nemzeti összetevői közös alkalmazásainak fejlesztését és tesztelését, a központi és nemzeti összetevők közötti kommunikációs infrastruktúrát, azok működésbe hozásának koordinálását, valamint a rendszerek biztonsági irányítását.

A főbb végrehajtandó intézkedések magukban foglalják különösen a rendszer központi összetevőjének, és nemzeti összetevői közös alkalmazásainak fejlesztését és tesztelését, a központi és nemzeti összetevők közötti kommunikációs infrastruktúrát, azok működésbe hozásának koordinálását,
  más határigazgatási it-rendszerekkel való koordinálását és interoperabilitását,
  valamint a rendszerek biztonsági irányítását.

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  Bizottság végrehajtási aktus révén elfogadja
  a stratégiai
  keretet
  és annak
  felülvizsgálatát
  .
  E végrehajtási aktusok elfogadására a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálati eljárásnak megfelelően kerül sor. | A
  Bizottságnak felhatalmazáson alapuló aktusokat kell elfogadnia
  a stratégiai
  keretre
  és annak
  felülvizsgálatára vonatkozó 17. cikkel összhangban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A
  Bizottság végrehajtási aktus révén elfogadja
  a stratégiai
  keretet
  és annak
  felülvizsgálatát
  .
  E végrehajtási aktusok elfogadására a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálati eljárásnak megfelelően kerül sor.

A
  Bizottságnak felhatalmazáson alapuló aktusokat kell elfogadnia
  a stratégiai
  keretre
  és annak
  felülvizsgálatára vonatkozó 17. cikkel összhangban
  .

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – 3 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság legalább évente egyszer és minden szükséges esetben tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az új it-rendszerek fejlesztése terén elért haladásról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság legalább évente egyszer és minden szükséges esetben tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az új it-rendszerek fejlesztése terén elért haladásról.

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az e rendeletben említett felhatalmazás e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdődő 7 évre szól.
  A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, kivéve ha az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt kifogást emel a meghosszabbítás ellen. | (2)   Az e rendeletben említett felhatalmazás e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdődő 7 évre szól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az e rendeletben említett felhatalmazás e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdődő 7 évre szól.
  A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, kivéve ha az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt kifogást emel a meghosszabbítás ellen.

(2)   Az e rendeletben említett felhatalmazás e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdődő 7 évre szól.

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő
  két
  hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére
  két
  hónappal meghosszabbodik. | (5)   Az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő
  három
  hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam
  három
  hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   Az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő
  két
  hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére
  két
  hónappal meghosszabbodik.

(5)   Az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő
  három
  hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam
  három
  hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 21
  . cikk | 22
  . cikk |
| Felülvizsgálat | Felülvizsgálat |
| Az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján ezt a rendeletet legkésőbb


  2020.
  június 30-ig
  felülvizsgálja
  . | 2018.
  június 30-ig
  a Bizottságnak javasolnia kell e rendeletnek az új pénzügyi periódusra történő felülvizsgálatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

21
  . cikk

22
  . cikk

Felülvizsgálat

Felülvizsgálat

Az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján ezt a rendeletet legkésőbb


  2020.
  június 30-ig
  felülvizsgálja
  .

2018.
  június 30-ig
  a Bizottságnak javasolnia kell e rendeletnek az új pénzügyi periódusra történő felülvizsgálatát.

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A mellékletet törölték. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A mellékletet törölték.

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 célkitűzés – 2 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | személyi jellegű ráfordítások, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

személyi jellegű ráfordítások,

| — | személyi jellegű ráfordítások
  , beleértve a képzést is |
| --- | --- |

—

személyi jellegű ráfordítások
  , beleértve a képzést is

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 célkitűzés – 2 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | személyi jellegű ráfordítások, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

személyi jellegű ráfordítások,

| — | személyi jellegű ráfordítások
  , beleértve a képzést is |
| --- | --- |

—

személyi jellegű ráfordítások
  , beleértve a képzést is

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 3 célkitűzés – 2 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | személyi jellegű ráfordítások, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

személyi jellegű ráfordítások,

| — | személyi jellegű ráfordítások
  , beleértve a képzést is |
| --- | --- |

—

személyi jellegű ráfordítások
  , beleértve a képzést is

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 3 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| célkitűzés: IT-rendszerek, kommunikációs infrastruktúráik, és az Unió külső határain a migrációs áramlások kezelését támogató felszerelések kialakítása és működtetése | célkitűzés:
  biztonságos

  it-rendszerek, kommunikációs infrastruktúráik, és az Unió külső határain a migrációs áramlások kezelését támogató felszerelések kialakítása és működtetése |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

célkitűzés: IT-rendszerek, kommunikációs infrastruktúráik, és az Unió külső határain a migrációs áramlások kezelését támogató felszerelések kialakítása és működtetése

célkitűzés:
  biztonságos

  it-rendszerek, kommunikációs infrastruktúráik, és az Unió külső határain a migrációs áramlások kezelését támogató felszerelések kialakítása és működtetése

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 3 bekezdés – 4 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | kommunikációs infrastruktúra és biztonsággal kapcsolatos kérdések, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

kommunikációs infrastruktúra és biztonsággal kapcsolatos kérdések,

| — | kommunikációs infrastruktúra és biztonsággal
  , valamint adatvédelemmel
  kapcsolatos kérdések, |
| --- | --- |

—

kommunikációs infrastruktúra és biztonsággal
  , valamint adatvédelemmel
  kapcsolatos kérdések,

---

(1)  
  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0266.

(2)  
  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0266.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/238 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/238

---

P7_TA(2013)0020

A menekültügyi és migrációs alap (az intézményközi tárgyalások megnyitásáról szóló határozat)

Az Európai Parlament 2013. január 17-i határozata a menekültügyi és migrációs alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és a tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitásáról és a tárgyalási mandátumról (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD) – (2013/2504(RSP))

(2015/C 440/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 70. cikkének (2) bekezdésére és 70a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 70. cikkének (2) bekezdésére és 70a. cikkére,

az intézményközi tárgyalások megkezdéséről határoz a következő tárgyalási mandátum alapján:

MANDÁTUM

Módosítás 1

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

6 a bevezető hivatkozás (új)

| Jogalkotási állásfoglalás-tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | tekintettel a közös uniós letelepítési program



   (1)



  létrehozásáról szóló, 2010. május 18-i állásfoglalására, különösen annak az Európai Letelepítési Osztály létrehozásával kapcsolatos bekezdéseire; |

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

Módosítás

—

tekintettel a közös uniós letelepítési program



   (1)



  létrehozásáról szóló, 2010. május 18-i állásfoglalására, különösen annak az Európai Letelepítési Osztály létrehozásával kapcsolatos bekezdéseire;

Módosítás 2

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

1 a bekezdés (új)

| Jogalkotási állásfoglalás-tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  rámutat, hogy a jogalkotási javaslatban meghatározott pénzügyi keret csak jelzésértékű a jogalkotó hatóság felé, és nem rögzíthető mindaddig, amíg a 2014–2020-as időszakra szóló többéves pénzügyi keretet létrehozó rendeletre irányuló javaslatról nem születik megállapodás; |

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

Módosítás

1a.
     
  rámutat, hogy a jogalkotási javaslatban meghatározott pénzügyi keret csak jelzésértékű a jogalkotó hatóság felé, és nem rögzíthető mindaddig, amíg a 2014–2020-as időszakra szóló többéves pénzügyi keretet létrehozó rendeletre irányuló javaslatról nem születik megállapodás;

Módosítás 3

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

1 b bekezdés (új)

| Jogalkotási állásfoglalás-tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  emlékeztet 2011. június 8-i állásfoglalására: „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért”



   (2)



  ; megismétli, hogy elegendő kiegészítő forrást kell biztosítani a következő többéves pénzügyi keretben ahhoz, hogy az Unió teljesíteni tudja meglévő politikai prioritásait és a Lisszaboni Szerződésben meghatározott új feladatait, valamint hogy előre nem látható események esetén válaszlépéseket tudjon tenni; rámutat arra, hogy még ha legalább 5 %-kal emelkedne is a 2013-as szinthez képest a következő többéves pénzügyi keret forrásainak szintje, ez csak korlátozott mértékben járulna hozzá az elfogadott uniós célkitűzések és kötelezettségvállalások megvalósításához, illetve a közösségi szolidaritás elvéhez; felszólítja a Tanácsot, hogy amennyiben nem osztja ezt a megközelítést, határozza meg egyértelműen, hogy mely politikai prioritásait vagy projektjeit lehet teljes egészében elvetni azok igazolt európai hozzáadott értéke ellenére; |

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

Módosítás

1b.
     
  emlékeztet 2011. június 8-i állásfoglalására: „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért”



   (2)



  ; megismétli, hogy elegendő kiegészítő forrást kell biztosítani a következő többéves pénzügyi keretben ahhoz, hogy az Unió teljesíteni tudja meglévő politikai prioritásait és a Lisszaboni Szerződésben meghatározott új feladatait, valamint hogy előre nem látható események esetén válaszlépéseket tudjon tenni; rámutat arra, hogy még ha legalább 5 %-kal emelkedne is a 2013-as szinthez képest a következő többéves pénzügyi keret forrásainak szintje, ez csak korlátozott mértékben járulna hozzá az elfogadott uniós célkitűzések és kötelezettségvállalások megvalósításához, illetve a közösségi szolidaritás elvéhez; felszólítja a Tanácsot, hogy amennyiben nem osztja ezt a megközelítést, határozza meg egyértelműen, hogy mely politikai prioritásait vagy projektjeit lehet teljes egészében elvetni azok igazolt európai hozzáadott értéke ellenére;

Módosítás 4

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

1 c bekezdés (új)

| Jogalkotási állásfoglalás-tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  hangsúlyozza, hogy az Unió által már kijelölt és elvégzett feladatokra való tekintettel a Bizottságnak javaslatában előrelátó és körültekintő módon kell tükröznie e politikai prioritásokat; |

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

Módosítás

1c.
     
  hangsúlyozza, hogy az Unió által már kijelölt és elvégzett feladatokra való tekintettel a Bizottságnak javaslatában előrelátó és körültekintő módon kell tükröznie e politikai prioritásokat;

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

1 bevezető hivatkozás

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 78. cikke (2) bekezdésére,
  valamint
  79. cikke (2) és (4) bekezdésére, | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 78. cikke (2) bekezdésére, 79. cikke (2) és (4) bekezdésére,
  valamint 80. cikkére, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 78. cikke (2) bekezdésére,
  valamint
  79. cikke (2) és (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 78. cikke (2) bekezdésére, 79. cikke (2) és (4) bekezdésére,
  valamint 80. cikkére,

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című, 2011. június 8-i állásfoglalásában



   (3)



  az Európai Parlament hangsúlyozta, hogy a sürgető bevándorlási és menekültügyi kérdéseket, illetve az Unió külső határainak őrizetét illetően integrált megközelítést kell alkalmazni, elegendő finanszírozással és a sürgős helyzetek megoldását segítő eszközökkel együtt, amelyeket az emberi jogok tiszteletben tartása és a tagállamok közti szolidaritás szellemében, a nemzeti felelősségek tiszteletben tartása és a feladatkörök konkrét meghatározása mellett kell rendelkezésre bocsátani. Megjegyezte továbbá, hogy kellő mértékben foglalkozni kell a FRONTEX, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal, valamint a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” elnevezésű programhoz kapcsolódó alapok tekintetében felmerült, egyre több kihívással. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

A „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című, 2011. június 8-i állásfoglalásában



   (3)



  az Európai Parlament hangsúlyozta, hogy a sürgető bevándorlási és menekültügyi kérdéseket, illetve az Unió külső határainak őrizetét illetően integrált megközelítést kell alkalmazni, elegendő finanszírozással és a sürgős helyzetek megoldását segítő eszközökkel együtt, amelyeket az emberi jogok tiszteletben tartása és a tagállamok közti szolidaritás szellemében, a nemzeti felelősségek tiszteletben tartása és a feladatkörök konkrét meghatározása mellett kell rendelkezésre bocsátani. Megjegyezte továbbá, hogy kellő mértékben foglalkozni kell a FRONTEX, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal, valamint a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” elnevezésű programhoz kapcsolódó alapok tekintetében felmerült, egyre több kihívással.

Indokolás

A „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című, 2011. június 8-i állásfoglalás 107. pontja.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

2 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b) | 2011. június 8-i állásfoglalásában

   (4)

  az Európai Parlament ismét hangsúlyozta, hogy jobb szinergiákat kell kialakítani az alapok és a programok között, rámutatott, hogy az alapok kezelésének egyszerűsítése és a keresztfinanszírozás engedélyezése lehetővé teszi, hogy a közös célkitűzésekre több pénzeszközt irányozzanak elő, valamint üdvözölte a Bizottság azon szándékát, hogy egy kétpilléres struktúra keretében csökkentse a belügyek terén a költségvetési eszközök számát, és ha lehet, megosztott igazgatás alá vonja azokat, és úgy hangot adott véleményének, hogy ez a megközelítés jelentősen hozzájárul a jelenlegi alapok és programok fokozott egyszerűsítéséhez, ésszerűsítéséhez, konszolidálásához és átláthatóságához. Hangsúlyozta azonban, biztosítani kell, hogy a belügyi politikák különböző célkitűzései ne keveredjenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2b)

2011. június 8-i állásfoglalásában

   (4)

  az Európai Parlament ismét hangsúlyozta, hogy jobb szinergiákat kell kialakítani az alapok és a programok között, rámutatott, hogy az alapok kezelésének egyszerűsítése és a keresztfinanszírozás engedélyezése lehetővé teszi, hogy a közös célkitűzésekre több pénzeszközt irányozzanak elő, valamint üdvözölte a Bizottság azon szándékát, hogy egy kétpilléres struktúra keretében csökkentse a belügyek terén a költségvetési eszközök számát, és ha lehet, megosztott igazgatás alá vonja azokat, és úgy hangot adott véleményének, hogy ez a megközelítés jelentősen hozzájárul a jelenlegi alapok és programok fokozott egyszerűsítéséhez, ésszerűsítéséhez, konszolidálásához és átláthatóságához. Hangsúlyozta azonban, biztosítani kell, hogy a belügyi politikák különböző célkitűzései ne keveredjenek.

Indokolás

A „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című, 2011. június 8-i állásfoglalás 109. pontja.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | Az alapnak támogatást kell biztosítania olyan intézkedések meghozatalához, amelyek lehetővé tennék a menedékkérők számára, hogy biztonságos módon, életük kockáztatása nélkül férhessenek hozzá az Unió menekültügyi rendszeréhez, anélkül, hogy embercsempészekhez vagy bűnözői hálózatokhoz fordulnának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

Az alapnak támogatást kell biztosítania olyan intézkedések meghozatalához, amelyek lehetővé tennék a menedékkérők számára, hogy biztonságos módon, életük kockáztatása nélkül férhessenek hozzá az Unió menekültügyi rendszeréhez, anélkül, hogy embercsempészekhez vagy bűnözői hálózatokhoz fordulnának.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | Az Alap forrásait az integrációra vonatkozó közös alapelvekkel összhangban, a beilleszkedés közös programjában meghatározottak szerint kell felhasználni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

Az Alap forrásait az integrációra vonatkozó közös alapelvekkel összhangban, a beilleszkedés közös programjában meghatározottak szerint kell felhasználni.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Az Alapnak továbbá támogatnia kellene a tagállamokat a jogszerű migráció szervezésére irányuló stratégiák kialakításában, és azon kapacitásuk továbbfejlesztésében, amely a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó valamennyi bevándorlási és integrációs stratégia, politika és intézkedés kidolgozására, végrehajtására, nyomon követésére és értékelésére irányul, beleértve az uniós jogi eszközöket is. Az Alapnak emellett támogatnia kell az információcserét, a bevált módszerek cseréjét, valamint az együttműködést a közigazgatások különböző területei, illetve a tagállamok között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Az Alapnak továbbá támogatnia kellene a tagállamokat a jogszerű migráció szervezésére irányuló stratégiák kialakításában, és azon kapacitásuk továbbfejlesztésében, amely a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó valamennyi bevándorlási és integrációs stratégia, politika és intézkedés kidolgozására, végrehajtására, nyomon követésére és értékelésére irányul, beleértve az uniós jogi eszközöket is. Az Alapnak emellett támogatnia kell az információcserét, a bevált módszerek cseréjét, valamint az együttműködést a közigazgatások különböző területei, illetve a tagállamok között.

| (16) | Az Alapnak továbbá támogatnia kellene a tagállamokat a jogszerű migráció szervezésére irányuló stratégiák kialakításában, és azon kapacitásuk továbbfejlesztésében, amely a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó valamennyi bevándorlási és integrációs stratégia, politika és intézkedés kidolgozására, végrehajtására, nyomon követésére és értékelésére irányul, beleértve az uniós jogi eszközöket is. Az Alapnak emellett támogatnia kell az információcserét, a bevált módszerek cseréjét, valamint az együttműködést a közigazgatások különböző területei, illetve a tagállamok között.
  A technikai segítségnyújtás elengedhetetlen ahhoz, hogy a tagállamok segítsék nemzeti programjuk végrehajtását, és segítséget nyújtsanak a kedvezményezetteknek a feladataiknak és az uniós jognak való megfeleléshez, másrészről pedig növeljék az uniós alapok láthatóságát és hozzáférhetőségét. |
| --- | --- |

(16)

Az Alapnak továbbá támogatnia kellene a tagállamokat a jogszerű migráció szervezésére irányuló stratégiák kialakításában, és azon kapacitásuk továbbfejlesztésében, amely a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó valamennyi bevándorlási és integrációs stratégia, politika és intézkedés kidolgozására, végrehajtására, nyomon követésére és értékelésére irányul, beleértve az uniós jogi eszközöket is. Az Alapnak emellett támogatnia kell az információcserét, a bevált módszerek cseréjét, valamint az együttműködést a közigazgatások különböző területei, illetve a tagállamok között.
  A technikai segítségnyújtás elengedhetetlen ahhoz, hogy a tagállamok segítsék nemzeti programjuk végrehajtását, és segítséget nyújtsanak a kedvezményezetteknek a feladataiknak és az uniós jognak való megfeleléshez, másrészről pedig növeljék az uniós alapok láthatóságát és hozzáférhetőségét.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Az Alapnak ki kell egészítenie és meg kell erősítenie a 2007/2004/EK rendelettel létrehozott, az Európai Unió tagállamai külső határain való operatív együttműködési igazgatásért felelős európai ügynökség (Frontex ügynökség) tevékenységeit, amelynek egyik feladata, hogy biztosítsa a szükséges támogatást a tagállamok közös visszatérési műveleinek megszervezéséhez, és meghatározza az úti okmányok megszerzésének, illetve a tagállamok területén illegálisan tartózkodó, harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésének bevált módszereit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Az Alapnak ki kell egészítenie és meg kell erősítenie a 2007/2004/EK rendelettel létrehozott, az Európai Unió tagállamai külső határain való operatív együttműködési igazgatásért felelős európai ügynökség (Frontex ügynökség) tevékenységeit, amelynek egyik feladata, hogy biztosítsa a szükséges támogatást a tagállamok közös visszatérési műveleinek megszervezéséhez, és meghatározza az úti okmányok megszerzésének, illetve a tagállamok területén illegálisan tartózkodó, harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésének bevált módszereit.

| (23) | Az Alapnak ki kell egészítenie és meg kell erősítenie a 2007/2004/EK rendelettel létrehozott, az Európai Unió tagállamai külső határain való operatív együttműködési igazgatásért felelős európai ügynökség (Frontex ügynökség) tevékenységeit, amelynek egyik feladata, hogy biztosítsa a szükséges támogatást a tagállamok közös visszatérési műveleinek megszervezéséhez, és meghatározza az úti okmányok megszerzésének, illetve a tagállamok területén illegálisan tartózkodó, harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésének bevált módszereit.
  Továbbá lehetővé kell tennie az Ügynökség számára, hogy teljesítse a tengeri mentéssel kapcsolatos kötelezettségeit, valamint az Unió és a tagállamok vonatkozó kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(23)

Az Alapnak ki kell egészítenie és meg kell erősítenie a 2007/2004/EK rendelettel létrehozott, az Európai Unió tagállamai külső határain való operatív együttműködési igazgatásért felelős európai ügynökség (Frontex ügynökség) tevékenységeit, amelynek egyik feladata, hogy biztosítsa a szükséges támogatást a tagállamok közös visszatérési műveleinek megszervezéséhez, és meghatározza az úti okmányok megszerzésének, illetve a tagállamok területén illegálisan tartózkodó, harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésének bevált módszereit.
  Továbbá lehetővé kell tennie az Ügynökség számára, hogy teljesítse a tengeri mentéssel kapcsolatos kötelezettségeit, valamint az Unió és a tagállamok vonatkozó kötelezettségeit.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Az Alapot az Európai Unió Alapjogi Chartájában szereplő jogok és alapvető elvek maradéktalan tiszteletben tartásával kell végrehajtani. A támogatható intézkedéseknek figyelembe kell venniük különösen a sérülékeny személyek különleges helyzetét,
  és
  különös figyelmet
  kell fordítani, illetve
  célzott válaszokat
  kell adni
  a kísérő nélküli kiskorúak és egyéb veszélyben lévő kiskorúak problémájára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Az Alapot az Európai Unió Alapjogi Chartájában szereplő jogok és alapvető elvek maradéktalan tiszteletben tartásával kell végrehajtani. A támogatható intézkedéseknek figyelembe kell venniük különösen a sérülékeny személyek különleges helyzetét,
  és
  különös figyelmet
  kell fordítani, illetve
  célzott válaszokat
  kell adni
  a kísérő nélküli kiskorúak és egyéb veszélyben lévő kiskorúak problémájára.

| (24) | Az Alapot az Európai Unió Alapjogi Chartájában
  , valamint nemzetközi okmányokban, így az 1951. július 28-i genfi egyezményben, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában (1948. december 10.), a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányában, a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményben, az ENSZ a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményében, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezményben, az ENSZ gyermekek jogairól szóló egyezményében, és a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményben
  szereplő jogok és alapvető elvek maradéktalan tiszteletben tartásával kell végrehajtani. A támogatható intézkedéseknek figyelembe kell venniük
  a migránsok, menekültek és menedékkérők védelmének emberi jogokon alapuló megközelítését,
  különösen a sérülékeny személyek különleges helyzetét, különös figyelmet
  fordítva és
  célzott válaszokat
  adva
  a
  nők, a
  kísérő nélküli kiskorúak és egyéb veszélyben lévő kiskorúak problémájára. |
| --- | --- |

(24)

Az Alapot az Európai Unió Alapjogi Chartájában
  , valamint nemzetközi okmányokban, így az 1951. július 28-i genfi egyezményben, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában (1948. december 10.), a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányában, a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményben, az ENSZ a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményében, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezményben, az ENSZ gyermekek jogairól szóló egyezményében, és a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményben
  szereplő jogok és alapvető elvek maradéktalan tiszteletben tartásával kell végrehajtani. A támogatható intézkedéseknek figyelembe kell venniük
  a migránsok, menekültek és menedékkérők védelmének emberi jogokon alapuló megközelítését,
  különösen a sérülékeny személyek különleges helyzetét, különös figyelmet
  fordítva és
  célzott válaszokat
  adva
  a
  nők, a
  kísérő nélküli kiskorúak és egyéb veszélyben lévő kiskorúak problémájára.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | Az Alap révén támogatott harmadik országbeli vagy azzal összefüggő intézkedéseket az egyéb – földrajzi és tematikus – uniós külső segítségnyújtási eszközök által támogatott, Unión kívüli fellépésekkel szinergiában és összhangban kell meghozni. Az ilyen intézkedések végrehajtása során különösen törekedni kell a teljes összhangra az Unió külső fellépéseinek alapelveivel és általános célkitűzéseivel, valamint a szóban forgó országgal vagy régióval kapcsolatos külpolitikával. Az ilyen intézkedések nem lehetnek közvetlenül fejlesztésorientáltak és azoknak szükség esetén ki kell egészíteniük az Unió külső segélyezési eszközein keresztül nyújtott pénzügyi támogatást. Biztosítani kell emellett
  az összhangot az Unió humanitárius politikájával, különösen
  a gyorssegélyt szolgáló intézkedések végrehajtása
  során
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

Az Alap révén támogatott harmadik országbeli vagy azzal összefüggő intézkedéseket az egyéb – földrajzi és tematikus – uniós külső segítségnyújtási eszközök által támogatott, Unión kívüli fellépésekkel szinergiában és összhangban kell meghozni. Az ilyen intézkedések végrehajtása során különösen törekedni kell a teljes összhangra az Unió külső fellépéseinek alapelveivel és általános célkitűzéseivel, valamint a szóban forgó országgal vagy régióval kapcsolatos külpolitikával. Az ilyen intézkedések nem lehetnek közvetlenül fejlesztésorientáltak és azoknak szükség esetén ki kell egészíteniük az Unió külső segélyezési eszközein keresztül nyújtott pénzügyi támogatást. Biztosítani kell emellett
  az összhangot az Unió humanitárius politikájával, különösen
  a gyorssegélyt szolgáló intézkedések végrehajtása
  során
  .

| (25) | Az Alap révén támogatott harmadik országbeli vagy azzal összefüggő intézkedéseket az egyéb – földrajzi és tematikus – uniós külső segítségnyújtási eszközök által támogatott, Unión kívüli fellépésekkel szinergiában és összhangban kell meghozni. Az ilyen intézkedések végrehajtása során különösen törekedni kell a teljes összhangra az Unió külső fellépéseinek alapelveivel és általános célkitűzéseivel, valamint a szóban forgó országgal vagy régióval kapcsolatos külpolitikával. Az ilyen intézkedéseket nem vezetheti a közvetlenül fejlesztésorientált fellépések támogatásának célja, és azoknak szükség esetén ki kell egészíteniük az Unió külső segélyezési eszközein keresztül nyújtott pénzügyi támogatást
  , tiszteletben tartva a fejlesztési politikák koherenciájának elvét, ahogyan azt a fejlesztési konszenzus 35
  .
  cikke meghatározza.
  Biztosítani kell emellett
  , hogy
  a gyorssegélyt szolgáló intézkedések végrehajtása
  összhangban legyen az Unió humanitárius politikájával és azt kiegészítse, valamint tiszteletben tartsa a humanitárius segélyezésre vonatkozó konszenzusban megállapított humanitárius elveket
  . |
| --- | --- |

(25)

Az Alap révén támogatott harmadik országbeli vagy azzal összefüggő intézkedéseket az egyéb – földrajzi és tematikus – uniós külső segítségnyújtási eszközök által támogatott, Unión kívüli fellépésekkel szinergiában és összhangban kell meghozni. Az ilyen intézkedések végrehajtása során különösen törekedni kell a teljes összhangra az Unió külső fellépéseinek alapelveivel és általános célkitűzéseivel, valamint a szóban forgó országgal vagy régióval kapcsolatos külpolitikával. Az ilyen intézkedéseket nem vezetheti a közvetlenül fejlesztésorientált fellépések támogatásának célja, és azoknak szükség esetén ki kell egészíteniük az Unió külső segélyezési eszközein keresztül nyújtott pénzügyi támogatást
  , tiszteletben tartva a fejlesztési politikák koherenciájának elvét, ahogyan azt a fejlesztési konszenzus 35
  .
  cikke meghatározza.
  Biztosítani kell emellett
  , hogy
  a gyorssegélyt szolgáló intézkedések végrehajtása
  összhangban legyen az Unió humanitárius politikájával és azt kiegészítse, valamint tiszteletben tartsa a humanitárius segélyezésre vonatkozó konszenzusban megállapított humanitárius elveket
  .

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | Az Alap keretében rendelkezésre álló források jelentős részét az egyes tagállamok által a migrációs áramlások kezelésére tett erőfeszítések révén viselt felelősség arányában kell kiutalni, objektív szempontok alapján. E célból a migrációs áramlásokra vonatkozó legfrissebb statisztikai adatokat kell használni, mint az első menedékjog iránti kérelmek száma, a menedékjogot vagy kiegészítő védelmet biztosító pozitív határozatok száma, a letelepített menekültek száma, a jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok száma, azon harmadik országbeli állampolgárok száma, akik a nemzeti hatóságok által kibocsátott tartózkodási engedélyt kaptak, illetve a nemzeti hatóságok által kibocsátott kiutasítási határozatok száma, valamint végrehajtott kiutasítások száma. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

Az Alap keretében rendelkezésre álló források jelentős részét az egyes tagállamok által a migrációs áramlások kezelésére tett erőfeszítések révén viselt felelősség arányában kell kiutalni, objektív szempontok alapján. E célból a migrációs áramlásokra vonatkozó legfrissebb statisztikai adatokat kell használni, mint az első menedékjog iránti kérelmek száma, a menedékjogot vagy kiegészítő védelmet biztosító pozitív határozatok száma, a letelepített menekültek száma, a jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok száma, azon harmadik országbeli állampolgárok száma, akik a nemzeti hatóságok által kibocsátott tartózkodási engedélyt kaptak, illetve a nemzeti hatóságok által kibocsátott kiutasítási határozatok száma, valamint végrehajtott kiutasítások száma.

| (26) | Az Alap keretében rendelkezésre álló források jelentős részét az egyes tagállamok által a migrációs áramlások kezelésére tett erőfeszítések révén viselt felelősség arányában kell kiutalni, objektív szempontok alapján. E célból a migrációs áramlásokra vonatkozó legfrissebb statisztikai adatokat kell használni, mint az első menedékjog iránti kérelmek száma, a menedékjogot vagy kiegészítő védelmet biztosító pozitív határozatok száma, a letelepített menekültek száma, a jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok száma, azon harmadik országbeli állampolgárok száma, akik a nemzeti hatóságok által kibocsátott tartózkodási engedélyt kaptak,
  a tagállamok külső határain feltartóztatott illegális migránsok száma,
  illetve a nemzeti hatóságok által kibocsátott kiutasítási határozatok száma, valamint végrehajtott kiutasítások száma.
  Ezenfelül fontos figyelembe venni az egyes tagállamok gazdasági forrásait és földrajzi méretét is. Továbbá mélyreható kutatásra van szükség a tagállamokra háruló tényleges költségek azonosításához és mennyiségi meghatározásához. |
| --- | --- |

(26)

Az Alap keretében rendelkezésre álló források jelentős részét az egyes tagállamok által a migrációs áramlások kezelésére tett erőfeszítések révén viselt felelősség arányában kell kiutalni, objektív szempontok alapján. E célból a migrációs áramlásokra vonatkozó legfrissebb statisztikai adatokat kell használni, mint az első menedékjog iránti kérelmek száma, a menedékjogot vagy kiegészítő védelmet biztosító pozitív határozatok száma, a letelepített menekültek száma, a jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok száma, azon harmadik országbeli állampolgárok száma, akik a nemzeti hatóságok által kibocsátott tartózkodási engedélyt kaptak,
  a tagállamok külső határain feltartóztatott illegális migránsok száma,
  illetve a nemzeti hatóságok által kibocsátott kiutasítási határozatok száma, valamint végrehajtott kiutasítások száma.
  Ezenfelül fontos figyelembe venni az egyes tagállamok gazdasági forrásait és földrajzi méretét is. Továbbá mélyreható kutatásra van szükség a tagállamokra háruló tényleges költségek azonosításához és mennyiségi meghatározásához.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | Az Unió letelepítési programjának folyamatos kialakítása tekintettel az Alapnak célzott támogatást kell biztosítania pénzügyi ösztönzők (átalányösszeg) formájában minden letelepített menekült után. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

Az Unió letelepítési programjának folyamatos kialakítása tekintettel az Alapnak célzott támogatást kell biztosítania pénzügyi ösztönzők (átalányösszeg) formájában minden letelepített menekült után.

| (29) | Az Unió letelepítési programjának folyamatos kialakítása tekintettel az Alapnak célzott támogatást kell biztosítania pénzügyi ösztönzők (átalányösszeg) formájában minden letelepített menekült után.
  A Bizottság az EASO-val együttműködve és mindegyik szervezet a saját hatáskörének megfelelően nyomon követi az Alapból támogatott letelepítési műveletek hatékony végrehajtását. |
| --- | --- |

(29)

Az Unió letelepítési programjának folyamatos kialakítása tekintettel az Alapnak célzott támogatást kell biztosítania pénzügyi ösztönzők (átalányösszeg) formájában minden letelepített menekült után.
  A Bizottság az EASO-val együttműködve és mindegyik szervezet a saját hatáskörének megfelelően nyomon követi az Alapból támogatott letelepítési műveletek hatékony végrehajtását.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | A tagállamok közötti szolidaritás és felelősségmegosztás fokozása érdekében, különösen a menekültáramlások által leginkább érintett tagállamok tekintetében pénzügyi ösztönzőkön alapuló hasonló mechanizmust kell kialakítani a nemzetközi védelemben részesülő személyek áthelyezése céljára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

A tagállamok közötti szolidaritás és felelősségmegosztás fokozása érdekében, különösen a menekültáramlások által leginkább érintett tagállamok tekintetében pénzügyi ösztönzőkön alapuló hasonló mechanizmust kell kialakítani a nemzetközi védelemben részesülő személyek áthelyezése céljára.

| (33) | A tagállamok közötti szolidaritás és felelősségmegosztás fokozása érdekében, különösen a menekültáramlások által leginkább érintett tagállamok tekintetében pénzügyi ösztönzőkön alapuló hasonló mechanizmust kell kialakítani a nemzetközi védelemben részesülő személyek áthelyezése céljára.
  A mechanizmusnak elegendő forrással kell rendelkeznie ahhoz, hogy akár teljes mértékben, akár arányosan kárpótolja azokat a tagállamokat, amelyek nagyobb számú menedékkérőt és nemzetközi védelemben részesülő személyt fogadnak, valamint hogy segítse a kevésbé fejlett menekültügyi rendszerekkel rendelkező tagországokat. |
| --- | --- |

(33)

A tagállamok közötti szolidaritás és felelősségmegosztás fokozása érdekében, különösen a menekültáramlások által leginkább érintett tagállamok tekintetében pénzügyi ösztönzőkön alapuló hasonló mechanizmust kell kialakítani a nemzetközi védelemben részesülő személyek áthelyezése céljára.
  A mechanizmusnak elegendő forrással kell rendelkeznie ahhoz, hogy akár teljes mértékben, akár arányosan kárpótolja azokat a tagállamokat, amelyek nagyobb számú menedékkérőt és nemzetközi védelemben részesülő személyt fogadnak, valamint hogy segítse a kevésbé fejlett menekültügyi rendszerekkel rendelkező tagországokat.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

35 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (35a) | E célból a technikai segítségnyújtás elengedhetetlen ahhoz, hogy a tagállamok képesek legyenek nemzeti programjuk végrehajtására, segítséget nyújthassanak a kedvezményezetteknek, eleget tegyenek kötelezettségeiknek, megfeleljenek az uniós jognak, valamint hogy ennek révén növeljék az uniós alapok láthatóságát és hozzáférhetőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35a)

E célból a technikai segítségnyújtás elengedhetetlen ahhoz, hogy a tagállamok képesek legyenek nemzeti programjuk végrehajtására, segítséget nyújthassanak a kedvezményezetteknek, eleget tegyenek kötelezettségeiknek, megfeleljenek az uniós jognak, valamint hogy ennek révén növeljék az uniós alapok láthatóságát és hozzáférhetőségét.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

35 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (35b) | A rugalmassági feltételeknek való megfelelés mellett az eszközök és kiadások strukturális egyszerűsítésének továbbra is meg kell felelnie az előírásoknak a kiszámíthatóság és megbízhatóság vonatkozásában, valamint biztosítania kell a Menekültügyi és Migrációs Alapból származó források méltányos és átlátható elosztását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35b)

A rugalmassági feltételeknek való megfelelés mellett az eszközök és kiadások strukturális egyszerűsítésének továbbra is meg kell felelnie az előírásoknak a kiszámíthatóság és megbízhatóság vonatkozásában, valamint biztosítania kell a Menekültügyi és Migrációs Alapból származó források méltányos és átlátható elosztását.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

35 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (35c) | A finanszírozási struktúrák rugalmasságot is biztosító egyszerűsítésekor fenn kell tartani a tervezhetőséget és a megbízhatóságot, valamint a nemzeti programok révén kiegyensúlyozott részesedést kell nyújtani minden egyes célkitűzésnek. Ennélfogva a pénzügyi források méltányos részét kell fordítani Menekültügyi és Migrációs Alapra a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret Menekültügyi Alapjában és Integrációs Alapjában kijelölt célkitűzések folyamatos támogatását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35c)

A finanszírozási struktúrák rugalmasságot is biztosító egyszerűsítésekor fenn kell tartani a tervezhetőséget és a megbízhatóságot, valamint a nemzeti programok révén kiegyensúlyozott részesedést kell nyújtani minden egyes célkitűzésnek. Ennélfogva a pénzügyi források méltányos részét kell fordítani Menekültügyi és Migrációs Alapra a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret Menekültügyi Alapjában és Integrációs Alapjában kijelölt célkitűzések folyamatos támogatását.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

36 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (36) | A fokozott szolidaritás szempontjából fontos, hogy az Alap gyorssegély révén kiegészítő támogatást biztosít a tagállamokban vagy harmadik országokban súlyos migrációs nyomással jellemzett sürgős helyzetek kezelésére, vagy a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimum követelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről szóló, 2001. július 20-i 2001/55/EK tanácsi irányelv szerinti lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36)

A fokozott szolidaritás szempontjából fontos, hogy az Alap gyorssegély révén kiegészítő támogatást biztosít a tagállamokban vagy harmadik országokban súlyos migrációs nyomással jellemzett sürgős helyzetek kezelésére, vagy a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimum követelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről szóló, 2001. július 20-i 2001/55/EK tanácsi irányelv szerinti lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén.

| (36) | A fokozott szolidaritás szempontjából fontos, hogy az Alap
  a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága (ECHO) által irányított humanitárius segítségnyújtással összehangoltan és azzal együttműködve
  gyorssegély révén kiegészítő támogatást biztosít a tagállamokban vagy harmadik országokban súlyos migrációs nyomással jellemzett sürgős helyzetek kezelésére, vagy a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimum követelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről szóló, 2001. július 20-i 2001/55/EK tanácsi irányelv szerinti lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén. |
| --- | --- |

(36)

A fokozott szolidaritás szempontjából fontos, hogy az Alap
  a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága (ECHO) által irányított humanitárius segítségnyújtással összehangoltan és azzal együttműködve
  gyorssegély révén kiegészítő támogatást biztosít a tagállamokban vagy harmadik országokban súlyos migrációs nyomással jellemzett sürgős helyzetek kezelésére, vagy a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimum követelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről szóló, 2001. július 20-i 2001/55/EK tanácsi irányelv szerinti lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

37 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (37) | A rendelet biztosítja az Európai Migrációs Hálózat létrehozásáról szóló, 2008. május 14-i 2008/381/EK tanácsi határozat alapján létrehozott Európai Migrációs Hálózat folytatását, és szolgáltatja a tevékenységeihez szükséges pénzügyi támogatást, összhangban az e rendeletben megállapított célkitűzésekkel és feladatokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37)

A rendelet biztosítja az Európai Migrációs Hálózat létrehozásáról szóló, 2008. május 14-i 2008/381/EK tanácsi határozat alapján létrehozott Európai Migrációs Hálózat folytatását, és szolgáltatja a tevékenységeihez szükséges pénzügyi támogatást, összhangban az e rendeletben megállapított célkitűzésekkel és feladatokkal.

| (37) | A rendelet biztosítja az Európai Migrációs Hálózat létrehozásáról szóló, 2008. május 14-i 2008/381/EK tanácsi határozat alapján létrehozott Európai Migrációs Hálózat folytatását, és szolgáltatja a tevékenységeihez szükséges pénzügyi támogatást, összhangban az e rendeletben megállapított célkitűzésekkel és feladatokkal.
  E tekintetben a Menekültügyi és Migrációs Alapba biztosítékokat kell beépíteni azt megelőzendő, hogy csupán egyetlen szakpolitikai területet részesítsenek túlzott mértékű finanszírozásban, a közös európai menekültügyi rendszer egészének kárára; |
| --- | --- |

(37)

A rendelet biztosítja az Európai Migrációs Hálózat létrehozásáról szóló, 2008. május 14-i 2008/381/EK tanácsi határozat alapján létrehozott Európai Migrációs Hálózat folytatását, és szolgáltatja a tevékenységeihez szükséges pénzügyi támogatást, összhangban az e rendeletben megállapított célkitűzésekkel és feladatokkal.
  E tekintetben a Menekültügyi és Migrációs Alapba biztosítékokat kell beépíteni azt megelőzendő, hogy csupán egyetlen szakpolitikai területet részesítsenek túlzott mértékű finanszírozásban, a közös európai menekültügyi rendszer egészének kárára;

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

42 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (42a) | Az alapok kiadásait jobban össze kell hangolni a komplementaritás, a nagyobb hatékonyság és láthatóság biztosítása, valamint a költségvetési szinergiák fokozása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42a)

Az alapok kiadásait jobban össze kell hangolni a komplementaritás, a nagyobb hatékonyság és láthatóság biztosítása, valamint a költségvetési szinergiák fokozása érdekében;

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

42 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (42b) | A köz- és magán pénzügyi források mobilizálása, egyesítése és megsokszorozása révén maximalizálni kell az uniós támogatások hatását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42b)

A köz- és magán pénzügyi források mobilizálása, egyesítése és megsokszorozása révén maximalizálni kell az uniós támogatások hatását.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

42 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (42c) | Az uniós költségvetést igénybe vevő innovatív finanszírozási eszközök és mechanizmusok esetében biztosítani kell a lehető legnagyobb mértékű átláthatóságot, elszámoltathatóságot és demokratikus ellenőrzést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42c)

Az uniós költségvetést igénybe vevő innovatív finanszírozási eszközök és mechanizmusok esetében biztosítani kell a lehető legnagyobb mértékű átláthatóságot, elszámoltathatóságot és demokratikus ellenőrzést.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

42 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (42d) | A forrásfelhasználás végrehajtásának és minőségének javítását irányadó elvnek kell tekinteni az alap célkitűzéseinek elérése érdekében, ugyanakkor biztosítani kell a pénzügyi erőforrások optimális felhasználását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42d)

A forrásfelhasználás végrehajtásának és minőségének javítását irányadó elvnek kell tekinteni az alap célkitűzéseinek elérése érdekében, ugyanakkor biztosítani kell a pénzügyi erőforrások optimális felhasználását.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

42 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (42e) | Fontos gondoskodni az alap pénzgazdálkodásának hatékony és eredményes voltáról, valamint az alap minél hatékonyabb és felhasználóbarátabb végrehajtásáról, s emellett biztosítani kell a jogbiztonságot és valamennyi résztvevőnek az alaphoz való hozzáférését is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42e)

Fontos gondoskodni az alap pénzgazdálkodásának hatékony és eredményes voltáról, valamint az alap minél hatékonyabb és felhasználóbarátabb végrehajtásáról, s emellett biztosítani kell a jogbiztonságot és valamennyi résztvevőnek az alaphoz való hozzáférését is.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

42 f preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (42f) | A Bizottság az alap végrehajtását az eredmények és a hatások értékelésére szolgáló kulcsfontosságú mutatószámok segítségével évente ellenőrzi. E mutatószámoknak – többek között a vonatkozó kiindulási alapértékeknek – kell képezniük a minimális alapot annak értékeléséhez, hogy az alap célkitűzései milyen mértékben teljesültek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42f)

A Bizottság az alap végrehajtását az eredmények és a hatások értékelésére szolgáló kulcsfontosságú mutatószámok segítségével évente ellenőrzi. E mutatószámoknak – többek között a vonatkozó kiindulási alapértékeknek – kell képezniük a minimális alapot annak értékeléséhez, hogy az alap célkitűzései milyen mértékben teljesültek.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

43 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (43) | Kezelésének és végrehajtásának céljából az Alap az e rendelet és a Migrációs és Menekültügyi Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatását biztosító eszközre vonatkozó általános rendelkezésekről szóló [.../...]/EU rendelet által alkotott összefüggő rendszer részét képezi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(43)

Kezelésének és végrehajtásának céljából az Alap az e rendelet és a Migrációs és Menekültügyi Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatását biztosító eszközre vonatkozó általános rendelkezésekről szóló [.../...]/EU rendelet által alkotott összefüggő rendszer részét képezi.

| (43) | Kezelésének és végrehajtásának céljából az Alap az e rendelet és a Migrációs és Menekültügyi Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatását biztosító eszközre vonatkozó általános rendelkezésekről szóló [.../...]/EU rendelet által alkotott összefüggő rendszer részét képezi.
  Az Alap alkalmazásában a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 12. cikkében meghatározott partnerség tekintetében a részt vevő hatóságok közé tartoznak az illetékes regionális, helyi és önkormányzati hatóságok, a nemzetközi szervezetek és a civil társadalmat képviselő szervezetek, így a nem kormányzati szervezetek és a szociális partnerek. |
| --- | --- |

(43)

Kezelésének és végrehajtásának céljából az Alap az e rendelet és a Migrációs és Menekültügyi Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatását biztosító eszközre vonatkozó általános rendelkezésekről szóló [.../...]/EU rendelet által alkotott összefüggő rendszer részét képezi.
  Az Alap alkalmazásában a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 12. cikkében meghatározott partnerség tekintetében a részt vevő hatóságok közé tartoznak az illetékes regionális, helyi és önkormányzati hatóságok, a nemzetközi szervezetek és a civil társadalmat képviselő szervezetek, így a nem kormányzati szervezetek és a szociális partnerek.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   E rendelet előírja az .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] szabályainak alkalmazását. | (3)   E rendelet előírja az .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] szabályainak alkalmazását
  e rendelet 4a
  .
  cikkének sérelme nélkül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   E rendelet előírja az .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] szabályainak alkalmazását.

(3)   E rendelet előírja az .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] szabályainak alkalmazását
  e rendelet 4a
  .
  cikkének sérelme nélkül.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – a pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | „áttelepítés”: az a folyamat, amelynek során harmadik országok állampolgárait, illetve
  az 1951. július 28-i genfi egyezményben meghatározott jogállással rendelkező, és a tagállamok valamelyikében menekültként engedéllyel tartózkodó
  hontalan személyeket nemzetközi védelemre szorultságuk alapján az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosa (UNHCR) kérésére egy harmadik országból valamely tagállamba szállítanak, és letelepítenek, ahol az alábbi jogállások egyikével rendelkezve engedéllyel tartózkodhatnak: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

„áttelepítés”: az a folyamat, amelynek során harmadik országok állampolgárait, illetve
  az 1951. július 28-i genfi egyezményben meghatározott jogállással rendelkező, és a tagállamok valamelyikében menekültként engedéllyel tartózkodó
  hontalan személyeket nemzetközi védelemre szorultságuk alapján az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosa (UNHCR) kérésére egy harmadik országból valamely tagállamba szállítanak, és letelepítenek, ahol az alábbi jogállások egyikével rendelkezve engedéllyel tartózkodhatnak:

| a) | „áttelepítés”: az a folyamat, amelynek során harmadik országok állampolgárait, illetve
  a
  hontalan személyeket nemzetközi védelemre szorultságuk alapján az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosa (UNHCR) kérésére egy harmadik országból valamely tagállamba szállítanak, és letelepítenek, ahol az alábbi jogállások egyikével rendelkezve engedéllyel tartózkodhatnak: |
| --- | --- |

a)

„áttelepítés”: az a folyamat, amelynek során harmadik országok állampolgárait, illetve
  a
  hontalan személyeket nemzetközi védelemre szorultságuk alapján az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosa (UNHCR) kérésére egy harmadik országból valamely tagállamba szállítanak, és letelepítenek, ahol az alábbi jogállások egyikével rendelkezve engedéllyel tartózkodhatnak:

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – a pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | a
  2004/83/EK
  irányelv 2. cikkének
  d
  ) pontja szerinti menekültstátusz, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

i.

a
  2004/83/EK
  irányelv 2. cikkének
  d
  ) pontja szerinti menekültstátusz, vagy

| i. | a
  2011/95/EU
  irányelv 2. cikkének
  e
  ) pontja szerinti menekültstátusz, vagy |
| --- | --- |

i.

a
  2011/95/EU
  irányelv 2. cikkének
  e
  ) pontja szerinti menekültstátusz, vagy

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – a pont – i a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ia. | a 2011/95/EU irányelv 2. cikkének g) pontja szerinti kiegészítő védelmi jogállás, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ia.

a 2011/95/EU irányelv 2. cikkének g) pontja szerinti kiegészítő védelmi jogállás, vagy

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | „áthelyezés”: azon folyamat, amelynek során a 4. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában hivatkozott személyeket abból a tagállamból, amelyik nemzetközi védelmet nyújtott számukra, egy olyan másik tagállamba szállítják át, amelyben egyenértékű védelemben részesülnek majd, vagy a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett kategóriába tartozó személyeket abból a tagállamból, amely nemzetközi védelem iránti kérelmük megvizsgálásáért felelős, egy olyan másik tagállamba szállítják át, amelyik meg fogja vizsgálni a nemzetközi védelemre irányuló kérelmüket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

„áthelyezés”: azon folyamat, amelynek során a 4. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában hivatkozott személyeket abból a tagállamból, amelyik nemzetközi védelmet nyújtott számukra, egy olyan másik tagállamba szállítják át, amelyben egyenértékű védelemben részesülnek majd, vagy a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett kategóriába tartozó személyeket abból a tagállamból, amely nemzetközi védelem iránti kérelmük megvizsgálásáért felelős, egy olyan másik tagállamba szállítják át, amelyik meg fogja vizsgálni a nemzetközi védelemre irányuló kérelmüket.

| b) | „áthelyezés”: azon folyamat, amelynek során a 4. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában hivatkozott személyeket abból a tagállamból, amelyik nemzetközi védelmet nyújtott számukra, egy olyan másik tagállamba szállítják át, amelyben
  azonnal
  egyenértékű védelemben részesülnek majd, vagy a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett kategóriába tartozó személyeket abból a tagállamból, amely nemzetközi védelem iránti kérelmük megvizsgálásáért felelős, egy olyan másik tagállamba szállítják át, amelyik meg fogja vizsgálni a nemzetközi védelemre irányuló kérelmüket. |
| --- | --- |

b)

„áthelyezés”: azon folyamat, amelynek során a 4. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában hivatkozott személyeket abból a tagállamból, amelyik nemzetközi védelmet nyújtott számukra, egy olyan másik tagállamba szállítják át, amelyben
  azonnal
  egyenértékű védelemben részesülnek majd, vagy a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett kategóriába tartozó személyeket abból a tagállamból, amely nemzetközi védelem iránti kérelmük megvizsgálásáért felelős, egy olyan másik tagállamba szállítják át, amelyik meg fogja vizsgálni a nemzetközi védelemre irányuló kérelmüket.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – f pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | súlyos migrációs
  nyomás egy vagy több tagállamban, amelyet harmadik országbeli állampolgárok
  jelentős és aránytalan beáramlása
  jellemez, ami jelentős és sürgős igényeket kelt a befogadásukat és az idegenrendészeti őrizetet szolgáló létesítmények, a menekültügyi rendszerek
  és eljárások tekintetében, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

i.

súlyos migrációs
  nyomás egy vagy több tagállamban, amelyet harmadik országbeli állampolgárok
  jelentős és aránytalan beáramlása
  jellemez, ami jelentős és sürgős igényeket kelt a befogadásukat és az idegenrendészeti őrizetet szolgáló létesítmények, a menekültügyi rendszerek
  és eljárások tekintetében,

| i. | rendkívüli
  nyomás egy vagy több tagállamban, amelyet harmadik országbeli állampolgárok
  hirtelen és nagy arányban való érkezése
  jellemez, ami jelentős és sürgős igényeket támaszt a befogadásukat és az idegenrendészeti őrizetet szolgáló létesítményekkel, a menekültügyi rendszerekkel és eljárásokkal szemben,
  vagy |
| --- | --- |

i.

rendkívüli
  nyomás egy vagy több tagállamban, amelyet harmadik országbeli állampolgárok
  hirtelen és nagy arányban való érkezése
  jellemez, ami jelentős és sürgős igényeket támaszt a befogadásukat és az idegenrendészeti őrizetet szolgáló létesítményekkel, a menekültügyi rendszerekkel és eljárásokkal szemben,
  vagy

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Alap általános célja
  az Unióba, mint
  a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség
  egy részébe irányuló migrációs áramlások hatékony
  , a
  közös
  menekültügyi
  és migrációs politikával összhangban álló kezeléséhez
  , a kiegészítő
  védelem
  és átmeneti
  védelem biztosításához
  , valamint a közös bevándorlási
  politikához való hozzájárulás
  . | (1)   Az Alap általános célja a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség
  részeként
  , a menekültügyi, a kiegészítő
  védelemre
  és átmeneti
  védelemre irányuló közös politika erősítése és fejlesztése
  , valamint a közös bevándorlási
  politika erősítése és fejlesztése, tiszteletben tartva a fejlesztési politikák koherenciáját, valamint a migránsok, menekültek és menedékkérők védelmének emberi jogokon alapuló megközelítését
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az Alap általános célja
  az Unióba, mint
  a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség
  egy részébe irányuló migrációs áramlások hatékony
  , a
  közös
  menekültügyi
  és migrációs politikával összhangban álló kezeléséhez
  , a kiegészítő
  védelem
  és átmeneti
  védelem biztosításához
  , valamint a közös bevándorlási
  politikához való hozzájárulás
  .

(1)   Az Alap általános célja a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség
  részeként
  , a menekültügyi, a kiegészítő
  védelemre
  és átmeneti
  védelemre irányuló közös politika erősítése és fejlesztése
  , valamint a közös bevándorlási
  politika erősítése és fejlesztése, tiszteletben tartva a fejlesztési politikák koherenciáját, valamint a migránsok, menekültek és menedékkérők védelmének emberi jogokon alapuló megközelítését
  .

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a pont – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E célkitűzés elérését mutatók alapján
  kell értékelni
  , amelyek többek között a következőkre vonatkoznak: a javulás szintje a menedékkérők befogadására vonatkozó feltételek, a menekültügyi eljárások minősége,
  az elismerési arányok tagállamok közötti
  konvergenciája, valamint a
  tagállamok
  letelepítésre irányuló
  erőfeszítései
  tekintetében. | E célkitűzés elérését
  a Bizottság mind minőségi, mind mennyiségi
  mutatók alapján
  értékeli
  , amelyek többek között a következőkre vonatkoznak: a javulás szintje a menedékkérők befogadására vonatkozó feltételek
  és
  a menekültügyi eljárások minősége,
  a hasonló ügyekkel kapcsolatos döntéshozatal fokozott
  konvergenciája,
  a származási országra vonatkozó megbízható, pártatlan és naprakész információk rendelkezésre bocsátása,
  valamint a letelepítésre irányuló
  erőfeszítések
  tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E célkitűzés elérését mutatók alapján
  kell értékelni
  , amelyek többek között a következőkre vonatkoznak: a javulás szintje a menedékkérők befogadására vonatkozó feltételek, a menekültügyi eljárások minősége,
  az elismerési arányok tagállamok közötti
  konvergenciája, valamint a
  tagállamok
  letelepítésre irányuló
  erőfeszítései
  tekintetében.

E célkitűzés elérését
  a Bizottság mind minőségi, mind mennyiségi
  mutatók alapján
  értékeli
  , amelyek többek között a következőkre vonatkoznak: a javulás szintje a menedékkérők befogadására vonatkozó feltételek
  és
  a menekültügyi eljárások minősége,
  a hasonló ügyekkel kapcsolatos döntéshozatal fokozott
  konvergenciája,
  a származási országra vonatkozó megbízható, pártatlan és naprakész információk rendelkezésre bocsátása,
  valamint a letelepítésre irányuló
  erőfeszítések
  tekintetében.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | az Unió menekültügyi rendszeréhez való biztonságos hozzáférés biztosítására irányuló intézkedések támogatása;



  E cél elérését mutatószámokkal mérik, többek között a menedékkérők azon lehetőségét, hogy biztonságos módon, életük kockáztatása nélkül férhessenek hozzá az Unió menekültügyi rendszeréhez, anélkül, hogy embercsempészekhez vagy bűnözői hálózatokhoz fordulnának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

az Unió menekültügyi rendszeréhez való biztonságos hozzáférés biztosítására irányuló intézkedések támogatása;

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – b pont – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az Unióba irányuló jogszerű migráció támogatása, összhangban a tagállamok gazdasági és társadalmi szükségleteivel, valamint a harmadik országok állampolgárai tényleges integrációjának elősegítése, beleértve a menedékjog iránti folyamodó és a nemzetközi védelem alá eső személyeket is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

az Unióba irányuló jogszerű migráció támogatása, összhangban a tagállamok gazdasági és társadalmi szükségleteivel, valamint a harmadik országok állampolgárai tényleges integrációjának elősegítése, beleértve a menedékjog iránti folyamodó és a nemzetközi védelem alá eső személyeket is.

| b) | az Unióba irányuló jogszerű migráció támogatása, összhangban a tagállamok gazdasági és társadalmi szükségleteivel, valamint a harmadik országok állampolgárai tényleges integrációjának elősegítése
  és a migránsokat megillető alapvető jogok tiszteletben tartásának megszilárdítása
  , beleértve a menedékjog iránti folyamodó és a nemzetközi védelem alá eső személyeket is; |
| --- | --- |

b)

az Unióba irányuló jogszerű migráció támogatása, összhangban a tagállamok gazdasági és társadalmi szükségleteivel, valamint a harmadik országok állampolgárai tényleges integrációjának elősegítése
  és a migránsokat megillető alapvető jogok tiszteletben tartásának megszilárdítása
  , beleértve a menedékjog iránti folyamodó és a nemzetközi védelem alá eső személyeket is;

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – b pont – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E célkitűzés elérését többek között
  olyan mutatók alapján kell értékelni, mint
  a harmadik országbeli állampolgárok növekvő részvétele a foglalkoztatásban, az oktatásban és a demokratikus eljárásokban. | E célkitűzés elérését
  a Bizottság mind minőségi, mind mennyiségi mutatók alapján értékeli,

  ilyen többek között a harmadik országbeli állampolgárok
  és hontalan személyek
  növekvő részvétele a foglalkoztatásban, az oktatásban és a demokratikus eljárásokban
  , valamint a lakáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésük
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E célkitűzés elérését többek között
  olyan mutatók alapján kell értékelni, mint
  a harmadik országbeli állampolgárok növekvő részvétele a foglalkoztatásban, az oktatásban és a demokratikus eljárásokban.

E célkitűzés elérését
  a Bizottság mind minőségi, mind mennyiségi mutatók alapján értékeli,

  ilyen többek között a harmadik országbeli állampolgárok
  és hontalan személyek
  növekvő részvétele a foglalkoztatásban, az oktatásban és a demokratikus eljárásokban
  , valamint a lakáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésük
  .

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – c pont – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E célkitűzés elérését
  többek között olyan
  mutatók alapján
  kell értékelni, mint
  a hazatelepülő személyek száma. | E célkitűzés elérését
  a Bizottság mind minőségi, mind mennyiségi
  mutatók alapján
  értékeli, ilyen többek közt
  a hazatelepülő személyek száma
  , a (visszatérés előtt és után) visszailleszkedési intézkedésekben részesülő személyek száma, az önkéntes visszatérések száma, a visszatoloncolásokat ellenőrző rendszerek minősége
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E célkitűzés elérését
  többek között olyan
  mutatók alapján
  kell értékelni, mint
  a hazatelepülő személyek száma.

E célkitűzés elérését
  a Bizottság mind minőségi, mind mennyiségi
  mutatók alapján
  értékeli, ilyen többek közt
  a hazatelepülő személyek száma
  , a (visszatérés előtt és után) visszailleszkedési intézkedésekben részesülő személyek száma, az önkéntes visszatérések száma, a visszatoloncolásokat ellenőrző rendszerek minősége
  .

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – d pont – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a tagállamok közötti szolidaritás és felelősségmegosztás előmozdítása, különösen azon tagállamok vonatkozásában, amelyeket a leginkább érintenek a migrációs és menekültügyi áramlások: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

a tagállamok közötti szolidaritás és felelősségmegosztás előmozdítása, különösen azon tagállamok vonatkozásában, amelyeket a leginkább érintenek a migrációs és menekültügyi áramlások:

| d) | a tagállamok közötti szolidaritás és felelősségmegosztás előmozdítása
  többek között gyakorlati együttműködés révén
  , különösen azon tagállamok vonatkozásában, amelyeket a leginkább érintenek a migrációs és menekültügyi áramlások. |
| --- | --- |

d)

a tagállamok közötti szolidaritás és felelősségmegosztás előmozdítása
  többek között gyakorlati együttműködés révén
  , különösen azon tagállamok vonatkozásában, amelyeket a leginkább érintenek a migrációs és menekültügyi áramlások.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – d pont – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E célkitűzés elérését többek között
  olyan mutatók alapján kell értékelni, mint
  a fokozott kölcsönös segítségnyújtás a tagállamok között, beleértve a gyakorlati együttműködést és áthelyezést. | E célkitűzés elérését
  a Bizottság mind minőségi, mind mennyiségi mutatók alapján értékeli, ilyen
  többek között a tagállamok közötti fokozott kölcsönös segítségnyújtás szintje, beleértve a gyakorlati együttműködést és áthelyezést
  , valamint az EASO-n keresztül rendelkezésre bocsátott emberi erőforrások szintje
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E célkitűzés elérését többek között
  olyan mutatók alapján kell értékelni, mint
  a fokozott kölcsönös segítségnyújtás a tagállamok között, beleértve a gyakorlati együttműködést és áthelyezést.

E célkitűzés elérését
  a Bizottság mind minőségi, mind mennyiségi mutatók alapján értékeli, ilyen
  többek között a tagállamok közötti fokozott kölcsönös segítségnyújtás szintje, beleértve a gyakorlati együttműködést és áthelyezést
  , valamint az EASO-n keresztül rendelkezésre bocsátott emberi erőforrások szintje
  .

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok biztosítják a Bizottság számára a mutatókkal mért eredmények értékeléséhez szükséges információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok biztosítják a Bizottság számára a mutatókkal mért eredmények értékeléséhez szükséges információkat.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A (2) bekezdésben említett konkrét célkitűzések megvalósítását olyan, horizontális – mind minőségi, mind pedig mennyiségi – mutatókkal mérik, mint többek között a gyermekvédelmi rendelkezések javítása, a családi élet tiszteleten tartásának előmozdítása, a kísérő nélküli kiskorúaknak a tartózkodási jogállásuk minőségétől függetlenül nyújtott, az alapvető szolgáltatásokhoz és segítséghez való hozzáférés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A (2) bekezdésben említett konkrét célkitűzések megvalósítását olyan, horizontális – mind minőségi, mind pedig mennyiségi – mutatókkal mérik, mint többek között a gyermekvédelmi rendelkezések javítása, a családi élet tiszteleten tartásának előmozdítása, a kísérő nélküli kiskorúaknak a tartózkodási jogállásuk minőségétől függetlenül nyújtott, az alapvető szolgáltatásokhoz és segítséghez való hozzáférés.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott célok teljesítése érdekében hozott intézkedéseknek minden tekintetben koherensnek kell lenniük az Unió külső finanszírozási eszközein keresztül támogatott intézkedésekkel és ki kell egészíteniük azokat, valamint meg kell felelniük az Unió külső fellépésére vonatkozó céloknak és elveknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2b)
     
  Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott célok teljesítése érdekében hozott intézkedéseknek minden tekintetben koherensnek kell lenniük az Unió külső finanszírozási eszközein keresztül támogatott intézkedésekkel és ki kell egészíteniük azokat, valamint meg kell felelniük az Unió külső fellépésére vonatkozó céloknak és elveknek.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2c)
     
  A (1) és (2) bekezdésben meghatározott célokat az uniós humanitárius szakpolitika elveinek és célkitűzéseinek megfelelő figyelembevételével kell megvalósítani. Az Unió külső finanszírozási eszközei által finanszírozott intézkedésekkel való összhangot és kölcsönös kiegészítő jelleget a 24a. cikkel összhangban kell biztosítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2c)
     
  A (1) és (2) bekezdésben meghatározott célokat az uniós humanitárius szakpolitika elveinek és célkitűzéseinek megfelelő figyelembevételével kell megvalósítani. Az Unió külső finanszírozási eszközei által finanszírozott intézkedésekkel való összhangot és kölcsönös kiegészítő jelleget a 24a. cikkel összhangban kell biztosítani.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy, aki a
  2004/83/EK
  irányelv szerinti kiegészítő védelmet élvez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy, aki a
  2004/83/EK
  irányelv szerinti kiegészítő védelmet élvez;

| b) | harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy, aki a
  2011/95/EU
  irányelv szerinti kiegészítő védelmet élvez; |
| --- | --- |

b)

harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy, aki a
  2011/95/EU
  irányelv szerinti kiegészítő védelmet élvez;

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | olyan harmadik országbeli állampolgár, aki valamely tagállamban jogszerűen tartózkodik, vagy akinek esetében a jogszerű tartózkodás elérésére irányuló eljárás zajlik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

olyan harmadik országbeli állampolgár, aki valamely tagállamban jogszerűen tartózkodik, vagy akinek esetében a jogszerű tartózkodás elérésére irányuló eljárás zajlik;

| f) | olyan harmadik országbeli állampolgár
  vagy hontalan személy
  , aki valamely tagállamban jogszerűen tartózkodik, vagy akinek esetében a jogszerű tartózkodás elérésére irányuló eljárás zajlik; |
| --- | --- |

f)

olyan harmadik országbeli állampolgár
  vagy hontalan személy
  , aki valamely tagállamban jogszerűen tartózkodik, vagy akinek esetében a jogszerű tartózkodás elérésére irányuló eljárás zajlik;

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | olyan harmadik országbeli állampolgár, aki egy harmadik ország területén tartózkodik, az Unióba kíván migrálni, és a nemzeti jogban meghatározott különleges, indulás előtti intézkedéseknek és/vagy feltételeknek eleget tesz, beleértve egy tagállam társadalmába való beilleszkedés képességére vonatkozó feltételeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

g)

olyan harmadik országbeli állampolgár, aki egy harmadik ország területén tartózkodik, az Unióba kíván migrálni, és a nemzeti jogban meghatározott különleges, indulás előtti intézkedéseknek és/vagy feltételeknek eleget tesz, beleértve egy tagállam társadalmába való beilleszkedés képességére vonatkozó feltételeket;

| g) | olyan harmadik országbeli állampolgár
  vagy hontalan személy
  , aki egy harmadik ország területén tartózkodik, az Unióba kíván migrálni, és a nemzeti jogban meghatározott különleges, indulás előtti intézkedéseknek és/vagy feltételeknek eleget tesz, beleértve egy tagállam társadalmába való beilleszkedés képességére vonatkozó feltételeket; |
| --- | --- |

g)

olyan harmadik országbeli állampolgár
  vagy hontalan személy
  , aki egy harmadik ország területén tartózkodik, az Unióba kíván migrálni, és a nemzeti jogban meghatározott különleges, indulás előtti intézkedéseknek és/vagy feltételeknek eleget tesz, beleértve egy tagállam társadalmába való beilleszkedés képességére vonatkozó feltételeket;

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | olyan harmadik országbeli állampolgár, aki nem kapott végleges elutasító határozatot valamely tagállamban a tartózkodási engedélyre, jogszerű tartózkodásra vagy nemzetközi védelemre irányuló kérelmére, és aki választhatja az önkéntes visszatérés lehetőségét, feltéve, hogy nem szerzett új állampolgárságot és nem hagyta el az adott tagállam területét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

h)

olyan harmadik országbeli állampolgár, aki nem kapott végleges elutasító határozatot valamely tagállamban a tartózkodási engedélyre, jogszerű tartózkodásra vagy nemzetközi védelemre irányuló kérelmére, és aki választhatja az önkéntes visszatérés lehetőségét, feltéve, hogy nem szerzett új állampolgárságot és nem hagyta el az adott tagállam területét;

| h) | olyan harmadik országbeli állampolgár
  vagy hontalan személy
  , aki nem kapott végleges elutasító határozatot valamely tagállamban a tartózkodási engedélyre, jogszerű tartózkodásra vagy nemzetközi védelemre irányuló kérelmére, és aki választhatja az önkéntes visszatérés lehetőségét, feltéve, hogy nem szerzett új állampolgárságot és nem hagyta el az adott tagállam területét; |
| --- | --- |

h)

olyan harmadik országbeli állampolgár
  vagy hontalan személy
  , aki nem kapott végleges elutasító határozatot valamely tagállamban a tartózkodási engedélyre, jogszerű tartózkodásra vagy nemzetközi védelemre irányuló kérelmére, és aki választhatja az önkéntes visszatérés lehetőségét, feltéve, hogy nem szerzett új állampolgárságot és nem hagyta el az adott tagállam területét;

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i) | olyan harmadik országbeli állampolgár, aki valamely tagállamban tartózkodási engedéllyel rendelkezik, jogszerűen tartózkodik, vagy a
  2004/83/EK
  irányelv értelmében valamilyen formában nemzetközi védelemben, illetve a 2001/55/EK irányelv értelmében átmeneti védelemben részesül, és aki azt választja, hogy az önkéntes visszatérés lehetőségével él, feltéve, hogy nem szerzett új állampolgárságot és nem hagyta el az adott tagállam területét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

i)

olyan harmadik országbeli állampolgár, aki valamely tagállamban tartózkodási engedéllyel rendelkezik, jogszerűen tartózkodik, vagy a
  2004/83/EK
  irányelv értelmében valamilyen formában nemzetközi védelemben, illetve a 2001/55/EK irányelv értelmében átmeneti védelemben részesül, és aki azt választja, hogy az önkéntes visszatérés lehetőségével él, feltéve, hogy nem szerzett új állampolgárságot és nem hagyta el az adott tagállam területét;

| i) | olyan harmadik országbeli állampolgár
  vagy hontalan személy
  , aki valamely tagállamban tartózkodási engedéllyel rendelkezik, jogszerűen tartózkodik, vagy a
  2011/95/EU
  irányelv értelmében valamilyen formában nemzetközi védelemben, illetve a 2001/55/EK irányelv értelmében átmeneti védelemben részesül, és aki azt választja, hogy az önkéntes visszatérés lehetőségével él, feltéve, hogy nem szerzett új állampolgárságot és nem hagyta el az adott tagállam területét; |
| --- | --- |

i)

olyan harmadik országbeli állampolgár
  vagy hontalan személy
  , aki valamely tagállamban tartózkodási engedéllyel rendelkezik, jogszerűen tartózkodik, vagy a
  2011/95/EU
  irányelv értelmében valamilyen formában nemzetközi védelemben, illetve a 2001/55/EK irányelv értelmében átmeneti védelemben részesül, és aki azt választja, hogy az önkéntes visszatérés lehetőségével él, feltéve, hogy nem szerzett új állampolgárságot és nem hagyta el az adott tagállam területét;

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – j pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| j) | olyan harmadik országbeli állampolgár, aki nem, vagy már nem teljesíti a tagállamba történő belépés és tartózkodás feltételeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

j)

olyan harmadik országbeli állampolgár, aki nem, vagy már nem teljesíti a tagállamba történő belépés és tartózkodás feltételeit.

| j) | olyan harmadik országbeli állampolgár
  vagy hontalan személy
  , aki
  valamely tagállam területén tartózkodik, és aki
  nem, vagy már nem teljesíti a tagállamba történő belépés és tartózkodás feltételeit
  , beleértve az olyan, harmadik országbeli állampolgárokat is, akiknek kiutasítási eljárását hivatalosan vagy nem hivatalosan elhalasztották
  . |
| --- | --- |

j)

olyan harmadik országbeli állampolgár
  vagy hontalan személy
  , aki
  valamely tagállam területén tartózkodik, és aki
  nem, vagy már nem teljesíti a tagállamba történő belépés és tartózkodás feltételeit
  , beleértve az olyan, harmadik országbeli állampolgárokat is, akiknek kiutasítási eljárását hivatalosan vagy nem hivatalosan elhalasztották
  .

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

4 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. cikk |
| | Partnerség |
| | Az Alap alkalmazásában a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 12. cikkében meghatározott partnerség tekintetében a részt vevő hatóságok közé tartoznak az illetékes regionális, helyi és önkormányzati hatóságok, a nemzetközi szervezetek és a civil társadalmat képviselő szervezetek, így a nem kormányzati szervezetek és a szociális partnerek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4a. cikk

Partnerség

Az Alap alkalmazásában a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 12. cikkében meghatározott partnerség tekintetében a részt vevő hatóságok közé tartoznak az illetékes regionális, helyi és önkormányzati hatóságok, a nemzetközi szervezetek és a civil társadalmat képviselő szervezetek, így a nem kormányzati szervezetek és a szociális partnerek.

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | anyagi támogatás, oktatás, képzés, támogató szolgáltatások, egészségügyi és pszichológiai ellátás biztosítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

anyagi támogatás, oktatás, képzés, támogató szolgáltatások, egészségügyi és pszichológiai ellátás biztosítása;

| a) | anyagi támogatás,
  beleértve a határon történő humanitárius segítségnyújtást,
  oktatás, képzés, támogató szolgáltatások, egészségügyi és pszichológiai ellátás biztosítása; |
| --- | --- |

a)

anyagi támogatás,
  beleértve a határon történő humanitárius segítségnyújtást,
  oktatás, képzés, támogató szolgáltatások, egészségügyi és pszichológiai ellátás biztosítása;

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | olyan adminisztratív struktúrák, rendszerek, valamint a személyzet és a megfelelő közigazgatási és igazságügyi hatóságok képzésének kialakítása és fejlesztése, amelyek biztosítják a menedékkérők zökkenőmentes hozzáférését a menekültügyi eljárásokhoz, valamint a hatékony és minőségi menekültügyi eljárásokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

olyan adminisztratív struktúrák, rendszerek, valamint a személyzet és a megfelelő közigazgatási és igazságügyi hatóságok képzésének kialakítása és fejlesztése, amelyek biztosítják a menedékkérők zökkenőmentes hozzáférését a menekültügyi eljárásokhoz, valamint a hatékony és minőségi menekültügyi eljárásokat;

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | a meglévő befogadási infrastruktúrák és szolgáltatások fejlesztése és fenntartása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ab)

a meglévő befogadási infrastruktúrák és szolgáltatások fejlesztése és fenntartása;

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | sajátos segítségnyújtás az olyan kiszolgáltatott személyek számára, mint a kiskorúak, a kísérő nélküli kiskorúak, a mozgássérültek, az idősek, a várandós nők, a kiskorú gyermeket egyedül nevelő szülők, az emberkereskedelem áldozatai, a súlyos testi betegségben, mentális betegségben szenvedő vagy poszttraumás zavarokkal küzdő személyek, valamint kínzáson, nemi erőszakon vagy a pszichikai, fizikai vagy szexuális erőszak más súlyos formáján átesett személyek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

sajátos segítségnyújtás az olyan kiszolgáltatott személyek számára, mint a kiskorúak, a kísérő nélküli kiskorúak, a mozgássérültek, az idősek, a várandós nők, a kiskorú gyermeket egyedül nevelő szülők, az emberkereskedelem áldozatai, a súlyos testi betegségben, mentális betegségben szenvedő vagy poszttraumás zavarokkal küzdő személyek, valamint kínzáson, nemi erőszakon vagy a pszichikai, fizikai vagy szexuális erőszak más súlyos formáján átesett személyek;

| d) | sajátos segítségnyújtás az olyan kiszolgáltatott személyek számára, mint a kiskorúak, a kísérő nélküli kiskorúak, a mozgássérültek, az idősek, a várandós nők, a kiskorú gyermeket egyedül nevelő szülők, az emberkereskedelem áldozatai, a súlyos testi betegségben, mentális betegségben szenvedő vagy poszttraumás zavarokkal küzdő személyek,
  az Alapjogi Charta 21. cikkében említett egyedi megkülönböztető jegyek következtében az erőszak kockázatának kitett személyek,
  valamint kínzáson, nemi erőszakon vagy a pszichikai, fizikai vagy szexuális erőszak más súlyos formáján átesett személyek; |
| --- | --- |

d)

sajátos segítségnyújtás az olyan kiszolgáltatott személyek számára, mint a kiskorúak, a kísérő nélküli kiskorúak, a mozgássérültek, az idősek, a várandós nők, a kiskorú gyermeket egyedül nevelő szülők, az emberkereskedelem áldozatai, a súlyos testi betegségben, mentális betegségben szenvedő vagy poszttraumás zavarokkal küzdő személyek,
  az Alapjogi Charta 21. cikkében említett egyedi megkülönböztető jegyek következtében az erőszak kockázatának kitett személyek,
  valamint kínzáson, nemi erőszakon vagy a pszichikai, fizikai vagy szexuális erőszak más súlyos formáján átesett személyek;

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a befogadottakkal kapcsolatban álló helyi közösségek tájékoztatása, valamint a helyi hatóságok alkalmazottjainak képzése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

a befogadottakkal kapcsolatban álló helyi közösségek tájékoztatása, valamint a helyi hatóságok alkalmazottjainak képzése;

| e) | a befogadottakkal kapcsolatban álló helyi közösségek tájékoztatása, valamint a helyi hatóságok alkalmazottjainak képzése
  , különösen a menedékjog iránt folyamodó személyek alapvető jogainak tiszteletben tartása tekintetében
  ;
  ez a d) pontban említett kiszolgáltatott személyekkel kapcsolatba lépő alkalmazottak képzését is magában foglalja; |
| --- | --- |

e)

a befogadottakkal kapcsolatban álló helyi közösségek tájékoztatása, valamint a helyi hatóságok alkalmazottjainak képzése
  , különösen a menedékjog iránt folyamodó személyek alapvető jogainak tiszteletben tartása tekintetében
  ;
  ez a d) pontban említett kiszolgáltatott személyekkel kapcsolatba lépő alkalmazottak képzését is magában foglalja;

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | a fogva tartás alternatíváját jelentő intézkedések kidolgozása, fejlesztése és javítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

fa)

a fogva tartás alternatíváját jelentő intézkedések kidolgozása, fejlesztése és javítása.

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az elszállásolással kapcsolatos infrastruktúra és szolgáltatások kialakítása, fejlesztése és javítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

az elszállásolással kapcsolatos infrastruktúra és szolgáltatások kialakítása, fejlesztése és javítása;

| a) | az elszállásolással kapcsolatos infrastruktúra és szolgáltatások kialakítása, fejlesztése
  , működtetése
  és javítása; |
| --- | --- |

a)

az elszállásolással kapcsolatos infrastruktúra és szolgáltatások kialakítása, fejlesztése
  , működtetése
  és javítása;

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | olyan adminisztratív struktúrák, rendszerek, valamint a személyzet és a megfelelő igazságügyi hatóságok képzésének kialakítása, amelyek biztosítják a menedékkérők zökkenőmentes hozzáférését a menekültügyi eljárásokhoz, valamint a hatékony és minőségi menekültügyi eljárást; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

olyan adminisztratív struktúrák, rendszerek, valamint a személyzet és a megfelelő igazságügyi hatóságok képzésének kialakítása, amelyek biztosítják a menedékkérők zökkenőmentes hozzáférését a menekültügyi eljárásokhoz, valamint a hatékony és minőségi menekültügyi eljárást;

| b) | olyan adminisztratív struktúrák, rendszerek, valamint a személyzet és a megfelelő
  közigazgatási és
  igazságügyi hatóságok képzésének kialakítása, amelyek biztosítják a menedékkérők zökkenőmentes hozzáférését a menekültügyi eljárásokhoz, valamint a hatékony és minőségi menekültügyi eljárást; |
| --- | --- |

b)

olyan adminisztratív struktúrák, rendszerek, valamint a személyzet és a megfelelő
  közigazgatási és
  igazságügyi hatóságok képzésének kialakítása, amelyek biztosítják a menedékkérők zökkenőmentes hozzáférését a menekültügyi eljárásokhoz, valamint a hatékony és minőségi menekültügyi eljárást;

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | menekültügyi eljárásra, a befogadási kapacitásokra, a letelepítésre és az áthelyezésre irányuló intézkedésekre vonatkozó adatok
  és statisztikák
  gyűjtésével, elemzésével és terjesztésével kapcsolatos tagállami képességek fejlesztését célzó fellépések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

menekültügyi eljárásra, a befogadási kapacitásokra, a letelepítésre és az áthelyezésre irányuló intézkedésekre vonatkozó adatok
  és statisztikák
  gyűjtésével, elemzésével és terjesztésével kapcsolatos tagállami képességek fejlesztését célzó fellépések;

| a) | menekültügyi eljárásra, a befogadási kapacitásokra, a letelepítésre és az áthelyezésre irányuló intézkedésekre vonatkozó
  minőségi és mennyiségi
  adatok gyűjtésével, elemzésével és terjesztésével kapcsolatos tagállami képességek fejlesztését célzó fellépések
  , így a(z) .../.../EU rendelet [a Dublini Rendelet] által létrehozott gyors információs rendszer, felkészültség, és válságkezelés tekintetében is
  ; |
| --- | --- |

a)

menekültügyi eljárásra, a befogadási kapacitásokra, a letelepítésre és az áthelyezésre irányuló intézkedésekre vonatkozó
  minőségi és mennyiségi
  adatok gyűjtésével, elemzésével és terjesztésével kapcsolatos tagállami képességek fejlesztését célzó fellépések
  , így a(z) .../.../EU rendelet [a Dublini Rendelet] által létrehozott gyors információs rendszer, felkészültség, és válságkezelés tekintetében is
  ;

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a menekültügyi politikák értékelését közvetlenül segítő olyan fellépések, mint a nemzeti szintű hatásvizsgálatok, a célcsoportokban végzett felmérések, valamint mutatók és a teljesítményértékelés kidolgozása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a menekültügyi politikák értékelését közvetlenül segítő olyan fellépések, mint a nemzeti szintű hatásvizsgálatok, a célcsoportokban végzett felmérések, valamint mutatók és a teljesítményértékelés kidolgozása.

| b) | a menekültügyi politikák értékelését közvetlenül segítő olyan fellépések, mint a nemzeti szintű hatásvizsgálatok, a célcsoportokban
  és más releváns érdekelt felek körében
  végzett felmérések, valamint mutatók és a teljesítményértékelés kidolgozása. |
| --- | --- |

b)

a menekültügyi politikák értékelését közvetlenül segítő olyan fellépések, mint a nemzeti szintű hatásvizsgálatok, a célcsoportokban
  és más releváns érdekelt felek körében
  végzett felmérések, valamint mutatók és a teljesítményértékelés kidolgozása.

Indokolás

Az értékelési gyakorlatoknak a lehető legnagyobb mértékben inkluzívnak kell lenniük.

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | megfelelő infrastruktúra és szolgáltatások kialakítása a letelepítésre és áthelyezésre irányuló intézkedések zökkenőmentes végrehajtása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

megfelelő infrastruktúra és szolgáltatások kialakítása a letelepítésre és áthelyezésre irányuló intézkedések zökkenőmentes végrehajtása érdekében;

| b) | megfelelő infrastruktúra és szolgáltatások kialakítása a letelepítésre és áthelyezésre irányuló intézkedések zökkenőmentes és hatékony végrehajtása érdekében
  , beleértve a nyelvi segítséget is, és az érintett személyek alapvető jogaival összhangban
  ; |
| --- | --- |

b)

megfelelő infrastruktúra és szolgáltatások kialakítása a letelepítésre és áthelyezésre irányuló intézkedések zökkenőmentes és hatékony végrehajtása érdekében
  , beleértve a nyelvi segítséget is, és az érintett személyek alapvető jogaival összhangban
  ;

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | a valamely tagállamban letelepített személyek családegyesítését célzó intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

fa)

a valamely tagállamban letelepített személyek családegyesítését célzó intézkedések;

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | az
  infrastruktúra
  s a
  szolgáltatások megerősítése a regionális védelmi program végrehajtására kijelölt országban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

g)

az
  infrastruktúra
  s a
  szolgáltatások megerősítése a regionális védelmi program végrehajtására kijelölt országban.

| g) | a migráció és a menekültügy szempontjából fontos
  infrastruktúra
  és
  szolgáltatások megerősítése a regionális védelmi programok végrehajtására kijelölt országokban; |
| --- | --- |

g)

a migráció és a menekültügy szempontjából fontos
  infrastruktúra
  és
  szolgáltatások megerősítése a regionális védelmi programok végrehajtására kijelölt országokban;

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – g a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ga) | letelepítésre és áthelyezésre irányuló stratégiák létrehozása és fejlesztése, beleértve a szükségletelemzést, a mutatók javítását és az értékelést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ga)

letelepítésre és áthelyezésre irányuló stratégiák létrehozása és fejlesztése, beleértve a szükségletelemzést, a mutatók javítását és az értékelést.

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – g b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | gb) | olyan feltételek megteremtése, amelyek hosszú távon a letelepített menekültek integrációját és önállóságát eredményezik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

gb)

olyan feltételek megteremtése, amelyek hosszú távon a letelepített menekültek integrációját és önállóságát eredményezik.

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Unióba irányuló jogszerű migráció megkönnyítése, valamint annak érdekében, hogy jobban felkészítsék a 4. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett személyeket a fogadó társadalomba való integrációjukra, a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésen belül, valamint figyelemmel az .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt politikai párbeszéd megállapított következtetéseire, különösen a következő, a származási országban megvalósított intézkedések támogathatók: | Az Unióba irányuló jogszerű migráció megkönnyítése, valamint annak érdekében, hogy jobban felkészítsék a 4. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett személyeket a fogadó társadalomba való integrációjukra, a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésen belül, valamint figyelemmel az .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt politikai párbeszéd közösen elfogadott következtetéseire, különösen a következő, a származási országban megvalósított intézkedések támogathatók
  , tiszteletben tartva ugyanakkor a politikák fejlesztési célú koherenciáját, és különösen az Uniónak az agyelszívás elleni fellépés támogatása iránti kötelezettségvállalásait
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az Unióba irányuló jogszerű migráció megkönnyítése, valamint annak érdekében, hogy jobban felkészítsék a 4. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett személyeket a fogadó társadalomba való integrációjukra, a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésen belül, valamint figyelemmel az .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt politikai párbeszéd megállapított következtetéseire, különösen a következő, a származási országban megvalósított intézkedések támogathatók:

Az Unióba irányuló jogszerű migráció megkönnyítése, valamint annak érdekében, hogy jobban felkészítsék a 4. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett személyeket a fogadó társadalomba való integrációjukra, a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésen belül, valamint figyelemmel az .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt politikai párbeszéd közösen elfogadott következtetéseire, különösen a következő, a származási országban megvalósított intézkedések támogathatók
  , tiszteletben tartva ugyanakkor a politikák fejlesztési célú koherenciáját, és különösen az Uniónak az agyelszívás elleni fellépés támogatása iránti kötelezettségvállalásait
  :

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | információs csomagok és figyelemfelhívó kampányok, beleértve a felhasználóbarát kommunikációt, az információtechnológiát és a weboldalakat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

információs csomagok és figyelemfelhívó kampányok, beleértve a felhasználóbarát kommunikációt, az információtechnológiát és a weboldalakat;

| a) | információs csomagok és figyelemfelhívó kampányok, beleértve a felhasználóbarát kommunikációt, az információtechnológiát és a weboldalakat
  , a különböző országokban összehangolt módon és a közös európai üzenettel összhangban terjesztve
  ; |
| --- | --- |

a)

információs csomagok és figyelemfelhívó kampányok, beleértve a felhasználóbarát kommunikációt, az információtechnológiát és a weboldalakat
  , a különböző országokban összehangolt módon és a közös európai üzenettel összhangban terjesztve
  ;

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésen belül a támogatható intézkedésekre összefüggő, adott esetben helyi és/vagy regionális szinten kifejezetten a 4. cikk (1) bekezdésének a)-g) pontjában szereplő személyek integrációjára kijelölt nem kormányzati szervezetek, helyi és/vagy regionális hatóságok által végrehajtott stratégia keretében kerül sor. Ebben az összefüggésben a támogatható intézkedések közé tartoznak különösen a következők: | (1)   A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésen belül a támogatható intézkedésekre összefüggő, adott esetben helyi és/vagy regionális szinten kifejezetten a 4. cikk (1) bekezdésének a)-g) pontjában szereplő személyek integrációjára szolgáló

  nemzetközi szervezetek,
  nem kormányzati szervezetek,
  valamint
  helyi és/vagy regionális hatóságok által végrehajtott stratégia keretében kerül sor. Ebben az összefüggésben a támogatható intézkedések közé tartoznak különösen a következők: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésen belül a támogatható intézkedésekre összefüggő, adott esetben helyi és/vagy regionális szinten kifejezetten a 4. cikk (1) bekezdésének a)-g) pontjában szereplő személyek integrációjára kijelölt nem kormányzati szervezetek, helyi és/vagy regionális hatóságok által végrehajtott stratégia keretében kerül sor. Ebben az összefüggésben a támogatható intézkedések közé tartoznak különösen a következők:

(1)   A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésen belül a támogatható intézkedésekre összefüggő, adott esetben helyi és/vagy regionális szinten kifejezetten a 4. cikk (1) bekezdésének a)-g) pontjában szereplő személyek integrációjára szolgáló

  nemzetközi szervezetek,
  nem kormányzati szervezetek,
  valamint
  helyi és/vagy regionális hatóságok által végrehajtott stratégia keretében kerül sor. Ebben az összefüggésben a támogatható intézkedések közé tartoznak különösen a következők:

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | ilyen integrációs stratégiák kialakítása és fejlesztése, beleértve a szükségletelemzést,
  a
  mutatók javítását és
  az értékelést
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

ilyen integrációs stratégiák kialakítása és fejlesztése, beleértve a szükségletelemzést,
  a
  mutatók javítását és
  az értékelést
  ;

| a) | ilyen integrációs stratégiák kialakítása és fejlesztése
  helyi és/vagy regionális szereplők részvételével
  , beleértve a szükségletelemzést,
  az integrációs
  mutatók javítását és
  a menedékkérőkre jellemző körülmények értékelését, ideértve a részvételi értékeléseket is, a legjobb gyakorlatok azonosítása érdekében
  ; |
| --- | --- |

a)

ilyen integrációs stratégiák kialakítása és fejlesztése
  helyi és/vagy regionális szereplők részvételével
  , beleértve a szükségletelemzést,
  az integrációs
  mutatók javítását és
  a menedékkérőkre jellemző körülmények értékelését, ideértve a részvételi értékeléseket is, a legjobb gyakorlatok azonosítása érdekében
  ;

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | lakhatással, létfenntartási eszközökkel, közigazgatási és jogi iránymutatással, orvosi, pszichológiai és szociális ellátással, valamint
  gyermekgondozással
  kapcsolatos tanácsadás és támogatás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

lakhatással, létfenntartási eszközökkel, közigazgatási és jogi iránymutatással, orvosi, pszichológiai és szociális ellátással, valamint
  gyermekgondozással
  kapcsolatos tanácsadás és támogatás;

| b) | lakhatással, létfenntartási eszközökkel,
  a munkaerő-piaci beilleszkedéssel,
  közigazgatási és jogi iránymutatással, orvosi, pszichológiai és szociális ellátással,
  gyermekgondozással,
  valamint
  a családegyesítéssel
  kapcsolatos tanácsadás és támogatás; |
| --- | --- |

b)

lakhatással, létfenntartási eszközökkel,
  a munkaerő-piaci beilleszkedéssel,
  közigazgatási és jogi iránymutatással, orvosi, pszichológiai és szociális ellátással,
  gyermekgondozással,
  valamint
  a családegyesítéssel
  kapcsolatos tanácsadás és támogatás;

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben szereplő intézkedések figyelembe veszik a különböző kategóriába tartozó harmadik országbeli állampolgárok és családtagjaik – beleértve a foglalkoztatás, önfoglalkoztatás vagy családegyesítés céljából belépő vagy tartózkodó, nemzetközi védelemben részesülő, menedékjog iránt folyamodó, letelepített vagy áthelyezett személyek, sérülékeny csoporthoz tartozó személyek – így különösen kiskorúak, kísérő nélküli kiskorúak, fogyatékkal élő személyek, időskorúak, várandós nők, kiskorú gyermeket egyedül nevelő szülők, valamint a kínzás, nemi erőszak vagy a pszichikai, fizikai, illetve szexuális erőszak más súlyos formái áldozatainak sajátos igényeit. | (2)   Az (1) bekezdésben szereplő intézkedések figyelembe veszik a különböző kategóriába tartozó harmadik országbeli állampolgárok és családtagjaik – beleértve a foglalkoztatás, önfoglalkoztatás vagy családegyesítés céljából belépő vagy tartózkodó, nemzetközi védelemben részesülő, menedékjog iránt folyamodó, letelepített vagy áthelyezett személyek, sérülékeny csoporthoz tartozó személyek – így különösen kiskorúak, kísérő nélküli kiskorúak, fogyatékkal élő személyek, időskorúak, várandós nők, kiskorú gyermeket egyedül nevelő szülők, az emberkereskedelem áldozatai

  , az Alapjogi Charta 21. cikkében említett egyedi megkülönböztető jegyek következtében az erőszak kockázatának kitett személyek,
  valamint a kínzás, nemi erőszak vagy a pszichikai, fizikai, illetve szexuális erőszak más súlyos formái áldozatainak sajátos igényeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben szereplő intézkedések figyelembe veszik a különböző kategóriába tartozó harmadik országbeli állampolgárok és családtagjaik – beleértve a foglalkoztatás, önfoglalkoztatás vagy családegyesítés céljából belépő vagy tartózkodó, nemzetközi védelemben részesülő, menedékjog iránt folyamodó, letelepített vagy áthelyezett személyek, sérülékeny csoporthoz tartozó személyek – így különösen kiskorúak, kísérő nélküli kiskorúak, fogyatékkal élő személyek, időskorúak, várandós nők, kiskorú gyermeket egyedül nevelő szülők, valamint a kínzás, nemi erőszak vagy a pszichikai, fizikai, illetve szexuális erőszak más súlyos formái áldozatainak sajátos igényeit.

(2)   Az (1) bekezdésben szereplő intézkedések figyelembe veszik a különböző kategóriába tartozó harmadik országbeli állampolgárok és családtagjaik – beleértve a foglalkoztatás, önfoglalkoztatás vagy családegyesítés céljából belépő vagy tartózkodó, nemzetközi védelemben részesülő, menedékjog iránt folyamodó, letelepített vagy áthelyezett személyek, sérülékeny csoporthoz tartozó személyek – így különösen kiskorúak, kísérő nélküli kiskorúak, fogyatékkal élő személyek, időskorúak, várandós nők, kiskorú gyermeket egyedül nevelő szülők, az emberkereskedelem áldozatai

  , az Alapjogi Charta 21. cikkében említett egyedi megkülönböztető jegyek következtében az erőszak kockázatának kitett személyek,
  valamint a kínzás, nemi erőszak vagy a pszichikai, fizikai, illetve szexuális erőszak más súlyos formái áldozatainak sajátos igényeit.

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a tagállamok arra irányuló kapacitásainak megerősítése, hogy fejlesszék, végrehajtsák, figyelemmel kísérjék és értékeljék bevándorlási stratégiáikat, politikáikat és intézkedéseiket a közigazgatás különböző szintjein és szervezeti egységeiben, különösen azon tevékenységük fejlesztése révén, hogy adatokat és statisztikákat gyűjtsenek, elemezzenek és terjesszenek a migrációs eljárásokról és áramlásokról, a tartózkodási engedélyekről és a nyomon követés eszközeinek fejlesztéséről, az értékelési rendszerekről, és s stratégiák mérési eredményeinek mutatóiról és összehasonlító teljesítményértékeléséről; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a tagállamok arra irányuló kapacitásainak megerősítése, hogy fejlesszék, végrehajtsák, figyelemmel kísérjék és értékeljék bevándorlási stratégiáikat, politikáikat és intézkedéseiket a közigazgatás különböző szintjein és szervezeti egységeiben, különösen azon tevékenységük fejlesztése révén, hogy adatokat és statisztikákat gyűjtsenek, elemezzenek és terjesszenek a migrációs eljárásokról és áramlásokról, a tartózkodási engedélyekről és a nyomon követés eszközeinek fejlesztéséről, az értékelési rendszerekről, és s stratégiák mérési eredményeinek mutatóiról és összehasonlító teljesítményértékeléséről;

| b) | a tagállamok arra irányuló kapacitásainak megerősítése, hogy fejlesszék, végrehajtsák, figyelemmel kísérjék és értékeljék bevándorlási stratégiáikat, politikáikat és intézkedéseiket a közigazgatás különböző szintjein és szervezeti egységeiben, különösen azon tevékenységük fejlesztése révén, hogy
  részletes és rendszerezett
  adatokat és statisztikákat gyűjtsenek, elemezzenek és terjesszenek a migrációs eljárásokról és áramlásokról, a tartózkodási engedélyekről és a nyomon követés eszközeinek fejlesztéséről, az értékelési rendszerekről, és az e stratégiák eredményeinek mérésére szolgáló mutatókról és összehasonlító teljesítményértékelésről; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok arra irányuló kapacitásainak megerősítése, hogy fejlesszék, végrehajtsák, figyelemmel kísérjék és értékeljék bevándorlási stratégiáikat, politikáikat és intézkedéseiket a közigazgatás különböző szintjein és szervezeti egységeiben, különösen azon tevékenységük fejlesztése révén, hogy
  részletes és rendszerezett
  adatokat és statisztikákat gyűjtsenek, elemezzenek és terjesszenek a migrációs eljárásokról és áramlásokról, a tartózkodási engedélyekről és a nyomon követés eszközeinek fejlesztéséről, az értékelési rendszerekről, és az e stratégiák eredményeinek mérésére szolgáló mutatókról és összehasonlító teljesítményértékelésről;

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a köz- és magánszolgáltatásokat nyújtó végrehajtó szervezetek – többek között az oktatási intézmények –
  interkulturális
  kapacitásépítésének előmozdítása, előmozdítva a tapasztalatok és a bevált módszerek cseréjét, az együttműködést és a hálózatépítést is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a köz- és magánszolgáltatásokat nyújtó végrehajtó szervezetek – többek között az oktatási intézmények –
  interkulturális
  kapacitásépítésének előmozdítása, előmozdítva a tapasztalatok és a bevált módszerek cseréjét, az együttműködést és a hálózatépítést is;

| c) | a köz- és magánszolgáltatásokat nyújtó végrehajtó szervezetek – többek között az oktatási intézmények – kapacitásépítésének előmozdítása
  a kultúrák közötti együttműködés és az emberi jogok terén;
  előmozdítva a tapasztalatok és a bevált módszerek cseréjét, az együttműködést és a hálózatépítést is; |
| --- | --- |

c)

a köz- és magánszolgáltatásokat nyújtó végrehajtó szervezetek – többek között az oktatási intézmények – kapacitásépítésének előmozdítása
  a kultúrák közötti együttműködés és az emberi jogok terén;
  előmozdítva a tapasztalatok és a bevált módszerek cseréjét, az együttműködést és a hálózatépítést is;

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a fogva tartás alternatíváját jelentő intézkedések bevezetése, fejlesztése és javítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

a fogva tartás alternatíváját jelentő intézkedések bevezetése, fejlesztése és javítása;

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | olyan
  adminisztratív struktúrák, rendszerek, valamint személyzeti képzés kialakítása,
  amely biztosítja a zökkenőmentes
  visszatérési
  eljárásokat
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

olyan
  adminisztratív struktúrák, rendszerek, valamint személyzeti képzés kialakítása,
  amely biztosítja a zökkenőmentes
  visszatérési
  eljárásokat
  ;

| b) | adminisztratív struktúrák, rendszerek, valamint személyzeti képzés kialakítása
  annak biztosítása érdekében
  ,
  hogy a
  visszatérési
  eljárások zökkenőmentesek legyenek, és teljes mértékben védjék a migránsok alapvető jogait
  ; |
| --- | --- |

b)

adminisztratív struktúrák, rendszerek, valamint személyzeti képzés kialakítása
  annak biztosítása érdekében
  ,
  hogy a
  visszatérési
  eljárások zökkenőmentesek legyenek, és teljes mértékben védjék a migránsok alapvető jogait
  ;

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a visszatérési eljárások civil társadalmi szervezetek általi független értékelésének és ellenőrzésének támogatása az emberi jogoknak való megfelelés biztosítása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

a visszatérési eljárások civil társadalmi szervezetek általi független értékelésének és ellenőrzésének támogatása az emberi jogoknak való megfelelés biztosítása érdekében;

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | anyagi támogatás és egészségügyi vagy pszichológiai ellátás biztosítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

anyagi támogatás és egészségügyi vagy pszichológiai ellátás biztosítása;

| c) | anyagi támogatás és egészségügyi vagy pszichológiai ellátás biztosítása
  , amelybe beletartozik azon harmadik országok állampolgárainak a támogatása, akik kitoloncolását a 2008/115/EK irányelv 9. cikkével és 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban elhalasztották
  ; |
| --- | --- |

c)

anyagi támogatás és egészségügyi vagy pszichológiai ellátás biztosítása
  , amelybe beletartozik azon harmadik országok állampolgárainak a támogatása, akik kitoloncolását a 2008/115/EK irányelv 9. cikkével és 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban elhalasztották
  ;

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | a 2008/115/EK irányelv 6. cikkében meghatározott, a visszatoloncolást ellenőrző független és hatékony rendszerek bevezetése és javítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

fa)

a 2008/115/EK irányelv 6. cikkében meghatározott, a visszatoloncolást ellenőrző független és hatékony rendszerek bevezetése és javítása.

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a visszatelepülő személyes fejlődése érdekében a visszailleszkedés folyamatát beindító intézkedések, mint készpénz-ösztönzők, képzés, elhelyezkedési és foglalkoztatási támogatás, induló támogatás a gazdasági tevékenységekhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a visszatelepülő személyes fejlődése érdekében a visszailleszkedés folyamatát beindító intézkedések, mint készpénz-ösztönzők, képzés, elhelyezkedési és foglalkoztatási támogatás, induló támogatás a gazdasági tevékenységekhez;

| c) | a visszatelepülő személyes fejlődése érdekében a visszailleszkedés folyamatát beindító intézkedések, mint készpénz-ösztönzők, képzés, elhelyezkedési és foglalkoztatási támogatás, induló támogatás a gazdasági tevékenységekhez
  , beleértve a visszatérés előtti intézkedéseket is
  ; |
| --- | --- |

c)

a visszatelepülő személyes fejlődése érdekében a visszailleszkedés folyamatát beindító intézkedések, mint készpénz-ösztönzők, képzés, elhelyezkedési és foglalkoztatási támogatás, induló támogatás a gazdasági tevékenységekhez
  , beleértve a visszatérés előtti intézkedéseket is
  ;

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a visszatérési eljárásokra és intézkedésekre, befogadási és az őrizeti kapacitásokra, a visszatoloncolásra és az önkéntes visszatérésekre, nyomon követésre és visszailleszkedésre vonatkozó statisztikák gyűjtésével, elemzésével és terjesztésével kapcsolatos képességek fejlesztését célzó intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

a visszatérési eljárásokra és intézkedésekre, befogadási és az őrizeti kapacitásokra, a visszatoloncolásra és az önkéntes visszatérésekre, nyomon követésre és visszailleszkedésre vonatkozó statisztikák gyűjtésével, elemzésével és terjesztésével kapcsolatos képességek fejlesztését célzó intézkedések;

| d) | a visszatérési eljárásokra és intézkedésekre, befogadási és az őrizeti kapacitásokra, a visszatoloncolásra és az önkéntes visszatérésekre, nyomon követésre és visszailleszkedésre vonatkozó
  részletes és rendszerezett

  adatok

  és
  statisztikák gyűjtésével, elemzésével és terjesztésével kapcsolatos képességek fejlesztését célzó intézkedések; |
| --- | --- |

d)

a visszatérési eljárásokra és intézkedésekre, befogadási és az őrizeti kapacitásokra, a visszatoloncolásra és az önkéntes visszatérésekre, nyomon követésre és visszailleszkedésre vonatkozó
  részletes és rendszerezett

  adatok

  és
  statisztikák gyűjtésével, elemzésével és terjesztésével kapcsolatos képességek fejlesztését célzó intézkedések;

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A rendelet
  végrehajtására rendelkezésre álló összforrás 3,869  millió
  EUR. | (1)   A
  2014-től 2020-ig terjedő időszakra e
  rendelet
  végrehajtásának elsődleges pénzügyi referenciakerete – az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, XX/201Z -i intézményközi megállapodás 17. pontja értelmében 3,869  millió
  EUR. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A rendelet
  végrehajtására rendelkezésre álló összforrás 3,869  millió
  EUR.

(1)   A
  2014-től 2020-ig terjedő időszakra e
  rendelet
  végrehajtásának elsődleges pénzügyi referenciakerete – az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, XX/201Z -i intézményközi megállapodás 17. pontja értelmében 3,869  millió
  EUR.

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az Alap éves előirányzatait a
  pénzügyi terv mértékéig a
  költségvetési hatóság engedélyezi. | (2)   Az Alap éves előirányzatait a költségvetési hatóság engedélyezi
  a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretet megállapító rendelet és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, XX/201Z -i intézményközi megállapodás rendelkezéseinek sérelme nélkül
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az Alap éves előirányzatait a
  pénzügyi terv mértékéig a
  költségvetési hatóság engedélyezi.

(2)   Az Alap éves előirányzatait a költségvetési hatóság engedélyezi
  a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretet megállapító rendelet és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, XX/201Z -i intézményközi megállapodás rendelkezéseinek sérelme nélkül
  .

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az
  összforrásokat
  a következő módokon kell végrehajtani: | (3)   Az
  elsődleges pénzügyi referenciakeretet
  a következő módokon kell végrehajtani: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Az
  összforrásokat
  a következő módokon kell végrehajtani:

(3)   Az
  elsődleges pénzügyi referenciakeretet
  a következő módokon kell végrehajtani:

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A jelen rendelet alapján rendelkezésre álló
  összforrásokat
  megosztott igazgatás révén kell végrehajtani, összhangban az [új költségvetési
  rendelet

   (5)

  55
  . cikke (1) bekezdésének b)
  pontjával], kivéve a 21. cikkben hivatkozott uniós intézkedéseket, a 22. cikkben hivatkozott technikai segítségnyújtást, és a 24. cikkben hivatkozott gyorssegélyt. | (4)   A jelen rendelet alapján rendelkezésre álló
  elsődleges pénzügyi referenciakeret közvetlen igazgatás révén (különösen a 21. cikkben említett uniós intézkedések, a 22. cikkben említett gyorssegélyek, a 23. cikkben említett Európai Migrációs Hálózat és a 24. cikkben említett technikai segítségnyújtás esetén) vagy
  megosztott igazgatás révén kell végrehajtani, összhangban az [új költségvetési
  rendelet 55
  . cikke (1) bekezdésének b)
  pontjával]

   (6). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A jelen rendelet alapján rendelkezésre álló
  összforrásokat
  megosztott igazgatás révén kell végrehajtani, összhangban az [új költségvetési
  rendelet

   (5)

  55
  . cikke (1) bekezdésének b)
  pontjával], kivéve a 21. cikkben hivatkozott uniós intézkedéseket, a 22. cikkben hivatkozott technikai segítségnyújtást, és a 24. cikkben hivatkozott gyorssegélyt.

(4)   A jelen rendelet alapján rendelkezésre álló
  elsődleges pénzügyi referenciakeret közvetlen igazgatás révén (különösen a 21. cikkben említett uniós intézkedések, a 22. cikkben említett gyorssegélyek, a 23. cikkben említett Európai Migrációs Hálózat és a 24. cikkben említett technikai segítségnyújtás esetén) vagy
  megosztott igazgatás révén kell végrehajtani, összhangban az [új költségvetési
  rendelet 55
  . cikke (1) bekezdésének b)
  pontjával]

   (6).

Indokolás

Az uniós költségvetés megosztott igazgatás keretében történő végrehajtásának nem szabálynak, hanem kivételnek kell lennie.

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság továbbra is felelős az uniós költségvetésnek az EUMSZ 317. cikkével összhangban történő végrehajtásáért, és tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot az olyan műveletekről, amelyeket nem a tagállamok, hanem más felek hajtanak végre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság továbbra is felelős az uniós költségvetésnek az EUMSZ 317. cikkével összhangban történő végrehajtásáért, és tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot az olyan műveletekről, amelyeket nem a tagállamok, hanem más felek hajtanak végre.

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 5 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az
  összforrásokat
  irányadó jelleggel a következőképpen kell felhasználni: | (5)   
  A költségvetési hatóság előjogainak sérelme nélkül,
  az
  elsődleges pénzügyi referenciakeretet
  irányadó jelleggel a következőképpen kell felhasználni: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   Az
  összforrásokat
  irányadó jelleggel a következőképpen kell felhasználni:

(5)   
  A költségvetési hatóság előjogainak sérelme nélkül,
  az
  elsődleges pénzügyi referenciakeretet
  irányadó jelleggel a következőképpen kell felhasználni:

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 5 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | 3,232  millió EUR
  a tagállamok nemzeti programjaira; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

3,232  millió EUR
  a tagállamok nemzeti programjaira;

| a) | 83 %
  a tagállamok nemzeti programjaira; |
| --- | --- |

a)

83 %
  a tagállamok nemzeti programjaira;

Indokolás

Az összegek technikai okok miatt százalékban vannak kifejezve.

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 5 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | 637 millió EUR
  az uniós intézkedésekre, a gyorssegélyre, az Európai Migrációs Hálózatra és a Bizottság általi technikai segítségnyújtásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

637 millió EUR
  az uniós intézkedésekre, a gyorssegélyre, az Európai Migrációs Hálózatra és a Bizottság általi technikai segítségnyújtásra.

| b) | 17 %
  az uniós intézkedésekre, a gyorssegélyre, az Európai Migrációs Hálózatra és a Bizottság általi technikai segítségnyújtásra. |
| --- | --- |

b)

17 %
  az uniós intézkedésekre, a gyorssegélyre, az Európai Migrációs Hálózatra és a Bizottság általi technikai segítségnyújtásra.

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  3,232  millió EUR-t
  a tagállamoknak kell kiosztani
  irányadó
  jelleggel a következők szerint: | (1)   A
  költségvetési hatóság előjogainak sérelme nélkül, a nemzeti programokhoz rendelt forrásokat a
  tagállamoknak kell kiosztani
  indikatív
  jelleggel a következők szerint: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   
  3,232  millió EUR-t
  a tagállamoknak kell kiosztani
  irányadó
  jelleggel a következők szerint:

(1)   A
  költségvetési hatóság előjogainak sérelme nélkül, a nemzeti programokhoz rendelt forrásokat a
  tagállamoknak kell kiosztani
  indikatív
  jelleggel a következők szerint:

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | 2 372  millió EUR
  , az I. mellékletnek megfelelően; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

2 372  millió EUR
  , az I. mellékletnek megfelelően;

| a) | 73 %
  , az I. mellékletnek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

73 %
  , az I. mellékletnek megfelelően;

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | 700 millió EUR
  az egyes intézkedések 16. cikkben hivatkozott elosztási mechanizmusára, a 17. cikkben hivatkozott uniós letelepítési programra, valamint a 18. cikkben hivatkozott áthelyezésre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

700 millió EUR
  az egyes intézkedések 16. cikkben hivatkozott elosztási mechanizmusára, a 17. cikkben hivatkozott uniós letelepítési programra, valamint a 18. cikkben hivatkozott áthelyezésre;

| b) | 22 %
  az egyes intézkedések 16. cikkben hivatkozott elosztási mechanizmusára, a 17. cikkben hivatkozott uniós letelepítési programra, valamint a 18. cikkben hivatkozott áthelyezésre; |
| --- | --- |

b)

22 %
  az egyes intézkedések 16. cikkben hivatkozott elosztási mechanizmusára, a 17. cikkben hivatkozott uniós letelepítési programra, valamint a 18. cikkben hivatkozott áthelyezésre;

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | 160 millió EUR
  a félidős felülvizsgálat keretében és a
  2018-as
  költségvetési évtől, annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a migrációs áramlásokban bekövetkezett jelentős változásokat és/vagy kezeljék a Bizottság által a 19. cikk szerint megállapított sajátos szükségleteket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

160 millió EUR
  a félidős felülvizsgálat keretében és a
  2018-as
  költségvetési évtől, annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a migrációs áramlásokban bekövetkezett jelentős változásokat és/vagy kezeljék a Bizottság által a 19. cikk szerint megállapított sajátos szükségleteket.

| c) | 5 %
  a félidős felülvizsgálat keretében és a
  2017-as
  költségvetési évtől, annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a migrációs áramlásokban bekövetkezett jelentős változásokat és/vagy kezeljék a Bizottság által a 19. cikk szerint megállapított sajátos szükségleteket. |
| --- | --- |

c)

5 %
  a félidős felülvizsgálat keretében és a
  2017-as
  költségvetési évtől, annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a migrációs áramlásokban bekövetkezett jelentős változásokat és/vagy kezeljék a Bizottság által a 19. cikk szerint megállapított sajátos szükségleteket.

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott célkitűzések elérésére elkülönített finanszírozások megosztása méltányos, kiegyensúlyozott és átlátható módon történik. A tagállamok biztosítják, hogy az Alap keretében támogatott valamennyi intézkedés összhangban áll az uniós menekültügyi és bevándorlási vívmányokkal, még akkor is, ha a kapcsolódó intézkedések rájuk nézve nem kötelezőek és nem alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott célkitűzések elérésére elkülönített finanszírozások megosztása méltányos, kiegyensúlyozott és átlátható módon történik. A tagállamok biztosítják, hogy az Alap keretében támogatott valamennyi intézkedés összhangban áll az uniós menekültügyi és bevándorlási vívmányokkal, még akkor is, ha a kapcsolódó intézkedések rájuk nézve nem kötelezőek és nem alkalmazandók.

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kiszámított támogatásuk mellett kétévente a 15. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerint a letelepített személyenkénti
  6 000
  EUR átalánynak megfelelő kiegészítő összeget kapnak. | (1)   A tagállamok a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kiszámított támogatásuk mellett kétévente a 15. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerint a letelepített személyenkénti
  , a 7. cikkben említett letelepítési tevékenységekre fordított 4 000
  EUR átalánynak megfelelő kiegészítő összeget kapnak.
  A letelepítési műveletek hatékony végrehajtását az EASO Letelepítési Osztálya követi nyomon és értékeli. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kiszámított támogatásuk mellett kétévente a 15. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerint a letelepített személyenkénti
  6 000
  EUR átalánynak megfelelő kiegészítő összeget kapnak.

(1)   A tagállamok a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kiszámított támogatásuk mellett kétévente a 15. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerint a letelepített személyenkénti
  , a 7. cikkben említett letelepítési tevékenységekre fordított 4 000
  EUR átalánynak megfelelő kiegészítő összeget kapnak.
  A letelepítési műveletek hatékony végrehajtását az EASO Letelepítési Osztálya követi nyomon és értékeli.

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az (1) bekezdésben említett átalányösszeg 3000 euróval nő az adott tagállam korábbi letelepítési kvótáján túli minden egyes letelepített személy után, vagy amennyiben a letelepített személyt olyan tagállamban telepítik le, amely ezt megelőzően nem hajtott végre uniós finanszírozású letelepítést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az (1) bekezdésben említett átalányösszeg 3000 euróval nő az adott tagállam korábbi letelepítési kvótáján túli minden egyes letelepített személy után, vagy amennyiben a letelepített személyt olyan tagállamban telepítik le, amely ezt megelőzően nem hajtott végre uniós finanszírozású letelepítést.

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben hivatkozott átalányösszeget
  10 000 EUR-ra
  kell
  emelni
  , valamennyi, a
  III. melléklet
  3. és 4. pontja alapján megállapított közös uniós letelepítési prioritásokkal összhangban letelepített személy után. | (2)   Az (1) bekezdésben hivatkozott átalányösszeget
  is 3 000 EUR-val
  kell
  megemelni
  , valamennyi, a 3. és 4. pont alapján megállapított és a III. mellékletben felsorolt közös uniós letelepítési prioritásokkal összhangban letelepített személy után. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben hivatkozott átalányösszeget
  10 000 EUR-ra
  kell
  emelni
  , valamennyi, a
  III. melléklet
  3. és 4. pontja alapján megállapított közös uniós letelepítési prioritásokkal összhangban letelepített személy után.

(2)   Az (1) bekezdésben hivatkozott átalányösszeget
  is 3 000 EUR-val
  kell
  megemelni
  , valamennyi, a 3. és 4. pont alapján megállapított és a III. mellékletben felsorolt közös uniós letelepítési prioritásokkal összhangban letelepített személy után.

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Az ígéreteiket határozatlan időre szóló kötelezettségvállalásban összefogó tagállamok további összegeket és támogatást kapnak minden letelepedett személy után annak érdekében, hogy elérjék az uniós letelepítési program minőségi és mennyiségi célkitűzéseit, azaz legalább évi 20 000 letelepítést 2020-ig, valamint a helyes gyakorlatok és közös előírások megállapítását a menekültek integrációjának vonatkozásában. Ezek a tagállamok szorosan együttműködnek majd az EASO Letelepítési Osztályával a szóban forgó mennyiségi és minőségi célokra vonatkozó iránymutatások létrehozása, rendszeres tökéletesítése és felülvizsgálata céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  Az ígéreteiket határozatlan időre szóló kötelezettségvállalásban összefogó tagállamok további összegeket és támogatást kapnak minden letelepedett személy után annak érdekében, hogy elérjék az uniós letelepítési program minőségi és mennyiségi célkitűzéseit, azaz legalább évi 20 000 letelepítést 2020-ig, valamint a helyes gyakorlatok és közös előírások megállapítását a menekültek integrációjának vonatkozásában. Ezek a tagállamok szorosan együttműködnek majd az EASO Letelepítési Osztályával a szóban forgó mennyiségi és minőségi célokra vonatkozó iránymutatások létrehozása, rendszeres tökéletesítése és felülvizsgálata céljából.

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

17cikk – 4 bekezdés – 2 a francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | erőszakos cselekményeket és/vagy kínzást elszenvedő személyek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

erőszakos cselekményeket és/vagy kínzást elszenvedő személyek;

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

17cikk – 4 bekezdés – 4 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | jogi
  vagy
  fizikai védelmi okokból vészhelyzeti letelepítésre vagy sürgős letelepítésre szoruló személyek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

jogi
  vagy
  fizikai védelmi okokból vészhelyzeti letelepítésre vagy sürgős letelepítésre szoruló személyek.

| — | jogi
  és/vagy
  fizikai védelmi okokból vészhelyzeti letelepítésre vagy sürgős letelepítésre szoruló személyek. |
| --- | --- |

—

jogi
  és/vagy
  fizikai védelmi okokból vészhelyzeti letelepítésre vagy sürgős letelepítésre szoruló személyek.

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

17cikk – 4 bekezdés – 4 a francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | kínzás, nemi erőszak vagy a pszichikai, fizikai, illetve szexuális erőszak más súlyos formáinak áldozatai. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

kínzás, nemi erőszak vagy a pszichikai, fizikai, illetve szexuális erőszak más súlyos formáinak áldozatai.

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   Az uniós letelepítési program célkitűzéseinek hatékony követése érdekében és a rendelkezésre álló források keretében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, annak érdekében, amennyiben szükségesnek tekinti, az (1) és (
  2
  ) bekezdésben szereplő átalányösszegeket kiigazítsa. | (8)   Az uniós letelepítési program célkitűzéseinek hatékony követése érdekében és a rendelkezésre álló források keretében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, annak érdekében, hogy amennyiben szükségesnek tekinti, az (1)
  , (2)
  és (
  3a
  ) bekezdésben szereplő átalányösszegeket kiigazítsa. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)   Az uniós letelepítési program célkitűzéseinek hatékony követése érdekében és a rendelkezésre álló források keretében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, annak érdekében, amennyiben szükségesnek tekinti, az (1) és (
  2
  ) bekezdésben szereplő átalányösszegeket kiigazítsa.

(8)   Az uniós letelepítési program célkitűzéseinek hatékony követése érdekében és a rendelkezésre álló források keretében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, annak érdekében, hogy amennyiben szükségesnek tekinti, az (1)
  , (2)
  és (
  3a
  ) bekezdésben szereplő átalányösszegeket kiigazítsa.

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kiszámított támogatásuk mellett szükség esetén a 15. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerint a másik tagállamból áthelyezett személyenkénti
  6 000
  EUR átalánynak megfelelő kiegészítő összeget kapnak. | (1)   A tagállamok a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kiszámított támogatásuk mellett szükség esetén a 15. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerint a másik tagállamból áthelyezett személyenkénti
  4 000
  EUR átalánynak megfelelő kiegészítő összeget kapnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kiszámított támogatásuk mellett szükség esetén a 15. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerint a másik tagállamból áthelyezett személyenkénti
  6 000
  EUR átalánynak megfelelő kiegészítő összeget kapnak.

(1)   A tagállamok a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kiszámított támogatásuk mellett szükség esetén a 15. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerint a másik tagállamból áthelyezett személyenkénti
  4 000
  EUR átalánynak megfelelő kiegészítő összeget kapnak.

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság szigorú eljárási garanciákat és egyértelmű kritériumokat határoz meg az áthelyezési intézkedésekre vonatkozóan. Ezek az eljárási garanciák többek között magukban foglalják az átlátható és nem megkülönböztető jellegű kiválasztási kritériumok meghatározását; az esetlegesen áthelyezett személyeknek nyújtandó tájékoztatást; a meghallgatott jelöltek kiválasztásáról vagy elutasításáról szóló írásbeli tájékoztatást; az áthelyezendő személyeknek adott ésszerű határidőket arra, hogy döntést hozzanak és adott esetben megfelelően felkészülhessenek a távozásra; e személyek önkéntes beleegyezését abba, hogy áthelyezési intézkedéseket alkalmaznak velük szemben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság szigorú eljárási garanciákat és egyértelmű kritériumokat határoz meg az áthelyezési intézkedésekre vonatkozóan. Ezek az eljárási garanciák többek között magukban foglalják az átlátható és nem megkülönböztető jellegű kiválasztási kritériumok meghatározását; az esetlegesen áthelyezett személyeknek nyújtandó tájékoztatást; a meghallgatott jelöltek kiválasztásáról vagy elutasításáról szóló írásbeli tájékoztatást; az áthelyezendő személyeknek adott ésszerű határidőket arra, hogy döntést hozzanak és adott esetben megfelelően felkészülhessenek a távozásra; e személyek önkéntes beleegyezését abba, hogy áthelyezési intézkedéseket alkalmaznak velük szemben.

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Az áthelyezési intézkedéseket az érintett indulási tagállamban a menekültügyi, valamint fogadási és beilleszkedési rendszerek minőségének fenntartását és/vagy javítását célzó cselekvési tervnek kell kísérnie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2b)
     
  Az áthelyezési intézkedéseket az érintett indulási tagállamban a menekültügyi, valamint fogadási és beilleszkedési rendszerek minőségének fenntartását és/vagy javítását célzó cselekvési tervnek kell kísérnie.

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 15. cikk (1) bekezdésének c) pontjában megjelölt összeg juttatása érdekében
  2017
  . május 31-ig a Bizottság értékeli a tagállamok igényeit menekültügyi és befogadási rendszereik, a 2014 és
  2016
  közötti időszakban a migrációs áramlásokkal kapcsolatos helyzetük, valamint a várható fejlemények tükrében. | (1)   A 15. cikk (1) bekezdésének c) pontjában megjelölt összeg juttatása érdekében
  2016
  . május 31-ig a Bizottság értékeli a tagállamok igényeit menekültügyi és befogadási rendszereik, a 2014 és
  2015
  közötti időszakban a migrációs áramlásokkal kapcsolatos helyzetük, valamint a várható fejlemények tükrében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A 15. cikk (1) bekezdésének c) pontjában megjelölt összeg juttatása érdekében
  2017
  . május 31-ig a Bizottság értékeli a tagállamok igényeit menekültügyi és befogadási rendszereik, a 2014 és
  2016
  közötti időszakban a migrációs áramlásokkal kapcsolatos helyzetük, valamint a várható fejlemények tükrében.

(1)   A 15. cikk (1) bekezdésének c) pontjában megjelölt összeg juttatása érdekében
  2016
  . május 31-ig a Bizottság értékeli a tagállamok igényeit menekültügyi és befogadási rendszereik, a 2014 és
  2015
  közötti időszakban a migrációs áramlásokkal kapcsolatos helyzetük, valamint a várható fejlemények tükrében.

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | migrációs nyomás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

migrációs nyomás;

| b) | egyedi nyomások: |
| --- | --- |

b)

egyedi nyomások:

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   E séma alapján a Bizottság a
  27. cikk (3) bekezdésében említett eljárással
  összhangban
  végrehajtási
  aktussal jelöli ki azokat a tagállamokat, amelyek kiegészítő összeget kapnak, és elosztási mátrixot alakít ki a források tagállamok közötti elosztására. | (2)   E séma alapján a Bizottság a
  26. cikkel
  összhangban
  elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi
  aktussal jelöli ki azokat a tagállamokat, amelyek kiegészítő összeget kapnak, és elosztási mátrixot alakít ki a
  rendelkezésre álló
  források e tagállamok közötti elosztására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   E séma alapján a Bizottság a
  27. cikk (3) bekezdésében említett eljárással
  összhangban
  végrehajtási
  aktussal jelöli ki azokat a tagállamokat, amelyek kiegészítő összeget kapnak, és elosztási mátrixot alakít ki a források tagállamok közötti elosztására.

(2)   E séma alapján a Bizottság a
  26. cikkel
  összhangban
  elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi
  aktussal jelöli ki azokat a tagállamokat, amelyek kiegészítő összeget kapnak, és elosztási mátrixot alakít ki a
  rendelkezésre álló
  források e tagállamok közötti elosztására.

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság kezdeményezésére az Alap felhasználható transznacionális fellépések, vagy az Unió különleges érdekében álló fellépések (uniós fellépések) finanszírozására, a 3. cikkben szereplő általános és egyedi célkitűzések kapcsán. | (1)   A Bizottság kezdeményezésére az Alap felhasználható transznacionális fellépések, vagy az Unió különleges érdekében álló fellépések (uniós fellépések) finanszírozására, a 3. cikkben szereplő általános és egyedi célkitűzések kapcsán
  , a fejlesztési politikák összhangjának tiszteletben tartása mellett
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottság kezdeményezésére az Alap felhasználható transznacionális fellépések, vagy az Unió különleges érdekében álló fellépések (uniós fellépések) finanszírozására, a 3. cikkben szereplő általános és egyedi célkitűzések kapcsán.

(1)   A Bizottság kezdeményezésére az Alap felhasználható transznacionális fellépések, vagy az Unió különleges érdekében álló fellépések (uniós fellépések) finanszírozására, a 3. cikkben szereplő általános és egyedi célkitűzések kapcsán
  , a fejlesztési politikák összhangjának tiszteletben tartása mellett
  .

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | előmozdítják az uniós együttműködést az uniós jog és a bevált módszerek végrehajtásában a menekültügy területén, beleértve a letelepítést és az áthelyezést, a jogszerű migrációt, beleértve a harmadik országbeli állampolgárok integrációját és visszatérését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

előmozdítják az uniós együttműködést az uniós jog és a bevált módszerek végrehajtásában a menekültügy területén, beleértve a letelepítést és az áthelyezést, a jogszerű migrációt, beleértve a harmadik országbeli állampolgárok integrációját és visszatérését;

| a) | előmozdítják az uniós együttműködést az uniós jog és a bevált módszerek végrehajtásában a menekültügy területén, beleértve a letelepítést és az áthelyezést, a jogszerű migrációt, beleértve a harmadik országbeli állampolgárok
  vagy hontalan személyek
  integrációját és visszatérését; |
| --- | --- |

a)

előmozdítják az uniós együttműködést az uniós jog és a bevált módszerek végrehajtásában a menekültügy területén, beleértve a letelepítést és az áthelyezést, a jogszerű migrációt, beleértve a harmadik országbeli állampolgárok
  vagy hontalan személyek
  integrációját és visszatérését;

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 2 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | együttműködés harmadik országokkal, különösen a visszafogadási megállapodások, mobilitási partnerségek és regionális védelmi programok végrehajtásának keretében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

együttműködés harmadik országokkal, különösen a visszafogadási megállapodások, mobilitási partnerségek és regionális védelmi programok végrehajtásának keretében.

| f) | együttműködés harmadik országokkal
  migrációval kapcsolatos általános megközelítés alapján
  , különösen a visszafogadási megállapodások, mobilitási partnerségek és regionális védelmi programok
  és az uniós menekültügyi rendszerhez való biztonságos hozzáférés
  végrehajtásának keretében
  , összhangban a 24a
  .
  cikkel. |
| --- | --- |

f)

együttműködés harmadik országokkal
  migrációval kapcsolatos általános megközelítés alapján
  , különösen a visszafogadási megállapodások, mobilitási partnerségek és regionális védelmi programok
  és az uniós menekültügyi rendszerhez való biztonságos hozzáférés
  végrehajtásának keretében
  , összhangban a 24a
  .
  cikkel.

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Amennyiben uniós fellépéseket a belügyek terén tevékeny uniós ügynökségek hajtanak végre megbízott útján történő centralizált gazdálkodás révén, a Bizottság biztosítja a finanszírozás különböző ügynökségek közötti tisztességes, méltányos és átlátható elosztását. E fellépéseket be kell illeszteni az ügynökségek feladatai közé, kiegészítve azok munkaprogramját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  Amennyiben uniós fellépéseket a belügyek terén tevékeny uniós ügynökségek hajtanak végre megbízott útján történő centralizált gazdálkodás révén, a Bizottság biztosítja a finanszírozás különböző ügynökségek közötti tisztességes, méltányos és átlátható elosztását. E fellépéseket be kell illeszteni az ügynökségek feladatai közé, kiegészítve azok munkaprogramját.

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  A Bizottság biztosítja a források igazságos és méltányos elosztását a 3. cikk (2) bekezdésében említett célkitűzések vonatkozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3b)
     
  A Bizottság biztosítja a források igazságos és méltányos elosztását a 3. cikk (2) bekezdésében említett célkitűzések vonatkozásában.

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Alap pénzügyi támogatást nyújt sürgős és egyedi szükségletekhez vészhelyzet esetén. | (1)   Az Alap pénzügyi támogatást nyújt sürgős és egyedi szükségletekhez
  a 2. cikk f) pontjában meghatározott
  vészhelyzet esetén.
  Az e cikknek megfelelően harmadik országokban végrehajtott intézkedéseknek összhangban kell állniuk az Unió humanitárius politikájával és azt ki kell egészíteniük, valamint tiszteletben kell tartaniuk a humanitárius segélyezésre vonatkozó konszenzusban megállapított humanitárius elveket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az Alap pénzügyi támogatást nyújt sürgős és egyedi szükségletekhez vészhelyzet esetén.

(1)   Az Alap pénzügyi támogatást nyújt sürgős és egyedi szükségletekhez
  a 2. cikk f) pontjában meghatározott
  vészhelyzet esetén.
  Az e cikknek megfelelően harmadik országokban végrehajtott intézkedéseknek összhangban kell állniuk az Unió humanitárius politikájával és azt ki kell egészíteniük, valamint tiszteletben kell tartaniuk a humanitárius segélyezésre vonatkozó konszenzusban megállapított humanitárius elveket.

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az Unió tanácsadó szerveként működni a migráció és a menekültügy területén, a tagállamok, a tudományos szféra, a civil társadalom, az „agytrösztök” és egyéb uniós/nemzetközi szervezetek képviselőivel együttműködve és koordinálva, nemzeti és uniós szinten; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

az Unió tanácsadó szerveként működni a migráció és a menekültügy területén, a tagállamok, a tudományos szféra, a civil társadalom, az „agytrösztök” és egyéb uniós/nemzetközi szervezetek képviselőivel együttműködve és koordinálva, nemzeti és uniós szinten;

| a) | az Unió tanácsadó szerveként működni a migráció és a menekültügy területén, a tagállamok, a tudományos szféra, a civil társadalom, az „agytrösztök” és egyéb
  , különösen a menekültügyi és bevándorlási kérdésekre szakosodott
  uniós/nemzetközi szervezetek képviselőivel együttműködve és koordinálva, nemzeti és uniós szinten; |
| --- | --- |

a)

az Unió tanácsadó szerveként működni a migráció és a menekültügy területén, a tagállamok, a tudományos szféra, a civil társadalom, az „agytrösztök” és egyéb
  , különösen a menekültügyi és bevándorlási kérdésekre szakosodott
  uniós/nemzetközi szervezetek képviselőivel együttműködve és koordinálva, nemzeti és uniós szinten;

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a nyilvánosság tájékoztatása a b) pontban szereplő információkról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a nyilvánosság tájékoztatása a b) pontban szereplő információkról.

| c) | a nyilvánosság tájékoztatása a b) pontban szereplő
  , a civil társadalommal, illetve a bevándorlási és menekültügyi területen tevékeny nem kormányzati szervezetekkel kapcsolatos
  információkról. |
| --- | --- |

c)

a nyilvánosság tájékoztatása a b) pontban szereplő
  , a civil társadalommal, illetve a bevándorlási és menekültügyi területen tevékeny nem kormányzati szervezetekkel kapcsolatos
  információkról.

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 5 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az irányítóbizottság, amely politikai iránymutatást nyújt az Európai Migrációs Hálózat számára, és jóváhagyja annak tevékenységét, és amely a Bizottságból, valamint a tagállamok, az Európai Parlament és más releváns szervezetek szakértőiből áll; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

az irányítóbizottság, amely politikai iránymutatást nyújt az Európai Migrációs Hálózat számára, és jóváhagyja annak tevékenységét, és amely a Bizottságból, valamint a tagállamok, az Európai Parlament és más releváns szervezetek szakértőiből áll;

| b) | az irányítóbizottság, amely politikai iránymutatást nyújt az Európai Migrációs Hálózat számára, és jóváhagyja annak tevékenységét, és amely a Bizottságból, valamint a tagállamok, az Európai Parlament és más releváns
  független
  szervezetek szakértőiből áll; |
| --- | --- |

b)

az irányítóbizottság, amely politikai iránymutatást nyújt az Európai Migrációs Hálózat számára, és jóváhagyja annak tevékenységét, és amely a Bizottságból, valamint a tagállamok, az Európai Parlament és más releváns
  független
  szervezetek szakértőiből áll;

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   Az Európai Migrációs Hálózat részére az Alap, valamint a tevékenységeinek prioritásait meghatározó munkaprogram éves előirányzataiban elérhetővé tett összeget a
  27. cikk (3) bekezdésében
  említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni, amennyiben lehetséges, az uniós intézkedésekre és a gyorssegélyre vonatkozó munkaprogrammal együttesen. | (7)   Az Európai Migrációs Hálózat részére az Alap, valamint a tevékenységeinek prioritásait meghatározó munkaprogram éves előirányzataiban elérhetővé tett összeget a
  26. cikkben
  említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni, amennyiben lehetséges, az uniós intézkedésekre és a gyorssegélyre vonatkozó munkaprogrammal együttesen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)   Az Európai Migrációs Hálózat részére az Alap, valamint a tevékenységeinek prioritásait meghatározó munkaprogram éves előirányzataiban elérhetővé tett összeget a
  27. cikk (3) bekezdésében
  említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni, amennyiben lehetséges, az uniós intézkedésekre és a gyorssegélyre vonatkozó munkaprogrammal együttesen.

(7)   Az Európai Migrációs Hálózat részére az Alap, valamint a tevékenységeinek prioritásait meghatározó munkaprogram éves előirányzataiban elérhetővé tett összeget a
  26. cikkben
  említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni, amennyiben lehetséges, az uniós intézkedésekre és a gyorssegélyre vonatkozó munkaprogrammal együttesen.

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

24 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 24a. cikk |
| | Koordináció |
| | A Bizottság és a tagállamok az Európai Külügyi Szolgálattal közösen biztosítják a harmadik országokban sorra kerülő, illetve a harmadik országokat érintő fellépésekkel kapcsolatos koordinációt. Biztosítják, hogy a szóban forgó fellépések: |
| | a) | megfeleljenek az EU külső politikájának és különösen a politikák fejlesztési célú koherenciája elvének, valamint hogy összhangban legyenek a szóban forgó régióra vagy országra vonatkozó stratégiai programozási dokumentumokkal; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

24a. cikk

Koordináció

A Bizottság és a tagállamok az Európai Külügyi Szolgálattal közösen biztosítják a harmadik országokban sorra kerülő, illetve a harmadik országokat érintő fellépésekkel kapcsolatos koordinációt. Biztosítják, hogy a szóban forgó fellépések:

a)

megfeleljenek az EU külső politikájának és különösen a politikák fejlesztési célú koherenciája elvének, valamint hogy összhangban legyenek a szóban forgó régióra vagy országra vonatkozó stratégiai programozási dokumentumokkal;

| b) | a nem fejlesztésorientált intézkedéseket helyezzék középpontba; |
| --- | --- |

b)

a nem fejlesztésorientált intézkedéseket helyezzék középpontba;

| c) | a fellépések és a prioritások természetétől függően egy rövid esetleg középtávú megközelítés részét képezzék; |
| --- | --- |

c)

a fellépések és a prioritások természetétől függően egy rövid esetleg középtávú megközelítés részét képezzék;

| d) | elsődlegesen az Unió érdekeit szolgálják, közvetlen hatással legyenek az Unióra és tagállamaira, és biztosítsák a szükséges folyamatosságot az Unió területén végrehajtott tevékenységekkel; |
| --- | --- |

d)

elsődlegesen az Unió érdekeit szolgálják, közvetlen hatással legyenek az Unióra és tagállamaira, és biztosítsák a szükséges folyamatosságot az Unió területén végrehajtott tevékenységekkel;

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 2 a francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | a letelepítési vagy áthelyezési fellépések érdekében használják fel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

a letelepítési vagy áthelyezési fellépések érdekében használják fel.

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] rendelkezéseit kell alkalmazni erre az Alapra: | A(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] rendelkezéseit
  e rendelet 4a. cikkének sérelme nélkül
  kell alkalmazni erre az Alapra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] rendelkezéseit kell alkalmazni erre az Alapra:

A(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] rendelkezéseit
  e rendelet 4a. cikkének sérelme nélkül
  kell alkalmazni erre az Alapra.

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A Letelepítési Osztály létrehozása az EASO-n belül, megfelelő személyzettel ellátva, a tagállamokban folyamatban levő összes letelepítési tevékenység összehangolása, a harmadik országokban és/vagy másik tagállamokban elvégzett fellépések végrehajtása, interjúk készítésével, orvosi vizsgálatok és biztonsági ellenőrzés elvégzésével kapcsolatos segítségnyújtás, a tapasztalatok gyűjtése és az információgyűjtés és -megosztás lehetővé tétele, az UNHCR-rel és a helyi nem kormányzati szervezetekkel való szoros kapcsolatok kiépítése, a programok hatékonyságának és minőségének ellenőrzése és értékelése terén elvégzendő fontos teendők elvégzése, a tudatosság növelése, az Unió egészét lefedő hálózatépítés és a bevált gyakorlatok a letelepítésben szerepet játszó érdekelt felek közti cseréjének – ideértve a nemzetközi szervezetek, a hatóságok és a civil társadalom közti partnerségeket is –biztosítása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2a.

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2b. | Annak lehetővé tétele a tagállami helyi hatóságok és helyi partnerek számára, hogy pénzügyi támogatásért folyamodjanak az Alaphoz a helyi integrációs programok összefüggésében, ami érkezési támogatást, az érkezések nyomon követését, tervezési és koordinációs struktúrákat és olyan tevékenységeket foglal magában, melyek célja a letelepített menekülteket fogadó közösségek tájékoztatása és az áttelepítés elősegítése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2b.

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 3 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. | Kezdeményezések az integráció terén, a tagállamok, a régiók és az önkormányzatok közötti vonatkozó politikák többszintű összehangolásának javítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3a.

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | Közös kezdeményezések, amelyek célja a kísérő nélküli kiskorúakkal való első találkozáskor alkalmazandó eljárásokkal
  és
  védelmi előírásokkal kapcsolatos új megközelítések azonosítása és végrehajtása |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4.

Közös kezdeményezések, amelyek célja a kísérő nélküli kiskorúakkal való első találkozáskor alkalmazandó eljárásokkal
  és
  védelmi előírásokkal kapcsolatos új megközelítések azonosítása és végrehajtása

| 4. | Közös kezdeményezések, amelyek célja a kísérő nélküli kiskorúakkal való első találkozáskor alkalmazandó eljárásokkal, védelmi előírásokkal
  és segítségnyújtással
  kapcsolatos új megközelítések azonosítása és végrehajtása |
| --- | --- |

4.

Közös kezdeményezések, amelyek célja a kísérő nélküli kiskorúakkal való első találkozáskor alkalmazandó eljárásokkal, védelmi előírásokkal
  és segítségnyújtással
  kapcsolatos új megközelítések azonosítása és végrehajtása

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 7 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. | Közös kezdeményezések, amelyek célja a család egységének helyreállítása, és a kísérő nélküli kiskorúak visszailleszkedése származási országaikban |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7.

Közös kezdeményezések, amelyek célja a család egységének helyreállítása, és a kísérő nélküli kiskorúak visszailleszkedése származási országaikban

| 7. | Közös kezdeményezések, amelyek célja a család egységének helyreállítása, és a kísérő nélküli kiskorúak visszailleszkedése származási országaikban
  , ha ez a kiskorúak mindenek felett álló érdekét szolgálja |
| --- | --- |

7.

Közös kezdeményezések, amelyek célja a család egységének helyreállítása, és a kísérő nélküli kiskorúak visszailleszkedése származási országaikban
  , ha ez a kiskorúak mindenek felett álló érdekét szolgálja

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 6 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a. | szíriai menekültek Törökországban, Jordániában és Libanonban |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

6a.

---

(1)  

  HL C 161. E, 2011.5.31., 1. o.

(2)  
  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0266.

(3)  
  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0266.

(4)  
  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0266.

(5)  
  A költségvetési
  rendelet
  hároméves felülvizsgálata – A Bizottság javaslata
  COM(2010)
  0 260
  .

(6)  
  Az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi
  rendelet
  (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.)
  .

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/276 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/276

---

P7_TA(2013)0021

A rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz (az intézményközi tárgyalások megnyitásáról szóló határozat)

Az Európai Parlament 2013. január 17-i határozata Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitásáról és a tárgyalási mandátumról (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD) – (2013/2505(RSP))

(2015/C 440/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 70. cikkének (2) bekezdésére és 70a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 70. cikkének (2) bekezdésére és 70a. cikkére,

az intézményközi tárgyalások megkezdéséről határoz a következő tárgyalási mandátum alapján:

MANDÁTUM

Módosítás 1

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  rámutat, hogy a jogalkotási javaslatban meghatározott pénzügyi keretösszeg mindössze jelzésként szolgál a jogalkotó hatóság számára, és nem rögzíthető mindaddig, amíg a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet megállapító rendeletre irányuló javaslatról megállapodás nem születik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  rámutat, hogy a jogalkotási javaslatban meghatározott pénzügyi keretösszeg mindössze jelzésként szolgál a jogalkotó hatóság számára, és nem rögzíthető mindaddig, amíg a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet megállapító rendeletre irányuló javaslatról megállapodás nem születik;

Módosítás 2

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  emlékeztet a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című, 2011. június 8-i állásfoglalására (1); megismétli, hogy elegendő kiegészítő forrást kell biztosítani a következő többéves pénzügyi keretben ahhoz, hogy az Unió teljesíteni tudja meglévő politikai prioritásait és az EUMSZ-ben meghatározott új feladatait, valamint hogy előre nem látható események esetén válaszlépéseket tudjon tenni; felszólítja a Tanácsot, hogy amennyiben nem osztja ezt a megközelítést, határozza meg egyértelműen, hogy mely politikai prioritásait vagy projektjeit lehet teljes egészében elvetni annak ellenére, hogy európai hozzáadott értékük bebizonyosodott; rámutat, hogy még az is csak korlátozott mértékben járulna hozzá az elfogadott uniós célkitűzések és kötelezettségvállalások, valamint az Unió szolidaritási elvének megvalósításához, ha a következő többéves pénzügyi keretben a rendelkezésre álló források szintjét a 2013-as szinthez képest 5 %-kal emelnék; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)
     
  emlékeztet a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című, 2011. június 8-i állásfoglalására (1); megismétli, hogy elegendő kiegészítő forrást kell biztosítani a következő többéves pénzügyi keretben ahhoz, hogy az Unió teljesíteni tudja meglévő politikai prioritásait és az EUMSZ-ben meghatározott új feladatait, valamint hogy előre nem látható események esetén válaszlépéseket tudjon tenni; felszólítja a Tanácsot, hogy amennyiben nem osztja ezt a megközelítést, határozza meg egyértelműen, hogy mely politikai prioritásait vagy projektjeit lehet teljes egészében elvetni annak ellenére, hogy európai hozzáadott értékük bebizonyosodott; rámutat, hogy még az is csak korlátozott mértékben járulna hozzá az elfogadott uniós célkitűzések és kötelezettségvállalások, valamint az Unió szolidaritási elvének megvalósításához, ha a következő többéves pénzügyi keretben a rendelkezésre álló források szintjét a 2013-as szinthez képest 5 %-kal emelnék;

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az Unió azon célját, hogy biztosítsa a magas szintű biztonságot egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkének (3) bekezdése), többek között a bűnözés megelőzését és az ellene való küzdelmet, valamint a tagállamok és a
  megfelelő harmadik országok bűnüldöző hatóságai
  közötti koordinációt és együttműködést célzó intézkedések révén kell elérni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az Unió azon célját, hogy biztosítsa a magas szintű biztonságot egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkének (3) bekezdése), többek között a bűnözés megelőzését és az ellene való küzdelmet, valamint a tagállamok és a
  megfelelő harmadik országok bűnüldöző hatóságai
  közötti koordinációt és együttműködést célzó intézkedések révén kell elérni.

| (1) | Az Unió azon célját, hogy biztosítsa a magas szintű biztonságot egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkének (3) bekezdése), többek között a bűnözés megelőzését és az ellene való küzdelmet, valamint a tagállamok
  bűnüldöző
  és
  igazságszolgáltatási hatóságai, az egyes nemzeti hatóságok, az Unió illetékes szervei, az érintett harmadik országok és
  a
  nemzetközi szervezetek
  közötti koordinációt és együttműködést célzó intézkedések révén kell elérni.
  Ezt a célt ugyanakkor az Alapjogi Charta rendelkezéseivel, valamint az Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban az emberi jogok tiszteletben tartásának biztosítása mellett kell elérni. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió azon célját, hogy biztosítsa a magas szintű biztonságot egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkének (3) bekezdése), többek között a bűnözés megelőzését és az ellene való küzdelmet, valamint a tagállamok
  bűnüldöző
  és
  igazságszolgáltatási hatóságai, az egyes nemzeti hatóságok, az Unió illetékes szervei, az érintett harmadik országok és
  a
  nemzetközi szervezetek
  közötti koordinációt és együttműködést célzó intézkedések révén kell elérni.
  Ezt a célt ugyanakkor az Alapjogi Charta rendelkezéseivel, valamint az Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban az emberi jogok tiszteletben tartásának biztosítása mellett kell elérni.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | E célkitűzés eléréséhez fokozott fellépésekre van szükség uniós szinten, annak érdekében, hogy megvédjék a polgárokat és az árukat a növekvő transznacionális fenyegetésekkel szemben, valamint azért, hogy támogassák a tagállamok illetékes hatóságainak műveleti munkáját. Többek között a terrorizmus és a szervezett bűnözés, a kábítószer-kereskedelem, a korrupció, a számítástechnikai bűnözés, az ember- és fegyverkereskedelem továbbra is kihívást fog jelenteni az Unió belső biztonsága szempontjából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

E célkitűzés eléréséhez fokozott fellépésekre van szükség uniós szinten, annak érdekében, hogy megvédjék a polgárokat és az árukat a növekvő transznacionális fenyegetésekkel szemben, valamint azért, hogy támogassák a tagállamok illetékes hatóságainak műveleti munkáját. Többek között a terrorizmus és a szervezett bűnözés, a kábítószer-kereskedelem, a korrupció, a számítástechnikai bűnözés, az ember- és fegyverkereskedelem továbbra is kihívást fog jelenteni az Unió belső biztonsága szempontjából.

| (2) | E célkitűzés eléréséhez további fellépésekre van szükség uniós szinten annak érdekében, hogy megvédjék a polgárokat és az árukat a növekvő transznacionális fenyegetésekkel szemben, valamint azért, hogy támogassák a tagállamok illetékes hatóságainak munkáját. Többek között a terrorizmus és a szervezett bűnözés, a kábítószer-kereskedelem, a korrupció, a számítástechnikai bűnözés,
  a kiberbiztonság,
  az ember- és fegyverkereskedelem továbbra is kihívást fog jelenteni az Unió belső biztonsága szempontjából. |
| --- | --- |

(2)

E célkitűzés eléréséhez további fellépésekre van szükség uniós szinten annak érdekében, hogy megvédjék a polgárokat és az árukat a növekvő transznacionális fenyegetésekkel szemben, valamint azért, hogy támogassák a tagállamok illetékes hatóságainak munkáját. Többek között a terrorizmus és a szervezett bűnözés, a kábítószer-kereskedelem, a korrupció, a számítástechnikai bűnözés,
  a kiberbiztonság,
  az ember- és fegyverkereskedelem továbbra is kihívást fog jelenteni az Unió belső biztonsága szempontjából.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A tagállamok közötti szolidaritást, a feladatok megosztásának egyértelműségét, az alapvető jogok és a jogállam tiszteletben tartását, valamint a globális megközelítésre és a külső biztonsággal való
  elválaszthatatlan
  kapcsolatra fektetett hangsúlyt kell a belső biztonsági stratégia végrehajtását irányító kulcsfontosságú elveknek tekinteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A tagállamok közötti szolidaritást, a feladatok megosztásának egyértelműségét, az alapvető jogok és a jogállam tiszteletben tartását, valamint a globális megközelítésre és a külső biztonsággal való
  elválaszthatatlan
  kapcsolatra fektetett hangsúlyt kell a belső biztonsági stratégia végrehajtását irányító kulcsfontosságú elveknek tekinteni.

| (4) | A tagállamok közötti szolidaritást, a feladatok megosztásának egyértelműségét, az alapvető jogok
  , szabadságjogok
  és a jogállamiság tiszteletben tartását, valamint a globális megközelítésre és a külső biztonsággal való kapcsolatra
  és az azzal való egyeztetésre
  fektetett hangsúlyt kell a belső biztonsági stratégia végrehajtását irányító kulcsfontosságú elveknek tekinteni. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok közötti szolidaritást, a feladatok megosztásának egyértelműségét, az alapvető jogok
  , szabadságjogok
  és a jogállamiság tiszteletben tartását, valamint a globális megközelítésre és a külső biztonsággal való kapcsolatra
  és az azzal való egyeztetésre
  fektetett hangsúlyt kell a belső biztonsági stratégia végrehajtását irányító kulcsfontosságú elveknek tekinteni.

Indokolás

A belbiztonsági stratégiáról szóló véleményében az Európai Parlament már emlékeztetett a belső és külső biztonsággal kapcsolatos uniós fellépések koherenciájának jelentőségére.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A belső biztonsági stratégia végrehajtásának előmozdítása, és annak biztosítása érdekében, hogy az műveleti realitássá váljon, a tagállamok számára a Belső Biztonsági Alap létrehozásával megfelelő uniós pénzügyi támogatást kell biztosítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A belső biztonsági stratégia végrehajtásának előmozdítása, és annak biztosítása érdekében, hogy az műveleti realitássá váljon, a tagállamok számára a Belső Biztonsági Alap létrehozásával megfelelő uniós pénzügyi támogatást kell biztosítani.

| (5) | A belső biztonsági stratégia végrehajtásának előmozdítása, és annak biztosítása érdekében, hogy az műveleti szinten megvalósuljon, a tagállamok számára a Belső Biztonsági Alap létrehozása és

  fenntartása

  révén megfelelő uniós pénzügyi támogatást kell biztosítani. |
| --- | --- |

(5)

A belső biztonsági stratégia végrehajtásának előmozdítása, és annak biztosítása érdekében, hogy az műveleti szinten megvalósuljon, a tagállamok számára a Belső Biztonsági Alap létrehozása és

  fenntartása

  révén megfelelő uniós pénzügyi támogatást kell biztosítani.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | Az emberkereskedelemhez, és az illegális bevándorlásnak a bűnszervezetek általi kihasználásához hasonló, határokon átnyúló jellegű bűncselekmények ellen az igazságszolgáltatási és rendőrségi együttműködés révén hatékonyan lehetne fellépni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Az emberkereskedelemhez, és az illegális bevándorlásnak a bűnszervezetek általi kihasználásához hasonló, határokon átnyúló jellegű bűncselekmények ellen az igazságszolgáltatási és rendőrségi együttműködés révén hatékonyan lehetne fellépni.

Indokolás

A bűnözés beszivárgása a fehérgazdaságba torzítja a belső piac működését.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | A szervezett bűnözés elleni hatékony fellépés alapvető szerepet tölt be a legális gazdaságnak a tipikus bűnözési jelenségektől, például a jövedelmek tisztára mosásától való védelmében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

A szervezett bűnözés elleni hatékony fellépés alapvető szerepet tölt be a legális gazdaságnak a tipikus bűnözési jelenségektől, például a jövedelmek tisztára mosásától való védelmében.

Indokolás

A bűnözés beszivárgása a fehérgazdaságba torzítja a belső piac működését.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

8 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8b) | Az uniós politikákra jelenleg jellemző megszorító intézkedések tükrében a gazdasági nehézségeket egy újonnan fellelt rugalmasságon, innovatív szervezeti intézkedéseken, a meglévő struktúrák jobb kihasználásán, valamint az uniós intézmények és ügynökségek, továbbá a nemzeti hatóságok harmadik országokkal folytatott koordinációja segítségével kell legyőzni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8b)

Az uniós politikákra jelenleg jellemző megszorító intézkedések tükrében a gazdasági nehézségeket egy újonnan fellelt rugalmasságon, innovatív szervezeti intézkedéseken, a meglévő struktúrák jobb kihasználásán, valamint az uniós intézmények és ügynökségek, továbbá a nemzeti hatóságok harmadik országokkal folytatott koordinációja segítségével kell legyőzni.

Indokolás

A gazdasági válság miatt rugalmas reakcióra és innovációra van szükség ahhoz, hogy ugyanolyan hatékonyan tudjunk fellépni a szervezett bűnözés ellen.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A Belső Biztonsági Alap átfogó keretén belül az ezen eszköz alapján biztosított pénzügyi támogatás támogatja a rendőrségi együttműködést, az információcserét és az információkhoz való hozzáférést, a bűnmegelőzést, valamint a határokon átnyúló, továbbá a súlyos és szervezett bűnözés elleni küzdelmet, beleértve a terrorizmust, valamint az emberek és a kritikus infrastruktúra védelmét a biztonságot érintő eseményekkel szemben, továbbá a biztonságot érintő kockázatok és válságok hatékony kezelését, figyelembe véve a közös szakpolitikákat (stratégiák, programok és cselekvési tervek), jogszabályokat és a gyakorlati együttműködést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A Belső Biztonsági Alap átfogó keretén belül az ezen eszköz alapján biztosított pénzügyi támogatás támogatja a rendőrségi együttműködést, az információcserét és az információkhoz való hozzáférést, a bűnmegelőzést, valamint a határokon átnyúló, továbbá a súlyos és szervezett bűnözés elleni küzdelmet, beleértve a terrorizmust, valamint az emberek és a kritikus infrastruktúra védelmét a biztonságot érintő eseményekkel szemben, továbbá a biztonságot érintő kockázatok és válságok hatékony kezelését, figyelembe véve a közös szakpolitikákat (stratégiák, programok és cselekvési tervek), jogszabályokat és a gyakorlati együttműködést.

| (9) | A Belső Biztonsági Alap átfogó keretén belül az ezen eszköz alapján biztosított pénzügyi támogatás támogatja a rendőrségi együttműködést, az információcserét és az információkhoz való hozzáférést, a bűnmegelőzést, valamint a határokon átnyúló, továbbá a súlyos és szervezett bűnözés elleni küzdelmet, beleértve a terrorizmust,
  az emberkereskedelmet, a gyermekek szexuális kizsákmányolását és a gyermekekkel való visszaélésről készült képfelvételek terjesztését,
  valamint az emberek és a létfontosságú infrastruktúra védelmét a biztonságot érintő eseményekkel szemben, továbbá a biztonságot érintő kockázatok és válságok hatékony kezelését, figyelembe véve a közös szakpolitikákat (stratégiák, programok és cselekvési tervek), jogszabályokat és a gyakorlati együttműködést. |
| --- | --- |

(9)

A Belső Biztonsági Alap átfogó keretén belül az ezen eszköz alapján biztosított pénzügyi támogatás támogatja a rendőrségi együttműködést, az információcserét és az információkhoz való hozzáférést, a bűnmegelőzést, valamint a határokon átnyúló, továbbá a súlyos és szervezett bűnözés elleni küzdelmet, beleértve a terrorizmust,
  az emberkereskedelmet, a gyermekek szexuális kizsákmányolását és a gyermekekkel való visszaélésről készült képfelvételek terjesztését,
  valamint az emberek és a létfontosságú infrastruktúra védelmét a biztonságot érintő eseményekkel szemben, továbbá a biztonságot érintő kockázatok és válságok hatékony kezelését, figyelembe véve a közös szakpolitikákat (stratégiák, programok és cselekvési tervek), jogszabályokat és a gyakorlati együttműködést.

Indokolás

Az emberkereskedelem és a gyermekek szexuális kizsákmányolása a súlyos és szervezett bűnözés legaljasabb formái közé tartoznak. Ezért ezeket külön is meg kell említeni e helyütt.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Az e területeken nyújtott pénzügyi
  támogatás
  különösen a határokon átnyúló műveleteket, az információkhoz való hozzáférést és az információcserét, a bevált módszerek cseréjét, a megkönnyített és biztonságos kommunikációt és koordinációt, a személyzet képzését és cseréjét, az ellenőrzési és értékelési tevékenységeket, az átfogó fenyegetés- és kockázatértékelést, a tudatosságfejlesztő tevékenységeket, az új technológiák fejlesztését és jóváhagyását, a kriminalisztikai kutatásokat, valamint interoperábilis technikai berendezések
  beszerzésének elősegítését szolgálja
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Az e területeken nyújtott pénzügyi
  támogatás
  különösen a határokon átnyúló műveleteket, az információkhoz való hozzáférést és az információcserét, a bevált módszerek cseréjét, a megkönnyített és biztonságos kommunikációt és koordinációt, a személyzet képzését és cseréjét, az ellenőrzési és értékelési tevékenységeket, az átfogó fenyegetés- és kockázatértékelést, a tudatosságfejlesztő tevékenységeket, az új technológiák fejlesztését és jóváhagyását, a kriminalisztikai kutatásokat, valamint interoperábilis technikai berendezések
  beszerzésének elősegítését szolgálja
  .

| (10) | Az e területeken nyújtott pénzügyi
  támogatásnak
  különösen a
  tagállamok és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) közötti együttműködés javítását szolgáló fellépéseket kell elősegítenie. E fellépéseknek a
  határokon átnyúló műveleteket, az információkhoz való hozzáférést és az információcserét, a bevált gyakorlatok cseréjét, a megkönnyített és biztonságos kommunikációt és koordinációt, a személyzet képzését és cseréjét, az ellenőrzési és értékelési tevékenységeket, az átfogó fenyegetés- és kockázatértékelést,
  a tagállamok és az érintett uniós szervek közötti együttműködést,
  a tudatosságfejlesztő tevékenységeket, az új technológiák fejlesztését és jóváhagyását, a kriminalisztikai kutatásokat, valamint interoperábilis technikai berendezések
  beszerzését kell előmozdítaniuk
  .
  Az e területen nyújtott pénzügyi támogatás csak olyan fellépésekre irányulhat, amelyek összhangban vannak az Uniónak az Európai Parlament és a Tanács által támogatott prioritásaival és kezdeményezéseivel. |
| --- | --- |

(10)

Az e területeken nyújtott pénzügyi
  támogatásnak
  különösen a
  tagállamok és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) közötti együttműködés javítását szolgáló fellépéseket kell elősegítenie. E fellépéseknek a
  határokon átnyúló műveleteket, az információkhoz való hozzáférést és az információcserét, a bevált gyakorlatok cseréjét, a megkönnyített és biztonságos kommunikációt és koordinációt, a személyzet képzését és cseréjét, az ellenőrzési és értékelési tevékenységeket, az átfogó fenyegetés- és kockázatértékelést,
  a tagállamok és az érintett uniós szervek közötti együttműködést,
  a tudatosságfejlesztő tevékenységeket, az új technológiák fejlesztését és jóváhagyását, a kriminalisztikai kutatásokat, valamint interoperábilis technikai berendezések
  beszerzését kell előmozdítaniuk
  .
  Az e területen nyújtott pénzügyi támogatás csak olyan fellépésekre irányulhat, amelyek összhangban vannak az Uniónak az Európai Parlament és a Tanács által támogatott prioritásaival és kezdeményezéseivel.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A jelen eszköz révén támogatott harmadik országbeli vagy azzal összefüggő intézkedéseket az egyéb – földrajzi és tematikus – uniós külső segítségnyújtási eszközök által támogatott, Unión kívüli fellépésekkel szinergiában és összhangban kell meghozni. Az ilyen intézkedések végrehajtása során különösen törekedni kell a teljes összhangra az Unió külső fellépéseinek alapelveivel és általános célkitűzéseivel,
  valamint a szóban forgó országgal vagy régióval kapcsolatos külpolitikával. Az ilyen intézkedések nem lehetnek közvetlenül fejlesztésorientáltak, és azoknak szükség esetén ki kell egészíteniük az Unió külső segélyezési eszközein keresztül nyújtott pénzügyi támogatást. Törekedni kell emellett az Unió humanitárius politikájával való összhangra, különösen a gyorssegélyre irányuló intézkedések végrehajtása során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A jelen eszköz révén támogatott harmadik országbeli vagy azzal összefüggő intézkedéseket az egyéb – földrajzi és tematikus – uniós külső segítségnyújtási eszközök által támogatott, Unión kívüli fellépésekkel szinergiában és összhangban kell meghozni. Az ilyen intézkedések végrehajtása során különösen törekedni kell a teljes összhangra az Unió külső fellépéseinek alapelveivel és általános célkitűzéseivel,
  valamint a szóban forgó országgal vagy régióval kapcsolatos külpolitikával. Az ilyen intézkedések nem lehetnek közvetlenül fejlesztésorientáltak, és azoknak szükség esetén ki kell egészíteniük az Unió külső segélyezési eszközein keresztül nyújtott pénzügyi támogatást. Törekedni kell emellett az Unió humanitárius politikájával való összhangra, különösen a gyorssegélyre irányuló intézkedések végrehajtása során.

| (11) | A jelen eszköz révén támogatott harmadik országbeli vagy azzal összefüggő intézkedéseket az egyéb – földrajzi és tematikus – uniós külső segítségnyújtási eszközök által támogatott, Unión kívüli fellépésekkel szinergiában és összhangban kell meghozni. Ezen intézkedések végrehajtása során biztosítani kell a teljes összhangot a szóban forgó országra vagy régióra irányuló uniós külső fellépés és külpolitika elveivel és alapvető célkitűzéseivel

  , a demokratikus elvekkel és értékekkel, az alapvető szabadságokkal és jogokkal, a jogállamisággal és a harmadik országok szuverenitásával
  . Az ilyen intézkedések nem lehetnek közvetlenül fejlesztésorientáltak, és azoknak szükség esetén ki kell egészíteniük az Unió külső segélyezési eszközein keresztül nyújtott pénzügyi támogatást. Törekedni kell emellett az Unió humanitárius politikájával való összhangra, különösen a gyorssegélyre irányuló intézkedések végrehajtása során. |
| --- | --- |

(11)

A jelen eszköz révén támogatott harmadik országbeli vagy azzal összefüggő intézkedéseket az egyéb – földrajzi és tematikus – uniós külső segítségnyújtási eszközök által támogatott, Unión kívüli fellépésekkel szinergiában és összhangban kell meghozni. Ezen intézkedések végrehajtása során biztosítani kell a teljes összhangot a szóban forgó országra vagy régióra irányuló uniós külső fellépés és külpolitika elveivel és alapvető célkitűzéseivel

  , a demokratikus elvekkel és értékekkel, az alapvető szabadságokkal és jogokkal, a jogállamisággal és a harmadik országok szuverenitásával
  . Az ilyen intézkedések nem lehetnek közvetlenül fejlesztésorientáltak, és azoknak szükség esetén ki kell egészíteniük az Unió külső segélyezési eszközein keresztül nyújtott pénzügyi támogatást. Törekedni kell emellett az Unió humanitárius politikájával való összhangra, különösen a gyorssegélyre irányuló intézkedések végrehajtása során.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | Az eszköznek az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkével összhangban a gyermekjogok védelmének biztosítását kell szolgálnia, ideértve a gyermekek erőszakkal, visszaéléssel, kizsákmányolással és elhanyagolással szembeni védelmét is.




  Az eszköznek különösen elő kell segítenie a gyermekkorú tanúk és sértettek védelmét és támogatását, valamint az egyedülálló vagy más okból gyámságra szoruló gyermekek különleges védelmét és támogatását.




  Rendszeres ellenőrzésre és értékelésre van szükség – ideértve a kiadások nyomon követését – annak értékelése céljából, hogy az eszköz keretében folytatott tevékenységek milyen módon mozdítják elő a gyermekek védelmét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

Az eszköznek az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkével összhangban a gyermekjogok védelmének biztosítását kell szolgálnia, ideértve a gyermekek erőszakkal, visszaéléssel, kizsákmányolással és elhanyagolással szembeni védelmét is.

Az eszköznek különösen elő kell segítenie a gyermekkorú tanúk és sértettek védelmét és támogatását, valamint az egyedülálló vagy más okból gyámságra szoruló gyermekek különleges védelmét és támogatását.

Rendszeres ellenőrzésre és értékelésre van szükség – ideértve a kiadások nyomon követését – annak értékelése céljából, hogy az eszköz keretében folytatott tevékenységek milyen módon mozdítják elő a gyermekek védelmét.

Indokolás

Az EU kötelezettséget vállalt a gyermekek jogainak védelmére. Ezen erőfeszítéseket e rendelet végrehajtása és érvényesítése során is láthatóvá kell tenni.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A Belső Biztonsági Alap egységes végrehajtásának biztosítása érdekében az ezen pénzügyi eszközhöz rendelet uniós költségvetést
  megosztott

  igazgatás révén kell végrehajtani, kivéve az
  Unió különleges érdekében álló fellépéseket (uniós fellépések), a gyorssegélyt
  és a
  technikai segítségnyújtást
  , amelyeket
  közvetlen és közvetett

  igazgatás révén
  hajtanak végre
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A Belső Biztonsági Alap egységes végrehajtásának biztosítása érdekében az ezen pénzügyi eszközhöz rendelet uniós költségvetést
  megosztott

  igazgatás révén kell végrehajtani, kivéve az
  Unió különleges érdekében álló fellépéseket (uniós fellépések), a gyorssegélyt
  és a
  technikai segítségnyújtást
  , amelyeket
  közvetlen és közvetett

  igazgatás révén
  hajtanak végre
  .

| (13) | A Belső Biztonsági Alap
  és az Unió különleges érdekében álló fellépések (uniós fellépések) a gyorssegélyek és a technikai segítségnyújtás
  egységes végrehajtásának biztosítása érdekében az ezen pénzügyi eszközhöz rendelt uniós költségvetést
  közvetlen és közvetett

  gazdálkodás révén kell végrehajtani, kivéve az
  adminisztratív rugalmasságot megkívánó
  és a
  nemzeti programokat
  , amelyeket
  közös

  gazdálkodás révén
  kell végrehajtani
  . |
| --- | --- |

(13)

A Belső Biztonsági Alap
  és az Unió különleges érdekében álló fellépések (uniós fellépések) a gyorssegélyek és a technikai segítségnyújtás
  egységes végrehajtásának biztosítása érdekében az ezen pénzügyi eszközhöz rendelt uniós költségvetést
  közvetlen és közvetett

  gazdálkodás révén kell végrehajtani, kivéve az
  adminisztratív rugalmasságot megkívánó
  és a
  nemzeti programokat
  , amelyeket
  közös

  gazdálkodás révén
  kell végrehajtani
  .

Indokolás

A költségvetési rendelet 55. cikke értelmében az uniós költségvetés közös gazdálkodásban történő végrehajtásának a kivételnek, nem pedig a szabálynak kell lennie.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A közös gazdálkodásban felhasznált források esetében biztosítani kell, hogy a tagállamok nemzeti programjai teljes mértékben összhangban álljanak az uniós szakpolitikai célkitűzésekkel és prioritásokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A közös gazdálkodásban felhasznált források esetében biztosítani kell, hogy a tagállamok nemzeti programjai teljes mértékben összhangban álljanak az uniós szakpolitikai célkitűzésekkel és prioritásokkal.

Indokolás

Az időközi felülvizsgálatból és az érdekeltekkel folytatott konzultációkból levont tapasztalatok arra engednek következtetni, hogy a közös gazdálkodást eredményorientáltabbá kell tenni, és ennek érdekében közös szabályozási keretet kell alkotni.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A tagállamoknak a végrehajtás céljából nemzeti programjaikon keresztül juttatott forrásokat egyértelmű és objektív, a tagállamok által védendő közjavakkal, valamint a belső biztonság magas szintjének biztosítását lehetővé tévő pénzügyi kapacitásaikkal kapcsolatos szempontok, mint lakosságuk, területük mérete, a nemzetközi repülőtereken és kikötőkön áthaladó utasok és áruk száma,
  a kritikus európai infrastruktúra mennyisége
  és bruttó nemzeti termékük alapján kell kiosztani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A tagállamoknak a végrehajtás céljából nemzeti programjaikon keresztül juttatott forrásokat egyértelmű és objektív, a tagállamok által védendő közjavakkal, valamint a belső biztonság magas szintjének biztosítását lehetővé tévő pénzügyi kapacitásaikkal kapcsolatos szempontok, mint lakosságuk, területük mérete, a nemzetközi repülőtereken és kikötőkön áthaladó utasok és áruk száma,
  a kritikus európai infrastruktúra mennyisége
  és bruttó nemzeti termékük alapján kell kiosztani.

| (14) | A tagállamoknak a végrehajtás céljából nemzeti programjaikon keresztül juttatott forrásokat egyértelmű, objektív és
  mérhető –
  a tagállamok által védendő közjavakkal, valamint a belső biztonság magas szintjének biztosítását lehetővé tévő pénzügyi kapacitásaikkal kapcsolatos –szempontok, úgymint lakosságuk, területük mérete, a nemzetközi repülőtereken és kikötőkön áthaladó utasok és áruk száma, és bruttó nemzeti termékük alapján kell kiosztani. |
| --- | --- |

(14)

A tagállamoknak a végrehajtás céljából nemzeti programjaikon keresztül juttatott forrásokat egyértelmű, objektív és
  mérhető –
  a tagállamok által védendő közjavakkal, valamint a belső biztonság magas szintjének biztosítását lehetővé tévő pénzügyi kapacitásaikkal kapcsolatos –szempontok, úgymint lakosságuk, területük mérete, a nemzetközi repülőtereken és kikötőkön áthaladó utasok és áruk száma, és bruttó nemzeti termékük alapján kell kiosztani.

Indokolás

A módosítás az 10. cikkhez fűzött módosítással vág egybe.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Az Unió rendelkezési körében maradó források felső határának meg kell egyeznie
  a tagállamok számára nemzeti programjaik végrehajtására juttatott
  forrásokkal. Ez biztosítja
  , hogy az Unió egy adott költségvetési évben képes legyen
  az Unió
  számára különösen fontos intézkedések, így tanulmányok, új technológiák tesztelése és jóváhagyása, transznacionális projektek, hálózatépítés és bevált módszerek cseréje, a vonatkozó uniós jog és unió szakpolitikák végrehajtásának nyomon követése, továbbá harmadik országokkal kapcsolatos vagy azokban zajló intézkedések támogatására. A támogatott intézkedéseknek összhangban kell állniuk a vonatkozó uniós stratégiákban, programokban, cselekvési tervekben, illetve kockázat- és fenyegetéselemzésekben megjelölt prioritásokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Az Unió rendelkezési körében maradó források felső határának meg kell egyeznie
  a tagállamok számára nemzeti programjaik végrehajtására juttatott
  forrásokkal. Ez biztosítja
  , hogy az Unió egy adott költségvetési évben képes legyen
  az Unió
  számára különösen fontos intézkedések, így tanulmányok, új technológiák tesztelése és jóváhagyása, transznacionális projektek, hálózatépítés és bevált módszerek cseréje, a vonatkozó uniós jog és unió szakpolitikák végrehajtásának nyomon követése, továbbá harmadik országokkal kapcsolatos vagy azokban zajló intézkedések támogatására. A támogatott intézkedéseknek összhangban kell állniuk a vonatkozó uniós stratégiákban, programokban, cselekvési tervekben, illetve kockázat- és fenyegetéselemzésekben megjelölt prioritásokkal.

| (16) | A tagállamok számára nemzeti programjaik végrehajtására juttatott
  források felső határának meg kell haladnia az Európai Unió fellépéseire előirányzott forrásokat. Ennek érdekében biztosítani kell
  , hogy
  a tagállamok illetékes hatóságainak megfelelőbb képzése révén a rendelkezésre álló forrásokat a tagállamok jobban ki tudják használni. Mindenesetre megfelelő forrásokat kell
  az Unió
  rendelkezésére bocsátani annak biztosítása érdekében, hogy az Unió
  egy adott költségvetési évben képes legyen a számára különösen fontos intézkedések, így tanulmányok készítése, új technológiák tesztelése és jóváhagyása, transznacionális projektek, hálózatépítés és bevált módszerek cseréje, a vonatkozó uniós jog és unió szakpolitikák végrehajtásának nyomon követése, továbbá harmadik országokkal kapcsolatos vagy azokban zajló intézkedések támogatására. A támogatott intézkedéseknek összhangban kell állniuk a vonatkozó uniós stratégiákban, programokban, cselekvési tervekben, illetve kockázat- és fenyegetéselemzésekben megjelölt prioritásokkal
  , ideértve a kiberbiztonsági stratégiát is
  . |
| --- | --- |

(16)

A tagállamok számára nemzeti programjaik végrehajtására juttatott
  források felső határának meg kell haladnia az Európai Unió fellépéseire előirányzott forrásokat. Ennek érdekében biztosítani kell
  , hogy
  a tagállamok illetékes hatóságainak megfelelőbb képzése révén a rendelkezésre álló forrásokat a tagállamok jobban ki tudják használni. Mindenesetre megfelelő forrásokat kell
  az Unió
  rendelkezésére bocsátani annak biztosítása érdekében, hogy az Unió
  egy adott költségvetési évben képes legyen a számára különösen fontos intézkedések, így tanulmányok készítése, új technológiák tesztelése és jóváhagyása, transznacionális projektek, hálózatépítés és bevált módszerek cseréje, a vonatkozó uniós jog és unió szakpolitikák végrehajtásának nyomon követése, továbbá harmadik országokkal kapcsolatos vagy azokban zajló intézkedések támogatására. A támogatott intézkedéseknek összhangban kell állniuk a vonatkozó uniós stratégiákban, programokban, cselekvési tervekben, illetve kockázat- és fenyegetéselemzésekben megjelölt prioritásokkal
  , ideértve a kiberbiztonsági stratégiát is
  .

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

18 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18a) | Az EUMSZ a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról csupán mint a jogalkotási aktusok nem alapvető rendelkezéseivel kapcsolatos általános hatályú nem jogalkotási aktusokról rendelkezik. Az alapvetőnek tekintett elemekről az adott jogalkotási aktusban kell rendelkezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18a)

Az EUMSZ a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról csupán mint a jogalkotási aktusok nem alapvető rendelkezéseivel kapcsolatos általános hatályú nem jogalkotási aktusokról rendelkezik. Az alapvetőnek tekintett elemekről az adott jogalkotási aktusban kell rendelkezni.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

18 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18b) | Az uniós és tagállami alapok e területen való kiadásait jobban össze kell hangolni a kiegészítő jelleg, a nagyobb hatékonyság és láthatóság biztosítása, illetve a jobb költségvetési szinergiák elérése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18b)

Az uniós és tagállami alapok e területen való kiadásait jobban össze kell hangolni a kiegészítő jelleg, a nagyobb hatékonyság és láthatóság biztosítása, illetve a jobb költségvetési szinergiák elérése érdekében.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

18 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18c) | Az uniós alapokból történő finanszírozás hatását az állami pénzügyi források mozgósítása, összevonása és átcsoportosítása révén a lehető legnagyobbra kell növelni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18c)

Az uniós alapokból történő finanszírozás hatását az állami pénzügyi források mozgósítása, összevonása és átcsoportosítása révén a lehető legnagyobbra kell növelni.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

18 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18d) | Gondoskodni kell az uniós költségvetési vonatkozású mechanizmusok lehető legnagyobb mértékű átláthatóságáról, elszámoltathatóságáról és demokratikus ellenőrzéséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18d)

Gondoskodni kell az uniós költségvetési vonatkozású mechanizmusok lehető legnagyobb mértékű átláthatóságáról, elszámoltathatóságáról és demokratikus ellenőrzéséről.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

18 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18e) | A végrehajtás minőségének és a ráfordítások hasznosságának javítását a program célkitűzéseinek elérése érdekében irányadó elvnek kell tekinteni, ugyanakkor biztosítani kell a pénzügyi erőforrások optimális felhasználását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18e)

A végrehajtás minőségének és a ráfordítások hasznosságának javítását a program célkitűzéseinek elérése érdekében irányadó elvnek kell tekinteni, ugyanakkor biztosítani kell a pénzügyi erőforrások optimális felhasználását.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

18 f preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18f) | Amennyiben a Bizottság közös gazdálkodásban hajtja végre a költségvetést, úgy a végrehajtási feladatokat a tagállamokra kell átruházni. A Bizottságnak és a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elveit, és az uniós alapokkal történő gazdálkodás során biztosítaniuk kell az uniós fellépések láthatóságát. Ennek érdekében a Bizottság és a tagállamok teljesítik saját ellenőrzési és számviteli kötelezettségeiket, és vállalják az ebből fakadó, e rendeletben meghatározott felelősséget. A kiegészítő rendelkezéseket ágazatspecifikus szabályokban kell megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18f)

Amennyiben a Bizottság közös gazdálkodásban hajtja végre a költségvetést, úgy a végrehajtási feladatokat a tagállamokra kell átruházni. A Bizottságnak és a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elveit, és az uniós alapokkal történő gazdálkodás során biztosítaniuk kell az uniós fellépések láthatóságát. Ennek érdekében a Bizottság és a tagállamok teljesítik saját ellenőrzési és számviteli kötelezettségeiket, és vállalják az ebből fakadó, e rendeletben meghatározott felelősséget. A kiegészítő rendelkezéseket ágazatspecifikus szabályokban kell megállapítani.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

18 g preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18 g) | Fontos gondoskodni a program pénzgazdálkodásának hatékonyságáról, valamint minél hatékonyabb és felhasználóbarátabb módon történő végrehajtásáról, emellett biztosítani kell a jogbiztonságot és valamennyi résztvevőnek az eszközhöz való hozzáférését is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18 g)

Fontos gondoskodni a program pénzgazdálkodásának hatékonyságáról, valamint minél hatékonyabb és felhasználóbarátabb módon történő végrehajtásáról, emellett biztosítani kell a jogbiztonságot és valamennyi résztvevőnek az eszközhöz való hozzáférését is.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

18 h preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18h) | A Bizottság az eszköz végrehajtását az eredmények és a hatások értékelésére szolgáló fő mutatószámok segítségével évente ellenőrzi. A mutatószámoknak – többek között a vonatkozó kiindulási alapértékeknek – kell képezniük a minimális alapot annak értékelésére, hogy az eszköz célkitűzései milyen mértékben teljesültek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18h)

A Bizottság az eszköz végrehajtását az eredmények és a hatások értékelésére szolgáló fő mutatószámok segítségével évente ellenőrzi. A mutatószámoknak – többek között a vonatkozó kiindulási alapértékeknek – kell képezniük a minimális alapot annak értékelésére, hogy az eszköz célkitűzései milyen mértékben teljesültek.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének H. pontjában említett területekhez tartoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének H. pontjában említett területekhez tartoznak.

törölve

Indokolás

A rendelet nem a schengeni vívmányok továbbfejlesztéséről szól.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, az utóbbinak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének H. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az e megállapodásnak az Európai Unió és az Európai Közösség nevében történő aláírásáról szóló 2008/146/EK tanácsi határozat 3. cikkével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, az utóbbinak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének H. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az e megállapodásnak az Európai Unió és az Európai Közösség nevében történő aláírásáról szóló 2008/146/EK tanácsi határozat 3. cikkével.

törölve

Indokolás

A rendelet nem a schengeni vívmányok továbbfejlesztéséről szól.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról aláírt jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2011/349/EU tanácsi határozat 3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének H. pontjában említett terület alá tartoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról aláírt jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2011/349/EU tanácsi határozat 3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének H. pontjában említett terület alá tartoznak.

törölve

Indokolás

A rendelet nem a schengeni vívmányok továbbfejlesztéséről szól.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | „információkhoz való hozzáférés és információcsere”: bűncselekmények, különösen határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűncselekmények megelőzésével, felderítésével, nyomozásával, valamint üldözésével kapcsolatos,
  a
  bűnüldöző hatóságok számára releváns információk összegyűjtése, tárolása, feldolgozása, elemzése és cseréje, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

„információkhoz való hozzáférés és információcsere”: bűncselekmények, különösen határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűncselekmények megelőzésével, felderítésével, nyomozásával, valamint üldözésével kapcsolatos,
  a
  bűnüldöző hatóságok számára releváns információk összegyűjtése, tárolása, feldolgozása, elemzése és cseréje,

| b) | „információkhoz való hozzáférés és információcsere”: bűncselekmények, különösen határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűncselekmények megelőzésével, felderítésével, nyomozásával, valamint üldözésével kapcsolatos,
  az uniós
  bűnüldöző hatóságok számára releváns információk
  biztonságos
  összegyűjtése, tárolása, feldolgozása, elemzése és cseréje, |
| --- | --- |

b)

„információkhoz való hozzáférés és információcsere”: bűncselekmények, különösen határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűncselekmények megelőzésével, felderítésével, nyomozásával, valamint üldözésével kapcsolatos,
  az uniós
  bűnüldöző hatóságok számára releváns információk
  biztonságos
  összegyűjtése, tárolása, feldolgozása, elemzése és cseréje,

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | „szervezett bűnözés”:
  három vagy
  több személyből álló szervezett csoport által elkövetett
  büntetendő
  cselekmény, amely
  összehangoltan működik közvetlen
  vagy
  közvetett módon
  pénzügyi vagy más anyagi haszon
  megszerzésére törekedve, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

„szervezett bűnözés”:
  három vagy
  több személyből álló szervezett csoport által elkövetett
  büntetendő
  cselekmény, amely
  összehangoltan működik közvetlen
  vagy
  közvetett módon
  pénzügyi vagy más anyagi haszon
  megszerzésére törekedve,

| d) | „szervezett bűnözés”:
  meghatározott ideig – amelynek hossza valószínűsíti, hogy az alkalmiság kizárható – működő, kettőnél
  több
  , egymással partnerségi viszonyban álló, összehangoltan működő
  személyből álló szervezett csoport által elkövetett
  olyan
  cselekmény, amely
  olyan szabadásgvesztéssel, illetve szabadságelvonással járó intézkedéssel büntetendő, amelynek felső határa legalább 4 év,
  vagy
  annál több, és amelynek célja
  pénzügyi vagy más anyagi haszon
  közvetlen vagy közvetett módon – többek között megfélemlítés révén – történő megszerzése; |
| --- | --- |

d)

„szervezett bűnözés”:
  meghatározott ideig – amelynek hossza valószínűsíti, hogy az alkalmiság kizárható – működő, kettőnél
  több
  , egymással partnerségi viszonyban álló, összehangoltan működő
  személyből álló szervezett csoport által elkövetett
  olyan
  cselekmény, amely
  olyan szabadásgvesztéssel, illetve szabadságelvonással járó intézkedéssel büntetendő, amelynek felső határa legalább 4 év,
  vagy
  annál több, és amelynek célja
  pénzügyi vagy más anyagi haszon
  közvetlen vagy közvetett módon – többek között megfélemlítés révén – történő megszerzése;

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | „kockázat- és válságkezelés”: a terrorizmus és egyéb biztonsági vonatkozású veszélyek értékelésével, megelőzésével, az azokra való felkészültséggel és következményeik kezelésével kapcsolatos bármilyen intézkedés, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

„kockázat- és válságkezelés”: a terrorizmus és egyéb biztonsági vonatkozású veszélyek értékelésével, megelőzésével, az azokra való felkészültséggel és következményeik kezelésével kapcsolatos bármilyen intézkedés,

| f) | „kockázat- és válságkezelés”: a terrorizmus
  , szervezett bűnözés
  és egyéb biztonsági vonatkozású veszélyek értékelésével, megelőzésével, az azokra való felkészültséggel és következményeik kezelésével kapcsolatos bármilyen intézkedés, |
| --- | --- |

f)

„kockázat- és válságkezelés”: a terrorizmus
  , szervezett bűnözés
  és egyéb biztonsági vonatkozású veszélyek értékelésével, megelőzésével, az azokra való felkészültséggel és következményeik kezelésével kapcsolatos bármilyen intézkedés,

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | „következménykezelés”: olyan
  intézkedések
  hatékony összehangolása, amelyeket terrortámadásra, vagy más biztonsági vonatkozású eseményre való reagálás és hatásának csökkentése érdekében hoztak

  a nemzeti és/vagy uniós szintű intézkedések
  hatékony összehangolása érdekében, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

h)

„következménykezelés”: olyan
  intézkedések
  hatékony összehangolása, amelyeket terrortámadásra, vagy más biztonsági vonatkozású eseményre való reagálás és hatásának csökkentése érdekében hoztak

  a nemzeti és/vagy uniós szintű intézkedések
  hatékony összehangolása érdekében,

| h) | „következménykezelés”: olyan
  , nemzeti és/vagy uniós szintű fellépések
  hatékony összehangolása, amelyekre terrortámadásra, vagy más biztonsági vonatkozású eseményre való reagálás és hatásának csökkentése érdekében került sor. |
| --- | --- |

h)

„következménykezelés”: olyan
  , nemzeti és/vagy uniós szintű fellépések
  hatékony összehangolása, amelyekre terrortámadásra, vagy más biztonsági vonatkozású eseményre való reagálás és hatásának csökkentése érdekében került sor.

Indokolás

A javasolt megfogalmazás a szöveg egyértelműségét hivatott javítani.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i) | „létfontosságú infrastruktúra”:
  olyan fizikai források
  ,
  szolgáltatások, információtechnológiai létesítmények,
  hálózatok
  és infrastrukturális eszközök
  , amelyek
  megzavarása vagy megsemmisítése súlyos hatással járna
  a létfontosságú társadalmi
  feladatokra
  ,
  többek között
  az
  ellátási láncra
  ,
  az egészségügyre,
  a
  biztonságra
  , az emberek gazdasági vagy
  szociális jólétére
  vagy az
  Unió vagy tagállamai működésére, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

i)

„létfontosságú infrastruktúra”:
  olyan fizikai források
  ,
  szolgáltatások, információtechnológiai létesítmények,
  hálózatok
  és infrastrukturális eszközök
  , amelyek
  megzavarása vagy megsemmisítése súlyos hatással járna
  a létfontosságú társadalmi
  feladatokra
  ,
  többek között
  az
  ellátási láncra
  ,
  az egészségügyre,
  a
  biztonságra
  , az emberek gazdasági vagy
  szociális jólétére
  vagy az
  Unió vagy tagállamai működésére,

| i) | „létfontosságú infrastruktúra”:
  a tagállamokban található azon eszközök
  , hálózatok,
  rendszerek vagy ezek részei,
  amelyek
  elengedhetetlenek
  a létfontosságú társadalmi
  feladatok ellátásához
  , az
  egészségügyhöz
  , a
  biztonsághoz
  , az emberek gazdasági
  és szociális jólétéhez, valamint amelyek megzavarása, veszélyeztetése
  vagy
  megsemmisítése e feladatok folyamatos ellátásának hiánya miatt jelentős következményekkel járna valamely tagállamban
  vagy az
  Unióban; |
| --- | --- |

i)

„létfontosságú infrastruktúra”:
  a tagállamokban található azon eszközök
  , hálózatok,
  rendszerek vagy ezek részei,
  amelyek
  elengedhetetlenek
  a létfontosságú társadalmi
  feladatok ellátásához
  , az
  egészségügyhöz
  , a
  biztonsághoz
  , az emberek gazdasági
  és szociális jólétéhez, valamint amelyek megzavarása, veszélyeztetése
  vagy
  megsemmisítése e feladatok folyamatos ellátásának hiánya miatt jelentős következményekkel járna valamely tagállamban
  vagy az
  Unióban;

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés megelőzése és az az elleni küzdelem, beleértve a terrorizmust, valamint a tagállamok és az érintett harmadik országok bűnüldöző hatóságai közötti koordináció és együttműködés megerősítése, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés megelőzése és az az elleni küzdelem, beleértve a terrorizmust, valamint a tagállamok és az érintett harmadik országok bűnüldöző hatóságai közötti koordináció és együttműködés megerősítése,

| a) | a határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés megelőzése és az az elleni küzdelem, beleértve a terrorizmust,
  az emberkereskedelmet, az illegális bevándorlásnak a bűnszervezetek általi kihasználását, a gyermekek szexuális kizsákmányolását, a gyermekekkel való visszaélésről készült képfelvételek terjesztését, a számítástechnikai bűnözést és a bűncselekményből származó bevételek tisztára mosását,
  valamint a tagállamok
  , az Unió illetékes szervei
  és az érintett harmadik országok bűnüldöző hatóságai
  , valamint a nemzetközi szervezetek
  közötti koordináció és együttműködés megerősítése. |
| --- | --- |

a)

a határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés megelőzése és az az elleni küzdelem, beleértve a terrorizmust,
  az emberkereskedelmet, az illegális bevándorlásnak a bűnszervezetek általi kihasználását, a gyermekek szexuális kizsákmányolását, a gyermekekkel való visszaélésről készült képfelvételek terjesztését, a számítástechnikai bűnözést és a bűncselekményből származó bevételek tisztára mosását,
  valamint a tagállamok
  , az Unió illetékes szervei
  és az érintett harmadik országok bűnüldöző hatóságai
  , valamint a nemzetközi szervezetek
  közötti koordináció és együttműködés megerősítése.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E célkitűzés elérését többek között olyan mutatók alapján kell értékelni, mint a határokon átnyúló közös műveletek száma, illetve a bevált módszerekre vonatkozó dokumentumok és a szervezett rendezvények száma. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E célkitűzés elérését többek között olyan mutatók alapján kell értékelni, mint a határokon átnyúló közös műveletek száma, illetve a bevált módszerekre vonatkozó dokumentumok és a szervezett rendezvények száma.

törölve

Indokolás

Az előadó külön módosítást javasol a célkitűzések elérését jelző mutatók kapcsán.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a tagállamok azon képességének javítása, hogy együttműködjenek az Europollal és jobban kihasználják az általa kínált lehetőségeket és szolgáltatásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

a tagállamok azon képességének javítása, hogy együttműködjenek az Europollal és jobban kihasználják az általa kínált lehetőségeket és szolgáltatásokat.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – b pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E célkitűzés elérését többek között olyan mutatók alapján kell értékelni, mint a tagállamok részéről a gazdaság valamennyi ágazatában a létfontosságú infrastruktúra védelmének előmozdítása érdekében kialakított és/vagy továbbfejlesztett eszközök száma, és az uniós szinten elvégzett fenyegetés- és kockázatelemzések száma. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E célkitűzés elérését többek között olyan mutatók alapján kell értékelni, mint a tagállamok részéről a gazdaság valamennyi ágazatában a létfontosságú infrastruktúra védelmének előmozdítása érdekében kialakított és/vagy továbbfejlesztett eszközök száma, és az uniós szinten elvégzett fenyegetés- és kockázatelemzések száma.

törölve

Indokolás

Az előadó külön módosítást javasol a célkitűzések elérését jelző mutatók kapcsán.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Ezen célkitűzések elérése érdekében az eszköznek hozzá kell járulnia a következő operatív célkitűzésekhez
  az alábbiak előmozdítása és fejlesztése révén
  : | (3)   Ezen célkitűzések elérése érdekében az eszköznek hozzá kell járulnia a következő operatív célkitűzésekhez: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Ezen célkitűzések elérése érdekében az eszköznek hozzá kell járulnia a következő operatív célkitűzésekhez
  az alábbiak előmozdítása és fejlesztése révén
  :

(3)   Ezen célkitűzések elérése érdekében az eszköznek hozzá kell járulnia a következő operatív célkitűzésekhez:

Indokolás

A módosítás a 3. cikk (3) bekezdéséhez fűzött módosításokkal vág egybe.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a tagállamoknak a határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés megelőzésére és az
  ez
  elleni küzdelemre irányuló képességeit erősítő intézkedések (módszerek, eszközök, struktúrák), különösen a köz- és magánszféra partnerségei, az információk és a bevált módszerek cseréje, az adatokhoz való hozzáférés, az interoperábilis technológiák, az összehasonlítható statisztikák, az alkalmazott kriminológia, a nyilvános kommunikáció és a tudatosítás révén, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a tagállamoknak a határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés megelőzésére és az
  ez
  elleni küzdelemre irányuló képességeit erősítő intézkedések (módszerek, eszközök, struktúrák), különösen a köz- és magánszféra partnerségei, az információk és a bevált módszerek cseréje, az adatokhoz való hozzáférés, az interoperábilis technológiák, az összehasonlítható statisztikák, az alkalmazott kriminológia, a nyilvános kommunikáció és a tudatosítás révén,

| a) | a tagállamoknak a határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés
  , a számítástechnikai bűnözés vagy terrorcselekmény
  megelőzésére és az
  ezek
  elleni küzdelemre irányuló képességeit erősítő intézkedések
  előmozdítása és fejlesztése
  (módszerek, eszközök, struktúrák), különösen a köz- és magánszféra partnerségei, az információk és a bevált módszerek cseréje, az adatokhoz való hozzáférés, az interoperábilis technológiák, az összehasonlítható statisztikák, az alkalmazott kriminológia, a nyilvános kommunikáció és a tudatosítás révén, |
| --- | --- |

a)

a tagállamoknak a határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés
  , a számítástechnikai bűnözés vagy terrorcselekmény
  megelőzésére és az
  ezek
  elleni küzdelemre irányuló képességeit erősítő intézkedések
  előmozdítása és fejlesztése
  (módszerek, eszközök, struktúrák), különösen a köz- és magánszféra partnerségei, az információk és a bevált módszerek cseréje, az adatokhoz való hozzáférés, az interoperábilis technológiák, az összehasonlítható statisztikák, az alkalmazott kriminológia, a nyilvános kommunikáció és a tudatosítás révén,

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a tagállamok bűnüldözési hatóságai, más nemzeti hatóságok, a megfelelő uniós szervek és adott esetben harmadik országok közötti adminisztratív és műveleti koordináció, együttműködés, kölcsönös megismerés és információcsere, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a tagállamok bűnüldözési hatóságai, más nemzeti hatóságok, a megfelelő uniós szervek és adott esetben harmadik országok közötti adminisztratív és műveleti koordináció, együttműködés, kölcsönös megismerés és információcsere,

| b) | a tagállamok bűnüldözési hatóságai, más nemzeti hatóságok, a megfelelő uniós szervek és adott esetben harmadik országok
  és nemzetközi szervezetek
  közötti adminisztratív és műveleti koordináció, együttműködés, kölcsönös megismerés és információcsere
  előmozdítása és fejlesztése. |
| --- | --- |

b)

a tagállamok bűnüldözési hatóságai, más nemzeti hatóságok, a megfelelő uniós szervek és adott esetben harmadik országok
  és nemzetközi szervezetek
  közötti adminisztratív és műveleti koordináció, együttműködés, kölcsönös megismerés és információcsere
  előmozdítása és fejlesztése.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | képzési rendszerek
  az európai képzési politikák
  végrehajtásában
  , többek között uniós bűnüldözési csereprogramok révén
  , annak érdekében

  , hogy kialakítsanak egy valódi európai igazságügyi és bűnüldözési kultúrát, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

képzési rendszerek
  az európai képzési politikák
  végrehajtásában
  , többek között uniós bűnüldözési csereprogramok révén
  , annak érdekében

  , hogy kialakítsanak egy valódi európai igazságügyi és bűnüldözési kultúrát,

| c) | egy valódi európai igazságügyi és bűnüldözési kultúra kialakítása érdekében az
  emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásával összefüggő kötelezettségek ismeretéhez és az
  európai képzési politikák
  végrehajtásához kapcsolódó képzési rendszerek előmozdítása és fejlesztése
  , többek között uniós bűnüldözési csereprogramok révén. |
| --- | --- |

c)

egy valódi európai igazságügyi és bűnüldözési kultúra kialakítása érdekében az
  emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásával összefüggő kötelezettségek ismeretéhez és az
  európai képzési politikák
  végrehajtásához kapcsolódó képzési rendszerek előmozdítása és fejlesztése
  , többek között uniós bűnüldözési csereprogramok révén.

(A módosítás a d)–g) pontokra is alkalmazandó, amelyek technikai kiigazításra szorulnak.)

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | intézkedések és bevált módszerek a bűncselekmények tanúinak és áldozatainak védelme és támogatása tekintetében, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

intézkedések és bevált módszerek a bűncselekmények tanúinak és áldozatainak védelme és támogatása tekintetében,

| d) | a bűncselekmények tanúinak és áldozatainak
  időben történő azonosítására, védelmére és támogatására szolgáló
  intézkedések,
  mechanizmusok
  és bevált módszerek
  előmozdítása és fejlesztése, különösen a gyermekkorú tanúk és áldozatok
  védelme és támogatása
  , valamint az egyedülálló vagy más okból gyámságra szoruló gyermekek különleges védelme és támogatása
  tekintetében. |
| --- | --- |

d)

a bűncselekmények tanúinak és áldozatainak
  időben történő azonosítására, védelmére és támogatására szolgáló
  intézkedések,
  mechanizmusok
  és bevált módszerek
  előmozdítása és fejlesztése, különösen a gyermekkorú tanúk és áldozatok
  védelme és támogatása
  , valamint az egyedülálló vagy más okból gyámságra szoruló gyermekek különleges védelme és támogatása
  tekintetében.

Indokolás

A bűncselekmények tanúi és sértettjei nemcsak védelmet és támogatást igényelnek, hanem a lehető legkorábbi azonosításuk is alapvetően fontos. Az EU kötelezettséget vállalt a gyermekek jogainak védelmére. Ezen erőfeszítéseket e rendelet végrehajtása és érvényesítése során is láthatóvá kell tenni.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | a tagállamok és az Unió átfogó fenyegetés- és kockázatértékelését célzó adminisztratív és műveleti képességeinek megerősítését szolgáló intézkedések (módszerek, eszközök, struktúrák) annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az Unió számára, hogy a közös és megosztott értékeléseken alapuló integrált megközelítéseket alakítson ki a válsághelyzetekben, továbbá hogy előmozdítsák a tagállamok és a partnerországok eltérő fenyegetési szint meghatározásainak kölcsönös megértését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

g)

a tagállamok és az Unió átfogó fenyegetés- és kockázatértékelését célzó adminisztratív és műveleti képességeinek megerősítését szolgáló intézkedések (módszerek, eszközök, struktúrák) annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az Unió számára, hogy a közös és megosztott értékeléseken alapuló integrált megközelítéseket alakítson ki a válsághelyzetekben, továbbá hogy előmozdítsák a tagállamok és a partnerországok eltérő fenyegetési szint meghatározásainak kölcsönös megértését.

| g) | a tagállamok és az Unió átfogó
  , igazolt tényekre épülő, az Európai Parlament és a Tanács által támogatott uniós prioritásokkal és kezdeményezésekkel összhangban lévő
  fenyegetés- és kockázatértékelését célzó adminisztratív és műveleti képességeinek megerősítését szolgáló intézkedések (módszerek, eszközök, struktúrák)
  előmozdítása és fejlesztése
  annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az Unió számára, hogy a közös és megosztott értékeléseken alapuló integrált megközelítéseket alakítson ki a válsághelyzetekben, továbbá hogy előmozdítsák a tagállamok és a partnerországok eltérő fenyegetési szint meghatározásainak kölcsönös megértését. |
| --- | --- |

g)

a tagállamok és az Unió átfogó
  , igazolt tényekre épülő, az Európai Parlament és a Tanács által támogatott uniós prioritásokkal és kezdeményezésekkel összhangban lévő
  fenyegetés- és kockázatértékelését célzó adminisztratív és műveleti képességeinek megerősítését szolgáló intézkedések (módszerek, eszközök, struktúrák)
  előmozdítása és fejlesztése
  annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az Unió számára, hogy a közös és megosztott értékeléseken alapuló integrált megközelítéseket alakítson ki a válsághelyzetekben, továbbá hogy előmozdítsák a tagállamok és a partnerországok eltérő fenyegetési szint meghatározásainak kölcsönös megértését.

Indokolás

Semmilyen alap nem használható fel olyan intézkedések vagy gyakorlatok finanszírozására, amelyek elfogadására nézve az Európai Parlament és a Tanács szintjén nem született politikai megállapodás.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

3 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. cikk |
| | Mutatók |
| | A 3. cikkben említett konkrét célkitűzések megvalósítását egyértelműen és előre meghatározott, átlátható és mérhető teljesítménymutatók alapján kell értékelni, mint például különösen a következők: |
| | a) | a határokon átnyúló közös műveletek száma; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3a. cikk

Mutatók

A 3. cikkben említett konkrét célkitűzések megvalósítását egyértelműen és előre meghatározott, átlátható és mérhető teljesítménymutatók alapján kell értékelni, mint például különösen a következők:

a)

a határokon átnyúló közös műveletek száma;

| b) | az Európai Unió működéséről szóló szerződés (az EUMSZ) 87. cikkében említett illetékes hatóságok azon munkatársainak száma, illetve százalékos aránya, akik a program által finanszírozott képzési tevékenységekben, munkatársak számára szervezett cserelátogatásokon, tanulmányi látogatásokon, műhelymunkában és szemináriumokon részt vettek; |
| --- | --- |

b)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés (az EUMSZ) 87. cikkében említett illetékes hatóságok azon munkatársainak száma, illetve százalékos aránya, akik a program által finanszírozott képzési tevékenységekben, munkatársak számára szervezett cserelátogatásokon, tanulmányi látogatásokon, műhelymunkában és szemináriumokon részt vettek;

| c) | a bevált módszerekre vonatkozó dokumentumok és a szervezett rendezvények száma és színvonala; |
| --- | --- |

c)

a bevált módszerekre vonatkozó dokumentumok és a szervezett rendezvények száma és színvonala;

| d) | a gazdaság valamennyi ágazatában a létfontosságú infrastruktúra védelmének előmozdítása érdekében a tagállamok által kialakított és/vagy továbbfejlesztett eszközök száma, valamint az uniós szinten elvégzett fenyegetés- és kockázatelemzések száma; |
| --- | --- |

d)

a gazdaság valamennyi ágazatában a létfontosságú infrastruktúra védelmének előmozdítása érdekében a tagállamok által kialakított és/vagy továbbfejlesztett eszközök száma, valamint az uniós szinten elvégzett fenyegetés- és kockázatelemzések száma;

| e) | az Europol adatbázisába továbbított adatok és az elindított ügyek száma. |
| --- | --- |

e)

az Europol adatbázisába továbbított adatok és az elindított ügyek száma.

A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják az elért eredmények mutatók alapján történő értékeléséhez szükséges információkat.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a bűnüldöző hatóságok közötti rendőrségi együttműködést és koordinációt javító fellépések, beleértve a közös nyomozócsoportokat és a határokon átnyúló közös műveletek bármilyen egyéb formáját, az információkhoz és az interoperábilis technológiákhoz való hozzáférés és azok cseréje; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a bűnüldöző hatóságok közötti rendőrségi együttműködést és koordinációt javító fellépések, beleértve a közös nyomozócsoportokat és a határokon átnyúló közös műveletek bármilyen egyéb formáját, az információkhoz és az interoperábilis technológiákhoz való hozzáférés és azok cseréje;

| a) | a bűnüldöző hatóságok közötti rendőrségi együttműködést
  , a koordinációt
  és
  az ügynökségek közötti együttműködést
  javító fellépések, beleértve a közös nyomozócsoportokat és a határokon átnyúló közös műveletek bármilyen egyéb formáját, az információkhoz és az interoperábilis technológiákhoz
  , például az Europol biztonságos hálózati információcsere-alkalmazásának (a SIENA-nak) a kiterjesztéséhez, vagy az Europol információs rendszerének adatbetöltőihez
  való hozzáférést és azok cseréjét; |
| --- | --- |

a)

a bűnüldöző hatóságok közötti rendőrségi együttműködést
  , a koordinációt
  és
  az ügynökségek közötti együttműködést
  javító fellépések, beleértve a közös nyomozócsoportokat és a határokon átnyúló közös műveletek bármilyen egyéb formáját, az információkhoz és az interoperábilis technológiákhoz
  , például az Europol biztonságos hálózati információcsere-alkalmazásának (a SIENA-nak) a kiterjesztéséhez, vagy az Europol információs rendszerének adatbetöltőihez
  való hozzáférést és azok cseréjét;

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | elemzési, nyomon követési és értékelési tevékenységek, beleértve a tanulmányokat, valamint a fenyegetés- és kockázatértékeléseket és hatásvizsgálatokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

elemzési, nyomon követési és értékelési tevékenységek, beleértve a tanulmányokat, valamint a fenyegetés- és kockázatértékeléseket és hatásvizsgálatokat;

| c) | elemzési, nyomon követési és értékelési tevékenységek, beleértve a tanulmányokat, valamint a fenyegetés- és kockázatértékeléseket és hatásvizsgálatokat
  , amelyek igazolt tényekre épülnek, és összhangban vannak az Európai Parlament és a Tanács által támogatott uniós prioritásokkal és kezdeményezésekkel
  ; |
| --- | --- |

c)

elemzési, nyomon követési és értékelési tevékenységek, beleértve a tanulmányokat, valamint a fenyegetés- és kockázatértékeléseket és hatásvizsgálatokat
  , amelyek igazolt tényekre épülnek, és összhangban vannak az Európai Parlament és a Tanács által támogatott uniós prioritásokkal és kezdeményezésekkel
  ;

Indokolás

Semmilyen alap nem használható fel olyan intézkedések vagy gyakorlatok finanszírozására, amelyek elfogadására nézve az Európai Parlament és a Tanács szintjén nem született politikai megállapodás.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A .../2013/EU rendelet [horizontális rendelet] 3. cikkének (4a) bekezdése értelmében a Bizottság és a tagállamok az Európai Külügyi Szolgálattal közösen biztosítják a harmadik országokban sorra kerülő, illetve a harmadik országokat érintő fellépésekkel kapcsolatos koordinációt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A .../2013/EU rendelet [horizontális rendelet] 3. cikkének (4a) bekezdése értelmében a Bizottság és a tagállamok az Európai Külügyi Szolgálattal közösen biztosítják a harmadik országokban sorra kerülő, illetve a harmadik országokat érintő fellépésekkel kapcsolatos koordinációt.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi
  keret korlátain belül
  . | (2)   Az
  Alap részére elkülönített
  éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a
  2014–2020 közötti időszakra szóló többéves
  pénzügyi
  keretet megállapító rendelet és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, XXX/201X -i intézményközi megállapodás rendelkezéseinek sérelme nélkül
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi
  keret korlátain belül
  .

(2)   Az
  Alap részére elkülönített
  éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a
  2014–2020 közötti időszakra szóló többéves
  pénzügyi
  keretet megállapító rendelet és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, XXX/201X -i intézményközi megállapodás rendelkezéseinek sérelme nélkül
  .

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A jelen eszköz alapján kiosztott költségvetést megosztott igazgatás révén kell végrehajtani, összhangban az XXXX/2012/EU rendelet [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdésének b) pontjával,
  kivéve a 7. cikkben hivatkozott uniós intézkedéseket, a 8. cikk (1) bekezdésében hivatkozott technikai segítségnyújtást, és a 9. cikkben hivatkozott gyorssegélyt. | (4)   A jelen eszköz alapján előirányzott költségvetést
  közvetlen és közvetett gazdálkodás
  révén
  (a 7. cikkben említett uniós intézkedések
  ,
  a 8. cikk (1) bekezdésében említett technikai segítségnyújtás és a 9. cikkben említett gyorssegély), vagy,
  összhangban az XXXX/2012/EU rendelet [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdésének b) pontjával, közös gazdálkodásban kell végrehajtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A jelen eszköz alapján kiosztott költségvetést megosztott igazgatás révén kell végrehajtani, összhangban az XXXX/2012/EU rendelet [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdésének b) pontjával,
  kivéve a 7. cikkben hivatkozott uniós intézkedéseket, a 8. cikk (1) bekezdésében hivatkozott technikai segítségnyújtást, és a 9. cikkben hivatkozott gyorssegélyt.

(4)   A jelen eszköz alapján előirányzott költségvetést
  közvetlen és közvetett gazdálkodás
  révén
  (a 7. cikkben említett uniós intézkedések
  ,
  a 8. cikk (1) bekezdésében említett technikai segítségnyújtás és a 9. cikkben említett gyorssegély), vagy,
  összhangban az XXXX/2012/EU rendelet [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdésének b) pontjával, közös gazdálkodásban kell végrehajtani.

Indokolás

A költségvetési rendelet 55. cikke értelmében az uniós költségvetés közös gazdálkodásban történő végrehajtásának a kivételnek, nem pedig a szabálynak kell lennie.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Az EUMSZ 317. cikkének értelmében az uniós költségvetés végrehajtásáért végsősoron a Bizottság felel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)
     
  Az EUMSZ 317. cikkének értelmében az uniós költségvetés végrehajtásáért végsősoron a Bizottság felel.

Indokolás

Az EUMSZ 317. cikkének értelmében az uniós költségvetés végrehajtásáért végsősoron a Bizottság felel.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az összforrásokat
  irányadó jelleggel
  a következőképpen kell felhasználni: | (5)   
  A költségvetési hatóság előjogainak sérelme nélkül
  az összforrásokat a következőképpen kell felhasználni: |
| a) | 564 millió EUR
  a tagállamok nemzeti programjaira; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   Az összforrásokat
  irányadó jelleggel
  a következőképpen kell felhasználni:

(5)   
  A költségvetési hatóság előjogainak sérelme nélkül
  az összforrásokat a következőképpen kell felhasználni:

a)

564 millió EUR
  a tagállamok nemzeti programjaira;

| a) | 55 %
  a tagállamok nemzeti programjaira; |
| --- | --- |

a)

55 %
  a tagállamok nemzeti programjaira;

| b) | 564 millió EUR az uniós intézkedésekre, a gyorssegélyre és a Bizottság kezdeményezésére a technikai segítségnyújtásra. |
| --- | --- |

b)

564 millió EUR az uniós intézkedésekre, a gyorssegélyre és a Bizottság kezdeményezésére a technikai segítségnyújtásra.

| b) | 45 % az uniós intézkedésekre, a gyorssegélyre és a Bizottság kezdeményezésére a technikai segítségnyújtásra. |
| --- | --- |

b)

45 % az uniós intézkedésekre, a gyorssegélyre és a Bizottság kezdeményezésére a technikai segítségnyújtásra.

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)
     
  A schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok e rendelettel összhangban részt vesznek az eszközben. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)
     
  A schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok e rendelettel összhangban részt vesznek az eszközben.

törölve

Indokolás

A rendelet nem a schengeni vívmányok továbbfejlesztéséről szól.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)
     
  Ezen országoknak az eszközhöz nyújtott pénzügyi hozzájárulásairól megállapodásokat kell kötni, és meg kell határozni a részvételhez szükséges kiegészítő szabályokat, beleértve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét és a Számvevőszék ellenőrzési hatáskörét biztosító rendelkezéseket.




  Az ezen országoktól származó hozzájárulásokat hozzá kell adni az uniós költségvetésből rendelkezésre álló, az (1) bekezdésben hivatkozott összforrásokhoz. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)
     
  Ezen országoknak az eszközhöz nyújtott pénzügyi hozzájárulásairól megállapodásokat kell kötni, és meg kell határozni a részvételhez szükséges kiegészítő szabályokat, beleértve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét és a Számvevőszék ellenőrzési hatáskörét biztosító rendelkezéseket.

Az ezen országoktól származó hozzájárulásokat hozzá kell adni az uniós költségvetésből rendelkezésre álló, az (1) bekezdésben hivatkozott összforrásokhoz.

törölve

Indokolás

A rendelet nem a schengeni vívmányok továbbfejlesztéséről szól.

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság által az XXX/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 14. cikke szerint megvizsgálandó és jóváhagyandó nemzeti programok alapján a tagállamok az e rendelet mellékletében felsorolt stratégiai uniós
  prioritások kezelésére koncentrálnak
  . | (2)   A Bizottság által az XXX/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 14. cikke szerint megvizsgálandó és jóváhagyandó nemzeti programok alapján a tagállamok az e rendelet mellékletében felsorolt stratégiai uniós
  prioritásokkal kapcsolatos projekteket hajtják végre
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság által az XXX/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 14. cikke szerint megvizsgálandó és jóváhagyandó nemzeti programok alapján a tagállamok az e rendelet mellékletében felsorolt stratégiai uniós
  prioritások kezelésére koncentrálnak
  .

(2)   A Bizottság által az XXX/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 14. cikke szerint megvizsgálandó és jóváhagyandó nemzeti programok alapján a tagállamok az e rendelet mellékletében felsorolt stratégiai uniós
  prioritásokkal kapcsolatos projekteket hajtják végre
  .

Indokolás

A nemzeti programoknak az e rendelet mellékletében felsorolt stratégiai uniós prioritásokkal kapcsolatos projektekre kell összpontosítaniuk.

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság kezdeményezésére az eszköz felhasználható transznacionális fellépések, vagy az Unió különleges érdekében álló fellépések (uniós fellépések) finanszírozására, a 3. cikkben szereplő általános, egyedi és működési célkitűzések kapcsán. | (1)   A Bizottság kezdeményezésére az eszköz felhasználható transznacionális fellépések, vagy az Unió különleges érdekében álló fellépések (uniós fellépések) finanszírozására, a 3. cikkben szereplő általános, egyedi és működési célkitűzések kapcsán.
  Valamennyi ilyen fellépést az Európai Unió Alapjogi Chartájában szereplő jogok és alapvető elvek, valamint az adatok és a megánélet védelmére vonatkozó uniós jogi rendelkezések tiszteletben tartásával kell végrehajtani. Az európai adatvédelmi biztos, az EU Alapjogi Ügynöksége és más illetékes felügyeleti ügynökségek és szervek értékelhetik e fellépések ilyen szempontú megfelelőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottság kezdeményezésére az eszköz felhasználható transznacionális fellépések, vagy az Unió különleges érdekében álló fellépések (uniós fellépések) finanszírozására, a 3. cikkben szereplő általános, egyedi és működési célkitűzések kapcsán.

(1)   A Bizottság kezdeményezésére az eszköz felhasználható transznacionális fellépések, vagy az Unió különleges érdekében álló fellépések (uniós fellépések) finanszírozására, a 3. cikkben szereplő általános, egyedi és működési célkitűzések kapcsán.
  Valamennyi ilyen fellépést az Európai Unió Alapjogi Chartájában szereplő jogok és alapvető elvek, valamint az adatok és a megánélet védelmére vonatkozó uniós jogi rendelkezések tiszteletben tartásával kell végrehajtani. Az európai adatvédelmi biztos, az EU Alapjogi Ügynöksége és más illetékes felügyeleti ügynökségek és szervek értékelhetik e fellépések ilyen szempontú megfelelőségét.

Indokolás

Független felügyeletnek kellene szavatolnia, hogy valamennyi fellépés összhangban legyen az alapvető jogokkal, ideértve a magánélethez való jogokat, és megfeleljen az adatvédelmi normáknak.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ahhoz, hogy támogathatóak legyenek, az uniós intézkedéseknek összhangban kell állniuk a vonatkozó uniós stratégiákban, programokban, illetve kockázat- és fenyegetésértékelésekben megjelölt prioritásokkal: | (2)   Ahhoz, hogy támogathatóak legyenek, az uniós intézkedéseknek összhangban kell lenniük a vonatkozó uniós stratégiákban, programokban, illetve kockázat- és fenyegetésértékelésekben megjelölt
  és az Európai Parlament és a Tanács által is jóváhagyott
  prioritásokkal, és támogatniuk kell különösen az alábbiakat: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Ahhoz, hogy támogathatóak legyenek, az uniós intézkedéseknek összhangban kell állniuk a vonatkozó uniós stratégiákban, programokban, illetve kockázat- és fenyegetésértékelésekben megjelölt prioritásokkal:

(2)   Ahhoz, hogy támogathatóak legyenek, az uniós intézkedéseknek összhangban kell lenniük a vonatkozó uniós stratégiákban, programokban, illetve kockázat- és fenyegetésértékelésekben megjelölt
  és az Európai Parlament és a Tanács által is jóváhagyott
  prioritásokkal, és támogatniuk kell különösen az alábbiakat:

Indokolás

Semmilyen alap nem használható fel olyan intézkedések vagy gyakorlatok finanszírozására, amelyek elfogadására nézve az Európai Parlament és a Tanács szintjén nem született politikai megállapodás.

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | elemzési, nyomon követési és értékelési tevékenységek, beleértve a fenyegetés- és kockázatértékeléseket és hatásvizsgálatokat, továbbá az uniós jog és az uniós szakpolitikai célkitűzések tagállamok általi végrehajtását nyomon követő projektek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

elemzési, nyomon követési és értékelési tevékenységek, beleértve a fenyegetés- és kockázatértékeléseket és hatásvizsgálatokat, továbbá az uniós jog és az uniós szakpolitikai célkitűzések tagállamok általi végrehajtását nyomon követő projektek;

| c) | elemzési, nyomon követési és értékelési tevékenységek, beleértve a fenyegetés- és kockázatértékeléseket és hatásvizsgálatokat,
  amelyek igazolt tényekre épülnek, és összhangban vannak az Európai Parlament és a Tanács által támogatott uniós prioritásokkal és kezdeményezésekkel,
  továbbá az uniós jog és az uniós szakpolitikai célkitűzések tagállamok általi végrehajtását nyomon követő projektek; |
| --- | --- |

c)

elemzési, nyomon követési és értékelési tevékenységek, beleértve a fenyegetés- és kockázatértékeléseket és hatásvizsgálatokat,
  amelyek igazolt tényekre épülnek, és összhangban vannak az Európai Parlament és a Tanács által támogatott uniós prioritásokkal és kezdeményezésekkel,
  továbbá az uniós jog és az uniós szakpolitikai célkitűzések tagállamok általi végrehajtását nyomon követő projektek;

Indokolás

Semmilyen alap nem használható fel olyan intézkedések vagy gyakorlatok finanszírozására, amelyek elfogadására nézve az Európai Parlament és a Tanács szintjén nem született politikai megállapodás.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | technikai berendezések, biztonsági létesítmények, infrastruktúrák, kapcsolódó épületek és rendszerek, különösen uniós szintű ICT-rendszerek és összetevőik beszerzése és/vagy továbbfejlesztése, beleértve a számítástechnikai bűnözéssel kapcsolatos európai együttműködést, különösen a számítógépes bűnözés elleni küzdelem európai központjával; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

technikai berendezések, biztonsági létesítmények, infrastruktúrák, kapcsolódó épületek és rendszerek, különösen uniós szintű ICT-rendszerek és összetevőik beszerzése és/vagy továbbfejlesztése, beleértve a számítástechnikai bűnözéssel kapcsolatos európai együttműködést, különösen a számítógépes bűnözés elleni küzdelem európai központjával;

| f) | technikai berendezések,
  know-how,
  biztonsági létesítmények, infrastruktúrák, kapcsolódó épületek és rendszerek, különösen uniós szintű ICT-rendszerek és összetevőik beszerzése és/vagy továbbfejlesztése, többek között a számítástechnikai bűnözéssel kapcsolatos európai együttműködés, nevezetesen a számítógépes bűnözés elleni európai központ kiépítése céljából; |
| --- | --- |

f)

technikai berendezések,
  know-how,
  biztonsági létesítmények, infrastruktúrák, kapcsolódó épületek és rendszerek, különösen uniós szintű ICT-rendszerek és összetevőik beszerzése és/vagy továbbfejlesztése, többek között a számítástechnikai bűnözéssel kapcsolatos európai együttműködés, nevezetesen a számítógépes bűnözés elleni európai központ kiépítése céljából;

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  564 millió EUR-t kell kiosztani a tagállamoknak irányadó jelleggel a következők szerint: | (1)   
  A nemzeti programok részére előirányzott források a következők szerint oszlanak meg: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   
  564 millió EUR-t kell kiosztani a tagállamoknak irányadó jelleggel a következők szerint:

(1)   
  A nemzeti programok részére előirányzott források a következők szerint oszlanak meg:

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | 30 %
  a lakosságuk méretének arányában; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

30 %
  a lakosságuk méretének arányában;

| a) | 35 %
  a lakosságuk méretének arányában; |
| --- | --- |

a)

35 %
  a lakosságuk méretének arányában;

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | 10 %
  a nemzetközi repülőtereiken és kikötőiken áthaladó utasok száma és áruk tömege arányában; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

10 %
  a nemzetközi repülőtereiken és kikötőiken áthaladó utasok száma és áruk tömege arányában;

| c) | 20 %
  a nemzetközi repülőtereiken és kikötőiken áthaladó utasok száma és áruk tömege arányában; |
| --- | --- |

c)

20 %
  a nemzetközi repülőtereiken és kikötőiken áthaladó utasok száma és áruk tömege arányában;

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | 10 % a 2008/114/EK irányelv alapján kijelölt európai kritikus infrastruktúra számának arányában; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

10 % a 2008/114/EK irányelv alapján kijelölt európai kritikus infrastruktúra számának arányában;

törölve

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | 40 %
  a bruttó nemzeti termékük arányában (standard vásárlóerő lakosonként). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

40 %
  a bruttó nemzeti termékük arányában (standard vásárlóerő lakosonként).

| e) | 35 %
  a bruttó nemzeti termékük arányában (standard vásárlóerő lakosonként). |
| --- | --- |

e)

35 %
  a bruttó nemzeti termékük arányában (standard vásárlóerő lakosonként).

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az e rendeletben említett felhatalmazás [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/-től kezdődően 7 évre szól.
  A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbinak megfelelő időtartamra, kivéve ha az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt kifogást emel a meghosszabbítás ellen. | (2)   Az e rendeletben említett felhatalmazás [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/-től kezdődően 7 évre szól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az e rendeletben említett felhatalmazás [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/-től kezdődően 7 évre szól.
  A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbinak megfelelő időtartamra, kivéve ha az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt kifogást emel a meghosszabbítás ellen.

(2)   Az e rendeletben említett felhatalmazás [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/-től kezdődően 7 évre szól.

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő
  2
  hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam
  2
  hónappal meghosszabbodik. | (5)   Az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő
  3
  hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam
  3
  hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   Az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő
  2
  hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam
  2
  hónappal meghosszabbodik.

(5)   Az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő
  3
  hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam
  3
  hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  Amennyiben e bekezdésre történik hivatkozás, a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)
     
  Amennyiben e bekezdésre történik hivatkozás, a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

törölve

Indokolás

A szövegben nincs hivatkozás a 12. cikk (2) bekezdésére.

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Bizottság 2015. december 31-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 2007/125/IB tanácsi határozat 2011 és 2013 között elért eredményeiről és végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjairól szóló jelentést. | (5)   A Bizottság 2015. december 31-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 2007/125/IB tanácsi határozat 2011 és 2013 között elért eredményeiről és végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjairól szóló jelentést.
  E jelentésben az Európai Bizottság konkrét bizonyítékot szolgáltat – ha ilyen rendelkezésre áll – az uniós alapok és a tagállami költségvetések egymást kiegészítő jellegéről és a közöttük elért szinergiákról, valamint az uniós költségvetés által a tagállamokra gyakorolt serkentő hatásról a 2007/125/IB tanácsi határozatban foglalt célkitűzések elérését illetően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A Bizottság 2015. december 31-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 2007/125/IB tanácsi határozat 2011 és 2013 között elért eredményeiről és végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjairól szóló jelentést.

(5)   A Bizottság 2015. december 31-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 2007/125/IB tanácsi határozat 2011 és 2013 között elért eredményeiről és végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjairól szóló jelentést.
  E jelentésben az Európai Bizottság konkrét bizonyítékot szolgáltat – ha ilyen rendelkezésre áll – az uniós alapok és a tagállami költségvetések egymást kiegészítő jellegéről és a közöttük elért szinergiákról, valamint az uniós költségvetés által a tagállamokra gyakorolt serkentő hatásról a 2007/125/IB tanácsi határozatban foglalt célkitűzések elérését illetően.

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

15 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 15a. cikk |
| | Értékelés |
| | Legkésőbb 2017. december 31-ig a Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendeletben meghatározott célkitűzések megvalósításának értékeléséről szóló jelentést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

15a. cikk

Értékelés

Legkésőbb 2017. december 31-ig a Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendeletben meghatározott célkitűzések megvalósításának értékeléséről szóló jelentést.

Indokolás

A teljesítmény-szempontú megközelítés alapján félidős értékelést kell készíteni a rendeletben foglaltak megvalósulásáról.

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján ezt a rendeletet legkésőbb 2020. június
  30-ig
  felülvizsgálja. | A Bizottság javaslata alapján az Európai Parlament és a Tanács legkésőbb 2020. június
  1-ig
  felülvizsgálja ezt a rendeletet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján ezt a rendeletet legkésőbb 2020. június
  30-ig
  felülvizsgálja.

A Bizottság javaslata alapján az Európai Parlament és a Tanács legkésőbb 2020. június
  1-ig
  felülvizsgálja ezt a rendeletet.

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés megelőzését és az az elleni küzdelmet szolgáló intézkedések, különösen a kábítószer-kereskedelem, az emberkereskedelem, a gyermekek szexuális kizsákmányolása, a bűnözői hálózatok azonosítását és felszámolását célzó projektek, a gazdaság bűnözés beszivárgása elleni védelme, valamint a gazdasági ösztönzők csökkentése érdekében a bűncselekményből származó vagyoni eszközök lefoglalása, befagyasztása és elkobzása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

A határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés megelőzését és az az elleni küzdelmet szolgáló intézkedések, különösen a kábítószer-kereskedelem, az emberkereskedelem, a gyermekek szexuális kizsákmányolása, a bűnözői hálózatok azonosítását és felszámolását célzó projektek, a gazdaság bűnözés beszivárgása elleni védelme, valamint a gazdasági ösztönzők csökkentése érdekében a bűncselekményből származó vagyoni eszközök lefoglalása, befagyasztása és elkobzása.

| — | A határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés megelőzését és az az elleni küzdelmet szolgáló intézkedések, különösen a kábítószer-kereskedelem, az emberkereskedelem, a gyermekek szexuális kizsákmányolása, a
  gyermekekkel való visszaélésről készült képfelvételek terjesztése, a
  bűnözői hálózatok azonosítását és felszámolását célzó projektek, a gazdaság bűnözés beszivárgása elleni védelme, valamint a gazdasági ösztönzők csökkentése érdekében a bűncselekményből származó vagyoni eszközök lefoglalása, befagyasztása és elkobzása. |
| --- | --- |

—

A határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés megelőzését és az az elleni küzdelmet szolgáló intézkedések, különösen a kábítószer-kereskedelem, az emberkereskedelem, a gyermekek szexuális kizsákmányolása, a
  gyermekekkel való visszaélésről készült képfelvételek terjesztése, a
  bűnözői hálózatok azonosítását és felszámolását célzó projektek, a gazdaság bűnözés beszivárgása elleni védelme, valamint a gazdasági ösztönzők csökkentése érdekében a bűncselekményből származó vagyoni eszközök lefoglalása, befagyasztása és elkobzása.

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – az utolsó pont után új pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Az uniós és harmadik országok (különösen a szomszédos harmadik országok) közötti partnerség szorosabbra fűzését célzó intézkedések, valamint a fenti kiemelt uniós stratégiai célok elérését szolgáló operatív cselekvési programok kidolgozása és végrehajtása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

Az uniós és harmadik országok (különösen a szomszédos harmadik országok) közötti partnerség szorosabbra fűzését célzó intézkedések, valamint a fenti kiemelt uniós stratégiai célok elérését szolgáló operatív cselekvési programok kidolgozása és végrehajtása.

---

(1)  
  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0266.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/301 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/301

---

P7_TA(2013)0023

Az EU és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodás ***

Az Európai Parlament 2013. január 17-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (10209/2012 – C7-0189/2012 – 2010/0310(NLE))

(Egyetértés)

(2015/C 440/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10209/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10209/2012),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás-tervezetre (05784/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás-tervezetre (05784/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79. cikke (3) bekezdésével, 91., 100. cikkével, 192. cikke (1) bekezdésével, 194., 207., 209. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0189/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79. cikke (3) bekezdésével, 91., 100. cikkével, 192. cikke (1) bekezdésével, 194., 207., 209. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0189/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0411/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0411/2012),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Iraki Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Iraki Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 30.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 440/302 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 440/302

---

P7_TA(2013)0025

A kelet- és dél-afrikai államok, valamint az EK közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó átmeneti megállapodás ***

Az Európai Parlament 2013. január 17-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó átmeneti megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11699/2012 – C7-0193/2012 – 2008/0251(NLE))

(Egyetértés)

(2015/C 440/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11699/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11699/2012),

| — | tekintettel az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó átmeneti megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről a kelet- és dél-afrikai államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó átmeneti megállapodásra (1),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésével, 209. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0193/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésével, 209. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0193/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0431/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0431/2012),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Madagaszkár, Mauritius, a Seychelle-szigetek és Zimbabwe kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Madagaszkár, Mauritius, a Seychelle-szigetek és Zimbabwe kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 111., 2012.4.24., 2. o.

---