# Úradný vestník C 13/15.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 13 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5915. januára 2016 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 13

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5915. januára 2016

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 510. plenárne zasadnutie EHSV z 16. a 17. septembra 2015 |
| 2016/C 013/01 | Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k súčasnej utečeneckej kríze | 1 |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 510. plenárne zasadnutie EHSV z 16. a 17. septembra 2015 |
| 2016/C 013/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Skúsenosti s iniciatívou SBA v USA a EÚ: najlepšie postupy pre inovatívne činnosti MSP (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 2 |
| 2016/C 013/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Rodinné podniky v Európe ako zdroj oživenia hospodárskeho rastu a lepších pracovných miest (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 8 |
| 2016/C 013/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Smerom k elektronickému zdravotníctvu – elektronické informácie na bezpečné zaobchádzanie s liekmi (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 14 |
| 2016/C 013/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Štátna pomoc podnikom. Je efektívna a účinná? (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 19 |
| 2016/C 013/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Hospodárstvo pre spoločné blaho: udržateľný hospodársky model orientovaný na sociálnu súdržnosť (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 26 |
| 2016/C 013/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Metóda Spoločenstva v záujme zabezpečenia demokratickej a sociálnej HMÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 33 |
| 2016/C 013/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zásady efektívnych a spoľahlivých systémov sociálnych dávok (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 40 |
| 2016/C 013/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Potvrdzovanie zručností a kvalifikácií získaných prostredníctvom neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa – praktický príspevok organizovanej občianskej spoločnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 49 |
| 2016/C 013/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zlepšiť výkonnosť vnútroštátnych systémov duálnej odbornej prípravy (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 57 |
| 2016/C 013/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrhy na boj proti korupcii v EÚ: zohľadniť obavy podnikov a občianskej spoločnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 63 |
| 2016/C 013/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vyhliadky na dlhodobý inteligentný, trvalo udržateľný rozvoj európskeho pobrežného priemyslu a jeho vzťahy s námornými odvetviami EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 73 |
| 2016/C 013/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Tvorivé a kultúrne odvetvia – silná stránka Európy v celosvetovej konkurencii (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 83 |
| 2016/C 013/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Programy rozvoja vidieka – náplasti alebo prvé známky zotavenia? (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 89 |
| 2016/C 013/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Význam obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami pre budúci rozvoj poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat v EÚ v kontexte celosvetovej potravinovej bezpečnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 97 |
| 2016/C 013/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Sociálna inovácia, siete a digitálna komunikácia (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 104 |
| 2016/C 013/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Sociálny damping v európskom civilnom letectve (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 110 |
| 2016/C 013/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Kyberaktivizmus a organizácie občianskej spoločnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 116 |
| 2016/C 013/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Revízia dohody o pridružení medzi EÚ a Mexikom (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 121 |
| 2016/C 013/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Poľnohospodárstvo, vidiecke oblasti a udržateľný rozvoj v krajinách Východného partnerstva (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 128 |
| 2016/C 013/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Za dohovor MOP proti násiliu založenom na rodovej príslušnosti na pracovisku (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 138 |
| 2016/C 013/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Delegované akty (doplňujúce stanovisko) | 145 |
| 2016/C 013/23 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Budovanie finančného ekosystému pre sociálne podniky (prieskumné stanovisko) | 152 |
| 2016/C 013/24 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vplyvy digitalizácie na odvetvie služieb a zamestnanosť v súvislosti s priemyselnými zmenami (prieskumné stanovisko) | 161 |
| 2016/C 013/25 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Integrovaná politika EÚ v oblasti leteckej dopravy (prieskumné stanovisko) | 169 |
| 2016/C 013/26 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vnútorný trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy: sociálny damping a kabotáž (prieskumné stanovisko) | 176 |
| 2016/C 013/27 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zlepšenie fungovania Európskej únie využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy a na tému Možný vývoj a úpravy súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie | 183 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

510. plenárne zasadnutie EHSV z 16. a 17. septembra 2015

2016/C 013/01

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k súčasnej utečeneckej kríze

1

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

510. plenárne zasadnutie EHSV z 16. a 17. septembra 2015

2016/C 013/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Skúsenosti s iniciatívou SBA v USA a EÚ: najlepšie postupy pre inovatívne činnosti MSP (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2

2016/C 013/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Rodinné podniky v Európe ako zdroj oživenia hospodárskeho rastu a lepších pracovných miest (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

8

2016/C 013/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Smerom k elektronickému zdravotníctvu – elektronické informácie na bezpečné zaobchádzanie s liekmi (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

14

2016/C 013/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Štátna pomoc podnikom. Je efektívna a účinná? (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

19

2016/C 013/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Hospodárstvo pre spoločné blaho: udržateľný hospodársky model orientovaný na sociálnu súdržnosť (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

26

2016/C 013/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Metóda Spoločenstva v záujme zabezpečenia demokratickej a sociálnej HMÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

33

2016/C 013/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zásady efektívnych a spoľahlivých systémov sociálnych dávok (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

40

2016/C 013/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Potvrdzovanie zručností a kvalifikácií získaných prostredníctvom neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa – praktický príspevok organizovanej občianskej spoločnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

49

2016/C 013/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zlepšiť výkonnosť vnútroštátnych systémov duálnej odbornej prípravy (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

57

2016/C 013/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrhy na boj proti korupcii v EÚ: zohľadniť obavy podnikov a občianskej spoločnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

63

2016/C 013/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vyhliadky na dlhodobý inteligentný, trvalo udržateľný rozvoj európskeho pobrežného priemyslu a jeho vzťahy s námornými odvetviami EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

73

2016/C 013/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Tvorivé a kultúrne odvetvia – silná stránka Európy v celosvetovej konkurencii (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

83

2016/C 013/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Programy rozvoja vidieka – náplasti alebo prvé známky zotavenia? (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

89

2016/C 013/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Význam obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami pre budúci rozvoj poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat v EÚ v kontexte celosvetovej potravinovej bezpečnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

97

2016/C 013/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Sociálna inovácia, siete a digitálna komunikácia (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

104

2016/C 013/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Sociálny damping v európskom civilnom letectve (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

110

2016/C 013/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Kyberaktivizmus a organizácie občianskej spoločnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

116

2016/C 013/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Revízia dohody o pridružení medzi EÚ a Mexikom (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

121

2016/C 013/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Poľnohospodárstvo, vidiecke oblasti a udržateľný rozvoj v krajinách Východného partnerstva (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

128

2016/C 013/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Za dohovor MOP proti násiliu založenom na rodovej príslušnosti na pracovisku (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

138

2016/C 013/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Delegované akty (doplňujúce stanovisko)

145

2016/C 013/23

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Budovanie finančného ekosystému pre sociálne podniky (prieskumné stanovisko)

152

2016/C 013/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vplyvy digitalizácie na odvetvie služieb a zamestnanosť v súvislosti s priemyselnými zmenami (prieskumné stanovisko)

161

2016/C 013/25

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Integrovaná politika EÚ v oblasti leteckej dopravy (prieskumné stanovisko)

169

2016/C 013/26

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vnútorný trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy: sociálny damping a kabotáž (prieskumné stanovisko)

176

2016/C 013/27

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zlepšenie fungovania Európskej únie využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy a na tému Možný vývoj a úpravy súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie

183

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR |
| | 510. plenárne zasadnutie EHSV z 16. a 17. septembra 2015 |
| 2016/C 013/28 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Lepšia právna regulácia v záujme lepších výsledkov – program EÚ[COM(2015) 215 final] | 192 |
| 2016/C 013/29 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení rámca Únie pre zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybárstva a pre podporu vedeckých odporúčaní súvisiacich so spoločnou rybárskou politikou (prepracované znenie)[COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)] | 201 |
| 2016/C 013/30 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1829/2003, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať používanie geneticky modifikovaných potravín a krmív na svojom území (program prebiehajúcich prác) [COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)] | 203 |

III   Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

510. plenárne zasadnutie EHSV z 16. a 17. septembra 2015

2016/C 013/28

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Lepšia právna regulácia v záujme lepších výsledkov – program EÚ[COM(2015) 215 final]

[COM(2015) 215 final]

192

2016/C 013/29

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení rámca Únie pre zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybárstva a pre podporu vedeckých odporúčaní súvisiacich so spoločnou rybárskou politikou (prepracované znenie)[COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)]

[COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)]

201

2016/C 013/30

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1829/2003, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať používanie geneticky modifikovaných potravín a krmív na svojom území (program prebiehajúcich prác) [COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)]

[COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)]

203

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

510. plenárne zasadnutie EHSV z 16. a 17. septembra 2015

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/1

---

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k súčasnej utečeneckej kríze

(2016/C 013/01)

EHSV vyzýva na okamžité zodpovedné a kolektívne európske kroky na riešenie masívneho prílevu utečencov

Súčasná neprijateľná situácia žiadateľov o azyl si vyžaduje rozhodnú stratégiu na úrovni EÚ vypracovanú v spolupráci s členskými štátmi, sociálnymi partnermi a ďalšími zainteresovanými stranami, ktorá by bola zameraná na okamžité riešenie mnohých problémov utečencov.

Súčasnú humanitárnu krízu, ktorá zasiahla mnoho utečencov, považuje výbor za veľmi závažnú, pretože muži, ženy a deti každodenne riskujú svoje životy, aby sa dostali do Európy. Rozsah súčasnej utečeneckej krízy je bezprecedentný a disproporčne zasahuje viaceré členské štáty. Znepokojujúca situácia vyžaduje od európskych členských štátov solidaritu voči ľuďom, ktorí utekajú pred vojnou, prenasledovaním, konfliktami a chudobou, ako aj vzájomnú solidaritu. Za bezpečný vstup a prijatie utečencov sú zodpovedné všetky členské štáty a ich poskytnutie je súčasťou našich základných európskych hodnôt.

EHSV vyjadruje svoju solidaritu a hlboký zármutok nad stratou životov a ťažkými podmienkami, ktoré sprevádzajú utečencov na ich ceste do bezpečia. Vyzývame organizácie občianskej spoločnosti, najmä tie, ktoré sú zastúpené v EHSV, aby vynaložili maximálne úsilie pri prijímaní a integrovaní utečencov. EHSV oceňuje angažovanosť osôb pracujúcich v miestnej verejnej správe, mimovládnych organizáciách a dobrovoľníkov, ktorí sa zapájajú do miestnych iniciatív v celej Európe a poskytujú pomoc ľuďom v núdzi.

Európska únia musí konať ako skutočná únia a prijať jednotný azylový zákon, pričom prvým krokom by mala byť revízia dublinského nariadenia. Je načase, aby vlády a politici nasledovali príklad občanov, združení, ako aj mnohých obcí, ktoré sa mobilizujú oveľa viac a rýchlejšie ako naše vlády a inštitúcie EÚ. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že Rada ešte nebola schopná prijať potrebné rozhodnutie v otázke tejto pálčivej humanitárnej krízy. EHSV preto vyzýva Európsku radu, aby usporiadala mimoriadny summit ešte do konca mesiaca s cieľom dosiahnuť dohodu o konkrétnych opatreniach a krokoch, vrátane spravodlivého systému kvót.

EHSV je veľmi znepokojený súčasným oslabovaním schengenskej dohody a voľného pohybu, keďže ide o jeden zo základných výdobytkov v prospech občanov EÚ.

Je nevyhnutné vypracovať okamžité opatrenia aj na riešenie hlavných príčin súčasného prílevu utečencov. EÚ musí v týchto otázkach spolupracovať s krajinami pôvodu a tranzitu a EHSV víta, že Komisia plánuje pri tejto spolupráci uplatňovať prístup založený na ľudských právach. Na záver EHSV zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby do dialógu s tretími krajinami bola zapojená aj občianska spoločnosť.

---

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

510. plenárne zasadnutie EHSV z 16. a 17. septembra 2015

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/2

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Skúsenosti s iniciatívou SBA v USA a EÚ: „najlepšie postupy“ pre inovatívne činnosti MSP

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/02)

| Spravodajca: | Ullrich SCHRÖDER |
| --- | --- |

Spravodajca:

Ullrich SCHRÖDER

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 10. júla 2014 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 svojho rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

Skúsenosti s iniciatívou SBA v USA a EÚ: „najlepšie postupy“ pre inovatívne činnosti MSP (stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 14. júla 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra) prijal 207 hlasmi za, pričom žiaden člen nehlasoval proti a 6 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

V EÚ je okolo 21 miliónov malých a stredných podnikov (MSP), ktoré zamestnávajú takmer 90 miliónov ľudí a vytvárajú pridanú hodnotu viac ako 3 600 biliónov EUR. Inak vyjadrené, 99 % všetkých podnikov sú MSP, ktoré zamestnávajú dve tretiny ľudí a vytvárajú 58 % pridanej hodnoty. Preto je potrebná účinná iniciatíva „Small Business Act“.

EHSV by chcel v súvislosti s preskúmaním iniciatívy „Small Business Act“ v EÚ predložiť na základe skúseností so Správou malých podnikov v USA (Small Business Administration, SBA) (ktorá má rovnakú skratku, ale úplne rozdielny prístup) nasledujúce odporúčania k niektorým dôležitým častiam.

1.1.   
  Je potrebné preskúmať SBA

Európska komisia uviedla, že sa chystá zverejniť výsledky preskúmania v prvej polovici roku 2015, ale teraz zverejnenie odložila. Keďže je niekoľko dôležitých oblastí možného zlepšenia (pozri ďalej), komunita MSP očakáva po verejných diskusiách preskúmanie. Keďže preskúmanie má pre MSP rozhodujúci význam, jeho výsledky by sa mali zverejniť čo najskôr.

1.2.   
  Právne postavenie a presadzovanie

Iniciatíva SBA musí nadobudnúť záväznejšiu podobu s ambicióznejším prístupom. EHSV to žiadal aj v rokoch 2008 a 2011, avšak Európska komisia túto požiadavku nesplnila.

Malo by sa v rámci nej zavádzať viac právnych mechanizmov, napríklad pokiaľ ide o verejné obstarávanie, zásadu „najskôr myslieť v malom“, hodnotenia vplyvu a testy MSP. Malo by sa to uplatňovať na úrovni EÚ aj členských štátov a bude si to vyžadovať zásadnejšiu úlohu Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Zásadu „najskôr myslieť v malom“ a zásadu „len raz“ treba zaradiť do medziinštitucionálnej dohody inštitúcií EÚ o lepšej tvorbe právnych predpisov.

1.3.   
  Politické postavenie

V EÚ má SBA menej vplyvné politické postavenie, ako v USA. Na posilnenie postavenia SBA v EÚ EHSV odporúča, aby

| — | sa na úrovni EÚ zorganizovala každoročná osobitná Rada pre konkurencieschopnosť MSP a SBA, ako to navrhol vo svojom stanovisku z roku 2011 (1), |
| --- | --- |

—

sa na úrovni EÚ zorganizovala každoročná osobitná Rada pre konkurencieschopnosť MSP a SBA, ako to navrhol vo svojom stanovisku z roku 2011 (1),

| — | skupina na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť a rast vytvorená pri Rade preskúmala pokrok štátnych opatrení na vykonávanie priorít SBA a zvážila ďalšie opatrenia na úrovni EÚ, pričom výsledky by sa mali predložiť každoročnej Rade pre konkurencieschopnosť MSP a SBA, |
| --- | --- |

—

skupina na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť a rast vytvorená pri Rade preskúmala pokrok štátnych opatrení na vykonávanie priorít SBA a zvážila ďalšie opatrenia na úrovni EÚ, pričom výsledky by sa mali predložiť každoročnej Rade pre konkurencieschopnosť MSP a SBA,

| — | sa zvýšila úroveň európskej siete vyslancov MSP zvýšením úrovne účastníkov na generálnych riaditeľov ministerstiev hospodárstva. Zabezpečila by sa tým intenzívnejšia a lepšia koordinácia medzi EÚ a jej členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

sa zvýšila úroveň európskej siete vyslancov MSP zvýšením úrovne účastníkov na generálnych riaditeľov ministerstiev hospodárstva. Zabezpečila by sa tým intenzívnejšia a lepšia koordinácia medzi EÚ a jej členskými štátmi.

1.4.   
  Riadenie a efektívnosť

| 1.4.1. | Musí sa zaviesť každoročná správa EÚ o vykonávaní iniciatívy SBA, ktorá musí obsahovať aj správu vychádzajúcu z údajov o tom, ako ju Komisia riadi a ako fungujú jednotlivé programy. |
| --- | --- |

1.4.1.

Musí sa zaviesť každoročná správa EÚ o vykonávaní iniciatívy SBA, ktorá musí obsahovať aj správu vychádzajúcu z údajov o tom, ako ju Komisia riadi a ako fungujú jednotlivé programy.

| 1.4.2. | Je potrebné nabádať Európsky dvor audítorov, aby uverejňoval pravidelné správy o fungovaní príslušných programov a opatrení pre MSP, ako to robí externý úrad vládnych auditov (Governmental Accountability Office) v USA pri ich SBA. Samostatný úrad v rámci Komisie by mal riešiť vnútorné riadenie podľa vzoru úradu generálneho inšpektora (Office of the Inspector General) v rámci SBA v USA. |
| --- | --- |

1.4.2.

Je potrebné nabádať Európsky dvor audítorov, aby uverejňoval pravidelné správy o fungovaní príslušných programov a opatrení pre MSP, ako to robí externý úrad vládnych auditov (Governmental Accountability Office) v USA pri ich SBA. Samostatný úrad v rámci Komisie by mal riešiť vnútorné riadenie podľa vzoru úradu generálneho inšpektora (Office of the Inspector General) v rámci SBA v USA.

| 1.4.3. | SBA dosiahne očakávaný úspech, len ak sa bude uplatňovať riadenie v partnerstve, na ktorom sa bude podieľať viacero zainteresovaných strán (sociálni partneri a verejné a súkromné subjekty). Preto sa poradná skupina pre SBA (pozri bod 4.3.4), ktorá sa mala vytvoriť v roku 2011, ale nikdy vytvorená nebola, musí sprevádzkovať a musí sa s ňou konzultovať vo fáze pred rozhodnutím. |
| --- | --- |

1.4.3.

SBA dosiahne očakávaný úspech, len ak sa bude uplatňovať riadenie v partnerstve, na ktorom sa bude podieľať viacero zainteresovaných strán (sociálni partneri a verejné a súkromné subjekty). Preto sa poradná skupina pre SBA (pozri bod 4.3.4), ktorá sa mala vytvoriť v roku 2011, ale nikdy vytvorená nebola, musí sprevádzkovať a musí sa s ňou konzultovať vo fáze pred rozhodnutím.

| 1.4.4. | Systém celoštátnych a miestnych plánov vykonávania SBA (pozri bod 4.3.3) sa musí zlepšiť a doplniť systematickým využívaním porovnávacích tabuliek. |
| --- | --- |

1.4.4.

Systém celoštátnych a miestnych plánov vykonávania SBA (pozri bod 4.3.3) sa musí zlepšiť a doplniť systematickým využívaním porovnávacích tabuliek.

Využívanie cieľov

Odporúča sa viac využívať orientačné ciele na zvýšenie zapojenia MSP do verejného obstarávania a záväzných cieľov, pokiaľ ide o výskumno-vývojové programy (na úrovni EÚ aj členských štátov). Využívaním takého mechanizmu cieľov by sa úrovne mali rokmi zvyšovať.

Každoročná konferencia zainteresovaných malých podnikov

V USA a EÚ existuje značné know-how a skúsenosti v oblasti politík a programov pre MSP, neusporadúvajú sa však žiadne štruktúrované a pravidelné diskusie so zainteresovanými subjektmi. Na tento účel by bola užitočná každoročná konferencia, ktorá by sa striedavo konala v USA a EÚ a bola založená na najlepších príkladoch. Zúčastňovať by sa jej mali relevantné subjekty z obidvoch strán Atlantiku: politici, zástupcovia správy, sieť vyslancov MSP a organizácie malých podnikov. Vzhľadom na obmedzené rozpočty organizácií malých podnikov by sa náklady na účasť na tejto konferencii mali nahrádzať. Každý rok by sa popri všeobecnej rozprave mohlo diskutovať o nejakej osobitnej téme: financie, inovácie, obchod (vrátane TTIP), podnikanie žien atď.

2.   Úvod a ciele stanoviska

| 2.1. | Cieľom je porovnať široký prístup a činnosti pre MSP v súvislosti s obidvomi SBA: so Správou malých podnikov v USA a s iniciatívou „Small Business Act“ v EÚ. |
| --- | --- |

2.1.

Cieľom je porovnať široký prístup a činnosti pre MSP v súvislosti s obidvomi SBA: so Správou malých podnikov v USA a s iniciatívou „Small Business Act“ v EÚ.

Politické a podnikateľské prostredie v USA a EÚ sa výrazne líši a v obidvoch regiónoch existuje okrem opatrení SBA aj množstvo štátnych a miestnych opatrení pre MSP (2).

| 2.2. | V záveroch tohto stanoviska (pozri 1. časť) sa preto neporovnávajú špecifické programy oboch SBA, ale sú zamerané na možné zlepšenia, pokiaľ ide o právne a politické postavenie, riadenie a používanie cieľov v SBA EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

V záveroch tohto stanoviska (pozri 1. časť) sa preto neporovnávajú špecifické programy oboch SBA, ale sú zamerané na možné zlepšenia, pokiaľ ide o právne a politické postavenie, riadenie a používanie cieľov v SBA EÚ.

3.   Správa malých podnikov (SBA) v USA

| 3.1. | Správa malých podnikov v USA je samostatnou vládnou agentúrou, ktorá poskytuje federálnu podporu malým podnikom. Založil ju prezident Eisenhower v roku 1953 po prijatí zákona o malých podnikoch. Jej úlohou je poskytovať poradenstvo a pomáhať malým podnikom, ako aj chrániť ich záujmy. Jej rozpočet na rok 2013 predstavoval približne 1 miliardu USD (mimo rozpočtu na nepodnikateľské aktivity). Niektoré opatrenia sú právne záväzné. SBA má pobočky vo všetkých štátoch USA a 1 000 miestnych stredísk. Prezident Obama povýšil začlenil generálneho riaditeľa SBA do svojej vlády. |
| --- | --- |

3.1.

Správa malých podnikov v USA je samostatnou vládnou agentúrou, ktorá poskytuje federálnu podporu malým podnikom. Založil ju prezident Eisenhower v roku 1953 po prijatí zákona o malých podnikoch. Jej úlohou je poskytovať poradenstvo a pomáhať malým podnikom, ako aj chrániť ich záujmy. Jej rozpočet na rok 2013 predstavoval približne 1 miliardu USD (mimo rozpočtu na nepodnikateľské aktivity). Niektoré opatrenia sú právne záväzné. SBA má pobočky vo všetkých štátoch USA a 1 000 miestnych stredísk. Prezident Obama povýšil začlenil generálneho riaditeľa SBA do svojej vlády.

| 3.2. | SBA komplexne vymedzuje malý podnik ako podnik v zásade nezávislého vlastníka, ktorý ho prevádzkuje a organizuje s cieľom dosiahnuť zisk. V závislosti od odvetvia, výrobkov alebo služieb sa kritérium veľkosti zakladá buď na počte zamestnancov, alebo objeme predaja. Pri zohľadňovaní počtu zamestnancov sa maximálne počty pohybujú približne v rozsahu 100 až 1 500. |
| --- | --- |

3.2.

SBA komplexne vymedzuje malý podnik ako podnik v zásade nezávislého vlastníka, ktorý ho prevádzkuje a organizuje s cieľom dosiahnuť zisk. V závislosti od odvetvia, výrobkov alebo služieb sa kritérium veľkosti zakladá buď na počte zamestnancov, alebo objeme predaja. Pri zohľadňovaní počtu zamestnancov sa maximálne počty pohybujú približne v rozsahu 100 až 1 500.

| 3.3. | Prehľad činností a programov SBA (3) |
| --- | --- |

3.3.

Prehľad činností a programov SBA (3)

| 3.3.1. | Financovanie: úvery a rizikový kapitál |
| --- | --- |

3.3.1.

Financovanie: úvery a rizikový kapitál

| 3.3.1.1. | SBA poskytuje záruky za malé podniky, ktoré nedokážu získať úver nikde inde. Tieto úvery poskytujú vo všeobecnosti partneri SBA (banky a iné finančné inštitúcie) a SBA sa za ne zaručuje. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

SBA poskytuje záruky za malé podniky, ktoré nedokážu získať úver nikde inde. Tieto úvery poskytujú vo všeobecnosti partneri SBA (banky a iné finančné inštitúcie) a SBA sa za ne zaručuje.

Program mikropôžičiek sa zameriava na nové podniky a podniky v ranom štádiu na trhoch s neuspokojenými žiadosťami o financovanie. Cieľom expresných pôžičiek je reagovať do 36 hodín. Z pôžičkového programu pre mimoriadne situácie sa do 45 dní poskytujú pôžičky malým podnikom postihnutým všeobecnými katastrofami.

| 3.3.1.2. | Spoločnosť na investície do malých podnikov (Small Business Investment Company, SBIC) zlepšuje prístup malých podnikov k rizikovému kapitálu. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Spoločnosť na investície do malých podnikov (Small Business Investment Company, SBIC) zlepšuje prístup malých podnikov k rizikovému kapitálu.

| 3.3.2. | Programy uzatvárania zmlúv s malými podnikmi |
| --- | --- |

3.3.2.

Programy uzatvárania zmlúv s malými podnikmi

| 3.3.2.1. | Niekoľko programov uzatvárania zmlúv umožňuje malým podnikom (vo vlastníctve znevýhodnených osôb alebo v málo využívaných oblastiach) súťažiť o významné vládne zmluvy len s podobnými firmami. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Niekoľko programov uzatvárania zmlúv umožňuje malým podnikom (vo vlastníctve znevýhodnených osôb alebo v málo využívaných oblastiach) súťažiť o významné vládne zmluvy len s podobnými firmami.

Vláda stanovuje každoročné ciele celkovej účasti malých podnikov na zákazkách federálneho verejného obstarávania s diferencovanými cieľmi pre jednotlivé útvary a agentúry. Celkový cieľ je teraz najmenej 23 % celkovej hodnoty primárnych zmlúv. V EÚ je s 29 % vyšší, ale do tohto podielu patria aj zákazky regionálnych a miestnych orgánov. V USA sa tento cieľ môže v budúcnosti zvyšovať.

| 3.3.3. | Výskumno-vývojové programy: stratégia väčšej účasti MSP zvýšením cieľa |
| --- | --- |

3.3.3.

Výskumno-vývojové programy: stratégia väčšej účasti MSP zvýšením cieľa

| 3.3.3.1. | V rámci programu pre malé podniky na podporu inovatívneho výskumu (Small Business Innovation Research, SBIR) sa zvyšuje účasť malých firiem zameraných na špičkové technológie na federálnom výskume a vývoji vo federálnych útvaroch s rozpočtom na výskum a vývoj najmenej 100 miliónov USD. Určité percento z jeho rozpočtu na výskum a vývoj sa musí použiť na zapojenie malých podnikov: v roku 1983 sa začalo s cieľovou hodnotou 0,2 %, ktorá sa do roku 2013 pravidelne zvyšovala až na 2,7 % (nový cieľ je 3,2 % v roku 2017). |
| --- | --- |

3.3.3.1.

V rámci programu pre malé podniky na podporu inovatívneho výskumu (Small Business Innovation Research, SBIR) sa zvyšuje účasť malých firiem zameraných na špičkové technológie na federálnom výskume a vývoji vo federálnych útvaroch s rozpočtom na výskum a vývoj najmenej 100 miliónov USD. Určité percento z jeho rozpočtu na výskum a vývoj sa musí použiť na zapojenie malých podnikov: v roku 1983 sa začalo s cieľovou hodnotou 0,2 %, ktorá sa do roku 2013 pravidelne zvyšovala až na 2,7 % (nový cieľ je 3,2 % v roku 2017).

| 3.3.3.2. | Program na podporu transferu technológií medzi malými podnikmi (Small Business Technology Transfer, STTR) poskytuje financovanie federálneho výskumu, ktoré sa delí medzi malú firmu a neziskovú výskumnú organizáciu: 0,35 % v roku 2013, do roku 2016 sa zvýši na 0,45 %. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

Program na podporu transferu technológií medzi malými podnikmi (Small Business Technology Transfer, STTR) poskytuje financovanie federálneho výskumu, ktoré sa delí medzi malú firmu a neziskovú výskumnú organizáciu: 0,35 % v roku 2013, do roku 2016 sa zvýši na 0,45 %.

| 3.3.4. | Programy rozvoja podnikania |
| --- | --- |

3.3.4.

Programy rozvoja podnikania

Umožňujú školenia pre malé podniky v 1 000 centrách. SCORE združuje 50 nezávislých neziskových organizácií s 13 000 dobrovoľníkmi.

| 3.3.5. | Úrad medzinárodného obchodu |
| --- | --- |

3.3.5.

Úrad medzinárodného obchodu

Úrad poskytuje pomoc pri vývozoch a medzi jeho činnosti patrí poskytovanie expresných pôžičiek (do 36 hodín) a grantov na účasť na obchodných veľtrhoch v zahraničí, dokumentáciu a audio-vizuálne materiály.

| 3.3.6. | Osobitné úrady |
| --- | --- |

3.3.6.

Osobitné úrady

Úrad generálneho inšpektora: jeho úlohou je zlepšiť riadenie a efektívnosť SBA, bojovať proti podvodom v programoch a skúmať existujúce a navrhované právne predpisy. V rámci SBA je samostatným úradom, na ktorého čele je generálny inšpektor.

Úrad na ochranu záujmov: je nezávislým hlasom malých podnikov vo federálnej vláde. Jeho úlohou je iniciovať tvorbu politík na podporu malých podnikov, a to zasahovaním do regulačných postupov federálnych agentúr a skúmaním dosahu federálnych nariadení.

4.   Vývoj v EÚ – od Európskej charty pre malé podniky k iniciatíve „Small Business Act“
   (4)

4.1.   
  Európska charta pre malé podniky z roku 2000

Túto chartu schválili vedúci predstavitelia EÚ v roku 2000. Išlo o dobrovoľný záväzok členských štátov, že zlepšia podnikateľské prostredie pre malé podniky na štátnej úrovni a úrovni EÚ, ale bez akéhokoľvek právneho účinku. Charta sa konkrétne zameriavala na malé podniky s menej ako 50 zamestnancami.

4.2.   
  Iniciatíva EÚ „Small Business Act“ (SBA EÚ) z roku 2008

| 4.2.1. | Komisia preskúmala prístup SBA v USA a v roku 2008 uverejnila svoje oznámenie „Najskôr myslieť v malom – Iniciatíva ‚Small Business Act‘ pre Európu“, ktoré už bolo určené širšej cieľovej skupine (MSP s menej ako 250 zamestnancami) (5). |
| --- | --- |

4.2.1.

Komisia preskúmala prístup SBA v USA a v roku 2008 uverejnila svoje oznámenie „Najskôr myslieť v malom – Iniciatíva ‚Small Business Act‘ pre Európu“, ktoré už bolo určené širšej cieľovej skupine (MSP s menej ako 250 zamestnancami) (5).

Predložil sa len obmedzený počet nových legislatívnych návrhov.

Veľká časť iniciatívy SBA sa týka nového politického rámca, ktorý integruje existujúce politiky podnikania a stavia na Európskej charte pre malé podniky.

| 4.2.2. | Bolo zavedených desať zásad, podľa ktorých sa navrhujú a vykonávajú štátne a európske politiky na podporu MSP týkajúce sa: podnikateľského prostredia, podnikania, zásady „najskôr myslieť v malom“, verejného obstarávania, kratších lehôt splatnosti, lepšieho jednotného trhu, zručností a inovácií. |
| --- | --- |

4.2.2.

Bolo zavedených desať zásad, podľa ktorých sa navrhujú a vykonávajú štátne a európske politiky na podporu MSP týkajúce sa: podnikateľského prostredia, podnikania, zásady „najskôr myslieť v malom“, verejného obstarávania, kratších lehôt splatnosti, lepšieho jednotného trhu, zručností a inovácií.

| 4.2.3. | V roku 2008 EHSV navrhoval ambicióznejšiu iniciatívu SBA (6). Týka sa americkej SBA. |
| --- | --- |

4.2.3.

V roku 2008 EHSV navrhoval ambicióznejšiu iniciatívu SBA (6). Týka sa americkej SBA.

| 4.2.4. | Medzi kľúčové odporúčania výboru patrili:






  — | záväzný právny nástroj na uplatňovanie zásady „najskôr myslieť v malom“, |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

Medzi kľúčové odporúčania výboru patrili:

—

záväzný právny nástroj na uplatňovanie zásady „najskôr myslieť v malom“,

| — | zriadiť výbor pre SBA, v ktorom budú mať zastúpenie členské štáty a reprezentatívne európske podnikateľské združenia, |
| --- | --- |

—

zriadiť výbor pre SBA, v ktorom budú mať zastúpenie členské štáty a reprezentatívne európske podnikateľské združenia,

| — | v každom členskom štáte vymenovať národného vyslanca MSP. |
| --- | --- |

—

v každom členskom štáte vymenovať národného vyslanca MSP.

Prvé dve odporúčania žiaľ Európska komisia nezohľadnila.

4.3.   
  Preskúmanie iniciatívy EÚ „Small Business Act“ (2011).

| 4.3.1. | Komisia v roku 2011 uverejnila svoje oznámenie „Preskúmanie iniciatívy Small Business Act pre Európu“ (7). Komisia dospela k záveru, že došlo k pokroku, no veľký kus práce zostáva vykonať. |
| --- | --- |

4.3.1.

Komisia v roku 2011 uverejnila svoje oznámenie „Preskúmanie iniciatívy Small Business Act pre Európu“ (7). Komisia dospela k záveru, že došlo k pokroku, no veľký kus práce zostáva vykonať.

| 4.3.2. | Komisia menej pozitívne hodnotí vývoj v členských štátoch, pokiaľ ide o:






  — | zníženie administratívnej záťaže a vykonávanie štátnych testov MSP, |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

Komisia menej pozitívne hodnotí vývoj v členských štátoch, pokiaľ ide o:

—

zníženie administratívnej záťaže a vykonávanie štátnych testov MSP,

| — | propagovanie Európskeho kódexu osvedčených postupov, |
| --- | --- |

—

propagovanie Európskeho kódexu osvedčených postupov,

| — | zjednodušenie administratívnych postupov. |
| --- | --- |

—

zjednodušenie administratívnych postupov.

| 4.3.3. | V preskúmaní SBS boli navrhnuté opatrenia reagujúce na hospodársku krízu, a to v týchto oblastiach: právne predpisy, financovanie, prístup na trh, podnikanie, vytváranie pracovných miest a inkluzívny rast (vrátane podnikania žien a iniciatívy za sociálne podnikanie). |
| --- | --- |

4.3.3.

V preskúmaní SBS boli navrhnuté opatrenia reagujúce na hospodársku krízu, a to v týchto oblastiach: právne predpisy, financovanie, prístup na trh, podnikanie, vytváranie pracovných miest a inkluzívny rast (vrátane podnikania žien a iniciatívy za sociálne podnikanie).

| 4.3.4. | Strategické zlepšenia zahŕňajú nasledujúce posilnenie správy.






  — | V súlade so stratégiou Európa 2020 bude Komisia aj naďalej vydávať výročnú správu o jednotlivých členských štátoch, ktorej súčasťou je aj správa o napredovaní iniciatívy SBA. |
| --- | --- | --- |

4.3.4.

Strategické zlepšenia zahŕňajú nasledujúce posilnenie správy.

—

V súlade so stratégiou Európa 2020 bude Komisia aj naďalej vydávať výročnú správu o jednotlivých členských štátoch, ktorej súčasťou je aj správa o napredovaní iniciatívy SBA.

| — | Poradná skupina pre SBA (pozri bod 4.3.4), ktorá sa mala vytvoriť v roku 2011, ale nikdy vytvorená nebola, sa musí sprevádzkovať a musí sa s ňou konzultovať vo fáze pred rozhodnutím. |
| --- | --- |

—

Poradná skupina pre SBA (pozri bod 4.3.4), ktorá sa mala vytvoriť v roku 2011, ale nikdy vytvorená nebola, sa musí sprevádzkovať a musí sa s ňou konzultovať vo fáze pred rozhodnutím.

| — | Vznikla sieť vyslancov MSP, ktorá pozostáva z vyslanca MSP z Komisie a národných vyslancov MSP. Mala by vytvoriť priame prepojenie medzi Komisiou, štátnymi správami a štátnymi podnikateľskými organizáciami. |
| --- | --- |

—

Vznikla sieť vyslancov MSP, ktorá pozostáva z vyslanca MSP z Komisie a národných vyslancov MSP. Mala by vytvoriť priame prepojenie medzi Komisiou, štátnymi správami a štátnymi podnikateľskými organizáciami.

| — | Stanovenie celoštátnych a miestnych plánov vykonávania SBA, ktoré sa budú zakladať na silnom mechanizme monitorovania a uskutočňovať v koordinácii s podnikateľskými organizáciami (pričom EHSV vyslovuje poľutovanie, že neboli uplatňované tak účinne, ako by sa dalo). |
| --- | --- |

—

Stanovenie celoštátnych a miestnych plánov vykonávania SBA, ktoré sa budú zakladať na silnom mechanizme monitorovania a uskutočňovať v koordinácii s podnikateľskými organizáciami (pričom EHSV vyslovuje poľutovanie, že neboli uplatňované tak účinne, ako by sa dalo).

| 4.3.5. | V roku 2011 EHSV uznal, že MSP sa dostáva viac pozornosti (8). |
| --- | --- |

4.3.5.

V roku 2011 EHSV uznal, že MSP sa dostáva viac pozornosti (8).

Medzi kľúčové závery výboru patrí:

| — | výbor sa domnieva, že iniciatíva SBA by mala nadobudnúť záväznejšiu formu, |
| --- | --- |

—

výbor sa domnieva, že iniciatíva SBA by mala nadobudnúť záväznejšiu formu,

| — | SBA dosiahne očakávaný úspech, len ak sa bude uplatňovať riadenie v partnerstve, na ktorom sa bude podieľať viacero zainteresovaných strán (sociálni partneri a verejné a súkromné subjekty), |
| --- | --- |

—

SBA dosiahne očakávaný úspech, len ak sa bude uplatňovať riadenie v partnerstve, na ktorom sa bude podieľať viacero zainteresovaných strán (sociálni partneri a verejné a súkromné subjekty),

| — | zanedbáva sa kľúčová úloha sprostredkovateľských organizácií z verejného a súkromného sektora, ktoré poskytujú individuálne prispôsobené služby, |
| --- | --- |

—

zanedbáva sa kľúčová úloha sprostredkovateľských organizácií z verejného a súkromného sektora, ktoré poskytujú individuálne prispôsobené služby,

| — | EHSV vyzýva Radu, aby zriadila špeciálnu každoročnú Radu pre konkurencieschopnosť MSP, mikropodnikov a SBA. |
| --- | --- |

—

EHSV vyzýva Radu, aby zriadila špeciálnu každoročnú Radu pre konkurencieschopnosť MSP, mikropodnikov a SBA.

EHSV vyslovuje poľutovanie, že tieto odporúčania Európska komisia nezohľadnila.

4.4.   
  Verejná konzultácia o SBA z roku 2014

| 4.4.1. | Komisia v septembri 2014 začala konzultáciu o tom, ako by mala byť SBA preskúmaná, s názvom „Silná európska politika na podporu malých a stredných podnikov (MSP) a podnikateľov v období rokov 2015 – 2020“. |
| --- | --- |

4.4.1.

Komisia v septembri 2014 začala konzultáciu o tom, ako by mala byť SBA preskúmaná, s názvom „Silná európska politika na podporu malých a stredných podnikov (MSP) a podnikateľov v období rokov 2015 – 2020“.

| 4.4.2. | Komisia dospela k záveru, že SBA sa v mnohých členských štátoch ešte plne nevykonáva. |
| --- | --- |

4.4.2.

Komisia dospela k záveru, že SBA sa v mnohých členských štátoch ešte plne nevykonáva.

Navrhované prioritné oblasti sú:

| — | zníženie administratívnej záťaže, |
| --- | --- |

—

zníženie administratívnej záťaže,

| — | prístup k financiám a trhom, |
| --- | --- |

—

prístup k financiám a trhom,

| — | podnikateľský a inovačný potenciál, |
| --- | --- |

—

podnikateľský a inovačný potenciál,

| — | posilnenie rozvoja zručností (nová oblasť). |
| --- | --- |

—

posilnenie rozvoja zručností (nová oblasť).

| 4.4.3. | V apríli 2015 Komisia zverejnila správu o výsledkoch konzultácie. Pôvodne bol na prvú polovicu roku 2015 naplánovaný návrh zrevidovanej iniciatívy SBA, ale teraz bol posunutý na rok 2016. Európske podnikateľské organizácie neskrývali svoje sklamanie z tohto posunutia termínu a vyzvali, aby sa začalo konať ešte v roku 2015. |
| --- | --- |

4.4.3.

V apríli 2015 Komisia zverejnila správu o výsledkoch konzultácie. Pôvodne bol na prvú polovicu roku 2015 naplánovaný návrh zrevidovanej iniciatívy SBA, ale teraz bol posunutý na rok 2016. Európske podnikateľské organizácie neskrývali svoje sklamanie z tohto posunutia termínu a vyzvali, aby sa začalo konať ešte v roku 2015.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 51.

1

(2)  Širšie porovnanie opatrení pre MSP by bolo na účely tohto stanoviska príliš zložité.

2

(3)  Ide o široký prehľad zaujímavých činností. Podrobnejšie informácie sú k dispozícii na stránke www.sba.gov alebo v správe Kongresu USA z roku 2013 s názvom „Small Business Administration, A Primer on Programmes“ na stránke www.crs.gov. Prehľad programov SBA poskytuje The Governmental Accountability Office v správe GAO-12-819 pod názvom „Entrepreneurial Assistance“ na stránke www.gao.gov

3

The Governmental Accountability Office

(4)  Ďalej v texte sa nachádza súhrn týkajúci sa vývoja SBA. Podrobnejší prehľad poskytuje podkladový dokument dostupný na stránke EHSV.

4

(5)  COM(2008) 394 final.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 182, 4.8.2009, s. 30.

6

(7)  COM(2011) 78 final.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 376, 7.6.2011, s. 51.

8

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/8

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Rodinné podniky v Európe ako zdroj oživenia hospodárskeho rastu a lepších pracovných miest“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/03)

| Spravodajca: | Jan KLIMEK |
| --- | --- |

Spravodajca:

Jan KLIMEK

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 22. januára 2015 rozhodol v súlade s článkom 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Rodinné podniky v Európe ako zdroj oživenia hospodárskeho rastu a lepších pracovných miest“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 14. júla 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 17. septembra) prijal 110 hlasmi za, pričom 3 členovia sa hlasovania zdržali, toto stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Rodinné podniky sú oporou hospodárstva v mnohých krajinách sveta a dynamika ich vývoja je ohromujúca. Sú zdrojom hospodárskeho rastu a zamestnanosti a venujú veľkú pozornosť regionálnym a miestnym podmienkam. Rodinné podniky sa zakladajú z rôznych dôvodov, ale pre všetky sú charakteristické prirodzene vytvorené hodnotové systémy, pripravenosť priniesť obete a utiahnuť si opasok, pocit zodpovednosti voči tým, ktorí firmu vybudovali, ako aj voči tým, ktorí ju prevezmú. Rodinné firmy ľahšie znášajú ťažké obdobia recesie a stagnácie a jedným z hlavných dôvodov ich životaschopnosti je pocit osobnej zodpovednosti za povesť firmy. |
| --- | --- |

1.1.

Rodinné podniky sú oporou hospodárstva v mnohých krajinách sveta a dynamika ich vývoja je ohromujúca. Sú zdrojom hospodárskeho rastu a zamestnanosti a venujú veľkú pozornosť regionálnym a miestnym podmienkam. Rodinné podniky sa zakladajú z rôznych dôvodov, ale pre všetky sú charakteristické prirodzene vytvorené hodnotové systémy, pripravenosť priniesť obete a utiahnuť si opasok, pocit zodpovednosti voči tým, ktorí firmu vybudovali, ako aj voči tým, ktorí ju prevezmú. Rodinné firmy ľahšie znášajú ťažké obdobia recesie a stagnácie a jedným z hlavných dôvodov ich životaschopnosti je pocit osobnej zodpovednosti za povesť firmy.

| 1.2. | V súlade s ustanoveniami iniciatívy Small Business Act, podľa ktorých by EÚ a členské štáty mali „vytvoriť prostredie, v ktorom môžu podnikatelia a rodinné podniky rásť a byť odmeňovaní za svoje podnikateľské úsilie“ (1), Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) oceňuje jedinečnú hodnotu rodinných podnikov a apeluje na Európsku komisiu, aby medzi členskými štátmi zaviedla aktívnu stratégiu na propagáciu osvedčených postupov v oblasti rodinných podnikov. |
| --- | --- |

1.2.

V súlade s ustanoveniami iniciatívy Small Business Act, podľa ktorých by EÚ a členské štáty mali „vytvoriť prostredie, v ktorom môžu podnikatelia a rodinné podniky rásť a byť odmeňovaní za svoje podnikateľské úsilie“ (1), Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) oceňuje jedinečnú hodnotu rodinných podnikov a apeluje na Európsku komisiu, aby medzi členskými štátmi zaviedla aktívnu stratégiu na propagáciu osvedčených postupov v oblasti rodinných podnikov.

| 1.3. | Ďalším krokom by malo byť začatie prác presahujúcich právny rámec, resp. predpisy týkajúce sa rodinných podnikov. V takomto regulačnom rámci by bolo treba stanoviť definíciu rodinného podniku, vymedziť oblasti pôsobnosti Komisie a uviesť, aké právne, hospodárske a politické inštitúcie budú za tieto opatrenia zodpovedné. |
| --- | --- |

1.3.

Ďalším krokom by malo byť začatie prác presahujúcich právny rámec, resp. predpisy týkajúce sa rodinných podnikov. V takomto regulačnom rámci by bolo treba stanoviť definíciu rodinného podniku, vymedziť oblasti pôsobnosti Komisie a uviesť, aké právne, hospodárske a politické inštitúcie budú za tieto opatrenia zodpovedné.

| 1.4. | EHSV odporúča tieto konkrétne opatrenia:






  — | zaradiť kategóriu rodinných podnikov do európskej štatistiky (Eurostat) a efektívne zbierať informácie o rodinných podnikoch prostredníctvom štatistických úradov jednotlivých krajín, |
| --- | --- | --- |

1.4.

EHSV odporúča tieto konkrétne opatrenia:

—

zaradiť kategóriu rodinných podnikov do európskej štatistiky (Eurostat) a efektívne zbierať informácie o rodinných podnikoch prostredníctvom štatistických úradov jednotlivých krajín,

| — | zlepšiť právne predpisy týkajúce sa prevodu rodinných firiem z generácie na generáciu, najmä v oblasti daní, aby mali tieto podniky menšie problémy s likviditou, |
| --- | --- |

—

zlepšiť právne predpisy týkajúce sa prevodu rodinných firiem z generácie na generáciu, najmä v oblasti daní, aby mali tieto podniky menšie problémy s likviditou,

| — | podporovať z hľadiska organizácie rodinnú atmosféru, pre ktorú je príznačná dlhodobá zamestnanosť, |
| --- | --- |

—

podporovať z hľadiska organizácie rodinnú atmosféru, pre ktorú je príznačná dlhodobá zamestnanosť,

| — | podporovať inováciu v rodinných firmách, okrem iného prostredníctvom inovatívneho verejného obstarávania, |
| --- | --- |

—

podporovať inováciu v rodinných firmách, okrem iného prostredníctvom inovatívneho verejného obstarávania,

| — | rozvíjať vzdelávanie a podporovať výskum v oblasti rodinného podnikania, |
| --- | --- |

—

rozvíjať vzdelávanie a podporovať výskum v oblasti rodinného podnikania,

| — | podporovať rodinné poľnohospodárske podniky a zakladanie družstevných podnikov združujúcich najmä rodinné subjekty, |
| --- | --- |

—

podporovať rodinné poľnohospodárske podniky a zakladanie družstevných podnikov združujúcich najmä rodinné subjekty,

| — | zaviesť daňové úľavy v prípade reinvestovaného zisku alebo poskytovanie kapitálu rodinným podnikom bez možnosti získať hlasovacie právo, |
| --- | --- |

—

zaviesť daňové úľavy v prípade reinvestovaného zisku alebo poskytovanie kapitálu rodinným podnikom bez možnosti získať hlasovacie právo,

| — | aktívne spolupracovať na úrovni EÚ s organizáciami zastupujúcimi rodinné podniky, napríklad v rámci stálej expertnej skupiny. |
| --- | --- |

—

aktívne spolupracovať na úrovni EÚ s organizáciami zastupujúcimi rodinné podniky, napríklad v rámci stálej expertnej skupiny.

2.   Úvod

| 2.1. | Rodinné podniky predstavujú vyše 60 % všetkých európskych podnikov – tak malých, ako aj veľkých – a zamestnávajú 40 až 50 % z celkového počtu zamestnancov (2). V prevažnej väčšine hospodárstiev prevládajú mikropodniky a malé a stredné podniky, preto aj väčšina rodinných firiem spadá do tejto kategórie. |
| --- | --- |

2.1.

Rodinné podniky predstavujú vyše 60 % všetkých európskych podnikov – tak malých, ako aj veľkých – a zamestnávajú 40 až 50 % z celkového počtu zamestnancov (2). V prevažnej väčšine hospodárstiev prevládajú mikropodniky a malé a stredné podniky, preto aj väčšina rodinných firiem spadá do tejto kategórie.

| 2.2. | Hlavnými výhodami rodinných podnikov sú dlhodobá perspektíva činnosti, osobitné hodnoty, ktoré vytvárajú jedinečnú organizačnú kultúru, a angažovanosť v prospech miestnych spoločenstiev. Táto jedinečná kultúra spočíva na hodnotách, ktoré propagujú zainteresovaní aktéri z kruhu rodiny, ako je veľká dôvera v podnik a vysoká kvalita poskytovaných služieb alebo výrobkov. |
| --- | --- |

2.2.

Hlavnými výhodami rodinných podnikov sú dlhodobá perspektíva činnosti, osobitné hodnoty, ktoré vytvárajú jedinečnú organizačnú kultúru, a angažovanosť v prospech miestnych spoločenstiev. Táto jedinečná kultúra spočíva na hodnotách, ktoré propagujú zainteresovaní aktéri z kruhu rodiny, ako je veľká dôvera v podnik a vysoká kvalita poskytovaných služieb alebo výrobkov.

| 2.3. | Dlhodobá perspektíva rodinných podnikov si vyžaduje vytváranie dlhodobých vzťahov so zainteresovanými aktérmi podniku (pracovníci, zákazníci, dodávatelia a miestne spoločenstvá). |
| --- | --- |

2.3.

Dlhodobá perspektíva rodinných podnikov si vyžaduje vytváranie dlhodobých vzťahov so zainteresovanými aktérmi podniku (pracovníci, zákazníci, dodávatelia a miestne spoločenstvá).

| 2.4. | S rodinným podnikom sa spája aj zámer odovzdať tento podnik ďalšiemu pokoleniu, ako aj starostlivosť o zamestnancov a zodpovednosť za nich. Tento aspekt podnecuje ešte väčšiu zodpovednosť rodinného podniku, v ktorom sa vzťahy zakladajú na dôvere. |
| --- | --- |

2.4.

S rodinným podnikom sa spája aj zámer odovzdať tento podnik ďalšiemu pokoleniu, ako aj starostlivosť o zamestnancov a zodpovednosť za nich. Tento aspekt podnecuje ešte väčšiu zodpovednosť rodinného podniku, v ktorom sa vzťahy zakladajú na dôvere.

| 2.5. | Pokiaľ ide o plnenie cieľov, rodinné podniky sa zriekajú maximalizácie ziskov v prospech budovania stabilnej, nezávislej a novátorskej firmy, opierajúc sa o vlastný kapitál, ktorá sa usiluje predovšetkým minimalizovať riziko v prospech viacgeneračnej perspektívy. Rodinné podniky sa rozvíjajú udržateľnejším spôsobom, keďže realizujú dlhodobé (viacgeneračné) ciele. |
| --- | --- |

2.5.

Pokiaľ ide o plnenie cieľov, rodinné podniky sa zriekajú maximalizácie ziskov v prospech budovania stabilnej, nezávislej a novátorskej firmy, opierajúc sa o vlastný kapitál, ktorá sa usiluje predovšetkým minimalizovať riziko v prospech viacgeneračnej perspektívy. Rodinné podniky sa rozvíjajú udržateľnejším spôsobom, keďže realizujú dlhodobé (viacgeneračné) ciele.

3.   Definícia rodinného podniku

| 3.1. | Vo všeobecnosti sa rodinné podniky zvyknú vymedzovať v rámci troch okruhov: rodiny, podniku a vlastníckej štruktúry (3). Vplyv rodiny na ostatné dva okruhy rozhoduje o rodinnom charaktere firmy. V dôsledku tohto vplyvu sú rodinné podniky omnoho zložitejšie než iné typy podnikov, a preto si vyžadujú primeraný prístup. |
| --- | --- |

3.1.

Vo všeobecnosti sa rodinné podniky zvyknú vymedzovať v rámci troch okruhov: rodiny, podniku a vlastníckej štruktúry (3). Vplyv rodiny na ostatné dva okruhy rozhoduje o rodinnom charaktere firmy. V dôsledku tohto vplyvu sú rodinné podniky omnoho zložitejšie než iné typy podnikov, a preto si vyžadujú primeraný prístup.

| 3.2. | V niektorých členských štátoch existujú právne predpisy, ktoré sa vzťahujú na rodinné podniky:






  — | V Španielsku (ministerstvo hospodárstva) a vo Fínsku (ministerstvo obchodu) je rodinný podnik definovaný na úrovni ministerstva. |
| --- | --- | --- |

3.2.

V niektorých členských štátoch existujú právne predpisy, ktoré sa vzťahujú na rodinné podniky:

—

V Španielsku (ministerstvo hospodárstva) a vo Fínsku (ministerstvo obchodu) je rodinný podnik definovaný na úrovni ministerstva.

| — | Definícia rodinného podniku existuje aj v Taliansku (občiansky zákonník) a Rumunsku. |
| --- | --- |

—

Definícia rodinného podniku existuje aj v Taliansku (občiansky zákonník) a Rumunsku.

| — | V Maďarsku existuje definícia poľnohospodárskeho rodinného podniku. |
| --- | --- |

—

V Maďarsku existuje definícia poľnohospodárskeho rodinného podniku.

| — | Dánske právne predpisy upravujú problematiku zamestnanosti mladých ľudí v rodinných firmách (Arbejdsmiljølovgivningens anvendelse for elever i erhvervspraktik, VEJ č. 60106 z 1. 2. 1998). |
| --- | --- |

—

Dánske právne predpisy upravujú problematiku zamestnanosti mladých ľudí v rodinných firmách (Arbejdsmiljølovgivningens anvendelse for elever i erhvervspraktik, VEJ č. 60106 z 1. 2. 1998).

| — | V Rakúsku federálna legislatíva upravuje pružné otváracie hodiny obchodov členov rodiny (Ladenöffnungszeitenverordnung) a regionálny zákon o poľnohospodárstve definuje rodinný podnik. |
| --- | --- |

—

V Rakúsku federálna legislatíva upravuje pružné otváracie hodiny obchodov členov rodiny (Ladenöffnungszeitenverordnung) a regionálny zákon o poľnohospodárstve definuje rodinný podnik.

| — | Litovský najvyšší súd vydal rozhodnutie, na základe ktorého sa podnik založený počas manželského zväzku považuje za rodinný podnik. |
| --- | --- |

—

Litovský najvyšší súd vydal rozhodnutie, na základe ktorého sa podnik založený počas manželského zväzku považuje za rodinný podnik.

| — | V Bulharsku a na Slovensku sa rodinné spoluvlastníctvo zohľadňuje v prípade samostatnej zárobkovej činnosti. |
| --- | --- |

—

V Bulharsku a na Slovensku sa rodinné spoluvlastníctvo zohľadňuje v prípade samostatnej zárobkovej činnosti.

| — | Na Malte pokračujú práce na prvom zákone o rodinných podnikoch na svete (Family Business Act). |
| --- | --- |

—

Na Malte pokračujú práce na prvom zákone o rodinných podnikoch na svete (Family Business Act).

| 3.3. | Podľa názoru výboru by bolo užitočné, keby sa prostredníctvom legislatívneho postupu zaviedla kategória rodinného podniku do registrov hospodárskej činnosti vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

3.3.

Podľa názoru výboru by bolo užitočné, keby sa prostredníctvom legislatívneho postupu zaviedla kategória rodinného podniku do registrov hospodárskej činnosti vo všetkých členských štátoch.

| 3.4. | V správe expertnej skupiny Komisie pre rodinné podniky sa odporúča prijať takúto definíciu rodinného podniku:






  — | Väčšina hlasov patrí fyzickej osobe (osobám), ktorá podnik založila alebo ktorá získala v podniku podiel, alebo podnik vlastní manžel/manželka, rodičia, deti alebo deti priamych dedičov. |
| --- | --- | --- |

3.4.

V správe expertnej skupiny Komisie pre rodinné podniky sa odporúča prijať takúto definíciu rodinného podniku:

—

Väčšina hlasov patrí fyzickej osobe (osobám), ktorá podnik založila alebo ktorá získala v podniku podiel, alebo podnik vlastní manžel/manželka, rodičia, deti alebo deti priamych dedičov.

| — | Väčšinové hlasy môžu byť priame alebo nepriame. |
| --- | --- |

—

Väčšinové hlasy môžu byť priame alebo nepriame.

| — | Najmenej jeden člen rodiny alebo príbuzný sa podieľa na riadení alebo správe podniku. |
| --- | --- |

—

Najmenej jeden člen rodiny alebo príbuzný sa podieľa na riadení alebo správe podniku.

| — | V prípade kótovaných spoločností ide o rodinný podnik, ak rodina podnik založila alebo v ňom získala podiel, alebo ak potomkovia vlastnia 25 % hlasov, keďže zabezpečujú základné imanie. |
| --- | --- |

—

V prípade kótovaných spoločností ide o rodinný podnik, ak rodina podnik založila alebo v ňom získala podiel, alebo ak potomkovia vlastnia 25 % hlasov, keďže zabezpečujú základné imanie.

| 3.5. | Táto definícia je však príliš široká. Bolo by ju treba zúžiť tak, aby sa zdôraznil rodinný charakter firmy, najmä jej viacgeneračná perspektíva fungovania. |
| --- | --- |

3.5.

Táto definícia je však príliš široká. Bolo by ju treba zúžiť tak, aby sa zdôraznil rodinný charakter firmy, najmä jej viacgeneračná perspektíva fungovania.

| 3.6. | Keby európske štáty takúto definíciu prijali, umožnilo by to zozbierať kvantitatívne údaje, na základe ktorých by sa po súhrnnej syntéze mohli vypracovať štatistiky o týchto podnikoch. Tieto údaje by predovšetkým pomohli preskúmať rodinné firmy v nových členských štátoch, kde tieto firmy zohrávajú dôležitú úlohu. Tejto úlohy by sa mohol zhostiť štatistický úrad Európskej únie – Eurostat. |
| --- | --- |

3.6.

Keby európske štáty takúto definíciu prijali, umožnilo by to zozbierať kvantitatívne údaje, na základe ktorých by sa po súhrnnej syntéze mohli vypracovať štatistiky o týchto podnikoch. Tieto údaje by predovšetkým pomohli preskúmať rodinné firmy v nových členských štátoch, kde tieto firmy zohrávajú dôležitú úlohu. Tejto úlohy by sa mohol zhostiť štatistický úrad Európskej únie – Eurostat.

| 3.7. | Jednotlivé štáty sa pokúšajú zistiť presný počet rodinných podnikov. Skúsenosti v tomto smere má napríklad Írsko, kde centrálny štatistický úrad vydal publikáciu „Family Business in Ireland – Services Sector 2005“. Federácia European Family Businesses v spolupráci s poradenskou firmou KPMG vydáva zase Európsky barometer rodinných podnikov. Komplexný kvantitatívny a kvalitatívny prieskum uskutočnila v Poľsku v roku 2008 vládna agentúra – Poľská agentúra pre rozvoj podnikania. |
| --- | --- |

3.7.

Jednotlivé štáty sa pokúšajú zistiť presný počet rodinných podnikov. Skúsenosti v tomto smere má napríklad Írsko, kde centrálny štatistický úrad vydal publikáciu „Family Business in Ireland – Services Sector 2005“. Federácia European Family Businesses v spolupráci s poradenskou firmou KPMG vydáva zase Európsky barometer rodinných podnikov. Komplexný kvantitatívny a kvalitatívny prieskum uskutočnila v Poľsku v roku 2008 vládna agentúra – Poľská agentúra pre rozvoj podnikania.

| 3.8. | Vďaka zapojeniu Eurostatu by sa mohli dosiahnuť dva dôležité ciele: zjednotiť definíciu rodinného podniku a na základe nej zbierať štatistické údaje o týchto subjektoch. |
| --- | --- |

3.8.

Vďaka zapojeniu Eurostatu by sa mohli dosiahnuť dva dôležité ciele: zjednotiť definíciu rodinného podniku a na základe nej zbierať štatistické údaje o týchto subjektoch.

4.   Výzvy, ktorým musia rodinné podniky čeliť

| 4.1. | Výzvy, ktorým musia rodinné podniky čeliť, možno rozdeliť do dvoch kategórií: príznačné pre všetky firmy a špecifické pre rodinné podniky. Do prvej kategórie možno započítať všetky faktory, ktoré vplývajú na hospodársku konjunktúru v danej krajine, ako sú domáci dopyt, demografia a sociálna a hospodárska situácia. Toto stanovisko sa zameriava na druhú kategóriu, t. j. výzvy špecifické pre rodinné podniky, ktoré by týmto podnikom umožnili dosiahnuť rozvoj a rast. |
| --- | --- |

4.1.

Výzvy, ktorým musia rodinné podniky čeliť, možno rozdeliť do dvoch kategórií: príznačné pre všetky firmy a špecifické pre rodinné podniky. Do prvej kategórie možno započítať všetky faktory, ktoré vplývajú na hospodársku konjunktúru v danej krajine, ako sú domáci dopyt, demografia a sociálna a hospodárska situácia. Toto stanovisko sa zameriava na druhú kategóriu, t. j. výzvy špecifické pre rodinné podniky, ktoré by týmto podnikom umožnili dosiahnuť rozvoj a rast.

| 4.2. | V rodinnom podniku vlastníctvo nespočíva na likvidných aktívach, je to niečo, čo daná rodina po mnohé generácie buduje a rozvíja, vrátane hodnôt, tradícií a know-how (4). Prevod podniku z jednej generácie na druhú je preto najväčšou výzvou, akej môže takýto podnik čeliť. |
| --- | --- |

4.2.

V rodinnom podniku vlastníctvo nespočíva na likvidných aktívach, je to niečo, čo daná rodina po mnohé generácie buduje a rozvíja, vrátane hodnôt, tradícií a know-how (4). Prevod podniku z jednej generácie na druhú je preto najväčšou výzvou, akej môže takýto podnik čeliť.

| 4.2.1. | Komplexné plánovanie prevodu podniku by mohlo byť dôležitým opatrením v prospech rodinných podnikov, keďže vlastníci týchto podnikov majú v úmysle odovzdať podnik v dobrom stave ďalšej generácii. |
| --- | --- |

4.2.1.

Komplexné plánovanie prevodu podniku by mohlo byť dôležitým opatrením v prospech rodinných podnikov, keďže vlastníci týchto podnikov majú v úmysle odovzdať podnik v dobrom stave ďalšej generácii.

| 4.2.2. | Každý rok stojí pred touto výzvou okolo 450 tisíc firiem, ktoré zamestnávajú približne 2 milióny pracovníkov. V dôsledku neúspešného prevodu sa každoročne zatvorí okolo 150 tisíc podnikov, čím sa zlikviduje 600 tisíc pracovných miest (5). |
| --- | --- |

4.2.2.

Každý rok stojí pred touto výzvou okolo 450 tisíc firiem, ktoré zamestnávajú približne 2 milióny pracovníkov. V dôsledku neúspešného prevodu sa každoročne zatvorí okolo 150 tisíc podnikov, čím sa zlikviduje 600 tisíc pracovných miest (5).

| 4.2.3. | V súvislosti s plánovaním prevodu podniku je nevyhnutné preskúmať hlavné príčiny neúspechu v rámci tohto postupu a podporovať opatrenia, ktoré by prevod podniku uľahčili, napríklad pokiaľ ide o dedičské právo alebo daňové stimuly na podporu prevodov. |
| --- | --- |

4.2.3.

V súvislosti s plánovaním prevodu podniku je nevyhnutné preskúmať hlavné príčiny neúspechu v rámci tohto postupu a podporovať opatrenia, ktoré by prevod podniku uľahčili, napríklad pokiaľ ide o dedičské právo alebo daňové stimuly na podporu prevodov.

| 4.2.4. | Rozsah a miera odlišných prístupov k dani z dedičstva a k dani z nehnuteľností v rámci EÚ poukazujú na to, že ešte stále existuje priestor na zlepšenie právnych predpisov v tejto oblasti (6). |
| --- | --- |

4.2.4.

Rozsah a miera odlišných prístupov k dani z dedičstva a k dani z nehnuteľností v rámci EÚ poukazujú na to, že ešte stále existuje priestor na zlepšenie právnych predpisov v tejto oblasti (6).

| 4.2.5. | Ako príklad riešenia v oblasti prevodu podnikov môžeme uviesť opatrenie z Holandska, kde ministerstvo hospodárstva zaviedlo tzv. prevodový balík (Overdrachtspakket). Keď podnikateľ dosiahne 55 rokov, dostane prevodový balík, v ktorom sa zdôrazňuje, aké dôležité je naplánovať prevod podniku, a uvádza sa súbor nástrojov, ktoré môžu byť pri tomto postupe nápomocné. Inštitút pre rodinné podniky (Instituut voor het Familiebedrijf) v Belgicku zaviedol tzv. prevodovú kartu, ktorá je dostupná v troch jazykoch: v holandčine (Scorecard Opvolging), vo francúzštine (Scorecard Transmission) a v angličtine (Succession Scorecard). Ďalší príklad môžeme nájsť v Slovinsku, kde Remeselná a podnikateľská komora (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) ponúka semináre a školenia zamerané na celú škálu otázok spojených s prevodom podniku, a tiež vo Fínsku, kde majú program týkajúci sa prevodu (ViestinVaihto-ohjelma). V Rakúsku existuje právo, ktoré členovi rodiny umožňuje pokračovať v činnosti firmy (Fortbetrieb) v prípade úmrtia manažéra (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994). Podobné riešenie sa uplatňuje aj vo Francúzsku (successions et des libéralités) alebo v Luxembursku. Poľská agentúra pre rozvoj podnikania pripravila v spolupráci s Inštitútom pre rodinné podnikanie prevodový balík pre rodinné podniky. Rodinné firmy dostanú v rámci tohto balíka usmernenia o prevode podniku, bezplatné nástroje, ktoré môžu pri tomto postupe pomôcť, a bezplatné praktické semináre. |
| --- | --- |

4.2.5.

Ako príklad riešenia v oblasti prevodu podnikov môžeme uviesť opatrenie z Holandska, kde ministerstvo hospodárstva zaviedlo tzv. prevodový balík (Overdrachtspakket). Keď podnikateľ dosiahne 55 rokov, dostane prevodový balík, v ktorom sa zdôrazňuje, aké dôležité je naplánovať prevod podniku, a uvádza sa súbor nástrojov, ktoré môžu byť pri tomto postupe nápomocné. Inštitút pre rodinné podniky (Instituut voor het Familiebedrijf) v Belgicku zaviedol tzv. prevodovú kartu, ktorá je dostupná v troch jazykoch: v holandčine (Scorecard Opvolging), vo francúzštine (Scorecard Transmission) a v angličtine (Succession Scorecard). Ďalší príklad môžeme nájsť v Slovinsku, kde Remeselná a podnikateľská komora (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) ponúka semináre a školenia zamerané na celú škálu otázok spojených s prevodom podniku, a tiež vo Fínsku, kde majú program týkajúci sa prevodu (ViestinVaihto-ohjelma). V Rakúsku existuje právo, ktoré členovi rodiny umožňuje pokračovať v činnosti firmy (Fortbetrieb) v prípade úmrtia manažéra (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994). Podobné riešenie sa uplatňuje aj vo Francúzsku (successions et des libéralités) alebo v Luxembursku. Poľská agentúra pre rozvoj podnikania pripravila v spolupráci s Inštitútom pre rodinné podnikanie prevodový balík pre rodinné podniky. Rodinné firmy dostanú v rámci tohto balíka usmernenia o prevode podniku, bezplatné nástroje, ktoré môžu pri tomto postupe pomôcť, a bezplatné praktické semináre.

| 4.3. | Rodinné podniky sa usilujú vytvárať dlhodobé pracovné miesta, vďaka čomu vzniká z hľadiska rodinná atmosféra. Preto môžu byť rodinné podniky zdrojom pracovných miest napríklad pre matky, ktoré sa starajú o deti. Rodinnú atmosféru z hľadiska organizácie treba podporovať, pretože môže byť pre tieto firmy konkurenčnou výhodou. |
| --- | --- |

4.3.

Rodinné podniky sa usilujú vytvárať dlhodobé pracovné miesta, vďaka čomu vzniká z hľadiska rodinná atmosféra. Preto môžu byť rodinné podniky zdrojom pracovných miest napríklad pre matky, ktoré sa starajú o deti. Rodinnú atmosféru z hľadiska organizácie treba podporovať, pretože môže byť pre tieto firmy konkurenčnou výhodou.

| 4.4. | Manželia/manželky či partneri/partnerky vlastníkov podnikov často zohrávajú v rodinných podnikoch dôležitú úlohu, i keď ich štatút z rôznych dôvodov nemá oficiálny charakter. Môže to viesť k právnym a finančných problémom, napríklad v prípade rozpadu zväzku. Keby sa štatútu týchto osôb, ako aj iných členov rodiny neoficiálne zapojených do činnosti podniku, dal oficiálnejší charakter, predišlo by sa tým nepríjemným situáciám v prípade problémov v rodine. |
| --- | --- |

4.4.

Manželia/manželky či partneri/partnerky vlastníkov podnikov často zohrávajú v rodinných podnikoch dôležitú úlohu, i keď ich štatút z rôznych dôvodov nemá oficiálny charakter. Môže to viesť k právnym a finančných problémom, napríklad v prípade rozpadu zväzku. Keby sa štatútu týchto osôb, ako aj iných členov rodiny neoficiálne zapojených do činnosti podniku, dal oficiálnejší charakter, predišlo by sa tým nepríjemným situáciám v prípade problémov v rodine.

| 4.5. | Pokiaľ ide o inovatívnosť, rodinné podniky musia svoju činnosť zameriavať nielen na tradičné trhy a výrobky, ale aj na inovačné riešenia. |
| --- | --- |

4.5.

Pokiaľ ide o inovatívnosť, rodinné podniky musia svoju činnosť zameriavať nielen na tradičné trhy a výrobky, ale aj na inovačné riešenia.

| 4.5.1. | Inovatívnosť rodinných podnikov sa môže podporovať prostredníctvom inovatívneho verejného obstarávania, v ktorom by cena nemala byť jediným kritériom výberu uchádzača. Rodinné podniky sa vyznačujú tým, že konkurujú ostatným vysokou kvalitou alebo starostlivosťou o zákazníka, čo má okrem iného zaručovať rodinná značka (často priezvisko vlastníka alebo rodiny, ktorá podnik vlastní). Z toho dôvodu sa rodinné podniky väčšinou neuchádzajú o verejné zákazky, kde je jediným kritériom výberu cena. Odporúča sa presadzovať ako hodnotiace kritérium hodnoty ekonomicky najvýhodnejšej ponuky (MEAT – Most Economically Advantegous Tender) (7) a informovať o tom rodinné podniky. |
| --- | --- |

4.5.1.

Inovatívnosť rodinných podnikov sa môže podporovať prostredníctvom inovatívneho verejného obstarávania, v ktorom by cena nemala byť jediným kritériom výberu uchádzača. Rodinné podniky sa vyznačujú tým, že konkurujú ostatným vysokou kvalitou alebo starostlivosťou o zákazníka, čo má okrem iného zaručovať rodinná značka (často priezvisko vlastníka alebo rodiny, ktorá podnik vlastní). Z toho dôvodu sa rodinné podniky väčšinou neuchádzajú o verejné zákazky, kde je jediným kritériom výberu cena. Odporúča sa presadzovať ako hodnotiace kritérium hodnoty ekonomicky najvýhodnejšej ponuky (MEAT – Most Economically Advantegous Tender) (7) a informovať o tom rodinné podniky.

| 4.6. | Globalizácia núti podniky, aby sa otvorili novým trhom, technológiám a zručnostiam. Tieto aspekty by rodinné podniky mali zohľadniť vo svojich rozvojových stratégiách. Môže to zahŕňať potrebu otvoriť sa vstupu nových zamestnancov, a to aj na riadiacich pozíciách. |
| --- | --- |

4.6.

Globalizácia núti podniky, aby sa otvorili novým trhom, technológiám a zručnostiam. Tieto aspekty by rodinné podniky mali zohľadniť vo svojich rozvojových stratégiách. Môže to zahŕňať potrebu otvoriť sa vstupu nových zamestnancov, a to aj na riadiacich pozíciách.

| 4.7. | V rámci členských štátov by sa mala doceniť úloha, ktorú rodinné podniky zohrávajú v hospodárstve týchto krajín, a mali by sa vytvoriť priaznivé podmienky pre fungovanie týchto podnikov z hľadiska daní, zákona o hospodárskej činnosti (čím sa nevylučuje zákon o rodinných podnikoch) alebo podpory v oblasti vzdelávania pre podnikateľov z rodinných podnikov. Vzdelávanie by malo tiež náležite zohľadniť osobitosti rodinných podnikov, ako napríklad nástupníctvo, rodinný dohľad atď. |
| --- | --- |

4.7.

V rámci členských štátov by sa mala doceniť úloha, ktorú rodinné podniky zohrávajú v hospodárstve týchto krajín, a mali by sa vytvoriť priaznivé podmienky pre fungovanie týchto podnikov z hľadiska daní, zákona o hospodárskej činnosti (čím sa nevylučuje zákon o rodinných podnikoch) alebo podpory v oblasti vzdelávania pre podnikateľov z rodinných podnikov. Vzdelávanie by malo tiež náležite zohľadniť osobitosti rodinných podnikov, ako napríklad nástupníctvo, rodinný dohľad atď.

| 4.8. | V oblasti vzdelávania zameraného na zástupcov rodinných podnikov možno uviesť nasledujúce príklady: na Cypre organizuje Cyprus International Institute of Management Akadémiu rodinných podnikov, vo Francúzsku organizuje Univerzita v Bordeaux Master 2 professionnel: Gouvernance des entreprises familiales et patrimoniales – M2 GEFP a vo Fínsku existuje program pre podnikateľov, ktorí preberajú podnik, nazvaný Štruktúra vlastníctva a práca vo vedení podniku (Omistajuus ja hallitustyöskentely – valmennusohjelma jatkajille) (8). Organizácie, ktoré podporujú rodinné podniky, takisto organizujú kurzy pre rodinných podnikateľov, napríklad Akadémia FBN (family business network), ktorú organizuje švédska pobočka FBN, alebo programy školení, ktoré organizuje medzi inými španielsky Instituto de la Empresa Familiar. |
| --- | --- |

4.8.

V oblasti vzdelávania zameraného na zástupcov rodinných podnikov možno uviesť nasledujúce príklady: na Cypre organizuje Cyprus International Institute of Management Akadémiu rodinných podnikov, vo Francúzsku organizuje Univerzita v Bordeaux Master 2 professionnel: Gouvernance des entreprises familiales et patrimoniales – M2 GEFP a vo Fínsku existuje program pre podnikateľov, ktorí preberajú podnik, nazvaný Štruktúra vlastníctva a práca vo vedení podniku (Omistajuus ja hallitustyöskentely – valmennusohjelma jatkajille) (8). Organizácie, ktoré podporujú rodinné podniky, takisto organizujú kurzy pre rodinných podnikateľov, napríklad Akadémia FBN (family business network), ktorú organizuje švédska pobočka FBN, alebo programy školení, ktoré organizuje medzi inými španielsky Instituto de la Empresa Familiar.

| 4.9. | To, že sa uzná dôležitá úloha rodinných podnikov v hospodárstve členských krajín, a poskytne sa im podpora, by mohlo prispieť k vytvoreniu rodinnej remeselnej tradície. Veľká časť malých rodinných podnikov sa zoskupuje do remeselníckych cechov, ktoré sa zasadzujú za udržanie remesla, preto je nevyhnutné podporovať tento typ podnikov. |
| --- | --- |

4.9.

To, že sa uzná dôležitá úloha rodinných podnikov v hospodárstve členských krajín, a poskytne sa im podpora, by mohlo prispieť k vytvoreniu rodinnej remeselnej tradície. Veľká časť malých rodinných podnikov sa zoskupuje do remeselníckych cechov, ktoré sa zasadzujú za udržanie remesla, preto je nevyhnutné podporovať tento typ podnikov.

| 4.10. | Menšie rodinné podniky sú vystavené rizikám, v dôsledku ktorých môžu zmiznúť z trhu, preto treba pre tieto subjekty zaviesť náležitú právnu a daňovú podporu, ktorá im pomôže ďalej sa rozvíjať. Veľké medzinárodné rodinné firmy by zase mohli mať úžitok z inštitucionálnej pomoci a opatrení zameraných na podporu miestnych dodávateľov a miestneho hospodárstva. |
| --- | --- |

4.10.

Menšie rodinné podniky sú vystavené rizikám, v dôsledku ktorých môžu zmiznúť z trhu, preto treba pre tieto subjekty zaviesť náležitú právnu a daňovú podporu, ktorá im pomôže ďalej sa rozvíjať. Veľké medzinárodné rodinné firmy by zase mohli mať úžitok z inštitucionálnej pomoci a opatrení zameraných na podporu miestnych dodávateľov a miestneho hospodárstva.

| 4.11. | Osobitným typom rodinných podnikov sú rodinné poľnohospodárske podniky. Okrem typických problémov, ktoré sú príznačné pre všetky rodinné podniky, musia totiž zápasiť aj so špecifickými problémami týkajúcimi sa vidieka. |
| --- | --- |

4.11.

Osobitným typom rodinných podnikov sú rodinné poľnohospodárske podniky. Okrem typických problémov, ktoré sú príznačné pre všetky rodinné podniky, musia totiž zápasiť aj so špecifickými problémami týkajúcimi sa vidieka.

| 4.11.1. | Mimoriadne naliehavým problémom v tejto súvislosti je zaberanie poľnohospodárskej pôdy, ktoré vedie k nezvratnému poškodeniu hospodárskej štruktúry na vidieku a k spoločensky nežiaducej industrializácii poľnohospodárstva. V stanovisku prijatom v januári 2015 (9) výbor žiadal zaviesť potrebné opatrenia, aby sa v celej EÚ zachoval model poľnohospodárstva založeného na rodinných poľnohospodárskych podnikoch. |
| --- | --- |

4.11.1.

Mimoriadne naliehavým problémom v tejto súvislosti je zaberanie poľnohospodárskej pôdy, ktoré vedie k nezvratnému poškodeniu hospodárskej štruktúry na vidieku a k spoločensky nežiaducej industrializácii poľnohospodárstva. V stanovisku prijatom v januári 2015 (9) výbor žiadal zaviesť potrebné opatrenia, aby sa v celej EÚ zachoval model poľnohospodárstva založeného na rodinných poľnohospodárskych podnikoch.

| 4.11.2. | Rodinné poľnohospodárske podniky často vytvárajú družstvá, aby dosiahli úspory z rozsahu a zvýšila sa ich konkurencieschopnosť na trhu (10). Družstevný podnik má podobné črty ako rodinný podnik, t. j. zameriava sa na dlhodobú perspektívu činnosti, a nie na dosiahnutie zisku v krátkodobom horizonte. Avšak v poslednej dobe družstvá akosi stratili elán, a časť z nich dokonca upadla, preto treba podniknúť kroky na oživenie tejto formy činnosti. |
| --- | --- |

4.11.2.

Rodinné poľnohospodárske podniky často vytvárajú družstvá, aby dosiahli úspory z rozsahu a zvýšila sa ich konkurencieschopnosť na trhu (10). Družstevný podnik má podobné črty ako rodinný podnik, t. j. zameriava sa na dlhodobú perspektívu činnosti, a nie na dosiahnutie zisku v krátkodobom horizonte. Avšak v poslednej dobe družstvá akosi stratili elán, a časť z nich dokonca upadla, preto treba podniknúť kroky na oživenie tejto formy činnosti.

| 4.12. | V prípade dlhodobého hromadenia kapitálu na rozvoj rodinnej firmy sa hovorí o tzv. trpezlivom kapitále (z angl. patient capital) (11). Pri prevode rodinného podniku sa spolu s jeho kapitálom prenáša aj jeho spoločenský a kultúrny rozmer a nový vlastník investuje do podniku, resp. si ho kupuje spolu s jeho viacgeneračným know-how, jeho kultúrou (rodinnou) a záväzkom voči spoločnosti (miestnej). |
| --- | --- |

4.12.

V prípade dlhodobého hromadenia kapitálu na rozvoj rodinnej firmy sa hovorí o tzv. trpezlivom kapitále (z angl. patient capital) (11). Pri prevode rodinného podniku sa spolu s jeho kapitálom prenáša aj jeho spoločenský a kultúrny rozmer a nový vlastník investuje do podniku, resp. si ho kupuje spolu s jeho viacgeneračným know-how, jeho kultúrou (rodinnou) a záväzkom voči spoločnosti (miestnej).

| 4.12.1. | V súvislosti s definíciou trpezlivého kapitálu by bolo treba zvážiť možnosť zaviesť daňové úľavy v prípade reinvestovaného zisku. Bolo by treba zvážiť možnosť zaviesť daňové úľavy pre rodinné podniky (a nielen pre ne), ktoré svoje zisky opäť investujú a ktoré navyše radšej dodávajú vlastný kapitál, ako by si mali požičať. |
| --- | --- |

4.12.1.

V súvislosti s definíciou trpezlivého kapitálu by bolo treba zvážiť možnosť zaviesť daňové úľavy v prípade reinvestovaného zisku. Bolo by treba zvážiť možnosť zaviesť daňové úľavy pre rodinné podniky (a nielen pre ne), ktoré svoje zisky opäť investujú a ktoré navyše radšej dodávajú vlastný kapitál, ako by si mali požičať.

| 4.12.2. | V prípade zadlženia sa podnikom poskytuje pomoc v podobe odpisu úrokov z dlhu, v dôsledku čoho sú náklady na dlh v skutočnosti nižšie, ale pre vlastný kapitál takéto úľavy neplatia. |
| --- | --- |

4.12.2.

V prípade zadlženia sa podnikom poskytuje pomoc v podobe odpisu úrokov z dlhu, v dôsledku čoho sú náklady na dlh v skutočnosti nižšie, ale pre vlastný kapitál takéto úľavy neplatia.

| 4.12.3. | Daňové otázky zostávajú samozrejme v právomoci jednotlivých členských štátov, Európska únia by však mala podporovať osvedčené postupy v súvislosti s rodinnými podnikmi. |
| --- | --- |

4.12.3.

Daňové otázky zostávajú samozrejme v právomoci jednotlivých členských štátov, Európska únia by však mala podporovať osvedčené postupy v súvislosti s rodinnými podnikmi.

| 4.13. | Bolo by dobré zvážiť možnosť poskytovať rodinným podnikom kapitál vďaka vytvoreniu kapitálového fondu pre rodinné firmy v jednotlivých štátoch. Osobitosťou tohto fondu by bolo, že poskytuje rodinným podnikom kapitál bez toho, aby poskytovatelia kapitálu získali v podniku hlasovacie práva, podľa vzoru Aksjeloven v Nórsku alebo Ley de Sociedades de Responsabilidad Limitada v Španielsku. |
| --- | --- |

4.13.

Bolo by dobré zvážiť možnosť poskytovať rodinným podnikom kapitál vďaka vytvoreniu kapitálového fondu pre rodinné firmy v jednotlivých štátoch. Osobitosťou tohto fondu by bolo, že poskytuje rodinným podnikom kapitál bez toho, aby poskytovatelia kapitálu získali v podniku hlasovacie práva, podľa vzoru Aksjeloven v Nórsku alebo Ley de Sociedades de Responsabilidad Limitada v Španielsku.

| 4.14. | Činnosť na podporu rodinného podnikania môžu vyvíjať aj celoštátne alebo miestne organizácie, ktoré sa za tieto podniky zasadzujú (napr. vládne inštitúcie (ministerstvá), organizácie zamestnávateľov, remeselnícke komory atď.), ako aj medzinárodné organizácie, spomedzi ktorých možno za najdôležitejšie považovať European Family Businesses, FBN International a Les Hénokiens. |
| --- | --- |

4.14.

Činnosť na podporu rodinného podnikania môžu vyvíjať aj celoštátne alebo miestne organizácie, ktoré sa za tieto podniky zasadzujú (napr. vládne inštitúcie (ministerstvá), organizácie zamestnávateľov, remeselnícke komory atď.), ako aj medzinárodné organizácie, spomedzi ktorých možno za najdôležitejšie považovať European Family Businesses, FBN International a Les Hénokiens.

| 4.14.1. | Tieto organizácie zohrávajú dôležitú úlohu v úsilí podporiť sektor rodinných podnikov. Predstavujú platformu pre výmenu poznatkov a skúseností medzi podnikateľmi z rodinných podnikov a vydávajú o týchto podnikoch správy, ktorými o nich informujú. Organizácie, ktoré podporujú rodinné podniky, môžu navyše lobovať za konkrétne riešenia. |
| --- | --- |

4.14.1.

Tieto organizácie zohrávajú dôležitú úlohu v úsilí podporiť sektor rodinných podnikov. Predstavujú platformu pre výmenu poznatkov a skúseností medzi podnikateľmi z rodinných podnikov a vydávajú o týchto podnikoch správy, ktorými o nich informujú. Organizácie, ktoré podporujú rodinné podniky, môžu navyše lobovať za konkrétne riešenia.

V Bruseli 17. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2008) 394 final.

1

(2)  Záverečná správa expertnej skupiny: Overview of family-business-relevant issues: research, networks, policy measures and existing studies, Európska komisia, november 2009.

2

Overview of family-business-relevant issues: research, networks, policy measures and existing studies

(3)  Tagiuri R., Davis J.A., Bivalent Attributes of the Family Firm, Working paper, Harvard Business School, 1982.

3

Bivalent Attributes of the Family Firm

(4)  COM(2012) 795 final – Akčný plán pre podnikanie 2020 – Opätovné stimulovanie podnikateľského ducha v Európe.

4

(5)  Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankruptcy (2011) http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/business-environment/files/business_dynamics_final_report_en.pdf

5

Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankruptcy

(6)  COM(2012) 795 final.

6

(7)  SEC(2007) 280 – Guide on dealing with innovative solutions in public procurement – 10 elements of good practice. (Príručka na zaobchádzanie s novátorskými riešeniami vo verejnom zaobstarávaní: 10 prvkov osvedčených postupov).

7

(8)  Irene Mandl, Overview of Family Business Relevant Issues. KMU Forschung Austria, 2008.

8

Overview of Family Business Relevant Issues

(9)  Stanovisko EHSV na tému „Zaberanie pôdy – poplašný signál pre Európu a hrozba pre rodinné poľnohospodárske podniky“ (Ú. v. EÚ C 242, 23.7.2015, s. 15).

9

(10)  Family farming in Europe: Challenges and prospects, In-depth analysis. Európsky parlament, 2014.

10

Family farming in Europe: Challenges and prospects, In-depth analysis

(11)  Trpezlivý kapitál je vlastný kapitál, ktorý poskytujú vlastníci rodinného podniku, ktorí sa usilujú dosiahnuť rovnováhu medzi priebežnou návratnosťou investícií, primerane vymedzenou dlhodobou stratégiou podniku a zabezpečením kontinuity rodinnej tradície a dedičstva. Zdroj: De Visscher F.M., Aronoff C.E., Ward J.L. (2011), Financing Transitions. Managing Capital and Liquidity in the Family Business, Palgrave Macmillan.

11

Financing Transitions. Managing Capital and Liquidity in the Family Business

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/14

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Smerom k elektronickému zdravotníctvu – elektronické informácie na bezpečné zaobchádzanie s liekmi“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/04)

| Spravodajkyňa: | Renate HEINISCH |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Renate HEINISCH

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 22. januára 2015 podľa článku 29 ods. 2 svojho rokovacieho poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Smerom k elektronickému zdravotníctvu – elektronické informácie na bezpečné zaobchádzanie s liekmi“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 14. júla 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra) 212 hlasmi za, pričom 6 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Závery a odporúčania Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje úsilie Európskej komisie zamerať sa v rámci digitálnej agendy prednostne na riešenia v oblasti elektronického zdravotníctva. |
| --- | --- |

1.1.

Závery a odporúčania Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje úsilie Európskej komisie zamerať sa v rámci digitálnej agendy prednostne na riešenia v oblasti elektronického zdravotníctva.

| 1.2. | EHSV konštatuje, že ľudia hľadajúci informácie, pacienti a zdravotnícki pracovníci opakovane zdôrazňujú potrebu poskytovať komplexné, presné a aktuálne informácie o liekoch a vytvoriť jednotný digitálny trh. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV konštatuje, že ľudia hľadajúci informácie, pacienti a zdravotnícki pracovníci opakovane zdôrazňujú potrebu poskytovať komplexné, presné a aktuálne informácie o liekoch a vytvoriť jednotný digitálny trh.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že tieto úradne schválené informácie musia byť prístupné bez prekážok alebo diskriminácie, aby k nim mali prístup aj zrakovo, sluchovo alebo inak telesne postihnutí ľudia. Informácie musia byť prispôsobené tak, aby vyhovovali potrebám jednotlivcov, pacientov a zdravotníckych pracovníkov a aby poskytovali potrebnú mieru čo najúčinnejšieho a najbezpečnejšieho používania liekov. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV sa domnieva, že tieto úradne schválené informácie musia byť prístupné bez prekážok alebo diskriminácie, aby k nim mali prístup aj zrakovo, sluchovo alebo inak telesne postihnutí ľudia. Informácie musia byť prispôsobené tak, aby vyhovovali potrebám jednotlivcov, pacientov a zdravotníckych pracovníkov a aby poskytovali potrebnú mieru čo najúčinnejšieho a najbezpečnejšieho používania liekov.

| 1.4. | EHSV je presvedčený, že elektronické šírenie informácií o výrobkoch, ktoré schválili orgány zodpovedné za schvaľovanie liekov, bude viesť k ďalšiemu zlepšeniu prístupu. Elektronická databáza obsahujúca informácie pre používateľov a súhrn charakteristických vlastností lieku (Summary of Product Characteristics, SmPC) umožní poskytovanie aktuálnych a cielených informácií o lieku. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV je presvedčený, že elektronické šírenie informácií o výrobkoch, ktoré schválili orgány zodpovedné za schvaľovanie liekov, bude viesť k ďalšiemu zlepšeniu prístupu. Elektronická databáza obsahujúca informácie pre používateľov a súhrn charakteristických vlastností lieku (Summary of Product Characteristics, SmPC) umožní poskytovanie aktuálnych a cielených informácií o lieku.

| 1.5. | EHSV navrhuje, aby informácie pre zrakovo postihnutých ľudí boli dostupné čo možno najvhodnejším spôsobom, napríklad v podobe veľkého písma alebo pomocou zvukových údajov. Ľuďom so sluchovým postihnutím možno poskytnúť ukážky správnej aplikácie liekov (napríklad sprejov na astmu) prostredníctvom videí, príp. videí so znakovou rečou. Prekážky v komunikácii je ďalej možné odstrániť aj tzv. jednoduchším jazykom, ktorý umožní ľuďom s poruchami učenia prístup k informáciám prispôsobeným tejto cieľovej skupine, čím sa tieto obmedzenia odstránia. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV navrhuje, aby informácie pre zrakovo postihnutých ľudí boli dostupné čo možno najvhodnejším spôsobom, napríklad v podobe veľkého písma alebo pomocou zvukových údajov. Ľuďom so sluchovým postihnutím možno poskytnúť ukážky správnej aplikácie liekov (napríklad sprejov na astmu) prostredníctvom videí, príp. videí so znakovou rečou. Prekážky v komunikácii je ďalej možné odstrániť aj tzv. jednoduchším jazykom, ktorý umožní ľuďom s poruchami učenia prístup k informáciám prispôsobeným tejto cieľovej skupine, čím sa tieto obmedzenia odstránia.

| 1.6. | EHSV konštatuje, že aj súhrn informácii na jednom portáli predstavuje dôveryhodný a často ľahko prístupný zdroj úradne schválených informácií, ktoré spĺňajú kritériá dostupnosti. Pacienti a zdravotnícki pracovníci tak majú možnosť porovnať informácie získané iným spôsobom s týmito schválenými informáciami. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV konštatuje, že aj súhrn informácii na jednom portáli predstavuje dôveryhodný a často ľahko prístupný zdroj úradne schválených informácií, ktoré spĺňajú kritériá dostupnosti. Pacienti a zdravotnícki pracovníci tak majú možnosť porovnať informácie získané iným spôsobom s týmito schválenými informáciami.

| 1.7. | V záujme zaistenia celkovej vhodnosti na používanie by mal byť vývoj sprevádzaný spoluprácou používateľov a web dizajnérov, ktorí majú odborné poznatky v oblasti informačnej dostupnosti. Je potrebné nájsť riešenia, ktoré nebudú podmienené faktorom formátu a ktoré prenechajú výber koncového zariadenia na vyhľadanie informácií (počítač, tablet, smartfón atď.) používateľom tak, aby zodpovedal ich vlastným potrebám a možnostiam. |
| --- | --- |

1.7.

V záujme zaistenia celkovej vhodnosti na používanie by mal byť vývoj sprevádzaný spoluprácou používateľov a web dizajnérov, ktorí majú odborné poznatky v oblasti informačnej dostupnosti. Je potrebné nájsť riešenia, ktoré nebudú podmienené faktorom formátu a ktoré prenechajú výber koncového zariadenia na vyhľadanie informácií (počítač, tablet, smartfón atď.) používateľom tak, aby zodpovedal ich vlastným potrebám a možnostiam.

| 1.8. | EHSV sa domnieva, že v záujme čo najlepšieho splnenia požiadaviek by sa databáza alebo portál úradne schválených informácií mali vytvoriť v úzkej spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami, a to farmaceutickým odvetvím, ktoré ich bude prevádzkovať a financovať, a združeniami pacientov, zástupcami ľudí s postihnutím a zdravotníckymi pracovníkmi. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV sa domnieva, že v záujme čo najlepšieho splnenia požiadaviek by sa databáza alebo portál úradne schválených informácií mali vytvoriť v úzkej spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami, a to farmaceutickým odvetvím, ktoré ich bude prevádzkovať a financovať, a združeniami pacientov, zástupcami ľudí s postihnutím a zdravotníckymi pracovníkmi.

| 1.9. | EHSV sa domnieva, že je dôležité nájsť riešenia zamerané na používateľov, aby sa aj osobám s nižším vzdelaním alebo osobám, ktoré nepoužívajú často internet, umožnil prístup k informáciám. |
| --- | --- |

1.9.

EHSV sa domnieva, že je dôležité nájsť riešenia zamerané na používateľov, aby sa aj osobám s nižším vzdelaním alebo osobám, ktoré nepoužívajú často internet, umožnil prístup k informáciám.

| 1.10. | Treba zdôrazniť, že hoci sa elektronický prístup k informáciám považuje za dôležitý, prvý kontakt s pacientmi nadväzujú lekári (najmä všeobecní lekári) a ďalší zdravotnícki pracovníci, ako sú lekárnici a zdravotné sestry, ktorí im poskytujú odporúčania týkajúce sa choroby a liečby. |
| --- | --- |

1.10.

Treba zdôrazniť, že hoci sa elektronický prístup k informáciám považuje za dôležitý, prvý kontakt s pacientmi nadväzujú lekári (najmä všeobecní lekári) a ďalší zdravotnícki pracovníci, ako sú lekárnici a zdravotné sestry, ktorí im poskytujú odporúčania týkajúce sa choroby a liečby.

| 1.11. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby podporila projekt IMI2 týkajúci sa elektronických informácií o výrobkoch. Žiada členské štáty, aby sa zapojili do tejto iniciatívy a aby vykonali koordináciu existujúcich databáz. |
| --- | --- |

1.11.

EHSV žiada Európsku komisiu, aby podporila projekt IMI2 týkajúci sa elektronických informácií o výrobkoch. Žiada členské štáty, aby sa zapojili do tejto iniciatívy a aby vykonali koordináciu existujúcich databáz.

2.   Úvod

| 2.1. | Európska komisia zverejnila v roku 2012 akčný plán, v ktorom sú uvedené prekážky, ktoré bránia úplnému využívaniu digitálnych riešení v európskych systémoch zdravotníctva, a ktorý sa v súčasnosti vykonáva pod názvom Akčný plán elektronického zdravotníctva na roky 2012 – 2020 – inovačná zdravotná starostlivosť pre 21. storočie (1). |
| --- | --- |

2.1.

Európska komisia zverejnila v roku 2012 akčný plán, v ktorom sú uvedené prekážky, ktoré bránia úplnému využívaniu digitálnych riešení v európskych systémoch zdravotníctva, a ktorý sa v súčasnosti vykonáva pod názvom Akčný plán elektronického zdravotníctva na roky 2012 – 2020 – inovačná zdravotná starostlivosť pre 21. storočie (1).

| 2.2. | Európska komisia konštatuje, že cieľom je zlepšiť zdravotnú starostlivosť v prospech pacienta, poskytnúť pacientom väčšiu kontrolu nad ich liečbou a znížiť náklady. Keďže pacienti, občania a zdravotnícki pracovníci s nadšením využívajú aplikácie telemedicíny a milióny Európanov si do smartfónov sťahujú aplikácie, ktoré monitorujú ich zdravotný stav a duševnú pohodu, digitálne zdravotníctvo musí ešte rozvinúť svoj veľký potenciál na zlepšenie systémov zdravotníctva a efektívnu úsporu nákladov. EHSV v tejto súvislosti poukazuje na to, že je nevyhnutné zohľadniť aj ochranu súkromia a osobných údajov. |
| --- | --- |

2.2.

Európska komisia konštatuje, že cieľom je zlepšiť zdravotnú starostlivosť v prospech pacienta, poskytnúť pacientom väčšiu kontrolu nad ich liečbou a znížiť náklady. Keďže pacienti, občania a zdravotnícki pracovníci s nadšením využívajú aplikácie telemedicíny a milióny Európanov si do smartfónov sťahujú aplikácie, ktoré monitorujú ich zdravotný stav a duševnú pohodu, digitálne zdravotníctvo musí ešte rozvinúť svoj veľký potenciál na zlepšenie systémov zdravotníctva a efektívnu úsporu nákladov. EHSV v tejto súvislosti poukazuje na to, že je nevyhnutné zohľadniť aj ochranu súkromia a osobných údajov.

| 2.3. | WHO vymedzuje pojmy eHealth vrátane telemedicíny a mHealth takto: eHealth je prenos zdrojov v oblasti zdravia a zdravotnej starostlivosti prostredníctvom elektronických médií. Zahŕňa tri hlavné oblasti:






  — | sprostredkovanie informácií súvisiacich so zdravím zdravotníckym pracovníkom a spotrebiteľom prostredníctvom internetu a telekomunikačných prostriedkov, |
| --- | --- | --- |

2.3.

WHO vymedzuje pojmy eHealth vrátane telemedicíny a mHealth takto: eHealth je prenos zdrojov v oblasti zdravia a zdravotnej starostlivosti prostredníctvom elektronických médií. Zahŕňa tri hlavné oblasti:

—

sprostredkovanie informácií súvisiacich so zdravím zdravotníckym pracovníkom a spotrebiteľom prostredníctvom internetu a telekomunikačných prostriedkov,

| — | používanie IT a eCommerce s cieľom zlepšiť systémy verejného zdravotníctva, napr. vzdelávaním a odbornou prípravou zdravotníckych pracovníkov, |
| --- | --- |

—

používanie IT a eCommerce s cieľom zlepšiť systémy verejného zdravotníctva, napr. vzdelávaním a odbornou prípravou zdravotníckych pracovníkov,

| — | uplatňovanie postupov eCommerce a eBusiness v riadení systému zdravotníctva. |
| --- | --- |

—

uplatňovanie postupov eCommerce a eBusiness v riadení systému zdravotníctva.

| 2.4. | Európska komisia vydala zelenú knihu o mobilnom zdravotníctve (mHealth) (2). Mobilné zdravotníctvo (mHealth) je súčasťou eHealth a týka sa lekárskej praxe a praxe v oblasti verejného zdravia prostredníctvom mobilných zariadení. Zahŕňa najmä používanie mobilných komunikačných prostriedkov na poskytovanie služieb v oblasti zdravia a duševnej pohody a informácií, ako aj mobilné aplikácie zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

2.4.

Európska komisia vydala zelenú knihu o mobilnom zdravotníctve (mHealth) (2). Mobilné zdravotníctvo (mHealth) je súčasťou eHealth a týka sa lekárskej praxe a praxe v oblasti verejného zdravia prostredníctvom mobilných zariadení. Zahŕňa najmä používanie mobilných komunikačných prostriedkov na poskytovanie služieb v oblasti zdravia a duševnej pohody a informácií, ako aj mobilné aplikácie zdravotnej starostlivosti.

| 2.5. | Zvyšujúci sa počet ľudí všetkých vekových kategórií využíva neustále rastúce množstvo elektronických informácií a aplikácií v oblasti zdravotníctva. |
| --- | --- |

2.5.

Zvyšujúci sa počet ľudí všetkých vekových kategórií využíva neustále rastúce množstvo elektronických informácií a aplikácií v oblasti zdravotníctva.

| 2.6. | Kvalita týchto zdrojov informácií sa však veľmi líši a vyhľadávače zvyčajne nerozlišujú medzi dôveryhodnými, oficiálne schválenými a menej dôveryhodnými zdrojmi. |
| --- | --- |

2.6.

Kvalita týchto zdrojov informácií sa však veľmi líši a vyhľadávače zvyčajne nerozlišujú medzi dôveryhodnými, oficiálne schválenými a menej dôveryhodnými zdrojmi.

| 2.7. | Zdravotnícki pracovníci majú k dispozícii celý rad certifikovaných informačných systémov. Zdravotnícki pracovníci, a to najmä všeobecní lekári a lekárnici, zohrávajú kľúčovú úlohu v systémoch zdravotníctva a ak chceme mať dobre informovaných zdravotníckych pracovníkov, ktorí úspešne plnia požiadavky zdravotnej starostlivosti pre obyvateľov EÚ, kvalitné informácie sú nevyhnutné. |
| --- | --- |

2.7.

Zdravotnícki pracovníci majú k dispozícii celý rad certifikovaných informačných systémov. Zdravotnícki pracovníci, a to najmä všeobecní lekári a lekárnici, zohrávajú kľúčovú úlohu v systémoch zdravotníctva a ak chceme mať dobre informovaných zdravotníckych pracovníkov, ktorí úspešne plnia požiadavky zdravotnej starostlivosti pre obyvateľov EÚ, kvalitné informácie sú nevyhnutné.

| 2.8. | EHSV je presvedčený, že pacientom treba poskytnúť rovnaký jednoduchý prístup k dôverným informáciám, aby boli v pozícii, že si mohli lepšie zorganizovať svoju zdravotnú starostlivosť a podieľať sa na nej, čo sa odzrkadľuje aj v lepšom dodržiavaní liečebných pokynov. Podrobnosti o potrebách vzdelávania a zapojenia všetkých skupín (vrátane starších ľudí a ľudí s postihnutím) boli uvedené už v predchádzajúcich stanoviskách (3). |
| --- | --- |

2.8.

EHSV je presvedčený, že pacientom treba poskytnúť rovnaký jednoduchý prístup k dôverným informáciám, aby boli v pozícii, že si mohli lepšie zorganizovať svoju zdravotnú starostlivosť a podieľať sa na nej, čo sa odzrkadľuje aj v lepšom dodržiavaní liečebných pokynov. Podrobnosti o potrebách vzdelávania a zapojenia všetkých skupín (vrátane starších ľudí a ľudí s postihnutím) boli uvedené už v predchádzajúcich stanoviskách (3).

| 2.9. | Zvýšená pracovná záťaž zdravotníckych pracovníkov a rôzne možnosti pre pacientov alebo občanov angažovať sa v zdravotníckych organizáciách, ako sú vnútroštátne schvaľovacie orgány, výbory Európskej agentúry pre lieky (EMA) a etické komisie, si vyžadujú rozsiahlejšie poznatky. |
| --- | --- |

2.9.

Zvýšená pracovná záťaž zdravotníckych pracovníkov a rôzne možnosti pre pacientov alebo občanov angažovať sa v zdravotníckych organizáciách, ako sú vnútroštátne schvaľovacie orgány, výbory Európskej agentúry pre lieky (EMA) a etické komisie, si vyžadujú rozsiahlejšie poznatky.

| 2.10. | Možnosť vzdelávania pre pacientov ponúka Európska akadémia pacientov pre terapeutické inovácie (EUPATI). Toto konzorcium je financované prostredníctvom iniciatívy za inovačnú medicínu (IMI), verejno-súkromného partnerstva Európskej komisie a Európskej federácie farmaceutického priemyslu a združení (EFPIA). |
| --- | --- |

2.10.

Možnosť vzdelávania pre pacientov ponúka Európska akadémia pacientov pre terapeutické inovácie (EUPATI). Toto konzorcium je financované prostredníctvom iniciatívy za inovačnú medicínu (IMI), verejno-súkromného partnerstva Európskej komisie a Európskej federácie farmaceutického priemyslu a združení (EFPIA).

| 2.11. | EUPATI je konzorcium 29 organizácií pod vedením Európskeho fóra pacientov (EPF). Na jednom mieste sú tu zastúpené celoeurópske združenia pacientov, ako aj akademické a neziskové organizácie, ktoré sa vyznačujú ako odborníci v oblasti účasti pacientov a účasti spoločnosti, ako aj členské spoločnosti EFPIA. EUPATI poskytuje informácie pacientom ako laikom v systéme zdravotníctva, ako aj ťažko dosiahnuteľným skupinám pacientov, a to zvyšovaním verejného povedomia o vývoji nových spôsobov liečby. V rámci EUPATI sa môžu organizovať školenia zamerané na porozumenie informáciám o liekoch, príp. vypracovať príslušný vzdelávací program. |
| --- | --- |

2.11.

EUPATI je konzorcium 29 organizácií pod vedením Európskeho fóra pacientov (EPF). Na jednom mieste sú tu zastúpené celoeurópske združenia pacientov, ako aj akademické a neziskové organizácie, ktoré sa vyznačujú ako odborníci v oblasti účasti pacientov a účasti spoločnosti, ako aj členské spoločnosti EFPIA. EUPATI poskytuje informácie pacientom ako laikom v systéme zdravotníctva, ako aj ťažko dosiahnuteľným skupinám pacientov, a to zvyšovaním verejného povedomia o vývoji nových spôsobov liečby. V rámci EUPATI sa môžu organizovať školenia zamerané na porozumenie informáciám o liekoch, príp. vypracovať príslušný vzdelávací program.

| 2.12. | Niektoré členské štáty EÚ už disponujú elektronickými informáciami o liekoch. Najrozsiahlejšiu databázu FASS (4) prevádzkuje švédsky farmaceutický zväz LIF, iné možno nájsť v Nemecku, vo Veľkej Británii, vo Fínsku a v Dánsku. Tieto databázy spravidla nie sú prístupné pre zrakovo postihnuté osoby alebo neobsahujú celý sortiment liekov. |
| --- | --- |

2.12.

Niektoré členské štáty EÚ už disponujú elektronickými informáciami o liekoch. Najrozsiahlejšiu databázu FASS (4) prevádzkuje švédsky farmaceutický zväz LIF, iné možno nájsť v Nemecku, vo Veľkej Británii, vo Fínsku a v Dánsku. Tieto databázy spravidla nie sú prístupné pre zrakovo postihnuté osoby alebo neobsahujú celý sortiment liekov.

| 2.13. | Niektoré z týchto databáz nie sú navyše pravidelne aktualizované. |
| --- | --- |

2.13.

Niektoré z týchto databáz nie sú navyše pravidelne aktualizované.

| 2.14. | Orgány zodpovedné za schvaľovanie liekov okrem toho povolili vložiť do príbalového letáku kódy (QR kódy), ktoré umožnia prepojenie na príbalové letáky na internetovej stránke príslušnej spoločnosti. Ani tu však nie je v mnohých prípadoch zaistený prístup pre ľudí s postihnutím. |
| --- | --- |

2.14.

Orgány zodpovedné za schvaľovanie liekov okrem toho povolili vložiť do príbalového letáku kódy (QR kódy), ktoré umožnia prepojenie na príbalové letáky na internetovej stránke príslušnej spoločnosti. Ani tu však nie je v mnohých prípadoch zaistený prístup pre ľudí s postihnutím.

| 2.15. | Z týchto iniciatív vyplýva, že je naďalej potrebný zosúladený prístup, aby sa zaistila dostupnosť informácií prostredníctvom nových technológií pre všetky sociálne skupiny. |
| --- | --- |

2.15.

Z týchto iniciatív vyplýva, že je naďalej potrebný zosúladený prístup, aby sa zaistila dostupnosť informácií prostredníctvom nových technológií pre všetky sociálne skupiny.

3.   Všeobecné pripomienky

3.1.   
  Infraštruktúra

| 3.1.1. | EHSV je presvedčený, že farmaceutický priemysel nesie zodpovednosť za presné a aktuálne informácie o svojich výrobkoch. Každé technologické riešenie by malo nastať v úzkej spolupráci s týmto odvetvím, aby sa mohli využiť už existujúce technické riešenia a aby ich monitorovali orgány zodpovedné za schvaľovanie liekov. |
| --- | --- |

3.1.1.

EHSV je presvedčený, že farmaceutický priemysel nesie zodpovednosť za presné a aktuálne informácie o svojich výrobkoch. Každé technologické riešenie by malo nastať v úzkej spolupráci s týmto odvetvím, aby sa mohli využiť už existujúce technické riešenia a aby ich monitorovali orgány zodpovedné za schvaľovanie liekov.

| 3.1.2. | EHSV zdôrazňuje, že s príslušnými zainteresovanými stranami (schvaľovacie orgány, organizácie pacientov, zdravotnícki pracovníci) sa musí dosiahnuť dohoda o spôsobe, akým sa úradne schválené informácie budú zverejňovať, a o možnostiach prístupu k týmto informáciám. |
| --- | --- |

3.1.2.

EHSV zdôrazňuje, že s príslušnými zainteresovanými stranami (schvaľovacie orgány, organizácie pacientov, zdravotnícki pracovníci) sa musí dosiahnuť dohoda o spôsobe, akým sa úradne schválené informácie budú zverejňovať, a o možnostiach prístupu k týmto informáciám.

| 3.1.3. | Konzorcium zodpovedné za koordináciu rozvoja databázy alebo portálu by sa mohlo zriadiť a financovať v rámci iniciatívy IMI. |
| --- | --- |

3.1.3.

Konzorcium zodpovedné za koordináciu rozvoja databázy alebo portálu by sa mohlo zriadiť a financovať v rámci iniciatívy IMI.

| 3.1.4. | Pri zriaďovaní navrhovaného portálu sa bude prihliadať na existujúce databázy (napr. agentúry EMA). |
| --- | --- |

3.1.4.

Pri zriaďovaní navrhovaného portálu sa bude prihliadať na existujúce databázy (napr. agentúry EMA).

3.2.   
  Potreba ďalšieho výskumu

3.2.1.   Technický výskum a vývoj

| — | Návrhy vnútroštátnych databáz sú k dispozícii. Okrem toho bol ako ukážka používateľsky prijateľnej a široko dostupnej databázy vyvinutý dodatočný prototyp, ktorý zahŕňa aj možnosti zvukových a obrazových údajov. Je potrebné vyvinúť voľne prístupné technické riešenie, ktoré najefektívnejšie využije dostupné zdroje. |
| --- | --- |

—

Návrhy vnútroštátnych databáz sú k dispozícii. Okrem toho bol ako ukážka používateľsky prijateľnej a široko dostupnej databázy vyvinutý dodatočný prototyp, ktorý zahŕňa aj možnosti zvukových a obrazových údajov. Je potrebné vyvinúť voľne prístupné technické riešenie, ktoré najefektívnejšie využije dostupné zdroje.

| — | V rámci tohto technického riešenia treba vziať do úvahy aj skutočnosť, že občania/pacienti nechcú mať na svojom smartfóne príliš veľa aplikácií. Databáza alebo portál by preto mali byť prístupné napríklad pomocou bežných skenovacích technológií. |
| --- | --- |

—

V rámci tohto technického riešenia treba vziať do úvahy aj skutočnosť, že občania/pacienti nechcú mať na svojom smartfóne príliš veľa aplikácií. Databáza alebo portál by preto mali byť prístupné napríklad pomocou bežných skenovacích technológií.

| — | Je potrebné nájsť riešenia nezávislé od faktoru formátu s cieľom zvýšiť ich prijateľnosť. Informácie sa musia dať vyžiadať a prezerať pomocou všetkých zariadení (osobné počítače, tablety, smartfóny atď.). |
| --- | --- |

—

Je potrebné nájsť riešenia nezávislé od faktoru formátu s cieľom zvýšiť ich prijateľnosť. Informácie sa musia dať vyžiadať a prezerať pomocou všetkých zariadení (osobné počítače, tablety, smartfóny atď.).

| — | Technické riešenia by sa mali porovnať a toto porovnanie by malo zahŕňať aj záležitosti súvisiace so systémom zdravotníctva (napr. iniciatívy členských štátov osloviť ľudí prostredníctvom televízie alebo bankomatov, čo sú iniciatívy, ktoré navrhuje Európska komisia (5)). |
| --- | --- |

—

Technické riešenia by sa mali porovnať a toto porovnanie by malo zahŕňať aj záležitosti súvisiace so systémom zdravotníctva (napr. iniciatívy členských štátov osloviť ľudí prostredníctvom televízie alebo bankomatov, čo sú iniciatívy, ktoré navrhuje Európska komisia (5)).

| — | V Taliansku majú lekárne zákonnú povinnosť vytlačiť aktualizované príbalové letáky, ktoré pracovníci farmaceutického priemyslu vložili do databázy. Tlač v lekárni, ktorú vykoná lekárnik alebo pacient (terminály podobné bankomatom), predstavuje ďalšiu doplňujúcu možnosť, ktorá môže osloviť ľudí, ktorí nepoužívajú internet. |
| --- | --- |

—

V Taliansku majú lekárne zákonnú povinnosť vytlačiť aktualizované príbalové letáky, ktoré pracovníci farmaceutického priemyslu vložili do databázy. Tlač v lekárni, ktorú vykoná lekárnik alebo pacient (terminály podobné bankomatom), predstavuje ďalšiu doplňujúcu možnosť, ktorá môže osloviť ľudí, ktorí nepoužívajú internet.

3.2.2.   Test a prezentácia obsahov

Je potrebné zistiť, ako verejnosť prijíma rôzne riešenia, a preto sa tieto technické riešenia musia podrobiť používateľským testom, aby sa overila ich funkčnosť.

| — | Výskum musí zahŕňať aj štrukturálne otázky týkajúce sa potrebnej kontroly technického riešenia, aby sa zvýšila jeho prijateľnosť. |
| --- | --- |

—

Výskum musí zahŕňať aj štrukturálne otázky týkajúce sa potrebnej kontroly technického riešenia, aby sa zvýšila jeho prijateľnosť.

| — | Ako schvaľovacie orgány kontrolujú obsahy? |
| --- | --- |

—

Ako schvaľovacie orgány kontrolujú obsahy?

| — | Obsahy sa musia prezentovať takým spôsobom, ktorý umožní ich prispôsobenie individuálnym potrebám pacientov/občanov, a súčasne musia obsahovať všetky informácie, ktoré sa vyžadujú podľa schvaľovacích podkladov alebo sa požadujú zo zákona. |
| --- | --- |

—

Obsahy sa musia prezentovať takým spôsobom, ktorý umožní ich prispôsobenie individuálnym potrebám pacientov/občanov, a súčasne musia obsahovať všetky informácie, ktoré sa vyžadujú podľa schvaľovacích podkladov alebo sa požadujú zo zákona.

| — | V záujme zabezpečenia rýchlej spätnej väzby pre všetky zainteresované strany by sa mohla uplatňovať aj možnosť hodnotenia informácií (predovšetkým zrozumiteľnosť) zo strany používateľa. V tejto súvislosti by sa na ich prezentáciu, šírenie a výmenu mohli využiť sociálne médiá. |
| --- | --- |

—

V záujme zabezpečenia rýchlej spätnej väzby pre všetky zainteresované strany by sa mohla uplatňovať aj možnosť hodnotenia informácií (predovšetkým zrozumiteľnosť) zo strany používateľa. V tejto súvislosti by sa na ich prezentáciu, šírenie a výmenu mohli využiť sociálne médiá.

3.2.3.   Vzdelávanie a odborná príprava

Používanie internetu sa medzi rôznymi sociálnymi skupinami výrazne líši. Mnohí používajú sociálne siete, ale nevyužívajú dostupné informácie. Malá skupina (podľa nemeckého štatistického úradu asi 10 %) internet vôbec nepoužíva. Je potrebné začať výskum zameraný na tieto otázky:

| — | Ako možno stimulovať aktívne vzdelávanie zamerané na využívanie dostupných zdrojov informácií (vrátane digitálnych informácií) v oblasti zdravotníctva? |
| --- | --- |

—

Ako možno stimulovať aktívne vzdelávanie zamerané na využívanie dostupných zdrojov informácií (vrátane digitálnych informácií) v oblasti zdravotníctva?

| — | Naučiť sa vzdelávať (celoživotné vzdelávanie) je jednou z 8 kľúčových kompetencií odporúčania Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 (6), v rámci ktorého sa členské štáty vyzývajú, aby zaviedli vnútroštátne opatrenia. V rámci európskeho programu vzdelávania dospelých sú navrhnuté opatrenia pre členské štáty v oblasti aktívneho vzdelávania dospelých. Kritériá PIAAC (Program pre medzinárodne hodnotenie zručnosti dospelých) posudzovania vzdelávania dospelých by mohli zahŕňať aj digitálnu gramotnosť v oblasti zdravia. |
| --- | --- |

—

Naučiť sa vzdelávať (celoživotné vzdelávanie) je jednou z 8 kľúčových kompetencií odporúčania Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 (6), v rámci ktorého sa členské štáty vyzývajú, aby zaviedli vnútroštátne opatrenia. V rámci európskeho programu vzdelávania dospelých sú navrhnuté opatrenia pre členské štáty v oblasti aktívneho vzdelávania dospelých. Kritériá PIAAC (Program pre medzinárodne hodnotenie zručnosti dospelých) posudzovania vzdelávania dospelých by mohli zahŕňať aj digitálnu gramotnosť v oblasti zdravia.

| — | Akú úlohu môžu zohrávať rôzne vzdelávacie zariadenia (vysoké školy, vzdelávacie strediská pre dospelých atď.) a zdravotné zariadenia pri posilňovaní rozmanitých zručností, ako je napríklad práca s novými technológiami, zapojenie sa do poskytovania všeobecne prospešnej starostlivosti alebo sprostredkovanie poznatkov zo sociálnej a odbornej oblasti? |
| --- | --- |

—

Akú úlohu môžu zohrávať rôzne vzdelávacie zariadenia (vysoké školy, vzdelávacie strediská pre dospelých atď.) a zdravotné zariadenia pri posilňovaní rozmanitých zručností, ako je napríklad práca s novými technológiami, zapojenie sa do poskytovania všeobecne prospešnej starostlivosti alebo sprostredkovanie poznatkov zo sociálnej a odbornej oblasti?

| — | Zdravotnícki pracovníci musia počas svojho vedeckého vzdelávania získať primeranú odbornú prípravu. Vzdelávacie strediská pre dospelých by mohli organizovať zaujímavé kurzy, ktoré by boli šité na mieru používateľom systému. V záujme zasiahnutia cieľovej skupiny by mohli spolupracovať so zdravotníckymi pracovníkmi (najmä s lekármi), s miestnymi lekárňami a miestnymi zdravotnými a sociálnymi zariadeniami. Táto spolupráca je dôležitá najmä vo vidieckych oblastiach, kde sú ľudia izolovaní. Najmä medzigeneračné vzdelávanie by mohlo pomôcť pri výmene vedomostí o obsahoch a technických zručností. |
| --- | --- |

—

Zdravotnícki pracovníci musia počas svojho vedeckého vzdelávania získať primeranú odbornú prípravu. Vzdelávacie strediská pre dospelých by mohli organizovať zaujímavé kurzy, ktoré by boli šité na mieru používateľom systému. V záujme zasiahnutia cieľovej skupiny by mohli spolupracovať so zdravotníckymi pracovníkmi (najmä s lekármi), s miestnymi lekárňami a miestnymi zdravotnými a sociálnymi zariadeniami. Táto spolupráca je dôležitá najmä vo vidieckych oblastiach, kde sú ľudia izolovaní. Najmä medzigeneračné vzdelávanie by mohlo pomôcť pri výmene vedomostí o obsahoch a technických zručností.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 736 final.

1

(2)  COM(2014) 219 final, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:52014DC0219&from=EN

2

(3)  Stanovisko EHSV na tému „Digitálna spoločnosť: prístup, vzdelávanie, odborná príprava, zamestnanosť, nástroje na podporu rovnosti“ (Ú. v. EÚ C 451, 16.12.2014, s. 25).

3

(4)  http://www.fass.se/LIF/startpage?userType=2

4

(5)  http://www.mobilehealthglobal.com/in-the-news/interviews/46/interview-with-peteris-zilgalvis

5

(6)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 10.

6

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/19

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Štátna pomoc podnikom. Je efektívna a účinná?“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/05)

| Spravodajca: | Edgardo Maria IOZIA |
| --- | --- |

Spravodajca:

Edgardo Maria IOZIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. februára 2015 podľa článku 29 odsek 2 rokovacieho poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Štátna pomoc podnikom. Je efektívna a účinná?“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 14. júla 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra) prijal 198 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 9 sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) považuje hodnotenia vplyvu štátnej pomoci za kľúčové nástroje na kontrolu súladu medzi výsledkami a navrhovanými cieľmi, a tým umožnia účinnejšie a efektívnejšie rozdeľovanie zdrojov a zlepšenie transparentnosti a podpory procesov riadenia. |
| --- | --- |

1.1.

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) považuje hodnotenia vplyvu štátnej pomoci za kľúčové nástroje na kontrolu súladu medzi výsledkami a navrhovanými cieľmi, a tým umožnia účinnejšie a efektívnejšie rozdeľovanie zdrojov a zlepšenie transparentnosti a podpory procesov riadenia.

| 1.2. | V mnohých členských štátoch sa už vyvinuli komplexné, štruktúrované systémy hodnotenia. Vývoj týchto systémov nastáva paralelne s rastúcim záujmom zo strany akademickej obce, čo umožňuje zlepšiť techniky hodnotenia a zvýšiť presnosť nástrojov merania dostupných orgánom poskytujúcim pomoc. |
| --- | --- |

1.2.

V mnohých členských štátoch sa už vyvinuli komplexné, štruktúrované systémy hodnotenia. Vývoj týchto systémov nastáva paralelne s rastúcim záujmom zo strany akademickej obce, čo umožňuje zlepšiť techniky hodnotenia a zvýšiť presnosť nástrojov merania dostupných orgánom poskytujúcim pomoc.

| 1.3. | Európska komisia zriadila fórum na vysokej úrovni s členskými štátmi zamerané na štátnu pomoc podnikom, ktoré sa venuje aj hodnoteniu. |
| --- | --- |

1.3.

Európska komisia zriadila fórum na vysokej úrovni s členskými štátmi zamerané na štátnu pomoc podnikom, ktoré sa venuje aj hodnoteniu.

| 1.4. | Minulý rok v decembri na fóre na vysokej úrovni členka Európskej komisie zodpovedná za hospodársku súťaž Margrethe Vestagerová vo svojom prejave uviedla, že: „V programe modernizácie štátnej pomoci (MŠP) existujú dva kľúčové prvky, ktoré majú mimoriadny význam: transparentnosť, ktorá umožní občanom, aby vedeli, kam putujú ich peniaze, a hodnotenie, z ktorého sa dozvedia, či boli správne použité“. EHSV s touto myšlienkou úplne súhlasí. |
| --- | --- |

1.4.

Minulý rok v decembri na fóre na vysokej úrovni členka Európskej komisie zodpovedná za hospodársku súťaž Margrethe Vestagerová vo svojom prejave uviedla, že: „V programe modernizácie štátnej pomoci (MŠP) existujú dva kľúčové prvky, ktoré majú mimoriadny význam: transparentnosť, ktorá umožní občanom, aby vedeli, kam putujú ich peniaze, a hodnotenie, z ktorého sa dozvedia, či boli správne použité“. EHSV s touto myšlienkou úplne súhlasí.

| 1.5. | EHSV víta diskusiu o hodnotení vplyvu, pokiaľ ide o politiku v oblasti pomoci podnikom, a naliehavo vyzýva Komisiu, aby naďalej pokračovala v tomto prístupe, ktorý zastáva už niekoľko rokov. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV víta diskusiu o hodnotení vplyvu, pokiaľ ide o politiku v oblasti pomoci podnikom, a naliehavo vyzýva Komisiu, aby naďalej pokračovala v tomto prístupe, ktorý zastáva už niekoľko rokov.

| 1.6. | Treba však poznamenať, že mnohé schémy pomoci v súčasnosti nepodliehajú hodnoteniu vplyvu s výnimkou hodnotení ustanovených v nariadeniach EÚ. V mnohých prípadoch sa v nariadeniach len vyžaduje potvrdenie, že jednotlivé operácie formálne dodržiavajú právne požiadavky, a z tohto dôvodu neumožňujú komplexné, dlhodobé hodnotenie efektívnosti a účinnosti všetkých investícií vynaložených na podporu podnikov. EHSV požaduje zavedenie hodnotení vplyvu vo všetkých prípadoch a podľa možností za súčasného zníženia hornej hranice 150 miliónov EUR. Táto hranica je dnes vo všeobecnom nariadení o skupinových výnimkách považovaná za relevantnú prahovú hodnotu pre priemerný ročný rozpočet takých schém pomoci, pri ktorých sa musí predložiť plán hodnotenia ex ante, čo by inak vylúčilo mnohé členské štáty, najmä ak je príslušná pomoc príliš veľká aj vzhľadom na veľkosť štátu. |
| --- | --- |

1.6.

Treba však poznamenať, že mnohé schémy pomoci v súčasnosti nepodliehajú hodnoteniu vplyvu s výnimkou hodnotení ustanovených v nariadeniach EÚ. V mnohých prípadoch sa v nariadeniach len vyžaduje potvrdenie, že jednotlivé operácie formálne dodržiavajú právne požiadavky, a z tohto dôvodu neumožňujú komplexné, dlhodobé hodnotenie efektívnosti a účinnosti všetkých investícií vynaložených na podporu podnikov. EHSV požaduje zavedenie hodnotení vplyvu vo všetkých prípadoch a podľa možností za súčasného zníženia hornej hranice 150 miliónov EUR. Táto hranica je dnes vo všeobecnom nariadení o skupinových výnimkách považovaná za relevantnú prahovú hodnotu pre priemerný ročný rozpočet takých schém pomoci, pri ktorých sa musí predložiť plán hodnotenia ex ante, čo by inak vylúčilo mnohé členské štáty, najmä ak je príslušná pomoc príliš veľká aj vzhľadom na veľkosť štátu.

| 1.7. | EHSV poukazuje na skutočnosť, že legislatívny rámec o štátnej pomoci postupne premieňa úlohu Komisie, a to jej prechodom od prevažne administratívnej kultúry, ktorá prevládala, smerom k novej forme spolupráce s členskými štátmi, ktorej cieľom je optimalizovať výsledky štátnej pomoci so zameraním sa na jej efektívnosť a účinnosť. Prijatie „modernizácie“ bolo dôležitým krokom vpred. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV poukazuje na skutočnosť, že legislatívny rámec o štátnej pomoci postupne premieňa úlohu Komisie, a to jej prechodom od prevažne administratívnej kultúry, ktorá prevládala, smerom k novej forme spolupráce s členskými štátmi, ktorej cieľom je optimalizovať výsledky štátnej pomoci so zameraním sa na jej efektívnosť a účinnosť. Prijatie „modernizácie“ bolo dôležitým krokom vpred.

| 1.8. | Členské štáty musia zriadiť vhodné mechanizmy hodnotenia, ktoré budú vykonávať nezávislé orgány. EHSV považuje za potrebnú účasť sociálnych partnerov na definovaní modelu hodnotenia, pričom sa však musia zachovať rozsiahle odborné znalosti zamestnancov verejných orgánov, ktorí by mali zohrávať úlohu pri vývoji procesov hodnotenia a zapájať sa do navrhovania záverečnej správy, a tým šíriť kultúru hodnotenia vo svojich organizáciách a postupne zlepšovať proces vyšetrovania. Európska komisia musí prispievať k harmonizácii kritérií hodnotenia v členských štátoch. Stanovenie porovnateľných kritérií hodnotenia umožní celkové posúdenie efektívnosti a účinnosti štátnej pomoci, ktorá sa má vykonávať. |
| --- | --- |

1.8.

Členské štáty musia zriadiť vhodné mechanizmy hodnotenia, ktoré budú vykonávať nezávislé orgány. EHSV považuje za potrebnú účasť sociálnych partnerov na definovaní modelu hodnotenia, pričom sa však musia zachovať rozsiahle odborné znalosti zamestnancov verejných orgánov, ktorí by mali zohrávať úlohu pri vývoji procesov hodnotenia a zapájať sa do navrhovania záverečnej správy, a tým šíriť kultúru hodnotenia vo svojich organizáciách a postupne zlepšovať proces vyšetrovania. Európska komisia musí prispievať k harmonizácii kritérií hodnotenia v členských štátoch. Stanovenie porovnateľných kritérií hodnotenia umožní celkové posúdenie efektívnosti a účinnosti štátnej pomoci, ktorá sa má vykonávať.

| 1.9. | Osobitná pozornosť by sa mala venovať konkrétnym podmienkam v regiónoch zapojených do systému štátnej pomoci. Chvályhodné rozhodnutie Komisie oslobodiť od predbežnej notifikácie približne 80 % štátnej pomoci (1) počas tohto obdobia, umožní okamžité poskytnutie pomoci, ale aj výrazne zvýši zodpovednosť a náklady miestnych orgánov, teda verejné výdavky. Od členských štátov sa preto bude požadovať, aby sa zamerali na poskytovanie potrebných zdrojov na zavedenie cielených kurzov odbornej prípravy a iniciovanie výmeny najlepších postupov medzi miestnymi orgánmi. Kultúra partnerstiev sa musí rozvíjať na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

1.9.

Osobitná pozornosť by sa mala venovať konkrétnym podmienkam v regiónoch zapojených do systému štátnej pomoci. Chvályhodné rozhodnutie Komisie oslobodiť od predbežnej notifikácie približne 80 % štátnej pomoci (1) počas tohto obdobia, umožní okamžité poskytnutie pomoci, ale aj výrazne zvýši zodpovednosť a náklady miestnych orgánov, teda verejné výdavky. Od členských štátov sa preto bude požadovať, aby sa zamerali na poskytovanie potrebných zdrojov na zavedenie cielených kurzov odbornej prípravy a iniciovanie výmeny najlepších postupov medzi miestnymi orgánmi. Kultúra partnerstiev sa musí rozvíjať na všetkých úrovniach.

| 1.10. | EHSV sa nazdáva, že nový systém, ktorý dáva členským štátom zodpovednosť za hodnotenie ex ante, by mal za následok celkové zvýšenie nákladov pre verejnú správu a podniky, čo si vyžaduje starostlivé plánovanie, ktoré môže odstrániť zbytočnú záťaž a zjednodušiť postupy. Konštatuje tiež, že šesťmesačná lehota na schvaľovacie postupy hodnotenia plánov veľmi zložitých systémov by mohla byť príliš krátka a vytvorenie kontrafaktuálneho modelu pre malé krajiny by mohlo spôsobiť závažné problémy. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV sa nazdáva, že nový systém, ktorý dáva členským štátom zodpovednosť za hodnotenie ex ante, by mal za následok celkové zvýšenie nákladov pre verejnú správu a podniky, čo si vyžaduje starostlivé plánovanie, ktoré môže odstrániť zbytočnú záťaž a zjednodušiť postupy. Konštatuje tiež, že šesťmesačná lehota na schvaľovacie postupy hodnotenia plánov veľmi zložitých systémov by mohla byť príliš krátka a vytvorenie kontrafaktuálneho modelu pre malé krajiny by mohlo spôsobiť závažné problémy.

| 1.11. | EHSV odporúča urýchlene prijať oznámenie o pojme štátna pomoc s cieľom pomôcť najmä miestnym orgánom, ktoré sú v dôsledku veľkého množstva výnimiek z povinnosti predchádzajúceho oznamovania dvojnásobne zaťažené, pretože musia identifikovať, čo je štátna pomoc, a poskytovať ju v súlade s trhom. Napríklad v prípade verejných prostriedkov na kultúru a zachovanie kultúrneho dedičstva spôsobuje pretrvávajúca právna neistota v tom, na ktoré z nich sa vzťahuje štátna pomoc, že orgány považujú každý zásah za opatrenie. ktoré spadá do rámca štátnej pomoci a na ktoré sa vzťahujú všetky z toho vyplývajúce administratívne a procedurálne postupy. Rovnaká právna neistota je príznačná pre verejné financovanie všetkých infraštruktúr, najmä od judikatúry týkajúcej sa prípadu letiska v Lipsku. Musí existovať jasné a jednoznačné vymedzenie verejnej podpory podnikom, ktorá nepredstavuje štátnu pomoc, a podpory, ktorá predstavuje štátnu pomoc v zmysle definície podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

1.11.

EHSV odporúča urýchlene prijať oznámenie o pojme štátna pomoc s cieľom pomôcť najmä miestnym orgánom, ktoré sú v dôsledku veľkého množstva výnimiek z povinnosti predchádzajúceho oznamovania dvojnásobne zaťažené, pretože musia identifikovať, čo je štátna pomoc, a poskytovať ju v súlade s trhom. Napríklad v prípade verejných prostriedkov na kultúru a zachovanie kultúrneho dedičstva spôsobuje pretrvávajúca právna neistota v tom, na ktoré z nich sa vzťahuje štátna pomoc, že orgány považujú každý zásah za opatrenie. ktoré spadá do rámca štátnej pomoci a na ktoré sa vzťahujú všetky z toho vyplývajúce administratívne a procedurálne postupy. Rovnaká právna neistota je príznačná pre verejné financovanie všetkých infraštruktúr, najmä od judikatúry týkajúcej sa prípadu letiska v Lipsku. Musí existovať jasné a jednoznačné vymedzenie verejnej podpory podnikom, ktorá nepredstavuje štátnu pomoc, a podpory, ktorá predstavuje štátnu pomoc v zmysle definície podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| 1.12. | EHSV víta vynaložené úsilie, avšak zároveň považuje za nevyhnutné, aby sa táto kultúra hodnotenia rozšírila na všetky úrovne správy, a to regionálnej aj celoštátnej. Nesmie sa preto obmedziť len na vyššie uvedené prípady. Výbor v tejto súvislosti požaduje obnovenie záväzku zo strany Komisie a členských štátov. |
| --- | --- |

1.12.

EHSV víta vynaložené úsilie, avšak zároveň považuje za nevyhnutné, aby sa táto kultúra hodnotenia rozšírila na všetky úrovne správy, a to regionálnej aj celoštátnej. Nesmie sa preto obmedziť len na vyššie uvedené prípady. Výbor v tejto súvislosti požaduje obnovenie záväzku zo strany Komisie a členských štátov.

| 1.13. | Z vykonanej analýzy vyplýva, že verejným orgánom chýbajú údaje o nákladoch na riadenie, ktoré vznikajú pri dohľade nad štátnou pomocou podnikom. Nie je možné vykonávať dôkladné hodnotenie efektívnosti týchto prostriedkov bez toho, aby sa nezohľadnila suma vynaložená verejnými orgánmi, okrem merania samotnej pomoci, vo vzťahu k dosiahnutým výsledkom. Transparentnosť tohto systému si vyžaduje uverejnenie týchto údajov. Podľa dostupných údajov predstavujú celkové administratívne náklady približne 5 %, ku ktorým treba pripočítať náklady na zabezpečenie súladu odhadované na ďalších 5 %, k čomu treba pripočítať ďalšie náklady na hodnotenie, ktoré Komisia odhaduje tesne pod 1 %. Je to objem zdrojov, ktorý sa objektívne zdá byť príliš veľký a je pravdepodobne výsledkom chybného výpočtu. |
| --- | --- |

1.13.

Z vykonanej analýzy vyplýva, že verejným orgánom chýbajú údaje o nákladoch na riadenie, ktoré vznikajú pri dohľade nad štátnou pomocou podnikom. Nie je možné vykonávať dôkladné hodnotenie efektívnosti týchto prostriedkov bez toho, aby sa nezohľadnila suma vynaložená verejnými orgánmi, okrem merania samotnej pomoci, vo vzťahu k dosiahnutým výsledkom. Transparentnosť tohto systému si vyžaduje uverejnenie týchto údajov. Podľa dostupných údajov predstavujú celkové administratívne náklady približne 5 %, ku ktorým treba pripočítať náklady na zabezpečenie súladu odhadované na ďalších 5 %, k čomu treba pripočítať ďalšie náklady na hodnotenie, ktoré Komisia odhaduje tesne pod 1 %. Je to objem zdrojov, ktorý sa objektívne zdá byť príliš veľký a je pravdepodobne výsledkom chybného výpočtu.

| 1.14. | EHSV žiada Komisiu, aby zabránila tvorbe nepredvídaných a ďalších nákladov podnikom a aby zabezpečila vyššiu efektívnosť a účinnosť celého systému hodnotenia. |
| --- | --- |

1.14.

EHSV žiada Komisiu, aby zabránila tvorbe nepredvídaných a ďalších nákladov podnikom a aby zabezpečila vyššiu efektívnosť a účinnosť celého systému hodnotenia.

| 1.15. | Je veľmi dôležité, aby hodnotenie zohľadnilo aj účinnosť administratívnych nákladov a nákladov vyplývajúcich z modelov hodnotenia. |
| --- | --- |

1.15.

Je veľmi dôležité, aby hodnotenie zohľadnilo aj účinnosť administratívnych nákladov a nákladov vyplývajúcich z modelov hodnotenia.

| 1.16. | Porovnateľnosť rôznych modelov, pružnosť vzhľadom na veľkosť, typ a ukazovatele, prostredníctvom zjednodušenia hodnotenia ex ante a harmonizácie kritérií hodnotenia ex post. |
| --- | --- |

1.16.

Porovnateľnosť rôznych modelov, pružnosť vzhľadom na veľkosť, typ a ukazovatele, prostredníctvom zjednodušenia hodnotenia ex ante a harmonizácie kritérií hodnotenia ex post.

| 1.17. | EHSV žiada od Komisie, aby poskytla integrovanú víziu svojej činnosti v oblastiach, ktoré sa týkajú hospodárskej politiky, ako sú štrukturálne fondy, štátna pomoc, dohody o obchodnom partnerstve, s cieľom zaručiť jednotný program európskej hospodárskej politiky založenej na rozvoji a raste. |
| --- | --- |

1.17.

EHSV žiada od Komisie, aby poskytla integrovanú víziu svojej činnosti v oblastiach, ktoré sa týkajú hospodárskej politiky, ako sú štrukturálne fondy, štátna pomoc, dohody o obchodnom partnerstve, s cieľom zaručiť jednotný program európskej hospodárskej politiky založenej na rozvoji a raste.

| 1.18. | EHSV odporúča pri príprave samostatného nariadenia o hodnotení efektívnosti a účinnosti štátnej pomoci použiť kritériá podobné tým, ktoré sú obsiahnuté v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 240/2014 zo 7. januára 2014 o európskom kódexe správania pre partnerstvo v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (2), ktoré si vyžaduje konzultácie so všetkými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

1.18.

EHSV odporúča pri príprave samostatného nariadenia o hodnotení efektívnosti a účinnosti štátnej pomoci použiť kritériá podobné tým, ktoré sú obsiahnuté v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 240/2014 zo 7. januára 2014 o európskom kódexe správania pre partnerstvo v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (2), ktoré si vyžaduje konzultácie so všetkými zainteresovanými stranami.

| 1.19. | Transparentnosť uskutočnených hodnotení by sa mala zabezpečiť čo najširšou publicitou, čo sa už v niektorých členských štátoch deje v prípade podnikov a výšky poskytnutej pomoci. |
| --- | --- |

1.19.

Transparentnosť uskutočnených hodnotení by sa mala zabezpečiť čo najširšou publicitou, čo sa už v niektorých členských štátoch deje v prípade podnikov a výšky poskytnutej pomoci.

| 1.20. | EHSV odporúča, aby súčasťou plánov hodnotenia bolo:






  — | dosiahnutie cieľa politiky, |
| --- | --- | --- |

1.20.

EHSV odporúča, aby súčasťou plánov hodnotenia bolo:

—

dosiahnutie cieľa politiky,

| — | vplyv na hospodársku súťaž a obchod, |
| --- | --- |

—

vplyv na hospodársku súťaž a obchod,

| — | účinnosť/efektívnosť tohto nástroja, |
| --- | --- |

—

účinnosť/efektívnosť tohto nástroja,

| — | ex ante overovanie podmienok pre pokračovanie schémy alebo pre podobné schémy na mikroúrovni (spresnenie pomoci), |
| --- | --- |

—

ex ante overovanie podmienok pre pokračovanie schémy alebo pre podobné schémy na mikroúrovni (spresnenie pomoci),

| — | stimulačný účinok; |
| --- | --- |

—

stimulačný účinok;

| 1.21. | EHSV žiada, aby bol zapojený do procesu hodnotenia účinnosti a efektívnosti celého systému štátnej pomoci na konci obdobia 2014 – 2020. |
| --- | --- |

1.21.

EHSV žiada, aby bol zapojený do procesu hodnotenia účinnosti a efektívnosti celého systému štátnej pomoci na konci obdobia 2014 – 2020.

2.   Úvod

| 2.1. | Pomoc podnikom môže narušiť hospodársku súťaž a spôsobiť fragmentáciu vnútorného trhu v rozpore s charakterom a podstatou zmlúv, ak nie je stanovená v rámci jasného regulačného rámca, zameraná na výrobné činnosti a podniky, ktoré investujú najmä do inovácií, výskumu a vývoja, ktoré sú rozhodujúce pre hospodársky a sociálny prínos, a nie je obmedzovaná a kontrolovaná. |
| --- | --- |

2.1.

Pomoc podnikom môže narušiť hospodársku súťaž a spôsobiť fragmentáciu vnútorného trhu v rozpore s charakterom a podstatou zmlúv, ak nie je stanovená v rámci jasného regulačného rámca, zameraná na výrobné činnosti a podniky, ktoré investujú najmä do inovácií, výskumu a vývoja, ktoré sú rozhodujúce pre hospodársky a sociálny prínos, a nie je obmedzovaná a kontrolovaná.

| 2.2. | Na druhej strane negatívna hospodárska situácia, ktorá pretrváva niekoľko rokov a vedie v jednotlivých štátoch k závažným krízam, ktoré nevyhnutne ovplyvňujú podniky, pracovníkov a občanov, vyžaduje pomerne pružný prístup, aký uplatňujú hlavní konkurenti EÚ na medzinárodných trhoch, ktoré nepodliehajú jednotnému súboru pravidiel štátnej pomoci. Konkurencieschopnosť európskych podnikov musí byť kľúčovou referenčnou hodnotou. Nezamestnanosť v Európe predstavuje ozajstnú núdzovú situáciu. Investície od roku 2007, v ktorom dosiahli svoj vrchol, klesli o 15 % a 25 miliónov Európanov je stále nezamestnaných. Päť miliónov z týchto nezamestnaných sú mladí ľudia a väčšinu tvoria ženy (3). |
| --- | --- |

2.2.

Na druhej strane negatívna hospodárska situácia, ktorá pretrváva niekoľko rokov a vedie v jednotlivých štátoch k závažným krízam, ktoré nevyhnutne ovplyvňujú podniky, pracovníkov a občanov, vyžaduje pomerne pružný prístup, aký uplatňujú hlavní konkurenti EÚ na medzinárodných trhoch, ktoré nepodliehajú jednotnému súboru pravidiel štátnej pomoci. Konkurencieschopnosť európskych podnikov musí byť kľúčovou referenčnou hodnotou. Nezamestnanosť v Európe predstavuje ozajstnú núdzovú situáciu. Investície od roku 2007, v ktorom dosiahli svoj vrchol, klesli o 15 % a 25 miliónov Európanov je stále nezamestnaných. Päť miliónov z týchto nezamestnaných sú mladí ľudia a väčšinu tvoria ženy (3).

| 2.3. | Európsky parlament v zaujímavej štúdii (4) zdôraznil výrazné rozdiely medzi súčasnými schémami uplatňovanými v EÚ a v USA. „Politika hospodárskej súťaže EÚ má prísne pravidlá štátnej pomoci, zatiaľ čo v právnych predpisoch USA sa nenachádzajú v tejto oblasti žiadne ustanovenia.“ Návrh EÚ týkajúci sa systému štátnej pomoci sa na žiadosť vtedajšieho člena Komisie Joaquína Almuniu zaradil do súčasných rokovaní medzi EÚ a USA o Transatlantickom obchodnom a investičnom partnerstve (TTIP) (5). |
| --- | --- |

2.3.

Európsky parlament v zaujímavej štúdii (4) zdôraznil výrazné rozdiely medzi súčasnými schémami uplatňovanými v EÚ a v USA. „Politika hospodárskej súťaže EÚ má prísne pravidlá štátnej pomoci, zatiaľ čo v právnych predpisoch USA sa nenachádzajú v tejto oblasti žiadne ustanovenia.“ Návrh EÚ týkajúci sa systému štátnej pomoci sa na žiadosť vtedajšieho člena Komisie Joaquína Almuniu zaradil do súčasných rokovaní medzi EÚ a USA o Transatlantickom obchodnom a investičnom partnerstve (TTIP) (5).

| 2.4. | Tento návrh sa javí slabý a v podstate bezvýznamný (6). Európa bude mať naďalej najprísnejšie právne predpisy na svete. Na jednej strane to pomôže dobudovať jednotný trh, na druhej strane to však znevýhodňuje naše podniky. Európsky podnik, ktorý vyrába v USA, je oprávnený získať štátnu pomoc, ktorá je v EÚ neprípustná. Tento problém sa zmierni prijatím dohody. EHSV dôrazne upozorňuje Komisiu, aby v dohode o voľnom obchode neuprednostnila americké podniky. |
| --- | --- |

2.4.

Tento návrh sa javí slabý a v podstate bezvýznamný (6). Európa bude mať naďalej najprísnejšie právne predpisy na svete. Na jednej strane to pomôže dobudovať jednotný trh, na druhej strane to však znevýhodňuje naše podniky. Európsky podnik, ktorý vyrába v USA, je oprávnený získať štátnu pomoc, ktorá je v EÚ neprípustná. Tento problém sa zmierni prijatím dohody. EHSV dôrazne upozorňuje Komisiu, aby v dohode o voľnom obchode neuprednostnila americké podniky.

| 2.5. | Z doterajších skúseností vyplýva, že je potrebné dôrazné preskúmanie európskeho programu štátnej pomoci. |
| --- | --- |

2.5.

Z doterajších skúseností vyplýva, že je potrebné dôrazné preskúmanie európskeho programu štátnej pomoci.

| 2.6. | Hospodárska a finančná kríza v uplynulých rokoch si vynútila radikálne preskúmanie kritérií týkajúcich sa výdavkov uplatňovaných na určenie politiky v oblasti verejných investícií a podpory podnikov na všetkých úrovniach správy. Vzhľadom na nedostatok a obmedzenú dostupnosť prostriedkov sa stala prioritou potreba nájsť lepší spôsob racionalizácie podpory (s poskytovaním pomoci len v prípade existencie primeranej pridanej hodnoty), čo zlepší kvalitu pomoci a súčasne umožní riadne monitorovanie efektívnosti a účinnosti tejto pomoci. |
| --- | --- |

2.6.

Hospodárska a finančná kríza v uplynulých rokoch si vynútila radikálne preskúmanie kritérií týkajúcich sa výdavkov uplatňovaných na určenie politiky v oblasti verejných investícií a podpory podnikov na všetkých úrovniach správy. Vzhľadom na nedostatok a obmedzenú dostupnosť prostriedkov sa stala prioritou potreba nájsť lepší spôsob racionalizácie podpory (s poskytovaním pomoci len v prípade existencie primeranej pridanej hodnoty), čo zlepší kvalitu pomoci a súčasne umožní riadne monitorovanie efektívnosti a účinnosti tejto pomoci.

| 2.7. | Podľa názoru EHSV by bolo vhodné zistiť, aký účinok majú politiky prijaté v oblasti pomoci podnikom, či sú nástroje určené na podporu vhodné a či sú náklady na administratívu a riadenie primerané dosiahnutým výsledkom. Treba mať na zreteli, že to, čo sa nedá merať, sa nedá ani určiť, ani zlepšiť. V rámci doteraz prijatých opatrení sa začal uplatňovať tento prístup. |
| --- | --- |

2.7.

Podľa názoru EHSV by bolo vhodné zistiť, aký účinok majú politiky prijaté v oblasti pomoci podnikom, či sú nástroje určené na podporu vhodné a či sú náklady na administratívu a riadenie primerané dosiahnutým výsledkom. Treba mať na zreteli, že to, čo sa nedá merať, sa nedá ani určiť, ani zlepšiť. V rámci doteraz prijatých opatrení sa začal uplatňovať tento prístup.

| 2.8. | Hodnotenie sa môže považovať za odbornú záležitosť, o ktorú sa zaujíma len malá výskumná akademická obec, zatiaľ čo jeho vykonávanie realizuje rozsiahla komunita odborníkov, ktorí poskytujú poradenstvo a špecializujú sa na finančný audit a hodnotenia projektov a programov. Keďže sa však hodnotenie dostáva do popredia záujmu v rámci programu inteligentnej regulácie Európskej komisie, stáva sa kľúčovou témou regulačnej politiky, pričom dôležité otázky súvisiace so správou a inštitucionálne otázky presahujú rámec programov výdavkov (7). |
| --- | --- |

2.8.

Hodnotenie sa môže považovať za odbornú záležitosť, o ktorú sa zaujíma len malá výskumná akademická obec, zatiaľ čo jeho vykonávanie realizuje rozsiahla komunita odborníkov, ktorí poskytujú poradenstvo a špecializujú sa na finančný audit a hodnotenia projektov a programov. Keďže sa však hodnotenie dostáva do popredia záujmu v rámci programu inteligentnej regulácie Európskej komisie, stáva sa kľúčovou témou regulačnej politiky, pričom dôležité otázky súvisiace so správou a inštitucionálne otázky presahujú rámec programov výdavkov (7).

| 2.9. | Generálne riaditeľstvo (GR) pre regionálnu a mestskú politiku vypracúva od roku 2008 porovnávacie programy hodnotenia na podporu existujúcich hodnotení (ex ante a ex post), ktoré sa vykonávajú počas programovania štrukturálnych fondov. |
| --- | --- |

2.9.

Generálne riaditeľstvo (GR) pre regionálnu a mestskú politiku vypracúva od roku 2008 porovnávacie programy hodnotenia na podporu existujúcich hodnotení (ex ante a ex post), ktoré sa vykonávajú počas programovania štrukturálnych fondov.

| 2.10. | V máji 2012 GR pre hospodársku súťaž zaviedlo ako súčasť svojho reformného programu modernizácie štátnej pomoci (MŠP) uplatňovanie hodnotenia vplyvu, ktoré využíva techniky porovnávacej analýzy pre niektoré schémy pomoci (8). Najmä nové všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách zavádza povinnosť hodnotiť schémy rozsiahlej pomoci (s ročným rozpočtom nad 150 miliónov EUR) v určitých sektoroch, ako je politika regionálneho rozvoja, pomoc malým a stredným podnikom (MSP), podpora výskumu, vývoja a inovácií, pomoc v oblasti životného prostredia a energetiky a podpora širokopásmovej infraštruktúry. Niektoré národné plány už boli predložené (štyri) a o ďalších v oblasti výskumu, vývoja a inovácií a širokopásmovej infraštruktúry sa ešte uvažuje (asi desať). |
| --- | --- |

2.10.

V máji 2012 GR pre hospodársku súťaž zaviedlo ako súčasť svojho reformného programu modernizácie štátnej pomoci (MŠP) uplatňovanie hodnotenia vplyvu, ktoré využíva techniky porovnávacej analýzy pre niektoré schémy pomoci (8). Najmä nové všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách zavádza povinnosť hodnotiť schémy rozsiahlej pomoci (s ročným rozpočtom nad 150 miliónov EUR) v určitých sektoroch, ako je politika regionálneho rozvoja, pomoc malým a stredným podnikom (MSP), podpora výskumu, vývoja a inovácií, pomoc v oblasti životného prostredia a energetiky a podpora širokopásmovej infraštruktúry. Niektoré národné plány už boli predložené (štyri) a o ďalších v oblasti výskumu, vývoja a inovácií a širokopásmovej infraštruktúry sa ešte uvažuje (asi desať).

| 2.11. | Európsky dvor audítorov nedávno zasiahol v prípade systémov hodnotenia výsledkov GR pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj, pretože ich posúdil ako neprimerané (9). V súčasnosti sa systémy hodnotenia používané vo všetkých činnostiach Komisie podrobujú preskúmaniu. |
| --- | --- |

2.11.

Európsky dvor audítorov nedávno zasiahol v prípade systémov hodnotenia výsledkov GR pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj, pretože ich posúdil ako neprimerané (9). V súčasnosti sa systémy hodnotenia používané vo všetkých činnostiach Komisie podrobujú preskúmaniu.

| 2.12. | Medzi metodikami hodnotenia používanými na hodnotenie štátnej pomoci a výsledkami využívania štrukturálnych fondov musí existovať väčšia súdržnosť, ako v prípade dôkladného preskúmania všetkých politík Únie v oblasti výdavkov. |
| --- | --- |

2.12.

Medzi metodikami hodnotenia používanými na hodnotenie štátnej pomoci a výsledkami využívania štrukturálnych fondov musí existovať väčšia súdržnosť, ako v prípade dôkladného preskúmania všetkých politík Únie v oblasti výdavkov.

| 2.13. | Cieľom porovnávacieho prístupu k hodnoteniu účinkov verejných politík je overiť schopnosť politiky priniesť požadovanú zmenu v správaní alebo podmienkach daného cieľového obyvateľstva alebo príjemcu. V podstate sa ním vymedzuje rozsah, v ktorom podpora, skôr než iné faktory, prispela k dosiahnutiu určitého výsledku. Niekedy sa to označuje ako stimulačný účinok. |
| --- | --- |

2.13.

Cieľom porovnávacieho prístupu k hodnoteniu účinkov verejných politík je overiť schopnosť politiky priniesť požadovanú zmenu v správaní alebo podmienkach daného cieľového obyvateľstva alebo príjemcu. V podstate sa ním vymedzuje rozsah, v ktorom podpora, skôr než iné faktory, prispela k dosiahnutiu určitého výsledku. Niekedy sa to označuje ako stimulačný účinok.

| 2.14. | Cieľom procesu hodnotenia je určiť kauzálny vplyv prijatej politiky vrátane výlučne priameho účinku tejto politiky. Inými slovami, tento proces eliminuje akékoľvek možné narušenia z dôvodu všeobecných makroekonomických podmienok alebo rozdielneho charakteru podnikov. |
| --- | --- |

2.14.

Cieľom procesu hodnotenia je určiť kauzálny vplyv prijatej politiky vrátane výlučne priameho účinku tejto politiky. Inými slovami, tento proces eliminuje akékoľvek možné narušenia z dôvodu všeobecných makroekonomických podmienok alebo rozdielneho charakteru podnikov.

| 2.15. | Kauzálny vplyv predstavuje rozdiel medzi badateľnými výslednými premennými po vykonávaní politiky (skutočná situácia) a tým, čo by sa stalo, ak by sa táto konkrétna politika neprijala (opačná situácia). |
| --- | --- |

2.15.

Kauzálny vplyv predstavuje rozdiel medzi badateľnými výslednými premennými po vykonávaní politiky (skutočná situácia) a tým, čo by sa stalo, ak by sa táto konkrétna politika neprijala (opačná situácia).

| 2.16. | Tento typ analýzy prichádza ako reakcia na požiadavky o poskytnutie dôkazov o čistom účinku podpory a rozsahu tohto účinku. Napríklad rieši, či poskytnutá pomoc vyvoláva pozitívne alebo negatívne účinky a v akom rozsahu, či sa zistené zmeny dajú skutočne pripísať vykonávanej politike, či sa výsledky líšia medzi rôznymi príjemcami (veľké alebo malé podniky), medzi regiónmi alebo sa menia časom a či náklady na riadenie a administratívne náklady sú primerané a udržateľné. |
| --- | --- |

2.16.

Tento typ analýzy prichádza ako reakcia na požiadavky o poskytnutie dôkazov o čistom účinku podpory a rozsahu tohto účinku. Napríklad rieši, či poskytnutá pomoc vyvoláva pozitívne alebo negatívne účinky a v akom rozsahu, či sa zistené zmeny dajú skutočne pripísať vykonávanej politike, či sa výsledky líšia medzi rôznymi príjemcami (veľké alebo malé podniky), medzi regiónmi alebo sa menia časom a či náklady na riadenie a administratívne náklady sú primerané a udržateľné.

| 2.17. | Hoci sa tejto téme v rozsiahlej miere venuje ekonomická literatúra, a to najmä v posledných desaťročiach, len v pár prípadoch verejné orgány v členských štátoch EÚ súvisle a vo všetkých prípadoch vykonávajú hodnotenia vplyvu s cieľom monitorovať a zlepšiť svoje opatrenia v oblasti pomoci podnikom. |
| --- | --- |

2.17.

Hoci sa tejto téme v rozsiahlej miere venuje ekonomická literatúra, a to najmä v posledných desaťročiach, len v pár prípadoch verejné orgány v členských štátoch EÚ súvisle a vo všetkých prípadoch vykonávajú hodnotenia vplyvu s cieľom monitorovať a zlepšiť svoje opatrenia v oblasti pomoci podnikom.

| 2.18. | Medzi najzaujímavejšie prípady, ktoré treba spomenúť, patrí prípad Spojeného kráľovstva, ktoré od roku 2001 pravidelne posudzuje programy regionálnej pomoci s využitím kvázi-experimentálnych techník hodnotenia, a Holandska, ktoré v roku 2012 zriadilo pracovnú skupinu odborníkov v oblasti hodnotenia vplyvu. Podobne Fínsko zriadilo fínsku agentúru pre inovácie TEKES a Slovinsko v roku 2001 schválilo zákon o monitorovaní štátnej pomoci. |
| --- | --- |

2.18.

Medzi najzaujímavejšie prípady, ktoré treba spomenúť, patrí prípad Spojeného kráľovstva, ktoré od roku 2001 pravidelne posudzuje programy regionálnej pomoci s využitím kvázi-experimentálnych techník hodnotenia, a Holandska, ktoré v roku 2012 zriadilo pracovnú skupinu odborníkov v oblasti hodnotenia vplyvu. Podobne Fínsko zriadilo fínsku agentúru pre inovácie TEKES a Slovinsko v roku 2001 schválilo zákon o monitorovaní štátnej pomoci.

| 2.19. | EHSV chce prostredníctvom tohto stanoviska prispieť k diskusii, ktorú vedie Európska komisia a členské štáty a ktorá sa venuje efektívnosti a účinnosti opatrení v oblasti pomoci pre podniky a potrebe rozšíriť uplatňovanie hodnotení vplyvu. |
| --- | --- |

2.19.

EHSV chce prostredníctvom tohto stanoviska prispieť k diskusii, ktorú vedie Európska komisia a členské štáty a ktorá sa venuje efektívnosti a účinnosti opatrení v oblasti pomoci pre podniky a potrebe rozšíriť uplatňovanie hodnotení vplyvu.

3.   Prečo hodnotiť? Lekcie z literatúry

| 3.1. | Na základe empirických dôkazov porovnávacej analýzy je cieľom tohto stanoviska preukázať význam hodnotenia. Hodnotenie by sa už nemalo považovať za vedecký pokus, ale za nevyhnutný, inštitucionalizovaný postup začlenený do politického cyklu: vykonať, monitorovať, zhodnotiť, upraviť. |
| --- | --- |

3.1.

Na základe empirických dôkazov porovnávacej analýzy je cieľom tohto stanoviska preukázať význam hodnotenia. Hodnotenie by sa už nemalo považovať za vedecký pokus, ale za nevyhnutný, inštitucionalizovaný postup začlenený do politického cyklu: vykonať, monitorovať, zhodnotiť, upraviť.

| 3.2. | Z tohto dôvodu sa vykoná preskúmanie množstva štúdií vypracovaných v rôznych členských štátoch EÚ a zdôraznia sa získané základné poznatky, a to politické dôsledky, pokiaľ ide o vplyv na rast investícií, produktivitu, zamestnanosť, inovácie a náklady na schému. Tieto ukazovatele pomôžu pochopiť význam tohto vplyvu na rast a zdôraznia potrebu cielenej, vysoko kvalitnej pomoci. |
| --- | --- |

3.2.

Z tohto dôvodu sa vykoná preskúmanie množstva štúdií vypracovaných v rôznych členských štátoch EÚ a zdôraznia sa získané základné poznatky, a to politické dôsledky, pokiaľ ide o vplyv na rast investícií, produktivitu, zamestnanosť, inovácie a náklady na schému. Tieto ukazovatele pomôžu pochopiť význam tohto vplyvu na rast a zdôraznia potrebu cielenej, vysoko kvalitnej pomoci.

| 3.3. | Hoci v literatúre sa častejšie kladie dôraz na existenciu kladného vzťahu medzi verejnou podporou firiem a rastom výstupov (investície, zamestnanosť, nové výrobky), treba vziať na vedomie, že stimulačný účinok pomoci nemožno považovať za samozrejmosť. Existuje niekoľko ďalších faktorov, ktoré majú vplyv na úspech politiky, ako je celkový hospodársky vývoj, fungovanie trhu a všeobecné zdanenie. |
| --- | --- |

3.3.

Hoci v literatúre sa častejšie kladie dôraz na existenciu kladného vzťahu medzi verejnou podporou firiem a rastom výstupov (investície, zamestnanosť, nové výrobky), treba vziať na vedomie, že stimulačný účinok pomoci nemožno považovať za samozrejmosť. Existuje niekoľko ďalších faktorov, ktoré majú vplyv na úspech politiky, ako je celkový hospodársky vývoj, fungovanie trhu a všeobecné zdanenie.

| 3.4. | Zo štúdie, v ktorej sa analyzuje vplyv zákona 488 v Taliansku, Martini a Bondonio (2012), vyplýva, že podniky, ktoré získali priamu pomoc, priemerne znížili súkromné investície. Zdá sa, že v tomto prípade viedla priama štátna podpora podnikom k zníženiu súkromných investičných výdavkov, a tým k zníženiu potreby súkromných zdrojov. Štátna pomoc musí investície dopĺňať, nie ich nahrádzať. |
| --- | --- |

3.4.

Zo štúdie, v ktorej sa analyzuje vplyv zákona 488 v Taliansku, Martini a Bondonio (2012), vyplýva, že podniky, ktoré získali priamu pomoc, priemerne znížili súkromné investície. Zdá sa, že v tomto prípade viedla priama štátna podpora podnikom k zníženiu súkromných investičných výdavkov, a tým k zníženiu potreby súkromných zdrojov. Štátna pomoc musí investície dopĺňať, nie ich nahrádzať.

| 3.5. | V literatúre sa poukazuje aj na niekoľko vážnych obáv, ktoré sa týkajú vplyvu pomoci na produktivitu. V hodnotiacej štúdii o britských podnikoch, ktoré získali podporu v rámci programu regionálnej výberovej pomoci (RSA), Criscuolo (2012), sa vysvetľuje, ako rast produktivity nebol významný zo štatistického hľadiska (10). |
| --- | --- |

3.5.

V literatúre sa poukazuje aj na niekoľko vážnych obáv, ktoré sa týkajú vplyvu pomoci na produktivitu. V hodnotiacej štúdii o britských podnikoch, ktoré získali podporu v rámci programu regionálnej výberovej pomoci (RSA), Criscuolo (2012), sa vysvetľuje, ako rast produktivity nebol významný zo štatistického hľadiska (10).

| 3.6. | Zdá sa, že tieto zistenia sú v súlade s ostatnými empirickými dôkazmi, ktoré ukazujú, ako často má priama pomoc kladný účinok na objem výroby, ale bez toho, aby mala účinok aj na produktivitu. Inými slovami, podniky, ktoré získajú pomoc, zaznamenávajú rast bez toho, aby zvýšili svoju efektivitu. Zvýšilo by to riziko, že na trhu budú existovať spoločnosti, ktoré nie sú konkurencieschopné. |
| --- | --- |

3.6.

Zdá sa, že tieto zistenia sú v súlade s ostatnými empirickými dôkazmi, ktoré ukazujú, ako často má priama pomoc kladný účinok na objem výroby, ale bez toho, aby mala účinok aj na produktivitu. Inými slovami, podniky, ktoré získajú pomoc, zaznamenávajú rast bez toho, aby zvýšili svoju efektivitu. Zvýšilo by to riziko, že na trhu budú existovať spoločnosti, ktoré nie sú konkurencieschopné.

| 3.7. | Na základe štatistických a ekonometrických modelov, ktoré určujú vplyv podpory uplatňujúcej porovnávací prístup, je tiež možné preukázať čisté účinky konkrétnych opatrení v oblasti pomoci pre zamestnanosť. Táto skutočnosť umožňuje meranie nákladov na „vytvorenú“ pracovnú jednotku. |
| --- | --- |

3.7.

Na základe štatistických a ekonometrických modelov, ktoré určujú vplyv podpory uplatňujúcej porovnávací prístup, je tiež možné preukázať čisté účinky konkrétnych opatrení v oblasti pomoci pre zamestnanosť. Táto skutočnosť umožňuje meranie nákladov na „vytvorenú“ pracovnú jednotku.

| 3.8. | Často existuje rozdiel medzi počtom nových pracovných jednotiek, ktoré sa dajú priamo pripísať pomoci, a štatistikou zaznamenanou pri monitorovaní ex post. Zo štúdie, ktorá sa zameriava na opatrenia pomoci MSP v Poľsku, Trzciński (2011), vyplýva, že z počtu 25 000 nových pracovných miest „vytvorených“ v rámci pomoci je v skutočnosti možné pripísať účinku zavedeného opatrenia len 10 550 pracovných miest (11). Bondonio a Martini vo svojej štúdii (2012) dospeli k rovnakému záveru. Z 89 000 nových pracovných miest zaznamenaných v rámci monitorovania zákona 488 ex post, sa účinne vytvorilo len 12 500 miest pri nákladoch 232 000 EUR na pracovnú jednotku (12). Je potrebné zohľadniť vplyv, ktorý mala štátna pomoc z hľadiska existujúcich pracovných miest, a tým aj z hľadiska zabezpečenia miestneho, regionálneho alebo národného hospodárstva. |
| --- | --- |

3.8.

Často existuje rozdiel medzi počtom nových pracovných jednotiek, ktoré sa dajú priamo pripísať pomoci, a štatistikou zaznamenanou pri monitorovaní ex post. Zo štúdie, ktorá sa zameriava na opatrenia pomoci MSP v Poľsku, Trzciński (2011), vyplýva, že z počtu 25 000 nových pracovných miest „vytvorených“ v rámci pomoci je v skutočnosti možné pripísať účinku zavedeného opatrenia len 10 550 pracovných miest (11). Bondonio a Martini vo svojej štúdii (2012) dospeli k rovnakému záveru. Z 89 000 nových pracovných miest zaznamenaných v rámci monitorovania zákona 488 ex post, sa účinne vytvorilo len 12 500 miest pri nákladoch 232 000 EUR na pracovnú jednotku (12). Je potrebné zohľadniť vplyv, ktorý mala štátna pomoc z hľadiska existujúcich pracovných miest, a tým aj z hľadiska zabezpečenia miestneho, regionálneho alebo národného hospodárstva.

| 3.9. | Pomoc podnikom má rôzne účinky v závislosti od výšky poskytnutej pomoci, veľkosti podniku, geografickej oblasti, v ktorej sa nachádza, a druhu prisľúbenej pomoci. Empirické dôkazy z týchto analýz by mali byť k dispozícii verejným činiteľom s cieľom usmerniť ich rozhodnutia a pomôcť im zistiť, aký druh podpory je najvhodnejší a v akej súvislosti. Ako sa doteraz jasne ukázalo, je potrebné sformulovať cielené opatrenia v oblasti pomoci s cieľom zvýšiť efektívnosť a účinnosť politík. |
| --- | --- |

3.9.

Pomoc podnikom má rôzne účinky v závislosti od výšky poskytnutej pomoci, veľkosti podniku, geografickej oblasti, v ktorej sa nachádza, a druhu prisľúbenej pomoci. Empirické dôkazy z týchto analýz by mali byť k dispozícii verejným činiteľom s cieľom usmerniť ich rozhodnutia a pomôcť im zistiť, aký druh podpory je najvhodnejší a v akej súvislosti. Ako sa doteraz jasne ukázalo, je potrebné sformulovať cielené opatrenia v oblasti pomoci s cieľom zvýšiť efektívnosť a účinnosť politík.

4.   Pripomienky

| 4.1. | Európska komisia musí pokračovať vo svojej práci v súvislosti so zvyšovaním povedomia o spoločných zásadách a metódach uplatňovaných v oblasti hodnotenia vplyvu. EHSV sa tiež domnieva, že v spolupráci s univerzitami, výskumnými ústavmi, sociálnymi partnermi a inými zainteresovaným stranami by sa mali v členských štátoch konať semináre o technikách hodnotenia a dostupných metodikách. Tieto skúsenosti pomôžu Komisii ľahšie pochopiť prekážky, ktoré vznikajú pri uplatňovaní regulácie, a v tejto súvislosti jej umožnia okamžite zasiahnuť. |
| --- | --- |

4.1.

Európska komisia musí pokračovať vo svojej práci v súvislosti so zvyšovaním povedomia o spoločných zásadách a metódach uplatňovaných v oblasti hodnotenia vplyvu. EHSV sa tiež domnieva, že v spolupráci s univerzitami, výskumnými ústavmi, sociálnymi partnermi a inými zainteresovaným stranami by sa mali v členských štátoch konať semináre o technikách hodnotenia a dostupných metodikách. Tieto skúsenosti pomôžu Komisii ľahšie pochopiť prekážky, ktoré vznikajú pri uplatňovaní regulácie, a v tejto súvislosti jej umožnia okamžite zasiahnuť.

| 4.2. | Úsilie Komisie treba oceniť, je však dôležité, aby viac schém pomoci podstúpilo hodnotenie, najmä pokiaľ ide o poskytnutie rozsiahlej pomoci. Je preto nevyhnutné podporiť diskusiu o metodike, ktorej cieľom je doplniť techniky porovnávacieho hodnotenia novými nástrojmi hodnotenia a ktorá môže zahŕňať aj účinky iných foriem podpory podnikom (finančná podpora, nepriama pomoc, priemyselná politika ako taká). |
| --- | --- |

4.2.

Úsilie Komisie treba oceniť, je však dôležité, aby viac schém pomoci podstúpilo hodnotenie, najmä pokiaľ ide o poskytnutie rozsiahlej pomoci. Je preto nevyhnutné podporiť diskusiu o metodike, ktorej cieľom je doplniť techniky porovnávacieho hodnotenia novými nástrojmi hodnotenia a ktorá môže zahŕňať aj účinky iných foriem podpory podnikom (finančná podpora, nepriama pomoc, priemyselná politika ako taká).

| 4.3. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť vhodnú pluralistickú metodiku, pokiaľ ide o kritériá a parametre hodnotenia. Komisia tvrdí (13), že „tým sa zabezpečí, že podpora z verejných zdrojov bude stimulovať inovácie, ekologické technológie, rozvoj ľudského kapitálu, zabráni ekologickým škodám a v konečnom dôsledku podporí rast, zamestnanosť a konkurencieschopnosť EÚ“. Všetky sú prvky, ktoré sa podieľajú na hodnotení vplyvu štátnej pomoci, pričom nejde len o odhad nákladov. Európsky parlament požaduje, aby bol zapojený do definovania metodiky hodnotenia, ako aj európskeho práva týkajúceho sa štátnej pomoci, pretože ono výrazne podmieňuje rozhodnutia v oblasti hospodárskej politiky členských štátov. EHSV tiež zdôrazňuje význam výskumu pre slobodný prístup k údajom hodnotenia s cieľom zlepšiť jeho metodiku. |
| --- | --- |

4.3.

EHSV zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť vhodnú pluralistickú metodiku, pokiaľ ide o kritériá a parametre hodnotenia. Komisia tvrdí (13), že „tým sa zabezpečí, že podpora z verejných zdrojov bude stimulovať inovácie, ekologické technológie, rozvoj ľudského kapitálu, zabráni ekologickým škodám a v konečnom dôsledku podporí rast, zamestnanosť a konkurencieschopnosť EÚ“. Všetky sú prvky, ktoré sa podieľajú na hodnotení vplyvu štátnej pomoci, pričom nejde len o odhad nákladov. Európsky parlament požaduje, aby bol zapojený do definovania metodiky hodnotenia, ako aj európskeho práva týkajúceho sa štátnej pomoci, pretože ono výrazne podmieňuje rozhodnutia v oblasti hospodárskej politiky členských štátov. EHSV tiež zdôrazňuje význam výskumu pre slobodný prístup k údajom hodnotenia s cieľom zlepšiť jeho metodiku.

| 4.4. | Pre Komisiu, ako aj pre vnútroštátne a európske štatistické organizácie by bolo prospešné diskutovať o možnosti vytvorenia spoľahlivej databázy štátnej pomoci podnikom ako súčasti jednotného metodického rámca. Zabezpečila by sa tým transparentnosť procesov rozhodovania a podporila by sa činnosť v oblasti výskumu a hodnotenia zo strany verejných orgánov aj zainteresovaných výskumných pracovníkov. |
| --- | --- |

4.4.

Pre Komisiu, ako aj pre vnútroštátne a európske štatistické organizácie by bolo prospešné diskutovať o možnosti vytvorenia spoľahlivej databázy štátnej pomoci podnikom ako súčasti jednotného metodického rámca. Zabezpečila by sa tým transparentnosť procesov rozhodovania a podporila by sa činnosť v oblasti výskumu a hodnotenia zo strany verejných orgánov aj zainteresovaných výskumných pracovníkov.

| 4.5. | Univerzity a výskumné strediská by mohli zohrávať rozhodujúcu úlohu pri posune povedomia smerom ku kultúre hodnotenia a pri zavádzaní nových a vyspelejších nástrojov na hodnotenie verejných politík. Európska komisia by navyše mohla využívať nezávislé výskumné inštitúty na vypracovanie prípadových štúdií s cieľom zhodnotiť účinnosť pomoci v určitých sektoroch, ako je pomoc v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, podpora MSP, pomoc v sektore energetiky a v oblasti infraštruktúry. |
| --- | --- |

4.5.

Univerzity a výskumné strediská by mohli zohrávať rozhodujúcu úlohu pri posune povedomia smerom ku kultúre hodnotenia a pri zavádzaní nových a vyspelejších nástrojov na hodnotenie verejných politík. Európska komisia by navyše mohla využívať nezávislé výskumné inštitúty na vypracovanie prípadových štúdií s cieľom zhodnotiť účinnosť pomoci v určitých sektoroch, ako je pomoc v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, podpora MSP, pomoc v sektore energetiky a v oblasti infraštruktúry.

| 4.6. | Za predpokladu, že hodnotenia, ktoré sa vyžadujú v rámci nových nariadení Spoločenstva, primerane nezohľadnia účinky, ktoré má politika v oblasti pomoci podnikom na európske hospodárstvo ako celok, odporúča sa, aby Komisia vypracovala pilotnú štúdiu k tejto téme na konci súčasného programového obdobia (2014 – 2020). V rámci tejto štúdie sa preskúmajú hlavné faktory, ktoré určujú spôsob vynaloženia pomoci, vymedzujú vzťah medzi pomocou podnikom a hospodárskym potenciálom orgánov poskytujúcich pomoc a ktorých cieľom je pochopiť existujúce prepojenie medzi politikou súdržnosti a politikou hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

4.6.

Za predpokladu, že hodnotenia, ktoré sa vyžadujú v rámci nových nariadení Spoločenstva, primerane nezohľadnia účinky, ktoré má politika v oblasti pomoci podnikom na európske hospodárstvo ako celok, odporúča sa, aby Komisia vypracovala pilotnú štúdiu k tejto téme na konci súčasného programového obdobia (2014 – 2020). V rámci tejto štúdie sa preskúmajú hlavné faktory, ktoré určujú spôsob vynaloženia pomoci, vymedzujú vzťah medzi pomocou podnikom a hospodárskym potenciálom orgánov poskytujúcich pomoc a ktorých cieľom je pochopiť existujúce prepojenie medzi politikou súdržnosti a politikou hospodárskej súťaže.

| 4.7. | Toto stanovisko je prvým krokom EHSV k meraniu vplyvu štátnych podporných opatrení na podniky. Je zároveň reakciou na činnosť Komisie v tejto oblasti, ako aj jej podporou. EHSV však považuje za nevyhnutné posilniť a rozšíriť diskusiu. Naďalej však bude dôkladne sledovať prácu Komisie v tejto oblasti a podporovať kultúru hodnotenia účinnosti a efektívnosti, kdekoľvek je to možné. |
| --- | --- |

4.7.

Toto stanovisko je prvým krokom EHSV k meraniu vplyvu štátnych podporných opatrení na podniky. Je zároveň reakciou na činnosť Komisie v tejto oblasti, ako aj jej podporou. EHSV však považuje za nevyhnutné posilniť a rozšíriť diskusiu. Naďalej však bude dôkladne sledovať prácu Komisie v tejto oblasti a podporovať kultúru hodnotenia účinnosti a efektívnosti, kdekoľvek je to možné.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Prejav členky Komisie pre hospodársku súťaž Margrethe Vestagerovej na fóre členských štátov na vysokej úrovni, 18. decembra 2014.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 74, 14.3.2014, s. 1.

2

(3)  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=teilm020&language=en

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/bibliotheque/briefing/2014/140779/LDM_BRI(2013)130424_REV1_EN.pdf

4

(5)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153019.6%20Competition%20SoE%20Subsidies%20merged.pdf

5

(6)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153031.pdf

6

(7)  http://www.lexxion.de/pdf/ejrr/ejrr_2015_01-005.pdf

7

(8)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (Ú. v. EÚ L 187, 26.6.2014, s. 1).

8

(9)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/INSR14_18/INSR14_18_SK.pdf

9

(10)  Criscuolo, C., Martin, R., Overman H., a Van Reenen, J., The causal effects of an industrial policy, CEPR Discussion Papers 8818, 2012.

10

The causal effects of an industrial policy

(11)  Trzciński, R., Towards Innovative Economy – Effects of Grants to Enterprises in Poland, ed. Jacek Pokorski.

11

Towards Innovative Economy – Effects of Grants to Enterprises in Poland

(12)  Martini, A., a Bondonio, D. (2012), Counterfactual impact evaluation of cohesion policy: impact and cost effectiveness of investment subsidies in Italy, správa pre Európsku komisiu, GR Regio, 2012.

12

Counterfactual impact evaluation of cohesion policy: impact and cost effectiveness of investment subsidies in Italy

(13)  COM(2012) 209 final.

13

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/26

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Hospodárstvo pre spoločné blaho: udržateľný hospodársky model orientovaný na sociálnu súdržnosť“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/06)

| Spravodajca: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Stefano PALMIERI |

Spravodajca:

Carlos TRIAS PINTÓ

Pomocný spravodajca:

Stefano PALMIERI

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. februára 2015 rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy v súlade s článkom 29 ods. 2 rokovacieho poriadku na tému

„Hospodárstvo pre spoločné blaho: udržateľný hospodársky model orientovaný na sociálnu súdržnosť“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 10. júla 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 17. septembra) prijal 144 hlasmi za, pričom 13 členovia hlasovali proti a 11 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV sa domnieva, že model hospodárstva pre spoločné blaho (1) je poňatý tak, aby bol zahrnutý do európskeho aj domáceho právneho rámca s cieľom napredovať k jednotnému európskemu trhu prostredníctvom etickejšieho hospodárstva založeného na európskych hodnotách a výsledkoch politík sociálnej zodpovednosti, ktoré vytvárajú synergie na ich zintenzívnenie. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV sa domnieva, že model hospodárstva pre spoločné blaho (1) je poňatý tak, aby bol zahrnutý do európskeho aj domáceho právneho rámca s cieľom napredovať k jednotnému európskemu trhu prostredníctvom etickejšieho hospodárstva založeného na európskych hodnotách a výsledkoch politík sociálnej zodpovednosti, ktoré vytvárajú synergie na ich zintenzívnenie.

| 1.2. | Hospodárstvo pre spoločné blaho je celostný prístup, ktorého koncepcie sú blízke základným hodnotám sociálneho hospodárstva, obehového hospodárstva, hospodárstva spoločného využívania zdrojov, funkčného hospodárstva, hospodárstva založeného na zdrojoch a modrého hospodárstva. |
| --- | --- |

1.2.

Hospodárstvo pre spoločné blaho je celostný prístup, ktorého koncepcie sú blízke základným hodnotám sociálneho hospodárstva, obehového hospodárstva, hospodárstva spoločného využívania zdrojov, funkčného hospodárstva, hospodárstva založeného na zdrojoch a modrého hospodárstva.

| 1.3. | Hospodárstvo pre spoločné blaho podporujú organizácie občianskej spoločnosti, podniky aj vedecká obec a považuje sa za realizovateľný model, ktorý posilňuje európske hodnoty, sociálnu súdržnosť a presadzuje zodpovedný hospodársky systém. Hospodárstvo pre spoločné blaho podporuje viac ako sto miestnych skupín, takmer 2 000 spoločností (2) a sociálnych organizácií. |
| --- | --- |

1.3.

Hospodárstvo pre spoločné blaho podporujú organizácie občianskej spoločnosti, podniky aj vedecká obec a považuje sa za realizovateľný model, ktorý posilňuje európske hodnoty, sociálnu súdržnosť a presadzuje zodpovedný hospodársky systém. Hospodárstvo pre spoločné blaho podporuje viac ako sto miestnych skupín, takmer 2 000 spoločností (2) a sociálnych organizácií.

| 1.4. | V súlade s rámcom stratégie Európa 2020 ponúka prechod smerom k „európskemu etickému trhu“, ktorý bude podporovať sociálnu inováciu, posilní mieru zamestnanosti a bude prospešný pre životné prostredie. „Európsky etický trh“ sa bude môcť vybudovať prostredníctvom vykonávania viacerých stratégií, ako sú: |
| --- | --- |

1.4.

V súlade s rámcom stratégie Európa 2020 ponúka prechod smerom k „európskemu etickému trhu“, ktorý bude podporovať sociálnu inováciu, posilní mieru zamestnanosti a bude prospešný pre životné prostredie. „Európsky etický trh“ sa bude môcť vybudovať prostredníctvom vykonávania viacerých stratégií, ako sú:

| 1.4.1. | meranie ukazovateľov blaha a sociálneho rozvoja nad rámec HDP (3), ako sú produkt spoločného blaha a súvaha spoločného blaha; |
| --- | --- |

1.4.1.

meranie ukazovateľov blaha a sociálneho rozvoja nad rámec HDP (3), ako sú produkt spoločného blaha a súvaha spoločného blaha;

| 1.4.2. | tvorba politiky zameraná na uznanie spoločností s vyšším príspevkom k spoločnému blahu, ako sú etické verejné obstarávanie a presadzovanie etického vnútorného obchodu; |
| --- | --- |

1.4.2.

tvorba politiky zameraná na uznanie spoločností s vyšším príspevkom k spoločnému blahu, ako sú etické verejné obstarávanie a presadzovanie etického vnútorného obchodu;

| 1.4.3. | podpora etického vonkajšieho obchodu ako „značky Európy“. Týmto spôsobom Európa pripraví pôdu, aby bola uznávaná ako etický trh a európske spoločnosti budú viesť globálny etický trh a prispejú k zlepšeniu ľudských práv, pracovných noriem a ochrany životného prostredia na celom svete; |
| --- | --- |

1.4.3.

podpora etického vonkajšieho obchodu ako „značky Európy“. Týmto spôsobom Európa pripraví pôdu, aby bola uznávaná ako etický trh a európske spoločnosti budú viesť globálny etický trh a prispejú k zlepšeniu ľudských práv, pracovných noriem a ochrany životného prostredia na celom svete;

| 1.4.4. | podpora všetkých typov podnikateľov, ktorí zakladajú organizácie zamerané na prispievanie k spoločnému blahu; |
| --- | --- |

1.4.4.

podpora všetkých typov podnikateľov, ktorí zakladajú organizácie zamerané na prispievanie k spoločnému blahu;

| 1.4.5. | podpora etickej spotreby a informovanosti medzi európskymi spotrebiteľmi; |
| --- | --- |

1.4.5.

podpora etickej spotreby a informovanosti medzi európskymi spotrebiteľmi;

| 1.4.6. | zvýšenie rozmanitosti finančného ekosystému podporovaním siete etických bánk a akciových trhov v celej EÚ. |
| --- | --- |

1.4.6.

zvýšenie rozmanitosti finančného ekosystému podporovaním siete etických bánk a akciových trhov v celej EÚ.

| 1.5. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby v rámci obnovenej stratégie sociálnej zodpovednosti podnikov vykonala kvalitatívne kroky s cieľom odmeniť (z hľadiska verejného obstarávania, prístupu na vonkajšie trhy, daňových úľav atď.) tie podniky, ktoré môžu preukázať vyššie etické konanie. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV žiada Európsku komisiu, aby v rámci obnovenej stratégie sociálnej zodpovednosti podnikov vykonala kvalitatívne kroky s cieľom odmeniť (z hľadiska verejného obstarávania, prístupu na vonkajšie trhy, daňových úľav atď.) tie podniky, ktoré môžu preukázať vyššie etické konanie.

2.   Úvod

| 2.1. | Hospodárstvo, a tým aj hospodárska politika zohrávajú v dnešnej spoločnosti hlavnú úlohu, od ktorej závisí úspech alebo neúspech ďalších základných politík pre blaho občanov – vzdelávanie, zdravie, sociálne služby, kultúra, životné prostredie, technológie a inovácie. Všetky tieto politiky do veľkej miery závisia od hospodárskej situácie, ktorá má vplyv na jednotlivé miestne a regionálne úrovne. |
| --- | --- |

2.1.

Hospodárstvo, a tým aj hospodárska politika zohrávajú v dnešnej spoločnosti hlavnú úlohu, od ktorej závisí úspech alebo neúspech ďalších základných politík pre blaho občanov – vzdelávanie, zdravie, sociálne služby, kultúra, životné prostredie, technológie a inovácie. Všetky tieto politiky do veľkej miery závisia od hospodárskej situácie, ktorá má vplyv na jednotlivé miestne a regionálne úrovne.

| 2.2. | Kríza, ktorá má naďalej negatívny vplyv na hospodárstva členských štátov a kvalitu života európskych občanov, poukázala na slabú pružnosť sociálneho a hospodárskeho systému EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

Kríza, ktorá má naďalej negatívny vplyv na hospodárstva členských štátov a kvalitu života európskych občanov, poukázala na slabú pružnosť sociálneho a hospodárskeho systému EÚ.

| 2.3. | Na druhej strane podľa globálneho prieskumu Global Poll 2014 Medzinárodnej konfederácie odborových zväzov (ITUC) (4) neexistuje ani jedna krajina, v ktorej sa väčšina obyvateľov domnieva, že hospodársky systém je spravodlivý. Štyria z piatich ľudí (78 %) sa domnievajú, že hospodársky systém je výhodný pre bohatých. Podobne si 88 % Nemcov a 90 % Rakúšanov želá „nový hospodársky poriadok“ (prieskum nadácie Bertelsmann Foundation (5)) a to isté sa nepochybne vzťahuje na krajiny, ktoré najväčšmi utrpeli hospodárskou krízou, ako sú Grécko, Portugalsko, Írsko, Španielsko a Taliansko. |
| --- | --- |

2.3.

Na druhej strane podľa globálneho prieskumu Global Poll 2014 Medzinárodnej konfederácie odborových zväzov (ITUC) (4) neexistuje ani jedna krajina, v ktorej sa väčšina obyvateľov domnieva, že hospodársky systém je spravodlivý. Štyria z piatich ľudí (78 %) sa domnievajú, že hospodársky systém je výhodný pre bohatých. Podobne si 88 % Nemcov a 90 % Rakúšanov želá „nový hospodársky poriadok“ (prieskum nadácie Bertelsmann Foundation (5)) a to isté sa nepochybne vzťahuje na krajiny, ktoré najväčšmi utrpeli hospodárskou krízou, ako sú Grécko, Portugalsko, Írsko, Španielsko a Taliansko.

| 2.4. | So zreteľom na pokrok, ktorý výbor dosiahol v súvislosti so sociálnou inováciou, a stanovisko EHSV SC/39 na tému Zhodnotenie vykonávania stratégie Európa 2020, správu o strednodobom preskúmaní stratégie Európa 2020 a iniciatívu riadiaceho výboru stratégie Európa 2020 „Let’s talk happiness – beyond GDP“ (Hovorme o šťastí – nad rámec HDP) je zjavné, že ak chceme účinne podporiť hospodársku konkurencieschopnosť a sociálnu súdržnosť, je potrebná zmena paradigmy, aby boli hospodárske, environmentálne a sociálne ciele skutočne vzájomne prepojené a nastala väčšia rovnováha medzi kvalitatívnymi a kvantitatívnymi aspektmi rozvoja vďaka celostnému prístupu. |
| --- | --- |

2.4.

So zreteľom na pokrok, ktorý výbor dosiahol v súvislosti so sociálnou inováciou, a stanovisko EHSV SC/39 na tému Zhodnotenie vykonávania stratégie Európa 2020, správu o strednodobom preskúmaní stratégie Európa 2020 a iniciatívu riadiaceho výboru stratégie Európa 2020 „Let’s talk happiness – beyond GDP“ (Hovorme o šťastí – nad rámec HDP) je zjavné, že ak chceme účinne podporiť hospodársku konkurencieschopnosť a sociálnu súdržnosť, je potrebná zmena paradigmy, aby boli hospodárske, environmentálne a sociálne ciele skutočne vzájomne prepojené a nastala väčšia rovnováha medzi kvalitatívnymi a kvantitatívnymi aspektmi rozvoja vďaka celostnému prístupu.

| 2.5. | Model hospodárstva pre spoločné blaho poskytuje vhodný doplnok, ktorý má podporu európskej spoločnosti. Jeho ciele a hodnoty idú nad rámec toho, čo má poskytovať konvenčná zodpovednosť podnikov, a jeho celostná predstava mu umožňuje zblížiť najrôznejšie subjekty v spoločnosti. |
| --- | --- |

2.5.

Model hospodárstva pre spoločné blaho poskytuje vhodný doplnok, ktorý má podporu európskej spoločnosti. Jeho ciele a hodnoty idú nad rámec toho, čo má poskytovať konvenčná zodpovednosť podnikov, a jeho celostná predstava mu umožňuje zblížiť najrôznejšie subjekty v spoločnosti.

| 2.6. | V priebehu len štyroch rokov sa hospodárstvo pre spoločné blaho zmenilo na sociálne hnutie, ktoré podporuje viac než sto miestnych skupín, takmer 2 000 spoločností a sociálnych organizácií a čoraz viac univerzít v krajinách, medzi ktoré patria Rakúsko, Nemecko, Švajčiarsko, Taliansko a Španielsko. Okrem toho región Južné Tirolsko v Taliansku a niekoľko miestnych samospráv vo viacerých európskych krajinách prijali model hospodárstva pre spoločné blaho pre svoje vlastné územia. |
| --- | --- |

2.6.

V priebehu len štyroch rokov sa hospodárstvo pre spoločné blaho zmenilo na sociálne hnutie, ktoré podporuje viac než sto miestnych skupín, takmer 2 000 spoločností a sociálnych organizácií a čoraz viac univerzít v krajinách, medzi ktoré patria Rakúsko, Nemecko, Švajčiarsko, Taliansko a Španielsko. Okrem toho región Južné Tirolsko v Taliansku a niekoľko miestnych samospráv vo viacerých európskych krajinách prijali model hospodárstva pre spoločné blaho pre svoje vlastné územia.

3.   Hospodárstvo pre spoločné blaho: cieľ, hodnoty, stratégia a ukazovatele

| 3.1. | Cieľom spoločnosti musí byť blaho každého jej člena, a to v súlade s ustanoveniami ústavy. |
| --- | --- |

3.1.

Cieľom spoločnosti musí byť blaho každého jej člena, a to v súlade s ustanoveniami ústavy.

| 3.2. | V súlade s usmerneniami stanovenými v článku 3 ods. 1, 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii (6) je hlavným návrhom modelu hospodárstva pre spoločné blaho to, že
  hospodárstvo musí slúžiť ľuďom
  ; inými slovami, spoločnému blahu. Dosiahnutie tohto cieľa sa musí zakladať na tom, že peniaze a kapitál sú dôležité nástroje výmeny a investovania, ale nesmú byť samotným účelom. |
| --- | --- |

3.2.

V súlade s usmerneniami stanovenými v článku 3 ods. 1, 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii (6) je hlavným návrhom modelu hospodárstva pre spoločné blaho to, že
  hospodárstvo musí slúžiť ľuďom
  ; inými slovami, spoločnému blahu. Dosiahnutie tohto cieľa sa musí zakladať na tom, že peniaze a kapitál sú dôležité nástroje výmeny a investovania, ale nesmú byť samotným účelom.

| 3.3. | Hospodársky model zameraný na spoločné blaho by sa zakladal na hodnotách, ktoré všetci uznávajú ako univerzálne: ľudská dôstojnosť, solidarita, ekologická udržateľnosť, sociálna spravodlivosť, transparentnosť a demokratická účasť. |
| --- | --- |

3.3.

Hospodársky model zameraný na spoločné blaho by sa zakladal na hodnotách, ktoré všetci uznávajú ako univerzálne: ľudská dôstojnosť, solidarita, ekologická udržateľnosť, sociálna spravodlivosť, transparentnosť a demokratická účasť.

| 3.4. | Uznanie spoločného blaha za ústredný cieľ hospodárstva si vyžaduje špecifickú metódu na meranie hospodárskej úspešnosti v súlade s účelom a nielen prostriedkami: produkt spoločného blaha, súvaha spoločného blaha a posúdenie úverovej bonity spoločného blaha, ktoré dopĺňajú HDP, finančnú súvahu a finančnú úverovú bonitu. |
| --- | --- |

3.4.

Uznanie spoločného blaha za ústredný cieľ hospodárstva si vyžaduje špecifickú metódu na meranie hospodárskej úspešnosti v súlade s účelom a nielen prostriedkami: produkt spoločného blaha, súvaha spoločného blaha a posúdenie úverovej bonity spoločného blaha, ktoré dopĺňajú HDP, finančnú súvahu a finančnú úverovú bonitu.

| 3.5. | Hospodárstvo pre spoločné blaho je celostný model, ktorého cieľom je integrovať hospodárstvo do sociálneho, kultúrneho a ekologického zriadenia európskej spoločnosti. Ako vyplýva z priloženej tabuľky, model hospodárstva pre spoločné blaho (HSD) odzrkadľuje základné hodnoty rôznych hospodárskych návrhov:











  HODNOTY/MODELY HSD | Ľudská dôstojnosť | Solidarita/ Spolupráca | Ekologická udržateľnosť | Sociálna spravodlivosť | Demokracia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sociálne hospodárstvo | X | X | X | X | X |
| Obehové hospodárstvo | | | X | | |
| Hospodárstvo spoločného využívania zdrojov | | X | | | X |
| Funkčné hospodárstvo | | X | X | | |
| Hospodárstvo založené na zdrojoch | | | X | X | |
| Modré hospodárstvo | | | X | | |

3.5.

Hospodárstvo pre spoločné blaho je celostný model, ktorého cieľom je integrovať hospodárstvo do sociálneho, kultúrneho a ekologického zriadenia európskej spoločnosti. Ako vyplýva z priloženej tabuľky, model hospodárstva pre spoločné blaho (HSD) odzrkadľuje základné hodnoty rôznych hospodárskych návrhov:

HODNOTY/MODELY HSD

Ľudská dôstojnosť

Solidarita/ Spolupráca

Ekologická udržateľnosť

Sociálna spravodlivosť

Demokracia

Sociálne hospodárstvo

X

X

X

X

X

Obehové hospodárstvo

X

Hospodárstvo spoločného využívania zdrojov

X

X

Funkčné hospodárstvo

X

X

Hospodárstvo založené na zdrojoch

X

X

Modré hospodárstvo

X

Zdroj: pôvodné.

| 3.6. | Hospodárstvo pre spoločné blaho je hospodársky model, ktorý môže úspešne prispieť k stratégii Európa 2020, a to najmä prostredníctvom:






  — | podpory miery zamestnanosti a zvýšenia kvality súčasných pracovných miest (hodnoty „ľudskej dôstojnosti“ a „sociálnej spravodlivosti“), |
| --- | --- | --- |

3.6.

Hospodárstvo pre spoločné blaho je hospodársky model, ktorý môže úspešne prispieť k stratégii Európa 2020, a to najmä prostredníctvom:

—

podpory miery zamestnanosti a zvýšenia kvality súčasných pracovných miest (hodnoty „ľudskej dôstojnosti“ a „sociálnej spravodlivosti“),

| — | podpory sociálnej inovácie v občianskej spoločnosti a v obchodnej a politickej oblasti (hodnoty „účasti a demokracie“), |
| --- | --- |

—

podpory sociálnej inovácie v občianskej spoločnosti a v obchodnej a politickej oblasti (hodnoty „účasti a demokracie“),

| — | zníženia emisií CO2, podpory energie z obnoviteľných zdrojov, zlepšenia energetickej efektívnosti a zníženia spotreby energie (hodnota „ekologickej udržateľnosti“), |
| --- | --- |

—

zníženia emisií CO2, podpory energie z obnoviteľných zdrojov, zlepšenia energetickej efektívnosti a zníženia spotreby energie (hodnota „ekologickej udržateľnosti“),

| — | zníženia počtu obyvateľov, ktorým hrozí riziko chudoby alebo ktorí sú vystavení sociálnemu vylúčeniu (hodnoty „solidarity“ a „sociálnej spravodlivosti“). |
| --- | --- |

—

zníženia počtu obyvateľov, ktorým hrozí riziko chudoby alebo ktorí sú vystavení sociálnemu vylúčeniu (hodnoty „solidarity“ a „sociálnej spravodlivosti“).

| 3.6.1. | Hospodárstvo pre spoločné blaho je procesom „sociálnej inovácie“ a pozitívneho podnikania užitočným na podporu a presadzovanie nových myšlienok, ktoré súčasne riešia sociálne potreby, vytvárajú nové sociálne vzťahy a posilňujú tvorbu hospodárskych hodnôt. V tejto súvislosti „inovácia“ znamená schopnosť tvoriť a zavádzať myšlienky, ktoré preukazujú schopnosť vytvárať hodnotu; „sociálna“ odkazuje na kvalitu života, solidaritu, šťastie a blaho. |
| --- | --- |

3.6.1.

Hospodárstvo pre spoločné blaho je procesom „sociálnej inovácie“ a pozitívneho podnikania užitočným na podporu a presadzovanie nových myšlienok, ktoré súčasne riešia sociálne potreby, vytvárajú nové sociálne vzťahy a posilňujú tvorbu hospodárskych hodnôt. V tejto súvislosti „inovácia“ znamená schopnosť tvoriť a zavádzať myšlienky, ktoré preukazujú schopnosť vytvárať hodnotu; „sociálna“ odkazuje na kvalitu života, solidaritu, šťastie a blaho.

| 3.7. | Hospodárstvo pre spoločné blaho je nástroj na budovanie pružného sociálneho a hospodárskeho systému, ktorý môže európskej občianskej spoločnosti poskytnúť „ochranu a rozvoj“, ktorý prispieva k hľadaniu riešení, a ak je to možné, aj k predchádzaniu krízam a ktorý okrem toho prispieva k hospodárskej a sociálnej zmene. Hospodárstvo pre spoločné blaho je spôsob, ako preniesť pružnosť do stredobodu procesu podpory prechodu z krízy k ozdraveniu a rozvoju. |
| --- | --- |

3.7.

Hospodárstvo pre spoločné blaho je nástroj na budovanie pružného sociálneho a hospodárskeho systému, ktorý môže európskej občianskej spoločnosti poskytnúť „ochranu a rozvoj“, ktorý prispieva k hľadaniu riešení, a ak je to možné, aj k predchádzaniu krízam a ktorý okrem toho prispieva k hospodárskej a sociálnej zmene. Hospodárstvo pre spoločné blaho je spôsob, ako preniesť pružnosť do stredobodu procesu podpory prechodu z krízy k ozdraveniu a rozvoju.

| 3.7.1. | Pružnosť je faktor, ktorý má vplyv na schopnosť občianskej spoločnosti reagovať na veľké otrasy a riešiť neočakávané napätia a krízy. Prostriedky na prípravu občianskej spoločnosti na zabránenie krízam a ich zvládnutie existujú, ale vyžadujú si účinnejšie riadenie a užšiu spoluprácu na všetkých úrovniach zastupujúcich inštitucionálne, hospodárske a sociálne záujmy. |
| --- | --- |

3.7.1.

Pružnosť je faktor, ktorý má vplyv na schopnosť občianskej spoločnosti reagovať na veľké otrasy a riešiť neočakávané napätia a krízy. Prostriedky na prípravu občianskej spoločnosti na zabránenie krízam a ich zvládnutie existujú, ale vyžadujú si účinnejšie riadenie a užšiu spoluprácu na všetkých úrovniach zastupujúcich inštitucionálne, hospodárske a sociálne záujmy.

| 3.8. | Zvýšenie schopnosti hospodárskych a sociálnych partnerov znášať a zvládať účinky kríz a štrukturálnych zmien a predchádzať im má mimoriadny význam pre občiansku spoločnosť, pokiaľ ide o podporu dosiahnutia životnej úrovne, ktorá je primeraná potrebám ľudí. Tým sa tiež podporuje hospodárska konkurencieschopnosť EÚ so zreteľom na sociálnu súdržnosť a udržateľnosť s cieľom neobmedzovať príležitosti pre budúce generácie. |
| --- | --- |

3.8.

Zvýšenie schopnosti hospodárskych a sociálnych partnerov znášať a zvládať účinky kríz a štrukturálnych zmien a predchádzať im má mimoriadny význam pre občiansku spoločnosť, pokiaľ ide o podporu dosiahnutia životnej úrovne, ktorá je primeraná potrebám ľudí. Tým sa tiež podporuje hospodárska konkurencieschopnosť EÚ so zreteľom na sociálnu súdržnosť a udržateľnosť s cieľom neobmedzovať príležitosti pre budúce generácie.

| 3.9. | Na účely zavedenia týchto myšlienok do praxe je model hospodárstva pre spoločné blaho založený na priamej účasti ľudí v obchodnej aj politickej oblasti. Nástroje ako správa o spoločnom blahu, súvaha spoločného blaha a najmä obecný index spoločného blaha sa opierajú o aktívnu účasť všetkých zainteresovaných skupín. |
| --- | --- |

3.9.

Na účely zavedenia týchto myšlienok do praxe je model hospodárstva pre spoločné blaho založený na priamej účasti ľudí v obchodnej aj politickej oblasti. Nástroje ako správa o spoločnom blahu, súvaha spoločného blaha a najmä obecný index spoločného blaha sa opierajú o aktívnu účasť všetkých zainteresovaných skupín.

4.   Prechod k budovaniu európskeho etického trhu

| 4.1. | Následkom škodlivých vplyvov počas nedávnej hospodárskej a finančnej krízy sú ľudia v Európe menej zhovievaví k otázkam ako strata príjmu, škrty v sociálnych dávkach a službách, environmentálne škody, hospodárska neistota a neistota zamestnania a znižujúci sa význam ich sociálnych práv spolu s ich právami ako spotrebiteľov a používateľov. |
| --- | --- |

4.1.

Následkom škodlivých vplyvov počas nedávnej hospodárskej a finančnej krízy sú ľudia v Európe menej zhovievaví k otázkam ako strata príjmu, škrty v sociálnych dávkach a službách, environmentálne škody, hospodárska neistota a neistota zamestnania a znižujúci sa význam ich sociálnych práv spolu s ich právami ako spotrebiteľov a používateľov.

| 4.2. | Dobrovoľné a nedostatočné politiky sociálnej zodpovednosti podnikov, ktoré neposkytujú dostatok relevantných informácií, potrebujú nový impulz, pretože v mnohých veľkých spoločnostiach sa prehlbujú rozdiely v odmeňovaní, ženy sú v menšine v rozhodovacích procesoch a oslabuje sa záväzok ku kariérnemu rastu mladých pracovníkov. |
| --- | --- |

4.2.

Dobrovoľné a nedostatočné politiky sociálnej zodpovednosti podnikov, ktoré neposkytujú dostatok relevantných informácií, potrebujú nový impulz, pretože v mnohých veľkých spoločnostiach sa prehlbujú rozdiely v odmeňovaní, ženy sú v menšine v rozhodovacích procesoch a oslabuje sa záväzok ku kariérnemu rastu mladých pracovníkov.

| 4.3. | Podnikatelia a MSP sú zas vystavení hrozbe nekalej súťaže a neetických postupov, v dôsledku čoho je ohrozené prežitie mnohých takýchto podnikov. Ľudia vo všeobecnosti požadujú hospodárstvo založené na hodnotách, ktoré sú, teoreticky, zakotvené vo vnútroštátnych ústavách. |
| --- | --- |

4.3.

Podnikatelia a MSP sú zas vystavení hrozbe nekalej súťaže a neetických postupov, v dôsledku čoho je ohrozené prežitie mnohých takýchto podnikov. Ľudia vo všeobecnosti požadujú hospodárstvo založené na hodnotách, ktoré sú, teoreticky, zakotvené vo vnútroštátnych ústavách.

| 4.4. | Ovzdušie sociálneho odcudzenia sa odzrkadľuje v strate dôvery verejnosti k inštitúciám a k tým, ktorí ich zastupujú. Ak si má Európska únia opätovne získať túto potrebnú dôveru a posilniť sociálnu a územnú súdržnosť, bude musieť prepracovať svoje politiky a vytvoriť novú stratégiu v súlade s požiadavkami a hodnotami ľudí. |
| --- | --- |

4.4.

Ovzdušie sociálneho odcudzenia sa odzrkadľuje v strate dôvery verejnosti k inštitúciám a k tým, ktorí ich zastupujú. Ak si má Európska únia opätovne získať túto potrebnú dôveru a posilniť sociálnu a územnú súdržnosť, bude musieť prepracovať svoje politiky a vytvoriť novú stratégiu v súlade s požiadavkami a hodnotami ľudí.

| 4.5. | V tejto súvislosti sa v stanovisku EHSV k ročnému prieskumu rastu na rok 2014 vyzýva na proaktívne zaradenie hodnotiacej tabuľky ukazovateľov sociálnej situácie do európskeho semestra za rovnakých podmienok ako makroekonomické a rozpočtové ukazovatele. Okrem toho by ciele, postupy a nástroje európskeho semestra mali naďalej zahŕňať ekologizáciu súčasných priemyselných procesov v každom odvetví a hospodárstva ako celku, s cieľom zabezpečiť oživenie hospodárstva na základe udržateľnejšieho modelu rozvoja. |
| --- | --- |

4.5.

V tejto súvislosti sa v stanovisku EHSV k ročnému prieskumu rastu na rok 2014 vyzýva na proaktívne zaradenie hodnotiacej tabuľky ukazovateľov sociálnej situácie do európskeho semestra za rovnakých podmienok ako makroekonomické a rozpočtové ukazovatele. Okrem toho by ciele, postupy a nástroje európskeho semestra mali naďalej zahŕňať ekologizáciu súčasných priemyselných procesov v každom odvetví a hospodárstva ako celku, s cieľom zabezpečiť oživenie hospodárstva na základe udržateľnejšieho modelu rozvoja.

| 4.6. | Model hospodárstva pre spoločné blaho preto ponúka zmenu na „európsky etický trh“, na ktorom sú hospodárske a obchodné politiky v súlade s kultúrou a hodnotami, ktoré ľudia označujú za univerzálne. Pomocou tejto stratégie by európske hospodárstvo a spoločnosti obnovili svoje medzinárodné „dobré meno značky“ ako príkladných organizácií z hľadiska ochrany a podpory ľudských práv, kvality a významu práce a ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

4.6.

Model hospodárstva pre spoločné blaho preto ponúka zmenu na „európsky etický trh“, na ktorom sú hospodárske a obchodné politiky v súlade s kultúrou a hodnotami, ktoré ľudia označujú za univerzálne. Pomocou tejto stratégie by európske hospodárstvo a spoločnosti obnovili svoje medzinárodné „dobré meno značky“ ako príkladných organizácií z hľadiska ochrany a podpory ľudských práv, kvality a významu práce a ochrany životného prostredia.

| 4.7. | Uznali by sa teda tie organizácie, ktoré uvádzajú na trh výrobky a služby, ktoré sú v súlade s etickými kritériami a prispievajú k spoločnému blahu. Konkrétnejšie, výrobky a služby, ktoré nezaručujú etické minimum prostredníctvom hodnotového reťazca, by sa vzdialili od pásma ziskovosti. |
| --- | --- |

4.7.

Uznali by sa teda tie organizácie, ktoré uvádzajú na trh výrobky a služby, ktoré sú v súlade s etickými kritériami a prispievajú k spoločnému blahu. Konkrétnejšie, výrobky a služby, ktoré nezaručujú etické minimum prostredníctvom hodnotového reťazca, by sa vzdialili od pásma ziskovosti.

| 4.8. | Súhrnne sa teda model hospodárstva pre spoločné blaho zhoduje s návrhmi konvenčnej sociálnej zodpovednosti podnikov, pokiaľ ide o hodnoty, ale zachádza ďalej z hľadiska cieľov a postupov. Sociálna zodpovednosť podnikov v Európe sa predovšetkým zakladala na zásade „vrátenia spoločnosti časti zisku, ktorý od nej bol získaný“ pred zameraním sa na cieľ „maximalizovať vytváranie spoločných hodnôt pre svojich vlastníkov/akcionárov a svoje ostatné zainteresované strany a spoločnosť ako takú“ (7). To je dôvod, pre ktorý, žiaľ, významné množstvo spoločností obmedzilo sociálnu zodpovednosť podnikov nanajvýš na filantropické činnosti alebo akcie pre styk s verejnosťou. |
| --- | --- |

4.8.

Súhrnne sa teda model hospodárstva pre spoločné blaho zhoduje s návrhmi konvenčnej sociálnej zodpovednosti podnikov, pokiaľ ide o hodnoty, ale zachádza ďalej z hľadiska cieľov a postupov. Sociálna zodpovednosť podnikov v Európe sa predovšetkým zakladala na zásade „vrátenia spoločnosti časti zisku, ktorý od nej bol získaný“ pred zameraním sa na cieľ „maximalizovať vytváranie spoločných hodnôt pre svojich vlastníkov/akcionárov a svoje ostatné zainteresované strany a spoločnosť ako takú“ (7). To je dôvod, pre ktorý, žiaľ, významné množstvo spoločností obmedzilo sociálnu zodpovednosť podnikov nanajvýš na filantropické činnosti alebo akcie pre styk s verejnosťou.

5.   Budúce stratégie na budovanie európskeho etického trhu

| 5.1. | Na budovanie európskeho etického trhu sa navrhuje niekoľko stratégií. Plán realizácie sa začne meraním príspevku spoločností k spoločnému blahu a zjednocovaniu smerom k európskemu nefinančnému výkazníctvu. Ďalej bude európska občianska spoločnosť informovaná o výsledkoch spoločností prostredníctvom vytvorenia etického označovania. V rámci tvorby politiky budú uznané spoločnosti s vyšším príspevkom k spoločnému blahu prostredníctvom etického verejného obstarávania a politík zameraných na budovanie etického vnútorného a medzinárodného trhu. Napokon sa uvedú do súladu so zásadami spoločného blaha aj politiky týkajúce sa podnikania, spotreby a bankovníctva. Toto všetko sa dosiahne predchádzaním nadmernej administratívnej záťaži a využívaním trhových mechanizmov. |
| --- | --- |

5.1.

Na budovanie európskeho etického trhu sa navrhuje niekoľko stratégií. Plán realizácie sa začne meraním príspevku spoločností k spoločnému blahu a zjednocovaniu smerom k európskemu nefinančnému výkazníctvu. Ďalej bude európska občianska spoločnosť informovaná o výsledkoch spoločností prostredníctvom vytvorenia etického označovania. V rámci tvorby politiky budú uznané spoločnosti s vyšším príspevkom k spoločnému blahu prostredníctvom etického verejného obstarávania a politík zameraných na budovanie etického vnútorného a medzinárodného trhu. Napokon sa uvedú do súladu so zásadami spoločného blaha aj politiky týkajúce sa podnikania, spotreby a bankovníctva. Toto všetko sa dosiahne predchádzaním nadmernej administratívnej záťaži a využívaním trhových mechanizmov.

| 5.2. | Meranie príspevku spoločností k spoločnému blahu vypĺňaním súvahy spoločného blaha. Súvahou spoločného blaha sa meria nefinančná časť úspešnosti spoločnosti: jej etická úspešnosť a príspevok k spoločnému blahu. V súčasnej verzii súvahy spoločného blaha sa merajú najdôležitejšie ústavné hodnoty: dôstojnosť, solidarita, udržateľnosť, spravodlivosť a demokratická účasť: „etické správanie“ voči všetkým kontaktným skupinám. |
| --- | --- |

5.2.

Meranie príspevku spoločností k spoločnému blahu vypĺňaním súvahy spoločného blaha. Súvahou spoločného blaha sa meria nefinančná časť úspešnosti spoločnosti: jej etická úspešnosť a príspevok k spoločnému blahu. V súčasnej verzii súvahy spoločného blaha sa merajú najdôležitejšie ústavné hodnoty: dôstojnosť, solidarita, udržateľnosť, spravodlivosť a demokratická účasť: „etické správanie“ voči všetkým kontaktným skupinám.

| 5.3. | S cieľom ísť nad rámec konvenčnej sociálnej zodpovednosti podnikov hnutie za hospodárstvo pre spoločné blaho navrhuje, aby súvaha spĺňala osem „metakritérií“: mala by byť 1. univerzálna; 2. merateľná v stredných bodoch; 3. porovnateľná medzi spoločnosťami; 4. zrozumiteľná pre zainteresované strany; 5. verejná; 6. s externým auditom; 7. povinná; 8. právne záväzná: čím lepší výsledok, tým nižšie dane, colné tarify, úroky atď., čo by bolo v súlade s heslom „eticky za úspechom“. |
| --- | --- |

5.3.

S cieľom ísť nad rámec konvenčnej sociálnej zodpovednosti podnikov hnutie za hospodárstvo pre spoločné blaho navrhuje, aby súvaha spĺňala osem „metakritérií“: mala by byť 1. univerzálna; 2. merateľná v stredných bodoch; 3. porovnateľná medzi spoločnosťami; 4. zrozumiteľná pre zainteresované strany; 5. verejná; 6. s externým auditom; 7. povinná; 8. právne záväzná: čím lepší výsledok, tým nižšie dane, colné tarify, úroky atď., čo by bolo v súlade s heslom „eticky za úspechom“.

| 5.4. | Ako súčasť hnutia za hospodárstvo pre spoločné blaho viac než 200 MSP uskutočnilo súvahu spoločného blaha až po záverečnú fázu: partnerské preskúmanie alebo externý audit. Prechod na povinnú súvahu by mohol byť postupný. EÚ nedávno prijala prvý krok smernicou o nefinančnom výkazníctve. Druhým krokom by mohlo byť, aby smernica zahŕňala len normy, ktoré sú v súlade s uvedenými metakritériami a prinášajú zákonné výhody podľa výsledku. Zostávajúce normy by sa potom mohli zlúčiť do jednej, ktorá by bola nefinančnou časťou povinnej súvahy spoločnosti. „Univerzálna“ (finančná a nefinančná) súvaha by sa stala povolením na vstup na budúci spoločný etický trh. |
| --- | --- |

5.4.

Ako súčasť hnutia za hospodárstvo pre spoločné blaho viac než 200 MSP uskutočnilo súvahu spoločného blaha až po záverečnú fázu: partnerské preskúmanie alebo externý audit. Prechod na povinnú súvahu by mohol byť postupný. EÚ nedávno prijala prvý krok smernicou o nefinančnom výkazníctve. Druhým krokom by mohlo byť, aby smernica zahŕňala len normy, ktoré sú v súlade s uvedenými metakritériami a prinášajú zákonné výhody podľa výsledku. Zostávajúce normy by sa potom mohli zlúčiť do jednej, ktorá by bola nefinančnou časťou povinnej súvahy spoločnosti. „Univerzálna“ (finančná a nefinančná) súvaha by sa stala povolením na vstup na budúci spoločný etický trh.

| 5.5. | Etické označovanie. Hnutie za hospodárstvo pre spoločné blaho tvrdí, že informácie o etickom správaní by sa mali poskytovať o všetkých výrobkoch predávaných na európskom spoločnom trhu prostredníctvom spoločného etického označovania vyznačujúceho príspevok spoločnosti k spoločnému blahu. Označovanie by mohlo vizuálne ohodnotiť výsledok súvahy spoločného blaha, napríklad piatimi odlišnými farbami. Prostredníctvom kódu QR by spotrebitelia mohli vidieť podrobnú súvahu. |
| --- | --- |

5.5.

Etické označovanie. Hnutie za hospodárstvo pre spoločné blaho tvrdí, že informácie o etickom správaní by sa mali poskytovať o všetkých výrobkoch predávaných na európskom spoločnom trhu prostredníctvom spoločného etického označovania vyznačujúceho príspevok spoločnosti k spoločnému blahu. Označovanie by mohlo vizuálne ohodnotiť výsledok súvahy spoločného blaha, napríklad piatimi odlišnými farbami. Prostredníctvom kódu QR by spotrebitelia mohli vidieť podrobnú súvahu.

| 5.6. | Etické verejné obstarávanie. V rámci verejného obstarávania by sa mohli uprednostniť organizácie, ktoré môžu preukázať najväčší príspevok k spoločnému blahu vo svojich súvahách spoločného blaha. Verejné obstarávanie v Európe môže slúžiť ako hnacia sila realizácie „európskeho etického trhu“ prijatím kritérií súvisiacich s príspevkom k spoločnému blahu a kvalite sociálnej a ekologickej stopy stanovenej v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (8) a s vykonávaním príslušnej sociálnej doložky. |
| --- | --- |

5.6.

Etické verejné obstarávanie. V rámci verejného obstarávania by sa mohli uprednostniť organizácie, ktoré môžu preukázať najväčší príspevok k spoločnému blahu vo svojich súvahách spoločného blaha. Verejné obstarávanie v Európe môže slúžiť ako hnacia sila realizácie „európskeho etického trhu“ prijatím kritérií súvisiacich s príspevkom k spoločnému blahu a kvalite sociálnej a ekologickej stopy stanovenej v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (8) a s vykonávaním príslušnej sociálnej doložky.

| 5.7. | Etický vnútorný obchod. Voľný vnútorný obchod by sa podporil v tých organizáciách, ktoré môžu vo svojej súvahe spoločného blaha preukázať najväčší príspevok k spoločnému blahu. Po prvé, voľné uvádzanie na trh a pohyb výrobkov a služieb pre európske spoločnosti by sa uľahčili pre tie, ktoré môžu preukázať, že spĺňajú minimálne etické normy v rámci „európskeho etického trhu“. Po druhé, uľahčil by sa dovoz výrobkov, investície a poskytovanie služieb od spoločností v krajinách mimo EÚ, ktoré tiež môžu preukázať, že spĺňajú minimálne etické normy v rámci „európskeho etického trhu“. Týmto spôsobom by sa zabezpečil rámec pre dovozné clá a daňové politiky týkajúce sa vnútorného obchodu a dovozu v súlade s etickým správaním preukázaným spoločnosťami. |
| --- | --- |

5.7.

Etický vnútorný obchod. Voľný vnútorný obchod by sa podporil v tých organizáciách, ktoré môžu vo svojej súvahe spoločného blaha preukázať najväčší príspevok k spoločnému blahu. Po prvé, voľné uvádzanie na trh a pohyb výrobkov a služieb pre európske spoločnosti by sa uľahčili pre tie, ktoré môžu preukázať, že spĺňajú minimálne etické normy v rámci „európskeho etického trhu“. Po druhé, uľahčil by sa dovoz výrobkov, investície a poskytovanie služieb od spoločností v krajinách mimo EÚ, ktoré tiež môžu preukázať, že spĺňajú minimálne etické normy v rámci „európskeho etického trhu“. Týmto spôsobom by sa zabezpečil rámec pre dovozné clá a daňové politiky týkajúce sa vnútorného obchodu a dovozu v súlade s etickým správaním preukázaným spoločnosťami.

| 5.8. | Etický medzinárodný obchod. Etické správanie a príspevok k spoločnému blahu musí byť vizitkou európskeho hospodárstva – inými slovami, „značkou Európy“. Európske spoločnosti, ako veľvyslanci európskej spoločnosti, kultúry a hodnôt, musia zabezpečiť, aby sa správali eticky, a preukázať to prostredníctvom súvahy. Politiky Európskej únie na podporu vonkajšieho obchodu (programy pomoci pre vonkajší obchod, etické normy pre pravidlá obchodovania atď.) by preto v prvom rade mali podporovať tie spoločnosti, ktoré preukazujú najväčší príspevok k spoločnému blahu. |
| --- | --- |

5.8.

Etický medzinárodný obchod. Etické správanie a príspevok k spoločnému blahu musí byť vizitkou európskeho hospodárstva – inými slovami, „značkou Európy“. Európske spoločnosti, ako veľvyslanci európskej spoločnosti, kultúry a hodnôt, musia zabezpečiť, aby sa správali eticky, a preukázať to prostredníctvom súvahy. Politiky Európskej únie na podporu vonkajšieho obchodu (programy pomoci pre vonkajší obchod, etické normy pre pravidlá obchodovania atď.) by preto v prvom rade mali podporovať tie spoločnosti, ktoré preukazujú najväčší príspevok k spoločnému blahu.

| 5.9. | Podnikatelia pre spoločné blaho. Podpora podnikania je pri zabezpečovaní hospodárskej udržateľnosti Európskej únie zásadná. Zároveň sa musí sociálna inovácia podľa vymedzenia zamerať na podporu výrobkov a služieb, ktoré prispievajú k spoločnému blahu spoločnosti. Z tohto dôvodu by politiky na podporu podnikania na „európskom etickom trhu“ podporovali začínanie podnikateľskej činnosti a odbornú prípravu pre podnikateľov na základe hodnôt ľudskej dôstojnosti, solidarity, ekologickej udržateľnosti, sociálnej spravodlivosti a demokratickej účasti. Vo všetkých mestách (spoločného blaha) by sa mohli založiť centrá spoločného blaha, čím sa vytvoria podniky, ktoré buď vykonávajú súvahu od začiatku, alebo sú pôvodne založené ako „podniky spoločného blaha“. |
| --- | --- |

5.9.

Podnikatelia pre spoločné blaho. Podpora podnikania je pri zabezpečovaní hospodárskej udržateľnosti Európskej únie zásadná. Zároveň sa musí sociálna inovácia podľa vymedzenia zamerať na podporu výrobkov a služieb, ktoré prispievajú k spoločnému blahu spoločnosti. Z tohto dôvodu by politiky na podporu podnikania na „európskom etickom trhu“ podporovali začínanie podnikateľskej činnosti a odbornú prípravu pre podnikateľov na základe hodnôt ľudskej dôstojnosti, solidarity, ekologickej udržateľnosti, sociálnej spravodlivosti a demokratickej účasti. Vo všetkých mestách (spoločného blaha) by sa mohli založiť centrá spoločného blaha, čím sa vytvoria podniky, ktoré buď vykonávajú súvahu od začiatku, alebo sú pôvodne založené ako „podniky spoločného blaha“.

| 5.10. | Spotrebitelia a podpora etickej spotreby. Úspech „európskeho etického trhu“ bude závisieť od dopytu európskych spotrebiteľov po výrobkoch a službách, ktoré prispievajú k spoločnému blahu. Bude potrebné vytvoriť a propagovať stratégie a programy na podporu etickej spotreby. Tieto programy by poskytovali informácie o povahe „európskeho etického trhu“ prostredníctvom vzdelávania, zvyšovania informovanosti a reklamných kampaní. „Dvojitý akt“ súvahy spoločného blaha a označovania by poskytol vhodné nástroje na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

5.10.

Spotrebitelia a podpora etickej spotreby. Úspech „európskeho etického trhu“ bude závisieť od dopytu európskych spotrebiteľov po výrobkoch a službách, ktoré prispievajú k spoločnému blahu. Bude potrebné vytvoriť a propagovať stratégie a programy na podporu etickej spotreby. Tieto programy by poskytovali informácie o povahe „európskeho etického trhu“ prostredníctvom vzdelávania, zvyšovania informovanosti a reklamných kampaní. „Dvojitý akt“ súvahy spoločného blaha a označovania by poskytol vhodné nástroje na dosiahnutie tohto cieľa.

| 5.11. | Etické banky a rozšírenie bazilejských dohôd vrátane etických kvalitatívnych kritérií v regulácii bankovníctva. Od finančnej krízy v roku 2008 a po nežiaducich udalostiach v bankovom a finančnom sektore európska verejnosť postupne stratila dôveru nielen v bankový systém, ale aj k vnútroštátnym a európskym regulačným orgánom. Takáto situácia predstavuje veľké riziko pre hospodársku stabilitu eurozóny. |
| --- | --- |

5.11.

Etické banky a rozšírenie bazilejských dohôd vrátane etických kvalitatívnych kritérií v regulácii bankovníctva. Od finančnej krízy v roku 2008 a po nežiaducich udalostiach v bankovom a finančnom sektore európska verejnosť postupne stratila dôveru nielen v bankový systém, ale aj k vnútroštátnym a európskym regulačným orgánom. Takáto situácia predstavuje veľké riziko pre hospodársku stabilitu eurozóny.

| 5.11.1. | Je teda potrebné zlepšiť etické normy vo finančnom sektore, a zároveň zvýšiť rozmanitosť finančného ekosystému upevňovaním sietí etických bánk v celej EÚ (družstvá, sporiteľne, nové etické banky) prispievajúcich k spoločnému blahu. Môže to pomôcť pri podpore bánk v Európe, ktoré: a) vykonávajú len základné služby (sporenie, platby, úvery); b) neplatia dividendy alebo sú obmedzené; c) vykonávajú audit spoločného blaha pre každú žiadosť o úver. Etické posudzovanie úverovej bonity tohto druhu by predstavovalo rozšírenie bazilejských dohôd o etické kritériá. Merala by sa etická pridaná hodnota, ktorú by mohla investícia priniesť. |
| --- | --- |

5.11.1.

Je teda potrebné zlepšiť etické normy vo finančnom sektore, a zároveň zvýšiť rozmanitosť finančného ekosystému upevňovaním sietí etických bánk v celej EÚ (družstvá, sporiteľne, nové etické banky) prispievajúcich k spoločnému blahu. Môže to pomôcť pri podpore bánk v Európe, ktoré: a) vykonávajú len základné služby (sporenie, platby, úvery); b) neplatia dividendy alebo sú obmedzené; c) vykonávajú audit spoločného blaha pre každú žiadosť o úver. Etické posudzovanie úverovej bonity tohto druhu by predstavovalo rozšírenie bazilejských dohôd o etické kritériá. Merala by sa etická pridaná hodnota, ktorú by mohla investícia priniesť.

| 5.11.2. | Pôvodný prototyp takejto kontroly spoločného blaha sa v súčasnosti pripravuje v Rakúsku v rámci projektu „banky spoločného blaha“. Úverové podmienky by mohli byť prispôsobené výsledku hodnotenia. Týmto spôsobom by sa finančný trh stal nástrojom pre udržateľný sociálny a ekologický rozvoj. |
| --- | --- |

5.11.2.

Pôvodný prototyp takejto kontroly spoločného blaha sa v súčasnosti pripravuje v Rakúsku v rámci projektu „banky spoločného blaha“. Úverové podmienky by mohli byť prispôsobené výsledku hodnotenia. Týmto spôsobom by sa finančný trh stal nástrojom pre udržateľný sociálny a ekologický rozvoj.

| 5.12. | „(Regionálny) akciový trh spoločného blaha“. Všetky etické banky pracujúce v prospech spoločného blaha by mohli spoločne vytvoriť regionálny akciový trh spoločného blaha, ktorý by prijímal žiadosti o úvery, ktoré prejdú etickým testom, ale nie testom platobnej schopnosti. Tieto akciové trhy by na rozdiel od tých konvenčných nepôsobili ako fórum na obchodovanie s akciami spoločností alebo získavanie finančných výnosov – toto by nebol dôvod na investovanie do spoločnosti. Prospech pre finančných investorov by spočíval v niečom inom: napríklad v zmysle, prospešnosti a etike (tzv. trojitý horizont). Týmto spôsobom by európski občania a spoločnosti mali príležitosť zabezpečiť, aby etické investície odzrkadľovali hodnoty zakotvené v ústavách členských štátov a vo vlastných zmluvách EÚ. |
| --- | --- |

5.12.

„(Regionálny) akciový trh spoločného blaha“. Všetky etické banky pracujúce v prospech spoločného blaha by mohli spoločne vytvoriť regionálny akciový trh spoločného blaha, ktorý by prijímal žiadosti o úvery, ktoré prejdú etickým testom, ale nie testom platobnej schopnosti. Tieto akciové trhy by na rozdiel od tých konvenčných nepôsobili ako fórum na obchodovanie s akciami spoločností alebo získavanie finančných výnosov – toto by nebol dôvod na investovanie do spoločnosti. Prospech pre finančných investorov by spočíval v niečom inom: napríklad v zmysle, prospešnosti a etike (tzv. trojitý horizont). Týmto spôsobom by európski občania a spoločnosti mali príležitosť zabezpečiť, aby etické investície odzrkadľovali hodnoty zakotvené v ústavách členských štátov a vo vlastných zmluvách EÚ.

V Bruseli 17. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho vý boru

Henri MALOSSE

---

(1)  Pozri internetovú stránku hospodárstva pre spoločné blaho.

1

(2)  Niektoré z nich pôsobia na veľmi konkurenčných trhoch,

2

(3)  Zohľadniť HDP a iné doplnkové ukazovatele.

3

(4)  Encuesta Mundial de la CSI 2014.

4

(5)  Fundación Bertelsmann „Bürger wollen kein Wachstum um jeden Preis“ („Občania nechcú rast za každú cenu“).

5

(6)  Ú. v. EÚ C 83, 30.3.2010.

6

(7)  COM(2011) 681 final.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65.

8

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/33

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Metóda Spoločenstva v záujme zabezpečenia demokratickej a sociálnej HMÚ“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/07)

| Spravodajkyňa: | Gabriele BISCHOFF |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Gabriele BISCHOFF

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. februára 2015 rozhodol podľa článku 29 odsek 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Metóda Spoločenstva v záujme zabezpečenia demokratickej a sociálnej HMÚ.“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 10. júla 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 17. septembra) 161 hlasmi za, pričom 6 členov hlasovalo proti a 10 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

„EÚ musí byť spoločenstvom občanov, a nie bánk. Demokracia je jej základom, sociálna spravodlivosť jej budúcnosťou“ (1).

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Skutočná stabilizácia hospodárskej a menovej únie (HMÚ) sa môže dosiahnuť len vtedy, keď sa odstránia nedostatky jej štruktúry a keď sa na to začnú vykonávať veľké reformy, čo si vyžaduje zmenu zmlúv prostredníctvom konventu. Keďže je len málo realistické, že sa to podarí do roku 2018, musia sa dovtedy prijať iné opatrenia na vytvorenie demokratickejšej a sociálnejšej HMÚ v rámci existujúcich zmlúv a musí sa zabezpečiť, že sa budú dodržiavať pravidlá, ktoré sme si sami stanovili. |
| --- | --- |

1.1.

Skutočná stabilizácia hospodárskej a menovej únie (HMÚ) sa môže dosiahnuť len vtedy, keď sa odstránia nedostatky jej štruktúry a keď sa na to začnú vykonávať veľké reformy, čo si vyžaduje zmenu zmlúv prostredníctvom konventu. Keďže je len málo realistické, že sa to podarí do roku 2018, musia sa dovtedy prijať iné opatrenia na vytvorenie demokratickejšej a sociálnejšej HMÚ v rámci existujúcich zmlúv a musí sa zabezpečiť, že sa budú dodržiavať pravidlá, ktoré sme si sami stanovili.

| 1.2. | Čím dlhšie sa uplatňuje súčasná politika úsporných opatrení zameraná predovšetkým na znižovanie výdavkov, a to bez investičného programu na dosahovanie príjmov prostredníctvom rastu, sociálnej súdržnosti a solidarity, tým je čoraz zrejmejšie, že rastúca sociálna nerovnosť ohrozuje hospodársku integráciu a prosperitu Európy. |
| --- | --- |

1.2.

Čím dlhšie sa uplatňuje súčasná politika úsporných opatrení zameraná predovšetkým na znižovanie výdavkov, a to bez investičného programu na dosahovanie príjmov prostredníctvom rastu, sociálnej súdržnosti a solidarity, tým je čoraz zrejmejšie, že rastúca sociálna nerovnosť ohrozuje hospodársku integráciu a prosperitu Európy.

| 1.3. | Pokračovanie súčasným smerom preto nemôže byť vhodným riešením. Naopak sa musí posilniť sociálna, politická a hospodárska súdržnosť a zabrániť rozpadu eurozóny. EHSV súhlasí s názorom, že je potrebné venovať väčšiu pozornosť rozdielom v národných hospodárstvach HMÚ a že je nevyhnutné v uvedených krajinách vykonávať vyvážené štrukturálne reformy v súlade s požiadavkami menovej únie a podľa štátnych potrieb, aby sa zabezpečila potrebná konvergencia. EHSV navyše považuje za nevyhnutné krátkodobé usmerňovanie dopytu. |
| --- | --- |

1.3.

Pokračovanie súčasným smerom preto nemôže byť vhodným riešením. Naopak sa musí posilniť sociálna, politická a hospodárska súdržnosť a zabrániť rozpadu eurozóny. EHSV súhlasí s názorom, že je potrebné venovať väčšiu pozornosť rozdielom v národných hospodárstvach HMÚ a že je nevyhnutné v uvedených krajinách vykonávať vyvážené štrukturálne reformy v súlade s požiadavkami menovej únie a podľa štátnych potrieb, aby sa zabezpečila potrebná konvergencia. EHSV navyše považuje za nevyhnutné krátkodobé usmerňovanie dopytu.

| 1.4. | ESHV sa zasadzuje za silnejšiu „parlamentarizáciu“ eurozóny, ktorá bude zahŕňať veľký výbor Európskeho parlamentu so všetkými poslancami eurozóny a krajín uchádzajúcich sa o vstup do nej a v ktorej bude vládnuť užšia spolupráca medzi poslancami eurozóny v oblasti otázok HMÚ (COSAC+). Tento cieľ sa dá dosiahnuť už v pomerne krátkom čase. |
| --- | --- |

1.4.

ESHV sa zasadzuje za silnejšiu „parlamentarizáciu“ eurozóny, ktorá bude zahŕňať veľký výbor Európskeho parlamentu so všetkými poslancami eurozóny a krajín uchádzajúcich sa o vstup do nej a v ktorej bude vládnuť užšia spolupráca medzi poslancami eurozóny v oblasti otázok HMÚ (COSAC+). Tento cieľ sa dá dosiahnuť už v pomerne krátkom čase.

| 1.5. | EHSV poukazuje na skutočnosť, že niektoré ciele hospodárskej politiky v oblasti hospodárskeho riadenia uplynulých rokov sa musia dať viac do súladu s cieľmi sociálnej politiky EÚ podľa článku 4 ods. 2 ZFEÚ a že sa musia odstrániť možné rozpory medzi hospodárskymi a sociálnymi cieľmi. Všetky opatrenia v rámci európskeho semestra v súlade s horizontálnou sociálnou doložkou sa musia podrobiť posúdeniu sociálneho vplyvu, ktorého výsledky by sa mali zverejniť a prediskutovať na štátnej aj európskej úrovni. EHSV môže túto požiadavku podporiť v rámci svojich právomocí. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV poukazuje na skutočnosť, že niektoré ciele hospodárskej politiky v oblasti hospodárskeho riadenia uplynulých rokov sa musia dať viac do súladu s cieľmi sociálnej politiky EÚ podľa článku 4 ods. 2 ZFEÚ a že sa musia odstrániť možné rozpory medzi hospodárskymi a sociálnymi cieľmi. Všetky opatrenia v rámci európskeho semestra v súlade s horizontálnou sociálnou doložkou sa musia podrobiť posúdeniu sociálneho vplyvu, ktorého výsledky by sa mali zverejniť a prediskutovať na štátnej aj európskej úrovni. EHSV môže túto požiadavku podporiť v rámci svojich právomocí.

| 1.6. | Prekonávanie rozdielov vo fungovaní trhov práce, systémov tvorby miezd a sociálnych systémov zohráva dôležitú úlohu pri zabezpečovaní demokratickej a sociálnej HMÚ. |
| --- | --- |

1.6.

Prekonávanie rozdielov vo fungovaní trhov práce, systémov tvorby miezd a sociálnych systémov zohráva dôležitú úlohu pri zabezpečovaní demokratickej a sociálnej HMÚ.

| 1.7. | EHSV je presvedčený, že makroekonomický dialóg v rámci eurozóny (MED-EURO) môže predstavovať významný prínos k demokratickému a sociálnemu vývoju HMÚ a že je potrebné zohľadniť jeho výsledky a závery pri vypracúvaní ročného prieskumu rastu, v hodnotiacej tabuľke a odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, ako aj umožniť zosúladenie menovej, rozpočtovej a mzdovej politiky na úrovni HMÚ. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV je presvedčený, že makroekonomický dialóg v rámci eurozóny (MED-EURO) môže predstavovať významný prínos k demokratickému a sociálnemu vývoju HMÚ a že je potrebné zohľadniť jeho výsledky a závery pri vypracúvaní ročného prieskumu rastu, v hodnotiacej tabuľke a odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, ako aj umožniť zosúladenie menovej, rozpočtovej a mzdovej politiky na úrovni HMÚ.

2.   Výzvy a kritériá demokratickej a sociálnej HMÚ

| 2.1. | EHSV predložil viaceré stanoviská s osobitnými návrhmi na zlepšenie štruktúry HMÚ. Zatiaľ čo niektoré z týchto stanovísk predstavovali budúce scenáre, v tomto stanovisku ide o návrhy možností čo najrýchlejšieho vývoja demokratického a sociálneho rozmeru HMÚ v rámci metódy Spoločenstva s cieľom zlepšiť demokratickú odolnosť a plniť sociálne záväzky vyplývajúce zo zmlúv. Je však len málo pravdepodobné, že sa do roku 2018 podniknú skutočné kroky k rozsiahlejším zmenách v zmluvách. Súčasne pretrváva obava, že medzivládne nástroje, a to najmä fiškálna dohoda, narušia metódu Spoločenstva a tiež urýchlia rozkol Európy (2). Čím dlhšie sa uplatňuje politika úsporných opatrení zameraná predovšetkým na znižovanie výdavkov bez toho, aby sa aspoň doplnila investičným programom a opatreniami na vytváranie rastu a zabezpečenie sociálnej súdržnosti a solidarity, tým je čoraz zrejmejšie, že rastúca sociálna nerovnosť ohrozuje hospodársku integráciu a prosperitu Európy. |
| --- | --- |

2.1.

EHSV predložil viaceré stanoviská s osobitnými návrhmi na zlepšenie štruktúry HMÚ. Zatiaľ čo niektoré z týchto stanovísk predstavovali budúce scenáre, v tomto stanovisku ide o návrhy možností čo najrýchlejšieho vývoja demokratického a sociálneho rozmeru HMÚ v rámci metódy Spoločenstva s cieľom zlepšiť demokratickú odolnosť a plniť sociálne záväzky vyplývajúce zo zmlúv. Je však len málo pravdepodobné, že sa do roku 2018 podniknú skutočné kroky k rozsiahlejším zmenách v zmluvách. Súčasne pretrváva obava, že medzivládne nástroje, a to najmä fiškálna dohoda, narušia metódu Spoločenstva a tiež urýchlia rozkol Európy (2). Čím dlhšie sa uplatňuje politika úsporných opatrení zameraná predovšetkým na znižovanie výdavkov bez toho, aby sa aspoň doplnila investičným programom a opatreniami na vytváranie rastu a zabezpečenie sociálnej súdržnosti a solidarity, tým je čoraz zrejmejšie, že rastúca sociálna nerovnosť ohrozuje hospodársku integráciu a prosperitu Európy.

| 2.2. | Kríza v eurozóne odhalila štrukturálne nedostatky menovej únie. Keďže rôzne štátne hospodárske politiky neboli od začiatku dostatočne zosúladené, prebiehal vývoj členských štátov menovej únie v mnohých ohľadoch odlišne (3). |
| --- | --- |

2.2.

Kríza v eurozóne odhalila štrukturálne nedostatky menovej únie. Keďže rôzne štátne hospodárske politiky neboli od začiatku dostatočne zosúladené, prebiehal vývoj členských štátov menovej únie v mnohých ohľadoch odlišne (3).

| 2.3. | Počas krízy sa medzivládne postupy javili byť jedinou možnosťou, ako rýchlo dospieť k stanoveniu dôležitých nástrojov HMÚ, napríklad fiškálnemu paktu, pretože jednotlivé členské štáty by nesúhlasili so zmenou zmlúv. Na jednej strane sa niektoré nástroje počas krízy zlepšili, na druhej strane prevláda jednotný názor, že doteraz chýba dostatočná parlamentná tvorba a kontrola HMÚ. V zmysle zosúladenej integračnej politiky to teraz treba zmeniť. Skupina ministrov zahraničných vecí (4) preto už v roku 2012 odporúčala zabezpečiť pri všetkých opatreniach „úplnú demokratickú legitimitu a zodpovednosť“ a z tohto dôvodu posilniť spoluprácu medzi Európskym parlamentom a národnými parlamentmi (5). Európska komisia vo svojom koncepčnom dokumente o prehĺbení HMÚ navrhuje, a by sa pritom vychádzalo z inštitucionálneho a právneho rámca zmlúv. Euroskupina by potom mohla prevziať iniciatívu, pokiaľ ide o konkrétne opatrenia, za predpokladu, že tieto kroky budú dostupné pre všetky členské štáty. |
| --- | --- |

2.3.

Počas krízy sa medzivládne postupy javili byť jedinou možnosťou, ako rýchlo dospieť k stanoveniu dôležitých nástrojov HMÚ, napríklad fiškálnemu paktu, pretože jednotlivé členské štáty by nesúhlasili so zmenou zmlúv. Na jednej strane sa niektoré nástroje počas krízy zlepšili, na druhej strane prevláda jednotný názor, že doteraz chýba dostatočná parlamentná tvorba a kontrola HMÚ. V zmysle zosúladenej integračnej politiky to teraz treba zmeniť. Skupina ministrov zahraničných vecí (4) preto už v roku 2012 odporúčala zabezpečiť pri všetkých opatreniach „úplnú demokratickú legitimitu a zodpovednosť“ a z tohto dôvodu posilniť spoluprácu medzi Európskym parlamentom a národnými parlamentmi (5). Európska komisia vo svojom koncepčnom dokumente o prehĺbení HMÚ navrhuje, a by sa pritom vychádzalo z inštitucionálneho a právneho rámca zmlúv. Euroskupina by potom mohla prevziať iniciatívu, pokiaľ ide o konkrétne opatrenia, za predpokladu, že tieto kroky budú dostupné pre všetky členské štáty.

| 2.4. | V európskej politickej praxi sa presadzuje stále väčšie množstvo medzivládnych riešení, napríklad fiškálna dohoda, čím vzniká nebezpečenstvo, že sa vytvorí „súbežný režim upravený medzinárodným právom“. V správe, ktorú predložil pán Van Rompuy v decembri 2012, sa poukazovalo na skutočnosť, že na uskutočnenie väčších reforiem je dôležité spoločné porozumenie. Okrem toho je vraj potrebná vyššia miera sociálnej súdržnosti, intenzívna účasť Európskeho parlamentu a národných parlamentov a obnovený dialóg so sociálnymi partnermi. Aj zodpovednosť (ownership) členských štátov sa vraj musí zlepšiť. Vtedajší predseda Rady EÚ (6) tak do diskusie, ktorá sa predtým zameriavala najmä na otázky hospodárskej politiky a rozpočtu a na chýbajúcu demokratickú legitimitu, zahrnul sociálny rozmer a osobitnú úlohu sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

2.4.

V európskej politickej praxi sa presadzuje stále väčšie množstvo medzivládnych riešení, napríklad fiškálna dohoda, čím vzniká nebezpečenstvo, že sa vytvorí „súbežný režim upravený medzinárodným právom“. V správe, ktorú predložil pán Van Rompuy v decembri 2012, sa poukazovalo na skutočnosť, že na uskutočnenie väčších reforiem je dôležité spoločné porozumenie. Okrem toho je vraj potrebná vyššia miera sociálnej súdržnosti, intenzívna účasť Európskeho parlamentu a národných parlamentov a obnovený dialóg so sociálnymi partnermi. Aj zodpovednosť (ownership) členských štátov sa vraj musí zlepšiť. Vtedajší predseda Rady EÚ (6) tak do diskusie, ktorá sa predtým zameriavala najmä na otázky hospodárskej politiky a rozpočtu a na chýbajúcu demokratickú legitimitu, zahrnul sociálny rozmer a osobitnú úlohu sociálnych partnerov.

| 2.5. | Po voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 a posilnení postavenia predsedu Komisie na základe demokratických volieb sa objavili nové návrhy na diskusiu:






  a) | „Príprava na ďalšie kroky smerom k lepšej správe hospodárskych záležitostí v eurozóne“, analytická poznámka štyroch predsedov z 12. februára 2015 (7); |
| --- | --- | --- |

2.5.

Po voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 a posilnení postavenia predsedu Komisie na základe demokratických volieb sa objavili nové návrhy na diskusiu:

a)

„Príprava na ďalšie kroky smerom k lepšej správe hospodárskych záležitostí v eurozóne“, analytická poznámka štyroch predsedov z 12. februára 2015 (7);

| b) | „Dobudovanie hospodárskej a menovej únie“, správa piatich predsedov z 22. júna 2015 (8). |
| --- | --- |

b)

„Dobudovanie hospodárskej a menovej únie“, správa piatich predsedov z 22. júna 2015 (8).

| 2.6. | EHSV berie tieto návrhy na vedomie a posúdi, do akej miery ich koncepcia rozvoja hospodárskeho riadenia prispieva k sociálnej, demokratickej, solidárnej a politickej únii, v ktorej sa zaručí primeraná účasť občanov EÚ a občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.6.

EHSV berie tieto návrhy na vedomie a posúdi, do akej miery ich koncepcia rozvoja hospodárskeho riadenia prispieva k sociálnej, demokratickej, solidárnej a politickej únii, v ktorej sa zaručí primeraná účasť občanov EÚ a občianskej spoločnosti.

| 2.7. | EHSV sa domnieva, že HMÚ potrebuje skutočné posilnenie spolupráce v rámci Spoločenstva, ako sa to naznačuje v pláne Komisie. Zvyšovaním dopytu namiesto jeho obmedzovania by sa dalo dosiahnuť zosúladenie hospodárskej výkonnosti rôznych štátov v rastúcom a prosperujúcom hospodárstve. Zahŕňa to aj lepšiu harmonizáciu sociálnych noriem a práv zamestnancov na ceste k pokroku. |
| --- | --- |

2.7.

EHSV sa domnieva, že HMÚ potrebuje skutočné posilnenie spolupráce v rámci Spoločenstva, ako sa to naznačuje v pláne Komisie. Zvyšovaním dopytu namiesto jeho obmedzovania by sa dalo dosiahnuť zosúladenie hospodárskej výkonnosti rôznych štátov v rastúcom a prosperujúcom hospodárstve. Zahŕňa to aj lepšiu harmonizáciu sociálnych noriem a práv zamestnancov na ceste k pokroku.

| 2.8. | Koexistenciou metódy Spoločenstva s medzivládnymi iniciatívami (napríklad fiškálnou dohodou) a inými dočasnými formami vďaka dozorným funkciám Komisie alebo Súdneho dvora Európskej únie pri uplatňovaní medzinárodných dohôd vznikla nová neprehľadnosť, pokiaľ ide o aktérov, ich legitímnosť a zodpovednosť. Tak sa nedá zaručiť transparentnosť a úplná demokratická kontrola. To bolo príčinou veľkej kritiky, pretože v kríze sa museli uprednostniť rýchle riešenia, aj keď vždy s vyhláseným cieľom, že jednotlivé dohody podľa medzinárodného práva sa neskôr prenesú do metódy Spoločenstva. Ak by malo byť podľa piatich predsedov, zostane to tak do roku 2018. Podľa ich harmonogramu sa tým odďaľuje riešenie otázky úplnej demokratizácie HMÚ a v ich správe sa nevenuje dostatočná pozornosť otázke politickej únie. Dovtedy má dialóg v európskom semestri medzi Európskym parlamentom (EP), Radou a Euroskupinou, ako aj medzi národnými parlamentmi a Komisiou, resp. poslancami národných parlamentov a EP (COSAC) viesť k väčšej dôvere a spoločnému konaniu. V súvislosti s tým EHSV poukazuje na to, že zintenzívnený dialóg nemôže nahradiť integračnú politiku. Metóda Spoločenstva sa teraz musí posilniť a namiesto paralelnej koexistencie rôznych režimov medzinárodného práva musí byť ona základom fungujúcej HMÚ. |
| --- | --- |

2.8.

Koexistenciou metódy Spoločenstva s medzivládnymi iniciatívami (napríklad fiškálnou dohodou) a inými dočasnými formami vďaka dozorným funkciám Komisie alebo Súdneho dvora Európskej únie pri uplatňovaní medzinárodných dohôd vznikla nová neprehľadnosť, pokiaľ ide o aktérov, ich legitímnosť a zodpovednosť. Tak sa nedá zaručiť transparentnosť a úplná demokratická kontrola. To bolo príčinou veľkej kritiky, pretože v kríze sa museli uprednostniť rýchle riešenia, aj keď vždy s vyhláseným cieľom, že jednotlivé dohody podľa medzinárodného práva sa neskôr prenesú do metódy Spoločenstva. Ak by malo byť podľa piatich predsedov, zostane to tak do roku 2018. Podľa ich harmonogramu sa tým odďaľuje riešenie otázky úplnej demokratizácie HMÚ a v ich správe sa nevenuje dostatočná pozornosť otázke politickej únie. Dovtedy má dialóg v európskom semestri medzi Európskym parlamentom (EP), Radou a Euroskupinou, ako aj medzi národnými parlamentmi a Komisiou, resp. poslancami národných parlamentov a EP (COSAC) viesť k väčšej dôvere a spoločnému konaniu. V súvislosti s tým EHSV poukazuje na to, že zintenzívnený dialóg nemôže nahradiť integračnú politiku. Metóda Spoločenstva sa teraz musí posilniť a namiesto paralelnej koexistencie rôznych režimov medzinárodného práva musí byť ona základom fungujúcej HMÚ.

3.   Lepšie riadenie HMÚ vďaka vyššej účasti, transparentnosti a zodpovednosti

| 3.1. | Vyššia účasť sociálnych partnerov môže prispieť k lepšej správe a štruktúrovaný dialóg s občianskou spoločnosťou prispeje k zlepšeniu demokratickej odolnosti. EHSV je v tejto súvislosti ochotný zohrávať osobitnú úlohu a poskytnúť svoje skúsenosti a prostriedky, ako je to v prípade stratégie Európa 2020 (9). |
| --- | --- |

3.1.

Vyššia účasť sociálnych partnerov môže prispieť k lepšej správe a štruktúrovaný dialóg s občianskou spoločnosťou prispeje k zlepšeniu demokratickej odolnosti. EHSV je v tejto súvislosti ochotný zohrávať osobitnú úlohu a poskytnúť svoje skúsenosti a prostriedky, ako je to v prípade stratégie Európa 2020 (9).

| 3.2. | Pokiaľ ide o otázku zodpovednosti, predovšetkým sociálnych partnerov, ktorú predložil predseda Rady Van Rompuy, jej plnenie bude náročnejšie, najmä preto, že sociálni partneri boli na rozdiel od vlád doteraz nedostatočne zapojení do procesu navrhovania cieľov/nástrojov hospodárskeho riadenia. Ako ich potom možno povzbudiť, aby sa zapojili do politiky, na ktorú nemajú takmer žiadny vplyv? Ako strany v kolektívnom vyjednávaní a hospodárske subjekty rozhodujúcim spôsobom prispievajú k ovplyvňovaniu úrovne a stability cien, kde HMÚ predstavuje komplexný rámec pre rôzne systémy stanovovania miezd a formovania politiky zamestnanosti a sociálnej politiky. |
| --- | --- |

3.2.

Pokiaľ ide o otázku zodpovednosti, predovšetkým sociálnych partnerov, ktorú predložil predseda Rady Van Rompuy, jej plnenie bude náročnejšie, najmä preto, že sociálni partneri boli na rozdiel od vlád doteraz nedostatočne zapojení do procesu navrhovania cieľov/nástrojov hospodárskeho riadenia. Ako ich potom možno povzbudiť, aby sa zapojili do politiky, na ktorú nemajú takmer žiadny vplyv? Ako strany v kolektívnom vyjednávaní a hospodárske subjekty rozhodujúcim spôsobom prispievajú k ovplyvňovaniu úrovne a stability cien, kde HMÚ predstavuje komplexný rámec pre rôzne systémy stanovovania miezd a formovania politiky zamestnanosti a sociálnej politiky.

| 3.3. | Komisia predložila v roku 2013 svoje oznámenie o sociálnom rozmere HMÚ (10), čím reagovala na nespokojnosť aktérov z občianskej spoločnosti. Je nevyhnutné včas rozpoznať a odstrániť „problematický“ hospodársky vývoj, keďže pretrvávajúce sociálne nerovnosti by mohli ohroziť finančnú a hospodársku stabilitu HMÚ. V priebehu nasledujúcich diskusií sa ukázalo, že existujú dva myšlienkové prúdy. Prvý vychádza z toho, že sociálny rozmer HMÚ je doplnkovým pilierom, ktorý má na rozdiel od povinných postupov rozpočtovej a hospodárskej politiky dobrovoľný charakter. Druhý prúd, s ktorým sa stotožňuje EHSV, poukazuje na skutočnosť, že niektoré z cieľov hospodárskej politiky sú v rozpore s cieľmi sociálnej politiky EÚ podľa článku 4 ods. 2 ZFEÚ a že tieto konflikty cieľov sa musia nájsť a odstrániť. |
| --- | --- |

3.3.

Komisia predložila v roku 2013 svoje oznámenie o sociálnom rozmere HMÚ (10), čím reagovala na nespokojnosť aktérov z občianskej spoločnosti. Je nevyhnutné včas rozpoznať a odstrániť „problematický“ hospodársky vývoj, keďže pretrvávajúce sociálne nerovnosti by mohli ohroziť finančnú a hospodársku stabilitu HMÚ. V priebehu nasledujúcich diskusií sa ukázalo, že existujú dva myšlienkové prúdy. Prvý vychádza z toho, že sociálny rozmer HMÚ je doplnkovým pilierom, ktorý má na rozdiel od povinných postupov rozpočtovej a hospodárskej politiky dobrovoľný charakter. Druhý prúd, s ktorým sa stotožňuje EHSV, poukazuje na skutočnosť, že niektoré z cieľov hospodárskej politiky sú v rozpore s cieľmi sociálnej politiky EÚ podľa článku 4 ods. 2 ZFEÚ a že tieto konflikty cieľov sa musia nájsť a odstrániť.

| 3.4. | Komisia má v úmysle intenzívnejšie zapojiť sociálnych partnerov a uskutočniť výmenu názorov o vývoji miezd a kolektívnom vyjednávaní. V tejto súvislosti už podnikla niekoľko krokov. Na druhej strane by chcela diskutovať so sociálnymi partnermi o európskom semestri, pričom podnecuje k účinnejšiemu zapojeniu sociálnych partnerov v členských štátoch. Samotný EHSV predložil konkrétne návrhy na účinnejšie zapojenie sociálnych partnerov do hospodárskeho riadenia (SOC/507) (11). Prinajmenšom nové rozdelenie povinností v rámci Komisie, a to najmä rozšírenú právomoc podpredsedu Dombrovskisa, možno považovať za znak, že je potrebné venovať viac pozornosti účasti sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

3.4.

Komisia má v úmysle intenzívnejšie zapojiť sociálnych partnerov a uskutočniť výmenu názorov o vývoji miezd a kolektívnom vyjednávaní. V tejto súvislosti už podnikla niekoľko krokov. Na druhej strane by chcela diskutovať so sociálnymi partnermi o európskom semestri, pričom podnecuje k účinnejšiemu zapojeniu sociálnych partnerov v členských štátoch. Samotný EHSV predložil konkrétne návrhy na účinnejšie zapojenie sociálnych partnerov do hospodárskeho riadenia (SOC/507) (11). Prinajmenšom nové rozdelenie povinností v rámci Komisie, a to najmä rozšírenú právomoc podpredsedu Dombrovskisa, možno považovať za znak, že je potrebné venovať viac pozornosti účasti sociálnych partnerov.

4.   Návrhy a hodnotenie

4.1.   
  Správa predsedov

| 4.1.1. | EHSV je presvedčený, že od správy piatich predsedov (12) z 22. júna 2015 nazvanej „Dobudovanie hospodárskej a menovej únie v Európe“ (13), sa bude odvíjať budúci vývoj štruktúr hospodárskeho riadenia v Európe. EHSV sa domnieva, že na základe pretrvávajúcej nerovnováhy a v záujme vybudovania dôvery je potrebné účinnejšie a demokratickejšie hospodárske riadenie, a to najmä v eurozóne (14). Naproti tomu sa pri analýze vychádza z obsahovo čiastočne nesprávnych predpokladov, čo napriek niekoľkým správnym bodom vedie k problematickým záverom: bez zmeny smerovania sa bude pokračovať v politike úsporných opatrení, a dôjde tým k ďalšiemu znižovaniu miezd a škrtom v sociálnej oblasti. Hoci sa uznáva, že v súčasnosti nie sú dosiahnuté minimálne predpoklady na dlhodobejšiu schopnosť prežitia HMÚ, odporúča sa pokračovať v odporúčanom stupňovaní a trvalej inštitucionalizácii doterajšej protikrízovej politiky. V tom vidí EHSV rozpor. |
| --- | --- |

4.1.1.

EHSV je presvedčený, že od správy piatich predsedov (12) z 22. júna 2015 nazvanej „Dobudovanie hospodárskej a menovej únie v Európe“ (13), sa bude odvíjať budúci vývoj štruktúr hospodárskeho riadenia v Európe. EHSV sa domnieva, že na základe pretrvávajúcej nerovnováhy a v záujme vybudovania dôvery je potrebné účinnejšie a demokratickejšie hospodárske riadenie, a to najmä v eurozóne (14). Naproti tomu sa pri analýze vychádza z obsahovo čiastočne nesprávnych predpokladov, čo napriek niekoľkým správnym bodom vedie k problematickým záverom: bez zmeny smerovania sa bude pokračovať v politike úsporných opatrení, a dôjde tým k ďalšiemu znižovaniu miezd a škrtom v sociálnej oblasti. Hoci sa uznáva, že v súčasnosti nie sú dosiahnuté minimálne predpoklady na dlhodobejšiu schopnosť prežitia HMÚ, odporúča sa pokračovať v odporúčanom stupňovaní a trvalej inštitucionalizácii doterajšej protikrízovej politiky. V tom vidí EHSV rozpor.

| 4.1.2. | Súčasná katastrofálna hospodárska situácia v eurozóne (aj v porovnaní s USA a Japonskom) sa nepripisuje súčasnej protikrízovej politike, ale nedostatočnej konkurencieschopnosti jednotlivých členských štátov na základe rozdielneho mzdového vývoja a rozdielnych deficitov verejných financií. EHSV vyjadruje poľutovanie, že sa ignorujú krátkodobé výzvy makroekonomickej politiky, ako je inflácia a deflácia, anticyklická politika, ktorá chýba od roku 2010, a veľmi slabý dopyt, a naďalej sa uplatňuje asymetrická politika prispôsobovania. Piati predsedovia žiaľ úplne ignorujú základný problém, ktorý sa stal zrejmým počas krízy, že na rozdiel od USA, Japonska a Spojeného kráľovstva eurozóne ako celku, chýba „veriteľ poslednej inštancie“. |
| --- | --- |

4.1.2.

Súčasná katastrofálna hospodárska situácia v eurozóne (aj v porovnaní s USA a Japonskom) sa nepripisuje súčasnej protikrízovej politike, ale nedostatočnej konkurencieschopnosti jednotlivých členských štátov na základe rozdielneho mzdového vývoja a rozdielnych deficitov verejných financií. EHSV vyjadruje poľutovanie, že sa ignorujú krátkodobé výzvy makroekonomickej politiky, ako je inflácia a deflácia, anticyklická politika, ktorá chýba od roku 2010, a veľmi slabý dopyt, a naďalej sa uplatňuje asymetrická politika prispôsobovania. Piati predsedovia žiaľ úplne ignorujú základný problém, ktorý sa stal zrejmým počas krízy, že na rozdiel od USA, Japonska a Spojeného kráľovstva eurozóne ako celku, chýba „veriteľ poslednej inštancie“.

| 4.1.3. | Vôbec sa nezohľadňujú odlišné prístupy centrálnych bánk, ktoré v USA a Spojenom kráľovstve prispeli k porovnateľne rýchlemu zotaveniu, zatiaľ čo v Európe situáciu najprv zhoršili. Namiesto anticyklickej stabilizačnej politiky by sa mali jestvujúce nástroje hospodárskeho riadenia posilniť o. i. národným radami hospodárskej súťaže, ktoré sa zamerajú na znižovanie dlhov (deleveraging) a vývoj miezd podľa produktivity. EHSV vyslovuje poľutovanie, že sa nevyužila príležitosť preskúmať základy súčasného súboru pravidiel z hľadiska dlhodobej únosnosti a doplniť ich o robustnú celoeurópsku perspektívu. |
| --- | --- |

4.1.3.

Vôbec sa nezohľadňujú odlišné prístupy centrálnych bánk, ktoré v USA a Spojenom kráľovstve prispeli k porovnateľne rýchlemu zotaveniu, zatiaľ čo v Európe situáciu najprv zhoršili. Namiesto anticyklickej stabilizačnej politiky by sa mali jestvujúce nástroje hospodárskeho riadenia posilniť o. i. národným radami hospodárskej súťaže, ktoré sa zamerajú na znižovanie dlhov (deleveraging) a vývoj miezd podľa produktivity. EHSV vyslovuje poľutovanie, že sa nevyužila príležitosť preskúmať základy súčasného súboru pravidiel z hľadiska dlhodobej únosnosti a doplniť ich o robustnú celoeurópsku perspektívu.

| 4.1.4. | EHSV vyjadruje poľutovanie, že predsedovia pripisujú hospodársky rozvoj, ktorý je výrazne horší, než sa očakávalo, výlučne tomu, že v krajinách nachádzajúcich sa v kríze sa nedostatočne uplatňovali a nedostatočne prepracovali nové mechanizmy hospodárskeho riadenia a programy prispôsobovania. Pri prílišnom zdôrazňovaní štrukturálnych reforiem a cenovej konkurencieschopnosti členských štátov v záujme hospodárskej únie, ktorá sa má dokončiť (prvá kapitola), sa prehliada, že štrukturálne reformy a stanovovanie miezd sú predmetom neustálych rokovaní a riešení problémov na miestnej úrovni, ktoré sa riadia demokratickými zásadami. Takto sa však piati predsedovia stavajú do pozície nezainteresovaných aktérov, ktorí chcú členské štáty viacej priblížiť k ľubovoľne definovaným referenčným hodnotám bez toho, aby sa na to posilnila demokratická legitimita a obnovila zodpovednosť. |
| --- | --- |

4.1.4.

EHSV vyjadruje poľutovanie, že predsedovia pripisujú hospodársky rozvoj, ktorý je výrazne horší, než sa očakávalo, výlučne tomu, že v krajinách nachádzajúcich sa v kríze sa nedostatočne uplatňovali a nedostatočne prepracovali nové mechanizmy hospodárskeho riadenia a programy prispôsobovania. Pri prílišnom zdôrazňovaní štrukturálnych reforiem a cenovej konkurencieschopnosti členských štátov v záujme hospodárskej únie, ktorá sa má dokončiť (prvá kapitola), sa prehliada, že štrukturálne reformy a stanovovanie miezd sú predmetom neustálych rokovaní a riešení problémov na miestnej úrovni, ktoré sa riadia demokratickými zásadami. Takto sa však piati predsedovia stavajú do pozície nezainteresovaných aktérov, ktorí chcú členské štáty viacej priblížiť k ľubovoľne definovaným referenčným hodnotám bez toho, aby sa na to posilnila demokratická legitimita a obnovila zodpovednosť.

| 4.1.5. | V správe chýba perspektíva plnohodnotnej fiškálnej únie, a preto sa EHSV obáva, že eurozóna bude v členských štátoch ďalej strácať legitimitu, predovšetkým preto, že jej „zvyšovanie dávky toho istého lieku“ nezlepší hospodársky blahobyt všetkých jej občanov a ďalej bude prevládať perspektíva národných štátov. Navrhované opatrenia na integráciu trhov práce a sústav sociálneho zabezpečenia sú v očiach EHSV úplne nedostatočné, okrem iného preto, lebo sa im pripisuje druhoradý význam, a to napriek rétorike predsedov, že chcú dosiahnuť „sociálny AAA-rating“ eurozóny. EHSV považuje vývoj sociálnej únie za integrovanú súčasť demokratickej a sociálnej HMÚ, nie za prívesok. |
| --- | --- |

4.1.5.

V správe chýba perspektíva plnohodnotnej fiškálnej únie, a preto sa EHSV obáva, že eurozóna bude v členských štátoch ďalej strácať legitimitu, predovšetkým preto, že jej „zvyšovanie dávky toho istého lieku“ nezlepší hospodársky blahobyt všetkých jej občanov a ďalej bude prevládať perspektíva národných štátov. Navrhované opatrenia na integráciu trhov práce a sústav sociálneho zabezpečenia sú v očiach EHSV úplne nedostatočné, okrem iného preto, lebo sa im pripisuje druhoradý význam, a to napriek rétorike predsedov, že chcú dosiahnuť „sociálny AAA-rating“ eurozóny. EHSV považuje vývoj sociálnej únie za integrovanú súčasť demokratickej a sociálnej HMÚ, nie za prívesok.

4.2.   
  Analýza a návrhy inštitútu Bruegel

   (15)

| 4.2.1. | Európsky inštitút Bruegel konštatuje, že od začiatku sa HMÚ vyznačovala výraznými rozdielmi v hospodárskych, sociálnych a politických podmienkach, ktoré viedli k chybám v politikách členských štátov a neprimeranému európskemu hospodárskemu riadeniu. Inštitút odporúča reformu hospodárskeho riadenia v oblasti bankovej únie a makroprudenciálneho dohľadu nad finančným sektorom, opatrenia na zabránenie hlbokým rozdielom pri jednotkových mzdových nákladoch a riadenie fiškálnej politiky, ktorým sa zabezpečí udržateľnosť rozpočtov jednotlivých členských štátov a dostupnosť prostriedkov v prípade bankovej krízy alebo krízy štátneho dlhu. V nedávnej minulosti EHSV vo svojich stanoviskách predložil veľmi podobné návrhy (16). |
| --- | --- |

4.2.1.

Európsky inštitút Bruegel konštatuje, že od začiatku sa HMÚ vyznačovala výraznými rozdielmi v hospodárskych, sociálnych a politických podmienkach, ktoré viedli k chybám v politikách členských štátov a neprimeranému európskemu hospodárskemu riadeniu. Inštitút odporúča reformu hospodárskeho riadenia v oblasti bankovej únie a makroprudenciálneho dohľadu nad finančným sektorom, opatrenia na zabránenie hlbokým rozdielom pri jednotkových mzdových nákladoch a riadenie fiškálnej politiky, ktorým sa zabezpečí udržateľnosť rozpočtov jednotlivých členských štátov a dostupnosť prostriedkov v prípade bankovej krízy alebo krízy štátneho dlhu. V nedávnej minulosti EHSV vo svojich stanoviskách predložil veľmi podobné návrhy (16).

| 4.2.2. | Kapitálové toky z krajín s prebytkom prispeli k prehriatiu ekonomiky v krajinách s deficitom a následnému zvýšeniu nominálnych miezd. Finančnej nerovnováhe sa doteraz nevenovala dostatočná pozornosť, čo je v rozpore s prehlbovaním integrácie finančného trhu. |
| --- | --- |

4.2.2.

Kapitálové toky z krajín s prebytkom prispeli k prehriatiu ekonomiky v krajinách s deficitom a následnému zvýšeniu nominálnych miezd. Finančnej nerovnováhe sa doteraz nevenovala dostatočná pozornosť, čo je v rozpore s prehlbovaním integrácie finančného trhu.

| 4.2.3. | Procyklickou fiškálnou politikou v rokoch 2011 až 2013 a absenciou anticyklickej fiškálnej politiky v roku 2014 sa zbytočne zostrili sociálne problémy (17). Popri nevyhnutných štrukturálnych reformách by preto politika mala ľuďom otvoriť aj perspektívy, napríklad vhodnými rámcovými podmienkami na súkromné investovanie, aby sa dlhodobo opäť zvyšovala zamestnanosť. Okrem toho by politika mala priniesť opatrenia na posilnenie konkurencieschopnosti, aby sa dosahovali príjmy a vytvárala prosperita, čo všetkým zabezpečí sociálnu stabilitu. EHSV preto jednoznačne súhlasí so záverom, že z krátkodobého hľadiska je potrebné bezodkladne zvýšiť celkový dopyt a infláciu. Okrem toho je potrebné odbremeniť ECB od úloh spojených s fiškálnou politikou a prispôsobovaním jednotkových mzdových nákladov, ktoré nespadajú do jej právomoci, ale ktoré vykonáva v podstate z dôvodu politickej nečinnosti iných inštitúcií. |
| --- | --- |

4.2.3.

Procyklickou fiškálnou politikou v rokoch 2011 až 2013 a absenciou anticyklickej fiškálnej politiky v roku 2014 sa zbytočne zostrili sociálne problémy (17). Popri nevyhnutných štrukturálnych reformách by preto politika mala ľuďom otvoriť aj perspektívy, napríklad vhodnými rámcovými podmienkami na súkromné investovanie, aby sa dlhodobo opäť zvyšovala zamestnanosť. Okrem toho by politika mala priniesť opatrenia na posilnenie konkurencieschopnosti, aby sa dosahovali príjmy a vytvárala prosperita, čo všetkým zabezpečí sociálnu stabilitu. EHSV preto jednoznačne súhlasí so záverom, že z krátkodobého hľadiska je potrebné bezodkladne zvýšiť celkový dopyt a infláciu. Okrem toho je potrebné odbremeniť ECB od úloh spojených s fiškálnou politikou a prispôsobovaním jednotkových mzdových nákladov, ktoré nespadajú do jej právomoci, ale ktoré vykonáva v podstate z dôvodu politickej nečinnosti iných inštitúcií.

| 4.2.4. | Podľa EHSV sa vyžaduje intenzívnejšie úsilie na riešenie zásadných otázok demokratickej legitimity. EHSV sa dôrazne zasadzuje za úplnú parlamentarizáciu eurozóny (veľký výbor EP so všetkými poslancami HMÚ, resp. tých štátov, ktoré chcú vstúpiť do eurozóny). V rámci COSAC je tiež potrebné zlepšiť hlasovanie poslancov eurozóny o otázkach spojených s HMÚ (18). |
| --- | --- |

4.2.4.

Podľa EHSV sa vyžaduje intenzívnejšie úsilie na riešenie zásadných otázok demokratickej legitimity. EHSV sa dôrazne zasadzuje za úplnú parlamentarizáciu eurozóny (veľký výbor EP so všetkými poslancami HMÚ, resp. tých štátov, ktoré chcú vstúpiť do eurozóny). V rámci COSAC je tiež potrebné zlepšiť hlasovanie poslancov eurozóny o otázkach spojených s HMÚ (18).

| 4.2.5. | V rámci COSAC sa v roku 2014 poukázalo na skutočnosť, že veľa parlamentov nie je zapojených v dostatočnej miere, a boli vyjadrené obavy, že sú tým narušené väzby medzi občanmi a EÚ. V tejto súvislosti sa od Komisie a Rady požaduje, aby spolu s poslancami našli riešenie prostredníctvom konkrétnych návrhov (19). Formy účasti uvedené v článku 13 fiškálnej dohody sú síce krokmi správnym smerom, nepostačujú však na dosiahnutie skutočnej parlamentarizácie. |
| --- | --- |

4.2.5.

V rámci COSAC sa v roku 2014 poukázalo na skutočnosť, že veľa parlamentov nie je zapojených v dostatočnej miere, a boli vyjadrené obavy, že sú tým narušené väzby medzi občanmi a EÚ. V tejto súvislosti sa od Komisie a Rady požaduje, aby spolu s poslancami našli riešenie prostredníctvom konkrétnych návrhov (19). Formy účasti uvedené v článku 13 fiškálnej dohody sú síce krokmi správnym smerom, nepostačujú však na dosiahnutie skutočnej parlamentarizácie.

4.3.   
  Väčšia zodpovednosť všetkých hospodárskych aktérov

| 4.3.1. | Prekonávanie rozdielov vo fungovaní trhov práce, systémov stanovovania miezd a sústav sociálneho zabezpečenia zohráva dôležitú úlohu v záujme demokratickej a sociálnej HMÚ. Zdá sa, že v krátkom čase nie je možné zrealizovať federálny systém s jednotným európskym trhom práce a jednotnými inštitúciami a sústavami sociálneho zabezpečenia, aké majú v USA. Okrem toho by sa mal postup pri makroekonomickej nerovnováhe (MIP) symetricky posilniť a mali by sa na ňom zúčastňovať sociálni partneri. |
| --- | --- |

4.3.1.

Prekonávanie rozdielov vo fungovaní trhov práce, systémov stanovovania miezd a sústav sociálneho zabezpečenia zohráva dôležitú úlohu v záujme demokratickej a sociálnej HMÚ. Zdá sa, že v krátkom čase nie je možné zrealizovať federálny systém s jednotným európskym trhom práce a jednotnými inštitúciami a sústavami sociálneho zabezpečenia, aké majú v USA. Okrem toho by sa mal postup pri makroekonomickej nerovnováhe (MIP) symetricky posilniť a mali by sa na ňom zúčastňovať sociálni partneri.

| 4.3.2. | EHSV poukazuje na skutočnosť, že niektoré ciele hospodárskej politiky v oblasti hospodárskeho riadenia sa musia dať viac do súladu s cieľmi sociálnej politiky EÚ podľa článku 4 ods. 2 ZFEÚ a že sa musia odstrániť možné rozpory medzi hospodárskymi a sociálnymi cieľmi. Všetky opatrenia v rámci európskeho semestra v súlade s horizontálnou sociálnou doložkou sa musia podrobiť posúdeniu sociálneho vplyvu. ktorého výsledky by sa mali zverejniť a prediskutovať na štátnej aj európskej úrovni. EHSV môže túto požiadavku podporiť v rámci svojich právomocí. |
| --- | --- |

4.3.2.

EHSV poukazuje na skutočnosť, že niektoré ciele hospodárskej politiky v oblasti hospodárskeho riadenia sa musia dať viac do súladu s cieľmi sociálnej politiky EÚ podľa článku 4 ods. 2 ZFEÚ a že sa musia odstrániť možné rozpory medzi hospodárskymi a sociálnymi cieľmi. Všetky opatrenia v rámci európskeho semestra v súlade s horizontálnou sociálnou doložkou sa musia podrobiť posúdeniu sociálneho vplyvu. ktorého výsledky by sa mali zverejniť a prediskutovať na štátnej aj európskej úrovni. EHSV môže túto požiadavku podporiť v rámci svojich právomocí.

| 4.3.3. | V správe piatich predsedov sa hovorí o finančnej, fiškálnej a politickej únii a sociálna únia sa nespomína. Jedinečný európsky model sa vraj má chrániť, o jedinečnom európskom sociálnom modeli sa už viac nehovorí. Síce je v nej snaha o „sociálny AAA-rating“, ako sa však má v prehĺbenej HMÚ dosiahnuť, to zostáva viac než vágne. O sociálnych otázkach sa v najlepšom prípade hovorí doplňujúco alebo v súvislosti s väčšou priepustnosťou trhov práce v členských štátoch. Rozhodujúcimi prvkami sú: minimálna úroveň sociálnej ochrany, efektívne sústavy sociálneho zabezpečenia v členských štátoch a nové pracovnoprávne iniciatívy flexiistoty bez toho, aby sa niečo bližšie vysvetľovalo. |
| --- | --- |

4.3.3.

V správe piatich predsedov sa hovorí o finančnej, fiškálnej a politickej únii a sociálna únia sa nespomína. Jedinečný európsky model sa vraj má chrániť, o jedinečnom európskom sociálnom modeli sa už viac nehovorí. Síce je v nej snaha o „sociálny AAA-rating“, ako sa však má v prehĺbenej HMÚ dosiahnuť, to zostáva viac než vágne. O sociálnych otázkach sa v najlepšom prípade hovorí doplňujúco alebo v súvislosti s väčšou priepustnosťou trhov práce v členských štátoch. Rozhodujúcimi prvkami sú: minimálna úroveň sociálnej ochrany, efektívne sústavy sociálneho zabezpečenia v členských štátoch a nové pracovnoprávne iniciatívy flexiistoty bez toho, aby sa niečo bližšie vysvetľovalo.

| 4.3.4. | Vlády členských štátov nesú veľkú zodpovednosť za rozvoj demokratickej a sociálnej HMÚ. To isté platí o sociálnych partneroch na štátnej aj európskej úrovni, pre ktorých HMÚ predstavuje komplexný rámec pre rôzne systémy stanovovania miezd a formovania politiky zamestnanosti a sociálnej politiky. Ako hospodárski a sociálni aktéri určujúcim spôsobom rozhodujú o plnení spoločného cieľa stability HMÚ. |
| --- | --- |

4.3.4.

Vlády členských štátov nesú veľkú zodpovednosť za rozvoj demokratickej a sociálnej HMÚ. To isté platí o sociálnych partneroch na štátnej aj európskej úrovni, pre ktorých HMÚ predstavuje komplexný rámec pre rôzne systémy stanovovania miezd a formovania politiky zamestnanosti a sociálnej politiky. Ako hospodárski a sociálni aktéri určujúcim spôsobom rozhodujú o plnení spoločného cieľa stability HMÚ.

| 4.3.5. | EHSV znovu opakuje, že menová únia s rozdielnym vývojom cien a miezd v členských štátoch nevyhnutne povedie k nerovnováham medzi regiónmi územia s tou istou menou, v ktorých vonkajšie otrasy môžu spôsobiť sociálnu a politickú krízu a zintenzívniť rozdiely (20). EHSV sa preto domnieva, že je nevyhnutné otvoriť vážnu diskusiu o vytvorení pevnej štruktúry HMÚ, v rámci ktorej sa dosiahne dohoda o hospodárskych a sociálnych cieľoch a riadení (21). EHSV dospel k záveru, že makroekonomický dialóg EÚ (MED) si vyžaduje posilnenie a prehĺbenie v rámci eurozóny. |
| --- | --- |

4.3.5.

EHSV znovu opakuje, že menová únia s rozdielnym vývojom cien a miezd v členských štátoch nevyhnutne povedie k nerovnováham medzi regiónmi územia s tou istou menou, v ktorých vonkajšie otrasy môžu spôsobiť sociálnu a politickú krízu a zintenzívniť rozdiely (20). EHSV sa preto domnieva, že je nevyhnutné otvoriť vážnu diskusiu o vytvorení pevnej štruktúry HMÚ, v rámci ktorej sa dosiahne dohoda o hospodárskych a sociálnych cieľoch a riadení (21). EHSV dospel k záveru, že makroekonomický dialóg EÚ (MED) si vyžaduje posilnenie a prehĺbenie v rámci eurozóny.

| 4.3.6. | Európska rada začala v Kolíne nad Rýnom (jún 1999) makroekonomický dialóg s cieľom dosiahnuť trvalý makroekonomický súbor politík orientovaný na rast a stabilitu, t. j. hladké zosúladenie vývoja miezd a menovej a fiškálnej politiky. Jeho ciele sú v súčasnosti ešte aktuálnejšie: vyšší rast a zamestnanosť pri udržiavaní cenovej stability, využívaní výrobného potenciálu a zvyšovaní potenciálu rastu (22). EHSV vyjadruje poľutovanie, že tento nástroj sa počas roka oslabil a od vypuknutia krízy nebol využitý na demokratizáciu nástrojov hospodárskeho riadenia a zvýšenie povedomia o zodpovednosti v spoločnom menovom priestore HMÚ. |
| --- | --- |

4.3.6.

Európska rada začala v Kolíne nad Rýnom (jún 1999) makroekonomický dialóg s cieľom dosiahnuť trvalý makroekonomický súbor politík orientovaný na rast a stabilitu, t. j. hladké zosúladenie vývoja miezd a menovej a fiškálnej politiky. Jeho ciele sú v súčasnosti ešte aktuálnejšie: vyšší rast a zamestnanosť pri udržiavaní cenovej stability, využívaní výrobného potenciálu a zvyšovaní potenciálu rastu (22). EHSV vyjadruje poľutovanie, že tento nástroj sa počas roka oslabil a od vypuknutia krízy nebol využitý na demokratizáciu nástrojov hospodárskeho riadenia a zvýšenie povedomia o zodpovednosti v spoločnom menovom priestore HMÚ.

| 4.3.7. | EHSV je presvedčený, že makroekonomický dialóg eurozóny (MED-EURO) môže rozhodujúcim spôsobom prispieť k demokratickému a sociálnemu rozvoju HMÚ v prípade splnenia požiadaviek okruhu strán zúčastnených na dialógu. Zachovanie schopnosti dialógu v rámci MED-EURO si vyžaduje obmedzenie počtu zúčastnených strán. Okrem zástupcov sociálnych partnerov, Európskej centrálnej banky, Euroskupiny a Komisie (pri úplnom zachovaní ich autonómie a nezávislosti) by sa na tomto dialógu malo rovnakou mierou zúčastniť aj predsedníctvo Výboru pre hospodárske a menové záležitosti Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

4.3.7.

EHSV je presvedčený, že makroekonomický dialóg eurozóny (MED-EURO) môže rozhodujúcim spôsobom prispieť k demokratickému a sociálnemu rozvoju HMÚ v prípade splnenia požiadaviek okruhu strán zúčastnených na dialógu. Zachovanie schopnosti dialógu v rámci MED-EURO si vyžaduje obmedzenie počtu zúčastnených strán. Okrem zástupcov sociálnych partnerov, Európskej centrálnej banky, Euroskupiny a Komisie (pri úplnom zachovaní ich autonómie a nezávislosti) by sa na tomto dialógu malo rovnakou mierou zúčastniť aj predsedníctvo Výboru pre hospodárske a menové záležitosti Európskeho parlamentu.

| 4.3.8. | Podľa EHSV by sa dialóg MED-EURO mal uskutočniť minimálne dvakrát za rok a mal by sa stať neoddeliteľnou súčasťou hospodárskeho riadenia HMÚ. Preto treba jeho výsledky a závery zohľadňovať tak pri vypracúvaní ročného prieskumu rastu, ako aj v hodnotiacej tabuľke a odporúčaniach pre jednotlivé krajiny. V celkovom kontexte menovej, rozpočtovej a mzdovej politiky v HMÚ sa môže vybudovať dôvera a dosiahnuť väčšia konvergenciu bez ohrozenia autonómie kolektívneho vyjednávania, čo by v súlade s Paktom stability a rastu mohlo vo väčšej miere viesť k transparentnému (nepovinnému) záväzku všetkých hospodárskych subjektov a mohlo by sa označiť za „pakt stability a zamestnanosti“. EHSV v tejto súvislosti zdôrazňuje význam hladkého zosúladenia menovej a rozpočtovej politiky a vývoja miezd na zvyšovanie rastu a zamestnanosti, ktorým by sa súčasne posilnila dôvera v menovú úniu. |
| --- | --- |

4.3.8.

Podľa EHSV by sa dialóg MED-EURO mal uskutočniť minimálne dvakrát za rok a mal by sa stať neoddeliteľnou súčasťou hospodárskeho riadenia HMÚ. Preto treba jeho výsledky a závery zohľadňovať tak pri vypracúvaní ročného prieskumu rastu, ako aj v hodnotiacej tabuľke a odporúčaniach pre jednotlivé krajiny. V celkovom kontexte menovej, rozpočtovej a mzdovej politiky v HMÚ sa môže vybudovať dôvera a dosiahnuť väčšia konvergenciu bez ohrozenia autonómie kolektívneho vyjednávania, čo by v súlade s Paktom stability a rastu mohlo vo väčšej miere viesť k transparentnému (nepovinnému) záväzku všetkých hospodárskych subjektov a mohlo by sa označiť za „pakt stability a zamestnanosti“. EHSV v tejto súvislosti zdôrazňuje význam hladkého zosúladenia menovej a rozpočtovej politiky a vývoja miezd na zvyšovanie rastu a zamestnanosti, ktorým by sa súčasne posilnila dôvera v menovú úniu.

| 4.3.9. | Volíme tak iný prístup na etablovanie orgánov pre konkurencieschopnosť na sprevádzanie procesov stanovovania miezd na národnej úrovni, než je prístup zvolený v návrhu piatich predsedov (analogicky s návrhom inštitútu Bruegel). Tieto národné orgány pre konkurencieschopnosť sa podľa návrhu piatich predsedov majú okrem toho koordinovať na európskej úrovni. Bolo by bývalo vhodné včas pred vydaním správy konzultovať sociálnych partnerov, pretože v tejto podobe má návrh predsedov malé vyhliadky na úspech. |
| --- | --- |

4.3.9.

Volíme tak iný prístup na etablovanie orgánov pre konkurencieschopnosť na sprevádzanie procesov stanovovania miezd na národnej úrovni, než je prístup zvolený v návrhu piatich predsedov (analogicky s návrhom inštitútu Bruegel). Tieto národné orgány pre konkurencieschopnosť sa podľa návrhu piatich predsedov majú okrem toho koordinovať na európskej úrovni. Bolo by bývalo vhodné včas pred vydaním správy konzultovať sociálnych partnerov, pretože v tejto podobe má návrh predsedov malé vyhliadky na úspech.

| 4.3.10. | Výhľad: HMÚ bude bez vykonania dôkladných inštitucionálnych a politických reforiem naďalej nestabilná. Výbor vyjadruje veľké obavy nad stabilitou EÚ, keďže potrebné reformy, či už so zmenami v zmluvách alebo bezo zmien, sa vykonávajú na poslednú chvíľu a pod veľkým tlakom. Treba opäť posilniť sociálnu, politickú a hospodársku súdržnosť EÚ a pokračovať v zosúladenej hospodárskej a menovej integrácii, ktorá je základom fungujúcej HMÚ. Cieľ fungujúcej HMÚ sa nepodarí dosiahnuť bez odhodlaných poslancov, politikov a sociálnych partnerov, ktorí vedú diskusie s občianskou spoločnosťou na štátnej aj európskej úrovni a hľadajú najlepšie riešenia. |
| --- | --- |

4.3.10.

Výhľad: HMÚ bude bez vykonania dôkladných inštitucionálnych a politických reforiem naďalej nestabilná. Výbor vyjadruje veľké obavy nad stabilitou EÚ, keďže potrebné reformy, či už so zmenami v zmluvách alebo bezo zmien, sa vykonávajú na poslednú chvíľu a pod veľkým tlakom. Treba opäť posilniť sociálnu, politickú a hospodársku súdržnosť EÚ a pokračovať v zosúladenej hospodárskej a menovej integrácii, ktorá je základom fungujúcej HMÚ. Cieľ fungujúcej HMÚ sa nepodarí dosiahnuť bez odhodlaných poslancov, politikov a sociálnych partnerov, ktorí vedú diskusie s občianskou spoločnosťou na štátnej aj európskej úrovni a hľadajú najlepšie riešenia.

V Bruseli 17. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Heribert Prantl: Europa – Traum oder Alptraum (Európa – sen alebo nočná mora), prednáška v Ludwigsburgu 14. júla 2013.

1

(2)  The EP, the Fiscal compact and the EU-institutions: a „critical engagement“; Elmar Brok (EVP, DE), Roberto Gualtieri (S&D, IT) a Guy Verhofstadt (ALDE, BE).

2

(3)  Európska komisia: Employment and Social Developments in Europe 2014, 15. januára 2015, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7736

3

(4)  Záverečná správa Skupiny pre budúcnosť Európy ministrov zahraničných vecí Belgicka, Dánska, Francúzska, Holandska, Írska, Luxemburska, Nemecka, Poľska, Portugalska, Rakúska a Španielska zo 17. 9. 2012.

4

(5)  Tamtiež, s. 2 písm. f).

5

(6)  V úzkej spolupráci s predsedami Barrosom a Junckerom a prezidentom Draghim.

6

(7)  Jean-Claude Juncker v úzkej spolupráci s Donaldom Tuskom, Jeroenom Dijsselbloemom a Mariom Draghim: „Príprava na ďalšie kroky smerom k lepšej správe hospodárskych záležitostí v eurozóne“, analytická poznámka, neformálne zasadnutie Európskej rady, 12. februára 2015.

7

(8)  Správa piatich predsedov: „Dobudovanie hospodárskej a menovej únie v Európe“, http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_sk.pdf

8

(9)  Stanovisko EHSV na tému „Zhodnotenie vykonávania stratégie Európa 2020“ (Ú. v. EÚ C 12, 15.1.2015, s. 105).

9

(10)  Posilnenie sociálneho rozmeru hospodárskej a menovej únie, COM(2013) 690 final.

10

(11)  Stanovisko EHSV na tému „Štruktúra a organizácia sociálneho dialógu v kontexte skutočnej hospodárskej a menovej únie (HMÚ)“ (Ú. v. EÚ C 458, 19.12.2014, s. 1).

11

(12)  Predsedu Európskej komisie, predsedu Európskej rady, predsedu Európskeho parlamentu, predsedu Euroskupiny a prezidenta Európskej centrálnej banky.

12

(13)  Pozri poznámku pod čiarou č. 8. V ďalšom texte sa venujeme iba tým témam správy, ktoré sú pri tomto stanovisku relevantné.

13

(14)  Stanovisko EHSV na tému „Dokončeniu HMÚ: politický pilier“ (Ú. v. EÚ C 332, 8.10.2015, s. 8).

14

(15)  André Sapir, Guntram Wolff: Euro-area governance: what to reform and how to do it, 27. februára 2015, http://www.bruegel.org/publications/publication-detail/publication/870-euro-area-governance-what-to-reform-and-how-to-do-it/

15

(16)  Stanoviská EHSV: „Dobudovanie hospodárskej a menovej únie – návrhy Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru pre nadchádzajúcu európsku legislatúru“ (Ú. v. EÚ C 451, 16.12.2014, s. 10); „Dokončenie HMÚ: politický pilier“ (Ú. v. EÚ C 332, 8.10.2015, s. 8).

16

(17)  Zsolt Darvas, Olga Tschekassin: Poor and under pressure: the social impact of Europe’s fiscal consolidation, Bruegel Policy Contribution 2015/04, marec 2015.

17

(18)  Pozri poznámku pod čiarou č. 14.

18

(19)  Contribution of the XLIX COSAC, Dublin, jún 2014.

19

(20)  EHSV: Sociálne dôsledky nových predpisov o hospodárskom riadení, 2012 (Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 23).

20

(21)  Pozri poznámku pod čiarou č. 14.

21

(22)  Uznesenie Európskej rady o európskej dohode o zamestnanosti, zasadnutie Európskej rady v Kolíne nad Rýnom, 3. a 4. júna 1999.

22

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/40

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zásady efektívnych a spoľahlivých systémov sociálnych dávok“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/08)

| Spravodajca: | Bernd SCHLÜTER |
| --- | --- |

Spravodajca:

Bernd SCHLÜTER

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 22. januára 2015 rozhodol vypracovať v súlade s článkom 29 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

„Zásady efektívnych a spoľahlivých systémov sociálnych dávok“.

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 1. septembra 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 17. septembra 2015) prijal 130 hlasmi za, pričom 46 členov hlasovalo proti a 10 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV sa zasadzuje za jasnejšie strategické zameranie sociálnej politiky EÚ. Pritom je zároveň potrebné vyvodiť dôsledky z krízy, krízovej politiky a zo straty dôvery obyvateľstva. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV sa zasadzuje za jasnejšie strategické zameranie sociálnej politiky EÚ. Pritom je zároveň potrebné vyvodiť dôsledky z krízy, krízovej politiky a zo straty dôvery obyvateľstva.

| 1.2. | Komisia bude vyzvaná, aby v rámci vecného pracovného programu vypracovala všeobecné zásady v oblasti sociálnej politiky, v súvislosti s ktorými EHSV predkladá návrhy uvádzané v bode 4. Môže tak urobiť o. i. v rámci hlavnej iniciatívy, pravidiel riadenia alebo bielej knihy. Základom je vylepšený zber porovnateľných údajov na úrovni EÚ a v členských štátoch. Čisté ukazovatele vstupov (koľko finančných prostriedkov sa vynaloží v jednotlivých členských štátoch na určitú sociálnu dávku) nie sú dostačujúce na vyjadrenie kvality systémov sociálnych dávok. |
| --- | --- |

1.2.

Komisia bude vyzvaná, aby v rámci vecného pracovného programu vypracovala všeobecné zásady v oblasti sociálnej politiky, v súvislosti s ktorými EHSV predkladá návrhy uvádzané v bode 4. Môže tak urobiť o. i. v rámci hlavnej iniciatívy, pravidiel riadenia alebo bielej knihy. Základom je vylepšený zber porovnateľných údajov na úrovni EÚ a v členských štátoch. Čisté ukazovatele vstupov (koľko finančných prostriedkov sa vynaloží v jednotlivých členských štátoch na určitú sociálnu dávku) nie sú dostačujúce na vyjadrenie kvality systémov sociálnych dávok.

| 1.3. | Pri vypracúvaní zásad v oblasti sociálnej politiky v zmysle konvergencie sociálnych noriem na vysokej úrovni je potrebné zohľadniť zodpovednosť členských štátov a politické, ako aj kultúrne rozdiely sociálnych systémov a podporovať konsenzus medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

1.3.

Pri vypracúvaní zásad v oblasti sociálnej politiky v zmysle konvergencie sociálnych noriem na vysokej úrovni je potrebné zohľadniť zodpovednosť členských štátov a politické, ako aj kultúrne rozdiely sociálnych systémov a podporovať konsenzus medzi členskými štátmi.

| 1.4. | Zásady sociálnej politiky by mali tvoriť vecný základ o. i. pre budúce odporúčania členským štátom v rámci účinne navrhnutého európskeho semestra (1). Tieto zásady musia nadobudnúť účinnosť aj prostredníctvom štrukturálnych fondov, otvorenej metódy koordinácie a posúdenia sociálneho vplyvu podľa článku 9 ZFEÚ. V rámci týchto opatrení je potrebná aj snaha o dosiahnutie záväznej minimálnej úrovne sociálnej ochrany (základný pilier sociálnej ochrany). Pritom je potrebné využiť existujúce právne základy. |
| --- | --- |

1.4.

Zásady sociálnej politiky by mali tvoriť vecný základ o. i. pre budúce odporúčania členským štátom v rámci účinne navrhnutého európskeho semestra (1). Tieto zásady musia nadobudnúť účinnosť aj prostredníctvom štrukturálnych fondov, otvorenej metódy koordinácie a posúdenia sociálneho vplyvu podľa článku 9 ZFEÚ. V rámci týchto opatrení je potrebná aj snaha o dosiahnutie záväznej minimálnej úrovne sociálnej ochrany (základný pilier sociálnej ochrany). Pritom je potrebné využiť existujúce právne základy.

| 1.5. | Zásady sociálnej politiky musia tvoriť aj základ pre činnosť orgánov EÚ, najmä pokiaľ ide o riadenie hospodárskej politiky, kontrolu rozpočtu a krízové riadenie. |
| --- | --- |

1.5.

Zásady sociálnej politiky musia tvoriť aj základ pre činnosť orgánov EÚ, najmä pokiaľ ide o riadenie hospodárskej politiky, kontrolu rozpočtu a krízové riadenie.

| 1.6. | Hlavnými aktérmi sú sociálni partneri, najmä v paritných systémoch sociálneho zabezpečenia a v ďalších systémoch, ktoré vznikli na základe rokovaní sociálnych partnerov. Musia sa podieľať na vypracúvaní zásad sociálnej politiky. Aktéri občianskej spoločnosti, združenia sociálnych služieb, sociálnych podnikov, miestnych orgánov, štátnych sociálnych úradov, sociálneho zabezpečenia, používatelia a spotrebitelia by sa mali takisto zapájať v oblasti svojej pôsobnosti. |
| --- | --- |

1.6.

Hlavnými aktérmi sú sociálni partneri, najmä v paritných systémoch sociálneho zabezpečenia a v ďalších systémoch, ktoré vznikli na základe rokovaní sociálnych partnerov. Musia sa podieľať na vypracúvaní zásad sociálnej politiky. Aktéri občianskej spoločnosti, združenia sociálnych služieb, sociálnych podnikov, miestnych orgánov, štátnych sociálnych úradov, sociálneho zabezpečenia, používatelia a spotrebitelia by sa mali takisto zapájať v oblasti svojej pôsobnosti.

| 1.7. | EHSV predkladá v tejto súvislosti konkrétne návrhy zásad sociálnej politiky v oblasti systémov sociálnych dávok. Cieľom je lepšia účinnosť a spoľahlivosť služieb v oblasti poskytovania sociálnej ochrany, ako aj systémov sociálneho zabezpečenia a zdravotníctva, bez ohľadu na typ poskytovateľa a typ služby. EHSV sa pritom zameriava predovšetkým na sociálne právne a finančné zabezpečenie aktuálnych sociálnych služieb vo verejnom záujme vo všetkých štátoch EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV predkladá v tejto súvislosti konkrétne návrhy zásad sociálnej politiky v oblasti systémov sociálnych dávok. Cieľom je lepšia účinnosť a spoľahlivosť služieb v oblasti poskytovania sociálnej ochrany, ako aj systémov sociálneho zabezpečenia a zdravotníctva, bez ohľadu na typ poskytovateľa a typ služby. EHSV sa pritom zameriava predovšetkým na sociálne právne a finančné zabezpečenie aktuálnych sociálnych služieb vo verejnom záujme vo všetkých štátoch EÚ.

| 1.8. | EHSV vychádza z rozmanitosti systémov a poukazuje o. i. na ciele, typy a obsahy sociálnych služieb, vzťah medzi solidaritou a zodpovednosťou, na právne zabezpečenie, financovanie a kvalitu. Odkazuje aj na postavenie používateľov a sociálnych služieb. Vníma potrebu zabezpečenia základných sociálnych služieb na základe spoločných pravidiel na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV vychádza z rozmanitosti systémov a poukazuje o. i. na ciele, typy a obsahy sociálnych služieb, vzťah medzi solidaritou a zodpovednosťou, na právne zabezpečenie, financovanie a kvalitu. Odkazuje aj na postavenie používateľov a sociálnych služieb. Vníma potrebu zabezpečenia základných sociálnych služieb na základe spoločných pravidiel na úrovni EÚ.

2.   Úvod: Kontext a aktuálna situácia

| 2.1. | Európska sociálna politika je o. i. založená na dodržiavaní ľudských práv, skúsenostiach získaných zo svetových vojen (2), zmluvnej zásade sociálneho trhového hospodárstva, cieľoch stratégie EÚ 2020, požiadavkách efektívnosti národného hospodárstva, úlohe boja proti chudobe, zmluvných kapitolách o sociálnej, zamestnaneckej a zdravotnej politike, cieli sociálnej súdržnosti a spoločných pravidlách hospodárskej súťaže podľa článku 3 ZEÚ. Cieľom sociálnej politiky je podľa článku 151 ZFEÚ o. i. podpora zamestnanosti, zlepšenie životných podmienok, primeraná sociálna ochrana a boj proti vylúčeniu. Európsky sociálny model je výrazom jedinečného spoločenstva založeného na hodnotách a kultúre (3), ktoré spája demokraciu a právny štát so sociálnou zodpovednosťou. EHSV chce zabezpečiť posilnenie a udržateľnosť tohto modelu. |
| --- | --- |

2.1.

Európska sociálna politika je o. i. založená na dodržiavaní ľudských práv, skúsenostiach získaných zo svetových vojen (2), zmluvnej zásade sociálneho trhového hospodárstva, cieľoch stratégie EÚ 2020, požiadavkách efektívnosti národného hospodárstva, úlohe boja proti chudobe, zmluvných kapitolách o sociálnej, zamestnaneckej a zdravotnej politike, cieli sociálnej súdržnosti a spoločných pravidlách hospodárskej súťaže podľa článku 3 ZEÚ. Cieľom sociálnej politiky je podľa článku 151 ZFEÚ o. i. podpora zamestnanosti, zlepšenie životných podmienok, primeraná sociálna ochrana a boj proti vylúčeniu. Európsky sociálny model je výrazom jedinečného spoločenstva založeného na hodnotách a kultúre (3), ktoré spája demokraciu a právny štát so sociálnou zodpovednosťou. EHSV chce zabezpečiť posilnenie a udržateľnosť tohto modelu.

| 2.2. | EHSV je presvedčený, že sociálna politika sama osebe, ale aj ako prostriedok na udržateľnú podporu rastu a zamestnanosti
   (4) musí byť pilierom politiky EÚ. Oceňuje pokrok, ktorý sa už podarilo dosiahnuť v oblasti politiky zamestnanosti, v niektorých oblastiach koordinácie a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. EHSV potvrdzuje investičný charakter (5) účinných systémov sociálnych dávok a poukazuje na ideové, sociálne a materiálne náklady spojené s absenciou sociálnej politiky. EHSV predpokladá, že výkonné a inovatívne národné hospodárstva a spoľahlivé, efektívne a účinné sociálne dávky sú vzájomne podmienené. Moderné sociálne systémy môžu zvýšiť odolnosť národných hospodárstiev voči kríze, podporujú zamestnanosť a ako také ponúkajú vysoký potenciál zamestnanosti aj pre znevýhodnené regióny (6). Nízke výdavky, okrem iného na aktívne začleňovanie, posilnenie postavenia uchádzačov o zamestnanie a príležitosti pre deti a mladých ľudí, nie sú vzhľadom na modernú technologickú a informačnú spoločnosť, demografický rozvoj (7) a prisťahovalectvo udržateľné konkurenčné výhody. Ďalší rozvoj týchto systémov na základe spoločných zásad môže pomôcť podporiť väčšiu rovnosť príležitostí a spravodlivú hospodársku súťaž v EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

EHSV je presvedčený, že sociálna politika sama osebe, ale aj ako prostriedok na udržateľnú podporu rastu a zamestnanosti
   (4) musí byť pilierom politiky EÚ. Oceňuje pokrok, ktorý sa už podarilo dosiahnuť v oblasti politiky zamestnanosti, v niektorých oblastiach koordinácie a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. EHSV potvrdzuje investičný charakter (5) účinných systémov sociálnych dávok a poukazuje na ideové, sociálne a materiálne náklady spojené s absenciou sociálnej politiky. EHSV predpokladá, že výkonné a inovatívne národné hospodárstva a spoľahlivé, efektívne a účinné sociálne dávky sú vzájomne podmienené. Moderné sociálne systémy môžu zvýšiť odolnosť národných hospodárstiev voči kríze, podporujú zamestnanosť a ako také ponúkajú vysoký potenciál zamestnanosti aj pre znevýhodnené regióny (6). Nízke výdavky, okrem iného na aktívne začleňovanie, posilnenie postavenia uchádzačov o zamestnanie a príležitosti pre deti a mladých ľudí, nie sú vzhľadom na modernú technologickú a informačnú spoločnosť, demografický rozvoj (7) a prisťahovalectvo udržateľné konkurenčné výhody. Ďalší rozvoj týchto systémov na základe spoločných zásad môže pomôcť podporiť väčšiu rovnosť príležitostí a spravodlivú hospodársku súťaž v EÚ.

| 2.3. | Systémy sociálnych služieb a zdravotníctva a porovnateľné systémy slúžia o. i. na dosiahnutie nevyhnutnej sociálnej rovnováhy, boj proti chudobe, subsidiárne zaistenie živobytia a sociálnu harmóniu. Takmer každý občan Únie je v istej fáze života odkázaný na podporu prostredníctvom sociálnych služieb. Sociálne systémy zabezpečujú o. i. primeraný dôchodok a poskytujú kvalifikovanú starostlivosť o. i. ľuďom vyžadujúcim opateru a pomoc. |
| --- | --- |

2.3.

Systémy sociálnych služieb a zdravotníctva a porovnateľné systémy slúžia o. i. na dosiahnutie nevyhnutnej sociálnej rovnováhy, boj proti chudobe, subsidiárne zaistenie živobytia a sociálnu harmóniu. Takmer každý občan Únie je v istej fáze života odkázaný na podporu prostredníctvom sociálnych služieb. Sociálne systémy zabezpečujú o. i. primeraný dôchodok a poskytujú kvalifikovanú starostlivosť o. i. ľuďom vyžadujúcim opateru a pomoc.

| 2.4. | Zamestnávatelia a zamestnanci majú záujem o. i. o zosúladenie pracovného a rodinného života, podporu zdravia a posilnenie postavenia. Profesionálne sociálne služby podporujú komunikačnú zručnosť, osvojovanie životných zručností, získavanie kvalifikácie a okrem iného poskytujú pomoc v prípade závislosti, krízy a starostlivosti a výchovy v rodine. |
| --- | --- |

2.4.

Zamestnávatelia a zamestnanci majú záujem o. i. o zosúladenie pracovného a rodinného života, podporu zdravia a posilnenie postavenia. Profesionálne sociálne služby podporujú komunikačnú zručnosť, osvojovanie životných zručností, získavanie kvalifikácie a okrem iného poskytujú pomoc v prípade závislosti, krízy a starostlivosti a výchovy v rodine.

| 2.5. | EHSV vníma veľké rozdiely, pokiaľ ide o účinnosť, spoľahlivosť a efektívnosť sociálnych systémov
   (8). Na jednej strane v mnohých členských štátoch existujú dobre fungujúce systémy, na strane druhej je spoločná rozprava o sociálnej politike pre všetky členské štáty prínosom. Minimálne zaistenie živobytia prostredníctvom sociálnych dávok/minimálneho príjmu, profesionálne sociálne služby, ako aj účinné začlenenie do zamestnania a spoločnosti nie sú všade zabezpečené. Najmä zdravotná starostlivosť často nie je dostupná pre všetkých ľudí, napr. ak si nemôžu dovoliť uhradiť oficiálne alebo neoficiálne požadované platby, pričom profesionálne služby, o. i. ambulantná starostlivosť, podpora pre osoby so zdravotným postihnutím alebo pri problémoch týkajúcich sa výchovy a vývoja, nie je dostupná vo všetkých regiónoch a členských štátoch. EHSV berie na vedomie, že je čiastočne potrebné zlepšiť aj solidárne financovanie a právne zábezpeky. |
| --- | --- |

2.5.

EHSV vníma veľké rozdiely, pokiaľ ide o účinnosť, spoľahlivosť a efektívnosť sociálnych systémov
   (8). Na jednej strane v mnohých členských štátoch existujú dobre fungujúce systémy, na strane druhej je spoločná rozprava o sociálnej politike pre všetky členské štáty prínosom. Minimálne zaistenie živobytia prostredníctvom sociálnych dávok/minimálneho príjmu, profesionálne sociálne služby, ako aj účinné začlenenie do zamestnania a spoločnosti nie sú všade zabezpečené. Najmä zdravotná starostlivosť často nie je dostupná pre všetkých ľudí, napr. ak si nemôžu dovoliť uhradiť oficiálne alebo neoficiálne požadované platby, pričom profesionálne služby, o. i. ambulantná starostlivosť, podpora pre osoby so zdravotným postihnutím alebo pri problémoch týkajúcich sa výchovy a vývoja, nie je dostupná vo všetkých regiónoch a členských štátoch. EHSV berie na vedomie, že je čiastočne potrebné zlepšiť aj solidárne financovanie a právne zábezpeky.

| 2.6. | Z nedávnej štúdie nadácie Bertelsmann (9) vyplýva, že vo výkonnosti sociálnych systémov existujú obrovské rozdiely. Konštatovalo sa v nej, že chudoba a bohatstvo sa v rámci EÚ a členských štátov vyvíjajú alarmujúcim spôsobom, a od EÚ sa v nej požadovala väčšia zaangažovanosť v oblasti sociálnej politiky. Štúdia ukázala, že účinné sociálne systémy môžu existovať aj tam, kde je HDP relatívne nízke, a že nedostatky v sociálnom systéme sa nájdu aj tam, kde je HDP naopak relatívne vysoké. Rozvoj chudoby ohrozuje sociálny zmier a hospodársky rozvoj (10). Divergenciou členských štátov a politickými tendenciami vzbudzujúcimi obavy by sa mali zaoberať aj návrhy sociálnej politiky. |
| --- | --- |

2.6.

Z nedávnej štúdie nadácie Bertelsmann (9) vyplýva, že vo výkonnosti sociálnych systémov existujú obrovské rozdiely. Konštatovalo sa v nej, že chudoba a bohatstvo sa v rámci EÚ a členských štátov vyvíjajú alarmujúcim spôsobom, a od EÚ sa v nej požadovala väčšia zaangažovanosť v oblasti sociálnej politiky. Štúdia ukázala, že účinné sociálne systémy môžu existovať aj tam, kde je HDP relatívne nízke, a že nedostatky v sociálnom systéme sa nájdu aj tam, kde je HDP naopak relatívne vysoké. Rozvoj chudoby ohrozuje sociálny zmier a hospodársky rozvoj (10). Divergenciou členských štátov a politickými tendenciami vzbudzujúcimi obavy by sa mali zaoberať aj návrhy sociálnej politiky.

| 2.7. | Vecný základ pre odporúčania členským štátom a pre krízovú politiku by sa mal zlepšiť. Namiesto dodatočných požiadaviek na humanitárne opatrenia by sa EÚ mala riadiť zásadami jednotnej sociálnej politiky. Pochybná kompenzácia rizikových transakcií bánk financovaná z daní by sa mala zodpovedne stavať voči investíciám do fungovania sociálnych systémov. Pravidlá vnútorného trhu, napr. právne predpisy v oblasti poskytovania pomoci a verejného obstarávania, majú už teraz výrazný vplyv na sociálne systémy a sociálne služby bez toho, aby ich bolo možné zjavne merať podľa koncepcií sociálnej politiky. |
| --- | --- |

2.7.

Vecný základ pre odporúčania členským štátom a pre krízovú politiku by sa mal zlepšiť. Namiesto dodatočných požiadaviek na humanitárne opatrenia by sa EÚ mala riadiť zásadami jednotnej sociálnej politiky. Pochybná kompenzácia rizikových transakcií bánk financovaná z daní by sa mala zodpovedne stavať voči investíciám do fungovania sociálnych systémov. Pravidlá vnútorného trhu, napr. právne predpisy v oblasti poskytovania pomoci a verejného obstarávania, majú už teraz výrazný vplyv na sociálne systémy a sociálne služby bez toho, aby ich bolo možné zjavne merať podľa koncepcií sociálnej politiky.

| 2.8. | V zmysle nového cieľa zmluvy, ktorým je sociálne trhové hospodárstvo
   (11), by sa mala politika vnútorného trhu doplniť o prvky sociálnej politiky (12). EHSV berie na vedomie súčasné výzvy (13) a vyzýva Komisiu a Európsku radu, aby konkretizovali a presadzovali oznámenia týkajúce sa sociálnej politiky (14). |
| --- | --- |

2.8.

V zmysle nového cieľa zmluvy, ktorým je sociálne trhové hospodárstvo
   (11), by sa mala politika vnútorného trhu doplniť o prvky sociálnej politiky (12). EHSV berie na vedomie súčasné výzvy (13) a vyzýva Komisiu a Európsku radu, aby konkretizovali a presadzovali oznámenia týkajúce sa sociálnej politiky (14).

| 2.9. | Nová fáza európskej sociálnej politiky môže vychádzať o. i. z týchto prípravných prác: Rada už v roku 1992 požadovala zaručený minimálny príjem (15). V roku 2000 vytvorila sociálnu agendu. Na základe článku 12 Európskej sociálnej charty sa členské štáty zaväzujú mať systémy sociálnej ochrany. Zmluvy EÚ obsahujú o. i. ciele sociálnej súdržnosti a ochrany služieb vo všeobecnom záujme (16). MOP (17) uverejnila základné normy pre sociálne systémy. Súčasná biela kniha o sociálnej politike EÚ je z roku 1994. Na úrovni EÚ existuje právo na zaistenie živobytia
   (18). V Dohovore OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím sa stanovujú dôležité kritériá. |
| --- | --- |

2.9.

Nová fáza európskej sociálnej politiky môže vychádzať o. i. z týchto prípravných prác: Rada už v roku 1992 požadovala zaručený minimálny príjem (15). V roku 2000 vytvorila sociálnu agendu. Na základe článku 12 Európskej sociálnej charty sa členské štáty zaväzujú mať systémy sociálnej ochrany. Zmluvy EÚ obsahujú o. i. ciele sociálnej súdržnosti a ochrany služieb vo všeobecnom záujme (16). MOP (17) uverejnila základné normy pre sociálne systémy. Súčasná biela kniha o sociálnej politike EÚ je z roku 1994. Na úrovni EÚ existuje právo na zaistenie živobytia
   (18). V Dohovore OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím sa stanovujú dôležité kritériá.

| 2.10. | EHSV, podobne ako Európsky parlament (19), Výbor regiónov (20) a združenia, žiadal vo svojom stanovisku SOC/482 primeraný minimálny príjem (21). Okrem iného sa aktívne zasadzoval za témy, ako napríklad sociálne služby, sociálne podniky, sociálne investície, zamestnanosť, článok 9 ZFEÚ, iniciatíva pre mládež, riadenie hospodárskej politiky a služby vo všeobecnom záujme. Toto stanovisko nadväzuje na množstvo ďalších dokumentov EHSV a ďalšie dokumenty EÚ, ktoré nemôžeme jednotlivo vymenovať. |
| --- | --- |

2.10.

EHSV, podobne ako Európsky parlament (19), Výbor regiónov (20) a združenia, žiadal vo svojom stanovisku SOC/482 primeraný minimálny príjem (21). Okrem iného sa aktívne zasadzoval za témy, ako napríklad sociálne služby, sociálne podniky, sociálne investície, zamestnanosť, článok 9 ZFEÚ, iniciatíva pre mládež, riadenie hospodárskej politiky a služby vo všeobecnom záujme. Toto stanovisko nadväzuje na množstvo ďalších dokumentov EHSV a ďalšie dokumenty EÚ, ktoré nemôžeme jednotlivo vymenovať.

3.   Všeobecné pripomienky: Ciele a obsah stanoviska

| 3.1. | EHSV sa tu zameriava na časť nevyhnutného programu sociálnej politiky: zlepšenie účinnosti a spoľahlivosti služieb, ako aj sociálnej ochrany a sociálneho zabezpečenia a systémov zdravotníctva. Poukazuje na „sociálne dávky“, ktoré sú celkom alebo čiastočne financované z daní alebo zo systémov sociálneho zabezpečenia a kontrolovateľným spôsobom prostredníctvom sociálneho práva alebo paritných dohôd zahrnuté do oblasti zodpovednosti verejnej sociálnej politiky. Pritom nie je rozhodujúce, kto dávku poskytuje. „Sociálne dávky“ v zmysle tohto stanoviska môžu poskytovať verejné a miestne orgány, sociálne poisťovne, nezávislé sociálne podniky a charitatívne organizácie a podniky rôznych právnych foriem. Všetci títo poskytovatelia dávok sú tu označovaní ako „sociálne služby“ v prípade, že sami poskytujú sociálne služby. Pojem „sociálna dávka“ zahŕňa všetky druhy dávok, o. i. služby a peňažné dávky v sociálnom a zdravotníckom sektore. „Sociálne poistenie“ sú paritné a/alebo zákonné sociálne poistenia a/alebo vzájomné poistenia, ktoré plnia funkciu v systémoch sociálneho zabezpečenia, ktoré sa riadia sociálnym právom alebo paritným systémom. |
| --- | --- |

3.1.

EHSV sa tu zameriava na časť nevyhnutného programu sociálnej politiky: zlepšenie účinnosti a spoľahlivosti služieb, ako aj sociálnej ochrany a sociálneho zabezpečenia a systémov zdravotníctva. Poukazuje na „sociálne dávky“, ktoré sú celkom alebo čiastočne financované z daní alebo zo systémov sociálneho zabezpečenia a kontrolovateľným spôsobom prostredníctvom sociálneho práva alebo paritných dohôd zahrnuté do oblasti zodpovednosti verejnej sociálnej politiky. Pritom nie je rozhodujúce, kto dávku poskytuje. „Sociálne dávky“ v zmysle tohto stanoviska môžu poskytovať verejné a miestne orgány, sociálne poisťovne, nezávislé sociálne podniky a charitatívne organizácie a podniky rôznych právnych foriem. Všetci títo poskytovatelia dávok sú tu označovaní ako „sociálne služby“ v prípade, že sami poskytujú sociálne služby. Pojem „sociálna dávka“ zahŕňa všetky druhy dávok, o. i. služby a peňažné dávky v sociálnom a zdravotníckom sektore. „Sociálne poistenie“ sú paritné a/alebo zákonné sociálne poistenia a/alebo vzájomné poistenia, ktoré plnia funkciu v systémoch sociálneho zabezpečenia, ktoré sa riadia sociálnym právom alebo paritným systémom.

| 3.2. | Rozmanitosť sociálnych systémov, služieb, pojmov a konotácií si vyžaduje dôkladnú rozpravu v oblasti sociálnej politiky, ako aj pri prekladoch. Systémy členských štátov sú v súlade s príslušnou sociálnou politikou, kultúrou a históriou. Mali by sa ďalej rozvíjať v zmysle európskeho sociálneho modelu. Medzi týmito rozmanitými systémami a nevyhnutnými spoločnými zásadami je potrebné nastoliť správnu rovnováhu (22). |
| --- | --- |

3.2.

Rozmanitosť sociálnych systémov, služieb, pojmov a konotácií si vyžaduje dôkladnú rozpravu v oblasti sociálnej politiky, ako aj pri prekladoch. Systémy členských štátov sú v súlade s príslušnou sociálnou politikou, kultúrou a históriou. Mali by sa ďalej rozvíjať v zmysle európskeho sociálneho modelu. Medzi týmito rozmanitými systémami a nevyhnutnými spoločnými zásadami je potrebné nastoliť správnu rovnováhu (22).

| 3.3. | EÚ by mala vytvoriť spoločný priestor na rozpravy o sociálnej politike, vypracovať moderné normy a prevziať iniciatívu. Mala by podporovať konvergenciu v ďalšom rozvoji sociálnych systémov. Zásady sociálnej politiky môžu predstavovať vecný základ pre odporúčania Komisie, najmä v rámci európskeho semestra, stratégie Európa 2020, otvorenej metódy koordinácie a pre uplatňovanie posúdenia sociálneho vplyvu podľa článku 9 ZFEÚ (23). Takéto zásady by mali poskytovať aj vecný základ pre záväznú minimálnu úroveň sociálnej ochrany (Minimum Social Protection Floor) a vlastné konanie a správu (24) orgánov EÚ, najmä v oblasti krízového riadenia, kontroly rozpočtu a riadenia hospodárskej politiky. |
| --- | --- |

3.3.

EÚ by mala vytvoriť spoločný priestor na rozpravy o sociálnej politike, vypracovať moderné normy a prevziať iniciatívu. Mala by podporovať konvergenciu v ďalšom rozvoji sociálnych systémov. Zásady sociálnej politiky môžu predstavovať vecný základ pre odporúčania Komisie, najmä v rámci európskeho semestra, stratégie Európa 2020, otvorenej metódy koordinácie a pre uplatňovanie posúdenia sociálneho vplyvu podľa článku 9 ZFEÚ (23). Takéto zásady by mali poskytovať aj vecný základ pre záväznú minimálnu úroveň sociálnej ochrany (Minimum Social Protection Floor) a vlastné konanie a správu (24) orgánov EÚ, najmä v oblasti krízového riadenia, kontroly rozpočtu a riadenia hospodárskej politiky.

| 3.4. | Mala by sa preskúmať udržateľnosť systémov sociálnych dávok. Sociálne služby by mali byť pri zachovaní svojej koncepčnej autonómie viazané demokraticky legitímnymi cieľmi všeobecného blaha. |
| --- | --- |

3.4.

Mala by sa preskúmať udržateľnosť systémov sociálnych dávok. Sociálne služby by mali byť pri zachovaní svojej koncepčnej autonómie viazané demokraticky legitímnymi cieľmi všeobecného blaha.

| 3.5. | O vyplácaní sociálnej dávky občanom spravidla rozhodujú verejné sociálne úrady, sociálne poisťovne alebo tretie strany ako poskytovatelia služieb, napríklad lekári, ktorí predpisujú konkrétnu liečbu. Od rozhodnutia o vyplácaní dávok treba rozlišovať otázku poskytovania dávok a ich financovania: existujú o. i. čisté peňažné dávky pre používateľov s povinnosťou alebo bez povinnosti používať určité kvalifikované služby. Existujú sociálne služby, ktoré priamo poskytujú miestne orgány, iné sociálne úrady alebo sociálne poisťovne. V prípade, že ich poskytujú nezávislé sociálne služby, právny vzťah a financovanie môžu byť regulované veľmi rozdielne. Existujú o. i. systémy prideľovania, dohody o poskytovaní služieb a dohody o zaplatení medzi sociálnymi službami a orgánmi, ktoré znášajú náklady, dodatočné náhrady výdavkov, systémy poukážok alebo priama podpora sociálnych služieb v závislosti od konkrétneho prípadu, najmä v oblasti poradenstva a prevencie. Orgán verejnej správy, ktorý znáša náklady, tak pri systémoch zmlúv a poukážok financuje priamo sociálnu službu podľa počtu prípadov. Všetky systémy by si mali klásť otázku, či majú používatelia dostatočnú právnu ochranu a dostatok možností voľby a účasti. |
| --- | --- |

3.5.

O vyplácaní sociálnej dávky občanom spravidla rozhodujú verejné sociálne úrady, sociálne poisťovne alebo tretie strany ako poskytovatelia služieb, napríklad lekári, ktorí predpisujú konkrétnu liečbu. Od rozhodnutia o vyplácaní dávok treba rozlišovať otázku poskytovania dávok a ich financovania: existujú o. i. čisté peňažné dávky pre používateľov s povinnosťou alebo bez povinnosti používať určité kvalifikované služby. Existujú sociálne služby, ktoré priamo poskytujú miestne orgány, iné sociálne úrady alebo sociálne poisťovne. V prípade, že ich poskytujú nezávislé sociálne služby, právny vzťah a financovanie môžu byť regulované veľmi rozdielne. Existujú o. i. systémy prideľovania, dohody o poskytovaní služieb a dohody o zaplatení medzi sociálnymi službami a orgánmi, ktoré znášajú náklady, dodatočné náhrady výdavkov, systémy poukážok alebo priama podpora sociálnych služieb v závislosti od konkrétneho prípadu, najmä v oblasti poradenstva a prevencie. Orgán verejnej správy, ktorý znáša náklady, tak pri systémoch zmlúv a poukážok financuje priamo sociálnu službu podľa počtu prípadov. Všetky systémy by si mali klásť otázku, či majú používatelia dostatočnú právnu ochranu a dostatok možností voľby a účasti.

| 3.6. | Sociálni partneri zohrávajú dôležitú úlohu najmä v systémoch sociálneho zabezpečenia. Preto by sa mali prednostne zapájať do formovania zásad sociálnej politiky. Štátne a komunálne sociálne úrady, sociálne poisťovne a nezávislé sociálne služby zohrávajú dôležitú úlohu o. i. pri poskytovaní sociálnych dávok. Mali by sa na tom dôsledne zúčastňovať aj ich zastúpenia v oblasti svojej pôsobnosti. |
| --- | --- |

3.6.

Sociálni partneri zohrávajú dôležitú úlohu najmä v systémoch sociálneho zabezpečenia. Preto by sa mali prednostne zapájať do formovania zásad sociálnej politiky. Štátne a komunálne sociálne úrady, sociálne poisťovne a nezávislé sociálne služby zohrávajú dôležitú úlohu o. i. pri poskytovaní sociálnych dávok. Mali by sa na tom dôsledne zúčastňovať aj ich zastúpenia v oblasti svojej pôsobnosti.

| 3.7. | Vzhľadom na to, že je potrebné nájsť vhodnú rovnováhu medzi kompetenciami a spoločnými európskymi hodnotami členských štátov a spravodlivou hospodárskou súťažou v rámci EÚ, musia nasledujúce zásady priniesť impulz z hľadiska obsahu pre ďalšie kroky EÚ v oblasti sociálnej politiky. |
| --- | --- |

3.7.

Vzhľadom na to, že je potrebné nájsť vhodnú rovnováhu medzi kompetenciami a spoločnými európskymi hodnotami členských štátov a spravodlivou hospodárskou súťažou v rámci EÚ, musia nasledujúce zásady priniesť impulz z hľadiska obsahu pre ďalšie kroky EÚ v oblasti sociálnej politiky.

4.   Zásady pre systémy sociálnych dávok

| 4.1. | Zásada minimálnej ochrany: zabezpečenie základných, subsidiárnych sociálnych dávok o. i. na zabezpečenie živobytia/minimálneho príjmu pre ľudí bez dostatočného príjmu, napríklad zo zamestnaneckých, dôchodkových a iných sociálnych dávok. Patrí sem aj rozvoj spoločných ukazovateľov základných sociálnych dávok (25). Finančné zabezpečenie živobytia by malo pokrývať aspoň reálne náklady na obživu, ubytovanie, ošatenie, vodu, energiu a základnú zdravotnú starostlivosť. |
| --- | --- |

4.1.

Zásada minimálnej ochrany: zabezpečenie základných, subsidiárnych sociálnych dávok o. i. na zabezpečenie živobytia/minimálneho príjmu pre ľudí bez dostatočného príjmu, napríklad zo zamestnaneckých, dôchodkových a iných sociálnych dávok. Patrí sem aj rozvoj spoločných ukazovateľov základných sociálnych dávok (25). Finančné zabezpečenie živobytia by malo pokrývať aspoň reálne náklady na obživu, ubytovanie, ošatenie, vodu, energiu a základnú zdravotnú starostlivosť.

| 4.2. | Zásada potreby: rozvoj a príprava včasných, profesionálnych sociálnych a zdravotníckych služieb pre rôzne problémy: o. i. pre rodiny, osoby so zdravotným postihnutím, chorých, nezamestnaných, osamelých rodičov, deti, osoby, ktoré opatrujú svojich rodinných príslušníkov, utečencov, dospievajúcich (26) s poruchami vývoja, rodičov s výchovnými problémami, domácu starostlivosť a iné služby pre domácnosť (27), pomoc pri nadmernom zadlžení (28), návykovom správaní, bezdomovectve a psychosociálnych problémoch. Účinné sociálne dávky sú o. i. poradenstvo, pomoc, podpora, monitorovanie, starostlivosť, posilnenie postavenia a výchova, liečba a terapia (29). Keďže dôvody nezamestnanosti sú rozmanité a je potrebné predísť tendencii ocitania sa v chudobe, prostredníctvom právne zaručených aktívnych opatrení na trhu práce by sa malo podporovať rýchle opätovné začleňovanie do trhu práce a poskytnúť prijateľnú podporu všetkým uchádzačom o prácu, najmä mladým ľuďom, ktorí si hľadajú svoje prvé zamestnanie, alebo ženám, ktoré po dlhšom prerušení zárobkovej činnosti chcú opäť nastúpiť do práce. |
| --- | --- |

4.2.

Zásada potreby: rozvoj a príprava včasných, profesionálnych sociálnych a zdravotníckych služieb pre rôzne problémy: o. i. pre rodiny, osoby so zdravotným postihnutím, chorých, nezamestnaných, osamelých rodičov, deti, osoby, ktoré opatrujú svojich rodinných príslušníkov, utečencov, dospievajúcich (26) s poruchami vývoja, rodičov s výchovnými problémami, domácu starostlivosť a iné služby pre domácnosť (27), pomoc pri nadmernom zadlžení (28), návykovom správaní, bezdomovectve a psychosociálnych problémoch. Účinné sociálne dávky sú o. i. poradenstvo, pomoc, podpora, monitorovanie, starostlivosť, posilnenie postavenia a výchova, liečba a terapia (29). Keďže dôvody nezamestnanosti sú rozmanité a je potrebné predísť tendencii ocitania sa v chudobe, prostredníctvom právne zaručených aktívnych opatrení na trhu práce by sa malo podporovať rýchle opätovné začleňovanie do trhu práce a poskytnúť prijateľnú podporu všetkým uchádzačom o prácu, najmä mladým ľuďom, ktorí si hľadajú svoje prvé zamestnanie, alebo ženám, ktoré po dlhšom prerušení zárobkovej činnosti chcú opäť nastúpiť do práce.

| 4.3. | Zásada určitosti: rozvoj jasne stanovených cieľov sociálnej politiky v oblasti sociálnych dávok, napr. rovnosti príležitostí a generácií, aktívne začlenenie, kompenzácia znevýhodnenia, zlučiteľnosť pracovného a rodinného života, poistenie životných rizík, prevencia, krízová intervencia, účasť na zamestnanosti a v spoločnosti, materiálne starobné zabezpečenie, posilnenie postavenia atď. S tým súvisí aj významné sociálno-právne stanovenie typov dávok, ako napr. peniaze alebo/a služby, ambulantné, stacionárne služby atď. V tejto súvislosti by sa malo uviesť do rovnováhy právo používateľa na sebaurčenie a cieľ účinnosti sociálnych dávok. |
| --- | --- |

4.3.

Zásada určitosti: rozvoj jasne stanovených cieľov sociálnej politiky v oblasti sociálnych dávok, napr. rovnosti príležitostí a generácií, aktívne začlenenie, kompenzácia znevýhodnenia, zlučiteľnosť pracovného a rodinného života, poistenie životných rizík, prevencia, krízová intervencia, účasť na zamestnanosti a v spoločnosti, materiálne starobné zabezpečenie, posilnenie postavenia atď. S tým súvisí aj významné sociálno-právne stanovenie typov dávok, ako napr. peniaze alebo/a služby, ambulantné, stacionárne služby atď. V tejto súvislosti by sa malo uviesť do rovnováhy právo používateľa na sebaurčenie a cieľ účinnosti sociálnych dávok.

| 4.4. | Zásada dostupnosti: zabezpečenie miestnej, časovej, finančnej a nediskriminačnej dostupnosti sociálnych dávok, najmä sociálnych služieb. Trvalo udržateľné a solidárne financovanie, transparentnosť ponuky služieb a konkrétna právna záruka s možnosťou podať žalobu a sťažnosť zvyšujú dostupnosť. Povinné príplatky by, v prípade, že sú k dispozícii, mali byť sociálne vyvážené a nemali by pôsobiť ako prekážka prístupu. Byrokratické kontroly konkrétnej potreby pomoci môžu byť pri niektorých plneniach, ako sú pomoc v prípade závislosti alebo psychosociálne problémy, kontraproduktívne. Používateľovi by mali byť aktívne ponúkané najmä poradenské a preventívne plnenia. |
| --- | --- |

4.4.

Zásada dostupnosti: zabezpečenie miestnej, časovej, finančnej a nediskriminačnej dostupnosti sociálnych dávok, najmä sociálnych služieb. Trvalo udržateľné a solidárne financovanie, transparentnosť ponuky služieb a konkrétna právna záruka s možnosťou podať žalobu a sťažnosť zvyšujú dostupnosť. Povinné príplatky by, v prípade, že sú k dispozícii, mali byť sociálne vyvážené a nemali by pôsobiť ako prekážka prístupu. Byrokratické kontroly konkrétnej potreby pomoci môžu byť pri niektorých plneniach, ako sú pomoc v prípade závislosti alebo psychosociálne problémy, kontraproduktívne. Používateľovi by mali byť aktívne ponúkané najmä poradenské a preventívne plnenia.

| 4.5. | Zásada primeranosti: dávky by mali byť v závislosti od typu a rozsahu primerané a potrebné. To by sa malo zohľadňovať prostredníctvom rozhodnutia na základe vlastného uváženia a zákonov v sociálnej oblasti. Vynaložené zdroje a očakávaný výsledok sociálnej dávky by mali byť v zmysluplnom vzťahu. Zásade primeranosti by mali zodpovedať aj právne povinnosti občanov týkajúce sa využívania sociálnych dávok alebo iného správania, ako aj vzťah medzi právami a povinnosťami. |
| --- | --- |

4.5.

Zásada primeranosti: dávky by mali byť v závislosti od typu a rozsahu primerané a potrebné. To by sa malo zohľadňovať prostredníctvom rozhodnutia na základe vlastného uváženia a zákonov v sociálnej oblasti. Vynaložené zdroje a očakávaný výsledok sociálnej dávky by mali byť v zmysluplnom vzťahu. Zásade primeranosti by mali zodpovedať aj právne povinnosti občanov týkajúce sa využívania sociálnych dávok alebo iného správania, ako aj vzťah medzi právami a povinnosťami.

| 4.6. | Zásada solidarity: financovanie sociálnych dávok by v zásade malo byť založené na solidárnych systémoch sociálneho poistenia a spravodlivých, solidárnych daňových systémoch. Solidárne financovanie by podľa možnosti malo zahŕňať všetky skupiny spoločnosti a sociálne vrstvy. Posilnia by sa tým spoľahlivosť, prijateľnosť a udržateľnosť financovania. Neoznámená zárobková činnosť (30) a vyhýbanie sa plateniu daní poškodzujú sociálne systémy. Vzhľadom na demografický a hospodársky vývoj sa môže zdať vhodné zohľadniť všetky druhy príjmov, o. i. aj príjmy z kapitálu. Lepšia koordinácia daňových a finančných systémov v EÚ by mohla zlepšiť základ financovania. Súkromné investície, dary, občianska a náboženská angažovanosť a využívanie prostriedkov nadácií sú vhodným doplnkom základného financovania, nemôžu však zabezpečiť žiadne právne nároky a infraštruktúry. |
| --- | --- |

4.6.

Zásada solidarity: financovanie sociálnych dávok by v zásade malo byť založené na solidárnych systémoch sociálneho poistenia a spravodlivých, solidárnych daňových systémoch. Solidárne financovanie by podľa možnosti malo zahŕňať všetky skupiny spoločnosti a sociálne vrstvy. Posilnia by sa tým spoľahlivosť, prijateľnosť a udržateľnosť financovania. Neoznámená zárobková činnosť (30) a vyhýbanie sa plateniu daní poškodzujú sociálne systémy. Vzhľadom na demografický a hospodársky vývoj sa môže zdať vhodné zohľadniť všetky druhy príjmov, o. i. aj príjmy z kapitálu. Lepšia koordinácia daňových a finančných systémov v EÚ by mohla zlepšiť základ financovania. Súkromné investície, dary, občianska a náboženská angažovanosť a využívanie prostriedkov nadácií sú vhodným doplnkom základného financovania, nemôžu však zabezpečiť žiadne právne nároky a infraštruktúry.

| 4.7. | Zásada osobnej zodpovednosti: uchádzači o zamestnanie a osoby s problémami začlenenia sa do zamestnania atď. by mali byť podporovaní prostredníctvom sociálnych služieb a stimulačných programov s cieľom úplne alebo čiastočne si zabezpečiť živobytie vlastnými silami. Občanovi by sa mala poskytnúť dodatočná ochrana v rámci partnerských dohôd, ktoré dopĺňajú štátny systém a sú vyjednané a realizované bez snahy o vytvorenie zisku. Profesionálna podpora pri rozvoji odborných kvalifikácií a osobných schopností, ako sú komunikačné, sociálne a životné zručnosti, sú často predpokladom dostatočnej schopnosti osobnej a sociálnej zodpovednosti. V záujme zachovania zdravia jednotlivca by systémy sociálneho zabezpečenia mohli podporovať zdravý spôsob života prostredníctvom ponuky prevencie, stimulujúcich opatrení a lepšou ochranou spotrebiteľa. |
| --- | --- |

4.7.

Zásada osobnej zodpovednosti: uchádzači o zamestnanie a osoby s problémami začlenenia sa do zamestnania atď. by mali byť podporovaní prostredníctvom sociálnych služieb a stimulačných programov s cieľom úplne alebo čiastočne si zabezpečiť živobytie vlastnými silami. Občanovi by sa mala poskytnúť dodatočná ochrana v rámci partnerských dohôd, ktoré dopĺňajú štátny systém a sú vyjednané a realizované bez snahy o vytvorenie zisku. Profesionálna podpora pri rozvoji odborných kvalifikácií a osobných schopností, ako sú komunikačné, sociálne a životné zručnosti, sú často predpokladom dostatočnej schopnosti osobnej a sociálnej zodpovednosti. V záujme zachovania zdravia jednotlivca by systémy sociálneho zabezpečenia mohli podporovať zdravý spôsob života prostredníctvom ponuky prevencie, stimulujúcich opatrení a lepšou ochranou spotrebiteľa.

| 4.8. | Zásada účasti: všetky dávky by mali ako také alebo v kombinácii s ďalšími dávkami prispievať k zapojeniu sa občanov do diania v spoločnosti. Zapojenie sa do diania v spoločnosti zahŕňa aj účasť na zamestnaní, kultúre a politike, ako aj účasť na spoločenskom blahobyte. |
| --- | --- |

4.8.

Zásada účasti: všetky dávky by mali ako také alebo v kombinácii s ďalšími dávkami prispievať k zapojeniu sa občanov do diania v spoločnosti. Zapojenie sa do diania v spoločnosti zahŕňa aj účasť na zamestnaní, kultúre a politike, ako aj účasť na spoločenskom blahobyte.

| 4.9. | Zásada štruktúry: vhodná forma právneho a finančného vzťahu medzi užívateľmi v závislosti od systému verejných, prípadne nezávislých sociálnych služieb, verejných sociálnych úradov alebo sociálneho poistenia. Tam, kde sa do verejných systémov sociálnych dávok zahŕňajú nezávislé sociálne služby, napr. prostredníctvom právnych služieb zo sociálnej oblasti a financovania, by ich poskytovanie, najmä ich financovanie a dostupnosť, mali zodpovedať uvedeným zásadám. Takéto sociálne služby by na jednej strane mali byť solidárne financované a sociálnoprávne stanovené tak, aby mohli všetkým obyvateľom poskytnúť k dispozícii vysokokvalitné služby. |
| --- | --- |

4.9.

Zásada štruktúry: vhodná forma právneho a finančného vzťahu medzi užívateľmi v závislosti od systému verejných, prípadne nezávislých sociálnych služieb, verejných sociálnych úradov alebo sociálneho poistenia. Tam, kde sa do verejných systémov sociálnych dávok zahŕňajú nezávislé sociálne služby, napr. prostredníctvom právnych služieb zo sociálnej oblasti a financovania, by ich poskytovanie, najmä ich financovanie a dostupnosť, mali zodpovedať uvedeným zásadám. Takéto sociálne služby by na jednej strane mali byť solidárne financované a sociálnoprávne stanovené tak, aby mohli všetkým obyvateľom poskytnúť k dispozícii vysokokvalitné služby.

| 4.10. | Zásada sebaurčenia používateľov: používatelia nie sú predmetom pomoci, ale jej spolutvorcami a občanmi, ktorí majú na toto plnenie nárok. V rámci primeraného nákladového rozpätia by mali mať možnosť výberu medzi rôznymi formami dávok, ako napríklad ambulantnými a stacionárnymi formami a inými formami, ako sú napríklad bývanie s opatrovateľskou službou. Vhodný druh pomoci závisí od situácie jednotlivca, konkrétnych potrieb profesionálnej pomoci kvalifikovaných odborníkov a priania jednotlivca, ako aj od situácie na mieste. Tam, kde sa do verejných systémov sociálnych dávok zahŕňajú nezávislé sociálne služby, napr. prostredníctvom právnych služieb zo sociálnej oblasti a financovania, by používatelia mali mať možnosť voľby medzi rôznymi službami. |
| --- | --- |

4.10.

Zásada sebaurčenia používateľov: používatelia nie sú predmetom pomoci, ale jej spolutvorcami a občanmi, ktorí majú na toto plnenie nárok. V rámci primeraného nákladového rozpätia by mali mať možnosť výberu medzi rôznymi formami dávok, ako napríklad ambulantnými a stacionárnymi formami a inými formami, ako sú napríklad bývanie s opatrovateľskou službou. Vhodný druh pomoci závisí od situácie jednotlivca, konkrétnych potrieb profesionálnej pomoci kvalifikovaných odborníkov a priania jednotlivca, ako aj od situácie na mieste. Tam, kde sa do verejných systémov sociálnych dávok zahŕňajú nezávislé sociálne služby, napr. prostredníctvom právnych služieb zo sociálnej oblasti a financovania, by používatelia mali mať možnosť voľby medzi rôznymi službami.

| 4.11. | Zásada právnej istoty: právne zabezpečenie dávok, prípadne prostredníctvom zákonov zo sociálnej oblasti alebo podobných demokratických právnych nástrojov členských štátov. K sociálno-právnemu obsahu takejto úpravy patria: právne nároky, ustanovenia o práve vlastného uváženia, povinná spoluúčasť užívateľov, popis predpokladov pre poskytovanie dávok a možností podávania žalôb a sťažností resp. verejných kontrol súkromných poskytovateľov verejných služieb, pravidiel kvality a záruk dostupnosti, povinnej infraštruktúry, spôsobov financovania atď. Zaistené právne výklady resp. právne nároky užívateľov by sa mali zaručiť aspoň v prípade základných sociálnych a výkonov v oblasti zdravotníctva. Rozhodnutia na základe vlastného uváženia môžu v niektorých oblastiach dávok lepšie zohľadňovať okolnosti. Osobitne je potrebné právne ochrániť blaho osôb, ktoré si vyžadujú osobitnú ochranu
   (31). Nezávislí poskytovatelia sociálnych služieb potrebujú bezpečné právne postavenie a nediskriminačný prístup k poskytovaniu dávok, pokiaľ nejde o monopolné systémy. V niektorých členských štátoch sa prostredníctvom zásady sociálneho štátu v základoch ústavy podporuje postavenie sociálnej politiky a zabezpečujú sa základné sociálne dávky aj v časoch krízy. |
| --- | --- |

4.11.

Zásada právnej istoty: právne zabezpečenie dávok, prípadne prostredníctvom zákonov zo sociálnej oblasti alebo podobných demokratických právnych nástrojov členských štátov. K sociálno-právnemu obsahu takejto úpravy patria: právne nároky, ustanovenia o práve vlastného uváženia, povinná spoluúčasť užívateľov, popis predpokladov pre poskytovanie dávok a možností podávania žalôb a sťažností resp. verejných kontrol súkromných poskytovateľov verejných služieb, pravidiel kvality a záruk dostupnosti, povinnej infraštruktúry, spôsobov financovania atď. Zaistené právne výklady resp. právne nároky užívateľov by sa mali zaručiť aspoň v prípade základných sociálnych a výkonov v oblasti zdravotníctva. Rozhodnutia na základe vlastného uváženia môžu v niektorých oblastiach dávok lepšie zohľadňovať okolnosti. Osobitne je potrebné právne ochrániť blaho osôb, ktoré si vyžadujú osobitnú ochranu
   (31). Nezávislí poskytovatelia sociálnych služieb potrebujú bezpečné právne postavenie a nediskriminačný prístup k poskytovaniu dávok, pokiaľ nejde o monopolné systémy. V niektorých členských štátoch sa prostredníctvom zásady sociálneho štátu v základoch ústavy podporuje postavenie sociálnej politiky a zabezpečujú sa základné sociálne dávky aj v časoch krízy.

| 4.12. | Zásada zamerania na všeobecné blaho: formy podnikov a organizácií osobitne zamerané na všeobecné blaho a otvorené účasti
   (32), ako sú neziskové organizácie, sociálne podniky, verejné služby, združenia, určité druhy nadácií a družstiev, organizácie používateľov a iné subjekty občianskej spoločnosti, by mali zabezpečiť vhodné finančné a právne podmienky. Financovanie podnikov, ktoré v tejto oblasti pôsobia a generujú zisky, z daní alebo príspevkov sociálneho zabezpečenia si vyžaduje dôkladnejšiu sociálno-politickú diskusiu, primeranú kontrolu a minimálne rámec pre rozdelenie zisku. |
| --- | --- |

4.12.

Zásada zamerania na všeobecné blaho: formy podnikov a organizácií osobitne zamerané na všeobecné blaho a otvorené účasti
   (32), ako sú neziskové organizácie, sociálne podniky, verejné služby, združenia, určité druhy nadácií a družstiev, organizácie používateľov a iné subjekty občianskej spoločnosti, by mali zabezpečiť vhodné finančné a právne podmienky. Financovanie podnikov, ktoré v tejto oblasti pôsobia a generujú zisky, z daní alebo príspevkov sociálneho zabezpečenia si vyžaduje dôkladnejšiu sociálno-politickú diskusiu, primeranú kontrolu a minimálne rámec pre rozdelenie zisku.

| 4.13. | Zásada transparentnosti: využitie verejných prostriedkov prostredníctvom sociálnych služieb a verejnej správy by malo byť transparentné. Právne základy, dôvody rozhodnutí o dávkach a pridelení prostriedkov atď. by mali byť občanom dostupné. |
| --- | --- |

4.13.

Zásada transparentnosti: využitie verejných prostriedkov prostredníctvom sociálnych služieb a verejnej správy by malo byť transparentné. Právne základy, dôvody rozhodnutí o dávkach a pridelení prostriedkov atď. by mali byť občanom dostupné.

| 4.14. | Zásada prepojenia: každodenná realita ľudí, zmena životných procesov, nové formy rodiny, starnutie a prisťahovalectvo si vyžadujú integrované a prepojené služby
   (33). Treba predchádzať segregácii, vylúčeniu a diskriminácii. |
| --- | --- |

4.14.

Zásada prepojenia: každodenná realita ľudí, zmena životných procesov, nové formy rodiny, starnutie a prisťahovalectvo si vyžadujú integrované a prepojené služby
   (33). Treba predchádzať segregácii, vylúčeniu a diskriminácii.

| 4.15. | Zásada rovnocennosti: používatelia, sociálne úrady a sociálne služby by mali mať právne stanovené a vymáhateľné práva a povinnosti. Ak boli pre prípad porušenia pravidiel stanovené sankcie resp. kompenzačné platby, nemali by sa uplatňovať len voči používateľom, ale aj voči verejným sociálnym úradom. |
| --- | --- |

4.15.

Zásada rovnocennosti: používatelia, sociálne úrady a sociálne služby by mali mať právne stanovené a vymáhateľné práva a povinnosti. Ak boli pre prípad porušenia pravidiel stanovené sankcie resp. kompenzačné platby, nemali by sa uplatňovať len voči používateľom, ale aj voči verejným sociálnym úradom.

| 4.16. | Zásada kvality: sociálne služby by mali byť prepojené s opatreniami v oblasti záruky kvality. Potreba analýzy, plánovania a vykonávania opatrení by mala byť založená na poznatkoch a odborných znalostiach v oblasti sociálneho hospodárstva. Osobné služby by sa mali posilniť prostredníctvom odbornej prípravy, profesionalizácie a primeraného odmeňovania a pracovných podmienok v rámci slobodného kolektívneho vyjednávania. Rámec kvality pre služby všeobecného záujmu v Európe (34) môže byť vzorom pre odporúčania EÚ týkajúce sa sociálnych služieb. Ak je to na doplnenie vhodné, malo by byť podporované rozširovanie počtu dobrovoľníkov a ich zaškoľovanie. |
| --- | --- |

4.16.

Zásada kvality: sociálne služby by mali byť prepojené s opatreniami v oblasti záruky kvality. Potreba analýzy, plánovania a vykonávania opatrení by mala byť založená na poznatkoch a odborných znalostiach v oblasti sociálneho hospodárstva. Osobné služby by sa mali posilniť prostredníctvom odbornej prípravy, profesionalizácie a primeraného odmeňovania a pracovných podmienok v rámci slobodného kolektívneho vyjednávania. Rámec kvality pre služby všeobecného záujmu v Európe (34) môže byť vzorom pre odporúčania EÚ týkajúce sa sociálnych služieb. Ak je to na doplnenie vhodné, malo by byť podporované rozširovanie počtu dobrovoľníkov a ich zaškoľovanie.

| 4.17. | Zásada koordinácie: rozsah cezhraničných záležitostí vo vzťahu k plneniu sociálneho zabezpečenia a sociálnej ochrany by sa mal zlepšiť. Zároveň treba zohľadniť zaťaženie orgánov, ktoré znášajú náklady, daňových poplatníkov a platcov príspevkov, ako aj zásadu spoločenskej solidárnosti a proporcionality. Treba predísť jednostrannému zaťaženiu, predovšetkým výkonných národných systémov. |
| --- | --- |

4.17.

Zásada koordinácie: rozsah cezhraničných záležitostí vo vzťahu k plneniu sociálneho zabezpečenia a sociálnej ochrany by sa mal zlepšiť. Zároveň treba zohľadniť zaťaženie orgánov, ktoré znášajú náklady, daňových poplatníkov a platcov príspevkov, ako aj zásadu spoločenskej solidárnosti a proporcionality. Treba predísť jednostrannému zaťaženiu, predovšetkým výkonných národných systémov.

V Bruseli 17. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Napr. prostredníctvom dôslednejšej kontroly a hodnotenia vykonávania odporúčaní a prepojenia so štrukturálnymi fondmi (Ú. v. EÚ C 170, 5.6.2014, s. 23).

1

(2)  Prejav Winstona Churchilla v Zürichu v roku 1946: „Musíme vybudovať niečo ako Spojené štáty európske“.

2

(3)  Charta základných práv Európskej únie; Európska sociálna charta.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 102.

4

(5)  Pozri COM(2013) 83, 20. 2. 2013 (Ú. v. EÚ C 226, 16.7.2014, s. 21).

5

(6)  Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 23; Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s. 91; Ú. v. EÚ C 226, 16.7.2014, s. 21.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 161, 6.6.2013, s. 27.

7

(8)  Dokumenty európskeho semestra, Caritas Europa: Budúcnosť sociálneho štátu, 2012, Dokumenty platformy sociálnej ochrany.

8

Budúcnosť sociálneho štátu,

(9)  Social Inclusion Monitor Europe (SIM) – Index Report Social Justice in the EU – A Cross-national Comparison, 2014.

9

A Cross-national Comparison

(10)  OECD In It Together (Spoločne na jednej lodi), 2015: Vo väčšine krajín je priepasť medzi chudobou a bohatstvom na najvyššej úrovni za posledných 30 rokov. V krajinách OECD zarába najbohatších 10 % obyvateľstva 9,6-krát viac, ako najchudobnejších 10 %. Okolo roku 1980 bol tento pomer 7:1.

10

In It Together

(11)  Článok 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii.

11

(12)  Napríklad Friends of Europe, „Sociálna únia“, 23. 3. 2015.

12

(13)  Pozri Balík o sociálnych investíciách EÚ, Univerzita KU Leuven, Social Protection at the Top of the international Agenda, 2014; EHSV, Vers une Europe 2020 plus efficace: les propositions de la societé civile pour renforcer l’inclusion sociale et la competitivité en Europe, 4. 12. 2014; EHSV, Akčný plán pre Európu, apríl 2014.

13

Social Protection at the Top of the international Agenda

Vers une Europe 2020 plus efficace: les propositions de la societé civile pour renforcer l’inclusion sociale et la competitivité en Europe

Akčný plán pre Európu

(14)  Pozri napr.: COM(2014) 902 final, 28. novembra 2014; poverovací list členke Komisie Thyssenovej, Junckerove priority 12. septembra 2014; luxemburské predsedníctvo Rady a zasadnutie ministrov sociálnych vecí 16. a 17. júla 2015: posilnenie sociálneho rozmeru; správy Výboru pre sociálnu ochranu.

14

(15)  Odporúčanie Rady z 24. 6. 1992 (Ú. v. ES L 245, 26.8.1992, s. 46).

15

(16)  Okrem iného článok 2, článok 3 ods. 3 ZEÚ, ako aj článok 2 ods. 3, články 14, 56, 107, 162 a nasl., články 168, 174, článok 175 ods. 3 ZFEÚ a protokol č. 26 k Zmluve o fungovaní Európskej únie.

16

(17)  Odporúčania MOP 2012; MOP 2014 – 2015 World Social Protection Report.

17

World Social Protection Report

(18)  Charta základných práv EÚ: článok 1 v spojení s článkom 34 ods. 3.

18

(19)  Uznesenie z 20. 10. 2010, 2010/2039(INI) (Ú. v. EÚ C 70 E, 8.3.2012, s. 8); uznesenie z 15. novembra 2011, 2010/2039(INI) (Ú. v. EÚ C 153 E, 31.5.2013, s. 57).

19

(20)  http://toad.cor.europa.eu/corwipdetail.aspx?folderpath=ECOS-V%2f012&id=20923

20

(21)  Ú. v. EÚ C 170, 5.6.2014, s. 23.

21

(22)  V tomto zmysle je podľa článku 153 ods. 4 ZFEÚ potrebné rešpektovať právo členských štátov stanoviť základné zásady ich systémov sociálneho zabezpečenia.

22

(23)  Pozri konferenciu Európskeho odborového inštitútu s názvom „The sovereign debt crisis, the EU and welfare state reform“,3. 2. 2015.

23

„The sovereign debt crisis, the EU and welfare state reform“,

(24)  Predsedníctvo Rady predložilo ministrom sociálnych vecí v júli 2015 návrhy na sociálny rozmer rámca riadenia.

24

(25)  Ú. v. EÚ C 170, 5.6.2014, s. 23.

25

(26)  Arbeitsgemeinschaft für Kinder- und Jugendhilfe – AGJ, Európsky rozmer orgánov starostlivosti o deti a mládež, 2015.

26

Európsky rozmer orgánov starostlivosti o deti a mládež

(27)  Ú. v. EÚ C 12, 15.1.2015, s. 16; Ú. v. EÚ C 21, 21.1.2011, s. 39.

27

(28)  Ú. v. EÚ C 311, 12.9.2014, s. 38.

28

(29)  Pozri Dahme/Wohlfahrt, 2015.

29

(30)  Ú. v. EÚ C 458, 19.12.2014, s. 43.

30

(31)  Napr. deti a mládež, budúce matky a nesvojprávne osoby, ktoré si vyžadujú pomoc.

31

(32)  Iniciatíva EHSV pre sociálne podnikanie.

32

(33)  Kocher/Welti, 2010.

33

(34)  Pozri oznámenie „Rámec kvality pre služby všeobecného záujmu v Európe“ [COM(2011) 900 final].

34

---

PRÍLOHA

Nasledujúce body stanoviska sekcie pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo boli zamietnuté a nahradené pozmeňovacími návrhmi, získali však aspoň jednu štvrtinu odovzdaných hlasov:

Bod 1.3

„Pri vypracúvaní zásad v oblasti sociálnej politiky v záujme konvergentného rozvoja sociálnych systémov je potrebné zohľadniť zodpovednosť členských štátov a politické, ako aj kultúrne rozdiely sociálnych systémov a podporovať konsenzus medzi členskými štátmi.“

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu 1:

| Hlasy za: | 105 |
| --- | --- |
| Hlasy proti: | 51 |
| Zdržali sa hlasovania: | 15 |

Hlasy za:

105

Hlasy proti:

51

Zdržali sa hlasovania:

15

Bod 4.2

„Zásada potreby: rozvoj a príprava včasných, profesionálnych sociálnych a zdravotníckych služieb pre rôzne problémy: o. i. pre rodiny, osoby so zdravotným postihnutím, chorých, nezamestnaných, osamelých rodičov, deti, osoby, ktoré opatrujú svojich rodinných príslušníkov, utečencov, dospievajúcich (1) s poruchami vývoja, rodičov s výchovnými problémami, domácu starostlivosť a iné služby pre domácnosť (2), pomoc pri nadmernom zadlžení (3), návykovom správaní, bezdomovectve a psychosociálnych problémoch. Účinné sociálne dávky sú o. i. poradenstvo, pomoc, podpora, monitorovanie, starostlivosť, posilnenie postavenia a výchova, liečba a terapia (4). Keďže dôvody nezamestnanosti sú rozmanité a je potrebné predísť tendencii ocitania sa v chudobe, prostredníctvom právne zaručených aktívnych opatrení na trhu práce by sa malo podporovať rýchle opätovné začleňovanie do trhu práce a vymedziť výšku finančných dávok poskytovaných do doby opätovného začlenenia do pracovného trhu, napr. podľa doterajšej životnej úrovne resp. podľa príspevkov.“

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu 3:

| Hlasy za: | 119 |
| --- | --- |
| Hlasy proti: | 53 |
| Zdržali sa hlasovania: | 9 |

Hlasy za:

119

Hlasy proti:

53

Zdržali sa hlasovania:

9

Bod 4.4

„Zásada dostupnosti: zabezpečenie miestnej, časovej, finančnej a nediskriminačnej dostupnosti sociálnych dávok, najmä sociálnych služieb. Trvalo udržateľné a solidárne financovanie, transparentnosť ponuky služieb a konkrétna právna záruka s možnosťou podať žalobu a sťažnosť zvyšujú dostupnosť. Povinné príplatky môžu byť užitočnými nástrojmi riadenia. Mali by byť sociálne vyvážené a nemali by pôsobiť ako prekážka prístupu. Byrokratické kontroly konkrétnej potreby pomoci môžu byť pri niektorých plneniach, ako sú pomoc v prípade závislosti alebo psychosociálne problémy, kontraproduktívne. Používateľovi by mali byť aktívne ponúkané najmä poradenské a preventívne plnenia.“

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu 4:

| Hlasy za: | 114 |
| --- | --- |
| Hlasy proti: | 59 |
| Zdržali sa hlasovania: | 13 |

Hlasy za:

114

Hlasy proti:

59

Zdržali sa hlasovania:

13

Bod 4.7

„Zásada osobnej zodpovednosti: uchádzači o zamestnanie a osoby s problémami začlenenia sa do zamestnania atď. by mali byť podporovaní prostredníctvom sociálnych služieb a stimulačných programov s cieľom úplne alebo čiastočne si zabezpečiť živobytie vlastnými silami. Občania by mali dostávať stimuly a možnosti pre dodatočné, primerané živobytie s nízkou mierou rizika. Profesionálna podpora pri rozvoji odborných kvalifikácií a osobných schopností, ako sú komunikačné, sociálne a životné zručnosti, sú často predpokladom dostatočnej schopnosti osobnej a sociálnej zodpovednosti. Aj za ochranu zdravia sú sčasti zodpovední jednotlivci. Systémy sociálneho zabezpečenia by mohli zdravý spôsob života podporovať prostredníctvom ponuky prevencie, stimulujúcich opatrení a lepšou ochranou spotrebiteľa.“

Výsledok hlasovania o pozmeňovacom návrhu 5:

| Hlasy za: | 117 |
| --- | --- |
| Hlasy proti: | 62 |
| Zdržali sa hlasovania: | 11 |

Hlasy za:

117

Hlasy proti:

62

Zdržali sa hlasovania:

11

---

(1)  Arbeitsgemeinschaft für Kinder- und Jugendhilfe – AGJ, Európsky rozmer orgánov starostlivosti o deti a mládež, 2015.

(2)  Ú. v. EÚ C 12, 15.1.2015, s. 16 – 22; Ú. v. EÚ C 21, 21.1.2011, s. 39.

(3)  Ú. v. EÚ C 311, 12.9.2014, s. 38.

(4)  Pozri Dahme/Wohlfahrt, 2015.

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/49

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Potvrdzovanie zručností a kvalifikácií získaných prostredníctvom neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa – praktický príspevok organizovanej občianskej spoločnosti“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/09)

| Spravodajca: | Pavel TRANTINA |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Marie ZVOLSKÁ |

Spravodajca:

Pavel TRANTINA

Pomocná spravodajkyňa:

Marie ZVOLSKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 22. januára 2015 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Potvrdzovanie zručností a kvalifikácií získaných prostredníctvom neformálneho a informálneho vzdelávania – praktický prínos organizovanej občianskej spoločnosti.“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 17. júna 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra 2015) prijal 212 hlasmi za, pričom 8 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV je presvedčený, že treba klásť dôraz na identifikáciu, dokumentáciu, hodnotenie, a teda potvrdzovanie získaných výsledkov neformálneho vzdelávania, a to spôsobom, ktorý by bol čo najlepšie porovnateľný a zrozumiteľný pre všetky zainteresované strany, najmä zamestnávateľov a vzdelávacie inštitúcie. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV je presvedčený, že treba klásť dôraz na identifikáciu, dokumentáciu, hodnotenie, a teda potvrdzovanie získaných výsledkov neformálneho vzdelávania, a to spôsobom, ktorý by bol čo najlepšie porovnateľný a zrozumiteľný pre všetky zainteresované strany, najmä zamestnávateľov a vzdelávacie inštitúcie.

| 1.2. | Členské štáty by mali zabezpečiť príležitosti občanom rôznych vekových skupín a úrovní kvalifikácie prístup k potvrdzovaniu výsledkov neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa. To môže vyžadovať ďalšiu spoluprácu poskytovateľov neformálneho vzdelávania, verejných orgánov a zainteresovaných strán, okrem iného napríklad v otázkach financovania a potvrdzovania. |
| --- | --- |

1.2.

Členské štáty by mali zabezpečiť príležitosti občanom rôznych vekových skupín a úrovní kvalifikácie prístup k potvrdzovaniu výsledkov neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa. To môže vyžadovať ďalšiu spoluprácu poskytovateľov neformálneho vzdelávania, verejných orgánov a zainteresovaných strán, okrem iného napríklad v otázkach financovania a potvrdzovania.

| 1.3. | EHSV požaduje podporu všetkých zúčastnených strán, najmä sociálnych partnerov a ďalších organizácií občianskej spoločnosti, aby si uvedomovali prínosy potvrdzovania a mohli sa aktívne zapájať do vypracovávania národných kvalifikačných rámcov a formulovania odborných kvalifikácií. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV požaduje podporu všetkých zúčastnených strán, najmä sociálnych partnerov a ďalších organizácií občianskej spoločnosti, aby si uvedomovali prínosy potvrdzovania a mohli sa aktívne zapájať do vypracovávania národných kvalifikačných rámcov a formulovania odborných kvalifikácií.

| 1.4. | Je potrebné poskytovať občanom relevantné informácie o výhodách, možnostiach a mechanizmoch potvrdzovania kompetencií. EHSV odporúča členským štátom, aby rozvíjali inštitúcie, ktoré poskytujú takéto usmernenia a poradenstvo, a zapojili do tohto procesu najmä služby zamestnanosti, ale aj informačné centrá pre mládež, vzdelávacie inštitúcie, zamestnávateľov, odborové organizácie, centrá kariérneho poradenstva, mládežnícke organizácie, organizácie žien, organizácie na podporu migrantov a zdravotne postihnutých a verejné orgány. |
| --- | --- |

1.4.

Je potrebné poskytovať občanom relevantné informácie o výhodách, možnostiach a mechanizmoch potvrdzovania kompetencií. EHSV odporúča členským štátom, aby rozvíjali inštitúcie, ktoré poskytujú takéto usmernenia a poradenstvo, a zapojili do tohto procesu najmä služby zamestnanosti, ale aj informačné centrá pre mládež, vzdelávacie inštitúcie, zamestnávateľov, odborové organizácie, centrá kariérneho poradenstva, mládežnícke organizácie, organizácie žien, organizácie na podporu migrantov a zdravotne postihnutých a verejné orgány.

| 1.5. | Nevyhnutným predpokladom je kvalitný legislatívny rámec na národnej úrovni, ktorý zabezpečí rovnocennosť certifikátov získaných formálnym vzdelávaním a neformálnym vzdelávaním či informálnym učením sa. To kladie značné požiadavky na kvalitu procesov potvrdzovania, ktoré je vhodné podporovať aj finančne, napríklad z Európskeho sociálneho fondu. |
| --- | --- |

1.5.

Nevyhnutným predpokladom je kvalitný legislatívny rámec na národnej úrovni, ktorý zabezpečí rovnocennosť certifikátov získaných formálnym vzdelávaním a neformálnym vzdelávaním či informálnym učením sa. To kladie značné požiadavky na kvalitu procesov potvrdzovania, ktoré je vhodné podporovať aj finančne, napríklad z Európskeho sociálneho fondu.

| 1.6. | EHSV apeluje na vzdelávacie inštitúcie, najmä stredné a vyššie odborné školy a univerzity, aby viac podporovali potvrdzovanie zručností a vedomostí získaných neformálnym spôsobom. V tomto smere existuje v EÚ mnoho príkladov osvedčených postupov, ktoré treba šíriť. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV apeluje na vzdelávacie inštitúcie, najmä stredné a vyššie odborné školy a univerzity, aby viac podporovali potvrdzovanie zručností a vedomostí získaných neformálnym spôsobom. V tomto smere existuje v EÚ mnoho príkladov osvedčených postupov, ktoré treba šíriť.

| 1.7. | EHSV je presvedčený, že kolektívne vyjednávanie a sociálny dialóg medzi odbormi a zamestnávateľmi môžu mať veľký význam v procese potvrdzovania neformálneho vzdelávania a celoživotného vzdelávania. Prostredníctvom neho treba pracovať na potvrdzovaní neformálneho vzdelávania ako dôležitého príspevku do diskusie o zamestnateľnosti a nástrojoch na jej podporu. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV je presvedčený, že kolektívne vyjednávanie a sociálny dialóg medzi odbormi a zamestnávateľmi môžu mať veľký význam v procese potvrdzovania neformálneho vzdelávania a celoživotného vzdelávania. Prostredníctvom neho treba pracovať na potvrdzovaní neformálneho vzdelávania ako dôležitého príspevku do diskusie o zamestnateľnosti a nástrojoch na jej podporu.

| 1.8. | Vzhľadom na vysokú nezamestnanosť mladých ľudí je vhodné podporovať príležitosti na vzájomné pôsobenie medzi súkromnými a verejnými pracovnými agentúrami, dobrovoľníckymi organizáciami (najmä mládežníckymi) a zamestnávateľmi. Tieto synergie môžu poslúžiť ako prostriedok na zviditeľnenie a zvýšenie informovanosti o význame a hodnote neformálneho vzdelávania v dobrovoľníckych organizáciách a zároveň môžu zvýšiť aj vzájomnú dôveru. |
| --- | --- |

1.8.

Vzhľadom na vysokú nezamestnanosť mladých ľudí je vhodné podporovať príležitosti na vzájomné pôsobenie medzi súkromnými a verejnými pracovnými agentúrami, dobrovoľníckymi organizáciami (najmä mládežníckymi) a zamestnávateľmi. Tieto synergie môžu poslúžiť ako prostriedok na zviditeľnenie a zvýšenie informovanosti o význame a hodnote neformálneho vzdelávania v dobrovoľníckych organizáciách a zároveň môžu zvýšiť aj vzájomnú dôveru.

| 1.9. | Preto je potrebné podporovať rozvoj a používanie nástrojov na sebahodnotenie, ktoré pomáhajú človeku určiť a opísať povahu výsledkov učenia sa zo skúseností organizácií občianskej spoločnosti. EHSV už v minulosti podporil vytvorenie Európskeho pasu zručností, resp. neskôr Europass Experience. Je preto sklamaný, že Európska komisia prípravu Europass Experience zastavila, a vyzýva ju, aby sa v tomto smere aktivizovala a dotiahla tento nástroj do úspešného konca. |
| --- | --- |

1.9.

Preto je potrebné podporovať rozvoj a používanie nástrojov na sebahodnotenie, ktoré pomáhajú človeku určiť a opísať povahu výsledkov učenia sa zo skúseností organizácií občianskej spoločnosti. EHSV už v minulosti podporil vytvorenie Európskeho pasu zručností, resp. neskôr Europass Experience. Je preto sklamaný, že Európska komisia prípravu Europass Experience zastavila, a vyzýva ju, aby sa v tomto smere aktivizovala a dotiahla tento nástroj do úspešného konca.

2.   Úvod – neformálne vzdelávanie a informálne učenie sa

| 2.1. | Napriek súčasnej nepriaznivej ekonomickej a sociálnej situácii v mnohých členských štátoch EÚ, keď ani formálne vzdelanie nie je zárukou uplatnenia sa na trhu práce, sa EHSV domnieva, že EÚ nemôže neuznávať skryté bohatstvo, ktoré spočíva v skúsenostiach a zručnostiach osvojených neformálnym alebo informálnym spôsobom. |
| --- | --- |

2.1.

Napriek súčasnej nepriaznivej ekonomickej a sociálnej situácii v mnohých členských štátoch EÚ, keď ani formálne vzdelanie nie je zárukou uplatnenia sa na trhu práce, sa EHSV domnieva, že EÚ nemôže neuznávať skryté bohatstvo, ktoré spočíva v skúsenostiach a zručnostiach osvojených neformálnym alebo informálnym spôsobom.

| 2.2. | Toto uznávanie, resp. potvrdzovanie môže poskytnúť príležitosť najmä niektorým znevýhodneným skupinám (ženám, migrantom, mladým ľuďom, starším pracovníkom). Nemalo by však vyvolávať falošné nádeje o možnostiach ich rýchleho zúročenia na trhu práce. Na to je potrebná hospodárska a sociálna politika, ktorá by bola väčšmi zameraná na investície, vytváranie kvalitných pracovných miest, boj proti chudobe a hrozbe sociálneho vylúčenia. Tieto politiky musia zároveň viesť a podporovať posilnenie systémov vzdelávania, odbornej prípravy a rekvalifikácie. |
| --- | --- |

2.2.

Toto uznávanie, resp. potvrdzovanie môže poskytnúť príležitosť najmä niektorým znevýhodneným skupinám (ženám, migrantom, mladým ľuďom, starším pracovníkom). Nemalo by však vyvolávať falošné nádeje o možnostiach ich rýchleho zúročenia na trhu práce. Na to je potrebná hospodárska a sociálna politika, ktorá by bola väčšmi zameraná na investície, vytváranie kvalitných pracovných miest, boj proti chudobe a hrozbe sociálneho vylúčenia. Tieto politiky musia zároveň viesť a podporovať posilnenie systémov vzdelávania, odbornej prípravy a rekvalifikácie.

| 2.3. | EHSV vychádza z dôležitého dokumentu, ktorým je Odporúčanie Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (1). V ňom sa zdôrazňuje, že potvrdzovanie výsledkov vzdelávania, a to znalostí, zručností a kompetencií získaných prostredníctvom neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, môže zohrávať dôležitú úlohu pri zvyšovaní zamestnateľnosti a mobility, ako aj pri zvyšovaní motivácie k celoživotnému vzdelávaniu, a to najmä v prípade sociálno-ekonomicky znevýhodnených alebo nízkokvalifikovaných jednotlivcov. Potvrdzovanie relevantných znalostí, zručností a kompetencií by mohlo ešte hodnotnejšie prispievať k zlepšeniu fungovania trhu práce, podpore mobility a posilneniu konkurencieschopnosti a hospodárskeho rastu. |
| --- | --- |

2.3.

EHSV vychádza z dôležitého dokumentu, ktorým je Odporúčanie Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (1). V ňom sa zdôrazňuje, že potvrdzovanie výsledkov vzdelávania, a to znalostí, zručností a kompetencií získaných prostredníctvom neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, môže zohrávať dôležitú úlohu pri zvyšovaní zamestnateľnosti a mobility, ako aj pri zvyšovaní motivácie k celoživotnému vzdelávaniu, a to najmä v prípade sociálno-ekonomicky znevýhodnených alebo nízkokvalifikovaných jednotlivcov. Potvrdzovanie relevantných znalostí, zručností a kompetencií by mohlo ešte hodnotnejšie prispievať k zlepšeniu fungovania trhu práce, podpore mobility a posilneniu konkurencieschopnosti a hospodárskeho rastu.

| 2.4. | Zamestnávateľské organizácie, jednotliví zamestnávatelia, odbory, priemyselné, obchodné a remeselné komory, vnútroštátne subjekty, ktoré sa zúčastňujú na procese uznávania odborných kvalifikácií a na posudzovaní a certifikovaní výsledkov vzdelávania, služby zamestnanosti, mládežnícke organizácie, osoby pracujúce s mládežou, poskytovatelia vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj ďalšie organizácie občianskej spoločnosti sú podľa Rady kľúčovými zainteresovanými stranami, ktoré majú dôležitú úlohu pri uľahčovaní príležitostí na neformálne vzdelávanie a informálne učenie sa a na súvisiace postupy potvrdzovania. |
| --- | --- |

2.4.

Zamestnávateľské organizácie, jednotliví zamestnávatelia, odbory, priemyselné, obchodné a remeselné komory, vnútroštátne subjekty, ktoré sa zúčastňujú na procese uznávania odborných kvalifikácií a na posudzovaní a certifikovaní výsledkov vzdelávania, služby zamestnanosti, mládežnícke organizácie, osoby pracujúce s mládežou, poskytovatelia vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj ďalšie organizácie občianskej spoločnosti sú podľa Rady kľúčovými zainteresovanými stranami, ktoré majú dôležitú úlohu pri uľahčovaní príležitostí na neformálne vzdelávanie a informálne učenie sa a na súvisiace postupy potvrdzovania.

| 2.5. | Podľa odporúčania rady z roku 2012 by mali členské štáty najneskôr v roku 2018 zaviesť v súlade s vnútroštátnymi okolnosťami a osobitosťami, a ako to považujú za vhodné, opatrenia na potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, ktorými sa jednotlivcom umožní:







  — | dať si potvrdiť svoje znalosti, zručnosti a kompetencie získané prostredníctvom neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, a to aj prípadne prostredníctvom otvorených vzdelávacích zdrojov; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Podľa odporúčania rady z roku 2012 by mali členské štáty najneskôr v roku 2018 zaviesť v súlade s vnútroštátnymi okolnosťami a osobitosťami, a ako to považujú za vhodné, opatrenia na potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, ktorými sa jednotlivcom umožní:

—

dať si potvrdiť svoje znalosti, zručnosti a kompetencie získané prostredníctvom neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, a to aj prípadne prostredníctvom otvorených vzdelávacích zdrojov;

| — | získať plnú kvalifikáciu alebo prípadne čiastočnú kvalifikáciu, a to na základe potvrdených skúseností získaných neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa [...]. |
| --- | --- |

—

získať plnú kvalifikáciu alebo prípadne čiastočnú kvalifikáciu, a to na základe potvrdených skúseností získaných neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa [...].

| 2.6. | Na základe odporúčania Rady by do režimov potvrdzovania neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa mali byť podľa potreby začlenené nasledujúce prvky a každému jednotlivcovi by malo byť umožnené použiť ktorýkoľvek z nich, a to buď jednotlivo alebo v kombinácii, v závislosti od jeho potrieb:






  — | IDENTIFIKÁCIA výsledkov vzdelávania, ktoré jednotlivci získali neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa, |
| --- | --- | --- |

2.6.

Na základe odporúčania Rady by do režimov potvrdzovania neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa mali byť podľa potreby začlenené nasledujúce prvky a každému jednotlivcovi by malo byť umožnené použiť ktorýkoľvek z nich, a to buď jednotlivo alebo v kombinácii, v závislosti od jeho potrieb:

—

IDENTIFIKÁCIA výsledkov vzdelávania, ktoré jednotlivci získali neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa,

| — | DOKUMENTÁCIA výsledkov vzdelávania, ktoré jednotlivci získali neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa, |
| --- | --- |

—

DOKUMENTÁCIA výsledkov vzdelávania, ktoré jednotlivci získali neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa,

| — | HODNOTENIE výsledkov vzdelávania, ktoré jednotlivci získali neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa, |
| --- | --- |

—

HODNOTENIE výsledkov vzdelávania, ktoré jednotlivci získali neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa,

| — | CERTIFIKÁCIA výsledkov hodnotenia výsledkov vzdelávania, ktoré jednotlivci získali neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa v podobe kvalifikácie alebo kreditov vedúcich ku kvalifikácii alebo v inej vhodnej podobe. |
| --- | --- |

—

CERTIFIKÁCIA výsledkov hodnotenia výsledkov vzdelávania, ktoré jednotlivci získali neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa v podobe kvalifikácie alebo kreditov vedúcich ku kvalifikácii alebo v inej vhodnej podobe.

Európske smernice o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (2) z roku 2009 (a momentálne upravovaná verzia z roku 2015) boli vypracované pre tých jednotlivcov a aktérov, ktorí sú zodpovední za začatie, vývoj, implementáciu a priebeh potvrdzovania. Jednotliví aktéri pôsobia na rôznych úrovniach (na európskej, národnej, odvetvovej a miestnej), v rôznych kontextoch (vo verejnej, súkromnej a dobrovoľníckej sfére, v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, v oblasti služieb trhu práce). Cieľom usmernení je objasniť podmienky pre vykonávanie auditu zručností a upozorniť na možnosti zúčastnených strán v rôznych fázach procesu.

| 2.7. | EHSV sa už viackrát kladne vyjadril k prínosu neformálneho vzdelávania a dôležitosti jeho potvrdzovania. V tomto stanovisku sa však k tejto téme vyjadruje prvýkrát ucelene. Cieľom tohto dokumentu je zhrnúť názory zástupcov zamestnávateľov, zamestnancov a ďalších organizácií občianskej spoločnosti, pokiaľ ide o praktické postupy potvrdzovania, a predložiť návrhy praktických riešení z ich uhlu pohľadu. |
| --- | --- |

2.7.

EHSV sa už viackrát kladne vyjadril k prínosu neformálneho vzdelávania a dôležitosti jeho potvrdzovania. V tomto stanovisku sa však k tejto téme vyjadruje prvýkrát ucelene. Cieľom tohto dokumentu je zhrnúť názory zástupcov zamestnávateľov, zamestnancov a ďalších organizácií občianskej spoločnosti, pokiaľ ide o praktické postupy potvrdzovania, a predložiť návrhy praktických riešení z ich uhlu pohľadu.

3.   Zručnosti a znalosti získané neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa

| 3.1. | Pokles špecializovanej výroby založenej na remeslách, zmeny technológií a, naopak, rast odvetvia služieb znamená, že zamestnávatelia 21. storočia teraz kladú väčší dôraz na „osobnosť“ zamestnanca a „prierezové“ či „prenosné“ zručnosti. Dôležitým sa stáva celoživotné vzdelávanie a potvrdzovanie zručností a znalostí získaných mimo procesu školského vyučovania. |
| --- | --- |

3.1.

Pokles špecializovanej výroby založenej na remeslách, zmeny technológií a, naopak, rast odvetvia služieb znamená, že zamestnávatelia 21. storočia teraz kladú väčší dôraz na „osobnosť“ zamestnanca a „prierezové“ či „prenosné“ zručnosti. Dôležitým sa stáva celoživotné vzdelávanie a potvrdzovanie zručností a znalostí získaných mimo procesu školského vyučovania.

| 3.2. | Na základe zadania Európskeho fóra mládeže vypracovali University of Bath a GHK Consulting v roku 2012 Štúdiu vplyvu neformálneho vzdelávania v mládežníckych organizáciách na zamestnateľnosť mladých ľudí (3). Mládežnícke organizácie sú dôležitými poskytovateľmi neformálneho vzdelávania. Tento druh vzdelávania v mládežníckych organizáciách nie je zameraný primárne na zvýšenie zamestnateľnosti, avšak zručnosti v nich získané k nej môžu prispieť. Práve táto otázka bola predmetom štúdie. |
| --- | --- |

3.2.

Na základe zadania Európskeho fóra mládeže vypracovali University of Bath a GHK Consulting v roku 2012 Štúdiu vplyvu neformálneho vzdelávania v mládežníckych organizáciách na zamestnateľnosť mladých ľudí (3). Mládežnícke organizácie sú dôležitými poskytovateľmi neformálneho vzdelávania. Tento druh vzdelávania v mládežníckych organizáciách nie je zameraný primárne na zvýšenie zamestnateľnosti, avšak zručnosti v nich získané k nej môžu prispieť. Práve táto otázka bola predmetom štúdie.

| 3.3. | Táto štúdia dokazuje všeobecný poznatok, že existuje zjavná zhoda medzi zručnosťami, ktoré požadujú zamestnávatelia, a zručnosťami, ktoré rozvíja odvetvie neformálneho vzdelávania. Päť zo šiestich najčastejšie požadovaných tzv. mäkkých zručností (soft skills) patrí medzi zručnosti, ktoré vo väčšej miere rozvíjajú mládežnícke organizácie – výnimkou sú matematické schopnosti. Medzi mäkké zručnosti, ktoré zamestnávatelia najčastejšie požadujú, patria: komunikačné zručnosti, organizačné/plánovacie spôsobilosti, schopnosť rozhodnúť sa, schopnosť pracovať v tíme, spoľahlivosť/samostatnosť a matematické schopnosti. Tieto mäkké zručnosti sú považované za kľúčový prvok úspechu na pracovisku. Dochádza tu tiež k rozvoju niektorých osobnostných čŕt, ako je napríklad osobná motivácia, iniciatívnosť a činorodosť. Ide o osobnostné vlastnosti spojené so spoľahlivosťou, samostatnosťou a podnikavosťou. |
| --- | --- |

3.3.

Táto štúdia dokazuje všeobecný poznatok, že existuje zjavná zhoda medzi zručnosťami, ktoré požadujú zamestnávatelia, a zručnosťami, ktoré rozvíja odvetvie neformálneho vzdelávania. Päť zo šiestich najčastejšie požadovaných tzv. mäkkých zručností (soft skills) patrí medzi zručnosti, ktoré vo väčšej miere rozvíjajú mládežnícke organizácie – výnimkou sú matematické schopnosti. Medzi mäkké zručnosti, ktoré zamestnávatelia najčastejšie požadujú, patria: komunikačné zručnosti, organizačné/plánovacie spôsobilosti, schopnosť rozhodnúť sa, schopnosť pracovať v tíme, spoľahlivosť/samostatnosť a matematické schopnosti. Tieto mäkké zručnosti sú považované za kľúčový prvok úspechu na pracovisku. Dochádza tu tiež k rozvoju niektorých osobnostných čŕt, ako je napríklad osobná motivácia, iniciatívnosť a činorodosť. Ide o osobnostné vlastnosti spojené so spoľahlivosťou, samostatnosťou a podnikavosťou.

| 3.4. | Neformálne a informálne sa učia v procese celoživotného vzdelávania všetci občania. Napríklad ženy (aj muži) si v mnohých prípadoch pri riadení rodinných záležitostí rozvíjajú zručnosti, ktoré sa dajú preniesť na pracovisko, najmä v oblasti sociálnych služieb. Ak musia z dôvodu nadbytočnosti alebo rodinnej situácie zmeniť zamestnanie, môžu tieto znalosti využiť aj pri prechode do nového zamestnania alebo v prípade žien-migrantiek môžu vďaka nim prvú prácu získať. EHSV už dávnejšie vyzval (4) členské štáty, aby „urýchlili proces uznávania kvalifikácií a skúseností získaných v zahraničí, aby si ženy mohli nájsť pracovné miesto zodpovedajúce ich zručnostiam a ambíciám, a považovali prácu v niektorých sektoroch (upratovanie, starostlivosť o deti, starostlivosť o staršie osoby, ubytovacie a stravovacie služby, poľnohospodárstvo atď.) za zdroj príležitostí pre menej kvalifikované prisťahovalkyne, pokiaľ budú tieto sektory súčasťou legálneho hospodárstva, sprofesionalizujú sa a zatraktívnia a pokiaľ budú ženy vyškolené na tieto povolania a budú mať možnosť kariérneho postupu.“ Výbor vyzval sociálnych partnerov, aby „uľahčili uznávanie kvalifikácií prisťahovalkýň v kolektívnych dohovoroch.“ |
| --- | --- |

3.4.

Neformálne a informálne sa učia v procese celoživotného vzdelávania všetci občania. Napríklad ženy (aj muži) si v mnohých prípadoch pri riadení rodinných záležitostí rozvíjajú zručnosti, ktoré sa dajú preniesť na pracovisko, najmä v oblasti sociálnych služieb. Ak musia z dôvodu nadbytočnosti alebo rodinnej situácie zmeniť zamestnanie, môžu tieto znalosti využiť aj pri prechode do nového zamestnania alebo v prípade žien-migrantiek môžu vďaka nim prvú prácu získať. EHSV už dávnejšie vyzval (4) členské štáty, aby „urýchlili proces uznávania kvalifikácií a skúseností získaných v zahraničí, aby si ženy mohli nájsť pracovné miesto zodpovedajúce ich zručnostiam a ambíciám, a považovali prácu v niektorých sektoroch (upratovanie, starostlivosť o deti, starostlivosť o staršie osoby, ubytovacie a stravovacie služby, poľnohospodárstvo atď.) za zdroj príležitostí pre menej kvalifikované prisťahovalkyne, pokiaľ budú tieto sektory súčasťou legálneho hospodárstva, sprofesionalizujú sa a zatraktívnia a pokiaľ budú ženy vyškolené na tieto povolania a budú mať možnosť kariérneho postupu.“ Výbor vyzval sociálnych partnerov, aby „uľahčili uznávanie kvalifikácií prisťahovalkýň v kolektívnych dohovoroch.“

| 3.5. | Pre úspech potvrdzovania neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa je dôležitý posun dôrazu k výsledkom vzdelávania. Ten sa navyše od roku 2004 výslovne systematicky podporuje v agende politiky EÚ pre vzdelávanie, odbornú prípravu a zamestnanosť. Zo záverov novej štúdie Cedefop (na základe výskumu uskutočneného v rokoch 2013 až 2015) vyplýva, že posun k vzdelávacím výsledkom sa v súčasnosti v celej Európe zrýchľuje – pri vytváraní národných kvalifikačných rámcov, vymedzovaní a popise odborných kvalifikácií, používaní výsledkov vzdelávania v osnovách a postupoch hodnotenia, aj ako referenčných bodov pre validáciu. To by malo zvýšiť transparentnosť, relevantnosť a kvalitu vzdelávania, ako aj otvorenosť voči neformálnemu vzdelávaniu a informálnemu učeniu sa. Na praktickej úrovni je dôležité, že pre žiakov a študentov sa tým nastavia jasné ciele, zvýši sa motivácia, umožní sa vypracovanie flexibilných učebných plánov a orientácia sa zacieli na hodnotenie výsledkov. V záujme dosiahnutia kvalitných výsledkov vzdelávania je zároveň potrebné zlepšovať aj metódy a samotné procesy vyučovania a učenia sa. |
| --- | --- |

3.5.

Pre úspech potvrdzovania neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa je dôležitý posun dôrazu k výsledkom vzdelávania. Ten sa navyše od roku 2004 výslovne systematicky podporuje v agende politiky EÚ pre vzdelávanie, odbornú prípravu a zamestnanosť. Zo záverov novej štúdie Cedefop (na základe výskumu uskutočneného v rokoch 2013 až 2015) vyplýva, že posun k vzdelávacím výsledkom sa v súčasnosti v celej Európe zrýchľuje – pri vytváraní národných kvalifikačných rámcov, vymedzovaní a popise odborných kvalifikácií, používaní výsledkov vzdelávania v osnovách a postupoch hodnotenia, aj ako referenčných bodov pre validáciu. To by malo zvýšiť transparentnosť, relevantnosť a kvalitu vzdelávania, ako aj otvorenosť voči neformálnemu vzdelávaniu a informálnemu učeniu sa. Na praktickej úrovni je dôležité, že pre žiakov a študentov sa tým nastavia jasné ciele, zvýši sa motivácia, umožní sa vypracovanie flexibilných učebných plánov a orientácia sa zacieli na hodnotenie výsledkov. V záujme dosiahnutia kvalitných výsledkov vzdelávania je zároveň potrebné zlepšovať aj metódy a samotné procesy vyučovania a učenia sa.

| 3.6. | Z toho vyplýva, že treba klásť dôraz na vyhodnocovanie a dokumentáciu získaných výsledkov neformálneho vzdelávania, a to spôsobom, ktorý by bol zrozumiteľný pre všetky zainteresované strany, najmä zamestnávateľov a vzdelávacie inštitúcie. Tie potom môžu byť ďalej, pokiaľ o to má daný človek záujem a ak sú vytvorené vhodné podmienky, potvrdené dokonca ako štandardné odborné kvalifikácie, rovnocenné formálnym vzdelávacím programom. |
| --- | --- |

3.6.

Z toho vyplýva, že treba klásť dôraz na vyhodnocovanie a dokumentáciu získaných výsledkov neformálneho vzdelávania, a to spôsobom, ktorý by bol zrozumiteľný pre všetky zainteresované strany, najmä zamestnávateľov a vzdelávacie inštitúcie. Tie potom môžu byť ďalej, pokiaľ o to má daný človek záujem a ak sú vytvorené vhodné podmienky, potvrdené dokonca ako štandardné odborné kvalifikácie, rovnocenné formálnym vzdelávacím programom.

4.   Praktický pohľad na potvrdzovanie zručností a kvalifikácií

4.1.   
  Usmerňovanie, poradenstvo a informácie

| 4.1.1. | Členské štáty by mali v rámci postupov potvrdzovania zabezpečiť, aby informácie a usmernenia v súvislosti s výhodami a možnosťami potvrdzovania, ako aj s príslušnými postupmi, boli dostupné jednotlivcom a organizáciám a aby potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa bolo podporované prostredníctvom vhodných usmernení a poradenstva a bolo ľahko dostupné. |
| --- | --- |

4.1.1.

Členské štáty by mali v rámci postupov potvrdzovania zabezpečiť, aby informácie a usmernenia v súvislosti s výhodami a možnosťami potvrdzovania, ako aj s príslušnými postupmi, boli dostupné jednotlivcom a organizáciám a aby potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa bolo podporované prostredníctvom vhodných usmernení a poradenstva a bolo ľahko dostupné.

| 4.1.2. | Režimy potvrdzovania neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa musia byť stanovené vhodným spôsobom a zohľadňovať národné, regionálne a/alebo miestne, ako aj odvetvové potreby a charakteristiky. |
| --- | --- |

4.1.2.

Režimy potvrdzovania neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa musia byť stanovené vhodným spôsobom a zohľadňovať národné, regionálne a/alebo miestne, ako aj odvetvové potreby a charakteristiky.

| 4.1.3. | Je potrebné zabezpečiť príležitosti na zapojenie občanov rôznych vekových kategórií a s rôznymi úrovňami vzdelania. To môže vyžadovať ďalšiu spoluprácu neziskového sektora, verejných orgánov a zainteresovaných strán, okrem iného napríklad v otázkach financovania a potvrdzovania. |
| --- | --- |

4.1.3.

Je potrebné zabezpečiť príležitosti na zapojenie občanov rôznych vekových kategórií a s rôznymi úrovňami vzdelania. To môže vyžadovať ďalšiu spoluprácu neziskového sektora, verejných orgánov a zainteresovaných strán, okrem iného napríklad v otázkach financovania a potvrdzovania.

| 4.1.4. | Občania by mali byť informovaní o ďalších výhodách trvalej účasti na činnosti dobrovoľníckych organizácií. Aj krátke obdobie zapojenia môže mať výrazný vplyv z hľadiska rozvoja zručností a zvýšenia zamestnateľnosti. |
| --- | --- |

4.1.4.

Občania by mali byť informovaní o ďalších výhodách trvalej účasti na činnosti dobrovoľníckych organizácií. Aj krátke obdobie zapojenia môže mať výrazný vplyv z hľadiska rozvoja zručností a zvýšenia zamestnateľnosti.

| 4.1.5. | Je potrebné koordinovane oslovovať občanov a poskytovať im relevantné informácie o výhodách, možnostiach a mechanizmoch potvrdenia zručností. Odporúčame členským štátom, aby rozšírili inštitúcie, ktoré poskytujú takéto usmernenia a poradenstvo, a zapojili do tohto procesu najmä služby zamestnanosti, ale aj informačné centrá pre mládež, vzdelávacie inštitúcie, zamestnávateľov, odborové organizácie, centrá kariérneho poradenstva, dobrovoľnícke organizácie, mládežnícke organizácie a verejné orgány. |
| --- | --- |

4.1.5.

Je potrebné koordinovane oslovovať občanov a poskytovať im relevantné informácie o výhodách, možnostiach a mechanizmoch potvrdenia zručností. Odporúčame členským štátom, aby rozšírili inštitúcie, ktoré poskytujú takéto usmernenia a poradenstvo, a zapojili do tohto procesu najmä služby zamestnanosti, ale aj informačné centrá pre mládež, vzdelávacie inštitúcie, zamestnávateľov, odborové organizácie, centrá kariérneho poradenstva, dobrovoľnícke organizácie, mládežnícke organizácie a verejné orgány.

| 4.1.6. | Poradenstvo v procese potvrdzovania zručností je veľmi dôležité a prínosné najmä pre mladých ľudí, a to vo všetkých etapách – od identifikácie až po certifikáciu. Malo by:






  — | pomáhať ľuďom identifikovať ich potreby a určiť ich motiváciu, aby sa zapojili do procesu, |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

Poradenstvo v procese potvrdzovania zručností je veľmi dôležité a prínosné najmä pre mladých ľudí, a to vo všetkých etapách – od identifikácie až po certifikáciu. Malo by:

—

pomáhať ľuďom identifikovať ich potreby a určiť ich motiváciu, aby sa zapojili do procesu,

| — | vytvárať bezpečné prostredie vhodné na vytvorenie dôvery s poradcom – nie príliš inštitucionalizované prostredie, aby sa cítili uvoľnene, |
| --- | --- |

—

vytvárať bezpečné prostredie vhodné na vytvorenie dôvery s poradcom – nie príliš inštitucionalizované prostredie, aby sa cítili uvoľnene,

| — | primerane začleniť do vzdelávacích kurzov informácie o audite zručností ako uznávanej metóde zameranej na absolventa a využiť pri tom existujúce informačné a poradenské štruktúry, t. j. ukázať audit zručností ako možnú cestu, no zároveň sa vyvarovať vzbudzovania nereálnych očakávaní. |
| --- | --- |

—

primerane začleniť do vzdelávacích kurzov informácie o audite zručností ako uznávanej metóde zameranej na absolventa a využiť pri tom existujúce informačné a poradenské štruktúry, t. j. ukázať audit zručností ako možnú cestu, no zároveň sa vyvarovať vzbudzovania nereálnych očakávaní.

4.2.   
  Koordinácia zainteresovaných strán

| 4.2.1. | Podľa Rady by členské štáty mali podporovať koordináciu a zapojenie všetkých príslušných zainteresovaných strán do vytvárania a uplatňovania prvkov a zásad potvrdzovania. Na podporu účasti na tomto procese by:







  — | zamestnávatelia, mládežnícke organizácie a organizácie občianskej spoločnosti mali podporovať a uľahčovať identifikáciu a dokumentáciu výsledkov vzdelávania získaných v práci alebo prostredníctvom dobrovoľných aktivít, využitím relevantných nástrojov Únie na zabezpečenie transparentnosti, akými sú napríklad nástroje vytvorené v súlade s rámcom Europass, ako aj s Youthpassom, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Podľa Rady by členské štáty mali podporovať koordináciu a zapojenie všetkých príslušných zainteresovaných strán do vytvárania a uplatňovania prvkov a zásad potvrdzovania. Na podporu účasti na tomto procese by:

—

zamestnávatelia, mládežnícke organizácie a organizácie občianskej spoločnosti mali podporovať a uľahčovať identifikáciu a dokumentáciu výsledkov vzdelávania získaných v práci alebo prostredníctvom dobrovoľných aktivít, využitím relevantných nástrojov Únie na zabezpečenie transparentnosti, akými sú napríklad nástroje vytvorené v súlade s rámcom Europass, ako aj s Youthpassom,

| — | poskytovatelia vzdelávania a odbornej prípravy mali uľahčovať prístup k formálnemu vzdelávaniu a odbornej príprave na základe výsledkov vzdelávania získaných v podmienkach neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a tam, kde je to vhodné a možné, udeľovať výnimky a/alebo kredity za relevantné výsledky vzdelávania získané v takých podmienkach. |
| --- | --- |

—

poskytovatelia vzdelávania a odbornej prípravy mali uľahčovať prístup k formálnemu vzdelávaniu a odbornej príprave na základe výsledkov vzdelávania získaných v podmienkach neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a tam, kde je to vhodné a možné, udeľovať výnimky a/alebo kredity za relevantné výsledky vzdelávania získané v takých podmienkach.

| 4.2.2. | EHSV preto pokladá za dôležitú podporu všetkých zainteresovaných strán, najmä sociálnych partnerov a ďalších organizácií občianskej spoločnosti, aby si uvedomovali prínosy potvrdzovania a mohli sa aktívne zapájať do vypracovávania národných kvalifikačných rámcov a formulovania odborných kvalifikácií. Pracovať na skutočnej zmene v rámci nastavenia zainteresovaných strán môže byť veľmi zložité, a to najmä v členských štátoch, ktoré túto oblasť nepovažujú za prioritu, alebo ak sa na národnej úrovni skutočne nepodporuje prístup spoločnosti k potvrdzovaniu neformálneho vzdelávania alebo informálneho učenia sa. Bolo by užitočné poskytnúť platformu alebo podporu tým, ktorí už v tejto oblasti pokročili (napr. s pilotnými projektmi), v ich úsilí na národnej úrovni. |
| --- | --- |

4.2.2.

EHSV preto pokladá za dôležitú podporu všetkých zainteresovaných strán, najmä sociálnych partnerov a ďalších organizácií občianskej spoločnosti, aby si uvedomovali prínosy potvrdzovania a mohli sa aktívne zapájať do vypracovávania národných kvalifikačných rámcov a formulovania odborných kvalifikácií. Pracovať na skutočnej zmene v rámci nastavenia zainteresovaných strán môže byť veľmi zložité, a to najmä v členských štátoch, ktoré túto oblasť nepovažujú za prioritu, alebo ak sa na národnej úrovni skutočne nepodporuje prístup spoločnosti k potvrdzovaniu neformálneho vzdelávania alebo informálneho učenia sa. Bolo by užitočné poskytnúť platformu alebo podporu tým, ktorí už v tejto oblasti pokročili (napr. s pilotnými projektmi), v ich úsilí na národnej úrovni.

4.3.   
  Potvrdzovanie a národné rámce a systémy kvalifikácií

| 4.3.1. | Členské štáty by mali umožniť jednotlivcom získať plnú kvalifikáciu alebo prípadne čiastočnú kvalifikáciu, a to na základe potvrdených skúseností získaných neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa. Mali by zabezpečiť, aby boli postupy potvrdzovania napojené na národné kvalifikačné rámce, aby boli v súlade s európskym kvalifikačným rámcom a aby bola zabezpečená súčinnosť medzi režimami potvrdzovania a systémami kreditov, ktoré sa používajú v systéme formálneho vzdelávania a odbornej prípravy, ako je napríklad ECTS a ECVET. |
| --- | --- |

4.3.1.

Členské štáty by mali umožniť jednotlivcom získať plnú kvalifikáciu alebo prípadne čiastočnú kvalifikáciu, a to na základe potvrdených skúseností získaných neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa. Mali by zabezpečiť, aby boli postupy potvrdzovania napojené na národné kvalifikačné rámce, aby boli v súlade s európskym kvalifikačným rámcom a aby bola zabezpečená súčinnosť medzi režimami potvrdzovania a systémami kreditov, ktoré sa používajú v systéme formálneho vzdelávania a odbornej prípravy, ako je napríklad ECTS a ECVET.

| 4.3.2. | Do vytvárania národných sústav kvalifikácií by mali byť v čo najväčšej miere zapojení (a náležite motivovaní) najmä sociálni partneri a ďalšie organizácie organizovanej občianskej spoločnosti. Zo skúseností niektorých štátov vyplýva, že na zavádzanie postupov potvrdzovania na úrovni odvetví treba vytvoriť a vhodne personálne obsadiť výbory a útvary pre odvetvové zručnosti. V identifikovaných oblastiach sa potom môžu kvalitne vytvárať národné štandardy pre jednotlivé povolania a odborné kvalifikácie. |
| --- | --- |

4.3.2.

Do vytvárania národných sústav kvalifikácií by mali byť v čo najväčšej miere zapojení (a náležite motivovaní) najmä sociálni partneri a ďalšie organizácie organizovanej občianskej spoločnosti. Zo skúseností niektorých štátov vyplýva, že na zavádzanie postupov potvrdzovania na úrovni odvetví treba vytvoriť a vhodne personálne obsadiť výbory a útvary pre odvetvové zručnosti. V identifikovaných oblastiach sa potom môžu kvalitne vytvárať národné štandardy pre jednotlivé povolania a odborné kvalifikácie.

4.4.   
  Zabezpečenie kvality potvrdzovania

| 4.4.1. | Členské štáty by mali zabezpečiť, že v súlade s existujúcimi rámcami na zabezpečenie kvality sa budú uplatňovať transparentné opatrenia na zabezpečenie kvality, pretože takéto opatrenia podporujú spoľahlivé, platné a dôveryhodné metodiky a nástroje hodnotenia. To znamená predovšetkým náležitú legislatívu – regulačný rámec pre potvrdzovanie a pre záruky uskutočňovania auditu zručností podľa národných kvalifikačných rámcov odvodených od európskeho kvalifikačného rámca. |
| --- | --- |

4.4.1.

Členské štáty by mali zabezpečiť, že v súlade s existujúcimi rámcami na zabezpečenie kvality sa budú uplatňovať transparentné opatrenia na zabezpečenie kvality, pretože takéto opatrenia podporujú spoľahlivé, platné a dôveryhodné metodiky a nástroje hodnotenia. To znamená predovšetkým náležitú legislatívu – regulačný rámec pre potvrdzovanie a pre záruky uskutočňovania auditu zručností podľa národných kvalifikačných rámcov odvodených od európskeho kvalifikačného rámca.

| 4.4.2. | Pre EHSV to znamená, že treba zabezpečiť rovnocennosť certifikátov získaných formálnym vzdelávaním a neformálnym vzdelávaním či informálnym učením sa. To kladie značné požiadavky na kvalitu procesov potvrdzovania, ktoré je vhodné podporovať aj finančne, napríklad z Európskeho sociálneho fondu. |
| --- | --- |

4.4.2.

Pre EHSV to znamená, že treba zabezpečiť rovnocennosť certifikátov získaných formálnym vzdelávaním a neformálnym vzdelávaním či informálnym učením sa. To kladie značné požiadavky na kvalitu procesov potvrdzovania, ktoré je vhodné podporovať aj finančne, napríklad z Európskeho sociálneho fondu.

4.5.   
  Potvrdzovanie zo strany vzdelávacích inštitúcií

| 4.5.1. | Kľúčovú úlohu pri potvrdzovaní zohrávajú vzdelávacie inštitúcie. Rada odporúča, aby poskytovatelia vzdelávania a odbornej prípravy uľahčovali prístup k formálnemu vzdelávaniu a odbornej príprave na základe výsledkov vzdelávania získaných v podmienkach neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a tam, kde je to vhodné a možné, udeľovali výnimky a/alebo kredity za relevantné výsledky vzdelávania získané v takých podmienkach. |
| --- | --- |

4.5.1.

Kľúčovú úlohu pri potvrdzovaní zohrávajú vzdelávacie inštitúcie. Rada odporúča, aby poskytovatelia vzdelávania a odbornej prípravy uľahčovali prístup k formálnemu vzdelávaniu a odbornej príprave na základe výsledkov vzdelávania získaných v podmienkach neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a tam, kde je to vhodné a možné, udeľovali výnimky a/alebo kredity za relevantné výsledky vzdelávania získané v takých podmienkach.

| 4.5.2. | EHSV apeluje na univerzitné prostredie, aby väčšmi podporovalo potvrdzovanie zručností a vedomostí získaných neformálnym spôsobom. Ako príklad môžeme uviesť Írsko. National Review of Higher Education 2030 podporuje občianske poslanie vysokoškolského vzdelávania a „zapojenie do širšej spoločnosti“ ako „jednu z troch navzájom prepojených hlavných úloh vysokoškolského vzdelávania“. Definuje ich ako „spoluprácu s podnikmi, občianskou spoločnosťou, verejnou politikou, umeleckým, kultúrnym a športovým životom a s ďalšími poskytovateľmi vzdelávania v komunite a regiónmi, pričom táto spolupráca kladie čoraz väčší dôraz na pôsobenie v medzinárodnom kontexte“ (5). |
| --- | --- |

4.5.2.

EHSV apeluje na univerzitné prostredie, aby väčšmi podporovalo potvrdzovanie zručností a vedomostí získaných neformálnym spôsobom. Ako príklad môžeme uviesť Írsko. National Review of Higher Education 2030 podporuje občianske poslanie vysokoškolského vzdelávania a „zapojenie do širšej spoločnosti“ ako „jednu z troch navzájom prepojených hlavných úloh vysokoškolského vzdelávania“. Definuje ich ako „spoluprácu s podnikmi, občianskou spoločnosťou, verejnou politikou, umeleckým, kultúrnym a športovým životom a s ďalšími poskytovateľmi vzdelávania v komunite a regiónmi, pričom táto spolupráca kladie čoraz väčší dôraz na pôsobenie v medzinárodnom kontexte“ (5).

| 4.5.3. | Avšak nielen univerzitné prostredie môže potvrdzovať výsledky neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa. Napríklad na Malte stredoškolský certifikát a profil, ktorý bol predstavený v septembri 2010, uznáva všetky formy vzdelávania a učenia sa počas piatich rokov štúdia na strednej škole. Za formálne aj neformálne vzdelávanie poskytuje kredity, ktoré študentov podnecujú na ďalšie a vyššie vzdelávanie. |
| --- | --- |

4.5.3.

Avšak nielen univerzitné prostredie môže potvrdzovať výsledky neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa. Napríklad na Malte stredoškolský certifikát a profil, ktorý bol predstavený v septembri 2010, uznáva všetky formy vzdelávania a učenia sa počas piatich rokov štúdia na strednej škole. Za formálne aj neformálne vzdelávanie poskytuje kredity, ktoré študentov podnecujú na ďalšie a vyššie vzdelávanie.

4.6.   
  Potvrdzovanie vo vzťahu k trhu práce

| 4.6.1. | V odporúčaní Rady sa zdôrazňuje význam potvrdzovania na pracovisku, a preto Rada odporúča, aby členské štáty podporovali zapojenie všetkých príslušných zainteresovaných strán, akými sú zamestnávatelia, odbory, priemyselné, obchodné a remeselné komory či vnútroštátne subjekty, ktoré sa zúčastňujú na procese uznávania odborných kvalifikácií. A ďalej, aby zamestnávatelia podporovali a uľahčovali identifikáciu a dokumentáciu výsledkov vzdelávania získaných v rámci pracovnej činnosti. |
| --- | --- |

4.6.1.

V odporúčaní Rady sa zdôrazňuje význam potvrdzovania na pracovisku, a preto Rada odporúča, aby členské štáty podporovali zapojenie všetkých príslušných zainteresovaných strán, akými sú zamestnávatelia, odbory, priemyselné, obchodné a remeselné komory či vnútroštátne subjekty, ktoré sa zúčastňujú na procese uznávania odborných kvalifikácií. A ďalej, aby zamestnávatelia podporovali a uľahčovali identifikáciu a dokumentáciu výsledkov vzdelávania získaných v rámci pracovnej činnosti.

| 4.6.2. | Uznávanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa môže byť súčasťou kolektívnych zmlúv (ako napr. v Holandsku), čo je vynikajúcim príkladom sprístupnenia potvrdzovania zamestnancom a prispieva k efektívnemu riadeniu ľudských zdrojov v podnikoch. Zamestnávatelia by mali byť aktívne zapojení do hodnotenia vedomostí, zručností a kompetencií, a to tak na pracovisku, ako aj pri stanovovaní obsahu vzdelávacích a školiacich programov, čo zvýši hodnotu potvrdzovania a prispeje k zvýšeniu jeho dôveryhodnosti. |
| --- | --- |

4.6.2.

Uznávanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa môže byť súčasťou kolektívnych zmlúv (ako napr. v Holandsku), čo je vynikajúcim príkladom sprístupnenia potvrdzovania zamestnancom a prispieva k efektívnemu riadeniu ľudských zdrojov v podnikoch. Zamestnávatelia by mali byť aktívne zapojení do hodnotenia vedomostí, zručností a kompetencií, a to tak na pracovisku, ako aj pri stanovovaní obsahu vzdelávacích a školiacich programov, čo zvýši hodnotu potvrdzovania a prispeje k zvýšeniu jeho dôveryhodnosti.

| 4.6.3. | Kolektívne vyjednávanie a sociálny dialóg medzi odbormi a zamestnávateľmi môžu mať veľký význam v procese potvrdzovania neformálneho vzdelávania a celoživotného vzdelávania. Konkrétnym príkladom na celosvetovej úrovni je Európska federácia pracovníkov kovospracujúceho priemyslu (European Metalworkers’Federation – EMF), ktorá pracuje na potvrdzovaní neformálneho vzdelávania ako dôležitého príspevku do diskusie o zamestnateľnosti a nástrojoch na jej podporu. |
| --- | --- |

4.6.3.

Kolektívne vyjednávanie a sociálny dialóg medzi odbormi a zamestnávateľmi môžu mať veľký význam v procese potvrdzovania neformálneho vzdelávania a celoživotného vzdelávania. Konkrétnym príkladom na celosvetovej úrovni je Európska federácia pracovníkov kovospracujúceho priemyslu (European Metalworkers’Federation – EMF), ktorá pracuje na potvrdzovaní neformálneho vzdelávania ako dôležitého príspevku do diskusie o zamestnateľnosti a nástrojoch na jej podporu.

| 4.6.4. | V niektorých krajinách sa formuje nová úloha odborových aktivistov, ktorí v pracovnej dobe poskytujú poradenstvo a rokujú so zamestnávateľmi o slobodnom prístupe k možnostiam vzdelávania na pracovisku. V Rakúsku, Dánsku, Fínsku, Nórsku, Švédsku a Spojenom kráľovstve pôsobia zástupcovia odborov ako „vyslanci vzdelávania“, ktorí podporujú zamestnancov v ďalšom učení a doplňovaní medzier v ich zručnostiach a radia spoločnostiam pri riešení ich potrieb v oblasti vzdelávania (6). |
| --- | --- |

4.6.4.

V niektorých krajinách sa formuje nová úloha odborových aktivistov, ktorí v pracovnej dobe poskytujú poradenstvo a rokujú so zamestnávateľmi o slobodnom prístupe k možnostiam vzdelávania na pracovisku. V Rakúsku, Dánsku, Fínsku, Nórsku, Švédsku a Spojenom kráľovstve pôsobia zástupcovia odborov ako „vyslanci vzdelávania“, ktorí podporujú zamestnancov v ďalšom učení a doplňovaní medzier v ich zručnostiach a radia spoločnostiam pri riešení ich potrieb v oblasti vzdelávania (6).

| 4.6.5. | Vzhľadom na to, že pri prijímaní nových pracovníkov zamestnávatelia u mladých ľudí s malými alebo žiadnymi pracovnými skúsenosťami veľmi oceňujú zapojenie do činnosti mládežníckych organizácií, malo by sa toto zapojenie podporovať ako jedno z opatrení, ktoré pomáhajú mladým ľuďom pri prechode zo školy do práce (7). |
| --- | --- |

4.6.5.

Vzhľadom na to, že pri prijímaní nových pracovníkov zamestnávatelia u mladých ľudí s malými alebo žiadnymi pracovnými skúsenosťami veľmi oceňujú zapojenie do činnosti mládežníckych organizácií, malo by sa toto zapojenie podporovať ako jedno z opatrení, ktoré pomáhajú mladým ľuďom pri prechode zo školy do práce (7).

| 4.6.6. | Ďalej treba všetkým záujemcom o potvrdzovanie poskytnúť lepšie usmerňovanie a koučovanie, aby pri hľadaní práce dokázali efektívne prezentovať zručnosti a kompetencie, ktoré získali neformálnym a informálnym spôsobom, a lepšie porozumieť tomu, ako môžu tieto zručnosti uplatniť v pracovnom prostredí a prispieť k plneniu konkrétnych úloh súvisiacich s prácou. To je proces, v ktorom môžu svojim dielom prispieť profesijné poradenské služby, poradcovia v školách a na univerzitách, mládežnícky sektor a úrady práce, rovnako ako zamestnávatelia a medzinárodné organizácie. V tomto smere by mladým ľuďom mohlo pomôcť aj poskytovanie informácií a užitočných tipov. |
| --- | --- |

4.6.6.

Ďalej treba všetkým záujemcom o potvrdzovanie poskytnúť lepšie usmerňovanie a koučovanie, aby pri hľadaní práce dokázali efektívne prezentovať zručnosti a kompetencie, ktoré získali neformálnym a informálnym spôsobom, a lepšie porozumieť tomu, ako môžu tieto zručnosti uplatniť v pracovnom prostredí a prispieť k plneniu konkrétnych úloh súvisiacich s prácou. To je proces, v ktorom môžu svojim dielom prispieť profesijné poradenské služby, poradcovia v školách a na univerzitách, mládežnícky sektor a úrady práce, rovnako ako zamestnávatelia a medzinárodné organizácie. V tomto smere by mladým ľuďom mohlo pomôcť aj poskytovanie informácií a užitočných tipov.

4.7.   
  Potvrdzovanie v dobrovoľníckom sektore

| 4.7.1. | Rada vo svojom odporúčaní poukazuje na význam aktívneho zapojenia dobrovoľníckeho sektora do procesov potvrdzovania; mládežnícke organizácie a organizácie občianskej spoločnosti by mali podporovať a uľahčovať identifikáciu a dokumentáciu výsledkov vzdelávania získaných v práci alebo prostredníctvom dobrovoľných aktivít, využitím relevantných nástrojov na zabezpečenie transparentnosti, akými sú napríklad nástroje vytvorené v súlade s rámcom Europass, ako aj s Youthpassom. |
| --- | --- |

4.7.1.

Rada vo svojom odporúčaní poukazuje na význam aktívneho zapojenia dobrovoľníckeho sektora do procesov potvrdzovania; mládežnícke organizácie a organizácie občianskej spoločnosti by mali podporovať a uľahčovať identifikáciu a dokumentáciu výsledkov vzdelávania získaných v práci alebo prostredníctvom dobrovoľných aktivít, využitím relevantných nástrojov na zabezpečenie transparentnosti, akými sú napríklad nástroje vytvorené v súlade s rámcom Europass, ako aj s Youthpassom.

| 4.7.2. | Občania by si mali viac uvedomovať význam, ktorý zamestnávatelia prikladajú zručnostiam a kompetenciám rozvíjaným neformálnym alebo informálnym spôsobom, napríklad prostredníctvom dobrovoľníckej činnosti. To platí najmä u osôb s nižším vzdelaním, ktoré si často v menšej miere uvedomujú hodnotu tohto druhu činnosti pre zamestnávateľov a sú aj menej vyškolení v tom, ako sa tieto zručnosti majú prezentovať. |
| --- | --- |

4.7.2.

Občania by si mali viac uvedomovať význam, ktorý zamestnávatelia prikladajú zručnostiam a kompetenciám rozvíjaným neformálnym alebo informálnym spôsobom, napríklad prostredníctvom dobrovoľníckej činnosti. To platí najmä u osôb s nižším vzdelaním, ktoré si často v menšej miere uvedomujú hodnotu tohto druhu činnosti pre zamestnávateľov a sú aj menej vyškolení v tom, ako sa tieto zručnosti majú prezentovať.

| 4.7.3. | Vzhľadom na vysokú nezamestnanosť mladých ľudí je vhodné podporovať príležitosti na vzájomné pôsobenie medzi súkromnými a verejnými pracovnými agentúrami, dobrovoľníckymi organizáciami (najmä mládežníckymi) a zamestnávateľmi. Tieto synergie môžu poslúžiť ako prostriedok na zviditeľnenie a zvýšenie informovanosti o význame a hodnote neformálneho vzdelávania v dobrovoľníckych organizáciách a zároveň môžu zvýšiť aj vzájomnú dôveru. |
| --- | --- |

4.7.3.

Vzhľadom na vysokú nezamestnanosť mladých ľudí je vhodné podporovať príležitosti na vzájomné pôsobenie medzi súkromnými a verejnými pracovnými agentúrami, dobrovoľníckymi organizáciami (najmä mládežníckymi) a zamestnávateľmi. Tieto synergie môžu poslúžiť ako prostriedok na zviditeľnenie a zvýšenie informovanosti o význame a hodnote neformálneho vzdelávania v dobrovoľníckych organizáciách a zároveň môžu zvýšiť aj vzájomnú dôveru.

| 4.7.4. | Je potrebné podporiť vypracovávanie hodnotiacich a vzdelávacích plánov dobrovoľníckych organizácií, lebo ich existencia súvisí s vyššou deklarovanou úrovňou rozvoja zručností. V tejto súvislosti tiež treba pripomenúť, že sa značne líšia aktivity dobrovoľníckych organizácií a teda aj meradlá, ktorými dobrovoľnícke organizácie posudzujú zručnosti získané prostredníctvom pôsobenia v nich. Z tohto hľadiska treba v oblasti dobrovoľníctva podporovať väčšie zosúladenie v terminológii a metódach vyhodnocovania. Harmonizácia meradiel by mohla prispieť napríklad k tomu, že by si viac dobrovoľníkov uvedomilo zručnosti, ktoré rozvíjajú svojou účasťou na dobrovoľnej službe spoločnosti. |
| --- | --- |

4.7.4.

Je potrebné podporiť vypracovávanie hodnotiacich a vzdelávacích plánov dobrovoľníckych organizácií, lebo ich existencia súvisí s vyššou deklarovanou úrovňou rozvoja zručností. V tejto súvislosti tiež treba pripomenúť, že sa značne líšia aktivity dobrovoľníckych organizácií a teda aj meradlá, ktorými dobrovoľnícke organizácie posudzujú zručnosti získané prostredníctvom pôsobenia v nich. Z tohto hľadiska treba v oblasti dobrovoľníctva podporovať väčšie zosúladenie v terminológii a metódach vyhodnocovania. Harmonizácia meradiel by mohla prispieť napríklad k tomu, že by si viac dobrovoľníkov uvedomilo zručnosti, ktoré rozvíjajú svojou účasťou na dobrovoľnej službe spoločnosti.

4.8.   
  Nástroje potvrdzovania

| 4.8.1. | Rada vo svojom odporúčaní kladie dôraz na spoločné európske nástroje potvrdzovania na zabezpečenie transparentnosti, akými sú napríklad rámec Europass a Youthpass. Členské štáty by mali zabezpečiť synergie medzi režimami potvrdzovania a kreditnými systémami uplatniteľnými v systéme formálneho vzdelávania a odbornej prípravy, akými sú napríklad ECTS a ECVET. |
| --- | --- |

4.8.1.

Rada vo svojom odporúčaní kladie dôraz na spoločné európske nástroje potvrdzovania na zabezpečenie transparentnosti, akými sú napríklad rámec Europass a Youthpass. Členské štáty by mali zabezpečiť synergie medzi režimami potvrdzovania a kreditnými systémami uplatniteľnými v systéme formálneho vzdelávania a odbornej prípravy, akými sú napríklad ECTS a ECVET.

| 4.8.2. | Vedomosti a zručnosti získané pri zapojení sa do činnosti v organizáciách občianskej spoločnosti majú hodnotu aj na trhu práce, ale často nie sú zdokumentované a dostatočne zviditeľnené. Preto je potrebné podporovať rozvoj a používanie nástrojov na sebahodnotenie, ktoré pomáhajú človeku určiť a opísať povahu výsledkov učenia sa zo skúseností organizácií občianskej spoločnosti. Napríklad vytvorenie osobného kompetenčného portfólia môže byť pre jednotlivcov prínosom pri ich ďalšom vzdelávaní a ašpiráciách v pracovnom živote. |
| --- | --- |

4.8.2.

Vedomosti a zručnosti získané pri zapojení sa do činnosti v organizáciách občianskej spoločnosti majú hodnotu aj na trhu práce, ale často nie sú zdokumentované a dostatočne zviditeľnené. Preto je potrebné podporovať rozvoj a používanie nástrojov na sebahodnotenie, ktoré pomáhajú človeku určiť a opísať povahu výsledkov učenia sa zo skúseností organizácií občianskej spoločnosti. Napríklad vytvorenie osobného kompetenčného portfólia môže byť pre jednotlivcov prínosom pri ich ďalšom vzdelávaní a ašpiráciách v pracovnom živote.

| 4.8.3. | Certifikáty a portfólia sú dôležitým prvkom uznávania kompetencií a kvalifikácií získaných neformálnym spôsobom. Poskytovatelia neformálneho vzdelávania by sa mali snažiť poskytovať certifikáty alebo doklady, v ktorých by podrobne popísali povahu a výsledky účasti na svojich vzdelávacích aktivitách, a mali by ľudí poučiť o tom, čím sú hodnotné. To súvisí najmä so vzdelávacou hodnotou týchto dokumentov (zlepšenie informovanosti ľudí o zručnostiach a schopnostiach, ktoré získali v organizáciách občianskej spoločnosti, a o tom, ako možno tieto zručnosti využiť pri hľadaní zamestnania či ďalšom vzdelávaní), a nie ako doklad úspechu. |
| --- | --- |

4.8.3.

Certifikáty a portfólia sú dôležitým prvkom uznávania kompetencií a kvalifikácií získaných neformálnym spôsobom. Poskytovatelia neformálneho vzdelávania by sa mali snažiť poskytovať certifikáty alebo doklady, v ktorých by podrobne popísali povahu a výsledky účasti na svojich vzdelávacích aktivitách, a mali by ľudí poučiť o tom, čím sú hodnotné. To súvisí najmä so vzdelávacou hodnotou týchto dokumentov (zlepšenie informovanosti ľudí o zručnostiach a schopnostiach, ktoré získali v organizáciách občianskej spoločnosti, a o tom, ako možno tieto zručnosti využiť pri hľadaní zamestnania či ďalšom vzdelávaní), a nie ako doklad úspechu.

| 4.8.4. | EHSV už v minulosti podporil vytvorenie Európskeho pasu zručností, resp. neskôr Europass Experience. Je preto sklamaný, že Európska komisia prípravu Europass Experience zastavila. |
| --- | --- |

4.8.4.

EHSV už v minulosti podporil vytvorenie Európskeho pasu zručností, resp. neskôr Europass Experience. Je preto sklamaný, že Európska komisia prípravu Europass Experience zastavila.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2012.398.01.0001.01.SLK

1

(2)  http://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/4054

2

(3)  http://issuu.com/yomag/docs/reportnfe_print

3

(4)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Začlenenie prisťahovalkýň do trhu práce“ (Ú. v. EÚ C 242, 23.7.2015, s. 9).

4

(5)  National Strategy for Higher Education to 2030. www.hei.ie.

5

(6)  Learning while working. Success stories on workplace learning in Europe, s. 59, Cedefop 2011.

6

(7)  http://issuu.com/yomag/docs/reportnfe_print

7

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/57

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zlepšiť výkonnosť vnútroštátnych systémov duálnej odbornej prípravy“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/10)

| Spravodajkyňa: | Dorthe ANDERSEN |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Dorthe ANDERSEN

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. februára 2015 rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy v súlade s článkom 29 ods. 2 rokovacieho poriadku na tému

Zlepšiť výkonnosť vnútroštátnych systémov duálnej odbornej prípravy

(stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 1. septembra 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra 2015) prijal 206 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 8 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Mladí Európania boli v niektorých členských štátoch vážne zasiahnutí krízou, ktorá znamenala veľmi vysoké ľudské, sociálne a hospodárske náklady, avšak vyššia nezamestnanosť mladých ľudí nie je nič nové a poukazuje na niektoré štrukturálne problémy, ktoré komplikujú prechod zo školy do zamestnania. |
| --- | --- |

1.1.

Mladí Európania boli v niektorých členských štátoch vážne zasiahnutí krízou, ktorá znamenala veľmi vysoké ľudské, sociálne a hospodárske náklady, avšak vyššia nezamestnanosť mladých ľudí nie je nič nové a poukazuje na niektoré štrukturálne problémy, ktoré komplikujú prechod zo školy do zamestnania.

| 1.2. | Dobre fungujúce systémy učňovskej prípravy a iné kvalitné formy vzdelávania založeného na praxi môžu pomôcť mladým ženám a mužom k bezproblémovejšiemu prechodu zo školy do zamestnania. |
| --- | --- |

1.2.

Dobre fungujúce systémy učňovskej prípravy a iné kvalitné formy vzdelávania založeného na praxi môžu pomôcť mladým ženám a mužom k bezproblémovejšiemu prechodu zo školy do zamestnania.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje, že neexistuje „jeden najlepší model“ duálneho odborného vzdelávania. Cieľom je podporovať kvalitné duálne odborné vzdelávanie, ktoré funguje. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV zdôrazňuje, že neexistuje „jeden najlepší model“ duálneho odborného vzdelávania. Cieľom je podporovať kvalitné duálne odborné vzdelávanie, ktoré funguje.

1.4.   
  Európska úroveň

| 1.4.1. | EHSV sa domnieva, že je potrebný európsky nástroj hodnotenia kvality, ktorý dokumentuje pokrok, ako aj účinky reforiem, ktoré vykonávajú členské štáty, s cieľom zlepšiť výkon OVP a systémy duálnej odbornej prípravy. |
| --- | --- |

1.4.1.

EHSV sa domnieva, že je potrebný európsky nástroj hodnotenia kvality, ktorý dokumentuje pokrok, ako aj účinky reforiem, ktoré vykonávajú členské štáty, s cieľom zlepšiť výkon OVP a systémy duálnej odbornej prípravy.

| 1.4.2. | EHSV odporúča, aby Komisia – s príslušnými partnermi – vypracovala nástroje na sledovanie a zber dát, vyhodnotila, čo funguje v členských štátoch, a identifikovala kľúčové prvky dobre fungujúcich systémov duálnej odbornej prípravy. Cieľom je zmerať a posúdiť, čo funguje, aby sa zabezpečila kvalita v systémoch odbornej prípravy, a zdôrazniť vzťah medzi duálnou odbornou prípravou a zamestnanosťou. |
| --- | --- |

1.4.2.

EHSV odporúča, aby Komisia – s príslušnými partnermi – vypracovala nástroje na sledovanie a zber dát, vyhodnotila, čo funguje v členských štátoch, a identifikovala kľúčové prvky dobre fungujúcich systémov duálnej odbornej prípravy. Cieľom je zmerať a posúdiť, čo funguje, aby sa zabezpečila kvalita v systémoch odbornej prípravy, a zdôrazniť vzťah medzi duálnou odbornou prípravou a zamestnanosťou.

| 1.4.3. | Kvalitné zručnosti a kvalifikácie relevantné pre pracovný trh, ktoré sú potrebné na výkon povolania, budú aj v budúcnosti predstavovať kľúčový segment trhu práce a európskej konkurencieschopnosti. EHSV preto navrhuje stanovenie cieľa EÚ pre odborné vzdelávanie a prípravu (OVP) a duálnu odbornú prípravu, ktorý môže slúžiť ako cesta k lepším pracovným príležitostiam pre mládež. To by mohlo byť súčasťou obnovenej stratégie EÚ 2020 a EHSV preto žiada Komisiu, aby preskúmala možnosti. |
| --- | --- |

1.4.3.

Kvalitné zručnosti a kvalifikácie relevantné pre pracovný trh, ktoré sú potrebné na výkon povolania, budú aj v budúcnosti predstavovať kľúčový segment trhu práce a európskej konkurencieschopnosti. EHSV preto navrhuje stanovenie cieľa EÚ pre odborné vzdelávanie a prípravu (OVP) a duálnu odbornú prípravu, ktorý môže slúžiť ako cesta k lepším pracovným príležitostiam pre mládež. To by mohlo byť súčasťou obnovenej stratégie EÚ 2020 a EHSV preto žiada Komisiu, aby preskúmala možnosti.

| 1.4.4. | EHSV sa domnieva, že cieľ EÚ týkajúci sa OVP a zber údajov by mohli pomôcť udržať členské štáty na ceste k zlepšeniu úrovne vzdelania a zabezpečiť, aby mladí ľudia mali pozitívne skúsenosti so systémom vzdelávania a odchádzali so zručnosťami potrebnými na trhu práce. |
| --- | --- |

1.4.4.

EHSV sa domnieva, že cieľ EÚ týkajúci sa OVP a zber údajov by mohli pomôcť udržať členské štáty na ceste k zlepšeniu úrovne vzdelania a zabezpečiť, aby mladí ľudia mali pozitívne skúsenosti so systémom vzdelávania a odchádzali so zručnosťami potrebnými na trhu práce.

1.5.   
  Členské štáty a sociálni partneri

| 1.5.1. | EHSV odporúča, aby členské štáty, ktoré nemajú dobre fungujúce systémy duálnej odbornej prípravy, preskúmali náklady spojené s vývojom týchto systémov a porovnali náklady a prínosy, ktoré by to malo pre konkurencieschopnosť spoločností a pracovné príležitosti pre mladých ľudí. |
| --- | --- |

1.5.1.

EHSV odporúča, aby členské štáty, ktoré nemajú dobre fungujúce systémy duálnej odbornej prípravy, preskúmali náklady spojené s vývojom týchto systémov a porovnali náklady a prínosy, ktoré by to malo pre konkurencieschopnosť spoločností a pracovné príležitosti pre mladých ľudí.

| 1.5.2. | EHSV zdôrazňuje význam partnerstiev medzi školami, strediskami odbornej prípravy, odbormi a podnikateľskou sférou. Sociálni partneri zohrávajú rozhodujúcu úlohu vo všetkých etapách dobre fungujúcich systémov duálnej odbornej prípravy (navrhovanie, vykonávanie, monitorovanie, hodnotenie atď.). Posilnenie a lepšie využívanie sociálneho dialógu na všetkých úrovniach môže byť účinným nástrojom na zlepšenie kvality duálnej odbornej prípravy a zvýšenie atraktívnosti. |
| --- | --- |

1.5.2.

EHSV zdôrazňuje význam partnerstiev medzi školami, strediskami odbornej prípravy, odbormi a podnikateľskou sférou. Sociálni partneri zohrávajú rozhodujúcu úlohu vo všetkých etapách dobre fungujúcich systémov duálnej odbornej prípravy (navrhovanie, vykonávanie, monitorovanie, hodnotenie atď.). Posilnenie a lepšie využívanie sociálneho dialógu na všetkých úrovniach môže byť účinným nástrojom na zlepšenie kvality duálnej odbornej prípravy a zvýšenie atraktívnosti.

| 1.5.3. | EHSV žiada členské štáty, aby zaviedli alebo systematicky skúmali profesijný rozvoj učiteľov, lektorov a školiteľov odborného vzdelávania a prípravy – a najmä vnútropodnikových školiteľov, pretože sú kľúčom k zlepšeniu výkonnosti systémov odborného vzdelávania a prípravy. |
| --- | --- |

1.5.3.

EHSV žiada členské štáty, aby zaviedli alebo systematicky skúmali profesijný rozvoj učiteľov, lektorov a školiteľov odborného vzdelávania a prípravy – a najmä vnútropodnikových školiteľov, pretože sú kľúčom k zlepšeniu výkonnosti systémov odborného vzdelávania a prípravy.

| 1.5.4. | EHSV zdôrazňuje význam zamestnávateľov a je presvedčený, že zamestnávatelia – vrátane malých a stredných podnikov – sa viac zapoja do programov učňovskej prípravy, ak budú skutočne zodpovedať ich potrebám a keď bude fungovať dobré prepojenie so školami. Cieľom nadchádzajúcich rokov by malo byť zavedenie systémov duálnej odbornej prípravy, ktoré umožňujú nákladovo efektívnu účasť zamestnávateľov a dávajú im väčšiu zodpovednosť. |
| --- | --- |

1.5.4.

EHSV zdôrazňuje význam zamestnávateľov a je presvedčený, že zamestnávatelia – vrátane malých a stredných podnikov – sa viac zapoja do programov učňovskej prípravy, ak budú skutočne zodpovedať ich potrebám a keď bude fungovať dobré prepojenie so školami. Cieľom nadchádzajúcich rokov by malo byť zavedenie systémov duálnej odbornej prípravy, ktoré umožňujú nákladovo efektívnu účasť zamestnávateľov a dávajú im väčšiu zodpovednosť.

| 1.5.5. | EHSV odporúča, aby európski sociálni partneri pokračovali vo svojej práci v tejto oblasti v rámci svojho samostatného pracovného programu. |
| --- | --- |

1.5.5.

EHSV odporúča, aby európski sociálni partneri pokračovali vo svojej práci v tejto oblasti v rámci svojho samostatného pracovného programu.

2.   Úvod – súčasná situácia v Európe

| 2.1. | Hospodárska kríza v Európe vážne postihla mladých ľudí. 4,5 milióna mladých ľudí mladších než 25 rokov je bez práce (1), aj keď pre niektoré krajiny EÚ nie je vysoká nezamestnanosť mladých ľudí nič nové; jednoducho ju ešte umocnila kríza. Miera nezamestnanosti mladých ľudí v EÚ je viac ako dvojnásobkom miery nezamestnanosti dospelých – 20,9 % oproti 9,8 %. Zhruba 7 miliónov mladých Európanov sú nezamestnaní, a nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEETS) (2). V krátkodobom hospodárskom výhľade nezamestnanosť mladých ľudí v niektorých členských štátoch dosiahla mimoriadne úrovne pri veľmi vysokých ľudských, sociálnych a hospodárskych nákladoch. |
| --- | --- |

2.1.

Hospodárska kríza v Európe vážne postihla mladých ľudí. 4,5 milióna mladých ľudí mladších než 25 rokov je bez práce (1), aj keď pre niektoré krajiny EÚ nie je vysoká nezamestnanosť mladých ľudí nič nové; jednoducho ju ešte umocnila kríza. Miera nezamestnanosti mladých ľudí v EÚ je viac ako dvojnásobkom miery nezamestnanosti dospelých – 20,9 % oproti 9,8 %. Zhruba 7 miliónov mladých Európanov sú nezamestnaní, a nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEETS) (2). V krátkodobom hospodárskom výhľade nezamestnanosť mladých ľudí v niektorých členských štátoch dosiahla mimoriadne úrovne pri veľmi vysokých ľudských, sociálnych a hospodárskych nákladoch.

| 2.2. | Nezamestnanosť bola vyššia u mladých ľudí než u dospelých aj pred krízou. To naznačuje štrukturálny problém vo vytvorení užšej previazanosti medzi systémami vzdelávania a odbornej prípravy a trhom práce. Ďalším argumentom v tejto súvislosti je to, že v mnohých krajinách je vysoká nezamestnanosť mladých ľudí, pričom zamestnávatelia majú ťažkosti pri hľadaní zamestnancov so správnymi zručnosťami. |
| --- | --- |

2.2.

Nezamestnanosť bola vyššia u mladých ľudí než u dospelých aj pred krízou. To naznačuje štrukturálny problém vo vytvorení užšej previazanosti medzi systémami vzdelávania a odbornej prípravy a trhom práce. Ďalším argumentom v tejto súvislosti je to, že v mnohých krajinách je vysoká nezamestnanosť mladých ľudí, pričom zamestnávatelia majú ťažkosti pri hľadaní zamestnancov so správnymi zručnosťami.

| 2.3. | Situácia si žiada nový prístup so zlepšením základov zamestnanosti a rastu s cieľom rozvíjať kvalitné a odborné zručnosti a kvalifikácie relevantné na trhu práce a dobre fungujúci trh práce. |
| --- | --- |

2.3.

Situácia si žiada nový prístup so zlepšením základov zamestnanosti a rastu s cieľom rozvíjať kvalitné a odborné zručnosti a kvalifikácie relevantné na trhu práce a dobre fungujúci trh práce.

| 2.4. | Medzi členskými štátmi EÚ sú však značné rozdiely, pokiaľ ide o ich skúsenosti pri začleňovaní mladých ľudí do trhu práce. |
| --- | --- |

2.4.

Medzi členskými štátmi EÚ sú však značné rozdiely, pokiaľ ide o ich skúsenosti pri začleňovaní mladých ľudí do trhu práce.

| 2.5. | V mnohých krajinách tvoria ľudia s odborným vzdelaním väčšinu zamestnancov v súkromnom sektore, ale tiež hrajú významnú úlohu v niektorých častiach verejného sektora. V súčasnosti je asi polovica študentov vyšších stredných škôl v celej Európe zapojená do programu OVP a asi štvrtina z nich sa vzdeláva kombinovane v škole a na pracovisku (3). Kľúčové úlohy však spočívajú vo zvyšovaní atraktívnosti odborného vzdelávania a prípravy zlepšením ich kvality a relevantnosti. |
| --- | --- |

2.5.

V mnohých krajinách tvoria ľudia s odborným vzdelaním väčšinu zamestnancov v súkromnom sektore, ale tiež hrajú významnú úlohu v niektorých častiach verejného sektora. V súčasnosti je asi polovica študentov vyšších stredných škôl v celej Európe zapojená do programu OVP a asi štvrtina z nich sa vzdeláva kombinovane v škole a na pracovisku (3). Kľúčové úlohy však spočívajú vo zvyšovaní atraktívnosti odborného vzdelávania a prípravy zlepšením ich kvality a relevantnosti.

| 2.6. | EHSV v mnohých svojich stanoviskách (4) zdôraznil význam vytvorenia vhodných podmienok pre mladých ľudí s cieľom uľahčiť prechod zo školy do práce posilnením príležitosti zapojiť sa do rôznych foriem duálneho vzdelávania ako súčasť kvalitného odborného vzdelávania a prípravy (OVP). |
| --- | --- |

2.6.

EHSV v mnohých svojich stanoviskách (4) zdôraznil význam vytvorenia vhodných podmienok pre mladých ľudí s cieľom uľahčiť prechod zo školy do práce posilnením príležitosti zapojiť sa do rôznych foriem duálneho vzdelávania ako súčasť kvalitného odborného vzdelávania a prípravy (OVP).

| 2.7. | EHSV sa domnieva, že je dôležité zachovať dynamiku a zabezpečiť, aby jednotlivé členské štáty v spojení so sociálnymi partnermi prispôsobili svoje systémy OVP tým, že začlenia prvky duálneho vzdelávania. |
| --- | --- |

2.7.

EHSV sa domnieva, že je dôležité zachovať dynamiku a zabezpečiť, aby jednotlivé členské štáty v spojení so sociálnymi partnermi prispôsobili svoje systémy OVP tým, že začlenia prvky duálneho vzdelávania.

3.   Pochopenie definícií – systémy duálnej odbornej prípravy v Európe

| 3.1. | Toto stanovisko sa zameriava na systémy duálnej odbornej prípravy v rámci OVP. Duálna odborná príprava je zastrešujúci pojem zahŕňajúci rôzne vnútroštátne modely. Podľa Európskeho strediska pre rozvoj odborného vzdelávania sa duálna odborná príprava týka kombinácie obdobia vzdelávania alebo odbornej prípravy v škole alebo v stredisku odbornej prípravy a na pracovisku. Dualita sa týka možností vzdelávania (školy/poskytovatelia OVP a spoločnosti zabezpečujúce odbornú prípravu, ktorí si rozdeľujú zodpovednosť za poskytovanie teoretickej a praktickej prípravy) a duality aktérov (verejných i súkromných). |
| --- | --- |

3.1.

Toto stanovisko sa zameriava na systémy duálnej odbornej prípravy v rámci OVP. Duálna odborná príprava je zastrešujúci pojem zahŕňajúci rôzne vnútroštátne modely. Podľa Európskeho strediska pre rozvoj odborného vzdelávania sa duálna odborná príprava týka kombinácie obdobia vzdelávania alebo odbornej prípravy v škole alebo v stredisku odbornej prípravy a na pracovisku. Dualita sa týka možností vzdelávania (školy/poskytovatelia OVP a spoločnosti zabezpečujúce odbornú prípravu, ktorí si rozdeľujú zodpovednosť za poskytovanie teoretickej a praktickej prípravy) a duality aktérov (verejných i súkromných).

| 3.2. | Všetky členské štáty majú systémy, ktoré zahŕňajú hľadisko týkajúce sa práce, ale ich kvalita, výsledok a rozsah sa líšia (5). Napríklad, koľko času sa trávi na pracovisku? Existuje zmluva medzi študentom a zamestnávateľom alebo sa platí študentovi, a aká je úloha sociálnych partnerov? |
| --- | --- |

3.2.

Všetky členské štáty majú systémy, ktoré zahŕňajú hľadisko týkajúce sa práce, ale ich kvalita, výsledok a rozsah sa líšia (5). Napríklad, koľko času sa trávi na pracovisku? Existuje zmluva medzi študentom a zamestnávateľom alebo sa platí študentovi, a aká je úloha sociálnych partnerov?

| 3.3. | Neexistuje jediný alebo „najlepší“ model a rozvíjanie duálneho systému závisí od mnohých hospodárskych a sociálnych okolností. |
| --- | --- |

3.3.

Neexistuje jediný alebo „najlepší“ model a rozvíjanie duálneho systému závisí od mnohých hospodárskych a sociálnych okolností.

| 3.4. | V súčasnosti existujú tri rozsiahle možnosti odbornej prípravy v rámci OVP:






  — | Učňovská príprava kombinuje a strieda podnikovú odbornú prípravu so vzdelávaním v škole a vedie k celoštátne uznávanej kvalifikácii. Zvyčajne existuje zmluvný vzťah medzi zamestnávateľom a učňom, pričom učeň poberá mzdu (napr. v Rakúsku, Dánsku a Nemecku). |
| --- | --- | --- |

3.4.

V súčasnosti existujú tri rozsiahle možnosti odbornej prípravy v rámci OVP:

—

Učňovská príprava kombinuje a strieda podnikovú odbornú prípravu so vzdelávaním v škole a vedie k celoštátne uznávanej kvalifikácii. Zvyčajne existuje zmluvný vzťah medzi zamestnávateľom a učňom, pričom učeň poberá mzdu (napr. v Rakúsku, Dánsku a Nemecku).

| — | Odborné vzdelávanie a príprava v školách s odbornou prípravou na pracovisku. Toto vzdelávanie zahŕňa kratšie obdobie odbornej prípravy na pracovisku (napr. stáže) ako povinný alebo voliteľný prvok programov odborného vzdelávania a prípravy a vedie k získaniu formálnej kvalifikácie. |
| --- | --- |

—

Odborné vzdelávanie a príprava v školách s odbornou prípravou na pracovisku. Toto vzdelávanie zahŕňa kratšie obdobie odbornej prípravy na pracovisku (napr. stáže) ako povinný alebo voliteľný prvok programov odborného vzdelávania a prípravy a vedie k získaniu formálnej kvalifikácie.

| — | Školské programy. |
| --- | --- |

—

Školské programy.

| 3.5. | Hlavnou zásadou je úzke prepojenie medzi pracoviskom a synergiami, ktoré sa majú vyvinúť medzi študentom, teoretickým základom a praktickým vzdelávaním a rozvojom na pracovisku. |
| --- | --- |

3.5.

Hlavnou zásadou je úzke prepojenie medzi pracoviskom a synergiami, ktoré sa majú vyvinúť medzi študentom, teoretickým základom a praktickým vzdelávaním a rozvojom na pracovisku.

4.   Kontext európskej politiky

| 4.1. | Európska rada na svojom zasadnutí 27. a 28. júna 2013 (6) odsúhlasila novú stratégiu na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí vrátane cieľa podporovať „vysoko kvalitnú učňovskú prípravu a učenie sa prácou“. 22 členských štátov dostalo odporúčania pre jednotlivé krajiny, aby prispôsobili svoje systémy odborného vzdelávania a odbornej prípravy tým, že zvýšia dôraz na pracovné zložky odbornej prípravy a kvalitnej učňovskej prípravy pre mladých ľudí. |
| --- | --- |

4.1.

Európska rada na svojom zasadnutí 27. a 28. júna 2013 (6) odsúhlasila novú stratégiu na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí vrátane cieľa podporovať „vysoko kvalitnú učňovskú prípravu a učenie sa prácou“. 22 členských štátov dostalo odporúčania pre jednotlivé krajiny, aby prispôsobili svoje systémy odborného vzdelávania a odbornej prípravy tým, že zvýšia dôraz na pracovné zložky odbornej prípravy a kvalitnej učňovskej prípravy pre mladých ľudí.

| 4.2. | Na úrovni EÚ bolo prijatých niekoľko opatrení. Napríklad boli prijaté záruky pre mladých ľudí, finančné prostriedky ESF boli pridelené na rozvoj učňovského školstva na národnej úrovni vrátane systému duálnej odbornej prípravy a bolo vytvorené Európske združenie učňovskej prípravy. |
| --- | --- |

4.2.

Na úrovni EÚ bolo prijatých niekoľko opatrení. Napríklad boli prijaté záruky pre mladých ľudí, finančné prostriedky ESF boli pridelené na rozvoj učňovského školstva na národnej úrovni vrátane systému duálnej odbornej prípravy a bolo vytvorené Európske združenie učňovskej prípravy.

| 4.3. | Európski sociálni partneri vo svojom rámci opatrení pre zamestnanosť mladých ľudí (7) z júna 2013 tiež upozornili na hodnotu práce založenej na vzdelávacích modeloch, ako sú napríklad systémy duálneho vzdelávania. |
| --- | --- |

4.3.

Európski sociálni partneri vo svojom rámci opatrení pre zamestnanosť mladých ľudí (7) z júna 2013 tiež upozornili na hodnotu práce založenej na vzdelávacích modeloch, ako sú napríklad systémy duálneho vzdelávania.

| 4.4. | Lotyšské predsedníctvo schválilo päť výsledkov v rámci preskúmania bruggského komuniké. Prvé z týchto výsledkov budú zamerané na podporu učenia sa prácou s osobitným zameraním na odbornú prípravu učňovského typu (8). |
| --- | --- |

4.4.

Lotyšské predsedníctvo schválilo päť výsledkov v rámci preskúmania bruggského komuniké. Prvé z týchto výsledkov budú zamerané na podporu učenia sa prácou s osobitným zameraním na odbornú prípravu učňovského typu (8).

5.   Duálna odborná príprava ako spôsob budovania prepojenia s pracovným životom

| 5.1. | Štúdie Európskeho strediska pre rozvoj odborného vzdelávania (Cedefop) a Európskej komisie napríklad uvádzajú kladné prepojenie medzi systémami OVP založenými na duálnom vzdelávaní a zamestnávaním mladých ľudí (9). |
| --- | --- |

5.1.

Štúdie Európskeho strediska pre rozvoj odborného vzdelávania (Cedefop) a Európskej komisie napríklad uvádzajú kladné prepojenie medzi systémami OVP založenými na duálnom vzdelávaní a zamestnávaním mladých ľudí (9).

| 5.2. | Skúsenosti a čísla hovoria nahlas a zreteľne. Krajiny s relevantnými a atraktívnymi systémami odborného vzdelávania založenými na zásadách duálnej odbornej prípravy majú lepšie výsledky, pokiaľ ide o zapojenie mladých ľudí do trhu práce. Niektoré krajiny ako Rakúsko tiež poskytujú dobré príklady možností odbornej prípravy pre znevýhodnených mladých ľudí, ako je pracovná pomoc alebo záchranná sieť pre učňov. |
| --- | --- |

5.2.

Skúsenosti a čísla hovoria nahlas a zreteľne. Krajiny s relevantnými a atraktívnymi systémami odborného vzdelávania založenými na zásadách duálnej odbornej prípravy majú lepšie výsledky, pokiaľ ide o zapojenie mladých ľudí do trhu práce. Niektoré krajiny ako Rakúsko tiež poskytujú dobré príklady možností odbornej prípravy pre znevýhodnených mladých ľudí, ako je pracovná pomoc alebo záchranná sieť pre učňov.

| 5.3. | Dobre fungujúci systém duálnej odbornej prípravy poskytuje mladým ľuďom počiatočné pracovné skúsenosti, a tým zvyšuje ich atraktívnosť pre podniky a budúcich zamestnávateľov. V Nemecku viac ako dve tretiny učňov zostávajú u toho istého zamestnávateľa po ukončení svojej učňovskej prípravy (10). V Dánsku údaje ukazujú (11), že absolventi OVP patria medzi tých, ktorí si najrýchlejšie nájdu nové zamestnanie, ak sú prepustení, a že vysoký počet si zakladá vlastné spoločnosti. |
| --- | --- |

5.3.

Dobre fungujúci systém duálnej odbornej prípravy poskytuje mladým ľuďom počiatočné pracovné skúsenosti, a tým zvyšuje ich atraktívnosť pre podniky a budúcich zamestnávateľov. V Nemecku viac ako dve tretiny učňov zostávajú u toho istého zamestnávateľa po ukončení svojej učňovskej prípravy (10). V Dánsku údaje ukazujú (11), že absolventi OVP patria medzi tých, ktorí si najrýchlejšie nájdu nové zamestnanie, ak sú prepustení, a že vysoký počet si zakladá vlastné spoločnosti.

| 5.4. | Mnoho mladých ľudí a rodičov však nepovažuje OVP a učňovskú prípravu za také atraktívne ako akademické vzdelanie, alebo sú vnímané len ako tradičné robotnícke zamestnanie. Na čo sa zabúda, sú „konkurencieschopné vedomosti“, ktoré sa môžu nadobudnúť prostredníctvom duálnej odbornej prípravy – tak, aby mladí ľudia nemali len jednu profesijnú príležitosť, ale získali konkurencieschopné vedomosti, ktoré možno ďalej rozvíjať. |
| --- | --- |

5.4.

Mnoho mladých ľudí a rodičov však nepovažuje OVP a učňovskú prípravu za také atraktívne ako akademické vzdelanie, alebo sú vnímané len ako tradičné robotnícke zamestnanie. Na čo sa zabúda, sú „konkurencieschopné vedomosti“, ktoré sa môžu nadobudnúť prostredníctvom duálnej odbornej prípravy – tak, aby mladí ľudia nemali len jednu profesijnú príležitosť, ale získali konkurencieschopné vedomosti, ktoré možno ďalej rozvíjať.

| 5.5. | Cieľ EÚ týkajúci sa podielu študentov v OVP a duálnej odbornej príprave by sa mal považovať za súčasť revidovanej stratégie EÚ 2020. Tým by sa mohlo viac upozorniť na silnú zložku zamestnateľnosti a začlenenia duálnej odbornej prípravy a učňovskej prípravy. Tým by sa mohlo viac upozorniť na silnú zložku zamestnateľnosti a začlenenia duálnej odbornej prípravy a učňovskej prípravy. |
| --- | --- |

5.5.

Cieľ EÚ týkajúci sa podielu študentov v OVP a duálnej odbornej príprave by sa mal považovať za súčasť revidovanej stratégie EÚ 2020. Tým by sa mohlo viac upozorniť na silnú zložku zamestnateľnosti a začlenenia duálnej odbornej prípravy a učňovskej prípravy. Tým by sa mohlo viac upozorniť na silnú zložku zamestnateľnosti a začlenenia duálnej odbornej prípravy a učňovskej prípravy.

| 5.6. | Tento cieľ musí byť nastavený vysoko, keďže dôkazy ukazujú kladné prepojenie so zamestnaním, a musí brať do úvahy budúce požiadavky trhu práce na kvalifikovaných pracovníkov so stredoškolskou kvalifikáciou. |
| --- | --- |

5.6.

Tento cieľ musí byť nastavený vysoko, keďže dôkazy ukazujú kladné prepojenie so zamestnaním, a musí brať do úvahy budúce požiadavky trhu práce na kvalifikovaných pracovníkov so stredoškolskou kvalifikáciou.

| 5.7. | V záujme zlepšenia predstavy a atraktívnosti je potrebné kombinované úsilie škôl, vzdelávacích stredísk a spoločností, sociálnych partnerov a politikov. Školy a školiace strediská OVP sa musia lepšie prispôsobiť meniacim sa potrebám trhu práce a hospodárstva. Treba podporovať súťaže zamerané na zručnosti a profesijné vzory, aby prezentovali zručnosti alebo školy a inšpirovali mladých ľudí. Atraktívnosť týchto systémov by sa mohla zvýšiť otvorením ciest k vysokoškolskému vzdelávaniu, aby sa zabránilo vnímaniu učňovskej prípravy ako slepej uličky zo strany študentov a rodičov, alebo rozšírením programov mobility v rámci EÚ, ako je Erasmus +. |
| --- | --- |

5.7.

V záujme zlepšenia predstavy a atraktívnosti je potrebné kombinované úsilie škôl, vzdelávacích stredísk a spoločností, sociálnych partnerov a politikov. Školy a školiace strediská OVP sa musia lepšie prispôsobiť meniacim sa potrebám trhu práce a hospodárstva. Treba podporovať súťaže zamerané na zručnosti a profesijné vzory, aby prezentovali zručnosti alebo školy a inšpirovali mladých ľudí. Atraktívnosť týchto systémov by sa mohla zvýšiť otvorením ciest k vysokoškolskému vzdelávaniu, aby sa zabránilo vnímaniu učňovskej prípravy ako slepej uličky zo strany študentov a rodičov, alebo rozšírením programov mobility v rámci EÚ, ako je Erasmus +.

| 5.8. | Dobré a včasné pracovné poradenstvo a konzultačné služby majú zásadný význam pre zlepšenie porozumenia a imidžu systémov duálnej odbornej prípravy. |
| --- | --- |

5.8.

Dobré a včasné pracovné poradenstvo a konzultačné služby majú zásadný význam pre zlepšenie porozumenia a imidžu systémov duálnej odbornej prípravy.

| 5.9. | Učitelia tiež zohrávajú dôležitú úlohu v zatraktívňovaní systémov duálnej odbornej prípravy a majú priamy vplyv na vnímanie mladých ľudí v súvislosti s odborným vzdelávaním a prípravou. Stať sa učiteľom v oblasti odborného vzdelávania a prípravy sa musí tiež vnímať ako atraktívna záležitosť. Jednou z možností je zabezpečiť, aby sa odborné a pedagogické zručnosti učiteľov OVP priebežne aktualizovali, zlepšila sa spolupráca medzi školami a podnikmi tak, aby boli učitelia informovaní o požiadavkách firiem, aktuálnych pracovných postupoch, nových technológiách atď. |
| --- | --- |

5.9.

Učitelia tiež zohrávajú dôležitú úlohu v zatraktívňovaní systémov duálnej odbornej prípravy a majú priamy vplyv na vnímanie mladých ľudí v súvislosti s odborným vzdelávaním a prípravou. Stať sa učiteľom v oblasti odborného vzdelávania a prípravy sa musí tiež vnímať ako atraktívna záležitosť. Jednou z možností je zabezpečiť, aby sa odborné a pedagogické zručnosti učiteľov OVP priebežne aktualizovali, zlepšila sa spolupráca medzi školami a podnikmi tak, aby boli učitelia informovaní o požiadavkách firiem, aktuálnych pracovných postupoch, nových technológiách atď.

| 5.10. | V duálnom systéme by mala byť prítomnosť kvalifikovaného a motivovaného zamestnanca, ktorý pôsobí v podniku ako lektor alebo školiteľ, základnou požiadavkou na zabezpečenie kvality. Väčší dôraz sa musí klásť na zodpovednosť vnútropodnikových školiteľov. Jasnejšie a podrobnejšie popisy kompetencií, ktoré sa majú dosiahnuť, môžu zvýšiť kvalitu učenia sa prácou. |
| --- | --- |

5.10.

V duálnom systéme by mala byť prítomnosť kvalifikovaného a motivovaného zamestnanca, ktorý pôsobí v podniku ako lektor alebo školiteľ, základnou požiadavkou na zabezpečenie kvality. Väčší dôraz sa musí klásť na zodpovednosť vnútropodnikových školiteľov. Jasnejšie a podrobnejšie popisy kompetencií, ktoré sa majú dosiahnuť, môžu zvýšiť kvalitu učenia sa prácou.

6.   Priebežné monitorovanie založené na dôkazoch a hodnotenie systémov a politík odborného vzdelávania a prípravy

| 6.1. | Bolo už vypracovaných niekoľko štúdií, ktoré dokázali, že nemecký, švajčiarsky a rakúsky systém duálnej odbornej prípravy funguje dobre napríklad v tom, že poskytuje mladým ľuďom primeranú odbornú prípravu a dobrý štart do pracovného života. Neexistuje však „jeden najlepší model“ – cieľom je identifikovať úspešné štruktúry a postupy. |
| --- | --- |

6.1.

Bolo už vypracovaných niekoľko štúdií, ktoré dokázali, že nemecký, švajčiarsky a rakúsky systém duálnej odbornej prípravy funguje dobre napríklad v tom, že poskytuje mladým ľuďom primeranú odbornú prípravu a dobrý štart do pracovného života. Neexistuje však „jeden najlepší model“ – cieľom je identifikovať úspešné štruktúry a postupy.

| 6.2. | Ďalšie transparentné informácie o výsledkoch založených na príčine a obsahu by mohli pomôcť identifikovať kľúčové prvky, ktoré charakterizujú dobre fungujúce systémy duálnej odbornej prípravy. Kým väčšina členských štátov a Cedefop zhromažďovali údaje o zamestnateľnosti absolventov odborného vzdelávania a prípravy, tieto údaje by mohli mať väčšie využitie na zlepšenie systémov – vrátane duálnej odbornej prípravy. |
| --- | --- |

6.2.

Ďalšie transparentné informácie o výsledkoch založených na príčine a obsahu by mohli pomôcť identifikovať kľúčové prvky, ktoré charakterizujú dobre fungujúce systémy duálnej odbornej prípravy. Kým väčšina členských štátov a Cedefop zhromažďovali údaje o zamestnateľnosti absolventov odborného vzdelávania a prípravy, tieto údaje by mohli mať väčšie využitie na zlepšenie systémov – vrátane duálnej odbornej prípravy.

| 6.3. | Podiel „učenia sa prácou“ by sa mohol napríklad použiť ako premenná v referenčnej hodnote v oblasti zamestnateľnosti EÚ. Európska referenčná hodnota pre duálnu odbornú prípravu by mohla upozorniť na vzájomný vzťah medzi systémami duálnej odbornej prípravy a zamestnanosťou mladých ľudí. Údaje pre túto referenčnú hodnotu by sa mohli zhromažďovať každoročne prostredníctvom prieskumu pracovných síl. |
| --- | --- |

6.3.

Podiel „učenia sa prácou“ by sa mohol napríklad použiť ako premenná v referenčnej hodnote v oblasti zamestnateľnosti EÚ. Európska referenčná hodnota pre duálnu odbornú prípravu by mohla upozorniť na vzájomný vzťah medzi systémami duálnej odbornej prípravy a zamestnanosťou mladých ľudí. Údaje pre túto referenčnú hodnotu by sa mohli zhromažďovať každoročne prostredníctvom prieskumu pracovných síl.

| 6.4. | Eurostat (Eurobarometer) by v spolupráci s Európskym strediskom pre rozvoj odborného vzdelávania mohol vypracovať systematickejšiu štúdiu o mladých ľuďoch, ktorí ukončia odborné vzdelávanie a prípravu a majú zručnosti, o ktoré je záujem, a tiež o tom, ako im duálna odborná príprava vo firmách pomohla získať tieto zručnosti. |
| --- | --- |

6.4.

Eurostat (Eurobarometer) by v spolupráci s Európskym strediskom pre rozvoj odborného vzdelávania mohol vypracovať systematickejšiu štúdiu o mladých ľuďoch, ktorí ukončia odborné vzdelávanie a prípravu a majú zručnosti, o ktoré je záujem, a tiež o tom, ako im duálna odborná príprava vo firmách pomohla získať tieto zručnosti.

| 6.5. | Mohlo by byť užitočné zhromaždiť porovnateľné údaje jednotlivých krajín, na základe ktorých bude možné hodnotiť výkonnosť krajín, pokiaľ ide o vykonávanie a výsledky rôznych systémov duálnej odbornej prípravy v Európe. Cedefop, Eurostat a Komisia už zhromažďujú údaje v rámci stratégie ET 2020 a kodanskej stratégie, EÚ však potrebuje súdržný nástroj, ktorý zachytáva priebeh, ako aj účinky reforiem, ktoré sa v súčasnosti vykonávajú v mnohých členských štátoch s cieľom zlepšiť výkonnosť a kvalitu národných systémov OVP.
  EHSV navrhuje, aby sa tento nástroj hodnotenia kvality zaoberal aspoň týmito politickými otázkami:






  — | Ako a prečo duálna odborná príprava vedie k vyššej zamestnanosti? |
| --- | --- | --- |

6.5.

Mohlo by byť užitočné zhromaždiť porovnateľné údaje jednotlivých krajín, na základe ktorých bude možné hodnotiť výkonnosť krajín, pokiaľ ide o vykonávanie a výsledky rôznych systémov duálnej odbornej prípravy v Európe. Cedefop, Eurostat a Komisia už zhromažďujú údaje v rámci stratégie ET 2020 a kodanskej stratégie, EÚ však potrebuje súdržný nástroj, ktorý zachytáva priebeh, ako aj účinky reforiem, ktoré sa v súčasnosti vykonávajú v mnohých členských štátoch s cieľom zlepšiť výkonnosť a kvalitu národných systémov OVP.

EHSV navrhuje, aby sa tento nástroj hodnotenia kvality zaoberal aspoň týmito politickými otázkami:

—

Ako a prečo duálna odborná príprava vedie k vyššej zamestnanosti?

| — | Vedie duálna odborná príprava k menšiemu treniu na trhu práce, ako sú kratšie obdobia nezamestnanosti a lepšie prispôsobenie zručností? |
| --- | --- |

—

Vedie duálna odborná príprava k menšiemu treniu na trhu práce, ako sú kratšie obdobia nezamestnanosti a lepšie prispôsobenie zručností?

| — | Ako môže viesť duálna odborná príprava k zvýšeniu mobility v rámci odvetví aj medzi nimi? |
| --- | --- |

—

Ako môže viesť duálna odborná príprava k zvýšeniu mobility v rámci odvetví aj medzi nimi?

| 6.6. | Súbor relatívne jednoduchých parametrov na základe času by sa mohol použiť ako odrazový mostík pre ďalšie kvalitatívne analýzy a mohol by sa zároveň použiť na sledovanie vývoja v každej krajine s ohľadom na jeho proces prispôsobovania systémov OVP zásadám duálneho odborného vzdelávania a jeho výhody. Platforma údajov tohto charakteru by mohla tiež prispieť k práci Európskeho združenia učňovskej prípravy a k práci na referenčnom rámci EQAVET. |
| --- | --- |

6.6.

Súbor relatívne jednoduchých parametrov na základe času by sa mohol použiť ako odrazový mostík pre ďalšie kvalitatívne analýzy a mohol by sa zároveň použiť na sledovanie vývoja v každej krajine s ohľadom na jeho proces prispôsobovania systémov OVP zásadám duálneho odborného vzdelávania a jeho výhody. Platforma údajov tohto charakteru by mohla tiež prispieť k práci Európskeho združenia učňovskej prípravy a k práci na referenčnom rámci EQAVET.

7.   Lepšia výkonnosť vnútroštátnych systémov duálnej odbornej prípravy a zapojenie spoločností

| 7.1. | Existuje veľa problémov, ktoré sa stále neberú vážne, napríklad v súvislosti s kvalitou odbornej prípravy a jej významom pre podnikanie. |
| --- | --- |

7.1.

Existuje veľa problémov, ktoré sa stále neberú vážne, napríklad v súvislosti s kvalitou odbornej prípravy a jej významom pre podnikanie.

| 7.2. | Učňovská príprava zohráva dôležitú úlohu pri plnení kvalifikačných potrieb spoločností a zároveň pomáha mladým ľuďom začleniť sa do trhu práce. Učňovská príprava ponúka zamestnávateľom množstvo výhod, medzi ktoré patrí lepšie zosúladenie zručností vyplývajúcich z vnútropodnikovej odbornej prípravy, nové poznatky a perspektívy. Plnohodnotná učňovská príprava znamená viacero práv a povinností pre všetkých zúčastnených. |
| --- | --- |

7.2.

Učňovská príprava zohráva dôležitú úlohu pri plnení kvalifikačných potrieb spoločností a zároveň pomáha mladým ľuďom začleniť sa do trhu práce. Učňovská príprava ponúka zamestnávateľom množstvo výhod, medzi ktoré patrí lepšie zosúladenie zručností vyplývajúcich z vnútropodnikovej odbornej prípravy, nové poznatky a perspektívy. Plnohodnotná učňovská príprava znamená viacero práv a povinností pre všetkých zúčastnených.

| 7.3. | Spoločnosti to musia chápať ako investíciu do budúcich kvalifikovaných ľudských zdrojov a musia vziať na seba zodpovednosť skutočne odborne pripraviť mladého človeka. Ak však podniky – vrátane MSP – majú chápať učňovskú prípravu ako investíciu, musí pre ne existovať opatrenie týkajúce sa väčšej zodpovednosti za programy vrátane učebných osnov. |
| --- | --- |

7.3.

Spoločnosti to musia chápať ako investíciu do budúcich kvalifikovaných ľudských zdrojov a musia vziať na seba zodpovednosť skutočne odborne pripraviť mladého človeka. Ak však podniky – vrátane MSP – majú chápať učňovskú prípravu ako investíciu, musí pre ne existovať opatrenie týkajúce sa väčšej zodpovednosti za programy vrátane učebných osnov.

| 7.4. | Niektorí zamestnávatelia sa obávajú, že náklady na odbornú prípravu učňov prevážia prínosy, ale tento postoj treba spochybniť. Analýza nákladov a prínosov zo Švajčiarska ukazuje, že produktívny prínos učňov presahuje náklady na odbornú prípravu (vrátane miezd učňov) o viac ako 6 000 EUR na každé učňovské miesto (12) a BUSINESSEUROPE v súčasnosti vykonáva štúdiu nákladov a prínosov učňovskej prípravy. |
| --- | --- |

7.4.

Niektorí zamestnávatelia sa obávajú, že náklady na odbornú prípravu učňov prevážia prínosy, ale tento postoj treba spochybniť. Analýza nákladov a prínosov zo Švajčiarska ukazuje, že produktívny prínos učňov presahuje náklady na odbornú prípravu (vrátane miezd učňov) o viac ako 6 000 EUR na každé učňovské miesto (12) a BUSINESSEUROPE v súčasnosti vykonáva štúdiu nákladov a prínosov učňovskej prípravy.

| 7.5. | V niektorých krajinách boli vytvorené fondy na rozdelenie záťaže, prostredníctvom ktorých spoločnosti platia určitú sumu do fondu ako náhradu za hodiny strávené v škole alebo náklady na dopravu (v Dánsku, Arbejdsgivernes uddannelsesbidrag). V Rakúsku spoločnosti dostávajú odmenu za odbornú prípravu učňov, ktorí mali dobré hodnotenie. V Rakúsku existuje model spoločného znášania záťaže (Vorarlberg), podľa ktorého podniky platia 0,2 % z mzdy učňa do fondu odbornej prípravy. Po 18 mesiacoch sa odborná príprava posúdi a podniky poskytujúce dobrú učňovskú prípravu získajú náhradu vo forme bonusu. |
| --- | --- |

7.5.

V niektorých krajinách boli vytvorené fondy na rozdelenie záťaže, prostredníctvom ktorých spoločnosti platia určitú sumu do fondu ako náhradu za hodiny strávené v škole alebo náklady na dopravu (v Dánsku, Arbejdsgivernes uddannelsesbidrag). V Rakúsku spoločnosti dostávajú odmenu za odbornú prípravu učňov, ktorí mali dobré hodnotenie. V Rakúsku existuje model spoločného znášania záťaže (Vorarlberg), podľa ktorého podniky platia 0,2 % z mzdy učňa do fondu odbornej prípravy. Po 18 mesiacoch sa odborná príprava posúdi a podniky poskytujúce dobrú učňovskú prípravu získajú náhradu vo forme bonusu.

| 7.6. | Výsledky nákladov a prínosov sa však môžu líšiť v rôznych odvetviach a v rámci rôznych systémov OVP. Je preto nevyhnutné, aby sa vnútroštátne systémy odbornej prípravy neustále hodnotili, a tam, kde je to vhodné, prispôsobili sa, aby zabezpečili prínos ku konkurencieschopnosti európskych podnikov. Členským štátom v tom tiež môžu pomôcť porovnateľnejšie nástroje na hodnotenie kvality. |
| --- | --- |

7.6.

Výsledky nákladov a prínosov sa však môžu líšiť v rôznych odvetviach a v rámci rôznych systémov OVP. Je preto nevyhnutné, aby sa vnútroštátne systémy odbornej prípravy neustále hodnotili, a tam, kde je to vhodné, prispôsobili sa, aby zabezpečili prínos ku konkurencieschopnosti európskych podnikov. Členským štátom v tom tiež môžu pomôcť porovnateľnejšie nástroje na hodnotenie kvality.

| 7.7. | Rovnako dôležité je zabezpečenie kvality a posudzovanie učňovskej prípravy a programov duálnej odbornej prípravy vrátane pracovných podmienok, kde môžu sociálni partneri tiež zohrať významnú úlohu. Sociálni partneri musia byť predovšetkým zapojení do navrhovania vnútroštátnych ustanovení pre duálnu odbornú prípravu a prostredníctvom zodpovedajúcich tradícií v oblasti kolektívneho vyjednávania môžu tiež pomôcť zabezpečiť kvalitnú učňovskú prípravu a ďalšie systémy založené na práci. Odbory a zástupcovia odborov môžu tiež zohrávať dôležitejšiu úlohu vo vzdelávaní a zabezpečení dobrých podmienok pre mladých ľudí v spoločnosti. |
| --- | --- |

7.7.

Rovnako dôležité je zabezpečenie kvality a posudzovanie učňovskej prípravy a programov duálnej odbornej prípravy vrátane pracovných podmienok, kde môžu sociálni partneri tiež zohrať významnú úlohu. Sociálni partneri musia byť predovšetkým zapojení do navrhovania vnútroštátnych ustanovení pre duálnu odbornú prípravu a prostredníctvom zodpovedajúcich tradícií v oblasti kolektívneho vyjednávania môžu tiež pomôcť zabezpečiť kvalitnú učňovskú prípravu a ďalšie systémy založené na práci. Odbory a zástupcovia odborov môžu tiež zohrávať dôležitejšiu úlohu vo vzdelávaní a zabezpečení dobrých podmienok pre mladých ľudí v spoločnosti.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Eurostat, marec 2015, Fakty a čísla nezamestnanosti mladých ľudí.

1

(2)  Eurostat [tesem150], 2014.

2

(3)  Európska komisia, Správa o vzdelávaní a odbornej príprave, november 2014.

3

(4)  K tomu niekoľko príkladov:

4

| — | Stanovisko EHSV Postsekundárne odborné vzdelávanie a príprava ako príťažlivá alternatíva k vysokoškolskému vzdelávaniu (Ú. v. EÚ C 68, 6.3.2012, s. 1). |
| --- | --- |

—

Stanovisko EHSV Postsekundárne odborné vzdelávanie a príprava ako príťažlivá alternatíva k vysokoškolskému vzdelávaniu (Ú. v. EÚ C 68, 6.3.2012, s. 1).

| — | Stanovisko EHSV Rámec kvality pre stáže (Ú. v. EÚ C 214, 8.7.2014, s. 36). |
| --- | --- |

—

Stanovisko EHSV Rámec kvality pre stáže (Ú. v. EÚ C 214, 8.7.2014, s. 36).

| — | Stanovisko EHSV Zamestnateľnosť mladých ľudí – zosúladenie odbornej prípravy s požiadavkami priemyslu v kontexte úsporných opatrení (Ú. v. EÚ C 311, 12.9.2014, s. 7). |
| --- | --- |

—

Stanovisko EHSV Zamestnateľnosť mladých ľudí – zosúladenie odbornej prípravy s požiadavkami priemyslu v kontexte úsporných opatrení (Ú. v. EÚ C 311, 12.9.2014, s. 7).

| — | Stanovisko EHSV Opatrenia zamerané na zamestnanosť mládeže – osvedčené postupy (Ú. v. EÚ C 424, 26.11.2014, s. 1). |
| --- | --- |

—

Stanovisko EHSV Opatrenia zamerané na zamestnanosť mládeže – osvedčené postupy (Ú. v. EÚ C 424, 26.11.2014, s. 1).

(5)  Štúdia Európskeho parlamentu, „Duálne vzdelávanie: most ponad rozbúrené vody“, jún 2014.

5

(6)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-104-2013-EXT-1/sk/pdf

6

(7)  https://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/201306_Framework_of_Actions_Youth_Employment_1.pdf

7

(8)  Závery predsedníctva zo zasadnutia z 22. júna 2015 v Rige.

8

(9)  Napríklad: Výsledky Cedefop týkajúce sa pracovného trhu v oblasti odborného vzdelávania a prípravy v Európe z roku 2013, Európska komisia, Monitor vzdelávania a odbornej prípravy 2014, a OECD, Učenie smerujúce k výkonu práce, hodnotenia OVP 2010.

9

(10)  Nemecký obchod & investície, DIHK, spolkové ministerstvo školstva a výskumu, IAB, spolkový štatistický úrad 2013.

10

(11)  http://www.da.dk/bilag/AMR09%2CArbejdsmarkedsrapport%202009.pdf

11

(12)  Európska sieť expertov na ekonomiku vzdelávania (EENEE), SÚHRN POLITIKY 3/2012, NOVEMBER 2012, „Učňovské vzdelávanie môže byť ziskové pre firmy rovnako ako pre učňov“ Stefan C. Wolter, Univerzita v Berne.

12

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/63

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrhy na boj proti korupcii v EÚ: zohľadniť obavy podnikov a občianskej spoločnosti“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/11)

| Spravodajca: | Filip HAMRO-DROTZ |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Pierre GENDRE |

Spravodajca:

Filip HAMRO-DROTZ

Pomocný spravodajca:

Pierre GENDRE

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 16. októbra 2014 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

Boj proti korupcii v EÚ: zohľadniť obavy podnikov a občianskej spoločnosti.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI), ktorá bola poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 15. júla 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra 2015) prijal 184 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Odporúčania

| 1.1. | EÚ by mala bez meškania vypracovať koherentnú a komplexnú päťročnú stratégiu boja proti korupcii spolu s akčným plánom, ktorú schvália predsedovia Európskej komisie, Európskeho parlamentu a Európskej rady. Predsedníctva EÚ a inštitúcie EÚ by sa mali zaviazať k tomu, že vo svojich programoch, ako aj v rámci medziinštitucionálnej spolupráce stanovia jasné ciele v oblasti boja proti korupcii. Mali by prijať stratégiu orientovanú na budúcnosť a zamerať sa na prierezové otázky boja proti korupcii v rámci EÚ a v rámci vonkajších vzťahoch EÚ, na zvýšenie podpory členským štátom a posilnenej nadnárodnej spolupráci, na zlepšenie integrity inštitúcií a na ochranu finančných záujmov EÚ. Presadzovanie transparentnosti a predchádzanie korupcii by mali byť hlavnými cieľmi všetkých politík EÚ. V stratégii by sa mali zohľadniť odporúčania uvedené v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

1.1.

EÚ by mala bez meškania vypracovať koherentnú a komplexnú päťročnú stratégiu boja proti korupcii spolu s akčným plánom, ktorú schvália predsedovia Európskej komisie, Európskeho parlamentu a Európskej rady. Predsedníctva EÚ a inštitúcie EÚ by sa mali zaviazať k tomu, že vo svojich programoch, ako aj v rámci medziinštitucionálnej spolupráce stanovia jasné ciele v oblasti boja proti korupcii. Mali by prijať stratégiu orientovanú na budúcnosť a zamerať sa na prierezové otázky boja proti korupcii v rámci EÚ a v rámci vonkajších vzťahoch EÚ, na zvýšenie podpory členským štátom a posilnenej nadnárodnej spolupráci, na zlepšenie integrity inštitúcií a na ochranu finančných záujmov EÚ. Presadzovanie transparentnosti a predchádzanie korupcii by mali byť hlavnými cieľmi všetkých politík EÚ. V stratégii by sa mali zohľadniť odporúčania uvedené v tomto stanovisku.

| 1.1.1. | Prvou prioritou by mala byť podpora členských štátov v ich úsilí implementovať a presadzovať existujúce medzinárodné a európske nástroje. |
| --- | --- |

1.1.1.

Prvou prioritou by mala byť podpora členských štátov v ich úsilí implementovať a presadzovať existujúce medzinárodné a európske nástroje.

| 1.1.2. | Preskúmanie pokroku uskutočneného v rámci stratégie by malo byť súčasťou európskeho semestra s prihliadnutím na správy Komisie o boji proti korupcii a pravidelné prieskumy. Pri monitorovaní dodržiavania zásad právneho štátu v členských štátoch by EÚ mala brať do úvahy mieru korupcie, ktorej by sa mala venovať osobitná pozornosť v rámci podmienok programov ekonomickej podpory dohodnutých s členskými štátmi alebo tretími krajinami. |
| --- | --- |

1.1.2.

Preskúmanie pokroku uskutočneného v rámci stratégie by malo byť súčasťou európskeho semestra s prihliadnutím na správy Komisie o boji proti korupcii a pravidelné prieskumy. Pri monitorovaní dodržiavania zásad právneho štátu v členských štátoch by EÚ mala brať do úvahy mieru korupcie, ktorej by sa mala venovať osobitná pozornosť v rámci podmienok programov ekonomickej podpory dohodnutých s členskými štátmi alebo tretími krajinami.

| 1.2. | Základnou koncepciou tejto stratégie by mala byť posilnená a inkluzívna nadnárodná spolupráca v boji proti korupcii: |
| --- | --- |

1.2.

Základnou koncepciou tejto stratégie by mala byť posilnená a inkluzívna nadnárodná spolupráca v boji proti korupcii:

| 1.2.1. | Európska komisia a členské štáty EÚ by mali posilniť nadnárodnú spoluprácu v oblasti boja proti korupcii (v kontexte obnovenej stratégie vnútornej bezpečnosti EÚ na roky 2015 – 2020, COM(2015)185), zlepšiť koordináciu medzi príslušnými orgánmi (OLAF, Eurojust, Europol, ombudsman, Dvor audítorov) a zabezpečiť účinné riadenie Európskej siete na boj proti korupcii (EACN). Mali by rozšíriť výmenu osvedčených postupov a zlepšiť koordináciu a spoluprácu medzi národnými prokurátormi v cezhraničných trestných veciach, napríklad pri vymáhaní a repatriácii majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti. |
| --- | --- |

1.2.1.

Európska komisia a členské štáty EÚ by mali posilniť nadnárodnú spoluprácu v oblasti boja proti korupcii (v kontexte obnovenej stratégie vnútornej bezpečnosti EÚ na roky 2015 – 2020, COM(2015)185), zlepšiť koordináciu medzi príslušnými orgánmi (OLAF, Eurojust, Europol, ombudsman, Dvor audítorov) a zabezpečiť účinné riadenie Európskej siete na boj proti korupcii (EACN). Mali by rozšíriť výmenu osvedčených postupov a zlepšiť koordináciu a spoluprácu medzi národnými prokurátormi v cezhraničných trestných veciach, napríklad pri vymáhaní a repatriácii majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti.

| 1.2.2. | Európska rada plní kľúčovú vedúcu úlohu a môže podnietiť boj proti korupcii tým, že:






  — | iniciuje programy na podporu informovanosti a vzdelávania v členských štátoch, ktoré sa budú týkať: hodnoty bezúhonnosti v spoločnosti a hospodárstve; povahy a miery korupcie v politike, súdnictve a vo verejnej správe; úlohy korupcie pri potláčaní slobody médií, šírení organizovanej trestnej činnosti a narúšaní hospodárskej súťaže; a programy, ktoré otvoria zásadnú diskusiu o budúcnosti demokratického riadenia v Európe. |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Európska rada plní kľúčovú vedúcu úlohu a môže podnietiť boj proti korupcii tým, že:

—

iniciuje programy na podporu informovanosti a vzdelávania v členských štátoch, ktoré sa budú týkať: hodnoty bezúhonnosti v spoločnosti a hospodárstve; povahy a miery korupcie v politike, súdnictve a vo verejnej správe; úlohy korupcie pri potláčaní slobody médií, šírení organizovanej trestnej činnosti a narúšaní hospodárskej súťaže; a programy, ktoré otvoria zásadnú diskusiu o budúcnosti demokratického riadenia v Európe.

| — | podporí a zavedie prísnejšie opatrenia na predchádzanie korupcii a v tejto súvislosti taktiež iniciuje opatrenia na revíziu a presadzovanie vykonávania Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii (v súlade s článkom 63 Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii a rezolúciou 3/1). |
| --- | --- |

—

podporí a zavedie prísnejšie opatrenia na predchádzanie korupcii a v tejto súvislosti taktiež iniciuje opatrenia na revíziu a presadzovanie vykonávania Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii (v súlade s článkom 63 Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii a rezolúciou 3/1).

| — | zintenzívni úsilie o aproximáciu vnútroštátneho trestného práva, pokiaľ je prekážkou účinného vyšetrovania a stíhania prípadov korupcie. Osobitná pozornosť by sa mala venovať harmonizácii definície korupcie a definície rozporu záujmu. Najlepšie by sa to dalo dosiahnuť prostredníctvom právnych predpisov EÚ alebo prostredníctvom rámcov, ako je napr. „otvorená metóda koordinácie“, pričom cieľom by bolo zistiť legislatívne koncepcie, ktoré by členským štátom slúžili ako usmernenie, |
| --- | --- |

—

zintenzívni úsilie o aproximáciu vnútroštátneho trestného práva, pokiaľ je prekážkou účinného vyšetrovania a stíhania prípadov korupcie. Osobitná pozornosť by sa mala venovať harmonizácii definície korupcie a definície rozporu záujmu. Najlepšie by sa to dalo dosiahnuť prostredníctvom právnych predpisov EÚ alebo prostredníctvom rámcov, ako je napr. „otvorená metóda koordinácie“, pričom cieľom by bolo zistiť legislatívne koncepcie, ktoré by členským štátom slúžili ako usmernenie,

| — | bezodkladne prijme nariadenie o zriadení Európskej prokuratúry (EPPO) a nové nariadenie o Eurojuste. |
| --- | --- |

—

bezodkladne prijme nariadenie o zriadení Európskej prokuratúry (EPPO) a nové nariadenie o Eurojuste.

| 1.2.3. | Vrcholná tripartitná sociálna schôdzka na základe článkov 152 až 155 ZFEÚ by mala preskúmať to, ako by mohol sociálny dialóg na horizontálnej, ako aj na odvetvovej úrovni prispieť k úsiliu zameranému na predchádzanie a boj proti korupcii. |
| --- | --- |

1.2.3.

Vrcholná tripartitná sociálna schôdzka na základe článkov 152 až 155 ZFEÚ by mala preskúmať to, ako by mohol sociálny dialóg na horizontálnej, ako aj na odvetvovej úrovni prispieť k úsiliu zameranému na predchádzanie a boj proti korupcii.

| 1.2.4. | Konzultácie s občianskou spoločnosťou, ako aj s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom a Európskym výborom regiónov a ich zapojenie podľa článku 11 ZFEÚ by sa mali zintenzívniť, pokiaľ ide o iniciatívy EÚ zamerané na boj proti korupcii. |
| --- | --- |

1.2.4.

Konzultácie s občianskou spoločnosťou, ako aj s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom a Európskym výborom regiónov a ich zapojenie podľa článku 11 ZFEÚ by sa mali zintenzívniť, pokiaľ ide o iniciatívy EÚ zamerané na boj proti korupcii.

| 1.2.5. | Inštitúcie EÚ a príslušné orgány by v spolupráci s členskými štátmi mali zintenzívniť opatrenia na zvýšenie informovanosti verejnosti o tom, akým spôsobom sa občania môžu zapojiť do boja proti korupcii, pričom by sa mali zdôrazniť práva a opravné prostriedky dostupné podľa práva EÚ. Informačná kampaň zameraná na masmédiá by bola potrebná napríklad preto, aby sa objasnili postupy, prostredníctvom ktorých môžu občania oznámiť podozrenia z korupcie a zo zneužitia finančných prostriedkov EÚ. Súčasťou toho by mala byť väčšia transparentnosť v súvislosti s vynakladaním finančných prostriedkov EÚ. |
| --- | --- |

1.2.5.

Inštitúcie EÚ a príslušné orgány by v spolupráci s členskými štátmi mali zintenzívniť opatrenia na zvýšenie informovanosti verejnosti o tom, akým spôsobom sa občania môžu zapojiť do boja proti korupcii, pričom by sa mali zdôrazniť práva a opravné prostriedky dostupné podľa práva EÚ. Informačná kampaň zameraná na masmédiá by bola potrebná napríklad preto, aby sa objasnili postupy, prostredníctvom ktorých môžu občania oznámiť podozrenia z korupcie a zo zneužitia finančných prostriedkov EÚ. Súčasťou toho by mala byť väčšia transparentnosť v súvislosti s vynakladaním finančných prostriedkov EÚ.

| 1.3. | EÚ by okrem legislatívnych opatrení mala iniciovať a podporovať alternatívne opatrenia na presadzovanie prijatia a implementácie kódexov a noriem v oblasti dodržiavania pravidiel a boja proti úplatkárstvu a korupcii v podnikoch, v súlade s medzinárodnými, odvetvovými a európskymi nástrojmi a usmerneniami. Koncepcia transparentného a inkluzívneho zapojenia príslušných zainteresovaných strán vrátane zamestnancov by mala byť súčasťou vykonávania etického kódexu jednotlivých podnikov (spolu s vhodným mechanizmom oznamovania nekalých praktík). Od podnikov na celom svete by sa mal vyžadovať protikorupčný systém riadenia pre projekty, ktoré dostávajú finančné prostriedky EÚ. |
| --- | --- |

1.3.

EÚ by okrem legislatívnych opatrení mala iniciovať a podporovať alternatívne opatrenia na presadzovanie prijatia a implementácie kódexov a noriem v oblasti dodržiavania pravidiel a boja proti úplatkárstvu a korupcii v podnikoch, v súlade s medzinárodnými, odvetvovými a európskymi nástrojmi a usmerneniami. Koncepcia transparentného a inkluzívneho zapojenia príslušných zainteresovaných strán vrátane zamestnancov by mala byť súčasťou vykonávania etického kódexu jednotlivých podnikov (spolu s vhodným mechanizmom oznamovania nekalých praktík). Od podnikov na celom svete by sa mal vyžadovať protikorupčný systém riadenia pre projekty, ktoré dostávajú finančné prostriedky EÚ.

| 1.3.1. | EÚ by mala tiež využiť novú európsku stratégiu v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov a s pomocou podnikateľských a obchodných združení zistiť, akým spôsobom možno všeobecne rozšíriť osvedčené postupy v oblasti podnikového riadenia. |
| --- | --- |

1.3.1.

EÚ by mala tiež využiť novú európsku stratégiu v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov a s pomocou podnikateľských a obchodných združení zistiť, akým spôsobom možno všeobecne rozšíriť osvedčené postupy v oblasti podnikového riadenia.

| 1.3.2. | Pozitívnym krokom je nedávna smernica o zverejňovaní nefinančných informácií, na základe ktorej sú veľké podniky v EÚ povinné podávať správy o svojich normách v oblasti dodržiavania pravidiel a o svojich etických normách. Smernica by mala podporovať podniky v tom, aby zabezpečili dodržiavanie noriem v oblasti boja proti korupcii vrátane primeraných mechanizmov varovania v celom dodávateľskom reťazci a aby aj malé a stredné podniky prijali primerané opatrenia. |
| --- | --- |

1.3.2.

Pozitívnym krokom je nedávna smernica o zverejňovaní nefinančných informácií, na základe ktorej sú veľké podniky v EÚ povinné podávať správy o svojich normách v oblasti dodržiavania pravidiel a o svojich etických normách. Smernica by mala podporovať podniky v tom, aby zabezpečili dodržiavanie noriem v oblasti boja proti korupcii vrátane primeraných mechanizmov varovania v celom dodávateľskom reťazci a aby aj malé a stredné podniky prijali primerané opatrenia.

| 1.3.2.1. | Týka sa to najmä zásobovania prírodnými zdrojmi, čo je často možným zdrojom korupcie. EÚ môže vychádzať z osvedčených postupov v oblasti lesníctva a regulačných postupov, ktoré Spojené štáty americké uplatňujú na nerasty pochádzajúce z konfliktných oblastí. Európska komisia by mala v tejto súvislosti zabezpečiť koherentný prístup v rámci preskúmania svojej stratégie v oblasti surovín. Mala by takisto spolupracovať so zástupcami európskych podnikov a navrhnúť koherentný a súdržný prístup na odstránenie korupcie v dodávateľskom reťazci. |
| --- | --- |

1.3.2.1.

Týka sa to najmä zásobovania prírodnými zdrojmi, čo je často možným zdrojom korupcie. EÚ môže vychádzať z osvedčených postupov v oblasti lesníctva a regulačných postupov, ktoré Spojené štáty americké uplatňujú na nerasty pochádzajúce z konfliktných oblastí. Európska komisia by mala v tejto súvislosti zabezpečiť koherentný prístup v rámci preskúmania svojej stratégie v oblasti surovín. Mala by takisto spolupracovať so zástupcami európskych podnikov a navrhnúť koherentný a súdržný prístup na odstránenie korupcie v dodávateľskom reťazci.

| 1.4. | Európska komisia by mala znovu preskúmať smernice o verejnom obstarávaní, najmä zvážiť, ako možno zlepšiť postupy zaručujúce transparentnosť a spoľahlivosť. Mala by proaktívne monitorovať, ako členské štáty implementujú existujúce ustanovenia o predchádzaní rozporu záujmov a favoritizmu (aj na miestnej a regionálnej úrovni) a poskytovať podrobnejšie usmernenia v prípade potreby. Pravidlá verejného obstarávania by sa mali vzťahovať na všetky podniky bez ohľadu na ich pôvod. |
| --- | --- |

1.4.

Európska komisia by mala znovu preskúmať smernice o verejnom obstarávaní, najmä zvážiť, ako možno zlepšiť postupy zaručujúce transparentnosť a spoľahlivosť. Mala by proaktívne monitorovať, ako členské štáty implementujú existujúce ustanovenia o predchádzaní rozporu záujmov a favoritizmu (aj na miestnej a regionálnej úrovni) a poskytovať podrobnejšie usmernenia v prípade potreby. Pravidlá verejného obstarávania by sa mali vzťahovať na všetky podniky bez ohľadu na ich pôvod.

| 1.4.1. | Európska komisia by mala zabezpečiť vhodné prostriedky oznamovania korupcie v postupoch verejného obstarávania na národnej a miestnej úrovni a poskytnúť lepšie možnosti domáhania sa nápravy aj v prípade subjektov iných, ako sú priamo dotknuté subjekty. EÚ a členské štáty by mali v týchto postupoch presadzovať vysoký stupeň transparentnosti. Výbor oceňuje, že elektronické verejné obstarávanie sa stane štandardným postupom. malo by sa zvýšiť povedomie o tom, že informácie týkajúce sa procesu verejných súťaží a víťazných ponúk sú sprístupnené na elektronickej platforme EÚ s databázou verejných súťaží TED (Tenders Electronic Daily) vo formátoch, ktoré sú ľahko dostupné a analyzovateľné. |
| --- | --- |

1.4.1.

Európska komisia by mala zabezpečiť vhodné prostriedky oznamovania korupcie v postupoch verejného obstarávania na národnej a miestnej úrovni a poskytnúť lepšie možnosti domáhania sa nápravy aj v prípade subjektov iných, ako sú priamo dotknuté subjekty. EÚ a členské štáty by mali v týchto postupoch presadzovať vysoký stupeň transparentnosti. Výbor oceňuje, že elektronické verejné obstarávanie sa stane štandardným postupom. malo by sa zvýšiť povedomie o tom, že informácie týkajúce sa procesu verejných súťaží a víťazných ponúk sú sprístupnené na elektronickej platforme EÚ s databázou verejných súťaží TED (Tenders Electronic Daily) vo formátoch, ktoré sú ľahko dostupné a analyzovateľné.

| 1.4.2. | Podniky uchádzajúce sa o verejné zákazky vo verejnom obstarávaní by mali poskytovať informácie o svojom vlastníctve vrátane skutočného vlastníka podniku. Veľké podniky uchádzajúce sa o verejné zákazky by mali mať zavedený dôkladný kódex v oblasti boja proti úplatkárstvu a korupcii (v súlade s medzinárodnými, európskymi a odvetvovými nástrojmi a usmerneniami). Pri zverejňovaní informácií by sa mala dodržiavať ochrana obchodného tajomstva (stanovisko EHSV INT/145) a rozdiely vo vnútroštátnych právnych predpisoch v oblasti ochrany údajov by tomu nemali brániť. |
| --- | --- |

1.4.2.

Podniky uchádzajúce sa o verejné zákazky vo verejnom obstarávaní by mali poskytovať informácie o svojom vlastníctve vrátane skutočného vlastníka podniku. Veľké podniky uchádzajúce sa o verejné zákazky by mali mať zavedený dôkladný kódex v oblasti boja proti úplatkárstvu a korupcii (v súlade s medzinárodnými, európskymi a odvetvovými nástrojmi a usmerneniami). Pri zverejňovaní informácií by sa mala dodržiavať ochrana obchodného tajomstva (stanovisko EHSV INT/145) a rozdiely vo vnútroštátnych právnych predpisoch v oblasti ochrany údajov by tomu nemali brániť.

| 1.4.3. | Ako postih a odrádzajúci prostriedok boja proti korupcii by EÚ mala podporovať využívanie sankcií, pričom najvyššou sankciou by bolo vylúčenie z postupov verejného obstarávania na primeranú dobu, ako aj rovnaké opatrenia pre osoby zamestnané vo verejnom sektore. Európska komisia, Európska investičná banka a členské štáty EÚ by mali vytvoriť celoeurópsky systém vzájomného vylúčenia, ktorý by integroval európsky systém vylúčenia a vnútroštátne systémy vylúčenia a zabezpečil, že osoby, ktoré sa dopustili korupcie, majú zakázané zúčastňovať sa na verejných súťažiach v EÚ, ako sa to ustanovuje v nových smerniciach EÚ o verejnom obstarávaní (2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ). Rovnaké dôsledky by mali znášať aj osoby zamestnané vo verejnom sektore. Vylúčenie by sa malo zvážiť predovšetkým v prípadoch, keď bol podnik uznaný vinným z previnenia alebo zanedbal zavedenie preventívnych opatrení v oblasti boja proti korupcii. Systém by mal prihliadať na podniky, ktoré vykonali reformy a prijali primerané kroky na zabránenie opätovných prípadov korupcie (tzv. samočistenie). Malo by sa podporovať uplatňovanie „dohôd o bezúhonnosti“ – záväzky orgánov verejnej správy a podnikov zvýšiť normy transparentnosti a bezúhonnosti vo verejnom obstarávaní. Nevyhnutné je venovať prísnejšiu pozornosť etickému správaniu a dodržiavaniu pravidiel v štátnych podnikoch a vo verejnej správe tak na celoštátnej, ako aj regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

1.4.3.

Ako postih a odrádzajúci prostriedok boja proti korupcii by EÚ mala podporovať využívanie sankcií, pričom najvyššou sankciou by bolo vylúčenie z postupov verejného obstarávania na primeranú dobu, ako aj rovnaké opatrenia pre osoby zamestnané vo verejnom sektore. Európska komisia, Európska investičná banka a členské štáty EÚ by mali vytvoriť celoeurópsky systém vzájomného vylúčenia, ktorý by integroval európsky systém vylúčenia a vnútroštátne systémy vylúčenia a zabezpečil, že osoby, ktoré sa dopustili korupcie, majú zakázané zúčastňovať sa na verejných súťažiach v EÚ, ako sa to ustanovuje v nových smerniciach EÚ o verejnom obstarávaní (2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ). Rovnaké dôsledky by mali znášať aj osoby zamestnané vo verejnom sektore. Vylúčenie by sa malo zvážiť predovšetkým v prípadoch, keď bol podnik uznaný vinným z previnenia alebo zanedbal zavedenie preventívnych opatrení v oblasti boja proti korupcii. Systém by mal prihliadať na podniky, ktoré vykonali reformy a prijali primerané kroky na zabránenie opätovných prípadov korupcie (tzv. samočistenie). Malo by sa podporovať uplatňovanie „dohôd o bezúhonnosti“ – záväzky orgánov verejnej správy a podnikov zvýšiť normy transparentnosti a bezúhonnosti vo verejnom obstarávaní. Nevyhnutné je venovať prísnejšiu pozornosť etickému správaniu a dodržiavaniu pravidiel v štátnych podnikoch a vo verejnej správe tak na celoštátnej, ako aj regionálnej a miestnej úrovni.

| 1.5. | EÚ by mala zlepšiť transparentnosť finančných tokov v rámci EÚ. Nedávne právne predpisy zamerané na zlepšenie transparentnosti vlastníctva podnikov v rámci štvrtej smernice o praní špinavých peňazí sú síce vítané, ale potrebné sú verejné informácie o skutočných vlastníkoch správcovských spoločností a iných podnikových nástrojoch. Transparentnosť medzinárodných finančných tokov by sa zlepšila predovšetkým prostredníctvom lepšieho podnikového výkazníctva na základe medzinárodných a odvetvových usmernení a príslušných právnych predpisov EÚ, ktoré by od nadnárodných spoločností vyžadovali predkladanie výkazov o kľúčových finančných údajoch v krajinách, v ktorých vykonávajú svoju činnosť. |
| --- | --- |

1.5.

EÚ by mala zlepšiť transparentnosť finančných tokov v rámci EÚ. Nedávne právne predpisy zamerané na zlepšenie transparentnosti vlastníctva podnikov v rámci štvrtej smernice o praní špinavých peňazí sú síce vítané, ale potrebné sú verejné informácie o skutočných vlastníkoch správcovských spoločností a iných podnikových nástrojoch. Transparentnosť medzinárodných finančných tokov by sa zlepšila predovšetkým prostredníctvom lepšieho podnikového výkazníctva na základe medzinárodných a odvetvových usmernení a príslušných právnych predpisov EÚ, ktoré by od nadnárodných spoločností vyžadovali predkladanie výkazov o kľúčových finančných údajoch v krajinách, v ktorých vykonávajú svoju činnosť.

| 1.5.1. | Malo by sa zlepšiť aj dodržiavanie platných právnych predpisov EÚ zo strany bánk. V tejto súvislosti by mala Komisia a Európsky orgán pre bankovníctvo aktívnejšie konať tak, aby zabezpečili, že slabé miesta pri vykonávaní pravidiel v jednom členskom štáte neoslabia celý systém. Európska komisia by mala využiť svoje kompetencie aj na harmonizáciu trestných sankcií v tejto oblasti s cieľom zaručiť, že vo všetkých jurisdikciách EÚ budú zavedené riadne odrádzajúce sankcie. Členským štátom by tiež mali byť adresované usmernenia v tom zmysle, že neoprávnené obohatenie verejným činiteľom bude považované za trestný čin v súlade s článkom 20 Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii. |
| --- | --- |

1.5.1.

Malo by sa zlepšiť aj dodržiavanie platných právnych predpisov EÚ zo strany bánk. V tejto súvislosti by mala Komisia a Európsky orgán pre bankovníctvo aktívnejšie konať tak, aby zabezpečili, že slabé miesta pri vykonávaní pravidiel v jednom členskom štáte neoslabia celý systém. Európska komisia by mala využiť svoje kompetencie aj na harmonizáciu trestných sankcií v tejto oblasti s cieľom zaručiť, že vo všetkých jurisdikciách EÚ budú zavedené riadne odrádzajúce sankcie. Členským štátom by tiež mali byť adresované usmernenia v tom zmysle, že neoprávnené obohatenie verejným činiteľom bude považované za trestný čin v súlade s článkom 20 Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii.

| 1.6. | Odhaľovanie korupcie v mnohých prípadoch závisí od vôle oznamovateľov nekalých praktík prihlásiť sa, pokiaľ sa to deje v dobrej viere a z opodstatnených dôvodov. Európska komisia by mala hľadať alternatívne spôsoby presadzovania ochrany oznamovateľov nekalých praktík, mala by vykonať štúdiu o realizovateľnosti nástrojov na úrovni EÚ (prípadne nariadenie alebo smernica), a to s ohľadom na medzinárodné a odvetvové usmernenia a príslušné uznesenia Európskeho parlamentu. Rešpektovanie ochrany súkromia a obchodných tajomstiev by nemalo brániť odhaľovaniu korupcie (smernica 2013/36 – CRD IV). Mali by sa zaviesť primerané opatrenia, ktoré ochránia príslušné strany pred nesprávnym oznámením týkajúcim sa nekalých praktík. |
| --- | --- |

1.6.

Odhaľovanie korupcie v mnohých prípadoch závisí od vôle oznamovateľov nekalých praktík prihlásiť sa, pokiaľ sa to deje v dobrej viere a z opodstatnených dôvodov. Európska komisia by mala hľadať alternatívne spôsoby presadzovania ochrany oznamovateľov nekalých praktík, mala by vykonať štúdiu o realizovateľnosti nástrojov na úrovni EÚ (prípadne nariadenie alebo smernica), a to s ohľadom na medzinárodné a odvetvové usmernenia a príslušné uznesenia Európskeho parlamentu. Rešpektovanie ochrany súkromia a obchodných tajomstiev by nemalo brániť odhaľovaniu korupcie (smernica 2013/36 – CRD IV). Mali by sa zaviesť primerané opatrenia, ktoré ochránia príslušné strany pred nesprávnym oznámením týkajúcim sa nekalých praktík.

| 1.7. | Rozdeľovanie a vynakladanie peňazí daňových poplatníkov EÚ prostredníctvom štrukturálnych a investičných fondov EÚ (vrátane EFSI) sa spája s rizikom zneužitia, ako o tom svedčia skúsenosti a výskum. Podvody sú často prepojené s korupciou, vyšetrovanie však brzdí slabá spolupráca medzi EÚ a vnútroštátnymi orgánmi. EÚ by mala zohrávať významnejšiu úlohu pri monitorovaní alebo kontrole používania finančných prostriedkov na základe koncepcie netolerancie korupcie a podvodov. Mala by sa zriadiť Európska prokuratúra ako nezávislý a efektívne fungujúci európsky úrad, ktorý by mal primerané prostriedky na vyšetrovanie a stíhanie nielen zločinov, ktoré majú vplyv na financie EÚ, ale aj závažných cezhraničných trestných činov, ako je korupcia, ako sa to stanovuje v Lisabonskej zmluve. Mali by sa posilniť aj kapacity Eurojustu, keďže jeho činnosť sa niekedy týka aj tretích krajín, ktoré nepatria do pôsobnosti Európskej prokuratúry. |
| --- | --- |

1.7.

Rozdeľovanie a vynakladanie peňazí daňových poplatníkov EÚ prostredníctvom štrukturálnych a investičných fondov EÚ (vrátane EFSI) sa spája s rizikom zneužitia, ako o tom svedčia skúsenosti a výskum. Podvody sú často prepojené s korupciou, vyšetrovanie však brzdí slabá spolupráca medzi EÚ a vnútroštátnymi orgánmi. EÚ by mala zohrávať významnejšiu úlohu pri monitorovaní alebo kontrole používania finančných prostriedkov na základe koncepcie netolerancie korupcie a podvodov. Mala by sa zriadiť Európska prokuratúra ako nezávislý a efektívne fungujúci európsky úrad, ktorý by mal primerané prostriedky na vyšetrovanie a stíhanie nielen zločinov, ktoré majú vplyv na financie EÚ, ale aj závažných cezhraničných trestných činov, ako je korupcia, ako sa to stanovuje v Lisabonskej zmluve. Mali by sa posilniť aj kapacity Eurojustu, keďže jeho činnosť sa niekedy týka aj tretích krajín, ktoré nepatria do pôsobnosti Európskej prokuratúry.

| 1.8. | EÚ by mala zintenzívniť svoju účasť na boji proti korupcii na celom svete. Do dohôd s tretími krajinami by mala zahrnúť dôrazné protikorupčné ustanovenia. V rámci financovania programov (fondy týkajúce sa predvstupovej spolupráce, susedskej politiky, rozvojovej spolupráce či cezhraničnej pomoci a podobne) by mali platiť prísne ustanovenia o podmienenosti v súvislosti s bojom proti korupcii a s predchádzaním korupcii (aj na ochranu samotných fondov). Musia sa zaviesť dôrazné mechanizmy na monitorovanie vykonávania a účinnosti. |
| --- | --- |

1.8.

EÚ by mala zintenzívniť svoju účasť na boji proti korupcii na celom svete. Do dohôd s tretími krajinami by mala zahrnúť dôrazné protikorupčné ustanovenia. V rámci financovania programov (fondy týkajúce sa predvstupovej spolupráce, susedskej politiky, rozvojovej spolupráce či cezhraničnej pomoci a podobne) by mali platiť prísne ustanovenia o podmienenosti v súvislosti s bojom proti korupcii a s predchádzaním korupcii (aj na ochranu samotných fondov). Musia sa zaviesť dôrazné mechanizmy na monitorovanie vykonávania a účinnosti.

| 1.8.1. | Mali by sa prijať opatrenia na účinnú ochranu spoločností, ktoré pôsobia na vnútornom trhu i na medzinárodnej scéne a dodržiavajú etické normy na rozdiel od konkurentov z tretích krajín, ktorí takéto ustanovenia zanedbávajú. Jedným z prvkov ochrany by malo byť to, že „zmluvné podmienky by sa mali vypracovať tak, že sa riziká spojené so zmluvou rovnomerne rozdelia“ [pozri odôvodnenie č. 65 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 o zriadení NPE]. Táto zásada by sa mala zapracovať do znenia všetkých nástrojov EÚ, ktoré sa týkajú financovania zo zdrojov EÚ. |
| --- | --- |

1.8.1.

Mali by sa prijať opatrenia na účinnú ochranu spoločností, ktoré pôsobia na vnútornom trhu i na medzinárodnej scéne a dodržiavajú etické normy na rozdiel od konkurentov z tretích krajín, ktorí takéto ustanovenia zanedbávajú. Jedným z prvkov ochrany by malo byť to, že „zmluvné podmienky by sa mali vypracovať tak, že sa riziká spojené so zmluvou rovnomerne rozdelia“ [pozri odôvodnenie č. 65 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 o zriadení NPE]. Táto zásada by sa mala zapracovať do znenia všetkých nástrojov EÚ, ktoré sa týkajú financovania zo zdrojov EÚ.

| 1.8.2. | EÚ by tiež mala zvýšiť svoje úsilie o zabránenie tomu, aby sa jej finančný systém stal bezpečným útočiskom pre špinavé peniaze. Udalosti ako napríklad v Afrike, na Blízkom východe či na Ukrajine v posledných rokoch poukázali na neprimeranosť dvojstranných prístupov k opätovnému získavaniu a vracaniu ukradnutého majetku. Európska komisia by mala zohrávať aktívnejšiu úlohu pri poskytovaní pomoci a koordinácii vrátenia ukradnutého majetku do týchto krajín. |
| --- | --- |

1.8.2.

EÚ by tiež mala zvýšiť svoje úsilie o zabránenie tomu, aby sa jej finančný systém stal bezpečným útočiskom pre špinavé peniaze. Udalosti ako napríklad v Afrike, na Blízkom východe či na Ukrajine v posledných rokoch poukázali na neprimeranosť dvojstranných prístupov k opätovnému získavaniu a vracaniu ukradnutého majetku. Európska komisia by mala zohrávať aktívnejšiu úlohu pri poskytovaní pomoci a koordinácii vrátenia ukradnutého majetku do týchto krajín.

| 1.9. | Samotné inštitúcie EÚ musia zabezpečiť, že sa stanú vzormi transparentnosti, bezúhonnosti a dobrej správy vecí verejných tak, aby boli príkladom pre jej členské štáty. Len tak budú mať inštitúcie EÚ autoritu a dôveryhodnosť iniciovať, usmerňovať a vykonávať opatrenia uvedené vyššie. Na tento účel by sa mali inštitúcie usilovať o maximálne vyvodenie zodpovednosti a transparentnosť v procese prijímania rozhodnutí, čo by malo zahŕňať vytvorenie tzv. legislatívnej stopy pre právne predpisy a politiky EÚ – t. j. verejné a včasné zaznamenávanie interakcie medzi inštitúciami EÚ, členskými štátmi a lobistami –, ako aj vypracovanie právnych predpisov o povinnej registrácii lobistov v EÚ. |
| --- | --- |

1.9.

Samotné inštitúcie EÚ musia zabezpečiť, že sa stanú vzormi transparentnosti, bezúhonnosti a dobrej správy vecí verejných tak, aby boli príkladom pre jej členské štáty. Len tak budú mať inštitúcie EÚ autoritu a dôveryhodnosť iniciovať, usmerňovať a vykonávať opatrenia uvedené vyššie. Na tento účel by sa mali inštitúcie usilovať o maximálne vyvodenie zodpovednosti a transparentnosť v procese prijímania rozhodnutí, čo by malo zahŕňať vytvorenie tzv. legislatívnej stopy pre právne predpisy a politiky EÚ – t. j. verejné a včasné zaznamenávanie interakcie medzi inštitúciami EÚ, členskými štátmi a lobistami –, ako aj vypracovanie právnych predpisov o povinnej registrácii lobistov v EÚ.

| 1.9.1. | EÚ by mala jednotne a aktívne monitorovať rozpor záujmov a predchádzať mu, keďže môžu ovplyvňovať rozhodovanie. Mali by sa zriadiť nezávislé etické výbory, ktoré by mali právomoc vydávať záväzné odporúčania a stanovovať sankcie. V päťročnom akčnom pláne uvedenom v odporúčaní 1 by sa mali stanoviť ďalšie reformy, a to s ohľadom na závery správ Komisie a úradu OLAF týkajúcich sa boja proti korupcii. |
| --- | --- |

1.9.1.

EÚ by mala jednotne a aktívne monitorovať rozpor záujmov a predchádzať mu, keďže môžu ovplyvňovať rozhodovanie. Mali by sa zriadiť nezávislé etické výbory, ktoré by mali právomoc vydávať záväzné odporúčania a stanovovať sankcie. V päťročnom akčnom pláne uvedenom v odporúčaní 1 by sa mali stanoviť ďalšie reformy, a to s ohľadom na závery správ Komisie a úradu OLAF týkajúcich sa boja proti korupcii.

| 1.10. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) by mal účelne konať a prispievať k boju proti korupcii v EÚ. Mal by:






  — | zvyšovať povedomie občianskej spoločnosti v nadväznosti na toto stanovisko, |
| --- | --- | --- |

1.10.

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) by mal účelne konať a prispievať k boju proti korupcii v EÚ. Mal by:

—

zvyšovať povedomie občianskej spoločnosti v nadväznosti na toto stanovisko,

| — | zapojiť sa do príslušného dialógu medzi verejnou a súkromnou sférou o korupcii, ako si to želá Komisia, |
| --- | --- |

—

zapojiť sa do príslušného dialógu medzi verejnou a súkromnou sférou o korupcii, ako si to želá Komisia,

| — | zaoberať sa bojom proti korupcii a podvodom v nadchádzajúcich stanoviskách a zvážiť ďalšie stanoviská vrátane stanovísk o korupcii v jednotlivých odvetviach, |
| --- | --- |

—

zaoberať sa bojom proti korupcii a podvodom v nadchádzajúcich stanoviskách a zvážiť ďalšie stanoviská vrátane stanovísk o korupcii v jednotlivých odvetviach,

| — | otvoriť túto otázku v rámci spolupráce s národnými hospodárskymi a sociálnymi radami a v kontaktoch so zainteresovanými stranami, ako aj v rámci vonkajších aktivít EHSV, |
| --- | --- |

—

otvoriť túto otázku v rámci spolupráce s národnými hospodárskymi a sociálnymi radami a v kontaktoch so zainteresovanými stranami, ako aj v rámci vonkajších aktivít EHSV,

| — | posúdiť revíziu interného Kódexu dobrej správnej praxe EHSV a Kódexu správania členov EHSV vrátane zavedenia interných pravidiel o oznamovateľoch nekalých praktík, |
| --- | --- |

—

posúdiť revíziu interného Kódexu dobrej správnej praxe EHSV a Kódexu správania členov EHSV vrátane zavedenia interných pravidiel o oznamovateľoch nekalých praktík,

| — | podporovať pravidelnú spoluprácu v oblasti boja proti korupcii s inštitúciami EÚ (Európska rada, Európska komisia, Európsky parlament), príslušnými agentúrami a Výborom regiónov, |
| --- | --- |

—

podporovať pravidelnú spoluprácu v oblasti boja proti korupcii s inštitúciami EÚ (Európska rada, Európska komisia, Európsky parlament), príslušnými agentúrami a Výborom regiónov,

| — | zriadiť protikorupčnú monitorovaciu skupinu. |
| --- | --- |

—

zriadiť protikorupčnú monitorovaciu skupinu.

2.   Opis korupcie

| 2.1. | Korupcia sa bežne vymedzuje ako „akékoľvek zneužitie moci vo vlastný prospech“, pričom táto definícia je inšpirovaná Dohovorom Organizácie Spojených národov proti korupcii. Toto vymedzenie je východiskovým bodom tohto stanoviska. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Korupcia je rozšírená na celom svete. Odhaduje sa, že korupcia v Európe ročne stojí daňových poplatníkov EÚ približne 120 miliárd EUR (bez podvodov týkajúcich sa verejných peňazí EÚ), čo sa takmer rovná celkovému ročnému rozpočtu EÚ a predstavuje jedno percento HDP EÚ. Pokiaľ ide o korupciu, medzi členskými štátmi sú značné rozdiely. V mnohých z nich korupcia prenikla do všetkých sfér verejného a súkromného života. V úvode k správe EÚ o boji proti korupcii z roku 2014 Komisia spomína, že „Korupcia vážne poškodzuje hospodárstvo a celú spoločnosť... Ani členské štáty nie sú imúnne voči tejto skutočnosti. Korupcia... ovplyvňuje dobrú správu vecí verejných, správne riadenie verejných zdrojov a konkurenciu na trhoch. V najkrajnejšej podobe podkopáva dôveru občanov k demokratickým inštitúciám a procesom.“ |
| --- | --- |

2.2.

Korupcia je rozšírená na celom svete. Odhaduje sa, že korupcia v Európe ročne stojí daňových poplatníkov EÚ približne 120 miliárd EUR (bez podvodov týkajúcich sa verejných peňazí EÚ), čo sa takmer rovná celkovému ročnému rozpočtu EÚ a predstavuje jedno percento HDP EÚ. Pokiaľ ide o korupciu, medzi členskými štátmi sú značné rozdiely. V mnohých z nich korupcia prenikla do všetkých sfér verejného a súkromného života. V úvode k správe EÚ o boji proti korupcii z roku 2014 Komisia spomína, že „Korupcia vážne poškodzuje hospodárstvo a celú spoločnosť... Ani členské štáty nie sú imúnne voči tejto skutočnosti. Korupcia... ovplyvňuje dobrú správu vecí verejných, správne riadenie verejných zdrojov a konkurenciu na trhoch. V najkrajnejšej podobe podkopáva dôveru občanov k demokratickým inštitúciám a procesom.“

| 2.3. | Korupcia má mnoho podôb. V závislosti od sektora, v ktorom sa vyskytuje, ju možno rozdeliť na korupciu verejného sektora, korupciu súkromného sektora a politickú korupciu. Korupcia vždy predpokladá účasť minimálne dvoch strán, ktoré súhlasia s protiprávnym činom. |
| --- | --- |

2.3.

Korupcia má mnoho podôb. V závislosti od sektora, v ktorom sa vyskytuje, ju možno rozdeliť na korupciu verejného sektora, korupciu súkromného sektora a politickú korupciu. Korupcia vždy predpokladá účasť minimálne dvoch strán, ktoré súhlasia s protiprávnym činom.

| 2.3.1. | Typickým príkladom korupcie je úplatkárstvo (v aktívnej aj pasívnej forme) zahŕňajúce ponúkanie, dávanie a prijímanie alebo vyžadovanie výhody za navádzanie na zákonné, nezákonné alebo neetické konanie, pričom môže mať podobu darov, pôžičiek, poplatkov, úplatkov za rýchle vybavenie, odmien (nezákonných provízií) a iných výhod, ako napríklad nižších daní, víz, služieb, sponzorstva a darov. Korupcia sa v mnohých prípadoch spája s inými nezákonnými praktikami, ako napríklad pevným určovaním cien, kolúzie vo verejnom obstarávaní, praním špinavých peňazí, neoprávneným obohacovaním, vydieraním a podvodmi. Je prítomná aj v menej hmatateľných konaniach, ako je napríklad uprednostňovanie alebo nepotizmus pri vymenúvaní verejných úradníkov, obchodovanie s vplyvom a uprednostňovanie pri obchodovaní, klientelizmus, neetické praktiky udeľovania imunity, amnestií a privatizácie, podplácanie súdnych a policajných orgánov, financovanie politických strán či koordinácia pri volebných kampaniach. Ku korupcii môžu viesť aj neregulované alebo zle riadené rozpory záujmov, napríklad lukratívne pozície v spoločnostiach, ktoré sú ponúknuté bývalým verejným úradníkom bez tzv. obdobia, počas ktorého sa osoba musí vyhýbať akýmkoľvek rozporom záujmov („efekt otáčavých dverí“). |
| --- | --- |

2.3.1.

Typickým príkladom korupcie je úplatkárstvo (v aktívnej aj pasívnej forme) zahŕňajúce ponúkanie, dávanie a prijímanie alebo vyžadovanie výhody za navádzanie na zákonné, nezákonné alebo neetické konanie, pričom môže mať podobu darov, pôžičiek, poplatkov, úplatkov za rýchle vybavenie, odmien (nezákonných provízií) a iných výhod, ako napríklad nižších daní, víz, služieb, sponzorstva a darov. Korupcia sa v mnohých prípadoch spája s inými nezákonnými praktikami, ako napríklad pevným určovaním cien, kolúzie vo verejnom obstarávaní, praním špinavých peňazí, neoprávneným obohacovaním, vydieraním a podvodmi. Je prítomná aj v menej hmatateľných konaniach, ako je napríklad uprednostňovanie alebo nepotizmus pri vymenúvaní verejných úradníkov, obchodovanie s vplyvom a uprednostňovanie pri obchodovaní, klientelizmus, neetické praktiky udeľovania imunity, amnestií a privatizácie, podplácanie súdnych a policajných orgánov, financovanie politických strán či koordinácia pri volebných kampaniach. Ku korupcii môžu viesť aj neregulované alebo zle riadené rozpory záujmov, napríklad lukratívne pozície v spoločnostiach, ktoré sú ponúknuté bývalým verejným úradníkom bez tzv. obdobia, počas ktorého sa osoba musí vyhýbať akýmkoľvek rozporom záujmov („efekt otáčavých dverí“).

| 2.3.2. | Celú túto neetickú alebo nezákonnú činnosť umožňujú mnohé faktory. Patria k nim aj zákonné chyby (imunita pre volených úradníkov a premlčacia lehota), chýbajúce medzinárodné normy, kódexy správania, etické usmernenia a vhodné mechanizmy varovania, nedostatočná transparentnosť pri verejnom rozhodovaní a možnosti jeho ovplyvnenia, napríklad nezverejňovanie informácií o inom príjme a činnostiach volených alebo vymenúvaných verejných úradníkov alebo o nepriehľadných stretnutiach s osobami, ktorých cieľom je ovplyvniť takéto rozhodnutia. |
| --- | --- |

2.3.2.

Celú túto neetickú alebo nezákonnú činnosť umožňujú mnohé faktory. Patria k nim aj zákonné chyby (imunita pre volených úradníkov a premlčacia lehota), chýbajúce medzinárodné normy, kódexy správania, etické usmernenia a vhodné mechanizmy varovania, nedostatočná transparentnosť pri verejnom rozhodovaní a možnosti jeho ovplyvnenia, napríklad nezverejňovanie informácií o inom príjme a činnostiach volených alebo vymenúvaných verejných úradníkov alebo o nepriehľadných stretnutiach s osobami, ktorých cieľom je ovplyvniť takéto rozhodnutia.

| 2.3.3. | Korupcia sa často spája s neformálnym hospodárstvom alebo organizovanou trestnou činnosťou. V roku 2013 Europol vo svojom hodnotení hrozieb závažnej a organizovanej trestnej činnosti (SOCTA) identifikoval, že podľa odhadu v rámci hraníc EÚ funguje 3 600 organizovaných skupín a sietí trestnej činnosti, ktoré čoraz viac prenikajú do všetkých sfér hospodárstva. |
| --- | --- |

2.3.3.

Korupcia sa často spája s neformálnym hospodárstvom alebo organizovanou trestnou činnosťou. V roku 2013 Europol vo svojom hodnotení hrozieb závažnej a organizovanej trestnej činnosti (SOCTA) identifikoval, že podľa odhadu v rámci hraníc EÚ funguje 3 600 organizovaných skupín a sietí trestnej činnosti, ktoré čoraz viac prenikajú do všetkých sfér hospodárstva.

| 2.4. | Korupcia sa vníma ako hlavný a čoraz rozšírenejší nadnárodný problém v celej EÚ a na svete. Korupcia sa nezastaví na národných hraniciach. |
| --- | --- |

2.4.

Korupcia sa vníma ako hlavný a čoraz rozšírenejší nadnárodný problém v celej EÚ a na svete. Korupcia sa nezastaví na národných hraniciach.

| 2.5. | V júni 2011 Európska komisia urobila dôležitý krok smerujúci k riešeniu korupcie v Európe a boju proti nej, a to prijatím komplexného protikorupčného balíka. Vytvorila protikorupčný mechanizmus EÚ na predkladanie správ. Vo februári 2014 bola uverejnená prvá správa EÚ o boji proti korupcii COM(2014) 38 final. Každé dva roky by sa mali vydávať ďalšie správy. Táto prvá správa má za cieľ spustenie rozsiahlej diskusie medzi zainteresovanými stranami vrátane občianskej spoločnosti, aby sa podporilo protikorupčné úsilie a našli sa spôsoby, ktorými môžu európske inštitúcie pomáhať v boji proti korupcii. Inšpiráciou pre koncepciu zapojenia spoločnosti bol článok 13 Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii.“ |
| --- | --- |

2.5.

V júni 2011 Európska komisia urobila dôležitý krok smerujúci k riešeniu korupcie v Európe a boju proti nej, a to prijatím komplexného protikorupčného balíka. Vytvorila protikorupčný mechanizmus EÚ na predkladanie správ. Vo februári 2014 bola uverejnená prvá správa EÚ o boji proti korupcii COM(2014) 38 final. Každé dva roky by sa mali vydávať ďalšie správy. Táto prvá správa má za cieľ spustenie rozsiahlej diskusie medzi zainteresovanými stranami vrátane občianskej spoločnosti, aby sa podporilo protikorupčné úsilie a našli sa spôsoby, ktorými môžu európske inštitúcie pomáhať v boji proti korupcii. Inšpiráciou pre koncepciu zapojenia spoločnosti bol článok 13 Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii.“

| 2.5.1. | Správa sa zaoberá problémami korupcie v jednotlivých členských štátoch a zdôrazňuje sa v nej všeobecne, že členské štáty by mali zintenzívniť úsilie v boji proti korupcii, keďže nedostatočne transponujú, vykonávajú a presadzujú ustanovenia príslušných medzinárodných a európskych nástrojov. |
| --- | --- |

2.5.1.

Správa sa zaoberá problémami korupcie v jednotlivých členských štátoch a zdôrazňuje sa v nej všeobecne, že členské štáty by mali zintenzívniť úsilie v boji proti korupcii, keďže nedostatočne transponujú, vykonávajú a presadzujú ustanovenia príslušných medzinárodných a európskych nástrojov.

| 2.5.2. | Popri správe boli zverejnené aj dva prieskumy Eurobarometra: a) špeciálny barometer o vnímaní korupcie a b) bleskový prieskum zameraný na podniky. |
| --- | --- |

2.5.2.

Popri správe boli zverejnené aj dva prieskumy Eurobarometra: a) špeciálny barometer o vnímaní korupcie a b) bleskový prieskum zameraný na podniky.

| 2.5.2.1. | Hlavné zistenia prieskumov (pričom všetky kvantitatívne údaje vychádzajú z počtu občanov resp. spoločností EÚ, ktoré sa na prieskume zúčastnili):






  — | tri štvrtiny občanov EÚ si myslia, že korupcia je v ich krajine veľmi rozšírená. V desiatich členských štátoch je číslo vyššie ako 90 %, |
| --- | --- | --- |

2.5.2.1.

Hlavné zistenia prieskumov (pričom všetky kvantitatívne údaje vychádzajú z počtu občanov resp. spoločností EÚ, ktoré sa na prieskume zúčastnili):

—

tri štvrtiny občanov EÚ si myslia, že korupcia je v ich krajine veľmi rozšírená. V desiatich členských štátoch je číslo vyššie ako 90 %,

| — | viac ako polovica Európanov si myslí, že za posledné tri roky sa miera korupcie zvýšila, |
| --- | --- |

—

viac ako polovica Európanov si myslí, že za posledné tri roky sa miera korupcie zvýšila,

| — | tri štvrtiny Európanov uvádza, že úplatkárstvo a známosti sú často najjednoduchším spôsobom získania určitých verejných služieb (napríklad lekárskej a zdravotnej starostlivosti) v ich krajine, |
| --- | --- |

—

tri štvrtiny Európanov uvádza, že úplatkárstvo a známosti sú často najjednoduchším spôsobom získania určitých verejných služieb (napríklad lekárskej a zdravotnej starostlivosti) v ich krajine,

| — | viac ako dve tretiny Európanov sa domnievajú, že v inštitúciách EÚ existuje korupcia, a viac než polovica z nich si myslí, že inštitúcie nepomáhajú znižovať korupciu v Európe, |
| --- | --- |

—

viac ako dve tretiny Európanov sa domnievajú, že v inštitúciách EÚ existuje korupcia, a viac než polovica z nich si myslí, že inštitúcie nepomáhajú znižovať korupciu v Európe,

| — | približne polovica spoločností si myslí, že korupcia je prekážkou podnikania. Mimoriadne zraniteľné sa zdali byť štátne spoločnosti a verejný sektor vrátane daňových a colných orgánov, |
| --- | --- |

—

približne polovica spoločností si myslí, že korupcia je prekážkou podnikania. Mimoriadne zraniteľné sa zdali byť štátne spoločnosti a verejný sektor vrátane daňových a colných orgánov,

| — | viac ako polovica spoločností konštatovala, že korupcia je veľmi rozšírená vo verejnom obstarávaní, a to v dôsledku konfliktov záujmov, netransparentných postupov a zvýhodňovania. Verejné obstarávanie pri projektoch a zákazkách v oblasti mestského rozvoja, infraštruktúry, výstavby a zdravotnej starostlivosti bolo označené za oblasť, ktorá je mimoriadne ohrozená korupciou na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

—

viac ako polovica spoločností konštatovala, že korupcia je veľmi rozšírená vo verejnom obstarávaní, a to v dôsledku konfliktov záujmov, netransparentných postupov a zvýhodňovania. Verejné obstarávanie pri projektoch a zákazkách v oblasti mestského rozvoja, infraštruktúry, výstavby a zdravotnej starostlivosti bolo označené za oblasť, ktorá je mimoriadne ohrozená korupciou na všetkých úrovniach.

| 2.6. | Zo správy OECD z decembra 2014 vyplýva, že miera podplácania zahraničných verejných činiteľov zostáva neprípustne vysoká. Opisuje sa v nej viac ako 400 prípadov podplácania zahraničných verejných činiteľov v rokoch 2009 až 2014. Úplatky tvorili priemerne 11 % celkovej hodnoty transakcií a v mnohých prípadoch sa spájajú s verejným obstarávaním. K dvom tretinám týchto prípadov došlo v štyroch sektoroch: ťažba, výstavba, doprava a skladovanie, informácie a komunikácie. |
| --- | --- |

2.6.

Zo správy OECD z decembra 2014 vyplýva, že miera podplácania zahraničných verejných činiteľov zostáva neprípustne vysoká. Opisuje sa v nej viac ako 400 prípadov podplácania zahraničných verejných činiteľov v rokoch 2009 až 2014. Úplatky tvorili priemerne 11 % celkovej hodnoty transakcií a v mnohých prípadoch sa spájajú s verejným obstarávaním. K dvom tretinám týchto prípadov došlo v štyroch sektoroch: ťažba, výstavba, doprava a skladovanie, informácie a komunikácie.

| 2.7. | Čo sa týka snahy o ochranu finančných záujmov EÚ (peňazí daňových poplatníkov, ktorými disponuje EÚ), v roku 2013 bolo nahlásených16 000 prípadov nezrovnalostí (približne 2 miliardy EUR) pri používaní fondov EÚ, z čoho bol podvod zistený v 1 600 prípadoch (350 miliónov EUR). Od roku 2009 sa počet nahlásených nezrovnalostí zvýšil o 22 % a hodnotovo o 48 %. Hlavným zdrojom tohto správania bolo falšovanie dokumentov (pravdepodobne často prepojené s korupciou). Európsky dvor audítorov vo svojej výročnej správe za rok 2013 konštatoval zneužitie alebo chyby v približne 5 % pridelených finančných prostriedkov EÚ, predovšetkým v oblastiach regionálnej politiky, energetiky a dopravy, poľnohospodárstva, životného prostredia, rybného hospodárstva a zdravotníctva. |
| --- | --- |

2.7.

Čo sa týka snahy o ochranu finančných záujmov EÚ (peňazí daňových poplatníkov, ktorými disponuje EÚ), v roku 2013 bolo nahlásených16 000 prípadov nezrovnalostí (približne 2 miliardy EUR) pri používaní fondov EÚ, z čoho bol podvod zistený v 1 600 prípadoch (350 miliónov EUR). Od roku 2009 sa počet nahlásených nezrovnalostí zvýšil o 22 % a hodnotovo o 48 %. Hlavným zdrojom tohto správania bolo falšovanie dokumentov (pravdepodobne často prepojené s korupciou). Európsky dvor audítorov vo svojej výročnej správe za rok 2013 konštatoval zneužitie alebo chyby v približne 5 % pridelených finančných prostriedkov EÚ, predovšetkým v oblastiach regionálnej politiky, energetiky a dopravy, poľnohospodárstva, životného prostredia, rybného hospodárstva a zdravotníctva.

3.   Medzinárodné nástroje proti korupcii a úplatkárstvu

| 3.1. | Okrem vlastných vnútroštátnych právnych predpisov zameraných proti úplatkárstvu a korupcii sú členské štáty EÚ aj stranami mnohých medzinárodných dohovorov a zmlúv a tiež dodržiavajú príslušné právne predpisy EÚ. Každý z týchto dohovorov má zavedené vlastné postupy monitorovania, ktoré zvyčajne zahŕňajú nejakú formu partnerského preskúmania. |
| --- | --- |

3.1.

Okrem vlastných vnútroštátnych právnych predpisov zameraných proti úplatkárstvu a korupcii sú členské štáty EÚ aj stranami mnohých medzinárodných dohovorov a zmlúv a tiež dodržiavajú príslušné právne predpisy EÚ. Každý z týchto dohovorov má zavedené vlastné postupy monitorovania, ktoré zvyčajne zahŕňajú nejakú formu partnerského preskúmania.

| 3.2. | Najdôležitejšie medzinárodné nástroje a mechanizmy na boj proti korupcii:






  — | Dohovor Organizácie Spojených národov proti korupcii, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Najdôležitejšie medzinárodné nástroje a mechanizmy na boj proti korupcii:

—

Dohovor Organizácie Spojených národov proti korupcii,

| — | Dohovor OECD o boji s podplácaním zahraničných verejných činiteľov v medzinárodných obchodných transakciách, |
| --- | --- |

—

Dohovor OECD o boji s podplácaním zahraničných verejných činiteľov v medzinárodných obchodných transakciách,

| — | Trestnoprávny dohovor Rady Európy o korupcii z roku 1999; Občianskoprávny dohovor o korupcii. |
| --- | --- |

—

Trestnoprávny dohovor Rady Európy o korupcii z roku 1999; Občianskoprávny dohovor o korupcii.

| 3.3. | Najdôležitejšie právne nástroje EÚ proti korupcii:






  — | článok 83 ods. 1 ZFEÚ, v ktorom sa EÚ udeľuje mandát na riešenie závažnej trestnej činnosti európskeho alebo cezhraničného rozmeru (v ktorom sa okrem iného spomína aj korupcia), |
| --- | --- | --- |

3.3.

Najdôležitejšie právne nástroje EÚ proti korupcii:

—

článok 83 ods. 1 ZFEÚ, v ktorom sa EÚ udeľuje mandát na riešenie závažnej trestnej činnosti európskeho alebo cezhraničného rozmeru (v ktorom sa okrem iného spomína aj korupcia),

| — | článok 325 ods. 4 ZFEÚ, ktorý poskytuje právny základ pre všetky potrebné opatrenia v oblasti boja proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy EÚ, |
| --- | --- |

—

článok 325 ods. 4 ZFEÚ, ktorý poskytuje právny základ pre všetky potrebné opatrenia v oblasti boja proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy EÚ,

| — | Dohovor o boji proti korupcii úradníkov Európskych spoločenstiev alebo úradníkov členských štátov Európskej únie z roku 1997, |
| --- | --- |

—

Dohovor o boji proti korupcii úradníkov Európskych spoločenstiev alebo úradníkov členských štátov Európskej únie z roku 1997,

| — | rámcové rozhodnutie (2003/568/SVV) o boji proti korupcii v súkromnom sektore. |
| --- | --- |

—

rámcové rozhodnutie (2003/568/SVV) o boji proti korupcii v súkromnom sektore.

| 3.4. | Z medzinárodných dohovorov je najkomplexnejším Dohovor Organizácie Spojených národov proti korupcii, ktorý ratifikovali všetky členské štáty EÚ a ktorého signatárom je aj EÚ. |
| --- | --- |

3.4.

Z medzinárodných dohovorov je najkomplexnejším Dohovor Organizácie Spojených národov proti korupcii, ktorý ratifikovali všetky členské štáty EÚ a ktorého signatárom je aj EÚ.

| 3.5. | EÚ prijala smernice, oznámenia a rámcové rozhodnutia, ktorými sa ustanovujú najmä minimálne normy a riešia sa otázky súvisiace s bojom proti korupcii a podvodom: daňové podvody a daňové úniky, pranie špinavých peňazí, sociálna zodpovednosť podnikov, vykazovanie nefinančných transakcií, správa a riadenie spoločností, verejné obstarávanie a audit. EHSV pravidelne vydáva stanoviská k týmto iniciatívam EÚ. |
| --- | --- |

3.5.

EÚ prijala smernice, oznámenia a rámcové rozhodnutia, ktorými sa ustanovujú najmä minimálne normy a riešia sa otázky súvisiace s bojom proti korupcii a podvodom: daňové podvody a daňové úniky, pranie špinavých peňazí, sociálna zodpovednosť podnikov, vykazovanie nefinančných transakcií, správa a riadenie spoločností, verejné obstarávanie a audit. EHSV pravidelne vydáva stanoviská k týmto iniciatívam EÚ.

| 3.6. | EÚ tiež zaviedla opatrenia na boj proti korupcii a podvodom do svojich programov financovania – interných aj externých (vrátane politiky súdržnosti, regionálnej politiky, poľnohospodárskej politiky, politiky rozširovania, susedskej politiky a rozvojovej politiky). |
| --- | --- |

3.6.

EÚ tiež zaviedla opatrenia na boj proti korupcii a podvodom do svojich programov financovania – interných aj externých (vrátane politiky súdržnosti, regionálnej politiky, poľnohospodárskej politiky, politiky rozširovania, susedskej politiky a rozvojovej politiky).

| 3.7. | Zásady uvedené v odôvodnení 65 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 o NPE a odseku 3.24 Postupov a pravidiel pri verejnom obstarávaní Európskej banky pre obnovu a rozvoj, ktoré obsahujú požiadavku rovnomerného rozdelenia rizík spojených so zmluvou, by sa mali začleniť do textu všetkých nástrojov EÚ týkajúcich sa finančných prostriedkov EÚ, čo by bolo prvým opatrením na ochranu podnikov EÚ, ktoré dodržiavajú zákony, a pôsobia na trhoch tretích krajín. |
| --- | --- |

3.7.

Zásady uvedené v odôvodnení 65 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 o NPE a odseku 3.24 Postupov a pravidiel pri verejnom obstarávaní Európskej banky pre obnovu a rozvoj, ktoré obsahujú požiadavku rovnomerného rozdelenia rizík spojených so zmluvou, by sa mali začleniť do textu všetkých nástrojov EÚ týkajúcich sa finančných prostriedkov EÚ, čo by bolo prvým opatrením na ochranu podnikov EÚ, ktoré dodržiavajú zákony, a pôsobia na trhoch tretích krajín.

| 3.8. | Od roku 2011 Európska komisia na základe článku 325 ZFEÚ vykonáva komplexnú protikorupčnú stratégiu CAFS [COM(2011) 376] s cieľom zlepšiť celý cyklus zameraný na boj proti podvodom (prevenciu, zisťovanie a podmienky vyšetrovania podvodov) a dosiahnuť primerané vrátenie a odstrašenie formou odrádzajúcich sankcií. Útvary Komisie vypracovali sektorové stratégie v oblasti boja proti podvodom. Významný je aj návrh smernice COM(2012) 363 o boji proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy EÚ prostredníctvom trestného práva. |
| --- | --- |

3.8.

Od roku 2011 Európska komisia na základe článku 325 ZFEÚ vykonáva komplexnú protikorupčnú stratégiu CAFS [COM(2011) 376] s cieľom zlepšiť celý cyklus zameraný na boj proti podvodom (prevenciu, zisťovanie a podmienky vyšetrovania podvodov) a dosiahnuť primerané vrátenie a odstrašenie formou odrádzajúcich sankcií. Útvary Komisie vypracovali sektorové stratégie v oblasti boja proti podvodom. Významný je aj návrh smernice COM(2012) 363 o boji proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy EÚ prostredníctvom trestného práva.

4.   Samoregulácia – etické kódexy vzťahujúce sa na korupciu a úplatkárstvo

| 4.1. | V boji proti korupcii a úplatkárstvu zohráva dôležitú úlohu samoregulácia. Spoločnosti čoraz viac do svojich celkových politík a riadenia zahŕňajú oblasti zodpovednosti podnikov, dodržiavania pravidiel a predchádzania korupcii. Etické kódexy jednotlivých spoločností vychádzajú hlavne z medzinárodných, odvetvových usmernení a mali by sa nimi vykonávať aj súvisiace normy EÚ (vykazovanie nefinančných informácií, sociálna zodpovednosť podnikov a podobne). Hlavným cieľom kódexu spoločností je podporiť etické správanie v rámci všetkých činností spoločností, stanoviť záväzok všetkých zainteresovaných strán a vykonávať ho transparentným a inkluzívnym spôsobom a súčasne ho riešiť v kontexte sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

4.1.

V boji proti korupcii a úplatkárstvu zohráva dôležitú úlohu samoregulácia. Spoločnosti čoraz viac do svojich celkových politík a riadenia zahŕňajú oblasti zodpovednosti podnikov, dodržiavania pravidiel a predchádzania korupcii. Etické kódexy jednotlivých spoločností vychádzajú hlavne z medzinárodných, odvetvových usmernení a mali by sa nimi vykonávať aj súvisiace normy EÚ (vykazovanie nefinančných informácií, sociálna zodpovednosť podnikov a podobne). Hlavným cieľom kódexu spoločností je podporiť etické správanie v rámci všetkých činností spoločností, stanoviť záväzok všetkých zainteresovaných strán a vykonávať ho transparentným a inkluzívnym spôsobom a súčasne ho riešiť v kontexte sociálneho dialógu.

| 4.2. | Hlavné medzinárodné usmernenia a mechanizmy opisujúce zásady spoločností pri vyhýbaní sa korupcii a úplatkárstvu a pri podpore etického správania a transparentnosti:






  — | pravidlá Medzinárodného trestného súdu pri boji proti korupcii, usmernenia týkajúce sa informátorov, príručky atď., |
| --- | --- | --- |

4.2.

Hlavné medzinárodné usmernenia a mechanizmy opisujúce zásady spoločností pri vyhýbaní sa korupcii a úplatkárstvu a pri podpore etického správania a transparentnosti:

—

pravidlá Medzinárodného trestného súdu pri boji proti korupcii, usmernenia týkajúce sa informátorov, príručky atď.,

| — | Globálny pakt OSN; 10 zásad proti korupcii a súvisiace usmernenia týkajúce sa nahlasovania, |
| --- | --- |

—

Globálny pakt OSN; 10 zásad proti korupcii a súvisiace usmernenia týkajúce sa nahlasovania,

| — | usmernenia OECD pre nadnárodné spoločnosti: odporúčanie č. 7 o boji proti úplatkárstvu, žiadaniu a vynucovaniu úplatkov, |
| --- | --- |

—

usmernenia OECD pre nadnárodné spoločnosti: odporúčanie č. 7 o boji proti úplatkárstvu, žiadaniu a vynucovaniu úplatkov,

| — | norma ISO 37001o systémoch riadenia zameraných proti úplatkárstvu (pripravuje sa, ISO PC/278), |
| --- | --- |

—

norma ISO 37001o systémoch riadenia zameraných proti úplatkárstvu (pripravuje sa, ISO PC/278),

| — | usmernenia týkajúce sa protikorupčných aktivít skupiny Svetovej banky, |
| --- | --- |

—

usmernenia týkajúce sa protikorupčných aktivít skupiny Svetovej banky,

| — | Global Reporting Initiative (GRI, GR4), |
| --- | --- |

—

Global Reporting Initiative (GRI, GR4),

| — | podnikové pravidlá týkajúce sa boja proti úplatkárstvu Transparency International atď. |
| --- | --- |

—

podnikové pravidlá týkajúce sa boja proti úplatkárstvu Transparency International atď.

Kľúčový význam v príslušných odvetviach majú usmernenia pre jednotlivé odvetvia na úrovni EÚ – napríklad európske stavebníctvo (http://www.fiec.eu vrátane príslušných usmernení a spoločných vyhlásení), ťažobné odvetvia (www.eiti.org). To isté platí pre vnútroštátne obmedzenia (napríklad nemecký kódex udržateľnosti, dánske odvetvové usmernenia), ktoré sa považujú za rozhodujúce pri formovaní správania spoločností.

| 4.3. | Európsky parlament a Komisia prijali vlastné interné etické usmernenia, ktorými sa dopĺňajú povinnosti štátnych zamestnancov vyplývajúce zo služobného poriadku EÚ, vrátane kódexu správania pre európskych komisárov a kódexu správania pre poslancov Európskeho parlamentu, pričom poskytujú usmernenia o tom, ako riešiť dary, iné finančné záujmy a konflikty záujmov. Podobné kódexy prijal aj EHSV. |
| --- | --- |

4.3.

Európsky parlament a Komisia prijali vlastné interné etické usmernenia, ktorými sa dopĺňajú povinnosti štátnych zamestnancov vyplývajúce zo služobného poriadku EÚ, vrátane kódexu správania pre európskych komisárov a kódexu správania pre poslancov Európskeho parlamentu, pričom poskytujú usmernenia o tom, ako riešiť dary, iné finančné záujmy a konflikty záujmov. Podobné kódexy prijal aj EHSV.

5.   Zistenia týkajúce sa obáv podnikov a občianskej spoločnosti

| 5.1. | Situácia v oblasti korupcie a podvodov s verejnými prostriedkami je v EÚ neprípustná. Jej následky pociťuje občianska spoločnosť a podniky skutočne intenzívne. Korupcia prináša dodatočné náklady pre spotrebiteľov a neisté prostredie pre spoločnosti dodržiavajúce etické normy. EHSV so znepokojením poukazuje na rozšírenú korupciu a podvody v členských štátoch EÚ, ako aj slabú politickú zaviazanosť vlád a miestnych orgánov bojovať účinne s korupciou vrátane nedostatočného vykonávania a presadzovania existujúcich medzinárodných, európskych a vnútroštátnych nástrojov. |
| --- | --- |

5.1.

Situácia v oblasti korupcie a podvodov s verejnými prostriedkami je v EÚ neprípustná. Jej následky pociťuje občianska spoločnosť a podniky skutočne intenzívne. Korupcia prináša dodatočné náklady pre spotrebiteľov a neisté prostredie pre spoločnosti dodržiavajúce etické normy. EHSV so znepokojením poukazuje na rozšírenú korupciu a podvody v členských štátoch EÚ, ako aj slabú politickú zaviazanosť vlád a miestnych orgánov bojovať účinne s korupciou vrátane nedostatočného vykonávania a presadzovania existujúcich medzinárodných, európskych a vnútroštátnych nástrojov.

| 5.1.1. | Občania, sociálne a hospodárske subjekty bez ohľadu na to, kde v Európe žijú a fungujú, majú právo žiť a fungovať v transparentnej a spravodlivo riadenej spoločnosti založenej na zásadách právneho štátu. Finančná kríza a kríza eurozóny viedla k tomu, že občania sú čoraz viac kritickí voči zjavnej korupcii a strácajú dôveru v demokratické riadenie na úrovni EÚ, čo viedlo k šíreniu euroskepticizmu. Občianska spoločnosť očakáva, že EÚ a členské štáty zintenzívnia úsilie v boji proti korupcii a podvodom. Zodpovední činitelia musia presvedčiť o tom, že konajú vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

5.1.1.

Občania, sociálne a hospodárske subjekty bez ohľadu na to, kde v Európe žijú a fungujú, majú právo žiť a fungovať v transparentnej a spravodlivo riadenej spoločnosti založenej na zásadách právneho štátu. Finančná kríza a kríza eurozóny viedla k tomu, že občania sú čoraz viac kritickí voči zjavnej korupcii a strácajú dôveru v demokratické riadenie na úrovni EÚ, čo viedlo k šíreniu euroskepticizmu. Občianska spoločnosť očakáva, že EÚ a členské štáty zintenzívnia úsilie v boji proti korupcii a podvodom. Zodpovední činitelia musia presvedčiť o tom, že konajú vo verejnom záujme.

| 5.2. | Z týchto dôvodov sa EHSV zaviazal, že sa bude usilovať riešiť tento problém. Reaguje tak na želanie Európskej komisie, aby sa do boja proti korupcii zapojila občianska spoločnosť. Hlavným cieľom stanoviska je prispieť k ďalšej správe Komisie o boji proti korupcii (v roku 2016) a tiež sa podieľať na zvyšovaní povedomia, šírení informácií a presadzovaní transparentnosti. |
| --- | --- |

5.2.

Z týchto dôvodov sa EHSV zaviazal, že sa bude usilovať riešiť tento problém. Reaguje tak na želanie Európskej komisie, aby sa do boja proti korupcii zapojila občianska spoločnosť. Hlavným cieľom stanoviska je prispieť k ďalšej správe Komisie o boji proti korupcii (v roku 2016) a tiež sa podieľať na zvyšovaní povedomia, šírení informácií a presadzovaní transparentnosti.

| 5.3. | Korupcia nie je len otázkou bezúhonnosti a etiky, ale aj ekonomiky, keďže poškodzuje zákonné hospodárstvo – spravodlivé prostredie a podmienky obchodovania, investovania a hospodárskej súťaže – čím ovplyvňuje aj rast a konkurencieschopnosť. Údaje Svetovej banky a Svetového ekonomického fóra ukazujú, že ekonomická konkurencieschopnosť je úzko prepojená so schopnosťou vlády kontrolovať korupciu. Štúdie preukazujú, že kontrola korupcie v EÚ výrazne súvisí s jednoduchosťou podnikania, pričom korupcia má negatívny vplyv na súkromné investície. |
| --- | --- |

5.3.

Korupcia nie je len otázkou bezúhonnosti a etiky, ale aj ekonomiky, keďže poškodzuje zákonné hospodárstvo – spravodlivé prostredie a podmienky obchodovania, investovania a hospodárskej súťaže – čím ovplyvňuje aj rast a konkurencieschopnosť. Údaje Svetovej banky a Svetového ekonomického fóra ukazujú, že ekonomická konkurencieschopnosť je úzko prepojená so schopnosťou vlády kontrolovať korupciu. Štúdie preukazujú, že kontrola korupcie v EÚ výrazne súvisí s jednoduchosťou podnikania, pričom korupcia má negatívny vplyv na súkromné investície.

| 5.3.1. | Korupcia spoločnostiam zvyšuje náklady, keďže „čisté“ spoločnosti riskujú, že v korupčnom prostredí prídu o zákazky. Brzdí tak efektívnosť vnútorného trhu, v dôsledku čoho môže mať škodlivý vplyv na snahy o dosiahnutie cieľov stratégie rastu do roku 2020 a o zlepšenie globálnej konkurencieschopnosti Európy. Oslabuje sa tým tiež možnosť zlepšiť zamestnanosť a zvýšiť prosperitu v Európe a tiež posilniť konkurencieschopnosť spoločností EÚ fungujúcich v zahraničí. |
| --- | --- |

5.3.1.

Korupcia spoločnostiam zvyšuje náklady, keďže „čisté“ spoločnosti riskujú, že v korupčnom prostredí prídu o zákazky. Brzdí tak efektívnosť vnútorného trhu, v dôsledku čoho môže mať škodlivý vplyv na snahy o dosiahnutie cieľov stratégie rastu do roku 2020 a o zlepšenie globálnej konkurencieschopnosti Európy. Oslabuje sa tým tiež možnosť zlepšiť zamestnanosť a zvýšiť prosperitu v Európe a tiež posilniť konkurencieschopnosť spoločností EÚ fungujúcich v zahraničí.

| 5.3.2. | Investorov lákajú spoločnosti s dobrými výsledkami v oblasti boja proti korupcii. Ak je nejaká spoločnosť obvinená z úplatkárstva a korupcie, ohrozený je celý obraz podnikateľskej sféry. Takáto spoločnosť si nepoškodí len vlastné meno, ale vrhá negatívne svetlo aj na celé podnikanie. V ustanoveniach o dodržiavaní protikorupčných právnych predpisov a požiadaviek na výkazníctvo by sa však mala zohľadňovať aj administratívna a finančná záťaž podnikov, predovšetkým MSP. |
| --- | --- |

5.3.2.

Investorov lákajú spoločnosti s dobrými výsledkami v oblasti boja proti korupcii. Ak je nejaká spoločnosť obvinená z úplatkárstva a korupcie, ohrozený je celý obraz podnikateľskej sféry. Takáto spoločnosť si nepoškodí len vlastné meno, ale vrhá negatívne svetlo aj na celé podnikanie. V ustanoveniach o dodržiavaní protikorupčných právnych predpisov a požiadaviek na výkazníctvo by sa však mala zohľadňovať aj administratívna a finančná záťaž podnikov, predovšetkým MSP.

| 5.4. | Médiá pravidelne informujú o korupcii na najvyššej úrovni v mnohých členských štátoch aj inde na svete. Najhorší škodlivý vplyv na spoločnosť má podľa občanov politická korupcia (súvisiaca napríklad s vymenovaním, úplatkami a financovaním politických strán a volebných kampaní, dohadovaním športových udalostí), a to hlavne v prípade, že sú v nej zaangažované súdne a policajné orgány. Tieto praktiky, ako aj rozšírená realita dávania nezákonných platieb v mnohých členských štátoch, ktoré ovplyvňujú každodenný život občanov, sa musia zastaviť. Zdá sa, že tieto javy v spoločnosti sú založené na zmene vnímania zákonnosti. Táto situácia sa musí riešiť, pretože občania majú právo na právny štát, dobrú správu vecí verejných a verejné služby bez korupcie. Je potrebná zmena prístupu a kultúra korupcie, ak existuje, by sa mala nahradiť kultúrou transparentnosti. Tento problém by sa mal v zásade riešiť právnymi predpismi a v rámci rozvoja a vzdelávania. |
| --- | --- |

5.4.

Médiá pravidelne informujú o korupcii na najvyššej úrovni v mnohých členských štátoch aj inde na svete. Najhorší škodlivý vplyv na spoločnosť má podľa občanov politická korupcia (súvisiaca napríklad s vymenovaním, úplatkami a financovaním politických strán a volebných kampaní, dohadovaním športových udalostí), a to hlavne v prípade, že sú v nej zaangažované súdne a policajné orgány. Tieto praktiky, ako aj rozšírená realita dávania nezákonných platieb v mnohých členských štátoch, ktoré ovplyvňujú každodenný život občanov, sa musia zastaviť. Zdá sa, že tieto javy v spoločnosti sú založené na zmene vnímania zákonnosti. Táto situácia sa musí riešiť, pretože občania majú právo na právny štát, dobrú správu vecí verejných a verejné služby bez korupcie. Je potrebná zmena prístupu a kultúra korupcie, ak existuje, by sa mala nahradiť kultúrou transparentnosti. Tento problém by sa mal v zásade riešiť právnymi predpismi a v rámci rozvoja a vzdelávania.

| 5.5. | EHSV podporuje protikorupčné opatrenia a odporúčania Európskej komisie, úsilie EÚ v oblasti boja proti podvodom, ako aj iniciatívy Európskeho parlamentu, najmä akčný plán na roky 2014 až 2019 na boj proti organizovanej trestnej činnosti, korupcii a praniu špinavých peňazí. Nedajú sa vynechať ani odporúčania uvedené v správach Skupiny štátov proti korupcii Rady Európy (GRECO), OSN, OECD a Medzinárodného trestného súdu, ktoré by sa mali vziať do úvahy pri posilňovaní protikorupčných politík a aktivít EÚ a jej členských štátov. |
| --- | --- |

5.5.

EHSV podporuje protikorupčné opatrenia a odporúčania Európskej komisie, úsilie EÚ v oblasti boja proti podvodom, ako aj iniciatívy Európskeho parlamentu, najmä akčný plán na roky 2014 až 2019 na boj proti organizovanej trestnej činnosti, korupcii a praniu špinavých peňazí. Nedajú sa vynechať ani odporúčania uvedené v správach Skupiny štátov proti korupcii Rady Európy (GRECO), OSN, OECD a Medzinárodného trestného súdu, ktoré by sa mali vziať do úvahy pri posilňovaní protikorupčných politík a aktivít EÚ a jej členských štátov.

| 5.6. | Výrazné prepojenie hospodárstiev členských štátov a čoraz väčšia rýchlosť cezhraničných tokov peňazí zvyšujú riziko šírenia korupcie v rámci EÚ. Korupcia sa stala nadnárodným javom a nemožno ju ďalej vnímať len ako záležitosť vnútroštátneho trestného práva. Možno ju prirovnať k infekčnej chorobe, voči ktorej nemožno nikoho automaticky považovať za imúnneho, a ktorá potrebuje cieľavedomú zdravotnú starostlivosť. Dnešný fragmentovaný prístup sa musí nahradiť koherentnejším prístupom, aby sa dosiahol výrazný pokrok. V správach Komisie by sa mal tento rozmer primerane riešiť: protikorupčné opatrenia musia byť navrhnuté a vykonávané v kontexte čoraz integrovanejšej Európy a globalizovaného hospodárstva. |
| --- | --- |

5.6.

Výrazné prepojenie hospodárstiev členských štátov a čoraz väčšia rýchlosť cezhraničných tokov peňazí zvyšujú riziko šírenia korupcie v rámci EÚ. Korupcia sa stala nadnárodným javom a nemožno ju ďalej vnímať len ako záležitosť vnútroštátneho trestného práva. Možno ju prirovnať k infekčnej chorobe, voči ktorej nemožno nikoho automaticky považovať za imúnneho, a ktorá potrebuje cieľavedomú zdravotnú starostlivosť. Dnešný fragmentovaný prístup sa musí nahradiť koherentnejším prístupom, aby sa dosiahol výrazný pokrok. V správach Komisie by sa mal tento rozmer primerane riešiť: protikorupčné opatrenia musia byť navrhnuté a vykonávané v kontexte čoraz integrovanejšej Európy a globalizovaného hospodárstva.

| 5.6.1. | Boj proti korupcii musí preto byť na poprednejšom mieste v agende EÚ. EÚ by mala zohrávať významnejšiu úlohu s cieľom presadzovať transparentnosť a zaručiť integritu vnútorného trhu, vonkajších vzťahov a inštitúcií a výdavkov EÚ. Do všetkých príslušných politík EÚ, vnútorných aj vonkajších, by sa mal začleniť silnejší dôraz na boj proti korupcii a podvodom. Podniky a občianska spoločnosť takéto kroky očakávajú a v stanovisku sa upozorňuje na potrebu účinného vodcovstva a koordinácie zo strany EÚ. EÚ má možnosť využiť svoju politickú silu na podporu celoeurópskeho priestoru založeného na integrite a vysokých protikorupčných normách. |
| --- | --- |

5.6.1.

Boj proti korupcii musí preto byť na poprednejšom mieste v agende EÚ. EÚ by mala zohrávať významnejšiu úlohu s cieľom presadzovať transparentnosť a zaručiť integritu vnútorného trhu, vonkajších vzťahov a inštitúcií a výdavkov EÚ. Do všetkých príslušných politík EÚ, vnútorných aj vonkajších, by sa mal začleniť silnejší dôraz na boj proti korupcii a podvodom. Podniky a občianska spoločnosť takéto kroky očakávajú a v stanovisku sa upozorňuje na potrebu účinného vodcovstva a koordinácie zo strany EÚ. EÚ má možnosť využiť svoju politickú silu na podporu celoeurópskeho priestoru založeného na integrite a vysokých protikorupčných normách.

| 5.7. | Skutočne je potrebný explicitný záväzok – európsky protikorupčný pakt na dosiahnutie dôveryhodnej a komplexnej stratégie. Musí sa riadiť zhora a je potrebná zaangažovanosť všetkých príslušných zainteresovaných strán na európskej, vnútroštátnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

5.7.

Skutočne je potrebný explicitný záväzok – európsky protikorupčný pakt na dosiahnutie dôveryhodnej a komplexnej stratégie. Musí sa riadiť zhora a je potrebná zaangažovanosť všetkých príslušných zainteresovaných strán na európskej, vnútroštátnej a miestnej úrovni.

| 5.8. | V boji proti korupcii a podvodom musia konať najmä členské štáty. Vykonávanie účinných protikorupčných opatrení je ich zodpovednosťou (najmä spoľahlivé právne predpisy a účinný protikorupčný orgán na boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti pri politickej a súdnej správe) a potrebná je aj ich proaktívna účasť na nadnárodnej spolupráci a pri zvyšovaní povedomia verejnosti o boji proti korupcii a podvodom. |
| --- | --- |

5.8.

V boji proti korupcii a podvodom musia konať najmä členské štáty. Vykonávanie účinných protikorupčných opatrení je ich zodpovednosťou (najmä spoľahlivé právne predpisy a účinný protikorupčný orgán na boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti pri politickej a súdnej správe) a potrebná je aj ich proaktívna účasť na nadnárodnej spolupráci a pri zvyšovaní povedomia verejnosti o boji proti korupcii a podvodom.

| 5.8.1. | Dôležité je zapojenie občianskej spoločnosti vrátane podnikov, podnikových združení a sociálnych partnerov do protikorupčného úsilia, a to najmä v záujme zvyšovania povedomia a poskytovania usmernení o tom, ako sa vyhnúť korupcii, podvodom a úplatkárstvu. Kľúčový význam má v tejto súvislosti individuálne správanie spoločností a orgánov. Dôležitú úlohu v protikorupčnom úsilí členských štátov by mohli zohrávať aj národné fóra, napríklad národné kontaktné miesta OECD a poradenské centrá a centrá právnej pomoci organizácie Transparency International (ALAC). Médiá by mali priznať svoju hlbokú úlohu a zodpovednosť pri zvyšovaní povedomia verejnosti o korupcii a protikorupčných aktivitách v členských štátoch. |
| --- | --- |

5.8.1.

Dôležité je zapojenie občianskej spoločnosti vrátane podnikov, podnikových združení a sociálnych partnerov do protikorupčného úsilia, a to najmä v záujme zvyšovania povedomia a poskytovania usmernení o tom, ako sa vyhnúť korupcii, podvodom a úplatkárstvu. Kľúčový význam má v tejto súvislosti individuálne správanie spoločností a orgánov. Dôležitú úlohu v protikorupčnom úsilí členských štátov by mohli zohrávať aj národné fóra, napríklad národné kontaktné miesta OECD a poradenské centrá a centrá právnej pomoci organizácie Transparency International (ALAC). Médiá by mali priznať svoju hlbokú úlohu a zodpovednosť pri zvyšovaní povedomia verejnosti o korupcii a protikorupčných aktivitách v členských štátoch.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/73

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Vyhliadky na dlhodobý inteligentný, trvalo udržateľný rozvoj európskeho pobrežného priemyslu a jeho vzťahy s námornými odvetviami EÚ“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/12)

| Spravodajca: | Marian KRZAKLEWSKI |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | José Custódio LEIRIÃO |

Spravodajca:

Marian KRZAKLEWSKI

Pomocný spravodajca:

José Custódio LEIRIÃO

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 22. januára 2015 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Vyhliadky na dlhodobý inteligentný, trvalo udržateľný rozvoj európskeho pobrežného priemyslu a jeho vzťahy s námornými odvetviami EÚ“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI), ktorá bola poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 15. júla 2015. Spravodajcom bol Marian Krzaklewski a pomocným spravodajcom José Leirião Custódio.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra) prijal 132 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 3 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Pobrežný priemysel sa skladá z odvetvia výroby energie a odvetvia ťažby zemného plynu, ropy a nerastných surovín z mora. EHSV sa domnieva, že s týmito odvetviami, ktoré ponúkajú potenciál pre dlhodobý, trvalo udržateľný a inteligentný rast, sú spojené niektoré z najrýchlejšie sa rozvíjajúcich trhov. |
| --- | --- |

1.1.

Pobrežný priemysel sa skladá z odvetvia výroby energie a odvetvia ťažby zemného plynu, ropy a nerastných surovín z mora. EHSV sa domnieva, že s týmito odvetviami, ktoré ponúkajú potenciál pre dlhodobý, trvalo udržateľný a inteligentný rast, sú spojené niektoré z najrýchlejšie sa rozvíjajúcich trhov.

| 1.2. | EHSV je presvedčený, že v záujme zabezpečenia udržateľného rozvoja pobrežného priemyslu je potrebný rámec pre jednotnú európsku strategickú víziu, ktorým sa zabezpečia pokročilé technológie a inovatívne riešenia pre toto priemyselné odvetvie. Ústredným prvkom takéhoto strategického rámca sú technológie. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV je presvedčený, že v záujme zabezpečenia udržateľného rozvoja pobrežného priemyslu je potrebný rámec pre jednotnú európsku strategickú víziu, ktorým sa zabezpečia pokročilé technológie a inovatívne riešenia pre toto priemyselné odvetvie. Ústredným prvkom takéhoto strategického rámca sú technológie.

| 1.3. | Výbor sa domnieva, že pokiaľ ide o ťažbu na mori a jej jednotlivé odvetvia, v súčasnosti neexistuje komplexná európska strategická vízia pre toto odvetvie. Komisia a Rada síce postupne rozširujú rozsah regulácie tohto odvetvia, najmä odvetvia ťažby ropy a zemného plynu na mori, z týchto opatrení však nevyplýva jednotná a ucelená koncepcia. |
| --- | --- |

1.3.

Výbor sa domnieva, že pokiaľ ide o ťažbu na mori a jej jednotlivé odvetvia, v súčasnosti neexistuje komplexná európska strategická vízia pre toto odvetvie. Komisia a Rada síce postupne rozširujú rozsah regulácie tohto odvetvia, najmä odvetvia ťažby ropy a zemného plynu na mori, z týchto opatrení však nevyplýva jednotná a ucelená koncepcia.

| 1.4. | EHSV má dojem, že absencia strategického rámca pre pobrežný priemysel je taktiež dôsledkom nedostatočnej spolupráce medzi týmto odvetvím, inštitúciami EÚ, členskými štátmi a organizáciami občianskej spoločnosti. Výbor sa preto domnieva, že práve vypracovaním a zavedením strategickej európskej vízie pre pobrežný priemysel by sa dala docieliť účinná úroveň spolupráce, ktorá by bola prospešná pre zainteresované strany, vrátane ďalších odvetví, ktoré využívajú pobrežné zdroje, napr. cestovný ruch. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV má dojem, že absencia strategického rámca pre pobrežný priemysel je taktiež dôsledkom nedostatočnej spolupráce medzi týmto odvetvím, inštitúciami EÚ, členskými štátmi a organizáciami občianskej spoločnosti. Výbor sa preto domnieva, že práve vypracovaním a zavedením strategickej európskej vízie pre pobrežný priemysel by sa dala docieliť účinná úroveň spolupráce, ktorá by bola prospešná pre zainteresované strany, vrátane ďalších odvetví, ktoré využívajú pobrežné zdroje, napr. cestovný ruch.

| 1.5. | EHSV v súvislosti s predchádzajúcimi návrhmi so znepokojením konštatuje, že na dvoch schôdzach študijnej skupiny, ani na verejnom vypočutí v Aberdeene, ktoré slúžili na prípravu stanoviska z vlastnej iniciatívy týkajúceho sa európskej ťažby na mori, neboli prítomní zástupcovia Komisie. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV v súvislosti s predchádzajúcimi návrhmi so znepokojením konštatuje, že na dvoch schôdzach študijnej skupiny, ani na verejnom vypočutí v Aberdeene, ktoré slúžili na prípravu stanoviska z vlastnej iniciatívy týkajúceho sa európskej ťažby na mori, neboli prítomní zástupcovia Komisie.

| 1.6. | Výbor na základe komplexnej analýzy vzťahov medzi odvetviami pobrežného priemyslu a európskym námorným odvetvím konštatuje, že odvetvie pobrežnej ťažby vytvára veľmi silné a často ekologické hybné faktory pre európske námorné odvetvie, najmä pre sektor stavby, prestavby a vybavenia lodí. Dalo by sa povedať, že vďaka dopytu z pobrežného priemyslu sa európsky lodiarsky priemysel vyhol strate kritického množstva, ktorá mu donedávna hrozila. |
| --- | --- |

1.6.

Výbor na základe komplexnej analýzy vzťahov medzi odvetviami pobrežného priemyslu a európskym námorným odvetvím konštatuje, že odvetvie pobrežnej ťažby vytvára veľmi silné a často ekologické hybné faktory pre európske námorné odvetvie, najmä pre sektor stavby, prestavby a vybavenia lodí. Dalo by sa povedať, že vďaka dopytu z pobrežného priemyslu sa európsky lodiarsky priemysel vyhol strate kritického množstva, ktorá mu donedávna hrozila.

| 1.7. | Výbor sa domnieva, že vzhľadom na prebiehajúci proces vykonávania smernice o bezpečnosti vyhľadávania, prieskumu a ťažby ropy a zemného plynu na mori by Európska komisia v spolupráci s členskými štátmi mala zorganizovať systém overovania a uviesť spôsoby, ako zvýšiť finančnú kapacitu hospodárskych subjektov v tomto priemyselnom odvetví na pokrytie nápravných opatrení prijatých v reakcii na nehody. |
| --- | --- |

1.7.

Výbor sa domnieva, že vzhľadom na prebiehajúci proces vykonávania smernice o bezpečnosti vyhľadávania, prieskumu a ťažby ropy a zemného plynu na mori by Európska komisia v spolupráci s členskými štátmi mala zorganizovať systém overovania a uviesť spôsoby, ako zvýšiť finančnú kapacitu hospodárskych subjektov v tomto priemyselnom odvetví na pokrytie nápravných opatrení prijatých v reakcii na nehody.

| 1.7.1. | Je potrebné vypracovať a vykonávať program „kultúry bezpečnosti“ a opatrenia na propagáciu a podporu akreditácie vzdelávacích inštitúcií zo strany spoločností v pobrežnom priemysle na vykonávanie rozsiahlejšej odbornej prípravy v oblasti bezpečnosti, ktorá by zahŕňala aj otázky ochrany životného prostredia. EHSV konštatuje, že dosiahnutie vysokej úrovne bezpečnosti v pobrežnom priemysle závisí aj od zabezpečenia dobrých pracovných podmienok na mori. |
| --- | --- |

1.7.1.

Je potrebné vypracovať a vykonávať program „kultúry bezpečnosti“ a opatrenia na propagáciu a podporu akreditácie vzdelávacích inštitúcií zo strany spoločností v pobrežnom priemysle na vykonávanie rozsiahlejšej odbornej prípravy v oblasti bezpečnosti, ktorá by zahŕňala aj otázky ochrany životného prostredia. EHSV konštatuje, že dosiahnutie vysokej úrovne bezpečnosti v pobrežnom priemysle závisí aj od zabezpečenia dobrých pracovných podmienok na mori.

| 1.8. | EHSV navrhuje, aby Komisia a príslušné členské štáty v spolupráci s Medzinárodnou organizáciou práce a so sociálnymi partnermi podnikli kroky na posúdenie možnosti rozšírenia Dohovoru o pracovných normách v námornej doprave na pracovníkov zamestnaných v odvetví ťažby ropy a zemného plynu na mori a v odvetviach veternej energie získavanej na mori v EÚ a EHP. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV navrhuje, aby Komisia a príslušné členské štáty v spolupráci s Medzinárodnou organizáciou práce a so sociálnymi partnermi podnikli kroky na posúdenie možnosti rozšírenia Dohovoru o pracovných normách v námornej doprave na pracovníkov zamestnaných v odvetví ťažby ropy a zemného plynu na mori a v odvetviach veternej energie získavanej na mori v EÚ a EHP.

| 1.9. | Výbor je presvedčený, že Komisia a európski sociálni partneri v jednotlivých sektoroch, ktorí zastupujú pobrežný priemysel, by mali využiť pozitívny príklad smernice z roku 2009, ktorou sa vykonáva Dohoda uzavretá Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva a Európskou federáciou pracovníkov v doprave o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave. |
| --- | --- |

1.9.

Výbor je presvedčený, že Komisia a európski sociálni partneri v jednotlivých sektoroch, ktorí zastupujú pobrežný priemysel, by mali využiť pozitívny príklad smernice z roku 2009, ktorou sa vykonáva Dohoda uzavretá Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva a Európskou federáciou pracovníkov v doprave o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave.

| 1.10. | Vzhľadom na predvídaný nedostatok kvalifikovaných pracovníkov a zručností v pobrežnom priemysle v EÚ a EHP sa EHSV domnieva, že tento problém by sa mal riešiť zabezpečením dobrých pracovných podmienok (presadzovanie usmernení Dohovoru o pracovných normách v námornej doprave) a uplatňovaním politík na prispôsobenie zručností a odbornej prípravy a vedením mladých ľudí k práci na mori. |
| --- | --- |

1.10.

Vzhľadom na predvídaný nedostatok kvalifikovaných pracovníkov a zručností v pobrežnom priemysle v EÚ a EHP sa EHSV domnieva, že tento problém by sa mal riešiť zabezpečením dobrých pracovných podmienok (presadzovanie usmernení Dohovoru o pracovných normách v námornej doprave) a uplatňovaním politík na prispôsobenie zručností a odbornej prípravy a vedením mladých ľudí k práci na mori.

| 1.11. | V súvislosti s pobrežným priemyslom by Komisia a členské štáty mali podporovať spoluprácu a verejno-súkromné partnerstvo, vrátane spoločných podnikov, záruk, opatrení na rozdelenie výroby a koncesií. Koordinácia by sa mala vzťahovať na právny rámec, priestorové plánovanie a geologické prieskumy a ochranu životného prostredia vo vzťahu k otázke vyváženého využívania energetických zdrojov. |
| --- | --- |

1.11.

V súvislosti s pobrežným priemyslom by Komisia a členské štáty mali podporovať spoluprácu a verejno-súkromné partnerstvo, vrátane spoločných podnikov, záruk, opatrení na rozdelenie výroby a koncesií. Koordinácia by sa mala vzťahovať na právny rámec, priestorové plánovanie a geologické prieskumy a ochranu životného prostredia vo vzťahu k otázke vyváženého využívania energetických zdrojov.

| 1.12. | EHSV sa domnieva, že jedným z rozmerov europeizácie priemyselného odvetvia ťažby na mori by malo byť zapojenie Komisie do rozsiahleho programu geologických prieskumov s využitím informačných a komunikačných technológií na zabezpečenie údajov o udržateľnejšom – súčasnom a budúcom – využívaní morských zdrojov. |
| --- | --- |

1.12.

EHSV sa domnieva, že jedným z rozmerov europeizácie priemyselného odvetvia ťažby na mori by malo byť zapojenie Komisie do rozsiahleho programu geologických prieskumov s využitím informačných a komunikačných technológií na zabezpečenie údajov o udržateľnejšom – súčasnom a budúcom – využívaní morských zdrojov.

| 1.13. | EHSV sa domnieva, že hlavné výzvy pre pobrežného priemyslu v podmienkach globálnej a európskej hospodárskej súťaže a požiadaviek na reguláciu sú:






  — | ťažba v hlbokých vodách a – v odvetví výroby veternej energie na mori – posun smerom k umiestňovaniu zariadení vo väčších vzdialenostiach od brehu a v hlbších otvorených vodách, |
| --- | --- | --- |

1.13.

EHSV sa domnieva, že hlavné výzvy pre pobrežného priemyslu v podmienkach globálnej a európskej hospodárskej súťaže a požiadaviek na reguláciu sú:

—

ťažba v hlbokých vodách a – v odvetví výroby veternej energie na mori – posun smerom k umiestňovaniu zariadení vo väčších vzdialenostiach od brehu a v hlbších otvorených vodách,

| — | postupy horizontálneho vŕtania a hydraulického štiepenia pri ťažbe na mori v súlade s environmentálnymi požiadavkami, |
| --- | --- |

—

postupy horizontálneho vŕtania a hydraulického štiepenia pri ťažbe na mori v súlade s environmentálnymi požiadavkami,

| — | riadenie starnúcej infraštruktúry zariadení na ťažbu na mori, |
| --- | --- |

—

riadenie starnúcej infraštruktúry zariadení na ťažbu na mori,

| — | objavovanie, súpis a využívanie zdrojov v arktických oblastiach, |
| --- | --- |

—

objavovanie, súpis a využívanie zdrojov v arktických oblastiach,

| — | reakcia na ekologický impulz dohovoru MARPOL, Dohovoru o záťažovej vode a nariadenia o recyklácii lodí. |
| --- | --- |

—

reakcia na ekologický impulz dohovoru MARPOL, Dohovoru o záťažovej vode a nariadenia o recyklácii lodí.

| 1.14. | EHSV podporuje spoluprácu sietí v pobrežnom priemysle, pobrežných regiónov a podnikov v dodávateľskom reťazci s výskumnými centrami a univerzitami v rámci programu Horizont 2020 a projektov v oblasti „inteligentnej špecializácie“. V rámci spolupráce sa treba viac sústrediť na témy, ktoré sa týkajú inovácie a ochrany životného prostredia, a využiť príležitosti, ktoré ponúka Európsky fond pre strategické investície. |
| --- | --- |

1.14.

EHSV podporuje spoluprácu sietí v pobrežnom priemysle, pobrežných regiónov a podnikov v dodávateľskom reťazci s výskumnými centrami a univerzitami v rámci programu Horizont 2020 a projektov v oblasti „inteligentnej špecializácie“. V rámci spolupráce sa treba viac sústrediť na témy, ktoré sa týkajú inovácie a ochrany životného prostredia, a využiť príležitosti, ktoré ponúka Európsky fond pre strategické investície.

| 1.14.1. | EHSV vyzýva Komisiu, aby zvážila úpravy štrukturálnych fondov alebo Junckerovho plánu na podporu investícií do inovácie v pobrežnom priemysle. |
| --- | --- |

1.14.1.

EHSV vyzýva Komisiu, aby zvážila úpravy štrukturálnych fondov alebo Junckerovho plánu na podporu investícií do inovácie v pobrežnom priemysle.

| 1.15. | Výbor sa domnieva, že treba aktualizovať stratégiu Európa 2020 (revízia), aby boli splnené požiadavky EÚ v súvislosti s činnosťami realizovanými na mori, projektmi, kvalifikovanými pracovnými silami, financovaním a podporou udržateľného rozvoja so zreteľom na širokú škálu a rozmanitosť činností a zručností, ktoré sú potrebné v pobrežnom priemysle. |
| --- | --- |

1.15.

Výbor sa domnieva, že treba aktualizovať stratégiu Európa 2020 (revízia), aby boli splnené požiadavky EÚ v súvislosti s činnosťami realizovanými na mori, projektmi, kvalifikovanými pracovnými silami, financovaním a podporou udržateľného rozvoja so zreteľom na širokú škálu a rozmanitosť činností a zručností, ktoré sú potrebné v pobrežnom priemysle.

| 1.16. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby podporila diskusiu o potenciáli osobitnej stratégie pre Severné more, ktorá by sa zaoberala výzvami pre udržateľný a konkurencieschopný pobrežný priemysel v Európe. |
| --- | --- |

1.16.

EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby podporila diskusiu o potenciáli osobitnej stratégie pre Severné more, ktorá by sa zaoberala výzvami pre udržateľný a konkurencieschopný pobrežný priemysel v Európe.

2.   Všeobecný kontext

| 2.1. | Pobrežný priemysel zahŕňa najmä výrobu energie na mori a odvetvia ťažby zemného plynu, ropy a nerastných surovín. Vzhľadom na dodávateľský reťazec a reťazec služieb je toto odvetvie spojené s uvedenými odvetviami námorného priemyslu: stavba lodí, opravy lodí, údržba a konverzia, ako aj lodné vybavenie, zásoby a námorné priemyselné zariadenia. |
| --- | --- |

2.1.

Pobrežný priemysel zahŕňa najmä výrobu energie na mori a odvetvia ťažby zemného plynu, ropy a nerastných surovín. Vzhľadom na dodávateľský reťazec a reťazec služieb je toto odvetvie spojené s uvedenými odvetviami námorného priemyslu: stavba lodí, opravy lodí, údržba a konverzia, ako aj lodné vybavenie, zásoby a námorné priemyselné zariadenia.

| 2.2. | Európske námorné odvetvie, ktoré je spojené s odvetvím ťažby na mori, disponuje vysoko odbornými vedomosťami, ako aj príslušnými ľudskými zdrojmi s cieľom účinne využívať výhody vyplývajúce z účasti na trhoch spojených so všetkými odvetviami pobrežného priemyslu. |
| --- | --- |

2.2.

Európske námorné odvetvie, ktoré je spojené s odvetvím ťažby na mori, disponuje vysoko odbornými vedomosťami, ako aj príslušnými ľudskými zdrojmi s cieľom účinne využívať výhody vyplývajúce z účasti na trhoch spojených so všetkými odvetviami pobrežného priemyslu.

| 2.3. | V rámci posúdenia situácie európskeho pobrežného priemyslu a možností jeho dlhodobého udržateľného rozvoja toto stanovisko popisuje:






  — | situáciu v odvetví ťažby ropy a zemného plynu na mori v globálnom kontexte a výzvy a hybné faktory, |
| --- | --- | --- |

2.3.

V rámci posúdenia situácie európskeho pobrežného priemyslu a možností jeho dlhodobého udržateľného rozvoja toto stanovisko popisuje:

—

situáciu v odvetví ťažby ropy a zemného plynu na mori v globálnom kontexte a výzvy a hybné faktory,

| — | všeobecnú charakteristiku odvetvia výroby veternej energie na mori v EÚ, |
| --- | --- |

—

všeobecnú charakteristiku odvetvia výroby veternej energie na mori v EÚ,

| — | vzťahy medzi európskym námorným priemyslom a pobrežným priemyslom, |
| --- | --- |

—

vzťahy medzi európskym námorným priemyslom a pobrežným priemyslom,

| — | analýzu potreby inovácie a udržateľného rozvoja v kontexte súčasných problémov a možných oblastí rozvoja európskeho pobrežného priemyslu, |
| --- | --- |

—

analýzu potreby inovácie a udržateľného rozvoja v kontexte súčasných problémov a možných oblastí rozvoja európskeho pobrežného priemyslu,

| — | návrhy na prekonanie ťažkostí pri zabezpečení sociálneho rozmeru a udržateľného rozvoja v otázkach zamestnanosti v pobrežnom priemysle, |
| --- | --- |

—

návrhy na prekonanie ťažkostí pri zabezpečení sociálneho rozmeru a udržateľného rozvoja v otázkach zamestnanosti v pobrežnom priemysle,

| — | regulačný rámec EÚ pre európsky pobrežný priemysel, |
| --- | --- |

—

regulačný rámec EÚ pre európsky pobrežný priemysel,

| — | návrh na podporu stratégie EÚ pre Severné more, ktorá by riešila výzvy v oblasti udržateľného a konkurencieschopného pobrežného priemyslu. |
| --- | --- |

—

návrh na podporu stratégie EÚ pre Severné more, ktorá by riešila výzvy v oblasti udržateľného a konkurencieschopného pobrežného priemyslu.

3.   Európske odvetvie ťažby ropy a zemného plynu na mori: súčasná situácia v odvetví

| 3.1. | Ropné produkty a zemný plyn tvorili 26 % európskeho energetického mixu v roku 2012, pričom najväčší príspevok pochádzal z jadrovej energie (29 %) a z obnoviteľných zdrojov energie vrátane vodných elektrární (22 %). |
| --- | --- |

3.1.

Ropné produkty a zemný plyn tvorili 26 % európskeho energetického mixu v roku 2012, pričom najväčší príspevok pochádzal z jadrovej energie (29 %) a z obnoviteľných zdrojov energie vrátane vodných elektrární (22 %).

| 3.1.1. | EÚ je najväčším svetovým dovozcom energie. Dováža 53 % svojej energie s ročnými nákladmi 400 miliárd EUR. EÚ dováža 88 % ropy a 66 % zemného plynu, najmä z Ruska. |
| --- | --- |

3.1.1.

EÚ je najväčším svetovým dovozcom energie. Dováža 53 % svojej energie s ročnými nákladmi 400 miliárd EUR. EÚ dováža 88 % ropy a 66 % zemného plynu, najmä z Ruska.

| 3.2. | Hlavným problémom odvetvia ťažby ropy a zemného plynu na mori v Európe je otázka rastu tradičného európskeho priemyslu ropy a zemného plynu na pozadí diverzifikácie a výziev, ktoré vyplývajú z rozvoja obnoviteľných zdrojov energie a z efektívneho riadenia týchto zmien v odvetví. |
| --- | --- |

3.2.

Hlavným problémom odvetvia ťažby ropy a zemného plynu na mori v Európe je otázka rastu tradičného európskeho priemyslu ropy a zemného plynu na pozadí diverzifikácie a výziev, ktoré vyplývajú z rozvoja obnoviteľných zdrojov energie a z efektívneho riadenia týchto zmien v odvetví.

| 3.3. | Odvetvie ťažby ropy a zemného plynu na mori v Európe je charakterizované:






  — | vysokými prevádzkovými nákladmi, |
| --- | --- | --- |

3.3.

Odvetvie ťažby ropy a zemného plynu na mori v Európe je charakterizované:

—

vysokými prevádzkovými nákladmi,

| — | vysokými environmentálnymi rizikami a vysokou mierou regulácie, |
| --- | --- |

—

vysokými environmentálnymi rizikami a vysokou mierou regulácie,

| — | potrebou pracovať vo väčších hĺbkach, |
| --- | --- |

—

potrebou pracovať vo väčších hĺbkach,

| — | daňovými rizikami – nízke ceny vedúce k vysokým investičným rizikám, |
| --- | --- |

—

daňovými rizikami – nízke ceny vedúce k vysokým investičným rizikám,

| — | možnými problémami s lacnými výrobkami z USA. |
| --- | --- |

—

možnými problémami s lacnými výrobkami z USA.

| 3.4. | Súčasné výzvy, ktorým čelí európske odvetvie ťažby ropy a zemného plynu na mori, zahŕňajú:






  — | potrebu seizmických prieskumov s cieľom aktualizovať mapy geologických ložísk, |
| --- | --- | --- |

3.4.

Súčasné výzvy, ktorým čelí európske odvetvie ťažby ropy a zemného plynu na mori, zahŕňajú:

—

potrebu seizmických prieskumov s cieľom aktualizovať mapy geologických ložísk,

| — | nedostatočnú harmonizáciu a výmenu údajov, čo spomaľuje rozvoj, |
| --- | --- |

—

nedostatočnú harmonizáciu a výmenu údajov, čo spomaľuje rozvoj,

| — | tlak zo strany vyrábajúcich krajín na objavenie nových ložísk, |
| --- | --- |

—

tlak zo strany vyrábajúcich krajín na objavenie nových ložísk,

| — | problémy s výberovými konaniami na ťažbu, ktoré zahŕňajú národné a medzinárodné spoločnosti, |
| --- | --- |

—

problémy s výberovými konaniami na ťažbu, ktoré zahŕňajú národné a medzinárodné spoločnosti,

| — | riadenie životného cyklu odvetvia v jednotlivých po sebe idúcich etapách: vyhľadávanie/objavenie/FEED (1)/výroba/rozklad. |
| --- | --- |

—

riadenie životného cyklu odvetvia v jednotlivých po sebe idúcich etapách: vyhľadávanie/objavenie/FEED (1)/výroba/rozklad.

| 3.4.1. | Nové výzvy pre toto odvetvie zahŕňajú:






  — | úbytok zdrojov surovín, z ktorých sa ťažilo doteraz, |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Nové výzvy pre toto odvetvie zahŕňajú:

—

úbytok zdrojov surovín, z ktorých sa ťažilo doteraz,

| — | pokles cien ropy a konkurenciu zo strany nových, lacných súvisiacich surovín, |
| --- | --- |

—

pokles cien ropy a konkurenciu zo strany nových, lacných súvisiacich surovín,

| — | otázky týkajúce sa podnikania a vládnej podpory pre nové podniky, |
| --- | --- |

—

otázky týkajúce sa podnikania a vládnej podpory pre nové podniky,

| — | posilnenie rastu prostredníctvom inovácie a internacionalizácie tohto odvetvia, |
| --- | --- |

—

posilnenie rastu prostredníctvom inovácie a internacionalizácie tohto odvetvia,

| — | otázku rastu poháňaného ekologickým hospodárstvom. |
| --- | --- |

—

otázku rastu poháňaného ekologickým hospodárstvom.

| 3.5. | Európske odvetvie ťažby ropy a zemného plynu na mori si zaslúži podporu, pretože:






  — | vykazuje znaky udržateľného priemyslu, ktorý zohľadňuje právne predpisy EÚ; |
| --- | --- | --- |

3.5.

Európske odvetvie ťažby ropy a zemného plynu na mori si zaslúži podporu, pretože:

—

vykazuje znaky udržateľného priemyslu, ktorý zohľadňuje právne predpisy EÚ;

| — | poskytuje – priamo alebo nepriamo – takmer 600 000 pracovných miest (vrátane Nórska), |
| --- | --- |

—

poskytuje – priamo alebo nepriamo – takmer 600 000 pracovných miest (vrátane Nórska),

| — | je jednou z hlavných hnacích síl námorného odvetvia EÚ, |
| --- | --- |

—

je jednou z hlavných hnacích síl námorného odvetvia EÚ,

| — | prispieva k pozitívnej sociálnej transformácii v regiónoch, |
| --- | --- |

—

prispieva k pozitívnej sociálnej transformácii v regiónoch,

| — | významne prispieva k rozpočtovým príjmom členských štátov, |
| --- | --- |

—

významne prispieva k rozpočtovým príjmom členských štátov,

| — | zohráva vedúcu úlohu v oblasti inovácie a technologického pokroku v strojárenstve, |
| --- | --- |

—

zohráva vedúcu úlohu v oblasti inovácie a technologického pokroku v strojárenstve,

| — | vyznačuje sa značným a rastúcim vývozom spoločnosťami v dodávateľskom reťazci, ktorý by mal viac než kompenzovať prípadné straty príjmov z výroby palív. |
| --- | --- |

—

vyznačuje sa značným a rastúcim vývozom spoločnosťami v dodávateľskom reťazci, ktorý by mal viac než kompenzovať prípadné straty príjmov z výroby palív.

| 3.6. | Počas vypočutia v Aberdeene (2) boli prezentované výsledky SWOT analýzy odvetvia ťažby ropy a zemného plynu na mori, ktoré sú spolu s návrhmi predloženými počas diskusie uvedené v prílohe. |
| --- | --- |

3.6.

Počas vypočutia v Aberdeene (2) boli prezentované výsledky SWOT analýzy odvetvia ťažby ropy a zemného plynu na mori, ktoré sú spolu s návrhmi predloženými počas diskusie uvedené v prílohe.

4.   Trh s výrobou energie na mori v EÚ

| 4.1. | Na moriach v EÚ je v súčasnosti v prevádzke asi 2 500 turbín s celkovým výkonom viac ako 8 GW v 11 krajinách. Podiel EÚ na celosvetovej produkcii je takmer 90 %. Po dokončení súčasných 12 prebiehajúcich projektov, vzrastie inštalovaný výkon vo vodách EÚ na 10,9 GW. Veterná energia v súčasnosti poskytuje 7 % energie v EÚ, z toho 1/7 pochádza z výroby veternej energie na mori. |
| --- | --- |

4.1.

Na moriach v EÚ je v súčasnosti v prevádzke asi 2 500 turbín s celkovým výkonom viac ako 8 GW v 11 krajinách. Podiel EÚ na celosvetovej produkcii je takmer 90 %. Po dokončení súčasných 12 prebiehajúcich projektov, vzrastie inštalovaný výkon vo vodách EÚ na 10,9 GW. Veterná energia v súčasnosti poskytuje 7 % energie v EÚ, z toho 1/7 pochádza z výroby veternej energie na mori.

| 4.2. | Súčasné trendy vývoja a inovácie v tomto odvetví sa týkajú turbín, základov a inštalácií vo väčších hĺbkach a väčších vzdialenostiach od brehu. |
| --- | --- |

4.2.

Súčasné trendy vývoja a inovácie v tomto odvetví sa týkajú turbín, základov a inštalácií vo väčších hĺbkach a väčších vzdialenostiach od brehu.

| 4.3. | Finančné plánovanie sa stáva čoraz dôležitejším nástrojom pri rozvoji výroby veternej energie na mori. V roku 2014 sa v tomto odvetví čerpali nenávratné pôžičky vo výške 3,14 miliardy EUR (3), čo je najväčšia suma získaná v histórii tohto odvetvia. Kľúčom k úspechu sú finančné partnerstvá. |
| --- | --- |

4.3.

Finančné plánovanie sa stáva čoraz dôležitejším nástrojom pri rozvoji výroby veternej energie na mori. V roku 2014 sa v tomto odvetví čerpali nenávratné pôžičky vo výške 3,14 miliardy EUR (3), čo je najväčšia suma získaná v histórii tohto odvetvia. Kľúčom k úspechu sú finančné partnerstvá.

| 4.4. | V budúcich rokoch možno očakávať ďalší nárast inštalovaného výkonu. Pokiaľ ide o vzdialenejšiu budúcnosť, Európske združenie pre veternú energiu (EWEA) odhaduje, že už je schválená výstavba nových veterných parkov s celkovou kapacitou 26,4 GW a v dlhodobých plánoch sa uvádza zvýšenie súčasnej kapacity o 98 GW. |
| --- | --- |

4.4.

V budúcich rokoch možno očakávať ďalší nárast inštalovaného výkonu. Pokiaľ ide o vzdialenejšiu budúcnosť, Európske združenie pre veternú energiu (EWEA) odhaduje, že už je schválená výstavba nových veterných parkov s celkovou kapacitou 26,4 GW a v dlhodobých plánoch sa uvádza zvýšenie súčasnej kapacity o 98 GW.

| 4.5. | Podľa údajov EWEA bolo na konci roku 2011 v odvetví veternej energetiky v Európe zamestnaných 192 000 pracovníkov, z toho približne 30 000 až 40 000 osôb pracovalo v sektore výroby veternej energie na mori. |
| --- | --- |

4.5.

Podľa údajov EWEA bolo na konci roku 2011 v odvetví veternej energetiky v Európe zamestnaných 192 000 pracovníkov, z toho približne 30 000 až 40 000 osôb pracovalo v sektore výroby veternej energie na mori.

| 4.6. | Námorná energia v EÚ predstavuje asi 1,5 GW inštalovaného výkonu (šesťkrát menej ako veterná energia na mori. Do roku 2020 sa však predpokladá nárast do 3,6 GW). Patria sem zariadenia využívajúce energiu morských vĺn, príliv a odliv a morských prúdov, energiu vznikajúcu v dôsledku rozdielnej slanosti vody a premenu tepelnej energie oceánov na elektrickú energiu. |
| --- | --- |

4.6.

Námorná energia v EÚ predstavuje asi 1,5 GW inštalovaného výkonu (šesťkrát menej ako veterná energia na mori. Do roku 2020 sa však predpokladá nárast do 3,6 GW). Patria sem zariadenia využívajúce energiu morských vĺn, príliv a odliv a morských prúdov, energiu vznikajúcu v dôsledku rozdielnej slanosti vody a premenu tepelnej energie oceánov na elektrickú energiu.

5.   Ekonomické vzťahy medzi európskym námorným priemyslom a pobrežným priemyslom

| 5.1. | V roku 2014 predstavovala celková hodnota zákaziek na výrobu lodí 370 miliárd USD, z toho 170 miliárd USD predstavovali zákazky na výrobu zariadení určených na ťažbu na mori. Odhaduje sa, že celosvetový dopyt po rôznych plavidlách na ťažbu na mori sa v rokoch 2014 – 2025 bude pohybovať od 1 230 do 1 970 plavidiel. Dopyt po priemyselných ponorných plavidlách sa zvýši o 180 %, dopyt po plavidlách na inštaláciu a údržbu veterných elektrární a po plávajúcich zariadeniach na mori o 50 až 60 %. |
| --- | --- |

5.1.

V roku 2014 predstavovala celková hodnota zákaziek na výrobu lodí 370 miliárd USD, z toho 170 miliárd USD predstavovali zákazky na výrobu zariadení určených na ťažbu na mori. Odhaduje sa, že celosvetový dopyt po rôznych plavidlách na ťažbu na mori sa v rokoch 2014 – 2025 bude pohybovať od 1 230 do 1 970 plavidiel. Dopyt po priemyselných ponorných plavidlách sa zvýši o 180 %, dopyt po plavidlách na inštaláciu a údržbu veterných elektrární a po plávajúcich zariadeniach na mori o 50 až 60 %.

| 5.2. | V prípade všetkých typov plavidiel sa do roku 2025 predpokladá nárast objemu zákaziek o 3,7 %, čo v porovnaní s oveľa vyššou prognózou v súvislosti s plavidlami na ťažbu na mori ukazuje, akou veľkou hnacou silou je, a aj naďalej bude, pobrežný priemysel pre lodiarsky priemysel. V roku 2014 tvorili plavidlá na ťažbu na mori v Európe 30 % z celkovej produkcie lodeníc. |
| --- | --- |

5.2.

V prípade všetkých typov plavidiel sa do roku 2025 predpokladá nárast objemu zákaziek o 3,7 %, čo v porovnaní s oveľa vyššou prognózou v súvislosti s plavidlami na ťažbu na mori ukazuje, akou veľkou hnacou silou je, a aj naďalej bude, pobrežný priemysel pre lodiarsky priemysel. V roku 2014 tvorili plavidlá na ťažbu na mori v Európe 30 % z celkovej produkcie lodeníc.

| 5.3. | Rovnako pevne je s pobrežným priemyslom prepojené európske odvetvie na výrobu vybavenia lodí, ktoré zohráva vo svete ústrednú úlohu pri výrobe vrtných modulov, motorov, navijakov, žeriavov a elektroniky určenej na ťažbu na mori. |
| --- | --- |

5.3.

Rovnako pevne je s pobrežným priemyslom prepojené európske odvetvie na výrobu vybavenia lodí, ktoré zohráva vo svete ústrednú úlohu pri výrobe vrtných modulov, motorov, navijakov, žeriavov a elektroniky určenej na ťažbu na mori.

| 5.4. | Odvetvie výroby energie na mori je ekologickou hybnou silou. Jeho celkový globálny potenciál sa v období rokov 2012 až 2022 odhaduje na viac ako 19 miliárd EUR (približne 2 miliardy EUR ročne). Tieto odhady sú založené na počte lodí a zariadení potrebných na vybudovanie a používanie plánovaných veterných parkov. |
| --- | --- |

5.4.

Odvetvie výroby energie na mori je ekologickou hybnou silou. Jeho celkový globálny potenciál sa v období rokov 2012 až 2022 odhaduje na viac ako 19 miliárd EUR (približne 2 miliardy EUR ročne). Tieto odhady sú založené na počte lodí a zariadení potrebných na vybudovanie a používanie plánovaných veterných parkov.

| 5.5. | Nový druh dopytu po produktoch a službách európskeho námorného odvetvia vzniká aj v súvislosti s premiestňovaním činnosti do hlbších vôd, a to najmä v odvetví ťažby ropy a zemného plynu, ale aj v odvetví výroby energie na mori. |
| --- | --- |

5.5.

Nový druh dopytu po produktoch a službách európskeho námorného odvetvia vzniká aj v súvislosti s premiestňovaním činnosti do hlbších vôd, a to najmä v odvetví ťažby ropy a zemného plynu, ale aj v odvetví výroby energie na mori.

| 5.6. | Topením ľadovcov v arktických oblastiach sa vytvára možnosť ťažby surovín, ako aj vodných ciest (aj keď to nie je zvlášť ekologická hybná sila). Tento trend je, okrem iného, spojený s predpokladaným dopytom po výstavbe ľadoborcov a dopravných a servisných lodí so zosilnenou protiľadovou konštrukciou. |
| --- | --- |

5.6.

Topením ľadovcov v arktických oblastiach sa vytvára možnosť ťažby surovín, ako aj vodných ciest (aj keď to nie je zvlášť ekologická hybná sila). Tento trend je, okrem iného, spojený s predpokladaným dopytom po výstavbe ľadoborcov a dopravných a servisných lodí so zosilnenou protiľadovou konštrukciou.

| 5.7. | Čoraz výraznejšou ekologickou hnacou silou európskeho námorného odvetvia, najmä sektorov združených v SEA Europe, bude aj relatívne nový sektor využívania energie oceánov, ktorý sa práve začína rozvíjať. |
| --- | --- |

5.7.

Čoraz výraznejšou ekologickou hnacou silou európskeho námorného odvetvia, najmä sektorov združených v SEA Europe, bude aj relatívne nový sektor využívania energie oceánov, ktorý sa práve začína rozvíjať.

| 5.8. | Sortiment produktov lodiarskeho priemyslu pre odvetvie ťažby ropy a zemného plynu na mori je spojený s cyklom v tomto odvetví takto:






  — | vyhľadávanie a prieskum nálezísk vytvárajú dopyt po podporných plavidlách, |
| --- | --- | --- |

5.8.

Sortiment produktov lodiarskeho priemyslu pre odvetvie ťažby ropy a zemného plynu na mori je spojený s cyklom v tomto odvetví takto:

—

vyhľadávanie a prieskum nálezísk vytvárajú dopyt po podporných plavidlách,

| — | na realizáciu vrtov sú potrebné vrtné plavidlá a vrtné zariadenia na mori, |
| --- | --- |

—

na realizáciu vrtov sú potrebné vrtné plavidlá a vrtné zariadenia na mori,

| — | využívanie náleziska vytvára dopyt po špeciálnych konštrukčných plavidlách, |
| --- | --- |

—

využívanie náleziska vytvára dopyt po špeciálnych konštrukčných plavidlách,

| — | počas ťažby v daných oblastiach sú potrebné plavidlá alebo plávajúce zariadenia určené na ťažbu a skladovanie, |
| --- | --- |

—

počas ťažby v daných oblastiach sú potrebné plavidlá alebo plávajúce zariadenia určené na ťažbu a skladovanie,

| — | pri odstavovaní oblastí sa využívajú plavidlá, prostredníctvom ktorých sa v týchto oblastiach inštalujú veterné turbíny alebo iné zariadenia na mori. |
| --- | --- |

—

pri odstavovaní oblastí sa využívajú plavidlá, prostredníctvom ktorých sa v týchto oblastiach inštalujú veterné turbíny alebo iné zariadenia na mori.

| 5.9. | Na zabezpečenie budúcich dodávok ropy a zemného plynu sa musí výrazne zvýšiť počet vrtov na mori. S tým sa spája významný dopyt po opravách a konverzii rozličných typov zariadení a vrtných veží na mori. Tieto služby sú dôležitým zdrojom príjmov pre sektor stavby a opráv lodí v lodiarskom priemysle EÚ. |
| --- | --- |

5.9.

Na zabezpečenie budúcich dodávok ropy a zemného plynu sa musí výrazne zvýšiť počet vrtov na mori. S tým sa spája významný dopyt po opravách a konverzii rozličných typov zariadení a vrtných veží na mori. Tieto služby sú dôležitým zdrojom príjmov pre sektor stavby a opráv lodí v lodiarskom priemysle EÚ.

| 5.10. | Nový špecializovaný odbor v lodiarstve prináša zaujímavé vyhliadky – lode nielen na prepravu skvapalneného zemného plynu v plávajúcich zariadeniach, ale aj na poskytovanie rozličných služieb odvetviu ťažby ropy a zemného plynu na mori vrátane nahradenia pozemných terminálov skvapalneného zemného plynu mobilnými terminálmi. To sa týka podporných plavidiel pre plávajúce zariadenia určené na výrobu, skladovanie a vykládku skvapalneného zemného plynu a plávajúcich jednotiek na jeho skladovanie a spätné splyňovanie. |
| --- | --- |

5.10.

Nový špecializovaný odbor v lodiarstve prináša zaujímavé vyhliadky – lode nielen na prepravu skvapalneného zemného plynu v plávajúcich zariadeniach, ale aj na poskytovanie rozličných služieb odvetviu ťažby ropy a zemného plynu na mori vrátane nahradenia pozemných terminálov skvapalneného zemného plynu mobilnými terminálmi. To sa týka podporných plavidiel pre plávajúce zariadenia určené na výrobu, skladovanie a vykládku skvapalneného zemného plynu a plávajúcich jednotiek na jeho skladovanie a spätné splyňovanie.

| 5.11. | Z hybných faktorov spojených s pobrežným priemyslom môžu profitovať aj európske prístavy. To platí pre činnosti pri manipulácii s nákladom všeobecne, ako aj v oblasti komponentov pre výrobu veternej energie na mori: segmentov veží, generátorov, rotorových listov a ďalších zariadení, ktorých výrobu si objednáva celý pobrežný priemysel. |
| --- | --- |

5.11.

Z hybných faktorov spojených s pobrežným priemyslom môžu profitovať aj európske prístavy. To platí pre činnosti pri manipulácii s nákladom všeobecne, ako aj v oblasti komponentov pre výrobu veternej energie na mori: segmentov veží, generátorov, rotorových listov a ďalších zariadení, ktorých výrobu si objednáva celý pobrežný priemysel.

6.   Potreba inovácie a udržateľného rozvoja v súvislosti so súčasnými výzvami a možnými oblasťami rozvoja európskeho pobrežného priemyslu

| 6.1. | Európske investície do inovácie v poslednom desaťročí zaostávali za investíciami väčších konkurentov (USA). To má vplyv na všetky priemyselné odvetvia vrátane ťažby ropy a zemného plynu na mori. |
| --- | --- |

6.1.

Európske investície do inovácie v poslednom desaťročí zaostávali za investíciami väčších konkurentov (USA). To má vplyv na všetky priemyselné odvetvia vrátane ťažby ropy a zemného plynu na mori.

| 6.2. | Jednou z hlavných výziev pre odvetvie ropy a zemného plynu je zabezpečiť bezpečné využívanie starnúcich aktív tohto odvetvia. V priemere 30 % plošín na svete je v prevádzke vyše 20 rokov a mnohé z nich už prekročili svoju pôvodnú plánovanú životnosť. |
| --- | --- |

6.2.

Jednou z hlavných výziev pre odvetvie ropy a zemného plynu je zabezpečiť bezpečné využívanie starnúcich aktív tohto odvetvia. V priemere 30 % plošín na svete je v prevádzke vyše 20 rokov a mnohé z nich už prekročili svoju pôvodnú plánovanú životnosť.

| 6.3. | Hlavné oblasti, v ktorých sa vyžadujú opatrenia v súvislosti so starnúcimi aktívami v odvetví ťažby ropy a zemného plynu na mori, sú:






  — | monitorovanie a posúdenie celistvosti materiálov, |
| --- | --- | --- |

6.3.

Hlavné oblasti, v ktorých sa vyžadujú opatrenia v súvislosti so starnúcimi aktívami v odvetví ťažby ropy a zemného plynu na mori, sú:

—

monitorovanie a posúdenie celistvosti materiálov,

| — | posúdenie korózie pod izoláciou, |
| --- | --- |

—

posúdenie korózie pod izoláciou,

| — | problémy v oblasti inšpekčných kontrol, opráv a údržby v súvislosti so správou starnúcich aktív, |
| --- | --- |

—

problémy v oblasti inšpekčných kontrol, opráv a údržby v súvislosti so správou starnúcich aktív,

| — | recyklácia použitých zariadení. |
| --- | --- |

—

recyklácia použitých zariadení.

| 6.4. | Rast tohto odvetvia závisí od inovačných technológií na podporu ťažby, ktorými sa umožní v čo najväčšej miere „vyžmýkať“ starnúce zariadenia a predĺžiť životnosť niektorých oblastí výroby. |
| --- | --- |

6.4.

Rast tohto odvetvia závisí od inovačných technológií na podporu ťažby, ktorými sa umožní v čo najväčšej miere „vyžmýkať“ starnúce zariadenia a predĺžiť životnosť niektorých oblastí výroby.

| 6.4.1. | Nové technológie hrajú kľúčovú úlohu aj v oblasti hlbinného prieskumu a produkcie, kde sú potrebné miliardové investície. Cieľom vývoja nových technológií na zníženie nákladov a prevádzkových rizík a využívanie vrtov pri vysokej teplote a vysokom tlaku. |
| --- | --- |

6.4.1.

Nové technológie hrajú kľúčovú úlohu aj v oblasti hlbinného prieskumu a produkcie, kde sú potrebné miliardové investície. Cieľom vývoja nových technológií na zníženie nákladov a prevádzkových rizík a využívanie vrtov pri vysokej teplote a vysokom tlaku.

| 6.5. | EHSV je presvedčený, že Komisia by mala zvážiť úpravy štrukturálnych fondov alebo Junckerovho plánu na podporu investícií do inovácie v pobrežnom priemysle, najmä v oblastiach:






  — | starnúcej infraštruktúry a zabezpečenia kontinuity výroby, |
| --- | --- | --- |

6.5.

EHSV je presvedčený, že Komisia by mala zvážiť úpravy štrukturálnych fondov alebo Junckerovho plánu na podporu investícií do inovácie v pobrežnom priemysle, najmä v oblastiach:

—

starnúcej infraštruktúry a zabezpečenia kontinuity výroby,

| — | nových technológií a „vyžmýkania“ produkcie zo starých ložísk ropy a zemného plynu, |
| --- | --- |

—

nových technológií a „vyžmýkania“ produkcie zo starých ložísk ropy a zemného plynu,

| — | riešenia rastúcej zložitosti ťažobných vrtov. |
| --- | --- |

—

riešenia rastúcej zložitosti ťažobných vrtov.

Nové oblasti rozvoja

| 6.6. | Rozvoj ťažby bridlicového plynu, v rámci rešpektovania ekologických požiadaviek, sa stáva čoraz atraktívnejšou vyhliadkou pre odvetvie ťažby ropy a zemného plynu na mori. Ide o výsledok významných zlepšení technológie hydraulického štiepenia podmorských hornín. Viazanie CO2 v mori predstavuje ďalší ekologický faktor rastu pre pobrežný priemysel v pretekoch o rozvoj nízkouhlíkového hospodárstva. |
| --- | --- |

6.6.

Rozvoj ťažby bridlicového plynu, v rámci rešpektovania ekologických požiadaviek, sa stáva čoraz atraktívnejšou vyhliadkou pre odvetvie ťažby ropy a zemného plynu na mori. Ide o výsledok významných zlepšení technológie hydraulického štiepenia podmorských hornín. Viazanie CO2 v mori predstavuje ďalší ekologický faktor rastu pre pobrežný priemysel v pretekoch o rozvoj nízkouhlíkového hospodárstva.

| 6.7. | Ďalšími novými oblasťami rozvoja sú výstavba viacúčelových priemyslových platforiem v nadväznosti na pilotné projekty (7. rámcový program) a výroba kompletných zariadení a inštalácia na získavanie energie z morských vĺn a z prílivu a odlivu. |
| --- | --- |

6.7.

Ďalšími novými oblasťami rozvoja sú výstavba viacúčelových priemyslových platforiem v nadväznosti na pilotné projekty (7. rámcový program) a výroba kompletných zariadení a inštalácia na získavanie energie z morských vĺn a z prílivu a odlivu.

| 6.8. | Výzvou pre vedúcich politických predstaviteľov EÚ je využiť potenciál programu Horizont 2020 na maximalizáciu vedeckého výskumu a inováciu (4) v rámci európskeho pobrežného priemyslu. |
| --- | --- |

6.8.

Výzvou pre vedúcich politických predstaviteľov EÚ je využiť potenciál programu Horizont 2020 na maximalizáciu vedeckého výskumu a inováciu (4) v rámci európskeho pobrežného priemyslu.

7.   Regulačný rámec EÚ pre európsky pobrežný priemysel

| 7.1. | Európsky pobrežný priemysel pracuje na pozadí neustále sa zvyšujúcej regulácie. Hlavné ustanovenia, ktoré ovplyvňujú toto odvetvie, sú:






  — | smernica EÚ o priemyselných emisiách, smernica o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a smernica o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia z veľkých spaľovacích zariadení, |
| --- | --- | --- |

7.1.

Európsky pobrežný priemysel pracuje na pozadí neustále sa zvyšujúcej regulácie. Hlavné ustanovenia, ktoré ovplyvňujú toto odvetvie, sú:

—

smernica EÚ o priemyselných emisiách, smernica o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a smernica o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia z veľkých spaľovacích zariadení,

| — | smernica o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia zo stredne veľkých spaľovacích zariadení, ktorá má vplyv na produkciu ropy a zemného plynu, |
| --- | --- |

—

smernica o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia zo stredne veľkých spaľovacích zariadení, ktorá má vplyv na produkciu ropy a zemného plynu,

| — | systém obchodovania s emisiami v EÚ, |
| --- | --- |

—

systém obchodovania s emisiami v EÚ,

| — | smernica o námornej bezpečnosti. |
| --- | --- |

—

smernica o námornej bezpečnosti.

| 7.2. | V roku 2013 nadobudla účinnosť smernica o bezpečnosti vyhľadávania, prieskumu a ťažby ropy a zemného plynu na mori, ktorá sa má začleniť do vnútroštátnych právnych poriadkov do júla 2015, pričom odvetvie sa musí prispôsobiť novým normám do júla 2016. |
| --- | --- |

7.2.

V roku 2013 nadobudla účinnosť smernica o bezpečnosti vyhľadávania, prieskumu a ťažby ropy a zemného plynu na mori, ktorá sa má začleniť do vnútroštátnych právnych poriadkov do júla 2015, pričom odvetvie sa musí prispôsobiť novým normám do júla 2016.

| 7.2.1. | Na zabezpečenie celkového vplyvu a aby bolo možné sledovať veľké havárie v Európe a mimo nej je nevyhnutná spolupráca medzi Komisiou, členskými štátmi a špecializovanými spoločnosťami v týchto oblastiach:






  — | uverejnenie príručky o vplyve na riziká, |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

Na zabezpečenie celkového vplyvu a aby bolo možné sledovať veľké havárie v Európe a mimo nej je nevyhnutná spolupráca medzi Komisiou, členskými štátmi a špecializovanými spoločnosťami v týchto oblastiach:

—

uverejnenie príručky o vplyve na riziká,

| — | vytvorenie kultúry bezpečnosti v tejto oblasti, |
| --- | --- |

—

vytvorenie kultúry bezpečnosti v tejto oblasti,

| — | akreditácia vzdelávacích inštitúcií zo strany ťažobných spoločností, aby poskytovali rozsiahlejšiu odbornú prípravu, |
| --- | --- |

—

akreditácia vzdelávacích inštitúcií zo strany ťažobných spoločností, aby poskytovali rozsiahlejšiu odbornú prípravu,

| — | vypracovanie kódexu osvedčených postupov, |
| --- | --- |

—

vypracovanie kódexu osvedčených postupov,

| — | podpora partnerstva medzi investormi a členskými štátmi, |
| --- | --- |

—

podpora partnerstva medzi investormi a členskými štátmi,

| — | spolupráca medzi členskými štátmi a investormi v citlivých strategických oblastiach a v projektoch na mori na podporu verejno-súkromných partnerstiev pre trvalo udržateľný rozvoj a vplyv pobrežného priemyslu na ďalšie hospodárske odvetvia, ako je napríklad cestovný ruch či rybolov, |
| --- | --- |

—

spolupráca medzi členskými štátmi a investormi v citlivých strategických oblastiach a v projektoch na mori na podporu verejno-súkromných partnerstiev pre trvalo udržateľný rozvoj a vplyv pobrežného priemyslu na ďalšie hospodárske odvetvia, ako je napríklad cestovný ruch či rybolov,

| — | spolupráca pri ochrane kritickej infraštruktúry na mori pred terorizmom a námorným pirátstvom. |
| --- | --- |

—

spolupráca pri ochrane kritickej infraštruktúry na mori pred terorizmom a námorným pirátstvom.

| 7.3. | Zástupcovia odvetvia v súčasnosti považujú prácu na referenčnom dokumente (BREF) o prieskume a ťažbe uhľovodíkov v EÚ s využitím vysokoobjemového hydraulického štiepenia za citlivú regulačnú záležitosť. |
| --- | --- |

7.3.

Zástupcovia odvetvia v súčasnosti považujú prácu na referenčnom dokumente (BREF) o prieskume a ťažbe uhľovodíkov v EÚ s využitím vysokoobjemového hydraulického štiepenia za citlivú regulačnú záležitosť.

| 7.4. | V súvislosti s vplyvom regulácie na rozvoj všetkých odvetví pobrežného priemyslu sa vyžaduje aj súlad s najnovšou smernicou (júl 2014), ktorou sa stanovuje rámec pre námorné územné plánovanie. |
| --- | --- |

7.4.

V súvislosti s vplyvom regulácie na rozvoj všetkých odvetví pobrežného priemyslu sa vyžaduje aj súlad s najnovšou smernicou (júl 2014), ktorou sa stanovuje rámec pre námorné územné plánovanie.

| 7.5. | Oznámenie COM(2008) 699 o politike v oblasti surovín, ktorým sa mapuje cesta k väčšej medzinárodnej spolupráci medzi vnútroštátnymi geologickými prieskumami s cieľom zlepšiť znalostnú základňu EÚ, by takisto malo mať nepriamy vplyv na pobrežný priemysel. |
| --- | --- |

7.5.

Oznámenie COM(2008) 699 o politike v oblasti surovín, ktorým sa mapuje cesta k väčšej medzinárodnej spolupráci medzi vnútroštátnymi geologickými prieskumami s cieľom zlepšiť znalostnú základňu EÚ, by takisto malo mať nepriamy vplyv na pobrežný priemysel.

| 7.6. | Nemenej dôležité sú aj tieto regulačné a politické otázky s vplyvom na celý európsky pobrežný priemysel:






  — | vplyv Dohovoru o pracovných normách v námornej doprave, |
| --- | --- | --- |

7.6.

Nemenej dôležité sú aj tieto regulačné a politické otázky s vplyvom na celý európsky pobrežný priemysel:

—

vplyv Dohovoru o pracovných normách v námornej doprave,

| — | vplyv dohovoru MARPOL (limity SO2 a NO2) a Dohovoru o záťažovej vode. |
| --- | --- |

—

vplyv dohovoru MARPOL (limity SO2 a NO2) a Dohovoru o záťažovej vode.

8.   Ako možno prekonať ťažkosti pri zabezpečení sociálneho rozmeru a trvalo udržateľného rozvoja v otázkach zamestnanosti v pobrežnom priemysle?

| 8.1. | Veľká rozmanitosť európskeho pobrežného priemyslu a významný vplyv globalizácie na toto hospodárske odvetvie, ako aj dosiaľ nevyriešené problémy v oblasti sociálneho dumpingu a pri dosahovaní rovnakých podmienok v tomto odvetví spôsobujú zložitú situáciu, pokiaľ ide o pracovné otázky. Tento stav umocňujú problémy v oblasti sociálneho dialógu, kolektívnych pracovných vzťahov a sociálnych noriem. |
| --- | --- |

8.1.

Veľká rozmanitosť európskeho pobrežného priemyslu a významný vplyv globalizácie na toto hospodárske odvetvie, ako aj dosiaľ nevyriešené problémy v oblasti sociálneho dumpingu a pri dosahovaní rovnakých podmienok v tomto odvetví spôsobujú zložitú situáciu, pokiaľ ide o pracovné otázky. Tento stav umocňujú problémy v oblasti sociálneho dialógu, kolektívnych pracovných vzťahov a sociálnych noriem.

| 8.1.1. | Tieto problémy by mohli byť komplexne riešené na základe Dohovoru o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006, ktorý v súčasnosti nadobúda účinnosť, a nariadenia EÚ, ktorým sa vykonáva. |
| --- | --- |

8.1.1.

Tieto problémy by mohli byť komplexne riešené na základe Dohovoru o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006, ktorý v súčasnosti nadobúda účinnosť, a nariadenia EÚ, ktorým sa vykonáva.

| 8.1.2. | Žiaľ, príležitosti pre široké uplatňovanie tohto dohovoru v pobrežnom priemysle sú stále obmedzené. Vyplýva to jednak z chýbajúcich presných ustanovení v Dohovore o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 týkajúcich sa pracovníkov na mori, a tiež z postoja vlád, prevádzkovateľov a vlastníkov. Túto situáciu ďalej zhoršujú existujúce problémy v EÚ s registrami plavidiel a plávajúcich priemyselných zariadení. |
| --- | --- |

8.1.2.

Žiaľ, príležitosti pre široké uplatňovanie tohto dohovoru v pobrežnom priemysle sú stále obmedzené. Vyplýva to jednak z chýbajúcich presných ustanovení v Dohovore o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 týkajúcich sa pracovníkov na mori, a tiež z postoja vlád, prevádzkovateľov a vlastníkov. Túto situáciu ďalej zhoršujú existujúce problémy v EÚ s registrami plavidiel a plávajúcich priemyselných zariadení.

| 8.2. | EHSV je presvedčený, že Komisia a európski sociálni partneri v jednotlivých sektoroch, ktorí zastupujú pobrežný priemysel, by mali využiť pozitívny príklad smernice z roku 2008, ktorou sa vykonáva dohoda uzavretá medzi Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva a Európskou federáciou pracovníkov v doprave o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave. |
| --- | --- |

8.2.

EHSV je presvedčený, že Komisia a európski sociálni partneri v jednotlivých sektoroch, ktorí zastupujú pobrežný priemysel, by mali využiť pozitívny príklad smernice z roku 2008, ktorou sa vykonáva dohoda uzavretá medzi Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva a Európskou federáciou pracovníkov v doprave o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave.

| 8.2.1. | Ako model pre odvetvie ťažby na mory by mohla slúžiť kolektívna zmluva Medzinárodnej federácie pracovníkov v doprave (ITF). Jej vykonávaniu v súčasnosti bráni chýbajúca ochota zo strany vnútroštátnych orgánov, situácia týkajúca sa registrov plavidiel, neuspokojivý stav sociálneho dialógu a vysoká miera účasti osôb na trhu práce zamestnaných na tzv. „podradné“ zmluvy a fiktívnych samostatne zárobkovo činných osôb. |
| --- | --- |

8.2.1.

Ako model pre odvetvie ťažby na mory by mohla slúžiť kolektívna zmluva Medzinárodnej federácie pracovníkov v doprave (ITF). Jej vykonávaniu v súčasnosti bráni chýbajúca ochota zo strany vnútroštátnych orgánov, situácia týkajúca sa registrov plavidiel, neuspokojivý stav sociálneho dialógu a vysoká miera účasti osôb na trhu práce zamestnaných na tzv. „podradné“ zmluvy a fiktívnych samostatne zárobkovo činných osôb.

9.   Európska stratégia pre Severné more

| 9.1. | Odvetvie ťažby ropy a zemného plynu sa rozvíja už 50 rokov a podľa odhadov má pred sebou ešte ďalších 50 rokov. Toto odvetvie čelí výrazným zmenám v oblasti energetiky:






  — | narastajúci podiel energie získanej z obnoviteľných zdrojov, |
| --- | --- | --- |

9.1.

Odvetvie ťažby ropy a zemného plynu sa rozvíja už 50 rokov a podľa odhadov má pred sebou ešte ďalších 50 rokov. Toto odvetvie čelí výrazným zmenám v oblasti energetiky:

—

narastajúci podiel energie získanej z obnoviteľných zdrojov,

| — | narastajúci podiel energie vyrobenej lokálne a z rôznych miestnych zdrojov, |
| --- | --- |

—

narastajúci podiel energie vyrobenej lokálne a z rôznych miestnych zdrojov,

| — | výzvy spojené so schopnosťou súčasnej prenosovej sústavy vyvažovať dodávku s dopytom, |
| --- | --- |

—

výzvy spojené so schopnosťou súčasnej prenosovej sústavy vyvažovať dodávku s dopytom,

| — | ciele EÚ týkajúce sa zníženia objemu emisií uhlíka do roku 2030. |
| --- | --- |

—

ciele EÚ týkajúce sa zníženia objemu emisií uhlíka do roku 2030.

Otázka znie: je tradičné odvetvie ťažby ropy a zemného plynu schopné zvládnuť dôležitú úlohu týkajúcu sa diverzifikácie smerom k obnoviteľným zdrojom energie a uskutočniť túto zmenu?

| 9.2. | Komisia pre Severné more by mala spolupracovať so Snemovňou lordov s cieľom zapojiť britskú vládu do presadzovania integrovaného prístupu k námornému územnému plánovaniu v oblasti Severného mora a vypracovať oznámenie a stratégiu týkajúcu sa stanovenia prínosov energetickej siete v Severnom mori pre verejnosť. |
| --- | --- |

9.2.

Komisia pre Severné more by mala spolupracovať so Snemovňou lordov s cieľom zapojiť britskú vládu do presadzovania integrovaného prístupu k námornému územnému plánovaniu v oblasti Severného mora a vypracovať oznámenie a stratégiu týkajúcu sa stanovenia prínosov energetickej siete v Severnom mori pre verejnosť.

| 9.3. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby podporila diskusiu o potenciáli osobitnej stratégie pre Severné more, ktorá by sa zaoberala týmito výzvami pre udržateľný a konkurencieschopný pobrežný priemysel v Európe:






  — | produkt a dizajn |
| --- | --- | --- |

9.3.

EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby podporila diskusiu o potenciáli osobitnej stratégie pre Severné more, ktorá by sa zaoberala týmito výzvami pre udržateľný a konkurencieschopný pobrežný priemysel v Európe:

—

produkt a dizajn

| — | spoločnosť |
| --- | --- |

—

spoločnosť

| — | výroba |
| --- | --- |

—

výroba

| — | právne predpisy |
| --- | --- |

—

právne predpisy

| — | financovanie. |
| --- | --- |

—

financovanie.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  FEED – Front-End Engineering Design (predprojektové inžinierske a projektové štúdie).

1

(2)  Liam Smyth – Aberdeen & Grampian Chamber of Commerce (obchodná komora).

2

(3)  Európske odvetvie pobrežnej veternej energie – hlavné trendy a štatistiky 2014.

3

Európske odvetvie pobrežnej veternej energie – hlavné trendy a štatistiky 2014.

(4)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Inovácia v modrej ekonomike: využitie potenciálu našich morí a oceánov na rast a tvorbu pracovných miest [COM(2014) 254 final (Ú. v. EÚ C 12, 15.1.2015, s. 93)].

4

---

PRÍLOHA

Výsledky SWOT analýzy charakterizujúcej európsky priemysel ťažby ropy a plynu na mori

| S – Silné stránky | W – Slabé stránky |
| --- | --- |
| — | Skúsenosti získané v náročných prevádzkových podmienkach a v hlbokých vodách |

S – Silné stránky

W – Slabé stránky

—

Skúsenosti získané v náročných prevádzkových podmienkach a v hlbokých vodách

| — | Poznatky uznávané vo svete |
| --- | --- |

—

Poznatky uznávané vo svete

| — | Vysoko kvalifikovaní a skúsení pracovníci |
| --- | --- |

—

Vysoko kvalifikovaní a skúsení pracovníci

| — | Sektorový(klastrový) charakter odvetvia |
| --- | --- |

—

Sektorový(klastrový) charakter odvetvia

| — | Vysoké výrobné náklady |
| --- | --- |

—

Vysoké výrobné náklady

| — | Nižšia ako očakávaná efektivita výroby |
| --- | --- |

—

Nižšia ako očakávaná efektivita výroby

| — | Fiškálna neistota |
| --- | --- |

—

Fiškálna neistota

| — | Zastarávanie infraštruktúry |
| --- | --- |

—

Zastarávanie infraštruktúry

| — | Slabá spolupráca |
| --- | --- |

—

Slabá spolupráca

O – Príležitosti

T – Ohrozenia

| — | Objavenie nových ťažobných oblastí s nižšími nákladmi na prevádzku a rozvoj |
| --- | --- |

—

Objavenie nových ťažobných oblastí s nižšími nákladmi na prevádzku a rozvoj

| — | Vývoz výrobkov, zariadení a znalostí na nové trhy |
| --- | --- |

—

Vývoz výrobkov, zariadení a znalostí na nové trhy

| — | Spolupráca v oblastiach: „spoločná koncepcia/normalizácia“, využívanie infraštruktúry a výmena poznatkov |
| --- | --- |

—

Spolupráca v oblastiach: „spoločná koncepcia/normalizácia“, využívanie infraštruktúry a výmena poznatkov

| — | „Zhoda“, pokiaľ ide o úpravu úrovne odmien v súlade so zásadou „buďme realisti“ |
| --- | --- |

—

„Zhoda“, pokiaľ ide o úpravu úrovne odmien v súlade so zásadou „buďme realisti“

| — | Využívanie programu reindustrializácie EÚ |
| --- | --- |

—

Využívanie programu reindustrializácie EÚ

| — | Pokles svetových cien ropy |
| --- | --- |

—

Pokles svetových cien ropy

| — | Zníženie stavov v sektore ako reakcia na vysoký pokles cien na prelome rokov 2014/2015 |
| --- | --- |

—

Zníženie stavov v sektore ako reakcia na vysoký pokles cien na prelome rokov 2014/2015

| — | Odchod veľkého počtu kvalifikovaných pracovníkov do dôchodku v priebehu nasledujúcich 10 rokov |
| --- | --- |

—

Odchod veľkého počtu kvalifikovaných pracovníkov do dôchodku v priebehu nasledujúcich 10 rokov

| — | Prudký pokles cien z dôvodu nárastu ťažby bitúmenových pieskov a roponosnej bridlice v USA |
| --- | --- |

—

Prudký pokles cien z dôvodu nárastu ťažby bitúmenových pieskov a roponosnej bridlice v USA

| — | Spomalenie hospodárskeho rastu v Ázii |
| --- | --- |

—

Spomalenie hospodárskeho rastu v Ázii

| — | Postoj OPEC k obmedzeniam výroby |
| --- | --- |

—

Postoj OPEC k obmedzeniam výroby

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/83

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Tvorivé a kultúrne odvetvia – silná stránka Európy v celosvetovej konkurencii“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/13)

| Spravodajkyňa: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Nicola KONSTANTINOU |

Spravodajkyňa:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Pomocný spravodajca:

Nicola KONSTANTINOU

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 22. januára 2015 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

„Tvorivé a kultúrne odvetvia – európske aktíva, ktoré treba využiť v celosvetovej hospodárskej súťaži“.

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

Poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI), ktorá bola poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 15. júla 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra 2015) prijal 215 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Vzhľadom na význam tvorivých a kultúrnych odvetví pre HDP Európskej únie EHSV požaduje od Európskej komisie, aby vypracovala stratégiu rozvoja týchto odvetví na niekoľko rokov. |
| --- | --- |

1.1.

Vzhľadom na význam tvorivých a kultúrnych odvetví pre HDP Európskej únie EHSV požaduje od Európskej komisie, aby vypracovala stratégiu rozvoja týchto odvetví na niekoľko rokov.

| 1.2. | EHSV sa najmä domnieva, že je potrebné zaradiť tieto odvetvia, ktoré prispievajú k rozširovaniu medzinárodného dosahu Európskej únie, do práve prebiehajúcich úvah Európskej komisie týkajúcich sa oznámenia o novej stratégii v oblasti obchodnej politiky, ktorého uverejnenie sa očakáva na jeseň roku 2015. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV sa najmä domnieva, že je potrebné zaradiť tieto odvetvia, ktoré prispievajú k rozširovaniu medzinárodného dosahu Európskej únie, do práve prebiehajúcich úvah Európskej komisie týkajúcich sa oznámenia o novej stratégii v oblasti obchodnej politiky, ktorého uverejnenie sa očakáva na jeseň roku 2015.

| 1.3. | So zreteľom na vývoj trhu práce v niektorých členských štátoch je potrebné v primeranej miere zohľadniť potreby atypických pracovníkov v oblasti pracovných podmienok, zdravia a bezpečnosti. EHSV je zástancom intenzívnejšieho kolektívneho vyjednávania v rámci sektora médií a kultúry, najmä v rámci národných tradícií. |
| --- | --- |

1.3.

So zreteľom na vývoj trhu práce v niektorých členských štátoch je potrebné v primeranej miere zohľadniť potreby atypických pracovníkov v oblasti pracovných podmienok, zdravia a bezpečnosti. EHSV je zástancom intenzívnejšieho kolektívneho vyjednávania v rámci sektora médií a kultúry, najmä v rámci národných tradícií.

| 1.4. | Mimoriadnu pozornosť si zaslúžia aj viaceré iné témy: prispôsobenie sa novým potrebám trhu, posilnenie profesijnej mobility v sektore, nástroje a politiky na odbornú prípravu, vzdelávanie a financovanie kolektívneho financovania (tzv. crowdfundingové platformy). |
| --- | --- |

1.4.

Mimoriadnu pozornosť si zaslúžia aj viaceré iné témy: prispôsobenie sa novým potrebám trhu, posilnenie profesijnej mobility v sektore, nástroje a politiky na odbornú prípravu, vzdelávanie a financovanie kolektívneho financovania (tzv. crowdfundingové platformy).

| 1.5. | Podpora hodnôt EÚ ako dodržiavanie ľudskej dôstojnosti, sloboda, demokracia, rovnosť pred zákonom, ochrana menšín atď. by sa mala častejšie zverovať aj do rúk „tvorivých pracovníkov“, ktorí sú schopní prilákať mladých ľudí vďaka aplikáciám, videonahrávkam, hrám, komiksom atď. |
| --- | --- |

1.5.

Podpora hodnôt EÚ ako dodržiavanie ľudskej dôstojnosti, sloboda, demokracia, rovnosť pred zákonom, ochrana menšín atď. by sa mala častejšie zverovať aj do rúk „tvorivých pracovníkov“, ktorí sú schopní prilákať mladých ľudí vďaka aplikáciám, videonahrávkam, hrám, komiksom atď.

| 1.6. | Pre tieto odvetvia, ktorým sa nedarí „zachytávať“ hodnotu, je zásadné finančné zhodnotenie ich nehmotných statkov – zákaznícka základňa, dobré meno a povesť, značky, know-how –, ktoré majú trvalú hodnotu a sú zdrojom zisku v budúcnosti. |
| --- | --- |

1.6.

Pre tieto odvetvia, ktorým sa nedarí „zachytávať“ hodnotu, je zásadné finančné zhodnotenie ich nehmotných statkov – zákaznícka základňa, dobré meno a povesť, značky, know-how –, ktoré majú trvalú hodnotu a sú zdrojom zisku v budúcnosti.

2.   Úvod

| 2.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor už viac ako 11 rokov podporuje rozvoj tvorivých a kultúrnych odvetví. Výbor ešte predtým, ako Komisia v roku 2012 vypracovala oznámenie pod názvom „Podpora kultúrnych a tvorivých sektorov v záujme rastu a zamestnanosti v Európskej únii (1)“, prijal niekoľko stanovísk v rokoch 2004 – 2014 (2). |
| --- | --- |

2.1.

Európsky hospodársky a sociálny výbor už viac ako 11 rokov podporuje rozvoj tvorivých a kultúrnych odvetví. Výbor ešte predtým, ako Komisia v roku 2012 vypracovala oznámenie pod názvom „Podpora kultúrnych a tvorivých sektorov v záujme rastu a zamestnanosti v Európskej únii (1)“, prijal niekoľko stanovísk v rokoch 2004 – 2014 (2).

| 2.2. | Tvorivé a kultúrne odvetvia majú v rámci európskej spoločnosti strategickú pozíciu, ktorá im umožňuje podporovať inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast („Európa 2020“), keďže sa ukázalo (3), že jedna z ich vlastností – schopnosť inovácie – je v prípade tvorivých a kultúrnych odvetví intenzívnejšia než v iných odvetviach hospodárstva. |
| --- | --- |

2.2.

Tvorivé a kultúrne odvetvia majú v rámci európskej spoločnosti strategickú pozíciu, ktorá im umožňuje podporovať inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast („Európa 2020“), keďže sa ukázalo (3), že jedna z ich vlastností – schopnosť inovácie – je v prípade tvorivých a kultúrnych odvetví intenzívnejšia než v iných odvetviach hospodárstva.

| 2.3. | Okrem toho je potrebné zdôrazniť špecifickú úlohu, ktorú zohrávajú tvorivé a kultúrne odvetvia v európskej spoločnosti pri podpore pluralizmu a kultúrnej rozmanitosti, ako aj európskej identity (4). |
| --- | --- |

2.3.

Okrem toho je potrebné zdôrazniť špecifickú úlohu, ktorú zohrávajú tvorivé a kultúrne odvetvia v európskej spoločnosti pri podpore pluralizmu a kultúrnej rozmanitosti, ako aj európskej identity (4).

| 2.4. | V januári 2015 sa predsedníctvo EHSV rozhodlo schváliť vypracovanie nového stanoviska z vlastnej iniciatívy na tému tvorivých a kultúrnych odvetví vzhľadom na skutočnosť, že tvorivé a kultúrne odvetvia sú silnou stránkou EÚ vo svetovej konkurencii. Spojené štáty, Kanada a Kórea totiž, napríklad, vypracúvajú účinné stratégie tzv. mäkkej moci, ktorých cieľom je šíriť kultúru a životný štýl a podporovať hospodársky rozvoj svojich podnikov, ktoré tvoria, vyrábajú a šíria tovar a služby s kultúrnym obsahom. |
| --- | --- |

2.4.

V januári 2015 sa predsedníctvo EHSV rozhodlo schváliť vypracovanie nového stanoviska z vlastnej iniciatívy na tému tvorivých a kultúrnych odvetví vzhľadom na skutočnosť, že tvorivé a kultúrne odvetvia sú silnou stránkou EÚ vo svetovej konkurencii. Spojené štáty, Kanada a Kórea totiž, napríklad, vypracúvajú účinné stratégie tzv. mäkkej moci, ktorých cieľom je šíriť kultúru a životný štýl a podporovať hospodársky rozvoj svojich podnikov, ktoré tvoria, vyrábajú a šíria tovar a služby s kultúrnym obsahom.

| 2.5. | Pre ktoré kľúčové faktory sa chce EHSV znovu zaujímať o rozvoj týchto odvetví? |
| --- | --- |

2.5.

Pre ktoré kľúčové faktory sa chce EHSV znovu zaujímať o rozvoj týchto odvetví?

| 2.5.1. | V prvom rade ich význam pre európske hospodárstvo neustále narastá. Vzhľadom na rôzne existujúce definície a najnovšie dostupné štatistické údaje, tvorivé a kultúrne odvetvia predstavujú jeden z najdynamickejšie sa rozvíjajúcich sektorov európskeho hospodárstva. V štúdii spoločnosti TERA Consultants pokrývajúcej obdobie rokov 2008 – 2011 (5) sa konštatuje, že príspevok týchto odvetví do európskeho HDP sa pohybuje od 4,4 % (len pre čisto tvorivé odvetvia alebo „core industries“) do 6,8 % (doplnené o odvetvia, ktoré sú vo veľkej miere závislé od čisto tvorivých odvetví alebo „non-core industries“). Ich prínos k zamestnanosti predstavuje 8,3 miliónov pracovných miest, čo predstavuje 3,8 % z celkového počtu aktívneho obyvateľstva EÚ pre čisto tvorivé odvetvia (core Industries), a 14 miliónov pracovných miest, ak sa pripočítajú všetky odvetvia, ktoré sú vo veľkej miere závislé od čisto tvorivých odvetví (non core industries), čo predstavuje 6,5 % celkového aktívneho obyvateľstva EÚ. Po odvetví stavebníctva a výroby nápojov teda ide o tretieho najväčšieho zamestnávateľa v EÚ. |
| --- | --- |

2.5.1.

V prvom rade ich význam pre európske hospodárstvo neustále narastá. Vzhľadom na rôzne existujúce definície a najnovšie dostupné štatistické údaje, tvorivé a kultúrne odvetvia predstavujú jeden z najdynamickejšie sa rozvíjajúcich sektorov európskeho hospodárstva. V štúdii spoločnosti TERA Consultants pokrývajúcej obdobie rokov 2008 – 2011 (5) sa konštatuje, že príspevok týchto odvetví do európskeho HDP sa pohybuje od 4,4 % (len pre čisto tvorivé odvetvia alebo „core industries“) do 6,8 % (doplnené o odvetvia, ktoré sú vo veľkej miere závislé od čisto tvorivých odvetví alebo „non-core industries“). Ich prínos k zamestnanosti predstavuje 8,3 miliónov pracovných miest, čo predstavuje 3,8 % z celkového počtu aktívneho obyvateľstva EÚ pre čisto tvorivé odvetvia (core Industries), a 14 miliónov pracovných miest, ak sa pripočítajú všetky odvetvia, ktoré sú vo veľkej miere závislé od čisto tvorivých odvetví (non core industries), čo predstavuje 6,5 % celkového aktívneho obyvateľstva EÚ. Po odvetví stavebníctva a výroby nápojov teda ide o tretieho najväčšieho zamestnávateľa v EÚ.

| 2.5.2. | Výška verejného dlhu prinútila štáty a územné samosprávy obmedziť dotácie pre hudobné a kultúrne združenia, divadlá, nezávislé klubové kiná a orchestre. Veľké verejnoprávne rozhlasové a televízne stanice majú vo viacerých členských štátoch ťažkosti, takisto ako tlač, ktorá je momentálne v kríze prameniacej z jej hospodárskeho modelu vzhľadom na digitálnu revolúciu. |
| --- | --- |

2.5.2.

Výška verejného dlhu prinútila štáty a územné samosprávy obmedziť dotácie pre hudobné a kultúrne združenia, divadlá, nezávislé klubové kiná a orchestre. Veľké verejnoprávne rozhlasové a televízne stanice majú vo viacerých členských štátoch ťažkosti, takisto ako tlač, ktorá je momentálne v kríze prameniacej z jej hospodárskeho modelu vzhľadom na digitálnu revolúciu.

| 2.5.3. | V júni 2013 sa začali rokovania v súvislosti s transatlantickým partnerstvom, pričom deväť rokovaní sa už uskutočnilo. EHSV uznáva kultúrnu výnimku a podporuje pozíciu Európskeho parlamentu, ktorý vo svojom uznesení z 23. mája 2013 o rokovaniach o dohode v oblasti obchodu a investícií medzi EÚ a USA (6) požaduje, aby sa „vyčlenenie kultúrnych a audiovizuálnych služieb vrátane tých, ktoré sa poskytujú online, jasne stanovilo v mandáte na rokovanie“. |
| --- | --- |

2.5.3.

V júni 2013 sa začali rokovania v súvislosti s transatlantickým partnerstvom, pričom deväť rokovaní sa už uskutočnilo. EHSV uznáva kultúrnu výnimku a podporuje pozíciu Európskeho parlamentu, ktorý vo svojom uznesení z 23. mája 2013 o rokovaniach o dohode v oblasti obchodu a investícií medzi EÚ a USA (6) požaduje, aby sa „vyčlenenie kultúrnych a audiovizuálnych služieb vrátane tých, ktoré sa poskytujú online, jasne stanovilo v mandáte na rokovanie“.

| 2.5.4. | Program Tvorivá Európa, ku ktorému sa už výbor mal možnosť vyjadriť (7), práve nadobudol platnosť s rozpočtom vo výške 1,46 miliardy EUR na obdobie rokov 2014 – 2020. |
| --- | --- |

2.5.4.

Program Tvorivá Európa, ku ktorému sa už výbor mal možnosť vyjadriť (7), práve nadobudol platnosť s rozpočtom vo výške 1,46 miliardy EUR na obdobie rokov 2014 – 2020.

3.   Všeobecné pripomienky

3.1.   
  Otázniky v súvislosti s hospodárskym vývojom odvetvia

| 3.1.1. | Viaceré kľúčové európske kultúrne a tvorivé odvetvia oslabila kríza:






  — | koncerty a orchestre vážnej a folklórnej hudby, |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Viaceré kľúčové európske kultúrne a tvorivé odvetvia oslabila kríza:

—

koncerty a orchestre vážnej a folklórnej hudby,

| — | divadelné festivaly a festivaly lyrického umenia, |
| --- | --- |

—

divadelné festivaly a festivaly lyrického umenia,

| — | odvetvie komiksov v Európe je obeťou pirátstva, |
| --- | --- |

—

odvetvie komiksov v Európe je obeťou pirátstva,

| — | rozpočty činností audiovizuálnej produkcie určené staniciam verejnoprávnej televízie niekedy prišli o významné sumy. |
| --- | --- |

—

rozpočty činností audiovizuálnej produkcie určené staniciam verejnoprávnej televízie niekedy prišli o významné sumy.

| 3.1.2. | Štatistické údaje Eurostatu za obdobie rokov 2009 – 2013 potvrdzujú pokles počtu pracovných miest v sektore vydavateľstiev vo Francúzsku (146 000 zamestnancov v roku 2009 a 112 000 v roku 2013) alebo činností v oblasti výroby programov a natáčania filmov v Poľsku (25 000 zamestnancov v roku 2009 a 19 600 v roku 2013). |
| --- | --- |

3.1.2.

Štatistické údaje Eurostatu za obdobie rokov 2009 – 2013 potvrdzujú pokles počtu pracovných miest v sektore vydavateľstiev vo Francúzsku (146 000 zamestnancov v roku 2009 a 112 000 v roku 2013) alebo činností v oblasti výroby programov a natáčania filmov v Poľsku (25 000 zamestnancov v roku 2009 a 19 600 v roku 2013).

| 3.1.3. | Podľa správy Európskej nadácie pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok v Dubline („Arts, Entertainement and Recreation: working conditions and job quality“) (8) zamestnanosť v sektoroch umenia, zábavy a voľného času v Európskej únii v rokoch 2010 –2012 naopak narástla: + 2 %. Podiel pracujúcich v týchto sektoroch v niektorých členských štátoch výrazne prevyšuje európsky priemer (1,6 % ekonomicky činného obyvateľstva), a to v Spojenom kráľovstve a v Estónsku s 2,6 %, vo Švédsku s 2,5 % (14 % podnikov a 8 % HDP) a v Lotyšsku s 2,3 %. |
| --- | --- |

3.1.3.

Podľa správy Európskej nadácie pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok v Dubline („Arts, Entertainement and Recreation: working conditions and job quality“) (8) zamestnanosť v sektoroch umenia, zábavy a voľného času v Európskej únii v rokoch 2010 –2012 naopak narástla: + 2 %. Podiel pracujúcich v týchto sektoroch v niektorých členských štátoch výrazne prevyšuje európsky priemer (1,6 % ekonomicky činného obyvateľstva), a to v Spojenom kráľovstve a v Estónsku s 2,6 %, vo Švédsku s 2,5 % (14 % podnikov a 8 % HDP) a v Lotyšsku s 2,3 %.

3.2.   
  Štruktúra programu Tvorivá Európa 2014 – 2020, ktorý kladie dôraz na otázky financovania a miestnych zástupcov

| 3.2.1. | Príčinou toho, že podniky tvorivého priemyslu potrebujú vyhľadávať zdroje financovania, je náročnosť zostavenia príjmového modelu, vďaka ktorému by získavali hodnotu. MSP by sa stali menej závislými od verejných dotácií, ak by dostali usmernenia na zostavovanie takých obchodných a príjmových modelov, ktoré by im umožnili nielen vytvárať, ale aj získavať hodnotu. |
| --- | --- |

3.2.1.

Príčinou toho, že podniky tvorivého priemyslu potrebujú vyhľadávať zdroje financovania, je náročnosť zostavenia príjmového modelu, vďaka ktorému by získavali hodnotu. MSP by sa stali menej závislými od verejných dotácií, ak by dostali usmernenia na zostavovanie takých obchodných a príjmových modelov, ktoré by im umožnili nielen vytvárať, ale aj získavať hodnotu.

| 3.2.2. | EHSV v minulosti vyjadril pochybnosti, pokiaľ ide o nové opatrenie pre MSP a ostatných prevádzkovateľov, na základe ktorého by mohli mať ľahší prístup k financovaniu. Zdôraznil nedostatočné odborné znalosti Európskeho investičného fondu (EIF) v oblasti kultúry (9). Lenže práve táto inštitúcia je nositeľom záruky za sektor vo výške 121 miliónov EUR. |
| --- | --- |

3.2.2.

EHSV v minulosti vyjadril pochybnosti, pokiaľ ide o nové opatrenie pre MSP a ostatných prevádzkovateľov, na základe ktorého by mohli mať ľahší prístup k financovaniu. Zdôraznil nedostatočné odborné znalosti Európskeho investičného fondu (EIF) v oblasti kultúry (9). Lenže práve táto inštitúcia je nositeľom záruky za sektor vo výške 121 miliónov EUR.

| 3.2.3. | Podľa programu Tvorivá Európa má pákový efekt tejto záruky dosiahnuť 5,7 %, čo predpokladá poskytnutie zhruba 700 miliónov EUR na účely výzvy na predkladanie ponúk a umožňuje vybrať subjekty, ktoré majú na starosti budovanie administratívnych kapacít pre mechanizmus záruky. |
| --- | --- |

3.2.3.

Podľa programu Tvorivá Európa má pákový efekt tejto záruky dosiahnuť 5,7 %, čo predpokladá poskytnutie zhruba 700 miliónov EUR na účely výzvy na predkladanie ponúk a umožňuje vybrať subjekty, ktoré majú na starosti budovanie administratívnych kapacít pre mechanizmus záruky.

| 3.2.4. | Tiež by bolo zaujímavé diverzifikovať spôsoby financovania. Tzv. crowdfunding umožňuje jednoduchší prístup k financovaniu projektov a znižuje riziko investorov („La Tribune“, 11. februára 2014). |
| --- | --- |

3.2.4.

Tiež by bolo zaujímavé diverzifikovať spôsoby financovania. Tzv. crowdfunding umožňuje jednoduchší prístup k financovaniu projektov a znižuje riziko investorov („La Tribune“, 11. februára 2014).

| 3.2.5. | Vo všeobecnosti sa všetko týka otázky finančného ocenenia nehmotných statkov. Európska komisia uznáva význam týchto nehmotných statkov, nenavrhuje však žiadnu všeobecnú metódu ich finančného ohodnotenia. |
| --- | --- |

3.2.5.

Vo všeobecnosti sa všetko týka otázky finančného ocenenia nehmotných statkov. Európska komisia uznáva význam týchto nehmotných statkov, nenavrhuje však žiadnu všeobecnú metódu ich finančného ohodnotenia.

| 3.2.6. | Nedostatočný počet miestnych zástupcov: program Tvorivá Európa má v členských štátoch jedno až štyri pracoviská, a to buď v hlavnom meste, alebo v metropole. Takáto sieť nie je postačujúca na to, aby sa zabezpečila podpora programov vo všetkých regiónoch, ktoré sa v rozsiahlej miere orientujú na tvorivé a kultúrne odvetvia. |
| --- | --- |

3.2.6.

Nedostatočný počet miestnych zástupcov: program Tvorivá Európa má v členských štátoch jedno až štyri pracoviská, a to buď v hlavnom meste, alebo v metropole. Takáto sieť nie je postačujúca na to, aby sa zabezpečila podpora programov vo všetkých regiónoch, ktoré sa v rozsiahlej miere orientujú na tvorivé a kultúrne odvetvia.

3.3.   
  Prispôsobenie práva duševného vlastníctva digitálnej revolúcii

| 3.3.1. | Reforma smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/29/ES o autorských právach (10) je v súčasnosti predmetom diskusie, najmä v súvislosti s oznámením Komisie z 19. mája 2010 [COM(2010) 245 final „Digitálna agenda pre Európu“], v ktorej sa predkladajú na posúdenie citlivé otázky:






  — | Je potrebné zaviesť jednotné európske osvedčenie o autorskom práve? |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Reforma smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/29/ES o autorských právach (10) je v súčasnosti predmetom diskusie, najmä v súvislosti s oznámením Komisie z 19. mája 2010 [COM(2010) 245 final „Digitálna agenda pre Európu“], v ktorej sa predkladajú na posúdenie citlivé otázky:

—

Je potrebné zaviesť jednotné európske osvedčenie o autorskom práve?

| — | Ako prispôsobiť veľmi rozmanité a komplexné formy autorského práva, ktoré existujú na vnútroštátnej úrovni, novým podobám kultúrnych prejavov? |
| --- | --- |

—

Ako prispôsobiť veľmi rozmanité a komplexné formy autorského práva, ktoré existujú na vnútroštátnej úrovni, novým podobám kultúrnych prejavov?

| — | Je žiaduce zjednotiť v EÚ obdobia ochrany autorským právom? |
| --- | --- |

—

Je žiaduce zjednotiť v EÚ obdobia ochrany autorským právom?

| — | Predvídal zákonodarca revolúciu v oblasti 3D tlačiarne? |
| --- | --- |

—

Predvídal zákonodarca revolúciu v oblasti 3D tlačiarne?

| 3.3.2. | Ďalšou citlivou témou je otázka odmeňovania autorov a umelcov/interpretov vo vzťahu k príjmom, ktoré pochádzajú z využívania ich diel a interpretácií na internete. |
| --- | --- |

3.3.2.

Ďalšou citlivou témou je otázka odmeňovania autorov a umelcov/interpretov vo vzťahu k príjmom, ktoré pochádzajú z využívania ich diel a interpretácií na internete.

| 3.3.3. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebný vyvážený režim, ktorý umožní spravodlivé a správne odmeňovanie pre všetky oprávnené osoby, najmä pre tvorcov obsahu, umelcov – interpretov a producentov. |
| --- | --- |

3.3.3.

EHSV zdôrazňuje, že je potrebný vyvážený režim, ktorý umožní spravodlivé a správne odmeňovanie pre všetky oprávnené osoby, najmä pre tvorcov obsahu, umelcov – interpretov a producentov.

| 3.3.4. | Takisto je potrebné pomôcť MSP/VMP a mikropodnikom kultúrneho a kreatívneho priemyslu s ochranou ich práv duševného vlastníctva (11), najmä v odvetví módy a dizajnu. |
| --- | --- |

3.3.4.

Takisto je potrebné pomôcť MSP/VMP a mikropodnikom kultúrneho a kreatívneho priemyslu s ochranou ich práv duševného vlastníctva (11), najmä v odvetví módy a dizajnu.

| 3.3.5. | EHSV tiež vyzýva Komisiu, aby revíziou smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES o elektronickom obchode (12) preukázala dôslednosť a pridelila zodpovednosť za boj proti pirátstvu všetkým dotknutým subjektom (aktéri/majitelia práv, poskytovatelia webového priestoru, vyhľadávače, poskytovatelia platobných nástrojov atď.). |
| --- | --- |

3.3.5.

EHSV tiež vyzýva Komisiu, aby revíziou smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES o elektronickom obchode (12) preukázala dôslednosť a pridelila zodpovednosť za boj proti pirátstvu všetkým dotknutým subjektom (aktéri/majitelia práv, poskytovatelia webového priestoru, vyhľadávače, poskytovatelia platobných nástrojov atď.).

4.   Konkrétne pripomienky

4.1.   
  Naliehavá potreba stimulujúcich územných mechanizmov

| 4.1.1. | EHSV zdôrazňuje, že práve na miestnej úrovni sa budú – alebo nebudú – uskutočňovať rôzne formy spolupráce. Treba zdôrazniť kľúčovú úlohu kultúrnych zoskupení, tvorivých zón, miest stretnutí, ktoré bezplatne poskytujú mestá a regióny, ako to dokazuje niekoľko regiónov (Valónsko, Rhône-Alpes) počas vypočutia z 15. júna 2015. Experti európskej siete sa vo svojej správe o odolnosti tvorivých a kultúrnych odvetví (13) domnievajú, že verejná politika zameraná na podporu kultúry a tvorivosti sa javí účinnejšia na nižšej ako vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

4.1.1.

EHSV zdôrazňuje, že práve na miestnej úrovni sa budú – alebo nebudú – uskutočňovať rôzne formy spolupráce. Treba zdôrazniť kľúčovú úlohu kultúrnych zoskupení, tvorivých zón, miest stretnutí, ktoré bezplatne poskytujú mestá a regióny, ako to dokazuje niekoľko regiónov (Valónsko, Rhône-Alpes) počas vypočutia z 15. júna 2015. Experti európskej siete sa vo svojej správe o odolnosti tvorivých a kultúrnych odvetví (13) domnievajú, že verejná politika zameraná na podporu kultúry a tvorivosti sa javí účinnejšia na nižšej ako vnútroštátnej úrovni.

| 4.1.2. | Cieľom vykonávania iniciatívy Tvorivá Európa je prideliť jej pracoviskám každý rok 4,9 milióna EUR. Týchto pracovísk je však málo a nachádzajú sa v hlavných mestách alebo metropolách, čo nutne nezaručuje, že sú najlepšie lokalizované vo vzťahu k miestu, kde sa nachádzajú aktéri. |
| --- | --- |

4.1.2.

Cieľom vykonávania iniciatívy Tvorivá Európa je prideliť jej pracoviskám každý rok 4,9 milióna EUR. Týchto pracovísk je však málo a nachádzajú sa v hlavných mestách alebo metropolách, čo nutne nezaručuje, že sú najlepšie lokalizované vo vzťahu k miestu, kde sa nachádzajú aktéri.

4.2.   
  Potreba reagovať na niekedy neistú situáciu pracovníkov na neobvyklých pracovných miestach v tvorivých a kultúrnych odvetviach (okrem odvetví výroby luxusných výrobkov)

| 4.2.1. | V správe Medzinárodnej organizácie práce (MOP) z mája 2014 o pracovných vzťahoch v odvetví médií a kultúrneho priemyslu (14) sa uvádza, že:






  — | 2,3 milióna zamestnancov pracuje v sektore vydavateľstiev, videonahrávok a v televízii, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

V správe Medzinárodnej organizácie práce (MOP) z mája 2014 o pracovných vzťahoch v odvetví médií a kultúrneho priemyslu (14) sa uvádza, že:

—

2,3 milióna zamestnancov pracuje v sektore vydavateľstiev, videonahrávok a v televízii,

| — | 1,2 milióna osôb pracuje v oblasti tlače a mediálnej publikácie, |
| --- | --- |

—

1,2 milióna osôb pracuje v oblasti tlače a mediálnej publikácie,

| — | 1 milión pôsobí ako umelci, pričom polovica z nich má mať štatút samostatne zárobkovo činnej osoby. |
| --- | --- |

—

1 milión pôsobí ako umelci, pričom polovica z nich má mať štatút samostatne zárobkovo činnej osoby.

| 4.2.2. | Vo väčšine týchto povolaní a najmä v odvetví médií a kultúry sa v posledných desaťročiach šíria tzv. neobvyklé pracovné miesta vrátane nárastu počtu zmlúv na čiastočný úväzok a na dobu určitú, dočasnej práce, samostatnej zárobkovej činnosti a ekonomicky závislej činnosti. |
| --- | --- |

4.2.2.

Vo väčšine týchto povolaní a najmä v odvetví médií a kultúry sa v posledných desaťročiach šíria tzv. neobvyklé pracovné miesta vrátane nárastu počtu zmlúv na čiastočný úväzok a na dobu určitú, dočasnej práce, samostatnej zárobkovej činnosti a ekonomicky závislej činnosti.

| 4.2.3. | EHSV súhlasí s bodmi konsenzu, ktoré prijala MOP v máji 2014 (15), podľa ktorých základné zásady a práva v zamestnaní musia platiť pre všetkých pracovníkov odvetvia médií a kultúry bez ohľadu na povahu pracovného pomeru. Konštatuje, že niektorým pracovníkom z odvetvia médií a kultúry sa neposkytuje dostatočná sociálna ochrana (nezamestnanosť, dôchodky, sociálne zabezpečenie atď.) a že v dôsledku občasného rozsiahlejšieho využívania subdodávateľov a veľmi odlišných štatútov medzi atypickými pracovníkmi v tvorivých a kultúrnych odvetviach sa môžu zvýšiť riziká v oblasti bezpečnosti a zdravia. |
| --- | --- |

4.2.3.

EHSV súhlasí s bodmi konsenzu, ktoré prijala MOP v máji 2014 (15), podľa ktorých základné zásady a práva v zamestnaní musia platiť pre všetkých pracovníkov odvetvia médií a kultúry bez ohľadu na povahu pracovného pomeru. Konštatuje, že niektorým pracovníkom z odvetvia médií a kultúry sa neposkytuje dostatočná sociálna ochrana (nezamestnanosť, dôchodky, sociálne zabezpečenie atď.) a že v dôsledku občasného rozsiahlejšieho využívania subdodávateľov a veľmi odlišných štatútov medzi atypickými pracovníkmi v tvorivých a kultúrnych odvetviach sa môžu zvýšiť riziká v oblasti bezpečnosti a zdravia.

| 4.2.4. | EHSV podporuje intenzívnejšiu činnosť pri kolektívnych vyjednávaniach v týchto odvetviach s cieľom dosiahnuť zlepšenie pracovných podmienok. |
| --- | --- |

4.2.4.

EHSV podporuje intenzívnejšiu činnosť pri kolektívnych vyjednávaniach v týchto odvetviach s cieľom dosiahnuť zlepšenie pracovných podmienok.

| 4.2.5. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby predložila ambiciózny legislatívny balík o mobilite, ktorý umožní primerane riešiť problémy týkajúce sa profesijnej mobility v EÚ v oblasti tvorivých a kultúrnych odvetví, a uľahčiť udeľovanie víz v rámci obchodu s tretími krajinami. |
| --- | --- |

4.2.5.

EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby predložila ambiciózny legislatívny balík o mobilite, ktorý umožní primerane riešiť problémy týkajúce sa profesijnej mobility v EÚ v oblasti tvorivých a kultúrnych odvetví, a uľahčiť udeľovanie víz v rámci obchodu s tretími krajinami.

4.3.   
  Zmeny vzdelávacích a výchovných nástrojov, ktoré je potrebné naplánovať v kultúrnych a tvorivých odvetviach

| 4.3.1. | EHSV už upozornil na potrebu presadzovať lepšie poznanie tvorivého priemyslu v priebehu základného vzdelávania a odbornej prípravy v súlade s obsahom Medzinárodnej charty umeleckých remesiel (16). |
| --- | --- |

4.3.1.

EHSV už upozornil na potrebu presadzovať lepšie poznanie tvorivého priemyslu v priebehu základného vzdelávania a odbornej prípravy v súlade s obsahom Medzinárodnej charty umeleckých remesiel (16).

| 4.3.2. | Treba vyzdvihnúť významnú úlohu rozhlasu a televízie ako služby verejnosti, ktorá je nositeľom vzdelania v oblasti kultúry a programov s bohatým literárnym, historickým a umeleckým obsahom. |
| --- | --- |

4.3.2.

Treba vyzdvihnúť významnú úlohu rozhlasu a televízie ako služby verejnosti, ktorá je nositeľom vzdelania v oblasti kultúry a programov s bohatým literárnym, historickým a umeleckým obsahom.

| 4.3.3. | EHSV sa taktiež domnieva, že v období rýchleho rozvoja hospodárskych modelov, ktoré sa viažu najmä na zmeny spotrebiteľských návykov, je potrebné, aby sa do vzdelávacích odborov v kultúrnych a tvorivých odvetviach zaradilo aj vzdelávanie v oblasti hospodárstva, riadenia a stratégií. Aj riadiaci pracovníci a podnikatelia v kultúrnych a tvorivých odvetviach musia mať prístup k takémuto vzdelávaniu, a to formou ďalšieho odborného vzdelávania. |
| --- | --- |

4.3.3.

EHSV sa taktiež domnieva, že v období rýchleho rozvoja hospodárskych modelov, ktoré sa viažu najmä na zmeny spotrebiteľských návykov, je potrebné, aby sa do vzdelávacích odborov v kultúrnych a tvorivých odvetviach zaradilo aj vzdelávanie v oblasti hospodárstva, riadenia a stratégií. Aj riadiaci pracovníci a podnikatelia v kultúrnych a tvorivých odvetviach musia mať prístup k takémuto vzdelávaniu, a to formou ďalšieho odborného vzdelávania.

| 4.3.4. | EHSV vo viacerých svojich stanoviskách poukázal na význam vzdelávania s cieľom šíriť vzácne know-how v oblasti remesiel. Vo viacerých členských štátoch je však čoraz očividnejší narastajúci rozdiel medzi obsahom vzdelávania a potrebami trhu, čo prinútilo niektorých aktérov občianskej spoločnosti k tomu, že sa prostredníctvom zriaďovania súkromných zariadení začali zapájať do školstva alebo v rámci verejno-súkromného partnerstva zaviedli veľmi praktickú krátkodobú odbornú prípravu (4 týždne), ktorá je zameraná na konkrétnu profesiu a umožňuje, aby sa mladí absolventi alebo mladí ľudia bez dokladu o ukončení štúdia stali čo najskôr operatívnymi. |
| --- | --- |

4.3.4.

EHSV vo viacerých svojich stanoviskách poukázal na význam vzdelávania s cieľom šíriť vzácne know-how v oblasti remesiel. Vo viacerých členských štátoch je však čoraz očividnejší narastajúci rozdiel medzi obsahom vzdelávania a potrebami trhu, čo prinútilo niektorých aktérov občianskej spoločnosti k tomu, že sa prostredníctvom zriaďovania súkromných zariadení začali zapájať do školstva alebo v rámci verejno-súkromného partnerstva zaviedli veľmi praktickú krátkodobú odbornú prípravu (4 týždne), ktorá je zameraná na konkrétnu profesiu a umožňuje, aby sa mladí absolventi alebo mladí ľudia bez dokladu o ukončení štúdia stali čo najskôr operatívnymi.

| 4.3.5. | V novembri 2014 začala pracovať Európska rada pre zručnosti v odvetviach audiovizuálneho priemyslu a scénického umenia. EHSV sa zaujíma o práce, ktoré by mali umožniť lepšie predvídať potreby v oblasti počiatočného a ďalšieho vzdelávania. |
| --- | --- |

4.3.5.

V novembri 2014 začala pracovať Európska rada pre zručnosti v odvetviach audiovizuálneho priemyslu a scénického umenia. EHSV sa zaujíma o práce, ktoré by mali umožniť lepšie predvídať potreby v oblasti počiatočného a ďalšieho vzdelávania.

| 4.3.6. | EHSV považuje za dôležité, aby činnosť sociálnych partnerov a Európskej rady pre zručnosti v tých odvetviach boli úzko prepojené s klasifikáciou ESCO (17) (Európska klasifikácia zručností, kompetencií, kvalifikácií a povolaní). |
| --- | --- |

4.3.6.

EHSV považuje za dôležité, aby činnosť sociálnych partnerov a Európskej rady pre zručnosti v tých odvetviach boli úzko prepojené s klasifikáciou ESCO (17) (Európska klasifikácia zručností, kompetencií, kvalifikácií a povolaní).

| 4.3.7. | EHSV si želá väčšiu súčinnosť aspektu „znalostnej aliancie“ programu Erasmus + s programom Tvorivá Európa. |
| --- | --- |

4.3.7.

EHSV si želá väčšiu súčinnosť aspektu „znalostnej aliancie“ programu Erasmus + s programom Tvorivá Európa.

4.4.   
  Sledovanie stratégií našich konkurentov vo svete

| 4.4.1. | EHSV žiada, aby boli zohľadnené všetky aspekty tohto odvetvia: zamestnanosť, právomoci, odborná príprava, duševné vlastníctvo atď. – podľa ich významu pre hospodárstvo. Vonkajší rozmer je potrebné začleniť do prebiehajúcich bilaterálnych a multilaterálnych rokovaní. Podiel tovarov a služieb s významným pomerom kultúrneho a kreatívneho obsahu totiž v rámci exportu EÚ narastá. Podľa ECCIA luxusné výrobky predstavovali asi 17 % z celkového európskeho exportu v roku 2013. |
| --- | --- |

4.4.1.

EHSV žiada, aby boli zohľadnené všetky aspekty tohto odvetvia: zamestnanosť, právomoci, odborná príprava, duševné vlastníctvo atď. – podľa ich významu pre hospodárstvo. Vonkajší rozmer je potrebné začleniť do prebiehajúcich bilaterálnych a multilaterálnych rokovaní. Podiel tovarov a služieb s významným pomerom kultúrneho a kreatívneho obsahu totiž v rámci exportu EÚ narastá. Podľa ECCIA luxusné výrobky predstavovali asi 17 % z celkového európskeho exportu v roku 2013.

| 4.4.2. | Zohľadniť špecifiká tohto priemyslu, pokiaľ ide o obsah, znamená venovať väčšiu pozornosť právam duševného vlastníctva a regulácií elektronického obchodu. |
| --- | --- |

4.4.2.

Zohľadniť špecifiká tohto priemyslu, pokiaľ ide o obsah, znamená venovať väčšiu pozornosť právam duševného vlastníctva a regulácií elektronického obchodu.

4.5.   
  Vypracovanie príťažlivého „príbehu“ o hodnotách Európskej únie

| 4.5.1. | Hodnoty EÚ by sa mali propagovať a šíriť pomocou príťažlivých formátov na sociálnych sieťach. |
| --- | --- |

4.5.1.

Hodnoty EÚ by sa mali propagovať a šíriť pomocou príťažlivých formátov na sociálnych sieťach.

| 4.5.2. | Vďaka výzve na predkladanie projektov zameranej na tvorcov videonahrávok, grafikov, autorov kresieb, hudobníkov atď. by mohol vzniknúť živý obrazový obsah, ktorý sa môže rýchlo šíriť medzi mladými ľuďmi. |
| --- | --- |

4.5.2.

Vďaka výzve na predkladanie projektov zameranej na tvorcov videonahrávok, grafikov, autorov kresieb, hudobníkov atď. by mohol vzniknúť živý obrazový obsah, ktorý sa môže rýchlo šíriť medzi mladými ľuďmi.

4.6.   
  Nabádanie k šíreniu spolupráce medzi odvetviami

| 4.6.1. | Tento cieľ, ktorý sa zameriava na uskutočňovanie a rozvoj súčinnosti medzi rôznymi kultúrnymi a tvorivými odvetviami, je súčasťou koncepčného rámca Európskej komisie v rámci programu Tvorivá Európa (18). |
| --- | --- |

4.6.1.

Tento cieľ, ktorý sa zameriava na uskutočňovanie a rozvoj súčinnosti medzi rôznymi kultúrnymi a tvorivými odvetviami, je súčasťou koncepčného rámca Európskej komisie v rámci programu Tvorivá Európa (18).

| 4.6.2. | Existujú veľmi povzbudivé konkrétne skúsenosti, napríklad v oblasti gastronómie, digitálnej sféry a cestovného ruchu, v oblasti umenia a luxusného tovaru, v oblasti kultúry a cestovného ruchu. |
| --- | --- |

4.6.2.

Existujú veľmi povzbudivé konkrétne skúsenosti, napríklad v oblasti gastronómie, digitálnej sféry a cestovného ruchu, v oblasti umenia a luxusného tovaru, v oblasti kultúry a cestovného ruchu.

| 4.6.3. | Tieto skúsenosti s plodnou spoluprácou medzi kultúrnymi a tvorivými odvetviami a medzi týmito a inými odvetviami nie je vždy možné prenášať v rámci odvetvia, pretože vyplývajú z pochopenia charakteristických znakov každého odvetvia. |
| --- | --- |

4.6.3.

Tieto skúsenosti s plodnou spoluprácou medzi kultúrnymi a tvorivými odvetviami a medzi týmito a inými odvetviami nie je vždy možné prenášať v rámci odvetvia, pretože vyplývajú z pochopenia charakteristických znakov každého odvetvia.

| 4.6.4. | Vďaka technologickému pokroku (3D tlač, digitálna tlač) môže byť plodná spolupráca v rámci kultúrnych a tvorivých odvetví stimulom pre rozvoj odborností v oblasti tvorby a inovácie, ktoré vedú k podpore zamestnanosti v budúcnosti. |
| --- | --- |

4.6.4.

Vďaka technologickému pokroku (3D tlač, digitálna tlač) môže byť plodná spolupráca v rámci kultúrnych a tvorivých odvetví stimulom pre rozvoj odborností v oblasti tvorby a inovácie, ktoré vedú k podpore zamestnanosti v budúcnosti.

4.7.   
  Hospodárske zhodnotenie architektonického dedičstva

| 4.7.1. | EÚ je regiónom sveta s najhustejšou kultúrnou sieťou vďaka 363 prírodným a kultúrnym lokalitám z 981 lokalít, ktoré organizácia Unesco zaradila do svojho zoznamu svetového dedičstva. Preukázalo sa, že práve bohatstvo tohto dedičstva vplýva na prílev turistov z Indie, Číny, Japonska alebo Spojených štátov (19). Je potrebné podporovať zlepšenie vízovej politiky, pričom treba rešpektovať bezpečnostné požiadavky, ktoré určujú členské štáty a príslušné tretie krajiny. |
| --- | --- |

4.7.1.

EÚ je regiónom sveta s najhustejšou kultúrnou sieťou vďaka 363 prírodným a kultúrnym lokalitám z 981 lokalít, ktoré organizácia Unesco zaradila do svojho zoznamu svetového dedičstva. Preukázalo sa, že práve bohatstvo tohto dedičstva vplýva na prílev turistov z Indie, Číny, Japonska alebo Spojených štátov (19). Je potrebné podporovať zlepšenie vízovej politiky, pričom treba rešpektovať bezpečnostné požiadavky, ktoré určujú členské štáty a príslušné tretie krajiny.

| 4.7.2. | Vzhľadom na vysokú zadlženosť viacerých členských štátov, ktoré sú bohaté na architektonické pamiatky ako Grécko (17), Francúzsko (39), Taliansko (47) alebo Španielsko (44), sa objavujú ťažkosti pri zachovávaní a údržbe tohto dedičstva. Vzhľadom na obrovský prínos európskeho kultúrneho a architektonického bohatstva, ktoré umožňuje aj naďalej rozvíjať kultúrny cestovný ruch, sa požaduje od Európskej komisie, aby vypracovala hodnotenie súčasného stavu lokalít v Európskej únií, ktoré sú na zozname Unesco. |
| --- | --- |

4.7.2.

Vzhľadom na vysokú zadlženosť viacerých členských štátov, ktoré sú bohaté na architektonické pamiatky ako Grécko (17), Francúzsko (39), Taliansko (47) alebo Španielsko (44), sa objavujú ťažkosti pri zachovávaní a údržbe tohto dedičstva. Vzhľadom na obrovský prínos európskeho kultúrneho a architektonického bohatstva, ktoré umožňuje aj naďalej rozvíjať kultúrny cestovný ruch, sa požaduje od Európskej komisie, aby vypracovala hodnotenie súčasného stavu lokalít v Európskej únií, ktoré sú na zozname Unesco.

4.8.   
  Vytvorenie európskeho fóra s viacerými aktérmi

| 4.8.1. | EHSV už túto požiadavku vyslovil (20). Má podporu Výboru regiónov, ktorý tiež požaduje zriadenie Európskeho fóra tvorivosti (21). Ide o fórum v rámci ktorého by verejné, súkromné a dobrovoľnícke skupiny analyzovali spôsoby, ako by Európa mohla uplatniť tvorivé riešenia na odstránenie miestnych a európskych problémov. |
| --- | --- |

4.8.1.

EHSV už túto požiadavku vyslovil (20). Má podporu Výboru regiónov, ktorý tiež požaduje zriadenie Európskeho fóra tvorivosti (21). Ide o fórum v rámci ktorého by verejné, súkromné a dobrovoľnícke skupiny analyzovali spôsoby, ako by Európa mohla uplatniť tvorivé riešenia na odstránenie miestnych a európskych problémov.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 537 a jej pracovné dokumenty o módnom priemysle a odvetviach vyrábajúcich luxusné výrobky: SWD(2002) 286 a SWD(2012) 284 (Ú. v. EÚ C 198, 10.7.2013, s. 39).

1

(2)  Pozri horizontálne stanoviská EHSV, o. i.: Ú. v. EÚ C 110, 9.5.2006, s. 34; Ú. v. EÚ C 108, 30.4.2004, s. 68; Ú. v. EÚ C 51, 17.2.2011, s. 43; Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 35; Ú. v. EÚ C 44, 11.2.2011; Ú. v. EÚ C 198, 10.7.2013, s. 14; Ú. v. EÚ C 110, 9.5.2006, s. 1; Ú. v. EÚ C 44, 11.2.2011, s. 75; Ú. v. EÚ C 451, 16.12.2014, s. 64; Ú. v. EÚ C 191, 29.6.2012, s. 18; Ú. v. EÚ C 230, 14.7.2015, s. 47.

2

(3)  Pozri štúdiu, ktorú vypracoval British Council: „Mapping the creative industries: a toolkit“, http://creativeconomy.britishcouncil.org/media/uploads/resources/mapping_the_creative_industries_a_toolkit_2-2.pdf

3

(4)  Ú. v. EÚ C 51, 17.2.2011, s. 43.

4

(5)  TERA Consultants, „The Economic Contribution of the creative industries to EU GDP and Employment“, 2014.

5

(6)  P7_TA (2013)0227 point 11.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 198, 10.7.2013, s. 39.

7

(8)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef1384en14.pdf

8

(9)  Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 35.

9

(10)  Ú. v. ES L 167, 22.6.2001, s. 10.

10

(11)  Pozri stanovisko EHSV na tému „Cesta k obnovenému konsenzu o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva: Akčný plán EÚ“Ú. v. EÚ C 230, 14.7.2015, s. 72.

11

(12)  Ú. v. ES L 178, 17.7.2000, s. 1.

12

(13)  http://www.eenc.info/fr/eencdocs-fr/rapports/la-resilience-de-lemploi-dans-les-secteurs-culturels-et-creatifs-sccs-pendant-la-crise/

13

(14)  „Druhy pracovného pomeru v odvetviach médií a kultúry“ (máj 2014) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---sector/documents/publication/wcms_240701.pdf

14

(15)  Medzinárodná organizácia práce (MOP) GDFMCS/2014/7, Fórum pre svetový dialóg o druhoch pracovného pomeru v odvetviach médií a kultúry, 14. – 15. mája 2014, Ženeva, Body konsenzu.

15

(16)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

16

(17)  Klasifikáciu ESCO začala Európska komisia uplatňovať v roku 2010. ESCO je súčasťou stratégie Európa 2020.

17

(18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1295/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje program Tvorivá Európa 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 221).

18

(19)  Ú. v. EÚ C 44, 11.2.2011, s. 75.

19

(20)  Ú. v. EÚ C 198, 10.7.2013, s. 39.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 218, 30.7.2013, s. 7.

21

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/89

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Programy rozvoja vidieka – náplasti alebo prvé známky zotavenia?“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/14)

| Spravodajca: | Tom JONES |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Joana AGUDO I BATALLER |

Spravodajca:

Tom JONES

Pomocná spravodajkyňa:

Joana AGUDO I BATALLER

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 22. januára 2015 v súlade s článkom 29 ods. 2 rokovacieho poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Programy rozvoja vidieka – náplasti alebo prvé známky zotavenia?“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie, ktorá bola poverená vypracovaním stanoviska výboru v danej veci, schválila svoje stanovisko 13. júla 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 17. septembra) prijal 192 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 10 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko.

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta trvalý záväzok EÚ, členských štátov a regiónov riešiť niektoré výzvy, ktoré majú vidiecke oblasti, prostredníctvom rozsiahleho programu rozvoja vidieka. Uznáva úsilie Komisie a štátnych zamestnancov pri schvaľovaní a príprave nového programu. Vzhľadom na to, že skutočnej kríze čelia mnohé znevýhodnené vidiecke oblasti, je sklamaním oneskorené predloženie, schválenie a začatie programu v niektorých štátoch a regiónoch. Preto odporúčame, aby Komisia spoločne so štátnymi a regionálnymi orgánmi začala nezávislé preskúmanie procesu, aby sa v budúcnosti predišlo novým oneskoreniam programu. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV víta trvalý záväzok EÚ, členských štátov a regiónov riešiť niektoré výzvy, ktoré majú vidiecke oblasti, prostredníctvom rozsiahleho programu rozvoja vidieka. Uznáva úsilie Komisie a štátnych zamestnancov pri schvaľovaní a príprave nového programu. Vzhľadom na to, že skutočnej kríze čelia mnohé znevýhodnené vidiecke oblasti, je sklamaním oneskorené predloženie, schválenie a začatie programu v niektorých štátoch a regiónoch. Preto odporúčame, aby Komisia spoločne so štátnymi a regionálnymi orgánmi začala nezávislé preskúmanie procesu, aby sa v budúcnosti predišlo novým oneskoreniam programu.

| 1.2. | Úspech programu rozvoja vidieka závisí od účinnosti zásady partnerstva. Z povinností vyplývajúcich zo zmluvy a z iných záväzkov je nevyhnutné rozdeliť zodpovednosť za program medzi verejných a súkromných aktérov, mimovládne organizácie a sociálnych partnerov. EHSV konštatuje, že došlo k zlepšeniu v účasti na predchádzajúcich programoch, ale partnerstvo v rámci EÚ sa stále mení. |
| --- | --- |

1.2.

Úspech programu rozvoja vidieka závisí od účinnosti zásady partnerstva. Z povinností vyplývajúcich zo zmluvy a z iných záväzkov je nevyhnutné rozdeliť zodpovednosť za program medzi verejných a súkromných aktérov, mimovládne organizácie a sociálnych partnerov. EHSV konštatuje, že došlo k zlepšeniu v účasti na predchádzajúcich programoch, ale partnerstvo v rámci EÚ sa stále mení.

| 1.3. | Úloha monitorovacích výborov musí byť transparentná. Členovia by mali byť pri kontrole cieľov dôslední a mali by mať prístup k finančným usmerneniam. Členstvo by malo byť otvorenejšie a v prípade potreby schopné odrážať skupinové záujmy. |
| --- | --- |

1.3.

Úloha monitorovacích výborov musí byť transparentná. Členovia by mali byť pri kontrole cieľov dôslední a mali by mať prístup k finančným usmerneniam. Členstvo by malo byť otvorenejšie a v prípade potreby schopné odrážať skupinové záujmy.

| 1.4. | V súlade s nariadením (EÚ) č. 1303/2013 a najmä jeho článkom 5 o partnerstve a viacúrovňovom riadení sa EHSV domnieva, že Komisia by mala monitorovať jeho uplatňovanie pri vypracovávaní partnerských dohôd a realizácii programov, a to tiež účasťou na činnosti monitorovacích výborov. |
| --- | --- |

1.4.

V súlade s nariadením (EÚ) č. 1303/2013 a najmä jeho článkom 5 o partnerstve a viacúrovňovom riadení sa EHSV domnieva, že Komisia by mala monitorovať jeho uplatňovanie pri vypracovávaní partnerských dohôd a realizácii programov, a to tiež účasťou na činnosti monitorovacích výborov.

| 1.5. | Vítaný je rozsah programov vychádzajúci z miestnych potrieb a priorít, ako aj čoraz častejšie využívanie modelu miestneho rozvoja vedeného komunitou na priame zapojenie komunity. Pri využívaní modelu by sa mali podporovať najlepšie postupy efektívnej práce. |
| --- | --- |

1.5.

Vítaný je rozsah programov vychádzajúci z miestnych potrieb a priorít, ako aj čoraz častejšie využívanie modelu miestneho rozvoja vedeného komunitou na priame zapojenie komunity. Pri využívaní modelu by sa mali podporovať najlepšie postupy efektívnej práce.

| 1.6. | Rozpočtové obmedzenia znamenajú doplnkovú, nezdvojenú úlohu pre zvyšok rozpočtu SPP. Odporúčame maximálne využívať štátne, súkromné a dobrovoľné zdroje spolufinancovania s efektívnym postupom pre žiadateľov. Riadiace orgány by mali uľahčiť prístup k politike súdržnosti a iným európskym investičným fondom, ak projekty spĺňajú širšie kritériá. |
| --- | --- |

1.6.

Rozpočtové obmedzenia znamenajú doplnkovú, nezdvojenú úlohu pre zvyšok rozpočtu SPP. Odporúčame maximálne využívať štátne, súkromné a dobrovoľné zdroje spolufinancovania s efektívnym postupom pre žiadateľov. Riadiace orgány by mali uľahčiť prístup k politike súdržnosti a iným európskym investičným fondom, ak projekty spĺňajú širšie kritériá.

| 1.7. | Ako už EHSV konštatoval (1), pätnásť členských štátov previedlo finančné prostriedky z priamych platieb do programov rozvoja vidieka, zatiaľ čo v ďalších piatich členských štátoch sa prevody uskutočnili z druhého do prvého piliera. Obe možnosti sú legitímne, keďže spolutvorcovia právnych predpisov ich povolili, ale nie sú rovnocenné: cieľom programov rozvoja vidieka je vyrovnanejší územný rozvoj v každom regióne EÚ. Odporúča sa vypracovanie štúdie účinnosti tejto flexibility, vrátane jej vplyvu na hospodársku súťaž na jednotnom trhu. |
| --- | --- |

1.7.

Ako už EHSV konštatoval (1), pätnásť členských štátov previedlo finančné prostriedky z priamych platieb do programov rozvoja vidieka, zatiaľ čo v ďalších piatich členských štátoch sa prevody uskutočnili z druhého do prvého piliera. Obe možnosti sú legitímne, keďže spolutvorcovia právnych predpisov ich povolili, ale nie sú rovnocenné: cieľom programov rozvoja vidieka je vyrovnanejší územný rozvoj v každom regióne EÚ. Odporúča sa vypracovanie štúdie účinnosti tejto flexibility, vrátane jej vplyvu na hospodársku súťaž na jednotnom trhu.

| 1.8. | Prioritizácia výdavkov sa bude značne líšiť v rámci jednotlivých štátov a regiónov. V tomto stanovisku zdôrazňujeme význam udržateľného rozvoja hospodárskej činnosti, životného prostredia a sociálnej spravodlivosti so silným dôrazom na pridanie hodnoty vnútrozemským zdrojom. Odporúčame, aby Komisia uskutočnila v polovici trvania analýzu pokroku v dosahovaní cieľov uvedených priorít, pritom ale rešpektovala existujúce záväzky. Orgány by mali byť schopné urobiť úpravy, ktorými sa pri nových projektoch umožní úspešne zavŕšiť program a získať skúsenosti použiteľné pri ďalšej rámcovej politike určenej pre vidiek. |
| --- | --- |

1.8.

Prioritizácia výdavkov sa bude značne líšiť v rámci jednotlivých štátov a regiónov. V tomto stanovisku zdôrazňujeme význam udržateľného rozvoja hospodárskej činnosti, životného prostredia a sociálnej spravodlivosti so silným dôrazom na pridanie hodnoty vnútrozemským zdrojom. Odporúčame, aby Komisia uskutočnila v polovici trvania analýzu pokroku v dosahovaní cieľov uvedených priorít, pritom ale rešpektovala existujúce záväzky. Orgány by mali byť schopné urobiť úpravy, ktorými sa pri nových projektoch umožní úspešne zavŕšiť program a získať skúsenosti použiteľné pri ďalšej rámcovej politike určenej pre vidiek.

| 1.9. | Sú vážne obavy, že programy rozvoja vidieka nebudú schopné zabezpečiť väčšiu územnú súdržnosť. Odľahlejším a hospodársky okrajovým oblastiam v rámci štátov a regiónov aj medzi nimi chýba štrukturálna schopnosť využívať dostupné finančné prostriedky a podporu. Sú potrebné ďalšie cielené prostriedky na dlhšie obdobia, vrátane cezhraničného mentorstva, partnerstva, budovania kapacít poradenských štruktúr a inovatívnych úverov a investícií do súkromných a sociálnych podnikov. |
| --- | --- |

1.9.

Sú vážne obavy, že programy rozvoja vidieka nebudú schopné zabezpečiť väčšiu územnú súdržnosť. Odľahlejším a hospodársky okrajovým oblastiam v rámci štátov a regiónov aj medzi nimi chýba štrukturálna schopnosť využívať dostupné finančné prostriedky a podporu. Sú potrebné ďalšie cielené prostriedky na dlhšie obdobia, vrátane cezhraničného mentorstva, partnerstva, budovania kapacít poradenských štruktúr a inovatívnych úverov a investícií do súkromných a sociálnych podnikov.

| 1.10. | Uznáva sa zavedený model iniciatívy LEADER a podporujú sa siete pre rozvoj vidieka financované z prostriedkov EÚ s cieľom ďalšieho šírenia osvedčených postupov. |
| --- | --- |

1.10.

Uznáva sa zavedený model iniciatívy LEADER a podporujú sa siete pre rozvoj vidieka financované z prostriedkov EÚ s cieľom ďalšieho šírenia osvedčených postupov.

| 1.11. | Vo všetkých programoch je zreteľný silný dôraz na zachovávanie pracovných miest a vytváranie nových pracovných príležitostí na vidieku, ako aj na význam investícií, výmeny poznatkov, odbornej prípravy, mentorstva a užších väzieb s výskumnými pracoviskami. Dôležité sú opatrenia na motiváciu mladých ľudí, aby hľadali budúcnosť na vidieku, ako aj opatrenia, ktoré by uľahčili integráciu osôb s osobitnými potrebami alebo telesným či duševným postihnutím. Finančné stimuly na podporu generačnej obmeny majú zásadný význam. Vidiecke školy a vysoké školy okrem toho potrebujú užšie prepojenie s tradičnými aj meniacimi sa kvalifikačnými potrebami svojich oblastí. |
| --- | --- |

1.11.

Vo všetkých programoch je zreteľný silný dôraz na zachovávanie pracovných miest a vytváranie nových pracovných príležitostí na vidieku, ako aj na význam investícií, výmeny poznatkov, odbornej prípravy, mentorstva a užších väzieb s výskumnými pracoviskami. Dôležité sú opatrenia na motiváciu mladých ľudí, aby hľadali budúcnosť na vidieku, ako aj opatrenia, ktoré by uľahčili integráciu osôb s osobitnými potrebami alebo telesným či duševným postihnutím. Finančné stimuly na podporu generačnej obmeny majú zásadný význam. Vidiecke školy a vysoké školy okrem toho potrebujú užšie prepojenie s tradičnými aj meniacimi sa kvalifikačnými potrebami svojich oblastí.

| 1.12. | Je potrebné riešiť postupnosť plánovania so začlenením príležitostí programov rozvoja vidieka na testovanie obchodných modelov s celoštátnymi, regionálnymi pravidlami prevodu aktív. Mobilita pracovnej sily sa podporuje vtedy, ak sa opiera o kvalitnú odbornú prípravu a dodržiavanie zamestnaneckých práv. |
| --- | --- |

1.12.

Je potrebné riešiť postupnosť plánovania so začlenením príležitostí programov rozvoja vidieka na testovanie obchodných modelov s celoštátnymi, regionálnymi pravidlami prevodu aktív. Mobilita pracovnej sily sa podporuje vtedy, ak sa opiera o kvalitnú odbornú prípravu a dodržiavanie zamestnaneckých práv.

| 1.13. | Bolo by vhodné osobitne sa zamerať na príspevok žien k úspechu programu a podporovať ho. Ženy zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri zabezpečovaní zotrvania obyvateľstva na vidieku, a to nielen vďaka diverzifikácii produkcie poľnohospodárskych výrobkov a ich spracovávaniu, ale aj spoluprácou na miestnom územnom rozvoji, a to ponukou činností v remeselnej výrobe a agroturistike, a tiež ako základný faktor inovácie. |
| --- | --- |

1.13.

Bolo by vhodné osobitne sa zamerať na príspevok žien k úspechu programu a podporovať ho. Ženy zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri zabezpečovaní zotrvania obyvateľstva na vidieku, a to nielen vďaka diverzifikácii produkcie poľnohospodárskych výrobkov a ich spracovávaniu, ale aj spoluprácou na miestnom územnom rozvoji, a to ponukou činností v remeselnej výrobe a agroturistike, a tiež ako základný faktor inovácie.

| 1.14. | Sú vítané opatrenia na zlepšenie životného prostredia, jeho ekosystémov a kultúry regiónov. Podpora miestnych, presne označených výrobkov, vidieckeho cestovného ruchu a malých a komunálnych programov získavania energie z obnoviteľných zdrojov by mali priniesť udržateľný prínos pre hospodárstvo a komunitu. K obnove vidieka môže dôjsť len vtedy, ak sa bude opierať o efektívne ziskové poľnohospodárske, lesohospodárske a vidiecke podniky. Bude potrebné väčšie úsilie o zlepšenie porozumenia medzi poľnohospodármi a majiteľmi lesov produkujúcimi potraviny alebo obnoviteľné suroviny, environmentálny a rekreačný tovar a spotrebiteľmi s čoraz rozmanitejším európskym občianstvom. |
| --- | --- |

1.14.

Sú vítané opatrenia na zlepšenie životného prostredia, jeho ekosystémov a kultúry regiónov. Podpora miestnych, presne označených výrobkov, vidieckeho cestovného ruchu a malých a komunálnych programov získavania energie z obnoviteľných zdrojov by mali priniesť udržateľný prínos pre hospodárstvo a komunitu. K obnove vidieka môže dôjsť len vtedy, ak sa bude opierať o efektívne ziskové poľnohospodárske, lesohospodárske a vidiecke podniky. Bude potrebné väčšie úsilie o zlepšenie porozumenia medzi poľnohospodármi a majiteľmi lesov produkujúcimi potraviny alebo obnoviteľné suroviny, environmentálny a rekreačný tovar a spotrebiteľmi s čoraz rozmanitejším európskym občianstvom.

| 1.15. | Riešenie vplyvov zmeny klímy na poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo a naopak je prioritou programov. Sú vítané projekty na zachytávanie oxidu uhličitého, zlepšenie kvality vody a pôdy, zníženie emisií, obohatenie ekosystémov a rozvoj obehového hospodárstva. Zlepšenia musia byť dlhodobé a musia sa vedecky merať počas uplatňovania niekoľkých agroenvironmentálnych a iných programov integrovaných s výrobou. |
| --- | --- |

1.15.

Riešenie vplyvov zmeny klímy na poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo a naopak je prioritou programov. Sú vítané projekty na zachytávanie oxidu uhličitého, zlepšenie kvality vody a pôdy, zníženie emisií, obohatenie ekosystémov a rozvoj obehového hospodárstva. Zlepšenia musia byť dlhodobé a musia sa vedecky merať počas uplatňovania niekoľkých agroenvironmentálnych a iných programov integrovaných s výrobou.

| 1.16. | Boj proti sociálnej nespravodlivosti závisí od širších štátnych a európskych fondov a politík vrátane poskytovania lepších internetových, dopravných a vzdelávacích služieb. |
| --- | --- |

1.16.

Boj proti sociálnej nespravodlivosti závisí od širších štátnych a európskych fondov a politík vrátane poskytovania lepších internetových, dopravných a vzdelávacích služieb.

| 1.17. | Veľmi dôležitá je hospodárska obnova vidieka a komunity a programy rozvoja vidieka by sa mali testovať aj z hľadiska začlenenia všetkých vidieckych obyvateľov do týchto programov. Zapojenie občianskej spoločnosti a podnikateľská činnosť majú zásadný význam pre udržateľnosť vidieka. |
| --- | --- |

1.17.

Veľmi dôležitá je hospodárska obnova vidieka a komunity a programy rozvoja vidieka by sa mali testovať aj z hľadiska začlenenia všetkých vidieckych obyvateľov do týchto programov. Zapojenie občianskej spoločnosti a podnikateľská činnosť majú zásadný význam pre udržateľnosť vidieka.

2.   Úvod

| 2.1. | Európsky vidiek je životodarnou silou všetkých európskych občanov, a to nielen tých, ktorí tam žijú a pracujú. Poskytuje isté zásoby jedla, dreva, minerálov a vody. Poskytuje rozmanitosť prostredia, obnoviteľné zdroje energie, rekreačné možnosti, historické prostredie, remeslá a predovšetkým ľudí s mnohými odbornosťami a rozmanitou kultúrou. Približne 115 miliónov (23o%) občanov EÚ sa považuje za osoby žijúce vo vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

2.1.

Európsky vidiek je životodarnou silou všetkých európskych občanov, a to nielen tých, ktorí tam žijú a pracujú. Poskytuje isté zásoby jedla, dreva, minerálov a vody. Poskytuje rozmanitosť prostredia, obnoviteľné zdroje energie, rekreačné možnosti, historické prostredie, remeslá a predovšetkým ľudí s mnohými odbornosťami a rozmanitou kultúrou. Približne 115 miliónov (23o%) občanov EÚ sa považuje za osoby žijúce vo vidieckych oblastiach.

| 2.2. | Medzi vidieckymi oblasťami sú však veľké rozdiely z hľadiska hospodárskej prosperity a sociálnej súdržnosti. Niektoré z nich sú bohaté a dynamické, iné krehké, vyľudňujú sa a sú roztrieštené. Mnohé z nich majú bohaté prírodné zdroje a nízke príjmy, vyznačujú sa riedkym osídlením s obmedzeným prístupom k verejným službám. To platí najmä pre odľahlejšie a horské oblasti a ostrovy. Príťažlivosť modernej hospodárskej a spoločenskej činnosti v mestách je neúprosná. To sťažuje vládam zabezpečiť udržateľnosť vidieckych komunít, najmä ak sa vykonávajú nevhodné mestské riešenia. Mobilita a voľný pohyb osôb sú dôležité zásady Európskej únie. Majú však nechcené dôsledky pre najchudobnejšie vidiecke regióny, keďže priveľa ľudí, a najmä mladých, odchádza za vidinou lepšieho života bez toho, aby sa v budúcnosti vrátili. |
| --- | --- |

2.2.

Medzi vidieckymi oblasťami sú však veľké rozdiely z hľadiska hospodárskej prosperity a sociálnej súdržnosti. Niektoré z nich sú bohaté a dynamické, iné krehké, vyľudňujú sa a sú roztrieštené. Mnohé z nich majú bohaté prírodné zdroje a nízke príjmy, vyznačujú sa riedkym osídlením s obmedzeným prístupom k verejným službám. To platí najmä pre odľahlejšie a horské oblasti a ostrovy. Príťažlivosť modernej hospodárskej a spoločenskej činnosti v mestách je neúprosná. To sťažuje vládam zabezpečiť udržateľnosť vidieckych komunít, najmä ak sa vykonávajú nevhodné mestské riešenia. Mobilita a voľný pohyb osôb sú dôležité zásady Európskej únie. Majú však nechcené dôsledky pre najchudobnejšie vidiecke regióny, keďže priveľa ľudí, a najmä mladých, odchádza za vidinou lepšieho života bez toho, aby sa v budúcnosti vrátili.

| 2.3. | Európa potrebuje víziu, aby mohla obnoviť dôveru v dobré životné podmienky na vidieku, založenú na ekologickom raste, podpore obehového hospodárstva, väčšom pochopení potrieb komunity a modernejších podporných službách. Toto stanovisko je zamerané na riešenie príčin rozdielov v miere úspešnosti a možnosti reálnych zlepšení počas nového programu financovania. Získalo sa poučenie pre tri piliere udržateľného rozvoja, hospodárskej, environmentálnej a sociálnej spravodlivosti? Majú všetky zainteresované strany skutočný zmysel pre zodpovednosť a partnerstvo? |
| --- | --- |

2.3.

Európa potrebuje víziu, aby mohla obnoviť dôveru v dobré životné podmienky na vidieku, založenú na ekologickom raste, podpore obehového hospodárstva, väčšom pochopení potrieb komunity a modernejších podporných službách. Toto stanovisko je zamerané na riešenie príčin rozdielov v miere úspešnosti a možnosti reálnych zlepšení počas nového programu financovania. Získalo sa poučenie pre tri piliere udržateľného rozvoja, hospodárskej, environmentálnej a sociálnej spravodlivosti? Majú všetky zainteresované strany skutočný zmysel pre zodpovednosť a partnerstvo?

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Existuje množstvo opatrení na obnovenie rovnováhy hospodárskych príležitostí medzi vidiekom a mestami a na stabilizáciu sociálnej súdržnosti členských štátov a regiónov a EÚ prostredníctvom prvého [nariadenie (EÚ) č. 1307/2013] a druhého piliera [nariadenie (EÚ) č. 1305/2013] SPP, ako aj svojich štrukturálnych fondov/Kohézneho fondu vyvíja trvalé úsilie s cieľom zvrátiť pokles, aj keď s obmedzeným a nestálym úspechom. Súčasná podpora EÚ v oblasti rozvoja vidieka financovaná z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) zriadeného nariadením (EÚ) č.o1306/2013 sa pred prevodom medzi piliermi odhaduje na 95,6 miliardy EUR, čo predstavuje 23o% rozpočtu SPP. |
| --- | --- |

3.1.

Existuje množstvo opatrení na obnovenie rovnováhy hospodárskych príležitostí medzi vidiekom a mestami a na stabilizáciu sociálnej súdržnosti členských štátov a regiónov a EÚ prostredníctvom prvého [nariadenie (EÚ) č. 1307/2013] a druhého piliera [nariadenie (EÚ) č. 1305/2013] SPP, ako aj svojich štrukturálnych fondov/Kohézneho fondu vyvíja trvalé úsilie s cieľom zvrátiť pokles, aj keď s obmedzeným a nestálym úspechom. Súčasná podpora EÚ v oblasti rozvoja vidieka financovaná z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) zriadeného nariadením (EÚ) č.o1306/2013 sa pred prevodom medzi piliermi odhaduje na 95,6 miliardy EUR, čo predstavuje 23o% rozpočtu SPP.

| 3.2. | Programy na roky 2014 – 2020 vychádzajú z dlhoročných skúseností s tým, čo funguje a čo nefunguje. Komisia podporuje Európsku sieť pre rozvoj vidieka a európske partnerstvo v oblasti inovácií zamerané na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť (EIP-agri) s cieľom podporiť osvedčené postupy a inovatívne riešenia a EHSV odporúča, aby sa táto práca posilnila na všetkých úrovniach. Poučiť by sme sa mohli aj z osvedčených postupov iných poskytovateľov finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

3.2.

Programy na roky 2014 – 2020 vychádzajú z dlhoročných skúseností s tým, čo funguje a čo nefunguje. Komisia podporuje Európsku sieť pre rozvoj vidieka a európske partnerstvo v oblasti inovácií zamerané na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť (EIP-agri) s cieľom podporiť osvedčené postupy a inovatívne riešenia a EHSV odporúča, aby sa táto práca posilnila na všetkých úrovniach. Poučiť by sme sa mohli aj z osvedčených postupov iných poskytovateľov finančných prostriedkov.

| 3.3. | Hoci rozpočty sú nižšie ako niektoré iné rozpočty EÚ, dajú sa upraviť a zvýšiť zo štátnych a iných zdrojov spolufinancovania. Programy musia byť v súlade so zdrojmi prvého piliera a v prípade potreby spojené s ďalšími tokmi financovania v bezproblémovej byrokratickej infraštruktúre, ktorá umožňuje žiadateľom rýchlu reakciu a podporu mentorstva poradenských agentúr a miestnych orgánov zodpovedných za plánovanie. |
| --- | --- |

3.3.

Hoci rozpočty sú nižšie ako niektoré iné rozpočty EÚ, dajú sa upraviť a zvýšiť zo štátnych a iných zdrojov spolufinancovania. Programy musia byť v súlade so zdrojmi prvého piliera a v prípade potreby spojené s ďalšími tokmi financovania v bezproblémovej byrokratickej infraštruktúre, ktorá umožňuje žiadateľom rýchlu reakciu a podporu mentorstva poradenských agentúr a miestnych orgánov zodpovedných za plánovanie.

| 3.4. | Zložky programov sú dostatočne pružné a lokálne, aby mohli vychádzať zo skutočných potrieb komunít. Model iniciatívy LEADER s miestnymi akčnými skupinami prináša spoločnú zodpovednosť a pozitívne výsledky, kde sú najefektívnejšie a najúspešnejšie. Technická podpora pre všetky zainteresované strany spolu s mentorstvom a odbornou prípravou je veľmi dôležitá pri všetkých projektoch a iniciatívach. |
| --- | --- |

3.4.

Zložky programov sú dostatočne pružné a lokálne, aby mohli vychádzať zo skutočných potrieb komunít. Model iniciatívy LEADER s miestnymi akčnými skupinami prináša spoločnú zodpovednosť a pozitívne výsledky, kde sú najefektívnejšie a najúspešnejšie. Technická podpora pre všetky zainteresované strany spolu s mentorstvom a odbornou prípravou je veľmi dôležitá pri všetkých projektoch a iniciatívach.

| 3.5. | Najviac znevýhodnené oblasti sa však snažia vykonať skutočné zlepšenia prostredníctvom krátkodobých programov vzhľadom na nedostatok podnikateľských zdrojov, zlú infraštruktúru, neskúsené vedenie komunity a sťažený prístup k ďalším investíciám. V záujme lepšej územnej súdržnosti by sa mala týmto oblastiam venovať väčšia pozornosť ako v rámci predchádzajúceho cieľa č. 1 programov financovania v rámci Kohézneho fondu/štrukturálnych fondov. |
| --- | --- |

3.5.

Najviac znevýhodnené oblasti sa však snažia vykonať skutočné zlepšenia prostredníctvom krátkodobých programov vzhľadom na nedostatok podnikateľských zdrojov, zlú infraštruktúru, neskúsené vedenie komunity a sťažený prístup k ďalším investíciám. V záujme lepšej územnej súdržnosti by sa mala týmto oblastiam venovať väčšia pozornosť ako v rámci predchádzajúceho cieľa č. 1 programov financovania v rámci Kohézneho fondu/štrukturálnych fondov.

| 3.6. | Komisia vydala na roky 2014 – 2020 nové finančné pravidlá, ktoré by mali byť jasne zrozumiteľné a vykonávané riadiacimi orgánmi, ako aj monitorovacími výbormi bez zvýšenia administratívnej záťaže žiadateľov o projekt. V tejto súvislosti Európsky dvor audítorov vo svojich správach týkajúcich sa programového obdobia 2007 – 2013 a právneho rámca na obdobie 2014 – 2020 predložil návrhy na zabezpečenie efektívnejšieho využitia vynaložených prostriedkov (2). |
| --- | --- |

3.6.

Komisia vydala na roky 2014 – 2020 nové finančné pravidlá, ktoré by mali byť jasne zrozumiteľné a vykonávané riadiacimi orgánmi, ako aj monitorovacími výbormi bez zvýšenia administratívnej záťaže žiadateľov o projekt. V tejto súvislosti Európsky dvor audítorov vo svojich správach týkajúcich sa programového obdobia 2007 – 2013 a právneho rámca na obdobie 2014 – 2020 predložil návrhy na zabezpečenie efektívnejšieho využitia vynaložených prostriedkov (2).

| 3.7. | Došlo k vážnemu oneskoreniu v príprave a schvaľovaní viacerých nových programov, a to aj napriek sľubovanému zjednodušeniu. To je veľmi poľutovaniahodné vzhľadom na katastrofálny stav mnohých najchudobnejších vidieckych oblastí a na záujem, aby tieto programy urýchlene prispeli k riešeniu nízkych príjmov, nezamestnanosti mladých ľudí, zlých verejných služieb a vplyvu zmeny klímy. Do mája 2015 je potrebné ešte schváliť okolo 57 % (3) regionálnych a štátnych programov, aj keď sa predpokladá, že proces môže byť ukončený koncom roka. |
| --- | --- |

3.7.

Došlo k vážnemu oneskoreniu v príprave a schvaľovaní viacerých nových programov, a to aj napriek sľubovanému zjednodušeniu. To je veľmi poľutovaniahodné vzhľadom na katastrofálny stav mnohých najchudobnejších vidieckych oblastí a na záujem, aby tieto programy urýchlene prispeli k riešeniu nízkych príjmov, nezamestnanosti mladých ľudí, zlých verejných služieb a vplyvu zmeny klímy. Do mája 2015 je potrebné ešte schváliť okolo 57 % (3) regionálnych a štátnych programov, aj keď sa predpokladá, že proces môže byť ukončený koncom roka.

4.   Konzultácie a zapojenie zainteresovaných strán

| 4.1. | EHSV zdôrazňuje význam vykonávania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 pre stanovenie všeobecných ustanovení Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu, Kohézneho fondu Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a Európskeho námorného a rybárskeho fondu. Poukazuje na osobitný význam článku 5 o partnerstve a viacúrovňovom riadení, v ktorom sa stanovuje, že je potrebné zahrnúť ďalšie orgány verejnej moci, hospodárskych a sociálnych partnerov a ďalšie organizácie zastupujúce občiansku spoločnosť. Komisia by preto mala sledovať, ako sa uplatňuje nariadenie pri príprave dohôd o partnerstve a vykonávaní programov, a to aj prostredníctvom účasti v monitorovacích výboroch programov. |
| --- | --- |

4.1.

EHSV zdôrazňuje význam vykonávania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 pre stanovenie všeobecných ustanovení Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu, Kohézneho fondu Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a Európskeho námorného a rybárskeho fondu. Poukazuje na osobitný význam článku 5 o partnerstve a viacúrovňovom riadení, v ktorom sa stanovuje, že je potrebné zahrnúť ďalšie orgány verejnej moci, hospodárskych a sociálnych partnerov a ďalšie organizácie zastupujúce občiansku spoločnosť. Komisia by preto mala sledovať, ako sa uplatňuje nariadenie pri príprave dohôd o partnerstve a vykonávaní programov, a to aj prostredníctvom účasti v monitorovacích výboroch programov.

| 4.2. | V tomto stanovisku sa skúma miera zapojenia do prípravy programov rozvoja vidieka, aj keď jeho závery sú obmedzené nedostatkom a úzkym geografickým rozsahom schválených programov. Uskutočnili sa tri vypočutia (4) spolu s rozsiahlejšou distribúciou dotazníka. Včasné odpovede naznačili územne variabilný, ale lepší, vyspelejší proces zapojenia vlád a mimovládnych organizácií ako v predchádzajúcich programoch. Je však potrebné zvýšiť úsilie o šírenie najlepších postupov zapojenia vrátane väčšieho využívania komunikačných technológií na trvalý dialóg. Dialóg sa značne líši v rámci jednotlivých štátov a regiónov. Dohody o partnerstve môžu byť formálne, metodika miestneho rozvoja vedeného komunitou sa prijala iba v niektorých oblastiach a skutočná rozsiahla konzultácia končí skôr na začiatku ako na konci procesu (5). K dispozícii sú príklady osvedčených postupov a často sa zistili prípady, keď podobné zapojenie viedlo k lepším výsledkom pri iných politických iniciatívach (6). |
| --- | --- |

4.2.

V tomto stanovisku sa skúma miera zapojenia do prípravy programov rozvoja vidieka, aj keď jeho závery sú obmedzené nedostatkom a úzkym geografickým rozsahom schválených programov. Uskutočnili sa tri vypočutia (4) spolu s rozsiahlejšou distribúciou dotazníka. Včasné odpovede naznačili územne variabilný, ale lepší, vyspelejší proces zapojenia vlád a mimovládnych organizácií ako v predchádzajúcich programoch. Je však potrebné zvýšiť úsilie o šírenie najlepších postupov zapojenia vrátane väčšieho využívania komunikačných technológií na trvalý dialóg. Dialóg sa značne líši v rámci jednotlivých štátov a regiónov. Dohody o partnerstve môžu byť formálne, metodika miestneho rozvoja vedeného komunitou sa prijala iba v niektorých oblastiach a skutočná rozsiahla konzultácia končí skôr na začiatku ako na konci procesu (5). K dispozícii sú príklady osvedčených postupov a často sa zistili prípady, keď podobné zapojenie viedlo k lepším výsledkom pri iných politických iniciatívach (6).

| 4.3. | Samotné vlády nedokážu priniesť skutočnú zmenu potrebnú na oživenie vidieckych oblastí. Môžu poskytnúť legislatívny a plánovací rámec, demokratickú zodpovednosť, lepšie verejné služby a financovanie fungujúce ako katalyzátor. Ľuďom a životnému prostrediu však zmenu väčšinou prináša súkromné podnikanie, kvalifikovaní zamestnanci a sociálne a komunálne podniky. Aby boli ľudia ochotní investovať čas a prostriedky, musia byť presvedčení, že spoločná vízia lepšej budúcnosti vidieka sa môže splniť a že jej nebudú brániť zdĺhavé procesy uplatňovania. |
| --- | --- |

4.3.

Samotné vlády nedokážu priniesť skutočnú zmenu potrebnú na oživenie vidieckych oblastí. Môžu poskytnúť legislatívny a plánovací rámec, demokratickú zodpovednosť, lepšie verejné služby a financovanie fungujúce ako katalyzátor. Ľuďom a životnému prostrediu však zmenu väčšinou prináša súkromné podnikanie, kvalifikovaní zamestnanci a sociálne a komunálne podniky. Aby boli ľudia ochotní investovať čas a prostriedky, musia byť presvedčení, že spoločná vízia lepšej budúcnosti vidieka sa môže splniť a že jej nebudú brániť zdĺhavé procesy uplatňovania.

| 4.4. | Hospodárski a sociálni partneri potrebujú na dosiahnutie úspechu zdroje, aby mohli trvalo spolupracovať so svojimi členmi a vládami. Keďže sa plány líšia a vyvíjajú, musí byť väčší zmysel pre spoločnú zodpovednosť za politiky a ich vykonávanie. Monitorovacie výbory musia mať širokú členskú základňu, ktorá je informovaná a schopná účinnej kontroly. EHSV je odhodlaný uľahčiť rozvoj lepších modelov partnerstva s občianskymi a sociálnymi partnermi (7). |
| --- | --- |

4.4.

Hospodárski a sociálni partneri potrebujú na dosiahnutie úspechu zdroje, aby mohli trvalo spolupracovať so svojimi členmi a vládami. Keďže sa plány líšia a vyvíjajú, musí byť väčší zmysel pre spoločnú zodpovednosť za politiky a ich vykonávanie. Monitorovacie výbory musia mať širokú členskú základňu, ktorá je informovaná a schopná účinnej kontroly. EHSV je odhodlaný uľahčiť rozvoj lepších modelov partnerstva s občianskymi a sociálnymi partnermi (7).

5.   Náhradné riešenia alebo prvé znaky hospodárskeho oživenia?

| 5.1. | Naše vypočutia v Bruseli a v severnom Walese potvrdili, že programy zahŕňali ciele pre výsledky (8). Výsledky cieľov by mala pravidelne posudzovať Komisia, monitorovacie výbory a zainteresované strany v záujme dosiahnutia skutočného pokroku a zhodnotenia vynaložených prostriedkov. Tiež by sa mala vypracovať štúdia o tom, či prevod finančných prostriedkov medzi piliermi bol účinný alebo prispel k širšiemu geografickému narušeniu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

5.1.

Naše vypočutia v Bruseli a v severnom Walese potvrdili, že programy zahŕňali ciele pre výsledky (8). Výsledky cieľov by mala pravidelne posudzovať Komisia, monitorovacie výbory a zainteresované strany v záujme dosiahnutia skutočného pokroku a zhodnotenia vynaložených prostriedkov. Tiež by sa mala vypracovať štúdia o tom, či prevod finančných prostriedkov medzi piliermi bol účinný alebo prispel k širšiemu geografickému narušeniu hospodárskej súťaže.

| 5.2. | Boli určené tri skúšobné témy pre udržateľný rozvoj: podnikanie a zamestnanosť, životné prostredie a sociálne začlenenie. |
| --- | --- |

5.2.

Boli určené tri skúšobné témy pre udržateľný rozvoj: podnikanie a zamestnanosť, životné prostredie a sociálne začlenenie.

Podnikanie a zamestnanosť

| 5.3. | Hoci sa rozpočet SPP znižuje, ďalšie požiadavky Komisie na dodržiavanie pravidiel platieb v rámci prvého piliera sa zvyšujú. Preto je nutné, aby program rozvoja vidieka podporoval investície do konkurencieschopného poľného a lesného hospodárstva aj prostredníctvom výrobkov s väčšou pridanou hodnotou, lepšieho marketingu, posilnenia krátkych dodávateľských reťazcov, značiek a výmeny poznatkov. Univerzity a vysoké školy musia zohrávať významnú úlohu vo svojich regiónoch a pri podpore najviac znevýhodnených regiónov prostredníctvom partnerstva a mentorstva. Mali by spolupracovať s pracoviskami poľnohospodárskeho a vidieckeho poradenstva, aby sa výskumné fondy EÚ využívali na uspokojovanie špecifických miestnych potrieb. Program rozvoja vidieka by mal byť mostom medzi žiadateľmi a Európskym investičným fondom a rámcovým programom Horizont 2020 a pritom pomáhať uplatňovať vedecké poznatky v poľnohospodárskych podnikoch alebo na vidieku. Hoci školy nie sú priamo financované z programu rozvoja vidieka, majú jasnú úlohu, najmä vo vidieckych oblastiach, pri riešení príslušných podnikateľských potrieb budúcich generácií. Dni otvorených dverí v poľnohospodárskych podnikoch, pracovné skúsenosti a učňovské vzdelávanie financované z iných programov financovania sú nevyhnutné na podporu dobre odborne pripravených pracovníkov (9). Formálna a neformálna odborná príprava musí byť profesionálna, musí súvisieť s podnikaním a, ak je to možné, musí byť na miestnej úrovni (10). |
| --- | --- |

5.3.

Hoci sa rozpočet SPP znižuje, ďalšie požiadavky Komisie na dodržiavanie pravidiel platieb v rámci prvého piliera sa zvyšujú. Preto je nutné, aby program rozvoja vidieka podporoval investície do konkurencieschopného poľného a lesného hospodárstva aj prostredníctvom výrobkov s väčšou pridanou hodnotou, lepšieho marketingu, posilnenia krátkych dodávateľských reťazcov, značiek a výmeny poznatkov. Univerzity a vysoké školy musia zohrávať významnú úlohu vo svojich regiónoch a pri podpore najviac znevýhodnených regiónov prostredníctvom partnerstva a mentorstva. Mali by spolupracovať s pracoviskami poľnohospodárskeho a vidieckeho poradenstva, aby sa výskumné fondy EÚ využívali na uspokojovanie špecifických miestnych potrieb. Program rozvoja vidieka by mal byť mostom medzi žiadateľmi a Európskym investičným fondom a rámcovým programom Horizont 2020 a pritom pomáhať uplatňovať vedecké poznatky v poľnohospodárskych podnikoch alebo na vidieku. Hoci školy nie sú priamo financované z programu rozvoja vidieka, majú jasnú úlohu, najmä vo vidieckych oblastiach, pri riešení príslušných podnikateľských potrieb budúcich generácií. Dni otvorených dverí v poľnohospodárskych podnikoch, pracovné skúsenosti a učňovské vzdelávanie financované z iných programov financovania sú nevyhnutné na podporu dobre odborne pripravených pracovníkov (9). Formálna a neformálna odborná príprava musí byť profesionálna, musí súvisieť s podnikaním a, ak je to možné, musí byť na miestnej úrovni (10).

| 5.4. | Poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo pôsobia v dynamickom hospodárskom prostredí, vyznačujú sa globalizáciou, rýchlym technologickým pokrokom a zvyšujúcimi sa spoločenskými požiadavkami. Inovácie sú dôležitým kľúčom k udržaniu výkonnosti a konkurencieschopnosti poľnohospodárov a majiteľov lesov. Novovytvorené európske inovačné partnerstvá (EIP-agri) sú cenným nástrojom, ktorý sa musí uplatňovať rýchlo a v širšom meradle. Sú potrebné efektívnejšie podmienky financovania na mobilizáciu a uľahčenie inovácií. |
| --- | --- |

5.4.

Poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo pôsobia v dynamickom hospodárskom prostredí, vyznačujú sa globalizáciou, rýchlym technologickým pokrokom a zvyšujúcimi sa spoločenskými požiadavkami. Inovácie sú dôležitým kľúčom k udržaniu výkonnosti a konkurencieschopnosti poľnohospodárov a majiteľov lesov. Novovytvorené európske inovačné partnerstvá (EIP-agri) sú cenným nástrojom, ktorý sa musí uplatňovať rýchlo a v širšom meradle. Sú potrebné efektívnejšie podmienky financovania na mobilizáciu a uľahčenie inovácií.

| 5.5. | Vo vidieckych oblastiach je potrebné spájať program záruky pre mladých ľudí a podobné programy s iniciatívami v oblasti programu rozvoja vidieka, aby bola nádej na postup a ambície. Veľmi dôležité sú investície a podpora vzdelávania mladých poľnohospodárov a nových účastníkov. Projekty na podporu a udržanie mladých ľudí vo vidieckych oblastiach musí byť najvyššou prioritou. Mladí ľudia by mali byť podporovaní, aby prevzali zodpovednosť za opatrenia a sami si pomohli. Vidiecke oblasti potrebujú lepší rámec plánovania nástupníctva, ktorý je právne spravodlivý, prístupný a stimuluje medzigeneračné prevody, ktoré sú udržateľné pri vyrovnávaní mladosti so skúsenosťami (11). |
| --- | --- |

5.5.

Vo vidieckych oblastiach je potrebné spájať program záruky pre mladých ľudí a podobné programy s iniciatívami v oblasti programu rozvoja vidieka, aby bola nádej na postup a ambície. Veľmi dôležité sú investície a podpora vzdelávania mladých poľnohospodárov a nových účastníkov. Projekty na podporu a udržanie mladých ľudí vo vidieckych oblastiach musí byť najvyššou prioritou. Mladí ľudia by mali byť podporovaní, aby prevzali zodpovednosť za opatrenia a sami si pomohli. Vidiecke oblasti potrebujú lepší rámec plánovania nástupníctva, ktorý je právne spravodlivý, prístupný a stimuluje medzigeneračné prevody, ktoré sú udržateľné pri vyrovnávaní mladosti so skúsenosťami (11).

| 5.6. | Úloha žien v poľnohospodárstve sa plne uznáva. Ich podiel na navrhovaní a zabezpečení vidieckych projektov je neoceniteľný a napríklad vo Fínsku cielená podpora poradenstva vedie k uvoľneniu podnikateľského potenciálu (12). |
| --- | --- |

5.6.

Úloha žien v poľnohospodárstve sa plne uznáva. Ich podiel na navrhovaní a zabezpečení vidieckych projektov je neoceniteľný a napríklad vo Fínsku cielená podpora poradenstva vedie k uvoľneniu podnikateľského potenciálu (12).

| 5.7. | Vidiecka turistika, výrobné remeslá a posilnenie iniciatív v oblasti rekreácie a upevňovania zdravia si zaslúžia podporu, rovnako ako propagačná práca festivalov a podujatí, ako sú Royal Welsh Show a Zelený týždeň v Berlíne. Nutnosťou pre vidiecke podniky a spotrebiteľov je opakované zapájanie miest a krajín do meniacej sa pluralitnej Európy, ako aj lepší prístup k širokopásmovým internetovým službám. Veľkú príležitosť pre remeselnú výrobu, poľnohospodárstvo, cestovný ruch, obchod a vidiecke oblasti predstavuje vytváranie regionálnych hodnotových reťazcov (13). EHSV podporuje navrhovaný Európsky fond pre strategické investície (EFSI) a jeho záväzok podporovať vidiecke projekty. |
| --- | --- |

5.7.

Vidiecka turistika, výrobné remeslá a posilnenie iniciatív v oblasti rekreácie a upevňovania zdravia si zaslúžia podporu, rovnako ako propagačná práca festivalov a podujatí, ako sú Royal Welsh Show a Zelený týždeň v Berlíne. Nutnosťou pre vidiecke podniky a spotrebiteľov je opakované zapájanie miest a krajín do meniacej sa pluralitnej Európy, ako aj lepší prístup k širokopásmovým internetovým službám. Veľkú príležitosť pre remeselnú výrobu, poľnohospodárstvo, cestovný ruch, obchod a vidiecke oblasti predstavuje vytváranie regionálnych hodnotových reťazcov (13). EHSV podporuje navrhovaný Európsky fond pre strategické investície (EFSI) a jeho záväzok podporovať vidiecke projekty.

Životné prostredie

| 5.8. | V stanovisku sa skúmal vplyv zmeny klímy na poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo (14). Jedným z riešení ako zvýšiť výrobu pri použití menšieho množstva zdrojov a zvýšiť odolnosť voči zmene klímy je podporovať udržateľné zintenzívnenie poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. Podporuje sa moderné využívanie pôdy s cieľom rozvíjať činnosti na zmiernenie zmeny klímy a zvýšenie biodiverzity, najmä prostredníctvom agroenvironmentálnych programov (15). Mala by sa podporovať recyklácia a obehové hospodárstvo (16), pričom energia z obnoviteľných zdrojov (17) je cenným vidieckym aktívom, ktoré, ak sa múdro investuje, bude čoraz viac prispievať z hospodárskeho, sociálneho a ekologického hľadiska. Existuje skutočný priestor pre obecné vlastníctvo a investície, ak sa môžu vykonať technické zlepšenia skladovania, logistiky a infraštruktúry. |
| --- | --- |

5.8.

V stanovisku sa skúmal vplyv zmeny klímy na poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo (14). Jedným z riešení ako zvýšiť výrobu pri použití menšieho množstva zdrojov a zvýšiť odolnosť voči zmene klímy je podporovať udržateľné zintenzívnenie poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. Podporuje sa moderné využívanie pôdy s cieľom rozvíjať činnosti na zmiernenie zmeny klímy a zvýšenie biodiverzity, najmä prostredníctvom agroenvironmentálnych programov (15). Mala by sa podporovať recyklácia a obehové hospodárstvo (16), pričom energia z obnoviteľných zdrojov (17) je cenným vidieckym aktívom, ktoré, ak sa múdro investuje, bude čoraz viac prispievať z hospodárskeho, sociálneho a ekologického hľadiska. Existuje skutočný priestor pre obecné vlastníctvo a investície, ak sa môžu vykonať technické zlepšenia skladovania, logistiky a infraštruktúry.

| 5.9. | EHSV zdôrazňuje význam agroenvironmentálnych a klimatických opatrení, ktoré dopĺňajú ekologizáciu v rámci prvého piliera. Prospešné je zamerať pomoc na určité kritériá, ako je pôda ohrozená eróziou, zoskupovanie biotopov, zachytávanie vody a podpora druhov, ktoré si vyžadujú osobitné spôsoby riadenia. Požiadavky na zhodu sa však nesmú stať dodatočnou prekážkou. Na meranie pokroku je potrebná vedecká základňa, zatiaľ čo na skutočné zlepšenie je potrebné pochopenie dlhodobejšieho časového meradla (18). |
| --- | --- |

5.9.

EHSV zdôrazňuje význam agroenvironmentálnych a klimatických opatrení, ktoré dopĺňajú ekologizáciu v rámci prvého piliera. Prospešné je zamerať pomoc na určité kritériá, ako je pôda ohrozená eróziou, zoskupovanie biotopov, zachytávanie vody a podpora druhov, ktoré si vyžadujú osobitné spôsoby riadenia. Požiadavky na zhodu sa však nesmú stať dodatočnou prekážkou. Na meranie pokroku je potrebná vedecká základňa, zatiaľ čo na skutočné zlepšenie je potrebné pochopenie dlhodobejšieho časového meradla (18).

| 5.10. | Vidiecka krajina Európy je hlavne výsledkom ľudskej činnosti a vytvarovali ju generácie svojou prácou pri výrobe potravín, získavaní dreva a stavaní prístreší. Európski občania oceňujú jej rozmanitosť. Programy rozvoja vidieka zohrávajú úlohu pri zabezpečení udržateľnosti týchto kultúrnych regiónov zabezpečovaním prenosu zručností a transparentne financovaných vidieckych činností, ktoré prispievajú k tejto cennej mozaike. |
| --- | --- |

5.10.

Vidiecka krajina Európy je hlavne výsledkom ľudskej činnosti a vytvarovali ju generácie svojou prácou pri výrobe potravín, získavaní dreva a stavaní prístreší. Európski občania oceňujú jej rozmanitosť. Programy rozvoja vidieka zohrávajú úlohu pri zabezpečení udržateľnosti týchto kultúrnych regiónov zabezpečovaním prenosu zručností a transparentne financovaných vidieckych činností, ktoré prispievajú k tejto cennej mozaike.

Sociálne začlenenie

| 5.11. | Je ťažké vymedziť a zamerať sa na nespravodlivosť vo vidieckom kontexte. Ako už bolo uvedené, ide o roztrúsené osady, nízky počet obyvateľov, vekovú nerovnováhu, zlé služby verejnej dopravy, zdravotníctva a sociálnych služieb. Ide o nízke príjmy, izoláciu a nízku kvalitu bývania a technologických služieb. Osobitným problémom v niektorých oblastiach je zlé zaobchádzanie a vykorisťovanie pracovníkov (19), najmä migrantov, ktorí si vyžadujú väčšie úsilie na pomoc pri ich integrácii a umožnení prístupu k vhodnej odbornej príprave. |
| --- | --- |

5.11.

Je ťažké vymedziť a zamerať sa na nespravodlivosť vo vidieckom kontexte. Ako už bolo uvedené, ide o roztrúsené osady, nízky počet obyvateľov, vekovú nerovnováhu, zlé služby verejnej dopravy, zdravotníctva a sociálnych služieb. Ide o nízke príjmy, izoláciu a nízku kvalitu bývania a technologických služieb. Osobitným problémom v niektorých oblastiach je zlé zaobchádzanie a vykorisťovanie pracovníkov (19), najmä migrantov, ktorí si vyžadujú väčšie úsilie na pomoc pri ich integrácii a umožnení prístupu k vhodnej odbornej príprave.

| 5.12. | V Zmluve o fungovaní EÚ sa v článku 39 stanovuje spravodlivá životná úroveň poľnohospodárov prostredníctvom zvýšenia produktivity, podpory technického pokroku a zabezpečenia udržateľného rozvoja poľnohospodárskej výroby a optimálneho využívania výrobných faktorov ako jeden z najdôležitejších cieľov SPP. V ZFEÚ sa stanovuje zváženie osobitných charakteristík poľnohospodárskej činnosti, ktoré vyplývajú zo sociálnej štruktúry poľnohospodárstva a zo štrukturálnych a prírodných rozdielov medzi rôznymi poľnohospodárskymi oblasťami pri tvorbe SPP. |
| --- | --- |

5.12.

V Zmluve o fungovaní EÚ sa v článku 39 stanovuje spravodlivá životná úroveň poľnohospodárov prostredníctvom zvýšenia produktivity, podpory technického pokroku a zabezpečenia udržateľného rozvoja poľnohospodárskej výroby a optimálneho využívania výrobných faktorov ako jeden z najdôležitejších cieľov SPP. V ZFEÚ sa stanovuje zváženie osobitných charakteristík poľnohospodárskej činnosti, ktoré vyplývajú zo sociálnej štruktúry poľnohospodárstva a zo štrukturálnych a prírodných rozdielov medzi rôznymi poľnohospodárskymi oblasťami pri tvorbe SPP.

| 5.13. | Programy rozvoja vidieka pomáhajú vytvárať a konsolidovať priame a nepriame pracovné miesta v poľnohospodárskom a poľnohospodársko-potravinárskom odvetví a tiež prispievajú k menšej miere hospodárskej diverzifikácie vidieckych oblastí. Programy regionálneho rozvoja však reálne môžu len obmedzene prispieť k riešeniu štrukturálnych problémov a nedostatkov v oblasti verejných služieb vo vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

5.13.

Programy rozvoja vidieka pomáhajú vytvárať a konsolidovať priame a nepriame pracovné miesta v poľnohospodárskom a poľnohospodársko-potravinárskom odvetví a tiež prispievajú k menšej miere hospodárskej diverzifikácie vidieckych oblastí. Programy regionálneho rozvoja však reálne môžu len obmedzene prispieť k riešeniu štrukturálnych problémov a nedostatkov v oblasti verejných služieb vo vidieckych oblastiach.

| 5.14. | Sú potrebné ďalšie vládne rozpočty a politiky, ktoré sú prispôsobené vidieku alebo, lepšie povedané, osobitne navrhnuté na riešenie problémov vidieka, vrátane dopravných systémov v rámci komunity, energetickej účinnosti v domácnostiach a nových vzdelávacích príležitostí na podporu inovácií. Programy rozvoja vidieka by sa však mali tiež posúdiť z hľadiska ich príspevku k sociálnej spravodlivosti s použitím ukazovateľov ustanovených v právnych predpisoch EÚ a ďalších ukazovateľov, ktoré by mali byť zahrnuté do účinnejšieho vyhodnocovania, ako sú ukazovatele na podporu sociálnych podnikov a projektov sociálneho poľnohospodárstva, ktoré sú zamerané na riešenie zdravotných postihnutí, vytváranie pracovných príležitostí a využívanie nadbytočných poľnohospodárskych pozemkov a budov. Je potrebné oveľa väčšie úsilie na podporu zapojenia zdravotne postihnutých ľudí na vidieku, aby zohrávali väčšiu úlohu vo svojich komunitách. |
| --- | --- |

5.14.

Sú potrebné ďalšie vládne rozpočty a politiky, ktoré sú prispôsobené vidieku alebo, lepšie povedané, osobitne navrhnuté na riešenie problémov vidieka, vrátane dopravných systémov v rámci komunity, energetickej účinnosti v domácnostiach a nových vzdelávacích príležitostí na podporu inovácií. Programy rozvoja vidieka by sa však mali tiež posúdiť z hľadiska ich príspevku k sociálnej spravodlivosti s použitím ukazovateľov ustanovených v právnych predpisoch EÚ a ďalších ukazovateľov, ktoré by mali byť zahrnuté do účinnejšieho vyhodnocovania, ako sú ukazovatele na podporu sociálnych podnikov a projektov sociálneho poľnohospodárstva, ktoré sú zamerané na riešenie zdravotných postihnutí, vytváranie pracovných príležitostí a využívanie nadbytočných poľnohospodárskych pozemkov a budov. Je potrebné oveľa väčšie úsilie na podporu zapojenia zdravotne postihnutých ľudí na vidieku, aby zohrávali väčšiu úlohu vo svojich komunitách.

| 5.15. | Dediny sú dôležitými centrami solidarity komunity. Obnova dedín podporou malých podnikov a sociálnych podnikov dopĺňanou dobročinnosťou a dobrovoľníctvom by mala byť kľúčovou prioritou na posilnenie komunít (20), ako sa ukázalo vo Fínsku a uviedlo v prioritách napríklad v programe rozvoja vidieka vo Walese (21). |
| --- | --- |

5.15.

Dediny sú dôležitými centrami solidarity komunity. Obnova dedín podporou malých podnikov a sociálnych podnikov dopĺňanou dobročinnosťou a dobrovoľníctvom by mala byť kľúčovou prioritou na posilnenie komunít (20), ako sa ukázalo vo Fínsku a uviedlo v prioritách napríklad v programe rozvoja vidieka vo Walese (21).

V Bruseli 17. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Informačná správa o vykonávacích opatreniach SPP, EESC-2015-01409.

1

(2)  Osobitné správy 22/2014, 23/2014, 4/2015 a 5/2015.

2

(3)  Európska komisia – tlačová správa z 26. mája 2015, Prijatie ďalších 24 programov rozvoja vidieka na posilnenie poľnohospodárskeho sektora EÚ a nášho vidieka.

3

(4)  13. apríla v Bruseli, 21. mája v Bangore v severnom Walese a 9. júna 2015 v Helsinkách.

4

(5)  Stanovisko na tému „Posudzovanie konzultácií Európskej komisie so zainteresovanými stranami“ (Ú. v. EÚ C 383, 17.11.2015, s. 57).

5

(6)  Wales postupne dozrieva vo svojich konzultačných postupoch, ktoré vyplývajú z ústavného záväzku v jeho vládnom zákone, ktorý podporuje udržateľný rozvoj a na základe ktorého sa spolupracuje s neziskovým sektorom.

6

(7)  Lisabonská zmluva článok 11 a vyhlásenie z Rigy o sociálnej platforme z marca 2015.

7

(8)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

8

(9)  Waleská poľnohospodárska akadémia je dobrým príkladom odbornej prípravy v oblasti riadenia.

9

(10)  Stanovisko na tému „Kontinuálne vzdelávanie a odborná príprava vo vidieckych oblastiach“ – NAT/650 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

10

(11)  Malcolm Thomas, Preskúmanie vo Walese.

11

(12)  Stanovisko na tému „Úloha žien ako hnacej sily modelu rozvoja a inovácií v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach“ (Ú. v. EÚ C 299, 4.10.2012, s. 29).

12

(13)  Stanovisko na tému „Poľnohospodárstvo a remeselná výroba“ (Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 35).

13

(14)  Stanovisko na tému Dôsledky klimatickej a energetickej politiky v poľnom a lesnom hospodárstve (Ú. v. EÚ C 291, 4.9.2015, s. 1).

14

Dôsledky klimatickej a energetickej politiky v poľnom a lesnom hospodárstve

(15)  Glastir (Wales), Stewardship (Anglicko), Glas (Írsko), Kulep (Bavorsko).

15

(16)  Stanovisko na tému „Ekologické hospodárstvo“, EESC-2014-05003 (Ú. v. EÚ C 230, 14.7.2015, s. 99) a stanovisko na tému „Podpora tvorivosti podnikania a mobility vo vzdelávaní a odbornej príprave“ (Ú. v. EÚ C 332, 8.10.2015, s. 20).

16

(17)  Štúdia EHSV o úlohe občianskej spoločnosti pri vykonávaní smernice EÚ o energii z obnoviteľných zdrojov, záverečná správa, EESC-2014-04780.

17

(18)  Pozri dokumenty z Univerzity v Bangore – vypočutie v Bangore 21. 5. 2015.

18

(19)  Stanovisko na tému „Cezhraničná práca v poľnohospodárstve“ (Ú. v. EÚ C 120, 16.5.2008, s. 19).

19

(20)  Waleská rada pre dobrovoľnú činnosť (WCVA), Fond aktívneho začleňovania a SOS dedina – veľká lotéria, Wales.

20

(21)  Waleský program rozvoja vidieka (MO7).

21

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/97 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/97

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Význam obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami pre budúci rozvoj poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat v EÚ v kontexte celosvetovej potravinovej bezpečnosti“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/15)

| Spravodajca: | Volker PETERSEN |
| --- | --- |

Spravodajca:

Volker PETERSEN

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. februára 2015 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 svojho rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

Význam obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami pre budúci rozvoj poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat v EÚ v kontexte celosvetovej potravinovej bezpečnosti.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie, ktorá bola poverená vypracovaním stanoviska výboru v danej veci, schválila svoje stanovisko 13. júla 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra 2015) prijal 179 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 7 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | SPP je z hľadiska trhovej a cenovej politiky už značne liberalizovaná. Trh s poľnohospodárskymi výrobkami EÚ je otvorený a je súčasťou globálneho fungovania trhu, ktoré sa riadi dopytom a ponukou. V priebehu otvárania trhu sa v uplynulých 10 rokoch veľmi dynamicky rozvíjal obchod s poľnohospodárskymi výrobkami EÚ s tretími krajinami. |
| --- | --- |

1.1.

SPP je z hľadiska trhovej a cenovej politiky už značne liberalizovaná. Trh s poľnohospodárskymi výrobkami EÚ je otvorený a je súčasťou globálneho fungovania trhu, ktoré sa riadi dopytom a ponukou. V priebehu otvárania trhu sa v uplynulých 10 rokoch veľmi dynamicky rozvíjal obchod s poľnohospodárskymi výrobkami EÚ s tretími krajinami.

| 1.2. | Vzhľadom na tento vývoj EHSV konštatuje, že obchod s poľnohospodárskymi výrobkami má pre poľnohospodárstvo, agropotravinárstvo a vidiecke oblasti zásadný hospodársky význam. EHSV je znepokojený skutočnosťou, že obchod s poľnohospodárskymi výrobkami sa vo verejnej diskusii často hodnotí kriticky, na rozdiel od iných odvetví hospodárstva, ako je automobilový a chemický priemysel. |
| --- | --- |

1.2.

Vzhľadom na tento vývoj EHSV konštatuje, že obchod s poľnohospodárskymi výrobkami má pre poľnohospodárstvo, agropotravinárstvo a vidiecke oblasti zásadný hospodársky význam. EHSV je znepokojený skutočnosťou, že obchod s poľnohospodárskymi výrobkami sa vo verejnej diskusii často hodnotí kriticky, na rozdiel od iných odvetví hospodárstva, ako je automobilový a chemický priemysel.

| 1.3. | Vo svete, kde je hlad alebo nie je zabezpečená kvantitatívne alebo kvalitatívne postačujúca výživa, nesie obchod s poľnohospodárskymi výrobkami nepochybne osobitnú zodpovednosť. Tejto zodpovednosti si je EHSV plne vedomý. Vo svete s rastúcim obyvateľstvom, rastúcimi príjmami v mnohých krajinách a chudobou v iných ide na jednej strane o to, aby sa uspokojil finančne silný dopyt, a na druhej strane o to, aby sa poskytla pomoc a podpora tam, kde sa hlad a nedostatok nedajú odstrániť vlastnými silami. |
| --- | --- |

1.3.

Vo svete, kde je hlad alebo nie je zabezpečená kvantitatívne alebo kvalitatívne postačujúca výživa, nesie obchod s poľnohospodárskymi výrobkami nepochybne osobitnú zodpovednosť. Tejto zodpovednosti si je EHSV plne vedomý. Vo svete s rastúcim obyvateľstvom, rastúcimi príjmami v mnohých krajinách a chudobou v iných ide na jednej strane o to, aby sa uspokojil finančne silný dopyt, a na druhej strane o to, aby sa poskytla pomoc a podpora tam, kde sa hlad a nedostatok nedajú odstrániť vlastnými silami.

| 1.4. | EHSV víta pokrok, ku ktorému došlo v zosúladení smerovania poľnohospodárskej a rozvojovej politiky EÚ. To je podľa jeho názoru predpokladom trvalej realizácie smerovania a úloh v obchode s poľnohospodárskymi výrobkami a v rozvojových činnostiach. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV víta pokrok, ku ktorému došlo v zosúladení smerovania poľnohospodárskej a rozvojovej politiky EÚ. To je podľa jeho názoru predpokladom trvalej realizácie smerovania a úloh v obchode s poľnohospodárskymi výrobkami a v rozvojových činnostiach.

| 1.5. | EHSV sa vyslovuje za trvalú podporu poľnohospodárstva a agropotravinárstva EÚ pri úspešnej účasti na svetovom obchode s poľnohospodárskymi výrobkami. Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami významne prispieva k zabezpečeniu hospodárskych štruktúr vo vidieckych oblastiach EÚ. Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami zároveň v rámci viacstupňového reťazca vytvárania pridanej hodnoty v oblasti potravín zabezpečuje v EÚ 40 miliónov kvalifikovaných pracovných miest, ktoré sú odolnejšie voči krízam ako pracovné miesta v iných sektoroch. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV sa vyslovuje za trvalú podporu poľnohospodárstva a agropotravinárstva EÚ pri úspešnej účasti na svetovom obchode s poľnohospodárskymi výrobkami. Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami významne prispieva k zabezpečeniu hospodárskych štruktúr vo vidieckych oblastiach EÚ. Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami zároveň v rámci viacstupňového reťazca vytvárania pridanej hodnoty v oblasti potravín zabezpečuje v EÚ 40 miliónov kvalifikovaných pracovných miest, ktoré sú odolnejšie voči krízam ako pracovné miesta v iných sektoroch.

| 1.6. | Bilaterálne dohody o voľnom obchode EÚ môžu významne prispieť k odbúraniu necolných obchodných bariér. Pritom budú na obidvoch stranách vždy existovať pravidlá, o ktorých nie je možné vyjednávať. Na to je potrebné prijať v rámci harmonizácie pravidlá na uľahčenie obchodovania. |
| --- | --- |

1.6.

Bilaterálne dohody o voľnom obchode EÚ môžu významne prispieť k odbúraniu necolných obchodných bariér. Pritom budú na obidvoch stranách vždy existovať pravidlá, o ktorých nie je možné vyjednávať. Na to je potrebné prijať v rámci harmonizácie pravidlá na uľahčenie obchodovania.

| 1.7. | Malé a stredné podniky výraznou mierou prispievajú k obchodu EÚ s poľnohospodárskymi výrobkami. V medzinárodnom prostredí sú zvlášť pri prenikaní na trhy tretích krajín odkázané na administratívnu podporu, ktorú majú poskytovať príslušné útvary EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

Malé a stredné podniky výraznou mierou prispievajú k obchodu EÚ s poľnohospodárskymi výrobkami. V medzinárodnom prostredí sú zvlášť pri prenikaní na trhy tretích krajín odkázané na administratívnu podporu, ktorú majú poskytovať príslušné útvary EÚ.

| 1.8. | EHSV víta ďalšie posilňovanie uzatvárania partnerských dohôd s rozvojovými krajinami, na základe ktorých sa pozitívne účinky otvoreného a spravodlivého trhu môžu stať pre tieto krajiny výhodou. Cieľom takýchto dohôd by malo byť podporiť určitú sebestačnosť takýchto krajín, pokiaľ ide o poľnohospodárske výrobky. Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami môže pritom dopĺňať miestnu výrobu. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV víta ďalšie posilňovanie uzatvárania partnerských dohôd s rozvojovými krajinami, na základe ktorých sa pozitívne účinky otvoreného a spravodlivého trhu môžu stať pre tieto krajiny výhodou. Cieľom takýchto dohôd by malo byť podporiť určitú sebestačnosť takýchto krajín, pokiaľ ide o poľnohospodárske výrobky. Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami môže pritom dopĺňať miestnu výrobu.

2.   Kontext

| 2.1. | Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami a spracovanými potravinami bol historicky vždy veľmi dôležitý. V 20. storočí poznačenom dvoma svetovými vojnami sa v medzinárodnom obchode s poľnohospodárskymi výrobkami veľmi dlho uplatňovali veľmi dirigistické pravidlá. V dohode GATT uzatvorenej po druhej svetovej vojne zaujímal obchod s poľnohospodárskymi výrobkami ešte osobitné postavenie, v rámci ktorého bol vyňatý z liberalizácie obchodu. Až v rámci Uruguajského kola GATT, ktoré bolo uzatvorené v roku 1993, bol obchod s poľnohospodárskymi výrobkami intenzívnejšie začlenený do pravidiel GATT. Medzi záväzky, na ktoré EÚ vtedy pristúpila, patrilo zníženie vnútornej podpory, odbúranie ciel a odstránenie vývozných dotácií. V dôsledku toho je obchod s poľnohospodárskymi výrobkami EÚ po odbúraní colných dovozných bariér a vývozných dotácií, odhliadnuc od pár výnimiek, už značne liberalizovaný. Medzinárodný obchod s poľnohospodárskymi výrobkami je však stále, okrem iného, pomerne silne regulovaný, najmä prostredníctvom necolných noriem. |
| --- | --- |

2.1.

Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami a spracovanými potravinami bol historicky vždy veľmi dôležitý. V 20. storočí poznačenom dvoma svetovými vojnami sa v medzinárodnom obchode s poľnohospodárskymi výrobkami veľmi dlho uplatňovali veľmi dirigistické pravidlá. V dohode GATT uzatvorenej po druhej svetovej vojne zaujímal obchod s poľnohospodárskymi výrobkami ešte osobitné postavenie, v rámci ktorého bol vyňatý z liberalizácie obchodu. Až v rámci Uruguajského kola GATT, ktoré bolo uzatvorené v roku 1993, bol obchod s poľnohospodárskymi výrobkami intenzívnejšie začlenený do pravidiel GATT. Medzi záväzky, na ktoré EÚ vtedy pristúpila, patrilo zníženie vnútornej podpory, odbúranie ciel a odstránenie vývozných dotácií. V dôsledku toho je obchod s poľnohospodárskymi výrobkami EÚ po odbúraní colných dovozných bariér a vývozných dotácií, odhliadnuc od pár výnimiek, už značne liberalizovaný. Medzinárodný obchod s poľnohospodárskymi výrobkami je však stále, okrem iného, pomerne silne regulovaný, najmä prostredníctvom necolných noriem.

| 2.2. | EHSV už niekoľkokrát zaujal stanovisko k všeobecným obchodným otázkam (1). Zdôrazňoval pri tom dôležitosť obchodu pre trvalý rast, a tým pre úspešný rozvoj sociálneho trhového hospodárstva. EHSV sa vždy zasadzoval za otvorený a spravodlivý trh. Dospel k záveru, že len tak pokračujúci proces globalizácie a internacionalizácie trhov vytvorí pre krajiny sveta výhody a príležitosti, ktoré budú môcť využiť v súlade so svojím hospodárskym potenciálom. |
| --- | --- |

2.2.

EHSV už niekoľkokrát zaujal stanovisko k všeobecným obchodným otázkam (1). Zdôrazňoval pri tom dôležitosť obchodu pre trvalý rast, a tým pre úspešný rozvoj sociálneho trhového hospodárstva. EHSV sa vždy zasadzoval za otvorený a spravodlivý trh. Dospel k záveru, že len tak pokračujúci proces globalizácie a internacionalizácie trhov vytvorí pre krajiny sveta výhody a príležitosti, ktoré budú môcť využiť v súlade so svojím hospodárskym potenciálom.

| 2.3. | EHSV vo svojich doterajších stanoviskách k obchodným záležitostiam vždy zohľadňoval aj záujmy rozvojových krajín a venoval im veľkú pozornosť. Výbor vždy presadzoval názor, že obchod a obchodná politika musia v globalizovanom svete prispievať k rastu a rozvoju v krajinách na rôznom stupni vývoja. |
| --- | --- |

2.3.

EHSV vo svojich doterajších stanoviskách k obchodným záležitostiam vždy zohľadňoval aj záujmy rozvojových krajín a venoval im veľkú pozornosť. Výbor vždy presadzoval názor, že obchod a obchodná politika musia v globalizovanom svete prispievať k rastu a rozvoju v krajinách na rôznom stupni vývoja.

| 2.4. | Diskusia o úlohe obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami sa vedie v osobitnom kontexte. V posledných rokoch sa na celom svete pozitívne vyvíjal finančne silný dopyt po poľnohospodárskych výrobkoch a potravinách, napr. v rozvíjajúcich sa krajinách zaznamenávajúcich rast príjmov a obyvateľstva. Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami však nemohol zaručiť ukončenie každého nedostatku potravín. Predovšetkým z dôvodu chýbajúcej kúpnej sily trpí na celom svete takmer 800 miliónov ľudí hladom. |
| --- | --- |

2.4.

Diskusia o úlohe obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami sa vedie v osobitnom kontexte. V posledných rokoch sa na celom svete pozitívne vyvíjal finančne silný dopyt po poľnohospodárskych výrobkoch a potravinách, napr. v rozvíjajúcich sa krajinách zaznamenávajúcich rast príjmov a obyvateľstva. Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami však nemohol zaručiť ukončenie každého nedostatku potravín. Predovšetkým z dôvodu chýbajúcej kúpnej sily trpí na celom svete takmer 800 miliónov ľudí hladom.

| 2.5. | Týmto stanoviskom by chcel EHSV preskúmať možnosti, ktoré poskytuje svetový obchod s poľnohospodárskymi výrobkami pre poľnohospodárstvo EÚ. Pritom netreba stratiť zo zreteľa ani zodpovednosť, ktorú musí na seba vziať EÚ vo vzťahu k rozvojovým krajinám. |
| --- | --- |

2.5.

Týmto stanoviskom by chcel EHSV preskúmať možnosti, ktoré poskytuje svetový obchod s poľnohospodárskymi výrobkami pre poľnohospodárstvo EÚ. Pritom netreba stratiť zo zreteľa ani zodpovednosť, ktorú musí na seba vziať EÚ vo vzťahu k rozvojovým krajinám.

3.   Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami EÚ v makroekonomickom kontexte

Význam obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami pre zahraničný obchod EÚ

| 3.1. | Vývoz poľnohospodárskych výrobkov EÚ predstavoval v roku 2014 okolo 125 miliárd EUR, čím dosiahol 7 % podiel na celkovom vývoze EÚ. Aj rastom oproti predchádzajúcemu roku o 2,2 %, aj medziročnou zmenou od roku 2005 do roku 2014 o 8 % je dynamika vývozu poľnohospodárskych výrobkov jasne silnejšia ako dynamika celkového vývozu, ktorý v roku 2014 oproti roku 2013 dokonca klesol o 2 % (5,5 % medziročný rast medzi rokmi 2005 a 2014).
  Podobná je situácia s dovozom poľnohospodárskych výrobkov, ktorý v roku 2014 dosiahol 104 miliárd EUR, čím predstavoval 6,2 % dovozu do EÚ (pozri tabuľky A-1 až A-3 v prílohe). |
| --- | --- |

3.1.

Vývoz poľnohospodárskych výrobkov EÚ predstavoval v roku 2014 okolo 125 miliárd EUR, čím dosiahol 7 % podiel na celkovom vývoze EÚ. Aj rastom oproti predchádzajúcemu roku o 2,2 %, aj medziročnou zmenou od roku 2005 do roku 2014 o 8 % je dynamika vývozu poľnohospodárskych výrobkov jasne silnejšia ako dynamika celkového vývozu, ktorý v roku 2014 oproti roku 2013 dokonca klesol o 2 % (5,5 % medziročný rast medzi rokmi 2005 a 2014).

Podobná je situácia s dovozom poľnohospodárskych výrobkov, ktorý v roku 2014 dosiahol 104 miliárd EUR, čím predstavoval 6,2 % dovozu do EÚ (pozri tabuľky A-1 až A-3 v prílohe).

| 3.2. | Vývoz poľnohospodárskych výrobkov EÚ je stabilným pilierom zahraničného obchodu EÚ. V porovnaní s inými sektormi je na štvrtom mieste po strojoch, chemických výrobkoch a farmaceutických výrobkoch. V priebehu uskutočnenej liberalizácie obchodu sa EÚ vyvinula z čistého dovozcu na čistého vývozcu, pričom od roku 2010 dosahuje pozitívne saldo v bilancii obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami, ktoré v roku 2014 predstavovalo okolo 21 miliárd EUR. |
| --- | --- |

3.2.

Vývoz poľnohospodárskych výrobkov EÚ je stabilným pilierom zahraničného obchodu EÚ. V porovnaní s inými sektormi je na štvrtom mieste po strojoch, chemických výrobkoch a farmaceutických výrobkoch. V priebehu uskutočnenej liberalizácie obchodu sa EÚ vyvinula z čistého dovozcu na čistého vývozcu, pričom od roku 2010 dosahuje pozitívne saldo v bilancii obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami, ktoré v roku 2014 predstavovalo okolo 21 miliárd EUR.

Štruktúra obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami – význam pre vytváranie pridanej hodnoty, zamestnanosť a vidiecke oblasti

| 3.3. | Pre toto stanovisko z vlastnej iniciatívy má osobitný význam okolnosť, že podiel obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami na celkovom zahraničnom obchode EÚ bol v roku 2014 so 7 % značne vyšší ako podiel poľnohospodárstva a agropotravinárstva na HDP. Ten v EÚ predstavuje 3,5 %. |
| --- | --- |

3.3.

Pre toto stanovisko z vlastnej iniciatívy má osobitný význam okolnosť, že podiel obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami na celkovom zahraničnom obchode EÚ bol v roku 2014 so 7 % značne vyšší ako podiel poľnohospodárstva a agropotravinárstva na HDP. Ten v EÚ predstavuje 3,5 %.

| 3.4. | Tento jasný rozdiel medzi makroekonomickým významom sektora a významom obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami pre zahraničný obchod podčiarkuje jeho rastúci význam v posledných rokoch. Rast v poľnohospodárstve a agropotravinárstve sa stále silnejšie vytvára z vývozu. |
| --- | --- |

3.4.

Tento jasný rozdiel medzi makroekonomickým významom sektora a významom obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami pre zahraničný obchod podčiarkuje jeho rastúci význam v posledných rokoch. Rast v poľnohospodárstve a agropotravinárstve sa stále silnejšie vytvára z vývozu.

| 3.5. | Makroekonomický význam reťazca vytvárania pridanej hodnoty potravín:






  — | Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami EÚ tak, ako to často vníma verejnosť, nie je v žiadnom prípade záležitosťou len samotného poľnohospodárstva. Dnes je už vlastne viac ako štvrtina výnosov poľnohospodárov založená na vývoze poľnohospodárskych výrobkov. Ten je už dnes a v budúcnosti bude čoraz väčšmi dôležitou oporou na zachovanie hospodárskej základne vo vidieckych oblastiach EÚ, ktoré čelia problémom zapríčineným urbanizáciou a demografickými zmenami. |
| --- | --- | --- |

3.5.

Makroekonomický význam reťazca vytvárania pridanej hodnoty potravín:

—

Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami EÚ tak, ako to často vníma verejnosť, nie je v žiadnom prípade záležitosťou len samotného poľnohospodárstva. Dnes je už vlastne viac ako štvrtina výnosov poľnohospodárov založená na vývoze poľnohospodárskych výrobkov. Ten je už dnes a v budúcnosti bude čoraz väčšmi dôležitou oporou na zachovanie hospodárskej základne vo vidieckych oblastiach EÚ, ktoré čelia problémom zapríčineným urbanizáciou a demografickými zmenami.

| — | Vývoz poľnohospodárskych výrobkov sa z dvoch tretín skladá z hotových výrobkov, ktoré po viacerých spracovaniach vzišli zo surovín a podstúpili viaceré procesy vytvárania pridanej hodnoty. Sú výsledkom súčinnosti viacstupňového, výkonného a medzinárodne veľmi konkurencieschopného reťazca vytvárania pridanej hodnoty. Ten siaha do predvýrobných priemyselných odvetví pre poľnohospodárstvo cez poľnohospodárov až po potravinársky priemysel a obchodné podniky. Celkove je v týchto podnikoch patriacich do reťazca vytvárania pridanej hodnoty v EÚ zamestnaných okolo 40 miliónov ľudí. V porovnaní s inými sektormi ide o pracovné miesta, ktoré sú z cyklického hľadiska odolnejšie voči krízam. |
| --- | --- |

—

Vývoz poľnohospodárskych výrobkov sa z dvoch tretín skladá z hotových výrobkov, ktoré po viacerých spracovaniach vzišli zo surovín a podstúpili viaceré procesy vytvárania pridanej hodnoty. Sú výsledkom súčinnosti viacstupňového, výkonného a medzinárodne veľmi konkurencieschopného reťazca vytvárania pridanej hodnoty. Ten siaha do predvýrobných priemyselných odvetví pre poľnohospodárstvo cez poľnohospodárov až po potravinársky priemysel a obchodné podniky. Celkove je v týchto podnikoch patriacich do reťazca vytvárania pridanej hodnoty v EÚ zamestnaných okolo 40 miliónov ľudí. V porovnaní s inými sektormi ide o pracovné miesta, ktoré sú z cyklického hľadiska odolnejšie voči krízam.

Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami na vnútornom trhu EÚ

| 3.6. | Ústredným bodom tohto stanoviska je obchod s poľnohospodárskymi výrobkami EÚ s tretími krajinami. V krátkosti sa však treba pozrieť aj na obchod s poľnohospodárskymi výrobkami v rámci Spoločenstva. Vnútorný obchod EÚ má pre členské štáty aj naďalej podstatne väčší význam ako vonkajší obchod EÚ. V roku 2014 smerovalo takmer 73 % vývozu poľnohospodárskych výrobkov všetkých členských štátov do iných krajín EÚ. Spoločný trh teda prispel k posilneniu obchodu, a tým k zvýšeniu blahobytu v EÚ. To, čo platí pre obchod v rámci Spoločenstva, možno v liberalizovanom medzinárodnom prostredí aplikovať aj na obchod s tretími krajinami. |
| --- | --- |

3.6.

Ústredným bodom tohto stanoviska je obchod s poľnohospodárskymi výrobkami EÚ s tretími krajinami. V krátkosti sa však treba pozrieť aj na obchod s poľnohospodárskymi výrobkami v rámci Spoločenstva. Vnútorný obchod EÚ má pre členské štáty aj naďalej podstatne väčší význam ako vonkajší obchod EÚ. V roku 2014 smerovalo takmer 73 % vývozu poľnohospodárskych výrobkov všetkých členských štátov do iných krajín EÚ. Spoločný trh teda prispel k posilneniu obchodu, a tým k zvýšeniu blahobytu v EÚ. To, čo platí pre obchod v rámci Spoločenstva, možno v liberalizovanom medzinárodnom prostredí aplikovať aj na obchod s tretími krajinami.

Postavenie EÚ vo svetovom obchode s poľnohospodárskymi výrobkami

| 3.7. | EÚ je od roku 2013 na prvom mieste vo svetovom obchode s poľnohospodárskymi výrobkami a v posledných desaťročiach výraznou mierou prispela k pozitívnemu vývoju. Od roku 2000 stúpal vývoz do tretích krajín ročne o približne 8 %. Pri tomto pozitívnom vývoji vývozu poľnohospodárskych výrobkov EÚ však mohli aj ďalšie krajiny zvýšiť svoj vývoz s väčšou dynamikou. Podiel EÚ na svetovom obchode s poľnohospodárskymi výrobkami klesol z takmer 13 % v roku 2000 na 10,3 % v roku 2012 (pozri tabuľku A-4 v prílohe). |
| --- | --- |

3.7.

EÚ je od roku 2013 na prvom mieste vo svetovom obchode s poľnohospodárskymi výrobkami a v posledných desaťročiach výraznou mierou prispela k pozitívnemu vývoju. Od roku 2000 stúpal vývoz do tretích krajín ročne o približne 8 %. Pri tomto pozitívnom vývoji vývozu poľnohospodárskych výrobkov EÚ však mohli aj ďalšie krajiny zvýšiť svoj vývoz s väčšou dynamikou. Podiel EÚ na svetovom obchode s poľnohospodárskymi výrobkami klesol z takmer 13 % v roku 2000 na 10,3 % v roku 2012 (pozri tabuľku A-4 v prílohe).

4.   Rámcové podmienky rozvoja obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami EÚ – vonkajší rozmer SPP

| 4.1. | V minulosti čelila EÚ pre vývoz svojich poľnohospodárskych výrobkov medzinárodnej kritike, napríklad na kolách rokovaní v rámci GATT/WTO. Tento obraz sa od prelomu tisícročia zásadne zmenil. |
| --- | --- |

4.1.

V minulosti čelila EÚ pre vývoz svojich poľnohospodárskych výrobkov medzinárodnej kritike, napríklad na kolách rokovaní v rámci GATT/WTO. Tento obraz sa od prelomu tisícročia zásadne zmenil.

| 4.2. | Inštitucionálne ceny EÚ sa po niekoľkých reformách SPP značne znížili. Trhové ceny v EÚ sa riadia podľa vývoja ponuky a dopytu vo svete, a preto majú tendenciu kopírovať ceny na svetových trhoch. Spoločná organizácia trhu poskytuje poľnohospodárstvu v EÚ už len záchrannú sieť, ktorá sa aktivuje len v prípade masívneho medzinárodného poklesu cien. Vývozné náhrady, ktoré ešte v roku 1992 predstavovali 3 miliardy EUR, medzitým stratili význam. |
| --- | --- |

4.2.

Inštitucionálne ceny EÚ sa po niekoľkých reformách SPP značne znížili. Trhové ceny v EÚ sa riadia podľa vývoja ponuky a dopytu vo svete, a preto majú tendenciu kopírovať ceny na svetových trhoch. Spoločná organizácia trhu poskytuje poľnohospodárstvu v EÚ už len záchrannú sieť, ktorá sa aktivuje len v prípade masívneho medzinárodného poklesu cien. Vývozné náhrady, ktoré ešte v roku 1992 predstavovali 3 miliardy EUR, medzitým stratili význam.

| 4.3. | Ako najväčší vývozca poľnohospodárskych výrobkov pred USA, Brazíliou, Čínou a Kanadou a ako najväčší dovozca poľnohospodárskych výrobkov pred USA, Čínou, Japonskom a Ruskom nesie EÚ dvojitú a rastúcu zodpovednosť za celosvetovú potravinovú situáciu a potravinovú bezpečnosť. Vzhľadom na túto zodpovednosť je jednoznačne potrebné posilniť vonkajší rozmer SPP a v súlade s prioritami tejto politiky ho ďalej rozvinúť. |
| --- | --- |

4.3.

Ako najväčší vývozca poľnohospodárskych výrobkov pred USA, Brazíliou, Čínou a Kanadou a ako najväčší dovozca poľnohospodárskych výrobkov pred USA, Čínou, Japonskom a Ruskom nesie EÚ dvojitú a rastúcu zodpovednosť za celosvetovú potravinovú situáciu a potravinovú bezpečnosť. Vzhľadom na túto zodpovednosť je jednoznačne potrebné posilniť vonkajší rozmer SPP a v súlade s prioritami tejto politiky ho ďalej rozvinúť.

| 4.4. | EHSV konštatuje, že pokiaľ ide o súlad medzi SPP a rozvojovou politikou, už sa dosiahli veľké pokroky. Vývoz poľnohospodárskych výrobkov sa realizuje bez dotácií a nevedie k žiadnym deformáciám trhu. Z hľadiska dovozu sa EÚ medzitým stala jedným z najotvorenejších trhov, zvlášť pre rozvojové krajiny. Dovoz z najmenej rozvinutých krajín (48 krajín) predstavoval v rokoch 2011 až 2013 v priemere necelé 3 % dovozu poľnohospodárskych výrobkov EÚ. Celkovo to bolo viac, ako z týchto krajín dovážajú Kanada, USA a Nový Zéland dohromady. |
| --- | --- |

4.4.

EHSV konštatuje, že pokiaľ ide o súlad medzi SPP a rozvojovou politikou, už sa dosiahli veľké pokroky. Vývoz poľnohospodárskych výrobkov sa realizuje bez dotácií a nevedie k žiadnym deformáciám trhu. Z hľadiska dovozu sa EÚ medzitým stala jedným z najotvorenejších trhov, zvlášť pre rozvojové krajiny. Dovoz z najmenej rozvinutých krajín (48 krajín) predstavoval v rokoch 2011 až 2013 v priemere necelé 3 % dovozu poľnohospodárskych výrobkov EÚ. Celkovo to bolo viac, ako z týchto krajín dovážajú Kanada, USA a Nový Zéland dohromady.

5.   Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami a potravinová bezpečnosť

Vplyv obchodu na potravinovú bezpečnosť a rozvoj

| 5.1. | Vo svete so stále nevyriešeným problémom hladu viac ako 800 miliónov ľudí v mnohých krajinách, zvlášť v Afrike a Ázii, musí byť zlepšenie výživy z kvantitatívneho aj kvalitatívneho hľadiska jedným z najdôležitejších cieľov poľnohospodárskej a obchodnej politiky. |
| --- | --- |

5.1.

Vo svete so stále nevyriešeným problémom hladu viac ako 800 miliónov ľudí v mnohých krajinách, zvlášť v Afrike a Ázii, musí byť zlepšenie výživy z kvantitatívneho aj kvalitatívneho hľadiska jedným z najdôležitejších cieľov poľnohospodárskej a obchodnej politiky.

| 5.2. | Vzhľadom na tieto úlohy sa obchod s poľnohospodárskymi výrobkami z dôvodu svojej osobitnej zodpovednosti za potravinovú bezpečnosť často stáva predmetom kontroverzných diskusií v občianskej spoločnosti. Prispieva k tomu aj skutočnosť, že obchod s poľnohospodárskymi výrobkami môže mať rôzne účinky. Môže prispievať k odstraňovaniu situácií nedostatku, ale aj viesť k neželaným závislostiam. |
| --- | --- |

5.2.

Vzhľadom na tieto úlohy sa obchod s poľnohospodárskymi výrobkami z dôvodu svojej osobitnej zodpovednosti za potravinovú bezpečnosť často stáva predmetom kontroverzných diskusií v občianskej spoločnosti. Prispieva k tomu aj skutočnosť, že obchod s poľnohospodárskymi výrobkami môže mať rôzne účinky. Môže prispievať k odstraňovaniu situácií nedostatku, ale aj viesť k neželaným závislostiam.

| 5.3. | Pre EHSV predstavuje tento problém príležitosť na to, aby bližšie preskúmal výsledky obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami, ale aj požiadavky, ktoré sa naň kladú. Výzvami sú globalizácia, liberalizácia poľnohospodárskeho trhu EÚ, rastúci svetový obchod s poľnohospodárskymi výrobkami, rast svetovej populácie, zmena spotrebiteľských návykov a posuny v dopyte spôsobené hospodárskym rastom. |
| --- | --- |

5.3.

Pre EHSV predstavuje tento problém príležitosť na to, aby bližšie preskúmal výsledky obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami, ale aj požiadavky, ktoré sa naň kladú. Výzvami sú globalizácia, liberalizácia poľnohospodárskeho trhu EÚ, rastúci svetový obchod s poľnohospodárskymi výrobkami, rast svetovej populácie, zmena spotrebiteľských návykov a posuny v dopyte spôsobené hospodárskym rastom.

Potravinová bezpečnosť a sebestačnosť

| 5.4. | Pri zabezpečovaní potravinovej bezpečnosti zostáva žiaduca určitá úroveň sebestačnosti s poľnohospodárskymi výrobkami, najmä v prípade veľmi chudobných krajín. Dosiahnuť cieľ úplnej sebestačnosti každej krajiny alebo regiónu by však sám osebe nemal byť jediným rozhodujúcim faktorom. Ani v krajine so sebestačnosťou prevyšujúcou 100 % nie je zaručené, že je tamojšie obyvateľstvo dostatočne zásobované a že má dostatočný prístup k potravinám. Preto sa možno stretnúť s tým, že aj v krajinách s prebytkami poľnohospodárskych výrobkov trpia ľudia nedostatkom potravín alebo podvýživou. |
| --- | --- |

5.4.

Pri zabezpečovaní potravinovej bezpečnosti zostáva žiaduca určitá úroveň sebestačnosti s poľnohospodárskymi výrobkami, najmä v prípade veľmi chudobných krajín. Dosiahnuť cieľ úplnej sebestačnosti každej krajiny alebo regiónu by však sám osebe nemal byť jediným rozhodujúcim faktorom. Ani v krajine so sebestačnosťou prevyšujúcou 100 % nie je zaručené, že je tamojšie obyvateľstvo dostatočne zásobované a že má dostatočný prístup k potravinám. Preto sa možno stretnúť s tým, že aj v krajinách s prebytkami poľnohospodárskych výrobkov trpia ľudia nedostatkom potravín alebo podvýživou.

| 5.5. | Podvýživu treba vnímať, chápať a riešiť skôr ako problém chudoby než ako problém zásobovania. Zaisťovanie potravinovej bezpečnosti musí byť sprevádzané skôr vytváraním pracovných miest a je menej podmienené momentálnym stavom sebestačnosti a/alebo obchodu. Vo veľmi chudobných krajinách žije veľká časť obyvateľstva zo subsistenčného hospodárenia a nemá takmer žiadny iný príjem. Okrem vytvárania pracovných miest a primeraného rozdeľovania príjmov musia preto pri zlepšovaní potravinovej bezpečnosti ústrednú úlohu zohrávať predovšetkým kritériá dostupnosti, cenovej prijateľnosti, prístupu, ako aj stability prístupu k potravinám. |
| --- | --- |

5.5.

Podvýživu treba vnímať, chápať a riešiť skôr ako problém chudoby než ako problém zásobovania. Zaisťovanie potravinovej bezpečnosti musí byť sprevádzané skôr vytváraním pracovných miest a je menej podmienené momentálnym stavom sebestačnosti a/alebo obchodu. Vo veľmi chudobných krajinách žije veľká časť obyvateľstva zo subsistenčného hospodárenia a nemá takmer žiadny iný príjem. Okrem vytvárania pracovných miest a primeraného rozdeľovania príjmov musia preto pri zlepšovaní potravinovej bezpečnosti ústrednú úlohu zohrávať predovšetkým kritériá dostupnosti, cenovej prijateľnosti, prístupu, ako aj stability prístupu k potravinám.

| 5.6. | Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami môže aj na strane vývozu (vytváranie pracovných miest) aj na strane dovozu (nákup lacnejších potravín na medzinárodných trhoch a vývoz ostatných tovarov) prispieť k rastu príjmov. Pri tejto stratégii sa však predpokladá uplatňovanie trhového prístupu na medzinárodných trhoch s poľnohospodárskymi a priemyselnými výrobkami. |
| --- | --- |

5.6.

Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami môže aj na strane vývozu (vytváranie pracovných miest) aj na strane dovozu (nákup lacnejších potravín na medzinárodných trhoch a vývoz ostatných tovarov) prispieť k rastu príjmov. Pri tejto stratégii sa však predpokladá uplatňovanie trhového prístupu na medzinárodných trhoch s poľnohospodárskymi a priemyselnými výrobkami.

6.   Problémy a výzvy

Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami prispieva k znižovaniu kolísania objemov a cien

| 6.1. | Osobitosťou poľnohospodárskej výroby na rozdiel od priemyselného spôsobu výroby je to, že je vystavená vplyvom prírody. Výroba a ponuka závisia od premenných, ktoré sa dajú ťažko predvídať a kontrolovať. Platí to o počasí alebo o výskyte chorôb rastlín alebo zvierat. Celosvetovou zmenou klímy sa bude nevypočítateľnosť vplyvu prírodných faktorov ešte viac posilňovať. Iné svetadiely a krajiny to postihne oveľa dramatickejšie, než samotnú EÚ. |
| --- | --- |

6.1.

Osobitosťou poľnohospodárskej výroby na rozdiel od priemyselného spôsobu výroby je to, že je vystavená vplyvom prírody. Výroba a ponuka závisia od premenných, ktoré sa dajú ťažko predvídať a kontrolovať. Platí to o počasí alebo o výskyte chorôb rastlín alebo zvierat. Celosvetovou zmenou klímy sa bude nevypočítateľnosť vplyvu prírodných faktorov ešte viac posilňovať. Iné svetadiely a krajiny to postihne oveľa dramatickejšie, než samotnú EÚ.

| 6.2. | Pre EÚ z toho vyplýva, že po rozsiahlom otvorení svojich poľnohospodárskych trhov celkove oveľa silnejšie pocíti dôsledky kolísania objemov a cien na svetových poľnohospodárskych trhoch. V dôsledku jej porovnateľne priaznivých a stabilných výrobných podmienok zároveň rastie jej zodpovednosť za potravinovú bezpečnosť. |
| --- | --- |

6.2.

Pre EÚ z toho vyplýva, že po rozsiahlom otvorení svojich poľnohospodárskych trhov celkove oveľa silnejšie pocíti dôsledky kolísania objemov a cien na svetových poľnohospodárskych trhoch. V dôsledku jej porovnateľne priaznivých a stabilných výrobných podmienok zároveň rastie jej zodpovednosť za potravinovú bezpečnosť.

| 6.3. | Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami je súčasťou riešenia problému tejto väčšej nestálosti, nie príčinou problému. Svetový obchod s poľnohospodárskymi výrobkami umožňuje vyrovnávanie kolísania objemov, čím prispieva k obmedzovaniu kolísania cien. Skúsenosti ukázali, že izolované zásahy do trhu jednotlivých krajín, ako sú zákazy vývozu, dane na vývoz alebo obmedzenia dovozu, problém pre všetkých skôr vyostrujú ako zmierňujú. |
| --- | --- |

6.3.

Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami je súčasťou riešenia problému tejto väčšej nestálosti, nie príčinou problému. Svetový obchod s poľnohospodárskymi výrobkami umožňuje vyrovnávanie kolísania objemov, čím prispieva k obmedzovaniu kolísania cien. Skúsenosti ukázali, že izolované zásahy do trhu jednotlivých krajín, ako sú zákazy vývozu, dane na vývoz alebo obmedzenia dovozu, problém pre všetkých skôr vyostrujú ako zmierňujú.

Geopolitické vplyvy

| 6.4. | Niekedy má celkový politický vývoj, napríklad ruský zákaz dovozu od roku 2014, rušivý vplyv na obchod s poľnohospodárskymi výrobkami, tak ako ho zažíva EÚ v rokoch 2014/2015. Takéto geopolitické vplyvy môžu viesť k značným narušeniam trhu, stratám a iným hospodárskym nevýhodám pre poľnohospodárstvo a agropotravinárstvo. Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami sa tak stáva rukojemníkom momentálnej politickej situácie. V takýchto situáciách potrebujú poľnohospodári a podniky politickú podporu pri kompenzácii znevýhodnení v zasiahnutých obchodných vzťahoch. |
| --- | --- |

6.4.

Niekedy má celkový politický vývoj, napríklad ruský zákaz dovozu od roku 2014, rušivý vplyv na obchod s poľnohospodárskymi výrobkami, tak ako ho zažíva EÚ v rokoch 2014/2015. Takéto geopolitické vplyvy môžu viesť k značným narušeniam trhu, stratám a iným hospodárskym nevýhodám pre poľnohospodárstvo a agropotravinárstvo. Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami sa tak stáva rukojemníkom momentálnej politickej situácie. V takýchto situáciách potrebujú poľnohospodári a podniky politickú podporu pri kompenzácii znevýhodnení v zasiahnutých obchodných vzťahoch.

Ďalšie usmernenia a odporúčania pre smerovanie obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami EÚ

| 6.5. | Vzhľadom na obrovským tempom rastúci význam obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami celosvetovo a pre EÚ treba podľa ESHV jednoznačne posilniť vonkajší rozmer SPP. Toto posilnenie je možné dosiahnuť viacerými spôsobmi. |
| --- | --- |

6.5.

Vzhľadom na obrovským tempom rastúci význam obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami celosvetovo a pre EÚ treba podľa ESHV jednoznačne posilniť vonkajší rozmer SPP. Toto posilnenie je možné dosiahnuť viacerými spôsobmi.

| 6.5.1. | Pretrvávajúca regulácia vo svetovom obchode s poľnohospodárskymi výrobkami má svoju príčinu predovšetkým v rozdielnych prístupoch k zabezpečovaniu ochrany spotrebiteľov a zdravia v rôznych krajinách. Inštitúcie EÚ, zvlášť Komisia, výbor vyzýva, aby pri krajinách, v ktorých existujú takéto technicko-regulačné obchodné bariéry, nástojili na postupnom otvorení trhu a tam, kde je to potrebné, začali príslušné rokovania. |
| --- | --- |

6.5.1.

Pretrvávajúca regulácia vo svetovom obchode s poľnohospodárskymi výrobkami má svoju príčinu predovšetkým v rozdielnych prístupoch k zabezpečovaniu ochrany spotrebiteľov a zdravia v rôznych krajinách. Inštitúcie EÚ, zvlášť Komisia, výbor vyzýva, aby pri krajinách, v ktorých existujú takéto technicko-regulačné obchodné bariéry, nástojili na postupnom otvorení trhu a tam, kde je to potrebné, začali príslušné rokovania.

| 6.5.2. | EHSV pokladá za nevyhnutné, aby Komisia v týchto otázkach jasne prevzala zodpovednosť za celú EÚ. Len tak sa budú dať pozície EÚ účinne a energicky presadiť voči obchodným partnerom. Spravodlivému obchodu medzi členskými štátmi zároveň škodí, ak existujú rozdielne dohody s tretími krajinami. Len ak sú obmedzenia špecifické pre daný región alebo krajinu zo strany členských štátov oprávnené, mali by prijať pre takého odôvodnené prípady špeciálne ustanovenia. |
| --- | --- |

6.5.2.

EHSV pokladá za nevyhnutné, aby Komisia v týchto otázkach jasne prevzala zodpovednosť za celú EÚ. Len tak sa budú dať pozície EÚ účinne a energicky presadiť voči obchodným partnerom. Spravodlivému obchodu medzi členskými štátmi zároveň škodí, ak existujú rozdielne dohody s tretími krajinami. Len ak sú obmedzenia špecifické pre daný región alebo krajinu zo strany členských štátov oprávnené, mali by prijať pre takého odôvodnené prípady špeciálne ustanovenia.

| 6.5.3. | EHSV sa vyslovuje za to, aby EÚ na čoraz väčšmi otvorených poľnohospodárskych trhoch, na ktorých vládne svetová konkurencia, podnikala všetko pre to, aby sa medzinárodná konkurencieschopnosť poľnohospodárstva a agropotravinárstva EÚ posilnila a aby sa ďalej rozvíjal obchod s poľnohospodárskymi výrobkami. Cieľ znižovať byrokraciu, ktorý ohlásila Komisia, ukazuje správnym smerom. Zároveň treba dbať na účinnejšiu organizáciu administratívnych štruktúr. |
| --- | --- |

6.5.3.

EHSV sa vyslovuje za to, aby EÚ na čoraz väčšmi otvorených poľnohospodárskych trhoch, na ktorých vládne svetová konkurencia, podnikala všetko pre to, aby sa medzinárodná konkurencieschopnosť poľnohospodárstva a agropotravinárstva EÚ posilnila a aby sa ďalej rozvíjal obchod s poľnohospodárskymi výrobkami. Cieľ znižovať byrokraciu, ktorý ohlásila Komisia, ukazuje správnym smerom. Zároveň treba dbať na účinnejšiu organizáciu administratívnych štruktúr.

| 6.5.4. | Pri dovoze do EÚ by základom na udeľovanie osvedčení mali byť normy EÚ. Vzhľadom na výrobné podmienky a iné pravidlá by sa mali zakotviť minimálne požiadavky na dovoz, pri ktorých sa bude primerane zohľadňovať situácia v EÚ a nebudú sa znevýhodňovať tunajšie podniky. |
| --- | --- |

6.5.4.

Pri dovoze do EÚ by základom na udeľovanie osvedčení mali byť normy EÚ. Vzhľadom na výrobné podmienky a iné pravidlá by sa mali zakotviť minimálne požiadavky na dovoz, pri ktorých sa bude primerane zohľadňovať situácia v EÚ a nebudú sa znevýhodňovať tunajšie podniky.

| 6.5.5. | EHSV poukazuje na to, že o úspech obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami EÚ na značne liberalizovaných trhoch sa z veľkej časti zaslúžili malé a stredné podniky. EHSV vyzýva Komisiu, aby posilnila administratívnu podporu pri prenikaní na medzinárodné poľnohospodárske trhy, tak ako to už praktizujú iné tretie krajiny. Preto je potrebné, aby sa malé a stredné podniky pri svojom plánovaní mohli oprieť o spoľahlivé informácie o trhu. |
| --- | --- |

6.5.5.

EHSV poukazuje na to, že o úspech obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami EÚ na značne liberalizovaných trhoch sa z veľkej časti zaslúžili malé a stredné podniky. EHSV vyzýva Komisiu, aby posilnila administratívnu podporu pri prenikaní na medzinárodné poľnohospodárske trhy, tak ako to už praktizujú iné tretie krajiny. Preto je potrebné, aby sa malé a stredné podniky pri svojom plánovaní mohli oprieť o spoľahlivé informácie o trhu.

| 6.6. | Globálne trhy si vyžadujú globálnu transparentnosť trhu. Patria k tomu fundované prognózy a informácie o vývoji objemov, cien, výmenných kurzov, počasia, chorôb atď. EHSV víta, že EÚ sa aktívne podieľa na budovaní misie AMIS pri Organizácii pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO). Toto úsilie musí však byť orientované na to, aby boli informácie spracovávané v rámci misie AMIS poskytované predovšetkým účastníkom trhu, aby z nich mohli mať priamy úžitok. |
| --- | --- |

6.6.

Globálne trhy si vyžadujú globálnu transparentnosť trhu. Patria k tomu fundované prognózy a informácie o vývoji objemov, cien, výmenných kurzov, počasia, chorôb atď. EHSV víta, že EÚ sa aktívne podieľa na budovaní misie AMIS pri Organizácii pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO). Toto úsilie musí však byť orientované na to, aby boli informácie spracovávané v rámci misie AMIS poskytované predovšetkým účastníkom trhu, aby z nich mohli mať priamy úžitok.

| 6.7. | Osobitnú dôležitosť majú dohody o voľnom obchode EÚ. Ak nemožno mnohostranné rokovania v rámci WTO doviesť do úspešného konca, je potrebné snažiť sa o úspech na dvojstrannej úrovni, aby sa dosiahlo otvorenie nových trhov. Dohody však musia byť vyvážené tak, aby sa zohľadňovali dôsledky pre všetky dotknuté sektory. Nemôže byť prijateľné, aby boli ostatné odvetvia hospodárstva zvýhodnené na úkor obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami EÚ. |
| --- | --- |

6.7.

Osobitnú dôležitosť majú dohody o voľnom obchode EÚ. Ak nemožno mnohostranné rokovania v rámci WTO doviesť do úspešného konca, je potrebné snažiť sa o úspech na dvojstrannej úrovni, aby sa dosiahlo otvorenie nových trhov. Dohody však musia byť vyvážené tak, aby sa zohľadňovali dôsledky pre všetky dotknuté sektory. Nemôže byť prijateľné, aby boli ostatné odvetvia hospodárstva zvýhodnené na úkor obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami EÚ.

| 6.8. | EHSV poukazuje na osobitný význam partnerských dohôd s rozvojovými krajinami. Ďalším posilňovaním preferenčných dohôd sa môžu v týchto krajinách na základe lepšieho prístupu k trhom EÚ rozvinúť pozitívne účinky obchodných vzťahov založených na otvorenom a spravodlivom obchode. |
| --- | --- |

6.8.

EHSV poukazuje na osobitný význam partnerských dohôd s rozvojovými krajinami. Ďalším posilňovaním preferenčných dohôd sa môžu v týchto krajinách na základe lepšieho prístupu k trhom EÚ rozvinúť pozitívne účinky obchodných vzťahov založených na otvorenom a spravodlivom obchode.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Ú. v. EÚ C 43, 15.2.2012, s. 73, Ú. v. EÚ C 351, 15.11.2012, s. 77, Ú. v. EÚ C 255, 22.9.2010, s. 1, Ú. v. EÚ C 100, 30.4.2009, s. 44.

1

---

PRÍLOHA

http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/agricultural-trade-statistics_en.docx

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/104

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Sociálna inovácia, siete a digitálna komunikácia“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/16)

| Spravodajca: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Spravodajca:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 10. júla 2014 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

Sociálna inovácia, siete a digitálna komunikácia.

Sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 31. augusta 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra) prijal 204 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 11 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Sociálna inovácia a siete spolupráce by sa mali v plnej miere využívať na podnecovanie a posilňovanie zapojenia občanov a občianskej spoločnosti vo všeobecnosti do navrhovania a riadenia politiky Únie prostredníctvom distribuovaných, kolektívnych a rozvíjajúcich sa projektov, ktoré pomôžu posilniť priamu demokraciu. |
| --- | --- |

1.1.

Sociálna inovácia a siete spolupráce by sa mali v plnej miere využívať na podnecovanie a posilňovanie zapojenia občanov a občianskej spoločnosti vo všeobecnosti do navrhovania a riadenia politiky Únie prostredníctvom distribuovaných, kolektívnych a rozvíjajúcich sa projektov, ktoré pomôžu posilniť priamu demokraciu.

| 1.2. | Univerzálny prístup k novým technológiám vo všeobecnosti, a najmä k širokopásmovému pripojeniu na internet, by mal byť v každom prípade pre Európsku úniu jednou z priorít a mal by sa považovať za službu vo verejnom záujme, ktorá by mala umožniť preklenúť digitálnu priepasť a zmierniť dôsledky s ňou spojeného sociálneho vylúčenia. |
| --- | --- |

1.2.

Univerzálny prístup k novým technológiám vo všeobecnosti, a najmä k širokopásmovému pripojeniu na internet, by mal byť v každom prípade pre Európsku úniu jednou z priorít a mal by sa považovať za službu vo verejnom záujme, ktorá by mala umožniť preklenúť digitálnu priepasť a zmierniť dôsledky s ňou spojeného sociálneho vylúčenia.

| 1.3. | Nové informačné a komunikačné technológie, s pomocou sociálnej inovácie a s využitím sietí spolupráce, by mali zohrávať dôležitú úlohu pri vytváraní kvalifikovaných a kvalitných pracovných miest vďaka podpore projektov zameraných na vytváranie inovačných podnikov a iniciatív, ktoré umožňujú znížiť súčasnú mieru nezamestnanosti. |
| --- | --- |

1.3.

Nové informačné a komunikačné technológie, s pomocou sociálnej inovácie a s využitím sietí spolupráce, by mali zohrávať dôležitú úlohu pri vytváraní kvalifikovaných a kvalitných pracovných miest vďaka podpore projektov zameraných na vytváranie inovačných podnikov a iniciatív, ktoré umožňujú znížiť súčasnú mieru nezamestnanosti.

| 1.4. | EHSV považuje za nevyhnutné posilniť digitálnu odbornú prípravu. Dobrú odbornú prípravu, ktorá by mala zahŕňať primerané vzdelávanie prostredníctvom vzdelávacieho systému a poskytnúť mladým ľudom zručnosti, ktoré im umožnia zvládnuť budúce výzvy. Celoživotné vzdelávanie, ktoré by malo pracujúcim zabezpečiť takú kvalifikáciu, aby mohli používať nové informačné a komunikačné technológie na trhu práce. Vzdelávanie, ktoré by malo umožniť učiť sa počas celého života a zabrániť vylúčeniu zraniteľnejších oblastí. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV považuje za nevyhnutné posilniť digitálnu odbornú prípravu. Dobrú odbornú prípravu, ktorá by mala zahŕňať primerané vzdelávanie prostredníctvom vzdelávacieho systému a poskytnúť mladým ľudom zručnosti, ktoré im umožnia zvládnuť budúce výzvy. Celoživotné vzdelávanie, ktoré by malo pracujúcim zabezpečiť takú kvalifikáciu, aby mohli používať nové informačné a komunikačné technológie na trhu práce. Vzdelávanie, ktoré by malo umožniť učiť sa počas celého života a zabrániť vylúčeniu zraniteľnejších oblastí.

| 1.5. | EHSV sa stotožňuje s cieľmi stratégie Európa 2020 a stratégie pre rovnosť medzi ženami a mužmi. Podporuje hlavné iniciatívy „Inovácia v Únii“ a „Digitálna agenda“, ako aj opatrenia potrebné na to, aby sa medzi nimi vytvorila súčinnosť, ktorá umožní napredovať v oblasti sociálnej inovácie. Preto považuje za dôležité zaradiť tieto ciele do národných programov reforiem a sledovať ich plnenie v rámci európskeho semestra. Okrem toho považuje takisto za rozhodujúce, aby sa na realizácii, sledovaní a hodnotení opatrení, ktoré Európska únia v záujme dosiahnutia týchto cieľov financuje, podieľali nielen sociálni partneri, ale aj občianska spoločnosť na európskej, národnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV sa stotožňuje s cieľmi stratégie Európa 2020 a stratégie pre rovnosť medzi ženami a mužmi. Podporuje hlavné iniciatívy „Inovácia v Únii“ a „Digitálna agenda“, ako aj opatrenia potrebné na to, aby sa medzi nimi vytvorila súčinnosť, ktorá umožní napredovať v oblasti sociálnej inovácie. Preto považuje za dôležité zaradiť tieto ciele do národných programov reforiem a sledovať ich plnenie v rámci európskeho semestra. Okrem toho považuje takisto za rozhodujúce, aby sa na realizácii, sledovaní a hodnotení opatrení, ktoré Európska únia v záujme dosiahnutia týchto cieľov financuje, podieľali nielen sociálni partneri, ale aj občianska spoločnosť na európskej, národnej a regionálnej úrovni.

| 1.6. | EHSV sa zasadzuje za to, aby sociálna inovácia v spojení s využívaním nových technológií prostredníctvom sociálnych sietí a pracovných metód založených na spolupráci umožňovali rozvíjať technické riešenia, ktoré pomôžu osobám so zdravotným postihnutím lepšie sa začleniť do spoločnosti, umožnia im čo najväčšiu sebestačnosť a zapojenie a pomôžu im prekonať konkrétne problémy v snahe odstrániť všetky bariéry smerujúce k diskriminácii. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV sa zasadzuje za to, aby sociálna inovácia v spojení s využívaním nových technológií prostredníctvom sociálnych sietí a pracovných metód založených na spolupráci umožňovali rozvíjať technické riešenia, ktoré pomôžu osobám so zdravotným postihnutím lepšie sa začleniť do spoločnosti, umožnia im čo najväčšiu sebestačnosť a zapojenie a pomôžu im prekonať konkrétne problémy v snahe odstrániť všetky bariéry smerujúce k diskriminácii.

| 1.7. | EHSV naliehavo žiada inštitúcie, aby stimulovali budovanie kapacít a využívanie základných digitálnych prostredí a aby pomáhali vytvárať priestory, v ktorých sa budú nadväzovať inovačné horizontálne prepojenia v záujme ich ustavičného rozvoja, vďaka čomu by sa vzorec „sociálna inovácia + spolupráca + digitálna komunikácia“ mohol preniesť do praxe, a tiež aby uľahčovali a podporovali rýchle a bezpečné pripojenie v reálnom čase. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV naliehavo žiada inštitúcie, aby stimulovali budovanie kapacít a využívanie základných digitálnych prostredí a aby pomáhali vytvárať priestory, v ktorých sa budú nadväzovať inovačné horizontálne prepojenia v záujme ich ustavičného rozvoja, vďaka čomu by sa vzorec „sociálna inovácia + spolupráca + digitálna komunikácia“ mohol preniesť do praxe, a tiež aby uľahčovali a podporovali rýchle a bezpečné pripojenie v reálnom čase.

| 1.8. | Európska únia by mala v rámci programu v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) financovať navrhovanie a realizáciu projektov, ktoré by boli iniciatívami občianskej spoločnosti a ktoré by sa rozvíjali prostredníctvom sociálnych sietí a spolupráce pod podmienkou, že ich ciele budú zamerané na všeobecný záujem a umožnia zvýšiť zamestnateľnosť a integráciu. |
| --- | --- |

1.8.

Európska únia by mala v rámci programu v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) financovať navrhovanie a realizáciu projektov, ktoré by boli iniciatívami občianskej spoločnosti a ktoré by sa rozvíjali prostredníctvom sociálnych sietí a spolupráce pod podmienkou, že ich ciele budú zamerané na všeobecný záujem a umožnia zvýšiť zamestnateľnosť a integráciu.

| 1.9. | Európska komisia by mala predovšetkým navrhnúť jasnú a konkrétnu politiku, pokiaľ ide o sociálnu inováciu a prístup občanov k novým technológiám, ktorá prinesie iniciatívy prospešné pre všetkých obyvateľov. Malo by to byť v súlade s balíkom sociálnych investícií Európskej komisie (1). Takisto by mala viac investovať do talentovaných ľudí a zasadzovať sa za otvorenie trhov založených na poznatkoch, v rámci ktorých sa bude podporovať spolupráca medzi podnikmi a občanmi. |
| --- | --- |

1.9.

Európska komisia by mala predovšetkým navrhnúť jasnú a konkrétnu politiku, pokiaľ ide o sociálnu inováciu a prístup občanov k novým technológiám, ktorá prinesie iniciatívy prospešné pre všetkých obyvateľov. Malo by to byť v súlade s balíkom sociálnych investícií Európskej komisie (1). Takisto by mala viac investovať do talentovaných ľudí a zasadzovať sa za otvorenie trhov založených na poznatkoch, v rámci ktorých sa bude podporovať spolupráca medzi podnikmi a občanmi.

| 1.10. | Napokon by sa mal vyčleniť investičný balík, ktorý umožní posilniť sociálnu inováciu prostredníctvom technologického rozvoja, zvýšiť podporu výskumu založeného na spolupráci a realizovaného spoločne a multidisciplinárne, podporiť dostupnosť nových poznatkov a posilniť inštitucionálny rámec prostredníctvom priamej demokracie, ktorú umožňujú tieto nové nástroje participácie na sieti a digitálnej komunikácie. |
| --- | --- |

1.10.

Napokon by sa mal vyčleniť investičný balík, ktorý umožní posilniť sociálnu inováciu prostredníctvom technologického rozvoja, zvýšiť podporu výskumu založeného na spolupráci a realizovaného spoločne a multidisciplinárne, podporiť dostupnosť nových poznatkov a posilniť inštitucionálny rámec prostredníctvom priamej demokracie, ktorú umožňujú tieto nové nástroje participácie na sieti a digitálnej komunikácie.

2.   Úvod

| 2.1. | Výbor sa v tomto stanovisku usiluje posúdiť, aké podmienky sú nevyhnutné na to, aby sa v sociálnej inovácii mohli plne využívať IKT, s cieľom slúžiť všeobecnému blahu, a žiada zaviesť opatrenia, ktoré uľahčia digitalizáciu, a vytvárať platformy na podporu rozvoja vzťahov na sieti a synergických interakcií. Preto sa treba okrem iného zamerať na štúdium sieťových štruktúr a ich prispôsobenie základom organizačnej kultúry. |
| --- | --- |

2.1.

Výbor sa v tomto stanovisku usiluje posúdiť, aké podmienky sú nevyhnutné na to, aby sa v sociálnej inovácii mohli plne využívať IKT, s cieľom slúžiť všeobecnému blahu, a žiada zaviesť opatrenia, ktoré uľahčia digitalizáciu, a vytvárať platformy na podporu rozvoja vzťahov na sieti a synergických interakcií. Preto sa treba okrem iného zamerať na štúdium sieťových štruktúr a ich prispôsobenie základom organizačnej kultúry.

| 2.2. | Vzorec „sociálna inovácia + spolupráca + digitálna komunikácia“ si vyžaduje nájsť na tieto zámery primerané postupy a nástroje, ktoré umožnia účinne sa prepracovať k očakávaným výsledkom. |
| --- | --- |

2.2.

Vzorec „sociálna inovácia + spolupráca + digitálna komunikácia“ si vyžaduje nájsť na tieto zámery primerané postupy a nástroje, ktoré umožnia účinne sa prepracovať k očakávaným výsledkom.

| 2.3. | Dôležitými oblasťami sú: vzdelávanie (vzdelávanie založené na spolupráci), odborná príprava (platformy Mooc o Moodle), elektronické zdravotníctvo (opatrenia na monitorovanie zdravia), vytváranie pracovných miest (elektronické obstarávanie), sociálne podnikanie, logistika a doprava, bezpečnosť potravín a výrobkov, elektronická verejná správa a verejné služby (elektronické hlasovanie), hospodárska demokracia („crowdfunding“, alternatívne platidlá) a účasť spoločnosti. |
| --- | --- |

2.3.

Dôležitými oblasťami sú: vzdelávanie (vzdelávanie založené na spolupráci), odborná príprava (platformy Mooc o Moodle), elektronické zdravotníctvo (opatrenia na monitorovanie zdravia), vytváranie pracovných miest (elektronické obstarávanie), sociálne podnikanie, logistika a doprava, bezpečnosť potravín a výrobkov, elektronická verejná správa a verejné služby (elektronické hlasovanie), hospodárska demokracia („crowdfunding“, alternatívne platidlá) a účasť spoločnosti.

| 2.4. | V súčasnej situácii nadobúda sociálna inovácia mimoriadny význam v oblastiach, ako sú okrem iného výskum a vývoj, účinnosť a udržateľnosť, súdržnosť a sociálne začlenenie, spoluzodpovednosť a zapojenie občanov, podnikateľská etika a sociálna zodpovednosť podnikov alebo priama demokracia a elektronická verejná správa. |
| --- | --- |

2.4.

V súčasnej situácii nadobúda sociálna inovácia mimoriadny význam v oblastiach, ako sú okrem iného výskum a vývoj, účinnosť a udržateľnosť, súdržnosť a sociálne začlenenie, spoluzodpovednosť a zapojenie občanov, podnikateľská etika a sociálna zodpovednosť podnikov alebo priama demokracia a elektronická verejná správa.

| 2.5. | EHSV (2) opätovne zdôrazňuje, že je dôležité rozšíriť rozsah pôsobnosti univerzálnej služby v oblasti elektronických telekomunikácií, aby zahŕňala aj prístup k širokopásmovému internetu, so zreteľom nielen na zemepisné vylúčenie, ale aj na sociálne vylúčenie, a s cieľom preklenúť digitálnu priepasť a posilniť hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť. Okrem toho by EÚ mala vytvoriť také rámcové podmienky pre jednotný trh s veľkými dátami („big data“) a „cloud computing“, aby mohli slúžiť sociálnej inovácii. |
| --- | --- |

2.5.

EHSV (2) opätovne zdôrazňuje, že je dôležité rozšíriť rozsah pôsobnosti univerzálnej služby v oblasti elektronických telekomunikácií, aby zahŕňala aj prístup k širokopásmovému internetu, so zreteľom nielen na zemepisné vylúčenie, ale aj na sociálne vylúčenie, a s cieľom preklenúť digitálnu priepasť a posilniť hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť. Okrem toho by EÚ mala vytvoriť také rámcové podmienky pre jednotný trh s veľkými dátami („big data“) a „cloud computing“, aby mohli slúžiť sociálnej inovácii.

3.   Podporiť sociálnu inováciu v súčasnom digitálnom kontexte

| 3.1. | Siete spolupráce a digitálna komunikácia zohrávajú dôležitú úlohu v oblasti sociálnej inovácie. Pojem sociálnej inovácie je zatiaľ ešte pomerne nový, najčastejšie sa však preň používa táto definícia uvedená v správe BEPA: |
| --- | --- |

3.1.

Siete spolupráce a digitálna komunikácia zohrávajú dôležitú úlohu v oblasti sociálnej inovácie. Pojem sociálnej inovácie je zatiaľ ešte pomerne nový, najčastejšie sa však preň používa táto definícia uvedená v správe BEPA:

„Inovácia sa označuje za sociálnu, ak sú také jej ciele aj prostriedky.“ Ďalej sa dodáva: „Konkrétne sa za sociálne inovácie považujú nové nápady (výrobky, služby a modely), ktoré uspokojujú sociálne potreby (efektívnejšie ako iné spôsoby) a súčasne vytvárajú nové sociálne vzťahy alebo spoluprácu. Inými slovami, takéto inovácie nielenže sú pre spoločnosť prospešné, ale zlepšujú aj jej schopnosť konať“ (3). Sociálna inovácia sa teda hlavne vníma z hľadiska uspokojovania komplexných a nenaplnených sociálnych potrieb v rámci politiky sociálneho začlenenia a sociálnej súdržnosti.

| 3.2. | Hlavnými prvkami procesu sociálnej inovácie sú: identifikácia nových a neuspokojených alebo nedostatočne známych sociálnych potrieb; vytváranie nových riešení v reakcii na tieto sociálne potreby; vyhodnotenie účinnosti nových riešení na pokrytie sociálnych potrieb; a šírenie účinných sociálnych inovácií. Iniciatívy v oblasti sociálnej inovácie sú navyše úzko spojené s prístupom založeným na súbore opatrení v rámci sociálnych investícií, kde sa investuje do jednotlivca so zreteľom na priemernú dĺžku života a nevyhnutná je prevencia. |
| --- | --- |

3.2.

Hlavnými prvkami procesu sociálnej inovácie sú: identifikácia nových a neuspokojených alebo nedostatočne známych sociálnych potrieb; vytváranie nových riešení v reakcii na tieto sociálne potreby; vyhodnotenie účinnosti nových riešení na pokrytie sociálnych potrieb; a šírenie účinných sociálnych inovácií. Iniciatívy v oblasti sociálnej inovácie sú navyše úzko spojené s prístupom založeným na súbore opatrení v rámci sociálnych investícií, kde sa investuje do jednotlivca so zreteľom na priemernú dĺžku života a nevyhnutná je prevencia.

| 3.3. | Dôležité je preskúmať súvislosť medzi postupmi spolupráce, ktoré umožňujú informačné technológie, a takzvanou sociálnou inováciou a diskutovať o výhodách, ktoré by to malo priniesť občanom a spoločnosti. Hlavné zložky možno zhrnúť takto:






  a) | sú to postupy v oblasti spolupráce založené na otvorenej participácii občanov, ktorí si to želajú; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Dôležité je preskúmať súvislosť medzi postupmi spolupráce, ktoré umožňujú informačné technológie, a takzvanou sociálnou inováciou a diskutovať o výhodách, ktoré by to malo priniesť občanom a spoločnosti. Hlavné zložky možno zhrnúť takto:

a)

sú to postupy v oblasti spolupráce založené na otvorenej participácii občanov, ktorí si to želajú;

| b) | ich cieľom je zlepšiť a transformovať spoločnosť; |
| --- | --- |

b)

ich cieľom je zlepšiť a transformovať spoločnosť;

| c) | zahŕňajú spoločné vytváranie riešení a predkladanie návrhov, ktoré sa týkajú všetkých oblastí; |
| --- | --- |

c)

zahŕňajú spoločné vytváranie riešení a predkladanie návrhov, ktoré sa týkajú všetkých oblastí;

| d) | predstavujú doposiaľ nevyskúšané riešenia; |
| --- | --- |

d)

predstavujú doposiaľ nevyskúšané riešenia;

| e) | podnecujú učenie sa, iniciujú záväzky a prinášajú zmeny, ktoré ovplyvňujú miestnu úroveň a odvíjajú sa od štyroch osí:






  — | participácia miestnych subjektov so zreteľom na zásadu subsidiarity, |
| --- | --- | --- |

e)

podnecujú učenie sa, iniciujú záväzky a prinášajú zmeny, ktoré ovplyvňujú miestnu úroveň a odvíjajú sa od štyroch osí:

—

participácia miestnych subjektov so zreteľom na zásadu subsidiarity,

| — | zapojenie a záväzok občanov, |
| --- | --- |

—

zapojenie a záväzok občanov,

| — | osobitná úloha občianskej spoločnosti a sociálneho hospodárstva; |
| --- | --- |

—

osobitná úloha občianskej spoločnosti a sociálneho hospodárstva;

| — | postup „zdola nahor“ vybudovaný od základov. |
| --- | --- |

—

postup „zdola nahor“ vybudovaný od základov.

| 3.4. | Novinka v porovnaní s iným typom riešení teda spočíva v tom, aký druh vzťahov vzniká medzi subjektmi zapojenými do vytvárania týchto riešení, či už do ich navrhovania, alebo do vývojových postupov, resp. štádií. Pri inovácii treba prihliadať na to, že je potrebné vyhradiť priestor sociálnym partnerom, ktorí majú zastupiteľskú funkciu a možnosť vytvárať zmluvné právo. |
| --- | --- |

3.4.

Novinka v porovnaní s iným typom riešení teda spočíva v tom, aký druh vzťahov vzniká medzi subjektmi zapojenými do vytvárania týchto riešení, či už do ich navrhovania, alebo do vývojových postupov, resp. štádií. Pri inovácii treba prihliadať na to, že je potrebné vyhradiť priestor sociálnym partnerom, ktorí majú zastupiteľskú funkciu a možnosť vytvárať zmluvné právo.

| 3.5. | Ako už EHSV upozornil, pri meraní sociálneho pokroku musí byť lepšia rovnováha medzi hospodárskymi a sociálnymi ukazovateľmi (4). Používať logiku merania sociálneho pokroku s ohľadom na rovnováhu medzi kvalitatívnymi a kvantitatívnymi opatreniami znamená zamerať sa na strednodobú až dlhodobú perspektívu v kontexte vyváženého a transparentného systému riadenia s jasnými technickými a sociálno-ekonomickými ukazovateľmi výkonnosti. |
| --- | --- |

3.5.

Ako už EHSV upozornil, pri meraní sociálneho pokroku musí byť lepšia rovnováha medzi hospodárskymi a sociálnymi ukazovateľmi (4). Používať logiku merania sociálneho pokroku s ohľadom na rovnováhu medzi kvalitatívnymi a kvantitatívnymi opatreniami znamená zamerať sa na strednodobú až dlhodobú perspektívu v kontexte vyváženého a transparentného systému riadenia s jasnými technickými a sociálno-ekonomickými ukazovateľmi výkonnosti.

| 3.6. | Aby sme mohli preskúmať nové riešenia problémov, výziev a úloh, na ktoré musí reagovať súčasná spoločnosť, je nevyhnutné vyzdvihnúť tvorivosť a talent všetkých – horizontálne a prierezovo – z holistického hľadiska, t. j. výsledok by mal byť viac než len súčet jednotlivých častí, ale aj čo najviac nákladovo efektívny. Tento predpoklad nepochybne optimálne spĺňa kolektívna inteligencia a spoločná tvorba v rámci sietí spolupráce. |
| --- | --- |

3.6.

Aby sme mohli preskúmať nové riešenia problémov, výziev a úloh, na ktoré musí reagovať súčasná spoločnosť, je nevyhnutné vyzdvihnúť tvorivosť a talent všetkých – horizontálne a prierezovo – z holistického hľadiska, t. j. výsledok by mal byť viac než len súčet jednotlivých častí, ale aj čo najviac nákladovo efektívny. Tento predpoklad nepochybne optimálne spĺňa kolektívna inteligencia a spoločná tvorba v rámci sietí spolupráce.

| 3.7. | Sociálna inovácia je tu na to, aby uspokojila nenaplnené potreby spoločnosti alebo reagovala na zložité sociálne výzvy. Týka sa rôznych oblastí a nástrojov, ako sú napríklad:






  a) | oblasti






  — | zlepšenie demokracie, najmä participatívnej demokracie, |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.

Sociálna inovácia je tu na to, aby uspokojila nenaplnené potreby spoločnosti alebo reagovala na zložité sociálne výzvy. Týka sa rôznych oblastí a nástrojov, ako sú napríklad:

a)

oblasti

—

zlepšenie demokracie, najmä participatívnej demokracie,

| — | sociálne začlenenie, |
| --- | --- |

—

sociálne začlenenie,

| — | sociálne hospodárstvo, |
| --- | --- |

—

sociálne hospodárstvo,

| — | spotreba založená na spolupráci, |
| --- | --- |

—

spotreba založená na spolupráci,

| — | „open data“, „open source“, „open hardware“, |
| --- | --- |

—

„open data“, „open source“, „open hardware“,

| — | nositeľná technológia, |
| --- | --- |

—

nositeľná technológia,

| — | platformy na zvyšovanie povedomia občanov, |
| --- | --- |

—

platformy na zvyšovanie povedomia občanov,

| — | digitálna sociálna inovácia založená na sieťovom efekte; |
| --- | --- |

—

digitálna sociálna inovácia založená na sieťovom efekte;

| b) | nástroje






  — | opätovne začleniť vylúčené skupiny, |
| --- | --- | --- |

b)

nástroje

—

opätovne začleniť vylúčené skupiny,

| — | podnecovať udržateľné správanie a životný štýl prostredníctvom vytvárania povedomia, pokiaľ ide o vplyv udržateľných rozhodnutí spotrebiteľov v súvislosti s energiou, životným prostredím a zdravím, |
| --- | --- |

—

podnecovať udržateľné správanie a životný štýl prostredníctvom vytvárania povedomia, pokiaľ ide o vplyv udržateľných rozhodnutí spotrebiteľov v súvislosti s energiou, životným prostredím a zdravím,

| — | získať názory občanov v záujme lepšieho prijímania rozhodnutí (na individuálnej alebo inštitucionálnej úrovni), |
| --- | --- |

—

získať názory občanov v záujme lepšieho prijímania rozhodnutí (na individuálnej alebo inštitucionálnej úrovni),

| — | posilniť dôveru v kolektívne vypracúvané štatistiky, |
| --- | --- |

—

posilniť dôveru v kolektívne vypracúvané štatistiky,

| — | využívať kolektívne povedomie, pokiaľ ide o environmentálne a sociálne problémy, na tvorbu lepšej politiky alebo na vytváranie nových modelov pre hospodárstvo, spoločnosť a demokraciu, |
| --- | --- |

—

využívať kolektívne povedomie, pokiaľ ide o environmentálne a sociálne problémy, na tvorbu lepšej politiky alebo na vytváranie nových modelov pre hospodárstvo, spoločnosť a demokraciu,

| — | rozvíjať alternatívne formy spolupráce pri riešení problémov s cieľom zlepšiť verejné služby, mestské prostredie, demokraciu a internet na základe voľne prístupných databáz, |
| --- | --- |

—

rozvíjať alternatívne formy spolupráce pri riešení problémov s cieľom zlepšiť verejné služby, mestské prostredie, demokraciu a internet na základe voľne prístupných databáz,

| — | spájať občanov, robiť veci spoločne, so zreteľom na nevyhnutnosť rešpektovať súkromie a potrebu sociálneho začlenenia, |
| --- | --- |

—

spájať občanov, robiť veci spoločne, so zreteľom na nevyhnutnosť rešpektovať súkromie a potrebu sociálneho začlenenia,

| — | vytvárať kolektívne povedomie, pokiaľ ide o environmentálne výzvy, |
| --- | --- |

—

vytvárať kolektívne povedomie, pokiaľ ide o environmentálne výzvy,

| — | odstraňovať kolektívne prekážky brániace začleneniu do spoločnosti, |
| --- | --- |

—

odstraňovať kolektívne prekážky brániace začleneniu do spoločnosti,

| — | vyskúšať nové kolektívne formy kreativity a spolupráce, |
| --- | --- |

—

vyskúšať nové kolektívne formy kreativity a spolupráce,

| — | umožniť občanom posudzovať sociálnu zodpovednosť podnikov, |
| --- | --- |

—

umožniť občanom posudzovať sociálnu zodpovednosť podnikov,

| — | hodnotiť dosah platforiem kolektívneho povedomia. |
| --- | --- |

—

hodnotiť dosah platforiem kolektívneho povedomia.

| 3.8. | Schopnosť deliť sa o poznatky by v súčasnosti mohla pomôcť podnecovať inovácie, a tak dopĺňať sociálnu politiku. Digitálna technológia tu môže zohrávať dôležitú úlohu a pomáhať zlepšovateľom v sociálnej sfére, ktorých cieľom je uspokojovať potreby ľudí. |
| --- | --- |

3.8.

Schopnosť deliť sa o poznatky by v súčasnosti mohla pomôcť podnecovať inovácie, a tak dopĺňať sociálnu politiku. Digitálna technológia tu môže zohrávať dôležitú úlohu a pomáhať zlepšovateľom v sociálnej sfére, ktorých cieľom je uspokojovať potreby ľudí.

| 3.9. | Mali by sa preto odstrániť prekážky, ktoré bránia inovácii a sociálnemu experimentovaniu, aby sa vytvorilo prostredie a kultúra priaznivé pre inováciu, pričom treba uznať a podporiť špecifickú úlohu jednotlivých aktérov (nadácií, družstiev, združení, vzájomných spoločností, poisťovní, MSP a iných podnikov sociálneho hospodárstva atď.) ako partnerov a poskytovateľov služieb (5). |
| --- | --- |

3.9.

Mali by sa preto odstrániť prekážky, ktoré bránia inovácii a sociálnemu experimentovaniu, aby sa vytvorilo prostredie a kultúra priaznivé pre inováciu, pričom treba uznať a podporiť špecifickú úlohu jednotlivých aktérov (nadácií, družstiev, združení, vzájomných spoločností, poisťovní, MSP a iných podnikov sociálneho hospodárstva atď.) ako partnerov a poskytovateľov služieb (5).

4.   Siete spolupráce

| 4.1. | Sieť spolupráce tvorí skupina osôb, ktoré sa svojou duševnou prácou podieľajú na projekte so spoločným cieľom. Fungujú ako jeden mozog („globálny mozog“), jedna entita zložená z miliónov buniek produkujúcich nápady, ktorá musí čeliť nemalým problémom, ako je jazyk alebo komunikácia. Prudký rozmach internetu, spolu s ďalšími faktormi, podnietil vznik rôznorodých spoločných projektov a sietí spolupráce, je však dôležité dať tejto technologickej príležitosti teleologický zmysel, ktorý by sa prejavil v podobe všeobecného blaha. |
| --- | --- |

4.1.

Sieť spolupráce tvorí skupina osôb, ktoré sa svojou duševnou prácou podieľajú na projekte so spoločným cieľom. Fungujú ako jeden mozog („globálny mozog“), jedna entita zložená z miliónov buniek produkujúcich nápady, ktorá musí čeliť nemalým problémom, ako je jazyk alebo komunikácia. Prudký rozmach internetu, spolu s ďalšími faktormi, podnietil vznik rôznorodých spoločných projektov a sietí spolupráce, je však dôležité dať tejto technologickej príležitosti teleologický zmysel, ktorý by sa prejavil v podobe všeobecného blaha.

| 4.2. | Pre sociálnu inováciu prospešné využívať nové digitálne nástroje a siete na lepšie plnenie svojho poslania, ako napríklad služby pre starších ľudí vo vzdialených oblastiach atď. |
| --- | --- |

4.2.

Pre sociálnu inováciu prospešné využívať nové digitálne nástroje a siete na lepšie plnenie svojho poslania, ako napríklad služby pre starších ľudí vo vzdialených oblastiach atď.

| 4.3. | Udalosti, rozhodnutia, činnosti a ľudia fungujú v spoločnom kontexte, v novom digitálnom priestore, kde sa v reálnom čase spájajú a vytvárajú kolektívnu inteligenciu. |
| --- | --- |

4.3.

Udalosti, rozhodnutia, činnosti a ľudia fungujú v spoločnom kontexte, v novom digitálnom priestore, kde sa v reálnom čase spájajú a vytvárajú kolektívnu inteligenciu.

| 4.4. | Kolektívna inteligencia je určitý druh nového procesu, v ktorom sa koordináciou množstva inteligenčných kapacít dospeje k riešeniu, ku ktorému by sa človek nemohol dopracovať jednotlivo alebo sám. Synergickým pôsobením množstva koordinovaných talentov tak vzniká viacnásobná inteligencia. Dôležité je zistiť, ako možno prostredníctvom platforiem, ktoré podporujú tieto činnosti založené na spolupráci, rozvinúť kolektívnu inteligenciu tak, aby sa kolektív stal tvorivým a mohli vzniknúť inovačné postupy a sociálne zmeny. |
| --- | --- |

4.4.

Kolektívna inteligencia je určitý druh nového procesu, v ktorom sa koordináciou množstva inteligenčných kapacít dospeje k riešeniu, ku ktorému by sa človek nemohol dopracovať jednotlivo alebo sám. Synergickým pôsobením množstva koordinovaných talentov tak vzniká viacnásobná inteligencia. Dôležité je zistiť, ako možno prostredníctvom platforiem, ktoré podporujú tieto činnosti založené na spolupráci, rozvinúť kolektívnu inteligenciu tak, aby sa kolektív stal tvorivým a mohli vzniknúť inovačné postupy a sociálne zmeny.

| 4.5. | Rýchlosť, s akou sa dosahujú stanovené ciele v rámci týchto sietí spolupráce, je omnoho vyššia ako rýchlosť, ktorú by dokázala dosiahnuť akákoľvek organizovaná skupina uzavretého charakteru bez ohľadu na jej štruktúru a fungovanie, keďže talenty sa tu hľadajú ďaleko za hranicami samotnej organizácie a výsledkom je otvorená a demokratická inovácia, distribuovaná a riadená komunitami. |
| --- | --- |

4.5.

Rýchlosť, s akou sa dosahujú stanovené ciele v rámci týchto sietí spolupráce, je omnoho vyššia ako rýchlosť, ktorú by dokázala dosiahnuť akákoľvek organizovaná skupina uzavretého charakteru bez ohľadu na jej štruktúru a fungovanie, keďže talenty sa tu hľadajú ďaleko za hranicami samotnej organizácie a výsledkom je otvorená a demokratická inovácia, distribuovaná a riadená komunitami.

| 4.6. | Keď sa ľudia delia o poznatky, platia dve základné podmienky: symetria očakávaní a asymetria poznatkov. Podporovanie spoločných očakávaní a dopĺňanie rôznych poznatkov pomáha budovať siete spolupráce. |
| --- | --- |

4.6.

Keď sa ľudia delia o poznatky, platia dve základné podmienky: symetria očakávaní a asymetria poznatkov. Podporovanie spoločných očakávaní a dopĺňanie rôznych poznatkov pomáha budovať siete spolupráce.

| 4.7. | Existujú však tri typy hrozieb, s ktorými sa možno stretnúť vo všetkých druhoch sietí spolupráce a pracovných metód založených na spolupráci a na ktoré treba prihliadať: tzv. čierne pasažierstvo („free riding“) (vzťahy spočívajú na spravodlivosti – „fairness“ – z hľadiska príspevkov), zneužívanie kolektívneho financovania („crowdfounding“) (6) na osobné záujmy a napokon úklady. Tento posledný problém svedčí o význame dôvery v tejto oblasti spolupráce. |
| --- | --- |

4.7.

Existujú však tri typy hrozieb, s ktorými sa možno stretnúť vo všetkých druhoch sietí spolupráce a pracovných metód založených na spolupráci a na ktoré treba prihliadať: tzv. čierne pasažierstvo („free riding“) (vzťahy spočívajú na spravodlivosti – „fairness“ – z hľadiska príspevkov), zneužívanie kolektívneho financovania („crowdfounding“) (6) na osobné záujmy a napokon úklady. Tento posledný problém svedčí o význame dôvery v tejto oblasti spolupráce.

| 4.8. | Siete sa vytvárajú na základe dôvery, ktorá zase predstavuje isté očakávanie, pokiaľ ide o schopnosť angažovať sa a reagovať, ako aj o kompetentnosť spolupracovníkov. Vďaka plnej a trvalej dôvere vzniká stabilné dobré meno, ktoré chráni sieť pred úkladmi. Dôvera závisí od bezpečnosti sietí a tú treba zaručiť zákonom, ktorý by bol spravodlivý pre všetkých, a kontrolou. Bezpečnosť vyplýva z rešpektovania etických zásad v avizovaných cieľoch a vo fungovaní siete, ako aj v podmienkach vytvorenia a zániku siete, ktoré sa musia stanoviť a zverejniť, ako aj od rešpektovania základných práv, ktoré by mali zahŕňať aj právo byť zabudnutý. |
| --- | --- |

4.8.

Siete sa vytvárajú na základe dôvery, ktorá zase predstavuje isté očakávanie, pokiaľ ide o schopnosť angažovať sa a reagovať, ako aj o kompetentnosť spolupracovníkov. Vďaka plnej a trvalej dôvere vzniká stabilné dobré meno, ktoré chráni sieť pred úkladmi. Dôvera závisí od bezpečnosti sietí a tú treba zaručiť zákonom, ktorý by bol spravodlivý pre všetkých, a kontrolou. Bezpečnosť vyplýva z rešpektovania etických zásad v avizovaných cieľoch a vo fungovaní siete, ako aj v podmienkach vytvorenia a zániku siete, ktoré sa musia stanoviť a zverejniť, ako aj od rešpektovania základných práv, ktoré by mali zahŕňať aj právo byť zabudnutý.

| 4.9. | Koniec koncov sled procesov, ako je rozvoj horizontálnych pracovných štruktúr, interakcia v sieti a vytváranie platforiem, vedie k tvorivosti a sociálnej inovácii prostredníctvom heterogénneho modelu, pre ktorý je príznačná otvorenosť, horizontálnosť a rozdelenie, pričom netreba zabúdať na kľúčový význam prepojení, ktoré umožňujú spájať a rozvíjať myšlienky a projekty, ako aj podporovať tieto nové formy pracovných zoskupení. |
| --- | --- |

4.9.

Koniec koncov sled procesov, ako je rozvoj horizontálnych pracovných štruktúr, interakcia v sieti a vytváranie platforiem, vedie k tvorivosti a sociálnej inovácii prostredníctvom heterogénneho modelu, pre ktorý je príznačná otvorenosť, horizontálnosť a rozdelenie, pričom netreba zabúdať na kľúčový význam prepojení, ktoré umožňujú spájať a rozvíjať myšlienky a projekty, ako aj podporovať tieto nové formy pracovných zoskupení.

| 4.10. | Sieťová platforma predstavuje formát, kde sa dajú posilňovať procesy kolektívnej inteligencie, ktoré podporujú model rešpektujúci identitu jednotlivca. Používanie internetu prinieslo veľký obrat, nielenže sa vďaka nemu zdemokratizoval model komunikácie, ale poskytuje prepojenia inšpirované digitálnou kultúrou, ktoré podnecujú alternatívny model organizácie. |
| --- | --- |

4.10.

Sieťová platforma predstavuje formát, kde sa dajú posilňovať procesy kolektívnej inteligencie, ktoré podporujú model rešpektujúci identitu jednotlivca. Používanie internetu prinieslo veľký obrat, nielenže sa vďaka nemu zdemokratizoval model komunikácie, ale poskytuje prepojenia inšpirované digitálnou kultúrou, ktoré podnecujú alternatívny model organizácie.

5.   Digitálna komunikácia ako nástroj sociálnej inovácie prostredníctvom sietí spolupráce

| 5.1. | Digitálna komunikácia umožňuje zviditeľniť spoluzodpovednosť občanov, kolektívnu inteligenciu a pracovné metódy založené na spolupráci v sieti, pričom ponúka prostredie priaznivé pre rozvoj modelov hospodárstva založených na spolupráci, ktoré sa zameriavajú na spoločné blaho. |
| --- | --- |

5.1.

Digitálna komunikácia umožňuje zviditeľniť spoluzodpovednosť občanov, kolektívnu inteligenciu a pracovné metódy založené na spolupráci v sieti, pričom ponúka prostredie priaznivé pre rozvoj modelov hospodárstva založených na spolupráci, ktoré sa zameriavajú na spoločné blaho.

| 5.2. | EHSV už poukázal (7) na to, že sociálne siete môžu podporovať zodpovedné digitálne občianstvo a mali by občanom v digitálnom prostredí zaručovať účinné uplatňovanie ich práv, ako sú sloboda prejavu a právo na informácie, ochrana osobných údajov a súkromia, požiadavka transparentnosti a právo na internetové služby primeranej kvality. |
| --- | --- |

5.2.

EHSV už poukázal (7) na to, že sociálne siete môžu podporovať zodpovedné digitálne občianstvo a mali by občanom v digitálnom prostredí zaručovať účinné uplatňovanie ich práv, ako sú sloboda prejavu a právo na informácie, ochrana osobných údajov a súkromia, požiadavka transparentnosti a právo na internetové služby primeranej kvality.

| 5.3. | Je však nevyhnutné vziať do úvahy aj na negatívne aspekty sociálnych sietí a predchádzať ich rizikám a takisto zviditeľňovať potenciálne príležitosti a synergie, ktoré tieto siete ponúkajú, v snahe podporiť ich zodpovedné a inteligentné využívanie v rámci jednotného digitálneho trhu. |
| --- | --- |

5.3.

Je však nevyhnutné vziať do úvahy aj na negatívne aspekty sociálnych sietí a predchádzať ich rizikám a takisto zviditeľňovať potenciálne príležitosti a synergie, ktoré tieto siete ponúkajú, v snahe podporiť ich zodpovedné a inteligentné využívanie v rámci jednotného digitálneho trhu.

| 5.4. | Európska únia už nesmie byť len užívateľom digitálnych technológií, musí tiež začať vyvíjať a vyrábať digitálny obsah. Preto musí podporovať talentovaných ľudí a jej prioritou musí byť informovanosť, vzdelávanie a odborná príprava, ako aj prístupnosť digitálnej spoločnosti. |
| --- | --- |

5.4.

Európska únia už nesmie byť len užívateľom digitálnych technológií, musí tiež začať vyvíjať a vyrábať digitálny obsah. Preto musí podporovať talentovaných ľudí a jej prioritou musí byť informovanosť, vzdelávanie a odborná príprava, ako aj prístupnosť digitálnej spoločnosti.

| 5.5. | Pokiaľ ide o spotrebiteľov, je dôležité, aby mohli dostať primerané usmernenia, najmä pokiaľ ide o otázky, ako je anonymizácia a pseudonymizácia údajov, posúdenia rizika z hľadiska osobných údajov a nástroje a iniciatívy, ktoré zlepšia ich informovanosť, pretože pomocou týchto digitálnych nástrojov môžu pomáhať lepšie zabezpečovať kontrolu a ochranu svojich údajov. |
| --- | --- |

5.5.

Pokiaľ ide o spotrebiteľov, je dôležité, aby mohli dostať primerané usmernenia, najmä pokiaľ ide o otázky, ako je anonymizácia a pseudonymizácia údajov, posúdenia rizika z hľadiska osobných údajov a nástroje a iniciatívy, ktoré zlepšia ich informovanosť, pretože pomocou týchto digitálnych nástrojov môžu pomáhať lepšie zabezpečovať kontrolu a ochranu svojich údajov.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Zdroj: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1044

1

(2)  Stanovisko EHSV na tému „Prístup k vysokorýchlostnému pripojeniu na internet pre všetkých: úvahy o rozsahu univerzálnej služby v oblasti elektronických komunikácií“ (Ú. v. EÚ C 175, 28.7.2009, s. 8).

2

(3)  Zdroj: http://ec.europa.eu/archives/bepa/pdf/publications_pdf/social_innovation.pdf

3

(4)  Stanovisko EHSV na tému „Meranie sociálneho vplyvu“ (Ú. v. EU C 170, 5.6.2014, s. 18).

4

(5)  Stanovisko EHSV na tému „Program Európskej únie v oblasti sociálnej zmeny a inovácie“ (Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 88).

5

(6)  Stanovisko EHSV na tému „Uvoľnenie potenciálu kolektívneho financovania v Európskej únii“ (Ú. v. C 451, 16.12.2014, s. 69).

6

(7)  Stanovisko EHSV na tému „Zodpovedné používanie sociálnych sietí a predchádzanie súvisiacim problémom“ (Ú. v. EÚ C 351, 15.11.2012, s. 31).

7

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/110 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/110

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Sociálny damping v európskom civilnom letectve“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/17)

| Spravodajkyňa: | Anne DEMELENNE |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Anne DEMELENNE

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 11. decembra 2014 v súlade s článkom 29 ods. 2 rokovacieho poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

Sociálny damping v európskom civilnom letectve.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku a informačnú spoločnosť, ktorá bola poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 31. augusta 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra) prijal 200 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 7 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Odporúčania

| 1.1. | EHSV podporuje zámer predsedu Európskej komisie, ktorý 15. júla 2014 vo svojom otváracom príhovore v Európskom parlamente v Štrasburgu vyhlásil, že „proti sociálnemu dampingu musíme zakročiť a zakročíme“. K jeho slovám sa pripojila aj členka Komisie zodpovedná za dopravu Violeta BULC, ktorá počas vypočutia kandidátov na členov Komisie v októbri 2014, k tomu doložila: „Som rozhodne proti sociálnemu dampingu. [...] aj sociálna legislatíva musí byť súčasťou programu refit“. Sociálny damping vytvára nespravodlivú hospodársku súťaž. Je však ťažké ho definovať, keďže faktory, o ktoré sa opiera, sú zložité, a zahŕňa množstvo aktérov. Bolo by sa treba zamyslieť nad tým, akú úlohu zohrávajú v civilnom letectve rozhodujúci politickí činitelia na jednotlivých úrovniach, letecké spoločnosti, zamestnanci a cestujúci, ako aj politické, právne, hospodárske a sociálne prostredie v Európskej únii aj mimo nej. Súdny dvor Európskej únie potvrdil, že boj proti sociálnemu dampingu je legitímnym cieľom, ktorý členským štátom umožňuje odôvodniť určité obmedzenie voľného pohybu (1). Keďže je EHSV znepokojený najnovším vývojom, žiada Komisiu, aby situáciu pozorne sledovala a v prípade potreby prijala náležité opatrenia. Pri príprave balíka predpisov o letectve, ktorý bol avizovaný v rámci pracovného programu Komisie na rok 2015, bude treba prihliadať na všetky aspekty uvedené v tomto dokumente. Okrem toho sa EHSV domnieva, že GR MOVE a GR EMPL by mali úzko spolupracovať. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV podporuje zámer predsedu Európskej komisie, ktorý 15. júla 2014 vo svojom otváracom príhovore v Európskom parlamente v Štrasburgu vyhlásil, že „proti sociálnemu dampingu musíme zakročiť a zakročíme“. K jeho slovám sa pripojila aj členka Komisie zodpovedná za dopravu Violeta BULC, ktorá počas vypočutia kandidátov na členov Komisie v októbri 2014, k tomu doložila: „Som rozhodne proti sociálnemu dampingu. [...] aj sociálna legislatíva musí byť súčasťou programu refit“. Sociálny damping vytvára nespravodlivú hospodársku súťaž. Je však ťažké ho definovať, keďže faktory, o ktoré sa opiera, sú zložité, a zahŕňa množstvo aktérov. Bolo by sa treba zamyslieť nad tým, akú úlohu zohrávajú v civilnom letectve rozhodujúci politickí činitelia na jednotlivých úrovniach, letecké spoločnosti, zamestnanci a cestujúci, ako aj politické, právne, hospodárske a sociálne prostredie v Európskej únii aj mimo nej. Súdny dvor Európskej únie potvrdil, že boj proti sociálnemu dampingu je legitímnym cieľom, ktorý členským štátom umožňuje odôvodniť určité obmedzenie voľného pohybu (1). Keďže je EHSV znepokojený najnovším vývojom, žiada Komisiu, aby situáciu pozorne sledovala a v prípade potreby prijala náležité opatrenia. Pri príprave balíka predpisov o letectve, ktorý bol avizovaný v rámci pracovného programu Komisie na rok 2015, bude treba prihliadať na všetky aspekty uvedené v tomto dokumente. Okrem toho sa EHSV domnieva, že GR MOVE a GR EMPL by mali úzko spolupracovať.

| 1.2. | Európska agentúra pre bezpečnosť letectva (EASA) musí na základe výsledkov svojej práce na nových obchodných modeloch pozorne skúmať vývoj situácie s cieľom zabezpečiť cestujúcim a zamestnancom optimálnu bezpečnosť bez ohľadu na obchodný model, pričom by sa však v záujme stabilizácie odvetvia mala zameriavať najmä na tieto nové modely. Mimoriadne dôležité je, aby príslušné orgány verejnej správy sledovali čoraz častejšie využívanie ‘falošných’ samostatne zárobkovo činných osôb a agentúr sprostredkujúcich zamestnanie na dobu určitú. |
| --- | --- |

1.2.

Európska agentúra pre bezpečnosť letectva (EASA) musí na základe výsledkov svojej práce na nových obchodných modeloch pozorne skúmať vývoj situácie s cieľom zabezpečiť cestujúcim a zamestnancom optimálnu bezpečnosť bez ohľadu na obchodný model, pričom by sa však v záujme stabilizácie odvetvia mala zameriavať najmä na tieto nové modely. Mimoriadne dôležité je, aby príslušné orgány verejnej správy sledovali čoraz častejšie využívanie ‘falošných’ samostatne zárobkovo činných osôb a agentúr sprostredkujúcich zamestnanie na dobu určitú.

| 1.3. | EHSV dúfa, že platné právne predpisy sa budú správne uplatňovať a že sa bude prihliadať aj na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie. Týka sa to najmä:






  a) | sociálneho zabezpečenia a pracovného práva:






  — | dohovor Rím I (1980) a nariadenie (ES) č. 593/2008 (2), |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

EHSV dúfa, že platné právne predpisy sa budú správne uplatňovať a že sa bude prihliadať aj na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie. Týka sa to najmä:

a)

sociálneho zabezpečenia a pracovného práva:

—

dohovor Rím I (1980) a nariadenie (ES) č. 593/2008 (2),

| — | nariadenia (EÚ) č. 465/2012 (3) a nariadenia (EÚ) č. 83/2014 (4), v ktorom sa vymedzuje pojem „domáca základňa“, |
| --- | --- |

—

nariadenia (EÚ) č. 465/2012 (3) a nariadenia (EÚ) č. 83/2014 (4), v ktorom sa vymedzuje pojem „domáca základňa“,

| b) | súvislosti so štatútom samostatnej zárobkovej činnosti:






  — | smernica 2014/67/EÚ (5) (Prvýkrát bol do smernice zahrnutý pojem podriadenosti v snahe umožniť sledovať samostatnú zárobkovú činnosť), |
| --- | --- | --- |

b)

súvislosti so štatútom samostatnej zárobkovej činnosti:

—

smernica 2014/67/EÚ (5) (Prvýkrát bol do smernice zahrnutý pojem podriadenosti v snahe umožniť sledovať samostatnú zárobkovú činnosť),

| — | Rozsudok C-413/13 FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden zo 4. decembra 2014: „(...) právo Únie sa má vykladať v tom zmysle, že ustanovenie kolektívnej zmluvy, o aké ide vo veci samej, upravujúce minimálne tarifné odmeny pre samostatne zárobkovo činných poskytovateľov služieb, členov jednej zo zmluvných zamestnaneckých organizácií, ktorí vykonávajú pre zamestnávateľa na základe dohody o poskytovaní služieb rovnakú činnosť ako zamestnanci tohto zamestnávateľa, je vyňaté z pôsobnosti článku 101 ods. 1 ZFEÚ iba vtedy, ak títo poskytovatelia služieb predstavujú, nepravé samostatne zárobkovo činné osoby“, teda osoby nachádzajúce sa v porovnateľnej situácii s uvedenými zamestnancami. Vnútroštátnemu súdu prináleží, aby to overil.“ |
| --- | --- |

—

Rozsudok C-413/13 FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden zo 4. decembra 2014: „(...) právo Únie sa má vykladať v tom zmysle, že ustanovenie kolektívnej zmluvy, o aké ide vo veci samej, upravujúce minimálne tarifné odmeny pre samostatne zárobkovo činných poskytovateľov služieb, členov jednej zo zmluvných zamestnaneckých organizácií, ktorí vykonávajú pre zamestnávateľa na základe dohody o poskytovaní služieb rovnakú činnosť ako zamestnanci tohto zamestnávateľa, je vyňaté z pôsobnosti článku 101 ods. 1 ZFEÚ iba vtedy, ak títo poskytovatelia služieb predstavujú, nepravé samostatne zárobkovo činné osoby“, teda osoby nachádzajúce sa v porovnateľnej situácii s uvedenými zamestnancami. Vnútroštátnemu súdu prináleží, aby to overil.“

| 1.4. | EHSV uznáva postoj, ktorý zaujali sociálni partneri z pracovnej skupiny pre letecký personál (Air Crew Working Group, pozri bod 5.1), a zdôrazňuje, že v snahe predísť akýmkoľvek neúmyselným negatívnym sociálnym dôsledkom v tomto sektore by sa mali odstrániť nasledujúce nedostatky. Preto by sa mali prijať tieto opatrenia:






  — | preskúmať spoločné pravidlá pre prevádzkovanie leteckých služieb s cieľom dbať najmä na riadne uplatňovanie vnútroštátnych právnych predpisov v sociálnej oblasti a kolektívnych zmlúv v tomto odvetví [nariadenie (ES) č. 1008/2008]; v tom istom nariadení jednoznačnejšie vymedziť pojem „hlavné miesto podnikania“, aby príslušný štát udelil prevádzkovú licenciu, ak sa v ňom uskutočňuje podstatná časť objemu leteckej dopravy, |
| --- | --- | --- |

1.4.

EHSV uznáva postoj, ktorý zaujali sociálni partneri z pracovnej skupiny pre letecký personál (Air Crew Working Group, pozri bod 5.1), a zdôrazňuje, že v snahe predísť akýmkoľvek neúmyselným negatívnym sociálnym dôsledkom v tomto sektore by sa mali odstrániť nasledujúce nedostatky. Preto by sa mali prijať tieto opatrenia:

—

preskúmať spoločné pravidlá pre prevádzkovanie leteckých služieb s cieľom dbať najmä na riadne uplatňovanie vnútroštátnych právnych predpisov v sociálnej oblasti a kolektívnych zmlúv v tomto odvetví [nariadenie (ES) č. 1008/2008]; v tom istom nariadení jednoznačnejšie vymedziť pojem „hlavné miesto podnikania“, aby príslušný štát udelil prevádzkovú licenciu, ak sa v ňom uskutočňuje podstatná časť objemu leteckej dopravy,

| — | zabrániť všetkým formám nekalej konkurencie voči leteckým dopravcom Spoločenstva zo strany krajín, ktoré nie sú členmi EÚ, t. j. subvencovaniu, poskytovaniu štátnej pomoci a nekalým cenovým praktikám [nariadenie (ES) č. 868/2004], |
| --- | --- |

—

zabrániť všetkým formám nekalej konkurencie voči leteckým dopravcom Spoločenstva zo strany krajín, ktoré nie sú členmi EÚ, t. j. subvencovaniu, poskytovaniu štátnej pomoci a nekalým cenovým praktikám [nariadenie (ES) č. 868/2004],

| — | v rámci koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia jednoznačnejšie vymedziť viaceré domáce základne v odvetví civilného letectva (vrátane dočasných základní) a skrátiť prechodné obdobie, ktoré bolo stanovené na 10 rokov [nariadenie (EÚ) č. 83/2014], |
| --- | --- |

—

v rámci koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia jednoznačnejšie vymedziť viaceré domáce základne v odvetví civilného letectva (vrátane dočasných základní) a skrátiť prechodné obdobie, ktoré bolo stanovené na 10 rokov [nariadenie (EÚ) č. 83/2014],

| — | rozšíriť jednotné povolenie pre letecký personál, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie so všetkými pracovníkmi v tomto odvetví (smernica 2011/98/EÚ). |
| --- | --- |

—

rozšíriť jednotné povolenie pre letecký personál, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie so všetkými pracovníkmi v tomto odvetví (smernica 2011/98/EÚ).

| 1.5. | Okrem toho EHSV navrhuje, aby v rámci koordinovanej práce GR MOVE a GR EMPL Komisia preskúmala uplatňovanie smernice o dočasnej agentúrnej práci v sektore letectva. EHSV sa domnieva, že priame pracovné miesta by mali zostať štandardnou formou zamestnávania v letectve, ktorú treba podporovať, a že také dočasné pracovné zmluvy, pri ktorých hrozí zhoršenie úrovne bezpečnosti (2008/104/ES). musí byť možné obmedziť. Navyše je nevyhnutné dohodnúť sa na úrovni EÚ na spoločnej definícii pojmov „zamestnanec“ a „samostatne zárobkovo činná osoba“. |
| --- | --- |

1.5.

Okrem toho EHSV navrhuje, aby v rámci koordinovanej práce GR MOVE a GR EMPL Komisia preskúmala uplatňovanie smernice o dočasnej agentúrnej práci v sektore letectva. EHSV sa domnieva, že priame pracovné miesta by mali zostať štandardnou formou zamestnávania v letectve, ktorú treba podporovať, a že také dočasné pracovné zmluvy, pri ktorých hrozí zhoršenie úrovne bezpečnosti (2008/104/ES). musí byť možné obmedziť. Navyše je nevyhnutné dohodnúť sa na úrovni EÚ na spoločnej definícii pojmov „zamestnanec“ a „samostatne zárobkovo činná osoba“.

| 1.6. | EHSV podporuje prípadnú iniciatívu sociálnych partnerov v sektore letectva EÚ rokovať o dohode týkajúcej sa pracovných podmienok a sociálnych práv zamestnancov v tomto odvetví. Sociálni partneri môžu mať takisto spoločný postoj, pokiaľ ide o niektoré právne predpisy, ktorý by mohli predostrieť Komisii. Komisia by napokon mala prekonzultovať so sociálnymi partnermi všetky legislatívne nástroje a/alebo iniciatívy EÚ, ktoré majú sociálny dosah (6). |
| --- | --- |

1.6.

EHSV podporuje prípadnú iniciatívu sociálnych partnerov v sektore letectva EÚ rokovať o dohode týkajúcej sa pracovných podmienok a sociálnych práv zamestnancov v tomto odvetví. Sociálni partneri môžu mať takisto spoločný postoj, pokiaľ ide o niektoré právne predpisy, ktorý by mohli predostrieť Komisii. Komisia by napokon mala prekonzultovať so sociálnymi partnermi všetky legislatívne nástroje a/alebo iniciatívy EÚ, ktoré majú sociálny dosah (6).

| 1.7. | Keďže návrh nariadenia o službách pozemnej obsluhy bol z pracovného programu Komisie vypustený, a vzhľadom na to, že v tejto oblasti neexistujú na úrovni EÚ žiadne sociálne normy, bolo by potrebné zaoberať sa otázkou presunu zamestnancov v prípade výzvy na predkladanie ponúk a/alebo čiastočnej straty aktivít. V snahe vyriešiť tento problém Komisia v súčasnosti konzultuje s európskymi sociálnymi partnermi možnosť predložiť koncom roka 2015 konsolidované znenie návrhu na revíziu smernice Rady 2001/23/ES z 12. marca 2001 (zachovanie práv zamestnancov pri prevodoch podnikov). |
| --- | --- |

1.7.

Keďže návrh nariadenia o službách pozemnej obsluhy bol z pracovného programu Komisie vypustený, a vzhľadom na to, že v tejto oblasti neexistujú na úrovni EÚ žiadne sociálne normy, bolo by potrebné zaoberať sa otázkou presunu zamestnancov v prípade výzvy na predkladanie ponúk a/alebo čiastočnej straty aktivít. V snahe vyriešiť tento problém Komisia v súčasnosti konzultuje s európskymi sociálnymi partnermi možnosť predložiť koncom roka 2015 konsolidované znenie návrhu na revíziu smernice Rady 2001/23/ES z 12. marca 2001 (zachovanie práv zamestnancov pri prevodoch podnikov).

| 1.8. | EHSV začne samostatne interne pracovať na doplnení sociálnej problematiky, na ktorú sa poukazuje v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV začne samostatne interne pracovať na doplnení sociálnej problematiky, na ktorú sa poukazuje v tomto stanovisku.

| 1.9. | EHSV odporúča, aby Komisia neustále sledovala pracovné podmienky v civilnom letectve. |
| --- | --- |

1.9.

EHSV odporúča, aby Komisia neustále sledovala pracovné podmienky v civilnom letectve.

2.   Úvod

| 2.1. | Letectvo je jedným zo strategických odvetví Európskej únie, keďže výrazne prispieva k európskemu hospodárstvu z hľadiska pracovných miest a rastu. Odhaduje sa, že sektor letectva predstavuje 2,6 milióna priamych a nepriamych pracovných miest, každodenne prispieva k európskemu HDP jednou miliardou eur a podnecuje obchod a cestovný ruch (7). |
| --- | --- |

2.1.

Letectvo je jedným zo strategických odvetví Európskej únie, keďže výrazne prispieva k európskemu hospodárstvu z hľadiska pracovných miest a rastu. Odhaduje sa, že sektor letectva predstavuje 2,6 milióna priamych a nepriamych pracovných miest, každodenne prispieva k európskemu HDP jednou miliardou eur a podnecuje obchod a cestovný ruch (7).

| 2.2. | Liberalizácia leteckej dopravy začiatkom 90. rokov 20. storočia nepochybne priniesla cestujúcim výhody v podobe demokratizácie, nižších cien leteniek a širšej ponuky. Aký je však jej vplyv na zamestnanosť, mzdy a pracovné podmienky v tomto odvetví? Údaje Eurostatu ukazujú, že počet priamych aj nepriamych pracovných miest v leteckých spoločnostiach stagnuje, a to aj napriek tomu, že v rokoch 1998 až 2010 ich počet rástol priemerne približne o 5 % ročne (8). Spolu s ďalšími zmenami sa to odrazilo vo výraznom náraste produktivity. Okrem toho sa obsadzovanie pracovných miest palubného personálu a pilotov zadáva externým firmám alebo sa tieto miesta nahrádzajú pružnejšími formami zamestnania. Podľa nedávnej štúdie európskych sociálnych partnerov v civilnom letectve len 52,6 % respondentov, ktorí pracujú pre nízkonákladové letecké spoločnosti, potvrdilo, že má pracovnú zmluvu uzatvorenú priamo s príslušnou spoločnosťou. Nie sú k dispozícii žiadne kompletné údaje o mzdách, avšak na príklade zo Spojeného kráľovstva možno vidieť badateľný pokles platov palubného personálu (9). Skrátka, pracovné miesta, ktoré boli kedysi prestížne a vyznačovali sa vysokou kvalitou, v súčasnosti zanikajú, ich obsadzovanie sa zadáva externým firmám alebo ich nahrádza vyššia produktivita a menej nákladná pracovná sila. |
| --- | --- |

2.2.

Liberalizácia leteckej dopravy začiatkom 90. rokov 20. storočia nepochybne priniesla cestujúcim výhody v podobe demokratizácie, nižších cien leteniek a širšej ponuky. Aký je však jej vplyv na zamestnanosť, mzdy a pracovné podmienky v tomto odvetví? Údaje Eurostatu ukazujú, že počet priamych aj nepriamych pracovných miest v leteckých spoločnostiach stagnuje, a to aj napriek tomu, že v rokoch 1998 až 2010 ich počet rástol priemerne približne o 5 % ročne (8). Spolu s ďalšími zmenami sa to odrazilo vo výraznom náraste produktivity. Okrem toho sa obsadzovanie pracovných miest palubného personálu a pilotov zadáva externým firmám alebo sa tieto miesta nahrádzajú pružnejšími formami zamestnania. Podľa nedávnej štúdie európskych sociálnych partnerov v civilnom letectve len 52,6 % respondentov, ktorí pracujú pre nízkonákladové letecké spoločnosti, potvrdilo, že má pracovnú zmluvu uzatvorenú priamo s príslušnou spoločnosťou. Nie sú k dispozícii žiadne kompletné údaje o mzdách, avšak na príklade zo Spojeného kráľovstva možno vidieť badateľný pokles platov palubného personálu (9). Skrátka, pracovné miesta, ktoré boli kedysi prestížne a vyznačovali sa vysokou kvalitou, v súčasnosti zanikajú, ich obsadzovanie sa zadáva externým firmám alebo ich nahrádza vyššia produktivita a menej nákladná pracovná sila.

| 2.3. | Vzhľadom na to, že letecké spoločnosti sa musia vyrovnať s tvrdou konkurenciou, ziskové rozpätia sú menšie než v iných odvetviach (podľa IATA predstavoval čistý zisk leteckého odvetvia v celosvetovom meradle v uplynulých 40 rokoch priemerne 0,1 %) (10) a zamestnávatelia hľadajú spôsoby, ako znížiť náklady, aby zostali konkurencieschopnými. Hoci niektoré nákladové položky (napríklad palivo alebo vlastníctvo lietadiel) sú do istej miery pevne stanovené, niektoré letecké spoločnosti si myslia, že náklady na pracovnú silu je možné neustále znižovať. Niektoré spoločnosti tiež zistili, že využiť slobodu usadiť sa hocikde v EÚ je ďalším spôsobom, ako možno ďalej a ešte viac znižovať náklady a vyvíjať sociálny damping. |
| --- | --- |

2.3.

Vzhľadom na to, že letecké spoločnosti sa musia vyrovnať s tvrdou konkurenciou, ziskové rozpätia sú menšie než v iných odvetviach (podľa IATA predstavoval čistý zisk leteckého odvetvia v celosvetovom meradle v uplynulých 40 rokoch priemerne 0,1 %) (10) a zamestnávatelia hľadajú spôsoby, ako znížiť náklady, aby zostali konkurencieschopnými. Hoci niektoré nákladové položky (napríklad palivo alebo vlastníctvo lietadiel) sú do istej miery pevne stanovené, niektoré letecké spoločnosti si myslia, že náklady na pracovnú silu je možné neustále znižovať. Niektoré spoločnosti tiež zistili, že využiť slobodu usadiť sa hocikde v EÚ je ďalším spôsobom, ako možno ďalej a ešte viac znižovať náklady a vyvíjať sociálny damping.

| 2.4. | Vzhľadom na čoraz väčšiu konkurenciu zo strany nízkonákladových spoločností viaceré tradičné letecké spoločnosti vytvorili nízkonákladové verzie svojich hlavných značiek, ktoré využívajú pre lety na krátke vzdialenosti, alebo pre svoje hlavné aktivity zamestnávajú lacnú pracovnú silu. Niektoré nízkonákladové letecké spoločnosti sa teraz zameriavajú na veľké letiská a obchodných cestujúcich, a tým priamo konkurujú tradičným leteckým spoločnostiam. V dôsledku toho klesá počet dôstojných pracovných miest (spravodlivé mzdy, bezpečnosť na pracovisku, sociálna ochrana, sloboda prejavu, združovania a zapájania sa a rovnosť) (11) v tradičných leteckých spoločnostiach (12). Sociálne postupy nízkonákladových leteckých spoločností však nevytvárajú automaticky sociálny damping. |
| --- | --- |

2.4.

Vzhľadom na čoraz väčšiu konkurenciu zo strany nízkonákladových spoločností viaceré tradičné letecké spoločnosti vytvorili nízkonákladové verzie svojich hlavných značiek, ktoré využívajú pre lety na krátke vzdialenosti, alebo pre svoje hlavné aktivity zamestnávajú lacnú pracovnú silu. Niektoré nízkonákladové letecké spoločnosti sa teraz zameriavajú na veľké letiská a obchodných cestujúcich, a tým priamo konkurujú tradičným leteckým spoločnostiam. V dôsledku toho klesá počet dôstojných pracovných miest (spravodlivé mzdy, bezpečnosť na pracovisku, sociálna ochrana, sloboda prejavu, združovania a zapájania sa a rovnosť) (11) v tradičných leteckých spoločnostiach (12). Sociálne postupy nízkonákladových leteckých spoločností však nevytvárajú automaticky sociálny damping.

| 2.5. | V dôsledku rozvoja celosvetovej a európskej hospodárskej súťaže vznikajú obavy o udržateľnosť a konkurencieschopnosť európskeho letectva z hospodárskeho aj sociálneho hľadiska. V záujme zabezpečenia spravodlivej hospodárskej súťaže je nevyhnutné vytvoriť spravodlivejšie podmienky. Letecké spoločnosti by mali medzi sebou súťažiť inovatívnymi produktmi, kvalitou a cenou, a nie využívaním legislatívnych nedostatkov a/alebo lacných pracovných miest. Musia sa prijať opatrenia, ktoré umožnia zabezpečiť konkurencieschopnosť a udržateľný rozvoj tohto európskeho odvetvia a zachovať kvalitné pracovné miesta v Európe. |
| --- | --- |

2.5.

V dôsledku rozvoja celosvetovej a európskej hospodárskej súťaže vznikajú obavy o udržateľnosť a konkurencieschopnosť európskeho letectva z hospodárskeho aj sociálneho hľadiska. V záujme zabezpečenia spravodlivej hospodárskej súťaže je nevyhnutné vytvoriť spravodlivejšie podmienky. Letecké spoločnosti by mali medzi sebou súťažiť inovatívnymi produktmi, kvalitou a cenou, a nie využívaním legislatívnych nedostatkov a/alebo lacných pracovných miest. Musia sa prijať opatrenia, ktoré umožnia zabezpečiť konkurencieschopnosť a udržateľný rozvoj tohto európskeho odvetvia a zachovať kvalitné pracovné miesta v Európe.

| 2.6. | Sociálny damping, ak sa vyskytuje, brzdí spravodlivú hospodársku súťaž. Prioritou číslo jeden musí zostať bezpečnosť, sociálny damping ju v žiadnom prípade nesmie ohroziť. Nekoordinované bilaterálne prístupy jednotlivých krajín by mala nahradiť skutočná spoločná vonkajšia politika EÚ v oblasti letectva, ktorá by sa okrem iného mala zaoberať zahraničnými investíciami do európskych leteckých spoločností, vlastníctvom a kontrolou, štátnou pomocou, prístupom na trh a spravodlivou hospodárskou súťažou. |
| --- | --- |

2.6.

Sociálny damping, ak sa vyskytuje, brzdí spravodlivú hospodársku súťaž. Prioritou číslo jeden musí zostať bezpečnosť, sociálny damping ju v žiadnom prípade nesmie ohroziť. Nekoordinované bilaterálne prístupy jednotlivých krajín by mala nahradiť skutočná spoločná vonkajšia politika EÚ v oblasti letectva, ktorá by sa okrem iného mala zaoberať zahraničnými investíciami do európskych leteckých spoločností, vlastníctvom a kontrolou, štátnou pomocou, prístupom na trh a spravodlivou hospodárskou súťažou.

| 2.7. | Bezpečnosť je v odvetví letectve prvoradá. Ako sa uvádza v bielej knihe: „Bezpečnosť európskej leteckej dopravy je vysoká, ale nie je najlepšia na svete. Našim cieľom je, aby sme sa stali regiónom s najbezpečnejšou leteckou dopravou.“ (13) Napriek tomu, že chýbajú štatistické údaje, Európska agentúra pre bezpečnosť letectva (EASA) už upozornila, že fragmentácia a skutočnosť, že hlavné pracovné miesta spojené s bezpečnosťou, vrátane palubného personálu a údržbárov, obsadzujú externé firmy, by mohli negatívne ovplyvniť bezpečnosť. Takzvané nové obchodné modely optimalizujú fiškálne, prevádzkové a sociálne postupy. Agentúra EASA by mala tieto modely preskúmať a prijať všetky potrebné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že nebude ohrozená bezpečnosť. EHSV sa zasadzuje za to, aby sa týmto úlohám venovala novovytvorená osobitná pracovná skupina EASA. Ide o bezpečnosť ľudí, preto sa nesmie podstupovať žiadne riziko (14). |
| --- | --- |

2.7.

Bezpečnosť je v odvetví letectve prvoradá. Ako sa uvádza v bielej knihe: „Bezpečnosť európskej leteckej dopravy je vysoká, ale nie je najlepšia na svete. Našim cieľom je, aby sme sa stali regiónom s najbezpečnejšou leteckou dopravou.“ (13) Napriek tomu, že chýbajú štatistické údaje, Európska agentúra pre bezpečnosť letectva (EASA) už upozornila, že fragmentácia a skutočnosť, že hlavné pracovné miesta spojené s bezpečnosťou, vrátane palubného personálu a údržbárov, obsadzujú externé firmy, by mohli negatívne ovplyvniť bezpečnosť. Takzvané nové obchodné modely optimalizujú fiškálne, prevádzkové a sociálne postupy. Agentúra EASA by mala tieto modely preskúmať a prijať všetky potrebné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že nebude ohrozená bezpečnosť. EHSV sa zasadzuje za to, aby sa týmto úlohám venovala novovytvorená osobitná pracovná skupina EASA. Ide o bezpečnosť ľudí, preto sa nesmie podstupovať žiadne riziko (14).

3.   Zhoršenie pracovných podmienok v niektorých pododvetviach letectva

| 3.1. | Pokiaľ ide o sociálny damping v leteckej doprave, možno rozlišovať dve oblasti: vnútorný trh a vonkajšia politika v oblasti letectva. |
| --- | --- |

3.1.

Pokiaľ ide o sociálny damping v leteckej doprave, možno rozlišovať dve oblasti: vnútorný trh a vonkajšia politika v oblasti letectva.

| 3.2. | Na vnútornom trhu sú za sociálny damping zodpovedné najmä letecké spoločnosti, ktoré uplatňujú stratégiu viacerých základní (pracovná sila z krajiny X pracuje v krajine Y na základe zmluvy, ktorá sa riadi zákonmi krajiny Z), čo má za následok „oddelenie“ pracovníka od jeho „krajiny pôvodu“ (t. j. od krajiny jeho štátnej príslušnosti a/alebo miesta bydliska). Veľkou výzvou je zosúladiť slobodu usadiť sa, resp. slobodu poskytovať služby, s cieľmi v oblasti kvality zamestnania a sociálneho pokroku. Hoci úpravy, ktoré sa uskutočnili v rámci nariadenia Rím I (15) a vďaka koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (16), pomôžu zmierniť niektoré problémy, na ktoré narážajú mobilní pracovníci, iné otázky zostávajú nevyriešené. |
| --- | --- |

3.2.

Na vnútornom trhu sú za sociálny damping zodpovedné najmä letecké spoločnosti, ktoré uplatňujú stratégiu viacerých základní (pracovná sila z krajiny X pracuje v krajine Y na základe zmluvy, ktorá sa riadi zákonmi krajiny Z), čo má za následok „oddelenie“ pracovníka od jeho „krajiny pôvodu“ (t. j. od krajiny jeho štátnej príslušnosti a/alebo miesta bydliska). Veľkou výzvou je zosúladiť slobodu usadiť sa, resp. slobodu poskytovať služby, s cieľmi v oblasti kvality zamestnania a sociálneho pokroku. Hoci úpravy, ktoré sa uskutočnili v rámci nariadenia Rím I (15) a vďaka koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (16), pomôžu zmierniť niektoré problémy, na ktoré narážajú mobilní pracovníci, iné otázky zostávajú nevyriešené.

| 3.3. | Vonkajšia politika EÚ v oblasti letectva nedostatočne chráni záujmy európskych leteckých spoločností a ich pracovníkov v rýchlo sa meniacich globálnych podmienkach. Hoci sa európske letecké spoločnosti musia prispôsobiť určitým požiadavkám, aby sa zaručila spravodlivá hospodárska súťaž (transparentnosť, štátna pomoc, stanovovanie cien atď.), požiadavky pre letecké spoločnosti tretích krajín, ktoré prevádzkujú lety na letiská EÚ alebo z nich, nie je možné presadiť alebo žiadne nie sú. Tieto spoločnosti sú teda priamymi konkurentmi leteckých dopravcov z EÚ na rovnakých trasách pričom ťažia z nenáležitých výhod. |
| --- | --- |

3.3.

Vonkajšia politika EÚ v oblasti letectva nedostatočne chráni záujmy európskych leteckých spoločností a ich pracovníkov v rýchlo sa meniacich globálnych podmienkach. Hoci sa európske letecké spoločnosti musia prispôsobiť určitým požiadavkám, aby sa zaručila spravodlivá hospodárska súťaž (transparentnosť, štátna pomoc, stanovovanie cien atď.), požiadavky pre letecké spoločnosti tretích krajín, ktoré prevádzkujú lety na letiská EÚ alebo z nich, nie je možné presadiť alebo žiadne nie sú. Tieto spoločnosti sú teda priamymi konkurentmi leteckých dopravcov z EÚ na rovnakých trasách pričom ťažia z nenáležitých výhod.

| 3.4. | Ďalším problémom je zamestnávanie leteckého personálu z tretích krajín na palubách lietadiel, ktoré sú zaregistrované v EÚ. V minulosti sa letecký personál zo zahraničia využíval na palubách európskych lietadiel len z jazykových alebo kultúrnych dôvodov. Niektoré letecké spoločnosti nedávno zašli až tak ďaleko, že zamestnávajú zahraničný personál pri prevádzkovaní letov do a z EÚ (a dokonca aj v rámci EÚ!), a to za horších pracovných podmienok a za nižšie mzdy. Tieto letecké spoločnosti však musia rešpektovať vnútroštátne pravidlá členského štátu, ktorý vydal osvedčenie leteckého prevádzkovateľa. |
| --- | --- |

3.4.

Ďalším problémom je zamestnávanie leteckého personálu z tretích krajín na palubách lietadiel, ktoré sú zaregistrované v EÚ. V minulosti sa letecký personál zo zahraničia využíval na palubách európskych lietadiel len z jazykových alebo kultúrnych dôvodov. Niektoré letecké spoločnosti nedávno zašli až tak ďaleko, že zamestnávajú zahraničný personál pri prevádzkovaní letov do a z EÚ (a dokonca aj v rámci EÚ!), a to za horších pracovných podmienok a za nižšie mzdy. Tieto letecké spoločnosti však musia rešpektovať vnútroštátne pravidlá členského štátu, ktorý vydal osvedčenie leteckého prevádzkovateľa.

4.   Nové obchodné modely a trh práce v odvetví leteckej dopravy

| 4.1. | Zo štúdií zrealizovaných sociálnymi partnermi (17) vyplýva, že zhoršovanie pracovných podmienok v leteckom odvetví v Európe je všeobecným javom a nejde tu len o zmeny na trhu v dôsledku hospodárskej súťaže, týka sa to tradičných, ako aj nízkonákladových leteckých spoločností. |
| --- | --- |

4.1.

Zo štúdií zrealizovaných sociálnymi partnermi (17) vyplýva, že zhoršovanie pracovných podmienok v leteckom odvetví v Európe je všeobecným javom a nejde tu len o zmeny na trhu v dôsledku hospodárskej súťaže, týka sa to tradičných, ako aj nízkonákladových leteckých spoločností.

| 4.2. | Neexistuje jednotný model nízkonákladovej leteckej spoločnosti: ich stratégie siahajú od ponúk za minimálne ceny (len to najnevyhnutnejšie), cez postupy „klasických“ nízkonákladových spoločností so síce obmedzenými, ale vždy dodržanými sľubmi, až po hybridnú spoločnosť, ktorá spája prvky nízkonákladovej a tradičnej spoločnosti. Neexistuje preto ani jednotná forma zamestnania. Niektoré spoločnosti ponúkajú kvalitné pracovné miesta a zmluvy na dobu neurčitú, kým iné využívajú výhradne nábor prostredníctvom externých firiem, prácu agentúr, a dokonca v niektorých prípadoch aj falošnú samostatnú zárobkovú činnosť. To isté platí aj o zastúpení v odborových zväzoch: niektoré spoločnosti sa vedome pokúšajú vyhnúť odborom, zatiaľ čo iné spoločnosti ich uznávajú a podpisujú kolektívne dohody. Vývoj nízkonákladových spoločností mal tiež výrazný vplyv na služby pozemnej obsluhy, najmä pokiaľ ide o zaobchádzanie s batožinou (prísnejšia politika pre príručnú batožinu), krátky čas na odbavenie a úbytok školení. |
| --- | --- |

4.2.

Neexistuje jednotný model nízkonákladovej leteckej spoločnosti: ich stratégie siahajú od ponúk za minimálne ceny (len to najnevyhnutnejšie), cez postupy „klasických“ nízkonákladových spoločností so síce obmedzenými, ale vždy dodržanými sľubmi, až po hybridnú spoločnosť, ktorá spája prvky nízkonákladovej a tradičnej spoločnosti. Neexistuje preto ani jednotná forma zamestnania. Niektoré spoločnosti ponúkajú kvalitné pracovné miesta a zmluvy na dobu neurčitú, kým iné využívajú výhradne nábor prostredníctvom externých firiem, prácu agentúr, a dokonca v niektorých prípadoch aj falošnú samostatnú zárobkovú činnosť. To isté platí aj o zastúpení v odborových zväzoch: niektoré spoločnosti sa vedome pokúšajú vyhnúť odborom, zatiaľ čo iné spoločnosti ich uznávajú a podpisujú kolektívne dohody. Vývoj nízkonákladových spoločností mal tiež výrazný vplyv na služby pozemnej obsluhy, najmä pokiaľ ide o zaobchádzanie s batožinou (prísnejšia politika pre príručnú batožinu), krátky čas na odbavenie a úbytok školení.

| 4.3. | Zamestnávatelia, ako aj odbory dnes uznávajú, že obchodné stratégie a s nimi spojená politika v oblasti ľudských zdrojov a pracovnoprávnych vzťahov, ktorú praktizujú niektoré nízkonákladové spoločnosti, vedie k „pomalému úpadku smerom k najmenšiemu spoločnému menovateľovi“ (18). Hranica medzi nízkonákladovými a tradičnými leteckými spoločnosťami postupne mizne, keďže niektoré nízkonákladové spoločnosti sa začlenili do celosvetových aliancií alebo boli pripojené k zoskupeniam (tradičných) leteckých spoločností. Iné spoločnosti sa pre zmenu rozhodli vytvoriť si svoju vlastnú nízkonákladovú domácu spoločnosť. Niektorí tradiční leteckí dopravcovia takisto zamestnávajú lacnú pracovnú silu v rámci svojich hlavných aktivít. Tento nový spôsob organizácie však neznamená, že tradičné a nízkonákladové spoločnosti ponúkajú rovnaké služby. |
| --- | --- |

4.3.

Zamestnávatelia, ako aj odbory dnes uznávajú, že obchodné stratégie a s nimi spojená politika v oblasti ľudských zdrojov a pracovnoprávnych vzťahov, ktorú praktizujú niektoré nízkonákladové spoločnosti, vedie k „pomalému úpadku smerom k najmenšiemu spoločnému menovateľovi“ (18). Hranica medzi nízkonákladovými a tradičnými leteckými spoločnosťami postupne mizne, keďže niektoré nízkonákladové spoločnosti sa začlenili do celosvetových aliancií alebo boli pripojené k zoskupeniam (tradičných) leteckých spoločností. Iné spoločnosti sa pre zmenu rozhodli vytvoriť si svoju vlastnú nízkonákladovú domácu spoločnosť. Niektorí tradiční leteckí dopravcovia takisto zamestnávajú lacnú pracovnú silu v rámci svojich hlavných aktivít. Tento nový spôsob organizácie však neznamená, že tradičné a nízkonákladové spoločnosti ponúkajú rovnaké služby.

| 4.4. | Lenže medzi členskými štátmi EÚ existujú zásadné rozdiely, okrem iného, pokiaľ ide o pracovné podmienky, rovnaké zaobchádzanie, ochranu zdravia a bezpečnosť v práci a sociálnu ochranu (ktorá je jediná koordinovaná na úrovni EÚ), čím vzniká asymetria medzi hospodárskou reguláciou (jednotný trh) a harmonizáciou a sociálnou súdržnosťou. Niektoré členské štáty však zaviedli riešenia na vnútroštátnej úrovni s cieľom zabezpečiť, aby mobilní pracovníci žijúci na ich území mohli využívať podmienky, ktoré sú v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi v pracovnej a sociálnej oblasti a kolektívnymi dohodami. Túto otázku by bolo treba preskúmať na európskej úrovni. |
| --- | --- |

4.4.

Lenže medzi členskými štátmi EÚ existujú zásadné rozdiely, okrem iného, pokiaľ ide o pracovné podmienky, rovnaké zaobchádzanie, ochranu zdravia a bezpečnosť v práci a sociálnu ochranu (ktorá je jediná koordinovaná na úrovni EÚ), čím vzniká asymetria medzi hospodárskou reguláciou (jednotný trh) a harmonizáciou a sociálnou súdržnosťou. Niektoré členské štáty však zaviedli riešenia na vnútroštátnej úrovni s cieľom zabezpečiť, aby mobilní pracovníci žijúci na ich území mohli využívať podmienky, ktoré sú v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi v pracovnej a sociálnej oblasti a kolektívnymi dohodami. Túto otázku by bolo treba preskúmať na európskej úrovni.

| 4.5. | Základné právne predpisy v oblasti letectva týkajúce sa zamestnávania vznikli pred liberalizáciou odvetvia, a preto už nespĺňajú svoj účel. Pravidlá v oblasti sociálneho zabezpečenia pre palubný personál sa síce zlepšili, isté medzery však pretrvávajú. Pojem domovskej základne je problematický: určuje ju totiž prevádzkovateľ, a ak sú členovia posádky samostatne zárobkovo činné osoby, nie je možné ich riadne preveriť. Ďalším problémom je, že neexistuje jediný európsky dokument, v ktorom by sa navrhovalo pozitívne vymedzenie zamestnanca a samostatne zárobkovo činnej osoby v právnych predpisoch EÚ. V judikatúre Súdneho dvora EÚ a smerniciach existujú rôzne vymedzenia, napríklad na základe kritéria „podriadenosti“. Je nevyhnutné vypracovať osobitné pravidlá pre vysoko mobilných pracovníkov. |
| --- | --- |

4.5.

Základné právne predpisy v oblasti letectva týkajúce sa zamestnávania vznikli pred liberalizáciou odvetvia, a preto už nespĺňajú svoj účel. Pravidlá v oblasti sociálneho zabezpečenia pre palubný personál sa síce zlepšili, isté medzery však pretrvávajú. Pojem domovskej základne je problematický: určuje ju totiž prevádzkovateľ, a ak sú členovia posádky samostatne zárobkovo činné osoby, nie je možné ich riadne preveriť. Ďalším problémom je, že neexistuje jediný európsky dokument, v ktorom by sa navrhovalo pozitívne vymedzenie zamestnanca a samostatne zárobkovo činnej osoby v právnych predpisoch EÚ. V judikatúre Súdneho dvora EÚ a smerniciach existujú rôzne vymedzenia, napríklad na základe kritéria „podriadenosti“. Je nevyhnutné vypracovať osobitné pravidlá pre vysoko mobilných pracovníkov.

| 4.6. | Jedna z troch veľkých spoločností z oblasti Perzského zálivu bola verejne kritizovaná za postupy, ktoré sú v rozpore s právnymi predpismi EÚ, napríklad prepúšťanie tehotných pracovníčok, povinnosť dostať povolenie na sobáš atď. Táto letecká spoločnosť aj napriek tomu stále prevádzkuje lety do EÚ a nedávno dokonca zvýšila frekvenciu letov na niektoré letiská. Vzhľadom na úzke vzťahy medzi leteckými spoločnosťami z oblasti Perzského zálivu, tamojšími letiskami a úradmi civilného letectva, môžeme sa tiež obávať, že tieto spoločnosti získajú nenáležité výhody. Bilaterálne vzťahy medzi členskými štátmi a tretími krajinami musí nahradiť koordinovaná a skutočná vonkajšia politika EÚ v oblasti letectva. |
| --- | --- |

4.6.

Jedna z troch veľkých spoločností z oblasti Perzského zálivu bola verejne kritizovaná za postupy, ktoré sú v rozpore s právnymi predpismi EÚ, napríklad prepúšťanie tehotných pracovníčok, povinnosť dostať povolenie na sobáš atď. Táto letecká spoločnosť aj napriek tomu stále prevádzkuje lety do EÚ a nedávno dokonca zvýšila frekvenciu letov na niektoré letiská. Vzhľadom na úzke vzťahy medzi leteckými spoločnosťami z oblasti Perzského zálivu, tamojšími letiskami a úradmi civilného letectva, môžeme sa tiež obávať, že tieto spoločnosti získajú nenáležité výhody. Bilaterálne vzťahy medzi členskými štátmi a tretími krajinami musí nahradiť koordinovaná a skutočná vonkajšia politika EÚ v oblasti letectva.

5.   Úloha sociálnych partnerov

| 5.1. | EHSV sa podporuje myšlienku, že sociálni partneri z oblasti civilného letectva by mali zohrávať kľúčovú úlohu, radiť inštitúciám EÚ a tiež skúmať a formulovať svoje vlastné návrhy. Sociálni partneri z pracovnej skupiny pre letecký personál (Air Crew Working Group – ACWG) prijali 5. júna 2014 spoločné vyhlásenie proti registráciám pod výhodnými európskymi vlajkami v letectve a odsúdili nedávny vývoj, ktorý vážne ohrozuje európsky sociálny model, zamestnanosť a spravodlivú hospodársku súťaž na leteckom trhu, a navrhli konkrétne zmeny právnych predpisov (19). |
| --- | --- |

5.1.

EHSV sa podporuje myšlienku, že sociálni partneri z oblasti civilného letectva by mali zohrávať kľúčovú úlohu, radiť inštitúciám EÚ a tiež skúmať a formulovať svoje vlastné návrhy. Sociálni partneri z pracovnej skupiny pre letecký personál (Air Crew Working Group – ACWG) prijali 5. júna 2014 spoločné vyhlásenie proti registráciám pod výhodnými európskymi vlajkami v letectve a odsúdili nedávny vývoj, ktorý vážne ohrozuje európsky sociálny model, zamestnanosť a spravodlivú hospodársku súťaž na leteckom trhu, a navrhli konkrétne zmeny právnych predpisov (19).

| 5.2. | Pokiaľ ide o budúci program sociálneho dialógu, sociálni partneri z ACWG (AEA, ECA a ETF) prijali 13. februára 2015 toto spoločné vyhlásenie: „Sociálni partneri [...] sú pripravení začať diskusiu o rámci pre odvetvie letectva, ktorého cieľom je vytvoriť podmienky pre spravodlivú hospodársku súťaž na celosvetovej úrovni. Je nevyhnutné prijať spoločné opatrenia a zastaviť trend zhoršujúcich sa podmienok zamestnávania a registrácií pod výhodnými vlajkami. Sociálni partneri budú pokračovať vo svojej práci v tejto oblasti. Podniknú všetky potrebné kroky, aby po boku jednotlivých európskych inštitúcií a vnútroštátnych orgánov aktívne prispeli k rýchlemu vymedzeniu Európskej stratégie v oblasti letectva, ktorá bude obsahovať jednoznačné priority, termíny a ciele na celosvetovej úrovni.“ |
| --- | --- |

5.2.

Pokiaľ ide o budúci program sociálneho dialógu, sociálni partneri z ACWG (AEA, ECA a ETF) prijali 13. februára 2015 toto spoločné vyhlásenie: „Sociálni partneri [...] sú pripravení začať diskusiu o rámci pre odvetvie letectva, ktorého cieľom je vytvoriť podmienky pre spravodlivú hospodársku súťaž na celosvetovej úrovni. Je nevyhnutné prijať spoločné opatrenia a zastaviť trend zhoršujúcich sa podmienok zamestnávania a registrácií pod výhodnými vlajkami. Sociálni partneri budú pokračovať vo svojej práci v tejto oblasti. Podniknú všetky potrebné kroky, aby po boku jednotlivých európskych inštitúcií a vnútroštátnych orgánov aktívne prispeli k rýchlemu vymedzeniu Európskej stratégie v oblasti letectva, ktorá bude obsahovať jednoznačné priority, termíny a ciele na celosvetovej úrovni.“

| 5.3. | Je tiež nevyhnutné, aby sa Komisia viac radila so sociálnymi partnermi. V rozhodnutí Komisie č. 98/500/ES o zriadení Výborov pre medziodvetvový dialóg sa ustanovuje, že každý výbor by mal byť v odvetví, v ktorom je zriadený, vypočutý pri rozhodnutiach o rozvoji na úrovni EÚ, ktoré majú sociálny dosah. Táto povinnosť sa často nerešpektuje. Je tiež dôležité zaoberať sa sociálnym dosahom pravidiel v oblasti bezpečnosti, ktoré vypracovala Európska agentúra pre bezpečnosť letectva. |
| --- | --- |

5.3.

Je tiež nevyhnutné, aby sa Komisia viac radila so sociálnymi partnermi. V rozhodnutí Komisie č. 98/500/ES o zriadení Výborov pre medziodvetvový dialóg sa ustanovuje, že každý výbor by mal byť v odvetví, v ktorom je zriadený, vypočutý pri rozhodnutiach o rozvoji na úrovni EÚ, ktoré majú sociálny dosah. Táto povinnosť sa často nerešpektuje. Je tiež dôležité zaoberať sa sociálnym dosahom pravidiel v oblasti bezpečnosti, ktoré vypracovala Európska agentúra pre bezpečnosť letectva.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Rozsudok Súdneho dvora EÚ z 18. decembra 2007, C-341/05, Laval, s.I.11767, bod 103.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 177, 4.7.2008, s. 6.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 149, 8.6.2012, s. 4.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 28, 31.1.2014, s. 17.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 159, 28.5.2014, s. 11.

5

(6)  Ú. v. ES L 225, 12.8.1998, s. 27.

6

(7)  Správa ATAG „Powering global economic growth, employment, trade links, tourism and support for sustainable development through air transport“, 2014.

7

(8)  Záverečná správa zo štúdie „Study on the effects of the implementation of the EU aviation common market on employment and working conditions in the Air Transport Sector over the period 1997/2010“, Steer Davies Gleave, Londýn, 2012, s. 74.

8

(9)  Záverečná správa zo štúdie „Study on the effects of the implementation of the EU aviation common market on employment and working conditions in the Air Transport Sector over the period 1997/2010“, Steer Davies Gleave, Londýn, 2012, s. vii.

9

(10)  Správa IATA o Vision 2050, Singapur, 12. 9. 2011, s. 2.

10

(11)  Global topic on „Decent Work“, Medzinárodná organizácia práce.

11

(12)  Pozri štúdie európskych sociálnych partnerov: – z roku 2012: The development of the low cost model in the European civil aviation industry, profesor Peter Turnbull (Univerzita v Cardiffe), Dr Geraint HARVEY (Univerzita v Swansea), vypracovanie štúdie zadala Európska federácia pracovníkov v doprave, – z roku 2014: Evolution of the Labour Market in the Airline Industry due to the Development of the Low Fares Airlines, profesor Peter Turnbull (Univerzita v Cardiffe), Dr Geraint Harvey (Univerzita v Birminghame), vypracovanie štúdie zadala Európska federácia pracovníkov v doprave, – z roku 2015: Atypical Employment in Aviation, Univerzita v Gente, kolektív pod vedením profesora Yva JORENSA, vypracovanie štúdie zadali Európska asociácia civilných letcov, Asociácia európskych leteckých spoločností a Európska federácia pracovníkov v doprave.

12

The development of the low cost model in the European civil aviation industry

Evolution of the Labour Market in the Airline Industry due to the Development of the Low Fares Airlines

Atypical Employment in Aviation

(13)  Biela kniha Plán jednotného európskeho dopravného priestoru – Vytvorenie konkurencieschopného dopravnému systému efektívne využívajúceho zdroje, COM(2011) 144 fnal, s. 22.

13

(14)  Správa o nových obchodných modeloch, ktorú vypracovala poradná skupina EASA pre stanovovanie pravidiel, 17. 4. 2015, s. 1, bod 2; s. 5, bod 9.3; s. 6, bod 9.5.1; s. 7, bod 9.5.2 a s. 7, bod 9.6.

14

(15)  Ú. v. EÚ L 177, 4.7.2008, s. 6.

15

(16)  Ú. v. EÚ L 284, 30.10.2009, s. 1.

16

(17)  Global topic on „Decent Work“, Medzinárodná organizácia práce.

17

(18)  Správa o tom, ako spoločnosť Scandinavian Airlines (SAS) predložila regulačným orgánom USA žiadosť spoločnosti Norwegian Air International o povolenie USA pre zahraničných leteckých dopravcov, Airline Business, apríl 2014.

18

(19)  „Joint Declaration against EU-based Flags of Convenience in Aviation“, Pracovná skupina pre letecký personál pôsobiaca v rámci výboru pre sociálny dialóg v tomto odvetví, 5. júna 2014.

19

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/116 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/116

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Kyberaktivizmus a organizácie občianskej spoločnosti“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/18)

| Spravodajca: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Spravodajca:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. februára 2015 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Kyberaktivizmus a organizácie občianskej spoločnosti“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 31. augusta 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra) prijal 205 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 8 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | V dnešnej digitálnej spoločnosti je kyberaktivizmus užitočným nástrojom na posilnenie postavenia občanov, keďže uľahčuje a podporuje aktívne sociálne zapojenie a účasť prostredníctvom nových technológií a zároveň prispieva k odstraňovaniu digitálneho vylúčenia a zmenšovaniu digitálnej priepasti. Koncepčný prístup ku „kyberaktivizmu“ ho definuje ako aktivizmus, ktorý podporuje rozhodné presadzovanie požiadaviek politického, environmentálneho, sociálneho, občianskeho, kultúrneho atď. charakteru, pričom nepotrebuje vopred stanovené ideológie, hierarchie alebo programy, a ktorý sa rozvíja pomocou technologických nástrojov podporujúcich šírenie a účasť vírusovou formou. V tejto súvislosti je potrebné ho odlíšiť od iných iniciatív, ktoré nie sú založené na zásadách a hodnotách demokracie a solidarity a ktorých ústrednými prvkami nie sú verejný záujem a všeobecné blaho. |
| --- | --- |

1.1.

V dnešnej digitálnej spoločnosti je kyberaktivizmus užitočným nástrojom na posilnenie postavenia občanov, keďže uľahčuje a podporuje aktívne sociálne zapojenie a účasť prostredníctvom nových technológií a zároveň prispieva k odstraňovaniu digitálneho vylúčenia a zmenšovaniu digitálnej priepasti. Koncepčný prístup ku „kyberaktivizmu“ ho definuje ako aktivizmus, ktorý podporuje rozhodné presadzovanie požiadaviek politického, environmentálneho, sociálneho, občianskeho, kultúrneho atď. charakteru, pričom nepotrebuje vopred stanovené ideológie, hierarchie alebo programy, a ktorý sa rozvíja pomocou technologických nástrojov podporujúcich šírenie a účasť vírusovou formou. V tejto súvislosti je potrebné ho odlíšiť od iných iniciatív, ktoré nie sú založené na zásadách a hodnotách demokracie a solidarity a ktorých ústrednými prvkami nie sú verejný záujem a všeobecné blaho.

| 1.2. | Ak sa má kyberaktivizmus rozvíjať ako nástroj, Európska komisia a členské štáty potrebujú pracovné programy, ktoré zahŕňajú iniciatívy a opatrenia na podporu štruktúr, ktoré sa prispôsobia primeranému rozširovaniu internetovej spoločnosti, a to uľahčením bezplatného a všeobecného prístupu, zabezpečením transparentnosti a dôvernosti a ochranou práva na súkromie a bezpečnosť údajov, pričom budú venovať osobitnú pozornosť najznevýhodnenejším skupinám. |
| --- | --- |

1.2.

Ak sa má kyberaktivizmus rozvíjať ako nástroj, Európska komisia a členské štáty potrebujú pracovné programy, ktoré zahŕňajú iniciatívy a opatrenia na podporu štruktúr, ktoré sa prispôsobia primeranému rozširovaniu internetovej spoločnosti, a to uľahčením bezplatného a všeobecného prístupu, zabezpečením transparentnosti a dôvernosti a ochranou práva na súkromie a bezpečnosť údajov, pričom budú venovať osobitnú pozornosť najznevýhodnenejším skupinám.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné poskytnúť verejnosti potrebné vedomosti a zručnosti na inteligentné a bezpečné využívanie kyberaktivizmu. Preto naliehavo vyzýva európske inštitúcie, aby podporovali osvetové činnosti, odbornú prípravu a vzdelávanie s osobitným dôrazom na šírenie osvedčených postupov a odstránenie škodlivého využívania internetového aktivizmu. V tejto súvislosti by sa mali poskytnúť primerané prostriedky, ktoré sa považujú za potrebné na hodnotenie a šírenie používania kyberaktivizmu. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné poskytnúť verejnosti potrebné vedomosti a zručnosti na inteligentné a bezpečné využívanie kyberaktivizmu. Preto naliehavo vyzýva európske inštitúcie, aby podporovali osvetové činnosti, odbornú prípravu a vzdelávanie s osobitným dôrazom na šírenie osvedčených postupov a odstránenie škodlivého využívania internetového aktivizmu. V tejto súvislosti by sa mali poskytnúť primerané prostriedky, ktoré sa považujú za potrebné na hodnotenie a šírenie používania kyberaktivizmu.

| 1.4. | Okrem toho v súvislosti s inštitucionálnou správou kyberaktivizmus podporuje oblasti spolurozhodovania a rozdelenie právomocí prostredníctvom aktívnych a reaktívnych interakcií medzi viacerými subjektmi (vlády, organizácie občianskej spoločnosti, sociálni aktéri, občania a podniky). |
| --- | --- |

1.4.

Okrem toho v súvislosti s inštitucionálnou správou kyberaktivizmus podporuje oblasti spolurozhodovania a rozdelenie právomocí prostredníctvom aktívnych a reaktívnych interakcií medzi viacerými subjektmi (vlády, organizácie občianskej spoločnosti, sociálni aktéri, občania a podniky).

| 1.5. | Preto si podpora kyberaktivizmu vyžaduje plošnú sieťovú konfiguráciu, ktorá zahŕňa horizontálne vzťahy medzi občanmi aj vertikálne vzťahy medzi vládami a verejnosťou. Horizontálna interakcia podporuje solidaritu online prostredníctvom aktívneho a angažovaného kybernetického dobrovoľníctva, ako aj spoločných aktivít a iniciatív v oblasti spolupráce. Vertikálna interakcia zhora nadol sa zintenzívňuje vďaka elektronickej verejnej správe, kde prispieva k transparentnosti a uľahčuje prístup verejnosti a výmenu informácií o verejných záležitostiach. Vertikálna interakcia zhora nadol posilňuje zastúpenie občanov v inštitúciách v rámci otvorenej elektronickej demokracie, ktorá umožňuje účinnú účasť prostredníctvom konzultácií s občanmi alebo legislatívnych iniciatív. |
| --- | --- |

1.5.

Preto si podpora kyberaktivizmu vyžaduje plošnú sieťovú konfiguráciu, ktorá zahŕňa horizontálne vzťahy medzi občanmi aj vertikálne vzťahy medzi vládami a verejnosťou. Horizontálna interakcia podporuje solidaritu online prostredníctvom aktívneho a angažovaného kybernetického dobrovoľníctva, ako aj spoločných aktivít a iniciatív v oblasti spolupráce. Vertikálna interakcia zhora nadol sa zintenzívňuje vďaka elektronickej verejnej správe, kde prispieva k transparentnosti a uľahčuje prístup verejnosti a výmenu informácií o verejných záležitostiach. Vertikálna interakcia zhora nadol posilňuje zastúpenie občanov v inštitúciách v rámci otvorenej elektronickej demokracie, ktorá umožňuje účinnú účasť prostredníctvom konzultácií s občanmi alebo legislatívnych iniciatív.

| 1.6. | EHSV napokon poukazuje na potrebu vytvárať a uplatňovať špecifické metódy hodnotenia a ukazovatele na meranie hospodárskeho a sociálneho vplyvu kyberaktivizmu a vypracúvať štúdie a správy na dosiahnutie väčšej jednotnosti jeho činnosti s ohľadom na faktory, ako je účinné zastúpenie a vedenie, kontinuita a vznik nových štruktúr a sociálnych modelov správania atď. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV napokon poukazuje na potrebu vytvárať a uplatňovať špecifické metódy hodnotenia a ukazovatele na meranie hospodárskeho a sociálneho vplyvu kyberaktivizmu a vypracúvať štúdie a správy na dosiahnutie väčšej jednotnosti jeho činnosti s ohľadom na faktory, ako je účinné zastúpenie a vedenie, kontinuita a vznik nových štruktúr a sociálnych modelov správania atď.

2.   Úvod

| 2.1. | Vplyv, ktorý majú nové technológie na dnešnú spoločnosť, sa odráža vo virtuálnom priestore známom ako digitálny ekosystém, kde sa vyvíjajú nové spôsoby života, aby nahradili tradičné formy prejavu a interakcie v spoločnosti. |
| --- | --- |

2.1.

Vplyv, ktorý majú nové technológie na dnešnú spoločnosť, sa odráža vo virtuálnom priestore známom ako digitálny ekosystém, kde sa vyvíjajú nové spôsoby života, aby nahradili tradičné formy prejavu a interakcie v spoločnosti.

| 2.2. | Okrem hospodárskych, kultúrnych a inovačných aspektov tejto technologickej revolúcie by sa osobitná pozornosť mala venovať výzvam a príležitostiam v oblasti informácií, komunikácie a účasti v súvislosti s novým kontextom riadenia, v rámci ktorého môže vzájomne prepojená spoločná zodpovednosť do značnej miery určovať hlavné zmeny spôsobu, akým bude spoločnosť v budúcnosti štruktúrovaná a organizovaná. |
| --- | --- |

2.2.

Okrem hospodárskych, kultúrnych a inovačných aspektov tejto technologickej revolúcie by sa osobitná pozornosť mala venovať výzvam a príležitostiam v oblasti informácií, komunikácie a účasti v súvislosti s novým kontextom riadenia, v rámci ktorého môže vzájomne prepojená spoločná zodpovednosť do značnej miery určovať hlavné zmeny spôsobu, akým bude spoločnosť v budúcnosti štruktúrovaná a organizovaná.

| 2.3. | Vplyv sociálnych sietí online a internetu, v ich inkluzívnej podobe, otvoril nové obzory pre úlohu, ktorú môžu občania zohrávať pri budovaní spoločnosti, keďže im priznáva právomoci a prideľuje im vedúcu úlohu pri koncipovaní svojej spoločnej budúcnosti. |
| --- | --- |

2.3.

Vplyv sociálnych sietí online a internetu, v ich inkluzívnej podobe, otvoril nové obzory pre úlohu, ktorú môžu občania zohrávať pri budovaní spoločnosti, keďže im priznáva právomoci a prideľuje im vedúcu úlohu pri koncipovaní svojej spoločnej budúcnosti.

| 2.4. | Táto kolektívna tendencia sa postupom času posilnila na celosvetovej úrovni a pomohla posilniť iniciatívy, ktoré už boli prijaté, a ďalej konsolidovať schopnosť prepojenia, interakcie a poskytnutia spätnej väzby v oblastiach rozhodovania a právomocí, ktoré sú čoraz viac rozptýlené a majú vysokú úroveň bezprostrednosti a rozsahu. Následne sa vykonané kroky premietnu do nových krokov s pákovým efektom, ktorý vedie k stupňovaniu. |
| --- | --- |

2.4.

Táto kolektívna tendencia sa postupom času posilnila na celosvetovej úrovni a pomohla posilniť iniciatívy, ktoré už boli prijaté, a ďalej konsolidovať schopnosť prepojenia, interakcie a poskytnutia spätnej väzby v oblastiach rozhodovania a právomocí, ktoré sú čoraz viac rozptýlené a majú vysokú úroveň bezprostrednosti a rozsahu. Následne sa vykonané kroky premietnu do nových krokov s pákovým efektom, ktorý vedie k stupňovaniu.

| 2.5. | V tejto súvislosti je dôležité, aby sa digitálne občianske hnutia nepovažovali jednoducho za skupinu používateľov internetu s typickými znakmi „davu“, ale skôr za „inteligentný dav“, teda skupinu, ktorá sa správa inteligentne a koná efektívne vďaka exponenciálnemu nárastu prepojení v sieti. Táto sieť prepojení umožňuje ľuďom navzájom sa spojiť s cieľom získať prístup k informáciám, komunikovať s inými ľuďmi, a tým vytvoriť skutočnú sociálnu koordináciu, ktorej cieľom je vybudovať spoločnosť, ktorá je informovaná, zodpovedná a v ktorej sa ľudia zapájajú do diania. |
| --- | --- |

2.5.

V tejto súvislosti je dôležité, aby sa digitálne občianske hnutia nepovažovali jednoducho za skupinu používateľov internetu s typickými znakmi „davu“, ale skôr za „inteligentný dav“, teda skupinu, ktorá sa správa inteligentne a koná efektívne vďaka exponenciálnemu nárastu prepojení v sieti. Táto sieť prepojení umožňuje ľuďom navzájom sa spojiť s cieľom získať prístup k informáciám, komunikovať s inými ľuďmi, a tým vytvoriť skutočnú sociálnu koordináciu, ktorej cieľom je vybudovať spoločnosť, ktorá je informovaná, zodpovedná a v ktorej sa ľudia zapájajú do diania.

| 2.6. | V dôsledku toho je hlavnou pridanou hodnotou uvedeného scenára aktívne zapojenie ľudí, ktorí sa nechcú vzdať kontroly nad záležitosťami, ktoré sa ich týkajú, a ktorí sú nielen pripravení niesť túto zodpovednosť, ale v súlade s ňou aj konať, čoho dôkazom sú niektoré údaje (Tascón, Mario a Quintana, Yolanda: Kyberaktivizmus: Nové revolúcie prepojených más. La Catarata, 2012) o každodenných činnostiach online: 1,6 milióna príspevkov na blogoch či 140 miliónov správ v službe Twitter. |
| --- | --- |

2.6.

V dôsledku toho je hlavnou pridanou hodnotou uvedeného scenára aktívne zapojenie ľudí, ktorí sa nechcú vzdať kontroly nad záležitosťami, ktoré sa ich týkajú, a ktorí sú nielen pripravení niesť túto zodpovednosť, ale v súlade s ňou aj konať, čoho dôkazom sú niektoré údaje (Tascón, Mario a Quintana, Yolanda: Kyberaktivizmus: Nové revolúcie prepojených más. La Catarata, 2012) o každodenných činnostiach online: 1,6 milióna príspevkov na blogoch či 140 miliónov správ v službe Twitter.

| 2.7. | To isté by sa dalo tvrdiť pri preskúmaní dokumentácie o kyberaktivizme, v ktorej sa zdôrazňujú udalosti a sociálne hnutia významného dosahu a rozsahu, ako sú Occupy Wall Street, park Gezi, arabská jar a španielsky 15M, ako aj kampane na získanie podpory na dobročinné a solidárne účely podporované uznávanými organizáciami občianskej spoločnosti, ktoré dokonca zahŕňajú snahy o vyzbieranie finančných prostriedkov prostredníctvom mechanizmov kolektívneho financovania (tzv. crowdfunding), alebo jednoducho pridaním sa k platformám, ktoré majú transparentné financovanie. |
| --- | --- |

2.7.

To isté by sa dalo tvrdiť pri preskúmaní dokumentácie o kyberaktivizme, v ktorej sa zdôrazňujú udalosti a sociálne hnutia významného dosahu a rozsahu, ako sú Occupy Wall Street, park Gezi, arabská jar a španielsky 15M, ako aj kampane na získanie podpory na dobročinné a solidárne účely podporované uznávanými organizáciami občianskej spoločnosti, ktoré dokonca zahŕňajú snahy o vyzbieranie finančných prostriedkov prostredníctvom mechanizmov kolektívneho financovania (tzv. crowdfunding), alebo jednoducho pridaním sa k platformám, ktoré majú transparentné financovanie.

3.   Digitálny aktivizmus – internetový aktivizmus

| 3.1. | V nadväznosti na rôzne vymedzenia použité na opis kyberaktivizmu je možné zhrnúť tento pojem ako stratégiu alebo činnosť, ktorá sa snaží ovplyvniť aktuálne dianie prostredníctvom elektronických médií, využíva nové technológie ako komunikačný kanál a ktorej cieľom je prenos informácií v oblasti občianskej účasti. |
| --- | --- |

3.1.

V nadväznosti na rôzne vymedzenia použité na opis kyberaktivizmu je možné zhrnúť tento pojem ako stratégiu alebo činnosť, ktorá sa snaží ovplyvniť aktuálne dianie prostredníctvom elektronických médií, využíva nové technológie ako komunikačný kanál a ktorej cieľom je prenos informácií v oblasti občianskej účasti.

| 3.2. | Za médiá používané na účely kyberaktivizmu sa okrem toho považujú všetky informačné a komunikačné technológie, ktoré využívajú sociálne médiá a siete umožňujúce rýchlu a účinnú elektronickú komunikáciu medzi občanmi. To súvisí so spoločným záväzkom aktívne riešiť potreby, problémy alebo otázky, o ktoré sa ľudia zaujímajú, na základe ideologickej motivácie alebo hodnôt opierajúcich sa o etiku a solidaritu. |
| --- | --- |

3.2.

Za médiá používané na účely kyberaktivizmu sa okrem toho považujú všetky informačné a komunikačné technológie, ktoré využívajú sociálne médiá a siete umožňujúce rýchlu a účinnú elektronickú komunikáciu medzi občanmi. To súvisí so spoločným záväzkom aktívne riešiť potreby, problémy alebo otázky, o ktoré sa ľudia zaujímajú, na základe ideologickej motivácie alebo hodnôt opierajúcich sa o etiku a solidaritu.

| 3.3. | Bežné a neškodné využívanie internetu na určitý účel alebo cieľ sa zreteľne líši od iných druhov činností (Denning, 2001), ako sú napríklad „hacktivism“ (nezákonný online aktivizmus) alebo elektronická občianska neposlušnosť, a to pokiaľ ide o metódy aj ciele, keď majú zločinný charakter. V prípade digitálneho aktivizmu alebo, ak chceme použiť správny výraz, kyberaktivizmu, sa činnosti musia zameriavať na všeobecné blaho alebo konkrétne na odolnosť a úsilie o prekonanie ťažkostí alebo nepriaznivých okolností, ktorým môžu niektoré skupiny obyvateľov opakovane alebo neočakávane čeliť. |
| --- | --- |

3.3.

Bežné a neškodné využívanie internetu na určitý účel alebo cieľ sa zreteľne líši od iných druhov činností (Denning, 2001), ako sú napríklad „hacktivism“ (nezákonný online aktivizmus) alebo elektronická občianska neposlušnosť, a to pokiaľ ide o metódy aj ciele, keď majú zločinný charakter. V prípade digitálneho aktivizmu alebo, ak chceme použiť správny výraz, kyberaktivizmu, sa činnosti musia zameriavať na všeobecné blaho alebo konkrétne na odolnosť a úsilie o prekonanie ťažkostí alebo nepriaznivých okolností, ktorým môžu niektoré skupiny obyvateľov opakovane alebo neočakávane čeliť.

| 3.4. | Medzi najčastejšie podoby kyberaktivizmu patrí vyhľadávanie informácií na webe; vytváranie internetových stránok, ktoré poskytujú informácie a dokumentáciu; elektronické zverejňovanie; zakladanie virtuálnych komunít; hromadné posielanie elektronickej pošty; vytváranie priestoru a fór na diskusiu na sieti; plánovanie, oznamovanie a koordinácia činností; nadväzovanie strategických spojenectiev a spolupráce; podpora združení; návrhy na podporu a/alebo registráciu do kolektívnych iniciatív, ktoré sa už uskutočňujú. |
| --- | --- |

3.4.

Medzi najčastejšie podoby kyberaktivizmu patrí vyhľadávanie informácií na webe; vytváranie internetových stránok, ktoré poskytujú informácie a dokumentáciu; elektronické zverejňovanie; zakladanie virtuálnych komunít; hromadné posielanie elektronickej pošty; vytváranie priestoru a fór na diskusiu na sieti; plánovanie, oznamovanie a koordinácia činností; nadväzovanie strategických spojenectiev a spolupráce; podpora združení; návrhy na podporu a/alebo registráciu do kolektívnych iniciatív, ktoré sa už uskutočňujú.

| 3.5. | Kyberaktivizmus by mohol zahŕňať aj medzinárodné politické výzvy prostredníctvom internetu alebo opatrenia v rámci novej koncepcie internetu „web squared“, kde ide o kolektívne činnosti, pri ktorých sa jednotlivci, ktorí sú fyzicky rozdelení (na globálnej alebo miestnej úrovni), prostredníctvom mobilných komunikačných nástrojov spojili a schádzajú sa na určitom fyzickom mieste. |
| --- | --- |

3.5.

Kyberaktivizmus by mohol zahŕňať aj medzinárodné politické výzvy prostredníctvom internetu alebo opatrenia v rámci novej koncepcie internetu „web squared“, kde ide o kolektívne činnosti, pri ktorých sa jednotlivci, ktorí sú fyzicky rozdelení (na globálnej alebo miestnej úrovni), prostredníctvom mobilných komunikačných nástrojov spojili a schádzajú sa na určitom fyzickom mieste.

| 3.6. | Online aktivizmus alebo kyberaktivizmus je vysoko účinným a výkonným nástrojom, ktorý umožňuje prenos informácií a znalostí týkajúcich sa dôležitých otázok, o ktorých verejnosť nemusí byť informovaná, a preto nie je schopná včas reagovať mobilizovaním podpory. Ich účinnosti však stále chýba legitímne postavenie alternatívy k tradičným kanálom používaným na podporu spoločnej veci. |
| --- | --- |

3.6.

Online aktivizmus alebo kyberaktivizmus je vysoko účinným a výkonným nástrojom, ktorý umožňuje prenos informácií a znalostí týkajúcich sa dôležitých otázok, o ktorých verejnosť nemusí byť informovaná, a preto nie je schopná včas reagovať mobilizovaním podpory. Ich účinnosti však stále chýba legitímne postavenie alternatívy k tradičným kanálom používaným na podporu spoločnej veci.

4.   Kyberaktivizmus v rámci politík Európskej únie

| 4.1. | Prístup ku kyberaktivizmu v Európskej únii je založený na jednej strane na politikách na podporu digitálnej spoločnosti a na druhej strane na politikách na podporu účasti a sociálnych politikách, pričom treba zohľadniť aj dôraz na uplatňovanie zásad dobrej správy vecí verejných vo verejnej správe. |
| --- | --- |

4.1.

Prístup ku kyberaktivizmu v Európskej únii je založený na jednej strane na politikách na podporu digitálnej spoločnosti a na druhej strane na politikách na podporu účasti a sociálnych politikách, pričom treba zohľadniť aj dôraz na uplatňovanie zásad dobrej správy vecí verejných vo verejnej správe.

| 4.2. | V článku 11 Charty základných práv Európskej únie sa stanovuje, že každý má právo na slobodu prejavu. Toto právo zahŕňa slobodu zastávať názory a prijímať a rozširovať informácie a myšlienky bez zasahovania štátnych orgánov a bez ohľadu na hranice. Sloboda a pluralita médií sa musia rešpektovať. |
| --- | --- |

4.2.

V článku 11 Charty základných práv Európskej únie sa stanovuje, že každý má právo na slobodu prejavu. Toto právo zahŕňa slobodu zastávať názory a prijímať a rozširovať informácie a myšlienky bez zasahovania štátnych orgánov a bez ohľadu na hranice. Sloboda a pluralita médií sa musia rešpektovať.

| 4.3. | Okrem toho je v článku 12 Charty základných práv Európskej únie zakotvená sloboda zhromažďovania a združovania sa a stanovuje sa v ňom, že každý má právo na slobodu pokojného zhromažďovania a na slobodu združovania sa na všetkých úrovniach, predovšetkým v súvislosti s politickými, odborovými a občianskymi záležitosťami. |
| --- | --- |

4.3.

Okrem toho je v článku 12 Charty základných práv Európskej únie zakotvená sloboda zhromažďovania a združovania sa a stanovuje sa v ňom, že každý má právo na slobodu pokojného zhromažďovania a na slobodu združovania sa na všetkých úrovniach, predovšetkým v súvislosti s politickými, odborovými a občianskymi záležitosťami.

| 4.4. | Do úvahy by sa mal brať aj článok 8 charty, v ktorom sa uvádza, že každý má právo na ochranu svojich osobných údajov, a ustanovuje sa v ňom povinnosť spravodlivo spracovávať tieto údaje na určené účely a na základe súhlasu dotknutej osoby alebo na inom oprávnenom základe ustanovenom zákonom. Rovnako má každý právo na prístup k údajom, ktoré boli zhromaždené v súvislosti s ním, a právo na ich opravu. Rovnako dôležitým faktorom je zásada rovnakých príležitostí ako základného právo pri riešení digitálneho vylúčenia, najmä pokiaľ ide o zraniteľné skupiny. |
| --- | --- |

4.4.

Do úvahy by sa mal brať aj článok 8 charty, v ktorom sa uvádza, že každý má právo na ochranu svojich osobných údajov, a ustanovuje sa v ňom povinnosť spravodlivo spracovávať tieto údaje na určené účely a na základe súhlasu dotknutej osoby alebo na inom oprávnenom základe ustanovenom zákonom. Rovnako má každý právo na prístup k údajom, ktoré boli zhromaždené v súvislosti s ním, a právo na ich opravu. Rovnako dôležitým faktorom je zásada rovnakých príležitostí ako základného právo pri riešení digitálneho vylúčenia, najmä pokiaľ ide o zraniteľné skupiny.

| 4.5. | Digitálna agenda pre Európu sa okrem iného zameriava aj na tieto aspekty, ktoré majú členské štáty povinnosť chrániť:






  — | sloboda prístupu k digitálnym službám a obsahu. To je kľúčový faktor výkonu občianstva v demokratickom kontexte elektronického aj skutočného života, |
| --- | --- | --- |

4.5.

Digitálna agenda pre Európu sa okrem iného zameriava aj na tieto aspekty, ktoré majú členské štáty povinnosť chrániť:

—

sloboda prístupu k digitálnym službám a obsahu. To je kľúčový faktor výkonu občianstva v demokratickom kontexte elektronického aj skutočného života,

| — | zapojenie občanov. Európa bude využívať výhody digitálnej revolúcie len vtedy, ak sa všetci občania EÚ zmobilizujú a budú mať možnosť plne sa zapojiť do novej digitálnej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

zapojenie občanov. Európa bude využívať výhody digitálnej revolúcie len vtedy, ak sa všetci občania EÚ zmobilizujú a budú mať možnosť plne sa zapojiť do novej digitálnej spoločnosti,

| — | zabezpečenie univerzálneho a vysokorýchlostného prístupu, ktorý je nevyhnutným a dostatočným predpokladom účinného a výkonného kyberaktivizmu, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie univerzálneho a vysokorýchlostného prístupu, ktorý je nevyhnutným a dostatočným predpokladom účinného a výkonného kyberaktivizmu,

| — | transparentnosť pri správe digitálnych zdrojov, nástrojov a štruktúr, ktoré bránia otvorenej účasti alebo znemožňujú ciele a procesy kyberaktivizmu a jeho rozvoj, |
| --- | --- |

—

transparentnosť pri správe digitálnych zdrojov, nástrojov a štruktúr, ktoré bránia otvorenej účasti alebo znemožňujú ciele a procesy kyberaktivizmu a jeho rozvoj,

| — | podpora digitálnych zručností pre inkluzívnu digitálnu spoločnosť. Potenciál Európy spočíva v zručnostiach jej občanov, jej pracovnej sily a organizácií. Bez všadeprítomnej infraštruktúry sa môžu informačné a komunikačné technológie používať len obmedzene a bez zručností môže z takéhoto používania vyplynúť len obmedzená hospodárska a sociálna hodnota. Takisto je veľmi dôležité zmenšiť digitálnu priepasť, ktorá spôsobuje nerovnováhu a nerovnosti, |
| --- | --- |

—

podpora digitálnych zručností pre inkluzívnu digitálnu spoločnosť. Potenciál Európy spočíva v zručnostiach jej občanov, jej pracovnej sily a organizácií. Bez všadeprítomnej infraštruktúry sa môžu informačné a komunikačné technológie používať len obmedzene a bez zručností môže z takéhoto používania vyplynúť len obmedzená hospodárska a sociálna hodnota. Takisto je veľmi dôležité zmenšiť digitálnu priepasť, ktorá spôsobuje nerovnováhu a nerovnosti,

| — | účinná ochrana digitálnych práv. Kým sa ľudia necítia dostatočne isto, nebudú sa aktívne zapájať, komunikovať ani slobodne vyjadrovať svoje názory, |
| --- | --- |

—

účinná ochrana digitálnych práv. Kým sa ľudia necítia dostatočne isto, nebudú sa aktívne zapájať, komunikovať ani slobodne vyjadrovať svoje názory,

| — | rozvoj toho, čo je známe ako „piata sloboda“: voľný pohyb obsahu a poznatkov. |
| --- | --- |

—

rozvoj toho, čo je známe ako „piata sloboda“: voľný pohyb obsahu a poznatkov.

| 4.6. | Aktívne občianstvo zahŕňa účasť občanov, skupín občanov a organizácií občianskej spoločnosti, najmä sociálnych partnerov na príprave politík (vertikálny dialóg medzi občianskou spoločnosťou a verejnou administratívou), ako aj vytváranie ich sietí a ich vzájomnú spoluprácu (horizontálny dialóg). |
| --- | --- |

4.6.

Aktívne občianstvo zahŕňa účasť občanov, skupín občanov a organizácií občianskej spoločnosti, najmä sociálnych partnerov na príprave politík (vertikálny dialóg medzi občianskou spoločnosťou a verejnou administratívou), ako aj vytváranie ich sietí a ich vzájomnú spoluprácu (horizontálny dialóg).

5.   Dobrovoľníctvo ako súčasť kyberaktivizmu

| 5.1. | V digitálnej spoločnosti, ako je tá dnešná, internet a sociálne siete zjavne poskytujú nesmierne príležitosti na sociálnu zmenu. Ľudia môžu bez časových či priestorových obmedzení jednoduchým a prístupným spôsobom prispieť k dosiahnutiu výraznej zmeny vo svojom okolí aj mimo svojej každodennej sféry a pomáhať tisícom ľudí bez toho, aby od toho očakávali akýkoľvek osobný prospech. |
| --- | --- |

5.1.

V digitálnej spoločnosti, ako je tá dnešná, internet a sociálne siete zjavne poskytujú nesmierne príležitosti na sociálnu zmenu. Ľudia môžu bez časových či priestorových obmedzení jednoduchým a prístupným spôsobom prispieť k dosiahnutiu výraznej zmeny vo svojom okolí aj mimo svojej každodennej sféry a pomáhať tisícom ľudí bez toho, aby od toho očakávali akýkoľvek osobný prospech.

| 5.2. | Bez toho, aby povzbudzovali takzvaný „slacktivism“, čiže aktivizmus bez veľkej námahy a účinku, alebo polovičatý aktivizmus, nové informačné a komunikačné technológie umožňujú občanom zvládať obavy, zapájať sa do riadenia svojich záležitostí a brániť svoje práva a záujmy, aktívne a angažovane spolupracovať na iniciatívach, ktoré pomáhajú vyjadriť myšlienky, zásady a hodnoty, čo podporuje pocit úspechu a bráni sociálnemu odcudzeniu. Rovnako sa stávajú faktorom súdržnosti a integrácie komunity. |
| --- | --- |

5.2.

Bez toho, aby povzbudzovali takzvaný „slacktivism“, čiže aktivizmus bez veľkej námahy a účinku, alebo polovičatý aktivizmus, nové informačné a komunikačné technológie umožňujú občanom zvládať obavy, zapájať sa do riadenia svojich záležitostí a brániť svoje práva a záujmy, aktívne a angažovane spolupracovať na iniciatívach, ktoré pomáhajú vyjadriť myšlienky, zásady a hodnoty, čo podporuje pocit úspechu a bráni sociálnemu odcudzeniu. Rovnako sa stávajú faktorom súdržnosti a integrácie komunity.

| 5.3. | Virtuálne dobrovoľníctvo alebo online dobrovoľníctvo znamená dobrovoľníctvo prostredníctvom nových technológií pri činnostiach, ktoré si nevyžadujú fyzickú prítomnosť, a to prostredníctvom podpory kampaní, šírenia a vytvárania informácií, práce v oblasti starostlivosti a všetkých ďalších úloh, ktoré sa môžu vykonávať online altruistickým spôsobom s oddanosťou určitému cieľu alebo veci. |
| --- | --- |

5.3.

Virtuálne dobrovoľníctvo alebo online dobrovoľníctvo znamená dobrovoľníctvo prostredníctvom nových technológií pri činnostiach, ktoré si nevyžadujú fyzickú prítomnosť, a to prostredníctvom podpory kampaní, šírenia a vytvárania informácií, práce v oblasti starostlivosti a všetkých ďalších úloh, ktoré sa môžu vykonávať online altruistickým spôsobom s oddanosťou určitému cieľu alebo veci.

| 5.4. | Keď sa toto digitálne dobrovoľníctvo obmedzuje na podporné a komunikačné kampane a kampane zamerané na šírenie informácií, patrí do rozsahu pojmu kyberaktivizmus; v tomto prípade v podobe účasti na protestných činnostiach a elektronickom podávaní správ (zber podpisov, osobné príspevky, aktivity exponenciálneho šírenia informácií atď.). |
| --- | --- |

5.4.

Keď sa toto digitálne dobrovoľníctvo obmedzuje na podporné a komunikačné kampane a kampane zamerané na šírenie informácií, patrí do rozsahu pojmu kyberaktivizmus; v tomto prípade v podobe účasti na protestných činnostiach a elektronickom podávaní správ (zber podpisov, osobné príspevky, aktivity exponenciálneho šírenia informácií atď.).

| 5.5. | Rôzne platformy a webové lokality v snahe o rozvoj a rozšírenie činnosti posilňujú postavenie miliónov ľudí, zvyšujú ich informovanosť a povzbudzujú ich, aby reagovali na naliehavé a dôležité otázky bez ohľadu na dejisko udalostí a na ich charakter (hospodársky, sociálny, environmentálny, politický, atď.). |
| --- | --- |

5.5.

Rôzne platformy a webové lokality v snahe o rozvoj a rozšírenie činnosti posilňujú postavenie miliónov ľudí, zvyšujú ich informovanosť a povzbudzujú ich, aby reagovali na naliehavé a dôležité otázky bez ohľadu na dejisko udalostí a na ich charakter (hospodársky, sociálny, environmentálny, politický, atď.).

| 5.6. | Tento model mobilizácie prostredníctvom internetu umožňuje spojenie vôle a individuálneho úsilia tisícov ľudí. Hoci títo ľudia môžu byť anonymní a záležitosti sa ich nemusia priamo týkať, je táto jednota významná tým, že sa môže rýchlo stať veľkou kolektívnej silou schopnou ovplyvniť príslušné sféry moci a rozhodovania. |
| --- | --- |

5.6.

Tento model mobilizácie prostredníctvom internetu umožňuje spojenie vôle a individuálneho úsilia tisícov ľudí. Hoci títo ľudia môžu byť anonymní a záležitosti sa ich nemusia priamo týkať, je táto jednota významná tým, že sa môže rýchlo stať veľkou kolektívnej silou schopnou ovplyvniť príslušné sféry moci a rozhodovania.

V konečnom dôsledku tento typ diaľkového dobrovoľníctva zvyšuje schopnosť organizácií a poskytuje priestor viacerým ľuďom, aby sa zapojili, čím sa zvyšuje inkluzívnosť.

6.   Návrhy opatrení

| 6.1. | Napriek dokázanému potenciálu a prínosu kyberaktivizmu však stratégie používané v sociálnych médiách niekedy spájajú ľudí, ale nevytvárajú stabilné virtuálne komunity, čo do istej miery znižuje udržateľnosť uskutočňovaných sociálnych zmien. Objektívne posúdenie spojené s kvalitatívnymi kritériami a zásadami, ako aj prínosy v sociálnej oblasti, ktoré poskytuje iniciatíva, by preto mali pomôcť vytvoriť metodiku v tejto oblasti. |
| --- | --- |

6.1.

Napriek dokázanému potenciálu a prínosu kyberaktivizmu však stratégie používané v sociálnych médiách niekedy spájajú ľudí, ale nevytvárajú stabilné virtuálne komunity, čo do istej miery znižuje udržateľnosť uskutočňovaných sociálnych zmien. Objektívne posúdenie spojené s kvalitatívnymi kritériami a zásadami, ako aj prínosy v sociálnej oblasti, ktoré poskytuje iniciatíva, by preto mali pomôcť vytvoriť metodiku v tejto oblasti.

| 6.2. | Domnievame sa, že by bolo vhodné podporiť aktívny rozvoj kyberaktivizmu a digitálneho dobrovoľníctva, pretože prostredie, ktoré poskytujú sociálne siete a internetové portály, ponúka väčšiu dostupnosť, bezprostrednosť a relevantné množstvo pre sociálnu účasť a verejnú spoluzodpovednosť so značnými úsporami nákladov na riadenie, koordináciu a vykonávanie činností. Okrem toho podporujú podmienky na zapojenie: prístupnosť, zodpovednosť a dostupnosť. |
| --- | --- |

6.2.

Domnievame sa, že by bolo vhodné podporiť aktívny rozvoj kyberaktivizmu a digitálneho dobrovoľníctva, pretože prostredie, ktoré poskytujú sociálne siete a internetové portály, ponúka väčšiu dostupnosť, bezprostrednosť a relevantné množstvo pre sociálnu účasť a verejnú spoluzodpovednosť so značnými úsporami nákladov na riadenie, koordináciu a vykonávanie činností. Okrem toho podporujú podmienky na zapojenie: prístupnosť, zodpovednosť a dostupnosť.

| 6.3. | Európsky hospodársky a sociálny výbor preto vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby v rámci svojich príslušných právomocí prijali potrebné opatrenia s cieľom účinne podporiť vykonávanie a rozvoj mechanizmov kyberaktivizmu a online účasť, aby sa tak podporila a posilnila sociálna angažovanosť a dobrovoľníctvo. |
| --- | --- |

6.3.

Európsky hospodársky a sociálny výbor preto vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby v rámci svojich príslušných právomocí prijali potrebné opatrenia s cieľom účinne podporiť vykonávanie a rozvoj mechanizmov kyberaktivizmu a online účasť, aby sa tak podporila a posilnila sociálna angažovanosť a dobrovoľníctvo.

| 6.4. | Podpora by sa mala poskytovať aj pre zavádzanie príslušných noriem a hodnotiacich kritérií na podporu a povoľovanie týchto mechanizmov a malo by sa prispieť k transparentnosti a pridanej hodnote zvyšovania informovanosti a mobilizačných procesov. |
| --- | --- |

6.4.

Podpora by sa mala poskytovať aj pre zavádzanie príslušných noriem a hodnotiacich kritérií na podporu a povoľovanie týchto mechanizmov a malo by sa prispieť k transparentnosti a pridanej hodnote zvyšovania informovanosti a mobilizačných procesov.

| 6.5. | Ďalším dôvodom je, aby bolo možné určiť prínosy v sociálnej oblasti, ktoré boli vytvorené. Takisto je dôležité zabezpečiť účinnú ochranu a uplatňovanie práv priznaných v tejto oblasti európskym občanom, ako je uvedené vyššie, najmä pokiaľ ide o uľahčenie prístupu a slobodu informácií, zabezpečenie výmeny informácií a jej integrity, dôvernosti a kontinuity prostredníctvom siete bez toho, aby sa akýmkoľvek spôsobom znížila rýchlosť prenosu ich komunikácie. Tieto záruky by sa podľa potreby mali v prípade zraniteľných skupín uplatňovať primeraným spôsobom. |
| --- | --- |

6.5.

Ďalším dôvodom je, aby bolo možné určiť prínosy v sociálnej oblasti, ktoré boli vytvorené. Takisto je dôležité zabezpečiť účinnú ochranu a uplatňovanie práv priznaných v tejto oblasti európskym občanom, ako je uvedené vyššie, najmä pokiaľ ide o uľahčenie prístupu a slobodu informácií, zabezpečenie výmeny informácií a jej integrity, dôvernosti a kontinuity prostredníctvom siete bez toho, aby sa akýmkoľvek spôsobom znížila rýchlosť prenosu ich komunikácie. Tieto záruky by sa podľa potreby mali v prípade zraniteľných skupín uplatňovať primeraným spôsobom.

| 6.6. | Na druhej strane treba vzhľadom na ich význam v súvislosti s kyberaktivizmom uviesť aktívnu elektronickú justíciu a hodnoty dôvery a dobrého mena s cieľom zlepšiť záruky kybernetického priestoru. |
| --- | --- |

6.6.

Na druhej strane treba vzhľadom na ich význam v súvislosti s kyberaktivizmom uviesť aktívnu elektronickú justíciu a hodnoty dôvery a dobrého mena s cieľom zlepšiť záruky kybernetického priestoru.

| 6.7. | Príslušné orgány by mali zabezpečiť sprístupnenie verejnej infraštruktúry a technologických nástrojov, ktoré ľuďom umožnia vykonávať digitálne činnosti, ako aj prispôsobiť sociálne štruktúry novým technológiám a podporovať činnosti v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré sú potrebné na to, aby sa ľuďom umožnilo používanie týchto nástrojov a aby sa zmenšila existujúca digitálna priepasť v záujme väčšej územnej, sociálnej a hospodárskej súdržnosti. |
| --- | --- |

6.7.

Príslušné orgány by mali zabezpečiť sprístupnenie verejnej infraštruktúry a technologických nástrojov, ktoré ľuďom umožnia vykonávať digitálne činnosti, ako aj prispôsobiť sociálne štruktúry novým technológiám a podporovať činnosti v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré sú potrebné na to, aby sa ľuďom umožnilo používanie týchto nástrojov a aby sa zmenšila existujúca digitálna priepasť v záujme väčšej územnej, sociálnej a hospodárskej súdržnosti.

| 6.8. | Napokon by mali byť navrhnuté a prijaté programy s cieľom zvýšiť informovanosť občanov o sociálnej účasti a dobrovoľníctve prostredníctvom nových technológií, a tak pomáhať subjektom a iniciatívam, ktoré sa venujú týmto oblastiam prostredníctvom spolupráce v kontexte riadneho riadenia inštitúcií. |
| --- | --- |

6.8.

Napokon by mali byť navrhnuté a prijaté programy s cieľom zvýšiť informovanosť občanov o sociálnej účasti a dobrovoľníctve prostredníctvom nových technológií, a tak pomáhať subjektom a iniciatívam, ktoré sa venujú týmto oblastiam prostredníctvom spolupráce v kontexte riadneho riadenia inštitúcií.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/121

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Revízia dohody o pridružení medzi EÚ a Mexikom“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/19)

| Spravodajca: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Juan MORENO PRECIADO |

Spravodajca:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Pomocný spravodajca:

Juan MORENO PRECIADO

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa na plenárnom zasadnutí 10. júla 2014 rozhodol v súlade s článkom 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

„Revízia dohody o pridružení medzi EÚ a Mexikom“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 16. júla.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 17. septembra 2015) prijal 92 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 4 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že oživenie vzťahov s Mexikom musí prebiehať v rámci celkových vzťahov Európskej únie s Latinskou Amerikou a Karibikom, pričom okrem čisto hospodárskych a obchodných aspektov by sa mali zhodnotiť aj ďalšie vzájomné väzby historického a kultúrneho charakteru. Tie môžu slúžiť ako protiváha rastúcemu panamerickému a tichomorskému vplyvu na tento svetadiel. V kontexte globalizácie spájajú Mexiko a EÚ kultúrne väzby, spoločný jazyk a najmä hodnoty, ktoré vytvárajú špeciálne puto medzi mexickou a európskou spoločnosťou. Toto prepojenie treba rozvíjať a prehlbovať, pričom na medzinárodných fórach by sa malo určite prejavovať vo forme zhodných postojov. |
| --- | --- |

1.1.

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že oživenie vzťahov s Mexikom musí prebiehať v rámci celkových vzťahov Európskej únie s Latinskou Amerikou a Karibikom, pričom okrem čisto hospodárskych a obchodných aspektov by sa mali zhodnotiť aj ďalšie vzájomné väzby historického a kultúrneho charakteru. Tie môžu slúžiť ako protiváha rastúcemu panamerickému a tichomorskému vplyvu na tento svetadiel. V kontexte globalizácie spájajú Mexiko a EÚ kultúrne väzby, spoločný jazyk a najmä hodnoty, ktoré vytvárajú špeciálne puto medzi mexickou a európskou spoločnosťou. Toto prepojenie treba rozvíjať a prehlbovať, pričom na medzinárodných fórach by sa malo určite prejavovať vo forme zhodných postojov.

| 1.2. | Namiesto toho, aby sa začínalo od nuly a rokovalo o úplne novej dohode, považuje EHSV za efektívnejšie uskutočniť dôkladnú revíziu súčasnej dohody, ktorou by sa rozšíril rozsah jej pôsobnosti, pričom by sa zúročili skúsenosti získané počas 15 rokov jej uplatňovania. |
| --- | --- |

1.2.

Namiesto toho, aby sa začínalo od nuly a rokovalo o úplne novej dohode, považuje EHSV za efektívnejšie uskutočniť dôkladnú revíziu súčasnej dohody, ktorou by sa rozšíril rozsah jej pôsobnosti, pričom by sa zúročili skúsenosti získané počas 15 rokov jej uplatňovania.

| 1.3. | EHSV považuje za nevyhnutné bezodkladne zriadiť zmiešaný poradný výbor zložený z 9 alebo 12 zástupcov EHSV a rovnakého počtu zástupcov mexickej organizovanej občianskej spoločnosti. Tento výbor musí byť uznaný riadiacimi orgánmi dohody, ktorým sa majú predkladať návrhy občianskej spoločnosti. Zmiešaný poradný výbor bude mať poradné právomoci, pokiaľ ide o všeobecný obsah dohody, bez toho, aby bola dotknutá možnosť zriadiť iné mechanizmy účasti pre špecifické témy týkajúce sa obchodu a udržateľného rozvoja. Zároveň žiada, aby bol v budúcej dohode zahrnutý aj výbor takejto povahy. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV považuje za nevyhnutné bezodkladne zriadiť zmiešaný poradný výbor zložený z 9 alebo 12 zástupcov EHSV a rovnakého počtu zástupcov mexickej organizovanej občianskej spoločnosti. Tento výbor musí byť uznaný riadiacimi orgánmi dohody, ktorým sa majú predkladať návrhy občianskej spoločnosti. Zmiešaný poradný výbor bude mať poradné právomoci, pokiaľ ide o všeobecný obsah dohody, bez toho, aby bola dotknutá možnosť zriadiť iné mechanizmy účasti pre špecifické témy týkajúce sa obchodu a udržateľného rozvoja. Zároveň žiada, aby bol v budúcej dohode zahrnutý aj výbor takejto povahy.

| 1.4. | Nová dohoda by mala obsahovať ustanovenie, ktorým by sa od účastníckych strán vyžadovala ratifikácia a uplatňovanie dohovorov a uznesení Medzinárodnej organizácie práce (MOP) týkajúcich sa základných sociálnych zásad a práv, ktoré zahŕňajú ciele MOP spojené s „dôstojnou prácou“, a najmä dohovor MOP č. 98 o použití zásad práva organizovať sa a kolektívne vyjednávať. |
| --- | --- |

1.4.

Nová dohoda by mala obsahovať ustanovenie, ktorým by sa od účastníckych strán vyžadovala ratifikácia a uplatňovanie dohovorov a uznesení Medzinárodnej organizácie práce (MOP) týkajúcich sa základných sociálnych zásad a práv, ktoré zahŕňajú ciele MOP spojené s „dôstojnou prácou“, a najmä dohovor MOP č. 98 o použití zásad práva organizovať sa a kolektívne vyjednávať.

| 1.5. | Okrem toho by sa v oblasti obchodu a investícií mali zlepšiť určité aspekty súčasnej dohody, pokiaľ ide o otázky súvisiace s necolnými prekážkami, dohodami o podpore a vzájomnej ochrane investícií, duševným vlastníctvom a úsilím o spoluprácu v daňovej oblasti zameranej na boj proti daňovým podvodom a daňovým únikom. |
| --- | --- |

1.5.

Okrem toho by sa v oblasti obchodu a investícií mali zlepšiť určité aspekty súčasnej dohody, pokiaľ ide o otázky súvisiace s necolnými prekážkami, dohodami o podpore a vzájomnej ochrane investícií, duševným vlastníctvom a úsilím o spoluprácu v daňovej oblasti zameranej na boj proti daňovým podvodom a daňovým únikom.

| 1.6. | Mali by sa opätovne prehodnotiť priority v oblasti spolupráce, aby sa podporili prvky zahrnuté v strategickom partnerstve, a to tak, aby boli vzájomne prepojené a vytvárali pozitívne synergie, ktoré sa doteraz ukázali ako nedostatočné, pretože jednotlivé projekty neboli náležite prepojené. |
| --- | --- |

1.6.

Mali by sa opätovne prehodnotiť priority v oblasti spolupráce, aby sa podporili prvky zahrnuté v strategickom partnerstve, a to tak, aby boli vzájomne prepojené a vytvárali pozitívne synergie, ktoré sa doteraz ukázali ako nedostatočné, pretože jednotlivé projekty neboli náležite prepojené.

| 1.7. | EHSV chce konkrétne poukázať na tri oblasti, ktoré považuje pre túto posilnenú spoluprácu za prvoradé: lepšia správa vecí verejných, vedecký a technologický výskum a spolupráca v oblasti udržateľného rozvoja, zmeny klímy a ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV chce konkrétne poukázať na tri oblasti, ktoré považuje pre túto posilnenú spoluprácu za prvoradé: lepšia správa vecí verejných, vedecký a technologický výskum a spolupráca v oblasti udržateľného rozvoja, zmeny klímy a ochrany životného prostredia.

| 2. | Vzťahy medzi Európskou úniou a Mexikom v celkovom kontexte vzťahov s Latinskou Amerikou |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Vzťah medzi Európou a Latinskou Amerikou a Karibikom už vyše desať rokov vykazuje známky únavy. Úlohou súčasných lídrov na oboch brehoch Atlantického oceánu je oživiť ho a dodať mu novú dynamiku. |
| --- | --- |

2.1.

Vzťah medzi Európou a Latinskou Amerikou a Karibikom už vyše desať rokov vykazuje známky únavy. Úlohou súčasných lídrov na oboch brehoch Atlantického oceánu je oživiť ho a dodať mu novú dynamiku.

| 2.2. | Latinskú Ameriku jednoznačne ovplyvňuje vývoj na celom americkom kontinente, ako aj rastúca vzájomná hospodárska závislosť s krajinami tichomorskej oblasti, predovšetkým Čínou. Vzťahy medzi Európou a Latinskou Amerikou sa však udržiavajú vďaka kultúrnym väzbám, spoločným dorozumievacím jazykom (linguae francae), hodnotám, ktoré vytvárajú pevné putá medzi ich spoločnosťami a vďaka ktorým môžu oba regióny profitovať zo spoločných kultúrnych koreňov a spoločnej histórie v zložitom kontexte globalizácie, ktorý presahuje rámec stanovený iba obchodnými cieľmi a hodnotami. Preto by sa mali hospodárske vzťahy chápať len ako jeden z viacerých prvkov tvoriacich celkové vzájomné vzťahy, a nie ako ich hlavné jadro a ústredný motív, hoci v prípade iných regiónov sveta to tak môže byť. |
| --- | --- |

2.2.

Latinskú Ameriku jednoznačne ovplyvňuje vývoj na celom americkom kontinente, ako aj rastúca vzájomná hospodárska závislosť s krajinami tichomorskej oblasti, predovšetkým Čínou. Vzťahy medzi Európou a Latinskou Amerikou sa však udržiavajú vďaka kultúrnym väzbám, spoločným dorozumievacím jazykom (linguae francae), hodnotám, ktoré vytvárajú pevné putá medzi ich spoločnosťami a vďaka ktorým môžu oba regióny profitovať zo spoločných kultúrnych koreňov a spoločnej histórie v zložitom kontexte globalizácie, ktorý presahuje rámec stanovený iba obchodnými cieľmi a hodnotami. Preto by sa mali hospodárske vzťahy chápať len ako jeden z viacerých prvkov tvoriacich celkové vzájomné vzťahy, a nie ako ich hlavné jadro a ústredný motív, hoci v prípade iných regiónov sveta to tak môže byť.

| 2.3. | Zároveň je zrejmé, že rozvoj vzťahov medzi Európskou úniou a Mexikom, hoci ide o strategického partnera, postupuje pomalšie v porovnaní s inými krajinami a je možné postrehnúť istú únavu. Preto je viac než inokedy nutné vniesť do diskusie a úvah nové prvky, ktoré umožnia dať týmto vzťahom nový impulz. |
| --- | --- |

2.3.

Zároveň je zrejmé, že rozvoj vzťahov medzi Európskou úniou a Mexikom, hoci ide o strategického partnera, postupuje pomalšie v porovnaní s inými krajinami a je možné postrehnúť istú únavu. Preto je viac než inokedy nutné vniesť do diskusie a úvah nové prvky, ktoré umožnia dať týmto vzťahom nový impulz.

3.   Súvislosti

| 3.1. | Význam Mexika pre Európsku úniu vyplýva o. i. z týchto skutočností: má vysoký počet obyvateľov (120 miliónov), predstavuje 2 % celosvetového HDP a jeho HDP na obyvateľa sa pohybuje na úrovni približne 9 000 EUR, vďaka čomu je Mexiko v celosvetovom meradle veľmi významný obchodný partner. Po druhé je signatárom dohody NAFTA so všetkým, čo z toho z hospodárskeho a diplomatického hľadiska vyplýva v súvislosti s globálnymi transatlantickými dohodami so Severnou Amerikou a heiligendammským procesom, a po tretie sú to rozsiahle kultúrne väzby, vďaka ktorým môže prínos Európskej únie prispieť k úsiliu mexickej vlády posilniť sociálne štruktúry, vybudovať spravodlivejšiu spoločnosť a dosiahnuť pokojnejšie spolužitie. |
| --- | --- |

3.1.

Význam Mexika pre Európsku úniu vyplýva o. i. z týchto skutočností: má vysoký počet obyvateľov (120 miliónov), predstavuje 2 % celosvetového HDP a jeho HDP na obyvateľa sa pohybuje na úrovni približne 9 000 EUR, vďaka čomu je Mexiko v celosvetovom meradle veľmi významný obchodný partner. Po druhé je signatárom dohody NAFTA so všetkým, čo z toho z hospodárskeho a diplomatického hľadiska vyplýva v súvislosti s globálnymi transatlantickými dohodami so Severnou Amerikou a heiligendammským procesom, a po tretie sú to rozsiahle kultúrne väzby, vďaka ktorým môže prínos Európskej únie prispieť k úsiliu mexickej vlády posilniť sociálne štruktúry, vybudovať spravodlivejšiu spoločnosť a dosiahnuť pokojnejšie spolužitie.

| 3.2. | Európska únia a Mexiko podpísali v roku 1997 dohodu o hospodárskom partnerstve, politickej koordinácii a spolupráci, ktorá nadobudla účinnosť v roku 2000. Táto dohoda sa opiera o tri základné piliere: politický dialóg, obchod a spoluprácu. |
| --- | --- |

3.2.

Európska únia a Mexiko podpísali v roku 1997 dohodu o hospodárskom partnerstve, politickej koordinácii a spolupráci, ktorá nadobudla účinnosť v roku 2000. Táto dohoda sa opiera o tri základné piliere: politický dialóg, obchod a spoluprácu.

| 3.3. | V októbri 2008 Európska rada schválila vytvorenie strategického partnerstva medzi Mexikom a Európskou úniou a následne v máji 2010 schválila spoločný vykonávací plán tohto partnerstva, ktorý obsahuje štrnásť konkrétnych krokov a iniciatív na multilaterálnej úrovni, štyri na regionálnej úrovni a ďalších štrnásť na úrovni bilaterálnych vzťahov. V záujme realizácie tohto plánu bol vytvorený celý rad mechanizmov pre inštitucionalizovaný dialóg medzi Mexikom a EÚ, ako sú napríklad summity, ktoré sa konajú každé dva roky (ich súčasťou je Fórum pre dialóg s občianskou spoločnosťou), každoročné zasadnutie spoločného výboru, spoločný parlamentný výbor a až deväť odvetvových dialógov zameraných na témy od ľudských práv cez zmenu klímy až po kultúrne otázky. |
| --- | --- |

3.3.

V októbri 2008 Európska rada schválila vytvorenie strategického partnerstva medzi Mexikom a Európskou úniou a následne v máji 2010 schválila spoločný vykonávací plán tohto partnerstva, ktorý obsahuje štrnásť konkrétnych krokov a iniciatív na multilaterálnej úrovni, štyri na regionálnej úrovni a ďalších štrnásť na úrovni bilaterálnych vzťahov. V záujme realizácie tohto plánu bol vytvorený celý rad mechanizmov pre inštitucionalizovaný dialóg medzi Mexikom a EÚ, ako sú napríklad summity, ktoré sa konajú každé dva roky (ich súčasťou je Fórum pre dialóg s občianskou spoločnosťou), každoročné zasadnutie spoločného výboru, spoločný parlamentný výbor a až deväť odvetvových dialógov zameraných na témy od ľudských práv cez zmenu klímy až po kultúrne otázky.

| 3.4. | Spolupráca medzi Mexikom a Európskou úniou prebieha v týchto štyroch navzájom sa doplňujúcich formách: ako dvojstranná spolupráca, pre ktorú boli v programovom období 2007 – 2013 stanovené tieto prioritné témy: sociálna súdržnosť, udržateľné hospodárstvo a hospodárska súťaž, vzdelávanie a kultúra. Po druhé ako spolupráca v rámci odvetvových tém, ako sú napríklad ľudské práva a demokracia, mimovládne subjekty, životné prostredie a jadrová bezpečnosť, zdravie, migrácia a azyl. Po tretie ako aktívna účasť Mexika v regionálnych programoch pre Latinskú Ameriku a Karibik. A napokon po štvrté prostredníctvom priameho zapojenia Mexika do ďalších programov EÚ, ako je napríklad siedmy rámcový program pre výskum. |
| --- | --- |

3.4.

Spolupráca medzi Mexikom a Európskou úniou prebieha v týchto štyroch navzájom sa doplňujúcich formách: ako dvojstranná spolupráca, pre ktorú boli v programovom období 2007 – 2013 stanovené tieto prioritné témy: sociálna súdržnosť, udržateľné hospodárstvo a hospodárska súťaž, vzdelávanie a kultúra. Po druhé ako spolupráca v rámci odvetvových tém, ako sú napríklad ľudské práva a demokracia, mimovládne subjekty, životné prostredie a jadrová bezpečnosť, zdravie, migrácia a azyl. Po tretie ako aktívna účasť Mexika v regionálnych programoch pre Latinskú Ameriku a Karibik. A napokon po štvrté prostredníctvom priameho zapojenia Mexika do ďalších programov EÚ, ako je napríklad siedmy rámcový program pre výskum.

| 3.5. | V posledných rokoch sa Mexiko aj Európska únia opakovane vyjadrili, že je potrebné zintenzívniť a rozšíriť vzájomné vzťahy. Konkrétne v oblasti obchodu obe strany požadovali prehĺbenie dohody o voľnom obchode z roku 1997 a posilnenie spolupráce, tak na multilaterálnej úrovni, ako aj v rámci vzťahov Európskej únie s krajinami Latinskej Ameriky a karibskej oblasti. |
| --- | --- |

3.5.

V posledných rokoch sa Mexiko aj Európska únia opakovane vyjadrili, že je potrebné zintenzívniť a rozšíriť vzájomné vzťahy. Konkrétne v oblasti obchodu obe strany požadovali prehĺbenie dohody o voľnom obchode z roku 1997 a posilnenie spolupráce, tak na multilaterálnej úrovni, ako aj v rámci vzťahov Európskej únie s krajinami Latinskej Ameriky a karibskej oblasti.

4.   Posúdenie súčasnej situácie

| 4.1. | Na začiatku funkčného obdobia prezidenta Peñu Nieta (v decembri 2012) podpísali najväčšie strany „Pakt pre Mexiko“ a vláda zaviedla celý rad reforiem zameraných na modernizáciu hospodárstva a štátu s cieľom zvýšiť dynamiku mexickej ekonomiky. Životaschopnosť mexického hospodárstva však môže ohroziť neúspech v prebiehajúcom boji proti násiliu a nedodržiavaniu ľudských práv v plnom rozsahu. Boj proti zločineckým sieťam zameraný na potlačenie násilia, ktoré sa v uplynulých rokoch v krajine vyhrotilo, nepriniesol želané výsledky, pretože v krajine dochádza naďalej k značnému počtu bezohľadných vrážd, zmiznutí, únosov a pod. Takisto treba zdôrazniť, že na federálnej úrovni bol zavedený celý rad opatrení (Národný program pre ľudské práva, koordinácia medzi verejnou správou na miestnej, štátnej a federálnej úrovni, reštrukturalizácia štátnej polície a prokuratúry) zameraných na odstránenie nedostatočnej koordinácie medzi rôznymi zložkami polície a predchádzanie prípadom tajných dohôd policajtov so zločincami či ich spolupáchateľstva. |
| --- | --- |

4.1.

Na začiatku funkčného obdobia prezidenta Peñu Nieta (v decembri 2012) podpísali najväčšie strany „Pakt pre Mexiko“ a vláda zaviedla celý rad reforiem zameraných na modernizáciu hospodárstva a štátu s cieľom zvýšiť dynamiku mexickej ekonomiky. Životaschopnosť mexického hospodárstva však môže ohroziť neúspech v prebiehajúcom boji proti násiliu a nedodržiavaniu ľudských práv v plnom rozsahu. Boj proti zločineckým sieťam zameraný na potlačenie násilia, ktoré sa v uplynulých rokoch v krajine vyhrotilo, nepriniesol želané výsledky, pretože v krajine dochádza naďalej k značnému počtu bezohľadných vrážd, zmiznutí, únosov a pod. Takisto treba zdôrazniť, že na federálnej úrovni bol zavedený celý rad opatrení (Národný program pre ľudské práva, koordinácia medzi verejnou správou na miestnej, štátnej a federálnej úrovni, reštrukturalizácia štátnej polície a prokuratúry) zameraných na odstránenie nedostatočnej koordinácie medzi rôznymi zložkami polície a predchádzanie prípadom tajných dohôd policajtov so zločincami či ich spolupáchateľstva.

| 4.2. | Z čisto obchodného hľadiska sa môže dohoda z roku 1997 považovať za mierne prínosnú pre obe strany. Vzájomný obchod sa v rokoch 2003 – 2013 strojnásobil a Mexiko zvýšilo svoj podiel na vývoze Európskej únie z 1 % na 1,7 %. Európska únia vykazovala v tomto období aj naďalej takmer nemenný prebytok vzájomnej obchodnej bilancie v objeme 7 až 10 miliárd EUR. Mexiko je vďaka tomu sedemnástym najdôležitejším obchodným partnerom EÚ, ktorý sa podieľa na celkovom dovoze EÚ 1 % a, ako už bolo uvedené, na celkovom vývoze EÚ 1,7 %. Tieto údaje síce predstavujú menej než 2 % z podielu Mexika na celosvetovom HDP, no zároveň je Európska únia po Spojených štátoch amerických a Číne tretím najvýznamnejším obchodným partnerom Mexika. |
| --- | --- |

4.2.

Z čisto obchodného hľadiska sa môže dohoda z roku 1997 považovať za mierne prínosnú pre obe strany. Vzájomný obchod sa v rokoch 2003 – 2013 strojnásobil a Mexiko zvýšilo svoj podiel na vývoze Európskej únie z 1 % na 1,7 %. Európska únia vykazovala v tomto období aj naďalej takmer nemenný prebytok vzájomnej obchodnej bilancie v objeme 7 až 10 miliárd EUR. Mexiko je vďaka tomu sedemnástym najdôležitejším obchodným partnerom EÚ, ktorý sa podieľa na celkovom dovoze EÚ 1 % a, ako už bolo uvedené, na celkovom vývoze EÚ 1,7 %. Tieto údaje síce predstavujú menej než 2 % z podielu Mexika na celosvetovom HDP, no zároveň je Európska únia po Spojených štátoch amerických a Číne tretím najvýznamnejším obchodným partnerom Mexika.

| 4.3. | Takisto sa uskutočnili významné priame investície, tak zo strany Európskej únie v Mexiku (len v rokoch 2008 – 2012 to bolo 11,138 miliardy EUR), ako aj zo strany Mexika v Európskej únii (hlavne v odvetviach ako je cementárstvo, telekomunikácie a potravinárstvo). Celkovo má Mexiko podpísané so všetkými členskými krajinami Európskej únie dvojstranné dohody o ochrane investícií, dokonca existuje aj dvojstranná dohoda medzi Mexikom a Európskou investičnou bankou o investíciách v Mexiku, vďaka ktorej boli od roku 2000 poskytnuté úverové nástroje v objeme 495 miliónov EUR. V otázke boja proti daňovým podvodom sa však náležite nepokročilo. |
| --- | --- |

4.3.

Takisto sa uskutočnili významné priame investície, tak zo strany Európskej únie v Mexiku (len v rokoch 2008 – 2012 to bolo 11,138 miliardy EUR), ako aj zo strany Mexika v Európskej únii (hlavne v odvetviach ako je cementárstvo, telekomunikácie a potravinárstvo). Celkovo má Mexiko podpísané so všetkými členskými krajinami Európskej únie dvojstranné dohody o ochrane investícií, dokonca existuje aj dvojstranná dohoda medzi Mexikom a Európskou investičnou bankou o investíciách v Mexiku, vďaka ktorej boli od roku 2000 poskytnuté úverové nástroje v objeme 495 miliónov EUR. V otázke boja proti daňovým podvodom sa však náležite nepokročilo.

| 4.4. | Tieto údaje o investíciách však ovplyvnil tradičný prístup mexickej politiky, podľa ktorého sa zahraničným investorom obmedzuje prístup k strategickým odvetviam, ako je energetika či poštové služby (zakotvené v mexickej ústave), alebo telekomunikačným službám a pozemnej preprave osôb. Mnohé z týchto pravidiel sa postupne rušia prostredníctvom plánu rozvoja Mexika na roky 2013 – 2018, pričom očakávaný zásadný pokrok by mal pokračovať aj v budúcnosti a v rámci neho by sa mal zohľadňovať názor mexickej spoločnosti ako celku. |
| --- | --- |

4.4.

Tieto údaje o investíciách však ovplyvnil tradičný prístup mexickej politiky, podľa ktorého sa zahraničným investorom obmedzuje prístup k strategickým odvetviam, ako je energetika či poštové služby (zakotvené v mexickej ústave), alebo telekomunikačným službám a pozemnej preprave osôb. Mnohé z týchto pravidiel sa postupne rušia prostredníctvom plánu rozvoja Mexika na roky 2013 – 2018, pričom očakávaný zásadný pokrok by mal pokračovať aj v budúcnosti a v rámci neho by sa mal zohľadňovať názor mexickej spoločnosti ako celku.

| 4.5. | Pokiaľ ide o podporu a posilnenie mexickej občianskej spoločnosti, bol vypracovaný celý rad spoločných projektov – od vytvorenia laboratória sociálnej súdržnosti cez mnohé projekty financované z európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva v oblasti rovnosti a ochrany detí až po pätnásť projektov týkajúcich sa tzv. „mimovládnych subjektov“. Takisto boli vytvorené iniciatívy zamerané na zdravie obyvateľstva a problematiku migrácie a azylu. |
| --- | --- |

4.5.

Pokiaľ ide o podporu a posilnenie mexickej občianskej spoločnosti, bol vypracovaný celý rad spoločných projektov – od vytvorenia laboratória sociálnej súdržnosti cez mnohé projekty financované z európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva v oblasti rovnosti a ochrany detí až po pätnásť projektov týkajúcich sa tzv. „mimovládnych subjektov“. Takisto boli vytvorené iniciatívy zamerané na zdravie obyvateľstva a problematiku migrácie a azylu.

| 4.6. | Na posilnenie hospodárskej súťaže a zlepšenie ochrany životného prostredia boli vypracované iniciatívy v rámci projektu v oblasti konkurencieschopnosti a inovácií (PROCEI), ktoré majú pomôcť mexickým MSP, ako aj rôzne odvetvové iniciatívy v oblasti poľnohospodárstva, zmeny klímy a jadrovej bezpečnosti. Mexickí výskumní pracovníci, ako aj mexické výskumné ústavy a vysoké školy majú tiež prístup k programu Európskej únie Horizont 2020. |
| --- | --- |

4.6.

Na posilnenie hospodárskej súťaže a zlepšenie ochrany životného prostredia boli vypracované iniciatívy v rámci projektu v oblasti konkurencieschopnosti a inovácií (PROCEI), ktoré majú pomôcť mexickým MSP, ako aj rôzne odvetvové iniciatívy v oblasti poľnohospodárstva, zmeny klímy a jadrovej bezpečnosti. Mexickí výskumní pracovníci, ako aj mexické výskumné ústavy a vysoké školy majú tiež prístup k programu Európskej únie Horizont 2020.

| 4.7. | V oblasti kultúry boli vytvorené zaujímavé projekty v rámci fázy I a II Kultúrneho fondu Európska únia – Mexiko. Ako hlavný zástupca za mexickú stranu sa na nich podieľala Národná rada pre kultúru a umenie (Conaculta). |
| --- | --- |

4.7.

V oblasti kultúry boli vytvorené zaujímavé projekty v rámci fázy I a II Kultúrneho fondu Európska únia – Mexiko. Ako hlavný zástupca za mexickú stranu sa na nich podieľala Národná rada pre kultúru a umenie (Conaculta).

| 4.8. | Isté rozdiely v interpretácii sa vyskytli v prípade uplatňovania zásad „súdržnosti a podmienenosti“, ktoré Európska únia podnecuje vo svojich dohodách s tretími krajinami a regiónmi. Konkrétne aspekt „podmienenosti“ niektorí mexickí partneri interpretovali ako „zasahovanie do vnútorných záležitostí“, najmä pokiaľ ide o posilnenie demokracie a ľudských práv a zaobchádzanie s komunitami pôvodných obyvateľov. EHSV sa domnieva, že týmto aspektom treba venovať pozornosť pri budúcej revízii dohody. |
| --- | --- |

4.8.

Isté rozdiely v interpretácii sa vyskytli v prípade uplatňovania zásad „súdržnosti a podmienenosti“, ktoré Európska únia podnecuje vo svojich dohodách s tretími krajinami a regiónmi. Konkrétne aspekt „podmienenosti“ niektorí mexickí partneri interpretovali ako „zasahovanie do vnútorných záležitostí“, najmä pokiaľ ide o posilnenie demokracie a ľudských práv a zaobchádzanie s komunitami pôvodných obyvateľov. EHSV sa domnieva, že týmto aspektom treba venovať pozornosť pri budúcej revízii dohody.

| 4.9. | V spoločnom vykonávacom pláne z roku 2010, ktorým sa rozvíja strategické partnerstvo medzi Mexikom a Európskou úniou, sa uvádza: „Mexiko a EÚ sa zaväzujú posilňovať priestor pre výmenu politických názorov v regióne, a to podnecovaním dialógu medzi oboma regiónmi, najmä so Skupinou z Ria, na summitoch najvyšších predstaviteľov krajín Latinskej Ameriky, Karibiku a Európskej únie (ALCUE) a podporou trojstrannej spolupráce prostredníctvom projektu integrácie a rozvoja Strednej Ameriky. Mexiko a EÚ tiež preskúmajú možnosti nadviazania trojstrannej spolupráce s ďalšími regiónmi sveta, napríklad s Afrikou.“ |
| --- | --- |

4.9.

V spoločnom vykonávacom pláne z roku 2010, ktorým sa rozvíja strategické partnerstvo medzi Mexikom a Európskou úniou, sa uvádza: „Mexiko a EÚ sa zaväzujú posilňovať priestor pre výmenu politických názorov v regióne, a to podnecovaním dialógu medzi oboma regiónmi, najmä so Skupinou z Ria, na summitoch najvyšších predstaviteľov krajín Latinskej Ameriky, Karibiku a Európskej únie (ALCUE) a podporou trojstrannej spolupráce prostredníctvom projektu integrácie a rozvoja Strednej Ameriky. Mexiko a EÚ tiež preskúmajú možnosti nadviazania trojstrannej spolupráce s ďalšími regiónmi sveta, napríklad s Afrikou.“

| 4.10. | Keďže ide o krajinu s dostatočne vysokým HDP, existuje reálna možnosť, že by Mexiko mohlo prestať dostávať pomoc na bilaterálnu spoluprácu, ktorú Európska komisia poskytuje menej rozvinutým krajinám. |
| --- | --- |

4.10.

Keďže ide o krajinu s dostatočne vysokým HDP, existuje reálna možnosť, že by Mexiko mohlo prestať dostávať pomoc na bilaterálnu spoluprácu, ktorú Európska komisia poskytuje menej rozvinutým krajinám.

| 4.11. | Z analýzy zápisníc z mnohých zasadnutí inštitúcií zriadených spolu s mexickými partnermi na úrovni Európskej komisie, Európskeho parlamentu, ako aj samotného EHSV nevyplývajú žiadne konkrétne výsledky, na základe ktorých by bolo možné dospieť k záveru, že toto strategické partnerstvo prináša hmatateľné výsledky, ktoré by zodpovedali jeho politickému významu. V týchto dokumentoch sa opakujú diplomatické vyjadrenia, ktoré odrážajú skutočnosť, že sa nevenuje dôkladná pozornosť ani prípadným menším názorovým nezhodám, ani sa neformulujú žiadne presné usmernenia, ktoré by umožnili toto strategické partnerstvo viac rozvinúť. |
| --- | --- |

4.11.

Z analýzy zápisníc z mnohých zasadnutí inštitúcií zriadených spolu s mexickými partnermi na úrovni Európskej komisie, Európskeho parlamentu, ako aj samotného EHSV nevyplývajú žiadne konkrétne výsledky, na základe ktorých by bolo možné dospieť k záveru, že toto strategické partnerstvo prináša hmatateľné výsledky, ktoré by zodpovedali jeho politickému významu. V týchto dokumentoch sa opakujú diplomatické vyjadrenia, ktoré odrážajú skutočnosť, že sa nevenuje dôkladná pozornosť ani prípadným menším názorovým nezhodám, ani sa neformulujú žiadne presné usmernenia, ktoré by umožnili toto strategické partnerstvo viac rozvinúť.

| 4.12. | Rokovania o transatlantickom obchodnom a investičnom partnerstve medzi Spojenými štátmi americkými a Európskou úniou (Transatlantic Trade and Investment Partnership – TTIP) budú mať nevyhnutný dosah na vzťahy v Severnej Amerike, a to tak s EÚ, ako aj v rámci celého regiónu. |
| --- | --- |

4.12.

Rokovania o transatlantickom obchodnom a investičnom partnerstve medzi Spojenými štátmi americkými a Európskou úniou (Transatlantic Trade and Investment Partnership – TTIP) budú mať nevyhnutný dosah na vzťahy v Severnej Amerike, a to tak s EÚ, ako aj v rámci celého regiónu.

| 4.13. | Ako už v roku 2012 poukázal eurokomisár pre obchod Karel de Gucht (1), hoci Mexiko a EÚ uzavreli v roku 1997 priekopnícku dohodu o voľnom obchode, v dohodách uzavretých neskôr s mnohými ďalšími americkými krajinami aj krajinami z ostatných častí sveta sa vylepšili a prehĺbili koncepty zahrnuté v pôvodnej dohode. Vzhľadom na túto skutočnosť hrozí, že dohoda s Mexikom môže byť zastaraná a nebude prispievať k tomu, aby bolo Mexiko naďalej z politického, obchodného a strategického hľadiska prednostným partnerom Európskej únie. Od tohto vyhlásenia neboli podniknuté takmer žiadne skutočné kroky na zdokonalenie platnej dohody, a to ani v čisto obchodnej a hospodárskej rovine. |
| --- | --- |

4.13.

Ako už v roku 2012 poukázal eurokomisár pre obchod Karel de Gucht (1), hoci Mexiko a EÚ uzavreli v roku 1997 priekopnícku dohodu o voľnom obchode, v dohodách uzavretých neskôr s mnohými ďalšími americkými krajinami aj krajinami z ostatných častí sveta sa vylepšili a prehĺbili koncepty zahrnuté v pôvodnej dohode. Vzhľadom na túto skutočnosť hrozí, že dohoda s Mexikom môže byť zastaraná a nebude prispievať k tomu, aby bolo Mexiko naďalej z politického, obchodného a strategického hľadiska prednostným partnerom Európskej únie. Od tohto vyhlásenia neboli podniknuté takmer žiadne skutočné kroky na zdokonalenie platnej dohody, a to ani v čisto obchodnej a hospodárskej rovine.

5.   Zapojenie občianskej spoločnosti

| 5.1. | EHSV považuje za potrebné, aby orgány oboch strán dohody v rámci rokovaní o jej modernizácii prijali vytvorenie zmiešaného poradného výboru, ktorý by fungoval v rámci tejto dohody a tvoril by ho rovnaký počet zástupcov EHSV a mexickej občianskej spoločnosti, pričom jeho cieľom by bolo vniesť do tohto procesu väčšiu dynamiku. |
| --- | --- |

5.1.

EHSV považuje za potrebné, aby orgány oboch strán dohody v rámci rokovaní o jej modernizácii prijali vytvorenie zmiešaného poradného výboru, ktorý by fungoval v rámci tejto dohody a tvoril by ho rovnaký počet zástupcov EHSV a mexickej občianskej spoločnosti, pričom jeho cieľom by bolo vniesť do tohto procesu väčšiu dynamiku.

| 5.2. | Tzv. demokratická doložka vyvolala očakávania a záujem mnohých mexických aj európskych organizácií, ktoré by sa chceli zapojiť do monitorovania implementácie globálnej dohody. V snahe vyhovieť týmto požiadavkám rozhodol spoločný výbor, ktorý zriadila mexická vláda a Európska komisia, zvolať fórum pre dialóg štátnych orgánov a občianskej spoločnosti Mexika a Európskej únie. |
| --- | --- |

5.2.

Tzv. demokratická doložka vyvolala očakávania a záujem mnohých mexických aj európskych organizácií, ktoré by sa chceli zapojiť do monitorovania implementácie globálnej dohody. V snahe vyhovieť týmto požiadavkám rozhodol spoločný výbor, ktorý zriadila mexická vláda a Európska komisia, zvolať fórum pre dialóg štátnych orgánov a občianskej spoločnosti Mexika a Európskej únie.

| 5.3. | Prvé fórum sa uskutočnilo v novembri 2002 v Bruseli a zúčastnilo sa ho vyše dvesto podnikateľských, odborárskych a mimovládnych organizácií a rôznych združení. Zastúpený bol aj EHSV. Odvtedy sa uskutočnilo päť zasadnutí fóra, ktoré sa konali striedavo v Mexiku a Európe. Na každom z nich boli orgánom globálnej dohody predložené žiadosti. Tie ich síce vzali na vedomie, no až na niekoľko konkrétnych výnimiek ich nikdy neprijali. |
| --- | --- |

5.3.

Prvé fórum sa uskutočnilo v novembri 2002 v Bruseli a zúčastnilo sa ho vyše dvesto podnikateľských, odborárskych a mimovládnych organizácií a rôznych združení. Zastúpený bol aj EHSV. Odvtedy sa uskutočnilo päť zasadnutí fóra, ktoré sa konali striedavo v Mexiku a Európe. Na každom z nich boli orgánom globálnej dohody predložené žiadosti. Tie ich síce vzali na vedomie, no až na niekoľko konkrétnych výnimiek ich nikdy neprijali.

Spomedzi žiadostí, ktoré sa na týchto fórach opakovali najčastejšie, treba vyzdvihnúť požiadavku na inštitucionalizáciu tohto dialógu medzi štátnymi orgánmi a občianskou spoločnosťou oboch strán. Okrem iného sa tiež navrhovalo, aby sa fórum organizovalo pravidelne každé dva roky, aby sa zriadilo stredisko pre monitorovanie sociálnych aspektov a zmiešaný poradný výbor.

| 5.4. | Fórum sa organizovalo pomerne pravidelne, ale nie tak často, ako bolo požadované. Napríklad 6. fórum, ktoré sa malo konať v septembri 2014 v Mexiku, sa doteraz neuskutočnilo. |
| --- | --- |

5.4.

Fórum sa organizovalo pomerne pravidelne, ale nie tak často, ako bolo požadované. Napríklad 6. fórum, ktoré sa malo konať v septembri 2014 v Mexiku, sa doteraz neuskutočnilo.

| 5.5. | Stredisko pre monitorovanie sociálnych aspektov, ktorého vytvorenie štátne orgány spočiatku schválili, doteraz nebolo zriadené a neboli stanovené ani jeho ciele a zloženie. Viaceré organizácie mexickej občianskej spoločnosti ho považujú za nástroj na hodnotenie globálnej dohody zo strany občanov a obmedzujú ho len na mexický priestor, t. j. bez európskej účasti. |
| --- | --- |

5.5.

Stredisko pre monitorovanie sociálnych aspektov, ktorého vytvorenie štátne orgány spočiatku schválili, doteraz nebolo zriadené a neboli stanovené ani jeho ciele a zloženie. Viaceré organizácie mexickej občianskej spoločnosti ho považujú za nástroj na hodnotenie globálnej dohody zo strany občanov a obmedzujú ho len na mexický priestor, t. j. bez európskej účasti.

| 5.6. | V Mexiku neexistuje hospodárska a sociálna rada na celoštátnej úrovni (v niektorých federálnych štátoch však tieto rady existujú), ktorá by mohla byť prirodzeným partnerom EHSV Európskej únie. Na žiadosť rôznych sociálnych odvetví bol pred niekoľkými rokmi vypracovaný legislatívny návrh na jej vytvorenie, ktorý však neuspel. Niekoľko organizácií a subjektov, ako aj niektoré hospodárske a sociálne rady jednotlivých federálnych štátov v rámci prebiehajúcich sociálnych reforiem opakovane požadovali, aby sa tento projekt oživil. |
| --- | --- |

5.6.

V Mexiku neexistuje hospodárska a sociálna rada na celoštátnej úrovni (v niektorých federálnych štátoch však tieto rady existujú), ktorá by mohla byť prirodzeným partnerom EHSV Európskej únie. Na žiadosť rôznych sociálnych odvetví bol pred niekoľkými rokmi vypracovaný legislatívny návrh na jej vytvorenie, ktorý však neuspel. Niekoľko organizácií a subjektov, ako aj niektoré hospodárske a sociálne rady jednotlivých federálnych štátov v rámci prebiehajúcich sociálnych reforiem opakovane požadovali, aby sa tento projekt oživil.

| 5.7. | EHSV vo svojich predchádzajúcich stanoviskách aj pri komunikácii s príslušnými orgánmi podobné návrhy podporil v snahe zlepšiť zapojenie občianskej spoločnosti do uplatňovania dohody. V stanovisku EHSV na tému „Vzťahy medzi Európskou úniou a Mexikom“
   (2) z roku 2006 sa požadovala inštitucionalizácia dialógu s organizovanou občianskou spoločnosťou a v snahe vytvoriť zmiešaný poradný výbor sa odkazovalo na znenie článku 49 dohody, v ktorom sa umožňuje „vytvoriť ďalší výbor alebo orgán“. |
| --- | --- |

5.7.

EHSV vo svojich predchádzajúcich stanoviskách aj pri komunikácii s príslušnými orgánmi podobné návrhy podporil v snahe zlepšiť zapojenie občianskej spoločnosti do uplatňovania dohody. V stanovisku EHSV na tému „Vzťahy medzi Európskou úniou a Mexikom“
   (2) z roku 2006 sa požadovala inštitucionalizácia dialógu s organizovanou občianskou spoločnosťou a v snahe vytvoriť zmiešaný poradný výbor sa odkazovalo na znenie článku 49 dohody, v ktorom sa umožňuje „vytvoriť ďalší výbor alebo orgán“.

| 5.8. | Pokiaľ ide o prípadné zriadenie mexického hospodárskeho a sociálneho výboru, EHSV uviedol, že vytvorenie podobného orgánu v Mexiku by bolo pre spoločné monitorovanie vzťahov medzi EÚ a Mexikom prospešné, no v tejto otázke bude rešpektovať rozhodnutie mexickej občianskej spoločnosti a mexických orgánov. |
| --- | --- |

5.8.

Pokiaľ ide o prípadné zriadenie mexického hospodárskeho a sociálneho výboru, EHSV uviedol, že vytvorenie podobného orgánu v Mexiku by bolo pre spoločné monitorovanie vzťahov medzi EÚ a Mexikom prospešné, no v tejto otázke bude rešpektovať rozhodnutie mexickej občianskej spoločnosti a mexických orgánov.

6.   Vyhliadky a možné smerovanie do budúcna

| 6.1. | V Bruselskom vyhlásení zo summitu EÚ a krajín Latinskej Ameriky a Karibiku (CELAC), ktorý sa konal 10. a 11. júna 2015, sa spomína výrazný pokrok uskutočnený s cieľom modernizovať dohodu medzi EÚ a Mexikom a v tomto zmysle „čo najskôr začať rokovania“. EHSV dúfa, že sa pristúpi k podpísaniu novej dohody vypracovanej na základe revízie a rozšírenia existujúcej dohody, pričom sa preskúmajú silné aj slabé stránky doterajších vzťahov medzi EÚ a Mexikom a využijú skúsenosti získané v rámci dohôd o partnerstve, ktoré Európska únia podpísala v posledných rokoch s rôznymi krajinami sveta. Táto dohoda by mala zároveň slúžiť ako stimulačný prvok v celkových vzťahoch medzi Európskou úniou a krajinami Latinskej Ameriky a Karibiku. |
| --- | --- |

6.1.

V Bruselskom vyhlásení zo summitu EÚ a krajín Latinskej Ameriky a Karibiku (CELAC), ktorý sa konal 10. a 11. júna 2015, sa spomína výrazný pokrok uskutočnený s cieľom modernizovať dohodu medzi EÚ a Mexikom a v tomto zmysle „čo najskôr začať rokovania“. EHSV dúfa, že sa pristúpi k podpísaniu novej dohody vypracovanej na základe revízie a rozšírenia existujúcej dohody, pričom sa preskúmajú silné aj slabé stránky doterajších vzťahov medzi EÚ a Mexikom a využijú skúsenosti získané v rámci dohôd o partnerstve, ktoré Európska únia podpísala v posledných rokoch s rôznymi krajinami sveta. Táto dohoda by mala zároveň slúžiť ako stimulačný prvok v celkových vzťahoch medzi Európskou úniou a krajinami Latinskej Ameriky a Karibiku.

| 6.2. | EHSV si uvedomuje, že mexická vláda a orgány EÚ majú rozdielny názor na úlohu občianskej spoločnosti v tomto procese. Ak sa však neposkytne priestor na vyjadrenie názoru občianskej spoločnosti organizovanou formou, mohlo by to viesť k nárastu alternatívnych prejavov populistickej povahy. |
| --- | --- |

6.2.

EHSV si uvedomuje, že mexická vláda a orgány EÚ majú rozdielny názor na úlohu občianskej spoločnosti v tomto procese. Ak sa však neposkytne priestor na vyjadrenie názoru občianskej spoločnosti organizovanou formou, mohlo by to viesť k nárastu alternatívnych prejavov populistickej povahy.

| 6.3. | Revidovaná dohoda by mala obsahovať ustanovenie, ktorým by sa od účastníckych strán vyžadovala ratifikácia a uplatňovanie dohovorov a uznesení Medzinárodnej organizácie práce (MOP) týkajúce sa základných sociálnych práv, ktoré zahŕňajú ciele MOP spojené s „dôstojnou prácou“. |
| --- | --- |

6.3.

Revidovaná dohoda by mala obsahovať ustanovenie, ktorým by sa od účastníckych strán vyžadovala ratifikácia a uplatňovanie dohovorov a uznesení Medzinárodnej organizácie práce (MOP) týkajúce sa základných sociálnych práv, ktoré zahŕňajú ciele MOP spojené s „dôstojnou prácou“.

| 6.4. | Mexiko ešte neratifikovalo dohovor MOP č. 98 (3) o použití zásad práva organizovať sa a kolektívne vyjednávať. Ratifikácia tohto dôležitého dohovoru a príslušná úprava legislatívy v tejto oblasti by zabránili rozšírenej praxi tzv. „ochranných zmlúv“, ktoré maria dialóg medzi pracovníkmi a podnikateľmi, a všetky mexické aj zahraničné podniky by museli povinne dodržiavať medzinárodné pracovné normy. |
| --- | --- |

6.4.

Mexiko ešte neratifikovalo dohovor MOP č. 98 (3) o použití zásad práva organizovať sa a kolektívne vyjednávať. Ratifikácia tohto dôležitého dohovoru a príslušná úprava legislatívy v tejto oblasti by zabránili rozšírenej praxi tzv. „ochranných zmlúv“, ktoré maria dialóg medzi pracovníkmi a podnikateľmi, a všetky mexické aj zahraničné podniky by museli povinne dodržiavať medzinárodné pracovné normy.

| 6.5. | Okrem týchto aspektov súvisiacich s pracovnou problematikou by sa mali v oblasti obchodu a investícií zvážiť aj aspekty súvisiace s necolnými prekážkami, režimom ochrany investícií a ochranou duševného vlastníctva spolu s väčšou spoluprácou v daňovej oblasti zameranou na boj proti daňovým podvodom a daňovým únikom. |
| --- | --- |

6.5.

Okrem týchto aspektov súvisiacich s pracovnou problematikou by sa mali v oblasti obchodu a investícií zvážiť aj aspekty súvisiace s necolnými prekážkami, režimom ochrany investícií a ochranou duševného vlastníctva spolu s väčšou spoluprácou v daňovej oblasti zameranou na boj proti daňovým podvodom a daňovým únikom.

| 6.5.1. | Bolo by vhodné uzavrieť s EÚ všeobecnú dohodu o investíciách, ktorou by sa nahradili a konsolidovali bilaterálne dohody, ktoré Mexiko predtým podpísalo s mnohými krajinami EÚ, a to v rámci dosiahnutia súladu s ustanoveniami, ktoré platia v členských štátoch EÚ. |
| --- | --- |

6.5.1.

Bolo by vhodné uzavrieť s EÚ všeobecnú dohodu o investíciách, ktorou by sa nahradili a konsolidovali bilaterálne dohody, ktoré Mexiko predtým podpísalo s mnohými krajinami EÚ, a to v rámci dosiahnutia súladu s ustanoveniami, ktoré platia v členských štátoch EÚ.

| 6.5.2. | Mexiko vynaložilo veľké legislatívne úsilie na zlepšenie ochrany práv duševného vlastníctva, no tieto zákony však zatiaľ neboli účinne zavedené do praxe. Je potrebné stanoviť postupy na ich účinné uplatňovanie, najmä v oblasti ochrany obchodných značiek proti falšovaniu. |
| --- | --- |

6.5.2.

Mexiko vynaložilo veľké legislatívne úsilie na zlepšenie ochrany práv duševného vlastníctva, no tieto zákony však zatiaľ neboli účinne zavedené do praxe. Je potrebné stanoviť postupy na ich účinné uplatňovanie, najmä v oblasti ochrany obchodných značiek proti falšovaniu.

| 6.5.3. | Pokiaľ ide o necolné prekážky, Mexiko zahraničným vlastníkom neumožňuje registráciu zemepisných označení uznávaných na úrovni EÚ, čo napríklad Kolumbia a Peru vďaka dohodám s EÚ umožňujú. V dôsledku toho je veľmi ťažké zvýšiť obchodovanie s mnohými produktmi z EÚ. |
| --- | --- |

6.5.3.

Pokiaľ ide o necolné prekážky, Mexiko zahraničným vlastníkom neumožňuje registráciu zemepisných označení uznávaných na úrovni EÚ, čo napríklad Kolumbia a Peru vďaka dohodám s EÚ umožňujú. V dôsledku toho je veľmi ťažké zvýšiť obchodovanie s mnohými produktmi z EÚ.

| 6.6. | Mexická strana tiež podotkla, že treba hľadať spôsoby na zlepšenie prístupu mexických poľnohospodárskych produktov na trh EÚ, čo by pomohlo znížiť existujúci vysoký schodok vzájomnej obchodnej bilancie. |
| --- | --- |

6.6.

Mexická strana tiež podotkla, že treba hľadať spôsoby na zlepšenie prístupu mexických poľnohospodárskych produktov na trh EÚ, čo by pomohlo znížiť existujúci vysoký schodok vzájomnej obchodnej bilancie.

| 6.7. | Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti Mexika a Európskej únie je pre uspokojivý rozvoj prvkov vzájomnej spolupráce medzi stranami zahrnutými v dohodách obzvlášť dôležité. Mali by sa v rámci dostupných finančných prostriedkov opätovne prehodnotiť priority v tejto oblasti, a to tak, aby boli navzájom prepojené a vytvárali pozitívne synergie, ktoré sa doteraz ukázali ako nedostatočné, pretože jednotlivé projekty neboli náležite prepojené. |
| --- | --- |

6.7.

Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti Mexika a Európskej únie je pre uspokojivý rozvoj prvkov vzájomnej spolupráce medzi stranami zahrnutými v dohodách obzvlášť dôležité. Mali by sa v rámci dostupných finančných prostriedkov opätovne prehodnotiť priority v tejto oblasti, a to tak, aby boli navzájom prepojené a vytvárali pozitívne synergie, ktoré sa doteraz ukázali ako nedostatočné, pretože jednotlivé projekty neboli náležite prepojené.

| 6.8. | EHSV chce konkrétne poukázať na tri oblasti, ktoré považuje pre toto zapojenie za prvoradé: lepšia správa vecí verejných, vedecký a technologický výskum a spolupráca v oblasti udržateľného rozvoja a životného prostredia. |
| --- | --- |

6.8.

EHSV chce konkrétne poukázať na tri oblasti, ktoré považuje pre toto zapojenie za prvoradé: lepšia správa vecí verejných, vedecký a technologický výskum a spolupráca v oblasti udržateľného rozvoja a životného prostredia.

| 6.8.1. | Otázka verejnej správy musí byť nepochybne ústredným prvkom politiky spolupráce. Je nevyhnutné, aby Mexiko postupne začlenilo početné osvedčené postupy, ktoré sú v tejto oblasti k dispozícii, a prispôsobilo ich svojim podmienkam, vďaka čomu by sa systematizovala činnosť občianskej spoločnosti a umožnila sa jej konsolidácia a účinná organizácia, aby sa mohla stať súčasťou tradičnej politickej moci v Mexiku a mohla prispievať k lepšiemu dodržiavaniu ľudských práv v krajine. |
| --- | --- |

6.8.1.

Otázka verejnej správy musí byť nepochybne ústredným prvkom politiky spolupráce. Je nevyhnutné, aby Mexiko postupne začlenilo početné osvedčené postupy, ktoré sú v tejto oblasti k dispozícii, a prispôsobilo ich svojim podmienkam, vďaka čomu by sa systematizovala činnosť občianskej spoločnosti a umožnila sa jej konsolidácia a účinná organizácia, aby sa mohla stať súčasťou tradičnej politickej moci v Mexiku a mohla prispievať k lepšiemu dodržiavaniu ľudských práv v krajine.

| 6.8.2. | V oblasti vedeckého a technologického výskumu je potrebné podporovať zapojenie mexických vysokých škôl a výskumných pracovníkov do programov Európskej únie pre výskum a vývoj, ako je napríklad Horizont 2020. Dôraz by sa mal pritom klásť na odvetvia, ktoré sú v strategickom partnerstve považované za prioritné, ako je napríklad zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobovanie sa jej, aby sa k týmto odvetviam hľadali spoločné pozície. V tejto súvislosti by sa mohlo zvážiť obnovenie Fondu pre medzinárodnú spoluprácu vo vede a technológii medzi Európskou úniou a Mexikom (FONCICYT), ktorý fungoval do roku 2011. |
| --- | --- |

6.8.2.

V oblasti vedeckého a technologického výskumu je potrebné podporovať zapojenie mexických vysokých škôl a výskumných pracovníkov do programov Európskej únie pre výskum a vývoj, ako je napríklad Horizont 2020. Dôraz by sa mal pritom klásť na odvetvia, ktoré sú v strategickom partnerstve považované za prioritné, ako je napríklad zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobovanie sa jej, aby sa k týmto odvetviam hľadali spoločné pozície. V tejto súvislosti by sa mohlo zvážiť obnovenie Fondu pre medzinárodnú spoluprácu vo vede a technológii medzi Európskou úniou a Mexikom (FONCICYT), ktorý fungoval do roku 2011.

| 6.8.3. | Pokiaľ ide o udržateľný rozvoj a životné prostredie, môžu sa okrem konkrétnych projektov spojených s adaptáciou na zmenu klímy vypracovať aj ďalšie konkrétne projekty v oblastiach, ako je napríklad znižovanie emisií znečisťujúcich ovzdušie, minimalizácia vypúšťania odpadu do vôd a znečisťovania podzemných vôd či spracovanie a recyklácia všetkých druhov odpadu. |
| --- | --- |

6.8.3.

Pokiaľ ide o udržateľný rozvoj a životné prostredie, môžu sa okrem konkrétnych projektov spojených s adaptáciou na zmenu klímy vypracovať aj ďalšie konkrétne projekty v oblastiach, ako je napríklad znižovanie emisií znečisťujúcich ovzdušie, minimalizácia vypúšťania odpadu do vôd a znečisťovania podzemných vôd či spracovanie a recyklácia všetkých druhov odpadu.

| 6.8.4. | EHSV sa domnieva, že na úrovni vedúcich predstaviteľov Mexika, Európskej únie, parlamentných orgánov aj zástupcov občianskej spoločnosti existujú dostatočné nástroje na to, aby sa mohli začať realizovať mnohé z týchto iniciatív bez toho, aby sa muselo čakať na podpis novej dohody. Závery summitu Európskej únie, Latinskej Ameriky a Karibiku a summitu Európskej únie a Mexika, ktoré sa uskutočnili v júni 2015, ako aj závery z 19. schôdze Spoločného parlamentného výboru EÚ – Mexiko (7. – 9. júla 2015) sú skvelou príležitosťou pre rozvoj týchto iniciatív na regionálnej úrovni, v rámci ktorých by sa malo Mexiko považovať za jeden z hlavných pilierov. |
| --- | --- |

6.8.4.

EHSV sa domnieva, že na úrovni vedúcich predstaviteľov Mexika, Európskej únie, parlamentných orgánov aj zástupcov občianskej spoločnosti existujú dostatočné nástroje na to, aby sa mohli začať realizovať mnohé z týchto iniciatív bez toho, aby sa muselo čakať na podpis novej dohody. Závery summitu Európskej únie, Latinskej Ameriky a Karibiku a summitu Európskej únie a Mexika, ktoré sa uskutočnili v júni 2015, ako aj závery z 19. schôdze Spoločného parlamentného výboru EÚ – Mexiko (7. – 9. júla 2015) sú skvelou príležitosťou pre rozvoj týchto iniciatív na regionálnej úrovni, v rámci ktorých by sa malo Mexiko považovať za jeden z hlavných pilierov.

V Bruseli 17. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Karel de Gucht, eurokomisár pre obchod, Open for business: The European Union ’s relations with Mexico in a changing world (Otvorení obchodu: Vzťahy Európskej únie s Mexikom v meniacom sa svete), príhovor na podujatí EÚ Chambers/ProMEXICO, Ciudad de México, 12. decembra 2012.

1

Open for business: The European Union ’s relations with Mexico in a changing world

(2)  Ú. v. EÚ C 88, 11.4.2006, s. 85.

2

(3)  V apríli 2015 Mexiko ratifikovalo Dohovor MOP č. 138 o minimálnom veku na prijatie do zamestnania.

3

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/128

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Poľnohospodárstvo, vidiecke oblasti a udržateľný rozvoj v krajinách Východného partnerstva“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/20)

| Spravodajkyňa: | Dilyana SLAVOVA |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Dilyana SLAVOVA

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa na svojom 504. plenárnom zasadnutí 21. – 22. januára 2015 rozhodol vypracovať v súlade s článkom 29 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

Poľnohospodárstvo, vidiecke oblasti a udržateľný rozvoj v krajinách Východného partnerstva

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 16. júla 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2010 (schôdza zo 16. septembra) prijal 217 hlasmi za, pričom 6 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EÚ by mala budovať silné partnerstvá so svojimi susedmi. S krajinami v našom susedstve musíme v záujme ďalšieho posilnenia našich hospodárskych a politických väzieb zintenzívniť spoluprácu (1). Čo sa udeje v krajinách východnej Európy a Zakaukazska má dôsledky aj pre EÚ. S rozšírením EÚ sa tieto krajiny stali bližšími susedmi a ich bezpečnosť, stabilita a prosperita stále viac ovplyvňuje bezpečnosť, stabilitu a prosperitu krajín EÚ. Užšia spolupráca medzi EÚ a jej východoeurópskymi partnermi: Arménskom, Azerbajdžanom, Bieloruskom, Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou (a ich vzájomná spolupráca) má prvoradý význam z hľadiska vonkajších vzťahov EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

EÚ by mala budovať silné partnerstvá so svojimi susedmi. S krajinami v našom susedstve musíme v záujme ďalšieho posilnenia našich hospodárskych a politických väzieb zintenzívniť spoluprácu (1). Čo sa udeje v krajinách východnej Európy a Zakaukazska má dôsledky aj pre EÚ. S rozšírením EÚ sa tieto krajiny stali bližšími susedmi a ich bezpečnosť, stabilita a prosperita stále viac ovplyvňuje bezpečnosť, stabilitu a prosperitu krajín EÚ. Užšia spolupráca medzi EÚ a jej východoeurópskymi partnermi: Arménskom, Azerbajdžanom, Bieloruskom, Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou (a ich vzájomná spolupráca) má prvoradý význam z hľadiska vonkajších vzťahov EÚ.

| 1.2. | EÚ sa zaviazala prispieť k rastu a stabilite susedov vo Východnom partnerstve, pričom uznala dôležitosť poľnohospodárstva a odvetví, na ktoré nadväzuje a ktoré nadväzujú naň, a to z hľadiska udržiavania a sociálno-ekonomického rozvoja vidieka. |
| --- | --- |

1.2.

EÚ sa zaviazala prispieť k rastu a stabilite susedov vo Východnom partnerstve, pričom uznala dôležitosť poľnohospodárstva a odvetví, na ktoré nadväzuje a ktoré nadväzujú naň, a to z hľadiska udržiavania a sociálno-ekonomického rozvoja vidieka.

| 1.3. | Pre šesť krajín Východného partnerstva zostáva kľúčovou prioritou hospodársky rozvoj prostredníctvom tokov kapitálu, tovaru, osôb a know-how. To sa dá dosiahnuť len v bezpečnom prostredí, ktoré je predpokladom udržateľného rozvoja a prekonania príliš rozšírenej korupcie. |
| --- | --- |

1.3.

Pre šesť krajín Východného partnerstva zostáva kľúčovou prioritou hospodársky rozvoj prostredníctvom tokov kapitálu, tovaru, osôb a know-how. To sa dá dosiahnuť len v bezpečnom prostredí, ktoré je predpokladom udržateľného rozvoja a prekonania príliš rozšírenej korupcie.

| 1.4. | EHSV podporuje diverzifikáciu vidieka v krajinách Východného partnerstva, ktorá by mohla poskytnúť dodatočný zdroj príjmov prostredníctvom alternatívnych činností a príležitostí na vyššiu zamestnanosť. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV podporuje diverzifikáciu vidieka v krajinách Východného partnerstva, ktorá by mohla poskytnúť dodatočný zdroj príjmov prostredníctvom alternatívnych činností a príležitostí na vyššiu zamestnanosť.

| 1.5. | EHSV podporuje Komisiu v jej úsilí vytvoriť stabilný dialóg o poľnohospodárstve a rozvoji vidieka so všetkými partnerskými krajinami a je pripravený pomôcť pri realizácii politík a reforiem každému, kto sa zaviazal urobiť z poľnohospodárstva a rozvoja vidieka kľúčovú oblasť spolupráce s EÚ. Väčšina investícií EÚ by mala byť zameraná na tie krajiny, ktoré poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka urobili svojou prioritou. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV podporuje Komisiu v jej úsilí vytvoriť stabilný dialóg o poľnohospodárstve a rozvoji vidieka so všetkými partnerskými krajinami a je pripravený pomôcť pri realizácii politík a reforiem každému, kto sa zaviazal urobiť z poľnohospodárstva a rozvoja vidieka kľúčovú oblasť spolupráce s EÚ. Väčšina investícií EÚ by mala byť zameraná na tie krajiny, ktoré poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka urobili svojou prioritou.

| 1.6. | EHSV trvá na tom, aby EÚ pomohla krajinám Východného partnerstva pri príprave dlhodobých stratégií rozvoja poľnohospodárstva a vidieka spolu so všetkými príslušnými aktérmi a pri budovaní potrebných celoštátnych a miestnych inštitucionálnych kapacít. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV trvá na tom, aby EÚ pomohla krajinám Východného partnerstva pri príprave dlhodobých stratégií rozvoja poľnohospodárstva a vidieka spolu so všetkými príslušnými aktérmi a pri budovaní potrebných celoštátnych a miestnych inštitucionálnych kapacít.

| 1.7. | EHSV vyjadruje želanie, aby sa po využití zdrojov EÚ vyčlenených pre krajiny Východného partnerstva prísne uplatňoval dôkladný systém monitorovania. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV vyjadruje želanie, aby sa po využití zdrojov EÚ vyčlenených pre krajiny Východného partnerstva prísne uplatňoval dôkladný systém monitorovania.

| 1.8. | EHSV žiada strategickú modernizáciu poľnohospodárstva v krajinách Východného partnerstva, ktorá zvýši domácu výrobu bezpečných potravín udržateľným spôsobom. EHSV je presvedčený, že EÚ by mala ďalej veľmi pomáhať krajinám Východného partnerstva pri zlepšovaní ich produktov z hľadiska sanitárnych a fytosanitárnych noriem a príprave ich programov rozvoja vidieka. Dúfame, že sa bude riadne uplatňovať prehĺbená a komplexná zóna voľného obchodu a že bude z tohto hľadiska účinná. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV žiada strategickú modernizáciu poľnohospodárstva v krajinách Východného partnerstva, ktorá zvýši domácu výrobu bezpečných potravín udržateľným spôsobom. EHSV je presvedčený, že EÚ by mala ďalej veľmi pomáhať krajinám Východného partnerstva pri zlepšovaní ich produktov z hľadiska sanitárnych a fytosanitárnych noriem a príprave ich programov rozvoja vidieka. Dúfame, že sa bude riadne uplatňovať prehĺbená a komplexná zóna voľného obchodu a že bude z tohto hľadiska účinná.

| 1.9. | EHSV vysoko oceňuje význam programu európskeho susedstva pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (ENPARD), ktorý bol spustený na podporu tohto sektora a dúfa, že tento program spolu s prebiehajúcimi alebo plánovanými programami v iných krajinách prinesie udržateľný pokrok v poľnohospodárstve a zlepšenie životných podmienok na vidieku v celom regióne Východného partnerstva. |
| --- | --- |

1.9.

EHSV vysoko oceňuje význam programu európskeho susedstva pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (ENPARD), ktorý bol spustený na podporu tohto sektora a dúfa, že tento program spolu s prebiehajúcimi alebo plánovanými programami v iných krajinách prinesie udržateľný pokrok v poľnohospodárstve a zlepšenie životných podmienok na vidieku v celom regióne Východného partnerstva.

| 1.10. | EHSV jasne vyjadruje svoju pripravenosť podeliť sa v rámci programov ENPARD a v kontexte pevného partnerstva za rozvoj vidieka a udržateľný rozvoj poľnohospodárskeho potenciálu týchto regiónov o skúsenosti EÚ a know-how. Prispeje to nielen k vytváraniu pracovných miest, ale aj k zlepšeniu kvality života ľudí vo vidieckych oblastiach. Okrem toho je podpora poľnohospodárstva a rozvoja vidieka aj kľúčovým prvkom záväzku EÚ dosahovať inkluzívny rast v susedných regiónoch. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV jasne vyjadruje svoju pripravenosť podeliť sa v rámci programov ENPARD a v kontexte pevného partnerstva za rozvoj vidieka a udržateľný rozvoj poľnohospodárskeho potenciálu týchto regiónov o skúsenosti EÚ a know-how. Prispeje to nielen k vytváraniu pracovných miest, ale aj k zlepšeniu kvality života ľudí vo vidieckych oblastiach. Okrem toho je podpora poľnohospodárstva a rozvoja vidieka aj kľúčovým prvkom záväzku EÚ dosahovať inkluzívny rast v susedných regiónoch.

| 1.11. | EHSV trvá na tom, že treba zobrať do úvahy skúsenosti EÚ pri reforme poľnohospodárstva a vidieckych oblastí v predvstupových krajinách, a takisto rozmanitosť skúseností a úsilia v partnerských krajinách. EHSV žiada, aby sa kládol dôraz na účasť občianskej spoločnosti a zapojenie zainteresovaných subjektov v sektore. |
| --- | --- |

1.11.

EHSV trvá na tom, že treba zobrať do úvahy skúsenosti EÚ pri reforme poľnohospodárstva a vidieckych oblastí v predvstupových krajinách, a takisto rozmanitosť skúseností a úsilia v partnerských krajinách. EHSV žiada, aby sa kládol dôraz na účasť občianskej spoločnosti a zapojenie zainteresovaných subjektov v sektore.

| 1.12. | S týmto stanoviskom EHSV jasne vyjadruje aj svoje želanie, aby bola občianska spoločnosť širšie zastúpená v platforme 2 „Hospodárska integrácia a zbližovanie s politikami EÚ“, a to v jej pracovných skupinách pre: poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka; životné prostredie a klimatické zmeny, pokiaľ ide o propagáciu ekologických technológií, ekologických inovácií a biodiverzity; obchod so zameraním na sanitárnu a fytosanitárnu problematiku; malé a stredné podniky, v ktorej sú praktické znalosti a odbornosť výboru užitočným prínosom. |
| --- | --- |

1.12.

S týmto stanoviskom EHSV jasne vyjadruje aj svoje želanie, aby bola občianska spoločnosť širšie zastúpená v platforme 2 „Hospodárska integrácia a zbližovanie s politikami EÚ“, a to v jej pracovných skupinách pre: poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka; životné prostredie a klimatické zmeny, pokiaľ ide o propagáciu ekologických technológií, ekologických inovácií a biodiverzity; obchod so zameraním na sanitárnu a fytosanitárnu problematiku; malé a stredné podniky, v ktorej sú praktické znalosti a odbornosť výboru užitočným prínosom.

| 1.13. | Podpora poľnohospodárstva by sa mohla stať základom hospodárskych reforiem v krajinách Východného partnerstva, na ktorých by sa mohli vybudovať intenzívnejšie hospodárske a obchodné vzťahy s EÚ. Prinieslo by to aj spoľahlivejšiu ochranu proti narúšaniu obchodu s inými partnermi. |
| --- | --- |

1.13.

Podpora poľnohospodárstva by sa mohla stať základom hospodárskych reforiem v krajinách Východného partnerstva, na ktorých by sa mohli vybudovať intenzívnejšie hospodárske a obchodné vzťahy s EÚ. Prinieslo by to aj spoľahlivejšiu ochranu proti narúšaniu obchodu s inými partnermi.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Východné partnerstvo tvorí šesť krajín v dvoch zemepisných oblastiach: v Zakaukazsku, kam patrí Gruzínsko, Arménsko a Azerbajdžan na hranici východnej Európy a juhozápadnej Ázie medzi Čiernym a Kaspickým morom, a Moldavsko, Ukrajina a Bielorusko. Situácia krajín Východného partnerstva je relatívne dynamická. Dve z krajín, Bielorusko a Arménsko, sú už členmi Euroázijskej hospodárskej únie (2). Kríza na Ukrajine pokračuje, pričom sa neustále narúša fungovanie štátnych inštitúcií a právny štát, čo so sebou ako sa zdá prináša fenomén masívneho záberu pôdy (3). Pokračujú pohraničné zrážky medzi Arménskom a Azerbajdžanom, ktoré ovplyvňujú vývoj oblasti. |
| --- | --- |

2.1.

Východné partnerstvo tvorí šesť krajín v dvoch zemepisných oblastiach: v Zakaukazsku, kam patrí Gruzínsko, Arménsko a Azerbajdžan na hranici východnej Európy a juhozápadnej Ázie medzi Čiernym a Kaspickým morom, a Moldavsko, Ukrajina a Bielorusko. Situácia krajín Východného partnerstva je relatívne dynamická. Dve z krajín, Bielorusko a Arménsko, sú už členmi Euroázijskej hospodárskej únie (2). Kríza na Ukrajine pokračuje, pričom sa neustále narúša fungovanie štátnych inštitúcií a právny štát, čo so sebou ako sa zdá prináša fenomén masívneho záberu pôdy (3). Pokračujú pohraničné zrážky medzi Arménskom a Azerbajdžanom, ktoré ovplyvňujú vývoj oblasti.

| 2.2. | Výbor vypracoval stanoviská o otázkach týkajúcich sa Východného partnerstva (4), nikdy sa však nezaoberal problémami vidieka, poľnohospodárstva a udržateľného rozvoja v týchto krajinách. Toto stanovisko preto bude zamerané na možnosti lepšieho rozvoja vidieka a dosiahnutie udržateľnosti v krajinách Východného partnerstva. |
| --- | --- |

2.2.

Výbor vypracoval stanoviská o otázkach týkajúcich sa Východného partnerstva (4), nikdy sa však nezaoberal problémami vidieka, poľnohospodárstva a udržateľného rozvoja v týchto krajinách. Toto stanovisko preto bude zamerané na možnosti lepšieho rozvoja vidieka a dosiahnutie udržateľnosti v krajinách Východného partnerstva.

| 2.3. | EÚ uznáva význam poľnohospodárstva, vidieka a udržateľného rozvoja v krajinách Východného partnerstva a na podporu tohto sektora sa spustil program európskeho susedstva pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (ENPARD). |
| --- | --- |

2.3.

EÚ uznáva význam poľnohospodárstva, vidieka a udržateľného rozvoja v krajinách Východného partnerstva a na podporu tohto sektora sa spustil program európskeho susedstva pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (ENPARD).

| 2.4. | Hlavným nástrojom multilaterálneho zamerania Východného partnerstva sú platformy. Platforma 2 sa zaoberá ekonomickou integráciou medzi partnerskými krajinami a EÚ a zbližovaním s politikami EÚ, čím prispieva k dosiahnutiu cieľov Východného partnerstva. Platforma 2 a jej jednotlivé pracovné skupiny a pracovné oblasti prispejú k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rozvoju slobodného trhového hospodárstva v partnerských krajinách. |
| --- | --- |

2.4.

Hlavným nástrojom multilaterálneho zamerania Východného partnerstva sú platformy. Platforma 2 sa zaoberá ekonomickou integráciou medzi partnerskými krajinami a EÚ a zbližovaním s politikami EÚ, čím prispieva k dosiahnutiu cieľov Východného partnerstva. Platforma 2 a jej jednotlivé pracovné skupiny a pracovné oblasti prispejú k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rozvoju slobodného trhového hospodárstva v partnerských krajinách.

| 2.5. | Vzhľadom na význam poľnohospodárstva a vidieka pri podpore udržateľného a inkluzívneho rozvoja krajín Východného partnerstva bola na konci roku 2012 zriadená pracovná skupina pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, ktorá je prepojená s ENPARD. |
| --- | --- |

2.5.

Vzhľadom na význam poľnohospodárstva a vidieka pri podpore udržateľného a inkluzívneho rozvoja krajín Východného partnerstva bola na konci roku 2012 zriadená pracovná skupina pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, ktorá je prepojená s ENPARD.

| 2.6. | Pracovná skupina pre životné prostredie a klimatické zmeny sa zameriava na spoluprácu so zreteľom na presadzovanie dohôd o pridružení a postupnú aproximáciu s právnymi predpismi EÚ pre oblasť životného prostredia a klimatických zmien. Zahŕňa to podporu zosúladenia s normami EÚ, výmenu informácií a osvedčených postupov, budovanie administratívnych kapacít a podporu rozvoja občianskej spoločnosti. Medzi diskusné témy a činnosti patrí znižovanie množstva odpadu a jeho recyklácia, znižovanie znečisťovania ovzdušia, ochrana biodiverzity a vodné hospodárstvo. Pracovná skupina sa takisto snaží vytvoriť regionálny dialóg o klimatickej politike s cieľom zlepšiť viditeľnosť a vyjednávacie schopnosti partnerských krajín a ich schopnosť spolupracovať s členskými štátmi EÚ v celosvetových rokovaniach o ochrane podnebia. |
| --- | --- |

2.6.

Pracovná skupina pre životné prostredie a klimatické zmeny sa zameriava na spoluprácu so zreteľom na presadzovanie dohôd o pridružení a postupnú aproximáciu s právnymi predpismi EÚ pre oblasť životného prostredia a klimatických zmien. Zahŕňa to podporu zosúladenia s normami EÚ, výmenu informácií a osvedčených postupov, budovanie administratívnych kapacít a podporu rozvoja občianskej spoločnosti. Medzi diskusné témy a činnosti patrí znižovanie množstva odpadu a jeho recyklácia, znižovanie znečisťovania ovzdušia, ochrana biodiverzity a vodné hospodárstvo. Pracovná skupina sa takisto snaží vytvoriť regionálny dialóg o klimatickej politike s cieľom zlepšiť viditeľnosť a vyjednávacie schopnosti partnerských krajín a ich schopnosť spolupracovať s členskými štátmi EÚ v celosvetových rokovaniach o ochrane podnebia.

| 2.7. | V roku 2014 dosiahlo Východné partnerstvo významný pokrok. Nové dohody o pridružení s Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou sa už predbežne uplatňujú. Pri Gruzínsku a Moldavsku predbežné uplatňovanie už zahŕňa prehĺbenú a komplexnú zónu voľného obchodu (DCFTA), zatiaľ čo pri Ukrajine bolo dočasné uplatňovanie tejto časti dohody odložené až do konca roka 2015. Dohoda o pridružení, resp. DCFTA zahŕňa ambiciózne programy politických, hospodárskych a sociálnych reforiem, ktoré príslušné východné partnerské krajiny priblížia k EÚ. |
| --- | --- |

2.7.

V roku 2014 dosiahlo Východné partnerstvo významný pokrok. Nové dohody o pridružení s Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou sa už predbežne uplatňujú. Pri Gruzínsku a Moldavsku predbežné uplatňovanie už zahŕňa prehĺbenú a komplexnú zónu voľného obchodu (DCFTA), zatiaľ čo pri Ukrajine bolo dočasné uplatňovanie tejto časti dohody odložené až do konca roka 2015. Dohoda o pridružení, resp. DCFTA zahŕňa ambiciózne programy politických, hospodárskych a sociálnych reforiem, ktoré príslušné východné partnerské krajiny priblížia k EÚ.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka jednotlivých krajín Východného partnerstva sa líši svojou povahou, zložením a relatívnou veľkosťou a všetky tieto prvky treba vnímať na pozadí určitých tradícií, kultúr a organizačných postupov. Podnebie, prírodné zdroje a umiestnenie tvoria prírodné obmedzenia. |
| --- | --- |

3.1.

Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka jednotlivých krajín Východného partnerstva sa líši svojou povahou, zložením a relatívnou veľkosťou a všetky tieto prvky treba vnímať na pozadí určitých tradícií, kultúr a organizačných postupov. Podnebie, prírodné zdroje a umiestnenie tvoria prírodné obmedzenia.

| 3.2. | Poľnohospodárstvo je hlavným odvetvím hospodárskej štruktúry vo všetkých krajinách Východného partnerstva. Zamestnáva veľkú časť ich obyvateľstva a po desaťročiach ťažkostí má stále veľký potenciál rozvoja. Treba vynaložiť všetko úsilie, aby sa zabezpečilo, že rozvoj produktívnejšieho poľnohospodárstva prinesie výhody pre poľnohospodárov a vidiecke oblasti. |
| --- | --- |

3.2.

Poľnohospodárstvo je hlavným odvetvím hospodárskej štruktúry vo všetkých krajinách Východného partnerstva. Zamestnáva veľkú časť ich obyvateľstva a po desaťročiach ťažkostí má stále veľký potenciál rozvoja. Treba vynaložiť všetko úsilie, aby sa zabezpečilo, že rozvoj produktívnejšieho poľnohospodárstva prinesie výhody pre poľnohospodárov a vidiecke oblasti.

| 3.3. | Mnohé krajiny Východného partnerstva majú početné vidiecke obyvateľstvo, ktorého živobytie do určitej miery zabezpečujú malé a rozdrobené parcely a využívanie pasienkov vo vlastníctve obce alebo štátu. Títo drobní hospodári majú veľmi obmedzené zdroje so slabým potenciálom rastu. V mnohých prípadoch zabezpečujú drobní hospodári prakticky celú národnú produkciu poľnohospodárskych výrobkov. Výrobky vyrobené na malých hospodárstvach majú v prvom rade samozásobiteľský alebo polosamozásobiteľským účel. Predaj prípadných nadbytkov sťažujú obmedzené väzby na organizované trhy a rozpadnutá a spustnutá vidiecka infraštruktúra. Hlavným problémom (najmä v Zakaukazsku) je nedostatok spolupráce, odbornej prípravy a vzdelávania v odvetví, ako aj chýbajúca vhodná daňová sústava. |
| --- | --- |

3.3.

Mnohé krajiny Východného partnerstva majú početné vidiecke obyvateľstvo, ktorého živobytie do určitej miery zabezpečujú malé a rozdrobené parcely a využívanie pasienkov vo vlastníctve obce alebo štátu. Títo drobní hospodári majú veľmi obmedzené zdroje so slabým potenciálom rastu. V mnohých prípadoch zabezpečujú drobní hospodári prakticky celú národnú produkciu poľnohospodárskych výrobkov. Výrobky vyrobené na malých hospodárstvach majú v prvom rade samozásobiteľský alebo polosamozásobiteľským účel. Predaj prípadných nadbytkov sťažujú obmedzené väzby na organizované trhy a rozpadnutá a spustnutá vidiecka infraštruktúra. Hlavným problémom (najmä v Zakaukazsku) je nedostatok spolupráce, odbornej prípravy a vzdelávania v odvetví, ako aj chýbajúca vhodná daňová sústava.

| 3.4. | Vývoj na poľnohospodárskych trhoch a nestálosť cien potravín ukázali, že krajiny Východného partnerstva potrebujú vypracovať poľnohospodársku politiku a politiku rozvoja vidieka vrátane opatrení pre maloroľníkov. Na jednej strane potrebujú zmodernizovať poľnohospodárstvo a udržateľným spôsobom zvýšiť jeho produkciu, a na druhej strane musia rozvíjať vidiecke oblasti a infraštruktúru a rozšíriť možnosti príjmov, ktoré rodinám poskytnú lepšiu kvalitu života a väčšiu perspektívu. |
| --- | --- |

3.4.

Vývoj na poľnohospodárskych trhoch a nestálosť cien potravín ukázali, že krajiny Východného partnerstva potrebujú vypracovať poľnohospodársku politiku a politiku rozvoja vidieka vrátane opatrení pre maloroľníkov. Na jednej strane potrebujú zmodernizovať poľnohospodárstvo a udržateľným spôsobom zvýšiť jeho produkciu, a na druhej strane musia rozvíjať vidiecke oblasti a infraštruktúru a rozšíriť možnosti príjmov, ktoré rodinám poskytnú lepšiu kvalitu života a väčšiu perspektívu.

| 3.5. | Vo väčšine krajín sa uplatňujú programy regionálneho rozvoja vrátane pilotných programov zameraných na možnosti príjmu a zamestnania, ktoré môžu vyplynúť z alternatívnych činností na vidieku. Sú určené na podnietenie rozvoja a hospodárskej diverzifikácie vidieckych oblastí a zmenšovanie regionálnych rozdielov (5). |
| --- | --- |

3.5.

Vo väčšine krajín sa uplatňujú programy regionálneho rozvoja vrátane pilotných programov zameraných na možnosti príjmu a zamestnania, ktoré môžu vyplynúť z alternatívnych činností na vidieku. Sú určené na podnietenie rozvoja a hospodárskej diverzifikácie vidieckych oblastí a zmenšovanie regionálnych rozdielov (5).

| 3.6. | Vidieckemu obyvateľstvu sa vo všetkých krajinách Východného partnerstva už dlho pripisuje malý význam a často je opomínané pri príprave politických opatrení a programov. Jedným z dôsledkov tohto politického vákua je postupné vyľudňovanie vidieka, keďže ekonomicky aktívne obyvateľstvo sa sťahuje do miest alebo do zahraničia. Tieto negatívne demografické trendy spojené s potrebou dynamického pracujúceho obyvateľstva na podporu agrokomplexu si vyžadujú zlepšenie kvality infraštruktúry a zdravotnej starostlivosti a musí sa na ne reagovať stanovením rozhodnejšieho politického a inštitucionálneho záväzku. |
| --- | --- |

3.6.

Vidieckemu obyvateľstvu sa vo všetkých krajinách Východného partnerstva už dlho pripisuje malý význam a často je opomínané pri príprave politických opatrení a programov. Jedným z dôsledkov tohto politického vákua je postupné vyľudňovanie vidieka, keďže ekonomicky aktívne obyvateľstvo sa sťahuje do miest alebo do zahraničia. Tieto negatívne demografické trendy spojené s potrebou dynamického pracujúceho obyvateľstva na podporu agrokomplexu si vyžadujú zlepšenie kvality infraštruktúry a zdravotnej starostlivosti a musí sa na ne reagovať stanovením rozhodnejšieho politického a inštitucionálneho záväzku.

| 3.7. | Poľnohospodárstvo Zakaukazska nevyužíva naplno svoj potenciál a v súčasnosti má nízku produktivitu a konkurencieschopnosť. Degradácia prírodného kapitálu (pôda, voda, lesy atď.), horský terén, zníženie rastlinnej a živočíšnej výroby, narúšanie biodiverzity a ekologickej rovnováhy patria medzi problémy, ktoré spomaľujú rozvoj poľnohospodárstva. Vidiecka chudoba, nedostatok pracovných príležitostí a nízka životná úroveň na vidieku patria medzi faktory prispievajúce k zraniteľnosti vidieka v Zakaukazsku. |
| --- | --- |

3.7.

Poľnohospodárstvo Zakaukazska nevyužíva naplno svoj potenciál a v súčasnosti má nízku produktivitu a konkurencieschopnosť. Degradácia prírodného kapitálu (pôda, voda, lesy atď.), horský terén, zníženie rastlinnej a živočíšnej výroby, narúšanie biodiverzity a ekologickej rovnováhy patria medzi problémy, ktoré spomaľujú rozvoj poľnohospodárstva. Vidiecka chudoba, nedostatok pracovných príležitostí a nízka životná úroveň na vidieku patria medzi faktory prispievajúce k zraniteľnosti vidieka v Zakaukazsku.

| 3.8. | V krajinách Východného partnerstva stále existujú nedostatky v normách, zákonoch, predpisoch a chýbajú komparatívne informácie. Potrebné sú spoločné normy, ktoré budú zodpovedať medzinárodným normám a normám EÚ vrátane opatrení na zabezpečenie súladu, teda na monitorovanie a kontrolu terajších predpisov. Nedostatočne rozvinuté systémy bezpečnosti potravín a ochrany zdravia zvierat, najmä v krajinách Zakaukazska, si vyžaduje úsilie a prácu v oblasti súladu so sanitárnymi a fytosanitárnymi normami, najmä veterinárno-hygienickými normami platnými pri zvieratách a živočíšnych výrobkoch. |
| --- | --- |

3.8.

V krajinách Východného partnerstva stále existujú nedostatky v normách, zákonoch, predpisoch a chýbajú komparatívne informácie. Potrebné sú spoločné normy, ktoré budú zodpovedať medzinárodným normám a normám EÚ vrátane opatrení na zabezpečenie súladu, teda na monitorovanie a kontrolu terajších predpisov. Nedostatočne rozvinuté systémy bezpečnosti potravín a ochrany zdravia zvierat, najmä v krajinách Zakaukazska, si vyžaduje úsilie a prácu v oblasti súladu so sanitárnymi a fytosanitárnymi normami, najmä veterinárno-hygienickými normami platnými pri zvieratách a živočíšnych výrobkoch.

| 3.9. | EHSV je presvedčený, že treba vynaložiť maximálne úsilie, aby sa zabezpečilo, že rozvoj produktívnejšieho poľnohospodárstva prinesie výhody spotrebiteľom, poľnohospodárom a vidieckym oblastiam vo všeobecnosti, ktoré často patria medzi chudobnejšie regióny každej krajiny. S ohľadom na to EÚ v posledných rokoch spolu so svojimi východnými partnermi spustila rozsiahly súbor programov. Tieto programy siahajú od poskytovania osobitnej technickej pomoci pri veľkých odvetvových programoch, až po podporu hĺbkových reforiem poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a potravinovej bezpečnosti. EHSV v každom prípade podporuje prísne monitorovanie účinnosti poľnohospodárskych reforiem v krajinách Východného partnerstva. |
| --- | --- |

3.9.

EHSV je presvedčený, že treba vynaložiť maximálne úsilie, aby sa zabezpečilo, že rozvoj produktívnejšieho poľnohospodárstva prinesie výhody spotrebiteľom, poľnohospodárom a vidieckym oblastiam vo všeobecnosti, ktoré často patria medzi chudobnejšie regióny každej krajiny. S ohľadom na to EÚ v posledných rokoch spolu so svojimi východnými partnermi spustila rozsiahly súbor programov. Tieto programy siahajú od poskytovania osobitnej technickej pomoci pri veľkých odvetvových programoch, až po podporu hĺbkových reforiem poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a potravinovej bezpečnosti. EHSV v každom prípade podporuje prísne monitorovanie účinnosti poľnohospodárskych reforiem v krajinách Východného partnerstva.

| 3.10. | EHSV vyzýva Komisiu a Európsky parlament, aby sa zapojili do obnoveného a prehĺbeného politického dialógu o strategickom plánovaní a reformách poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a udržateľného rozvoja na úrovni jednotlivých štátov, pri ktorých sa budú dodržiavať stanovené pravidlá a ktoré zvýšia konkurencieschopnosť poľnohospodárskych štruktúr a transparentnosť domácich poľnohospodárskych trhov. |
| --- | --- |

3.10.

EHSV vyzýva Komisiu a Európsky parlament, aby sa zapojili do obnoveného a prehĺbeného politického dialógu o strategickom plánovaní a reformách poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a udržateľného rozvoja na úrovni jednotlivých štátov, pri ktorých sa budú dodržiavať stanovené pravidlá a ktoré zvýšia konkurencieschopnosť poľnohospodárskych štruktúr a transparentnosť domácich poľnohospodárskych trhov.

| 3.11. | V záujme podpory rozvoja poľnohospodárstva v krajinách Východného partnerstva EHSV považuje za prvoradé, aby sa vytvorili a posilnili miestne poľnohospodárske organizácie, a to prostredníctvom projektov rozvoja určených na zvýšenie úrovne zastúpenia poľnohospodárov a ich účasti na rozhodovaní. |
| --- | --- |

3.11.

V záujme podpory rozvoja poľnohospodárstva v krajinách Východného partnerstva EHSV považuje za prvoradé, aby sa vytvorili a posilnili miestne poľnohospodárske organizácie, a to prostredníctvom projektov rozvoja určených na zvýšenie úrovne zastúpenia poľnohospodárov a ich účasti na rozhodovaní.

| 3.12. | Činnosť EÚ by sa v krajinách Východného partnerstva mala sústrediť na podnikanie a nemali by sme zabúdať, že podpora podnikania na vidieku má veľký význam a mohlo by sa to dosiahnuť vytvorením vhodného podnikateľského prostredia: dostupnosťou počiatočného kapitálu, bankovými pôžičkami a vhodnými daňovými stimulmi. |
| --- | --- |

3.12.

Činnosť EÚ by sa v krajinách Východného partnerstva mala sústrediť na podnikanie a nemali by sme zabúdať, že podpora podnikania na vidieku má veľký význam a mohlo by sa to dosiahnuť vytvorením vhodného podnikateľského prostredia: dostupnosťou počiatočného kapitálu, bankovými pôžičkami a vhodnými daňovými stimulmi.

| 3.13. | EHSV považuje za nevyhnutné zdôrazniť a zlepšiť postavenie žien a mladých ľudí v poľnohospodárstve a vidieckej spoločnosti prostredníctvom širšieho začlenenia do odbornej prípravy a osobitných opatrení v plánoch rozvoja vidieka. |
| --- | --- |

3.13.

EHSV považuje za nevyhnutné zdôrazniť a zlepšiť postavenie žien a mladých ľudí v poľnohospodárstve a vidieckej spoločnosti prostredníctvom širšieho začlenenia do odbornej prípravy a osobitných opatrení v plánoch rozvoja vidieka.

| 3.14. | EHSV dúfa, že pracovná skupina pre životné prostredie a klimatické zmeny bude úspešná pri realizácii týchto troch projektov, ktoré sú súčasťou platformy 2 „Hospodárska integrácia a zbližovanie s politikami EÚ“: Spoločný systém environmentálnych informácií (SSEI) (6), GREEN Project (7) a Clima East Package (8). |
| --- | --- |

3.14.

EHSV dúfa, že pracovná skupina pre životné prostredie a klimatické zmeny bude úspešná pri realizácii týchto troch projektov, ktoré sú súčasťou platformy 2 „Hospodárska integrácia a zbližovanie s politikami EÚ“: Spoločný systém environmentálnych informácií (SSEI) (6), GREEN Project (7) a Clima East Package (8).

| 3.15. | EHSV vyzýva Komisiu a Európsky parlament, aby pokračovali v úsilí o zlepšenie environmentálneho riadenia a systémov zberu a správy údajov v regióne Východného partnerstva s cieľom pomáhať krajinám Východného partnerstva, pokiaľ ide o zmierňovanie klimatických zmien a adaptáciu na ne, zamerať sa na ekologické politické opatrenia a ukázať udržateľné modely spotreby a výroby. |
| --- | --- |

3.15.

EHSV vyzýva Komisiu a Európsky parlament, aby pokračovali v úsilí o zlepšenie environmentálneho riadenia a systémov zberu a správy údajov v regióne Východného partnerstva s cieľom pomáhať krajinám Východného partnerstva, pokiaľ ide o zmierňovanie klimatických zmien a adaptáciu na ne, zamerať sa na ekologické politické opatrenia a ukázať udržateľné modely spotreby a výroby.

| 3.16. | EHSV uznáva význam trvalého rozvoja programu ekologizácie ekonomík vo východnom susedstve (EaP GREEN), ktorý realizuje OECD v spolupráci s UNECE, UNEP a UNIDO na pomoc krajinám Východného partnerstva pri prechode na ekologické hospodárstvo. |
| --- | --- |

3.16.

EHSV uznáva význam trvalého rozvoja programu ekologizácie ekonomík vo východnom susedstve (EaP GREEN), ktorý realizuje OECD v spolupráci s UNECE, UNEP a UNIDO na pomoc krajinám Východného partnerstva pri prechode na ekologické hospodárstvo.

4.   Pripomienky k jednotlivým krajinám

4.1.   
  Arménsko

| 4.1.1. | V Arménsku je poľnohospodárstvo je hlavným hospodárskym odvetvím pričom približne tretina obyvateľstva žije v hornatých a riedko osídlených vidieckych oblastiach, kde je ako zdroj živobytia dôležité samozásobiteľské a polosamozásobiteľské poľnohospodárstvo. Prakticky celý hrubý poľnohospodársky produkt (približne 97 %) vyrábajú malé poľnohospodárske podniky. |
| --- | --- |

4.1.1.

V Arménsku je poľnohospodárstvo je hlavným hospodárskym odvetvím pričom približne tretina obyvateľstva žije v hornatých a riedko osídlených vidieckych oblastiach, kde je ako zdroj živobytia dôležité samozásobiteľské a polosamozásobiteľské poľnohospodárstvo. Prakticky celý hrubý poľnohospodársky produkt (približne 97 %) vyrábajú malé poľnohospodárske podniky.

| 4.1.2. | Arménsko tiež uplatnilo jeden z najkomplexnejších programov pozemkovej reformy a do polovice roku 1994 sprivatizovalo väčšinu poľnohospodárskej pôdy. Výsledkom bolo rozdelenie pozemkov na viac ako 1,2 milióna parciel. |
| --- | --- |

4.1.2.

Arménsko tiež uplatnilo jeden z najkomplexnejších programov pozemkovej reformy a do polovice roku 1994 sprivatizovalo väčšinu poľnohospodárskej pôdy. Výsledkom bolo rozdelenie pozemkov na viac ako 1,2 milióna parciel.

| 4.1.3. | Arménsko má obmedzené zdroje pôdy. Orná pôda predstavuje len 16,8 % celkovej plochy územia. Úrodná pôda sopečného pôvodu umožňuje pestovanie pšenice a jačmeňa a poskytuje pastviny pre zvieratá. Medzi zavlažované plodiny patria marhule, broskyne, slivky, jablká, čerešne, vlašské orechy, figy, duly, granátové jablká, iné ovocie a hrozno, ktoré je základom jeho medzinárodne uznávaného brandy. |
| --- | --- |

4.1.3.

Arménsko má obmedzené zdroje pôdy. Orná pôda predstavuje len 16,8 % celkovej plochy územia. Úrodná pôda sopečného pôvodu umožňuje pestovanie pšenice a jačmeňa a poskytuje pastviny pre zvieratá. Medzi zavlažované plodiny patria marhule, broskyne, slivky, jablká, čerešne, vlašské orechy, figy, duly, granátové jablká, iné ovocie a hrozno, ktoré je základom jeho medzinárodne uznávaného brandy.

| 4.1.4. | Rokovania o dohode o pridružení vrátane DCFTA, boli ukončené v júli 2013. Keďže sa však Arménsko pripojilo k colnej únii, ako bolo oznámené v septembri 2013, nebola podpísaná dohoda o pridružení, ktorá je nezlučiteľná s členstvom v colnej únii. Európska únia naďalej spolupracuje s Arménskom vo všetkých oblastiach, ktoré sú v súlade s touto voľbou. |
| --- | --- |

4.1.4.

Rokovania o dohode o pridružení vrátane DCFTA, boli ukončené v júli 2013. Keďže sa však Arménsko pripojilo k colnej únii, ako bolo oznámené v septembri 2013, nebola podpísaná dohoda o pridružení, ktorá je nezlučiteľná s členstvom v colnej únii. Európska únia naďalej spolupracuje s Arménskom vo všetkých oblastiach, ktoré sú v súlade s touto voľbou.

4.2.   
  Azerbajdžan

| 4.2.1. | Keďže hospodárstvo Azerbajdžanu závisí od priemyslu ropy a zemného plynu ako hlavného odvetvia, poľnohospodárstvo je kľúčovou zložkou neropnej časti hospodárstva krajiny. Takmer polovica azerbajdžanského obyvateľstva žije na vidieku a ich živobytie závisí od poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

4.2.1.

Keďže hospodárstvo Azerbajdžanu závisí od priemyslu ropy a zemného plynu ako hlavného odvetvia, poľnohospodárstvo je kľúčovou zložkou neropnej časti hospodárstva krajiny. Takmer polovica azerbajdžanského obyvateľstva žije na vidieku a ich živobytie závisí od poľnohospodárstva.

| 4.2.2. | Najbežnejšie je zmiešané poľnohospodárstvo s podobnými osevnými postupmi. Hlavné poľnohospodárske plodiny v Azerbajdžane sú plodiny určené na predaj: hrozno, bavlna, tabak, citrusové ovocie a zelenina. Dobytok, mliečne výrobky, víno a liehoviny sú takisto dôležité poľnohospodárske výrobky. |
| --- | --- |

4.2.2.

Najbežnejšie je zmiešané poľnohospodárstvo s podobnými osevnými postupmi. Hlavné poľnohospodárske plodiny v Azerbajdžane sú plodiny určené na predaj: hrozno, bavlna, tabak, citrusové ovocie a zelenina. Dobytok, mliečne výrobky, víno a liehoviny sú takisto dôležité poľnohospodárske výrobky.

| 4.2.3. | V roku 2010 sa začali rokovania medzi EÚ a Azerbajdžanom o dohode o pridružení (vrátane DCFTA vzhľadom na žiadosť o vstup do WTO, ktorá ešte nebola schválená). Vláda Azerbajdžanu v roku 1997 oficiálne požiadala sekretariát WTO, aby sa mohla stať členom WTO, a o tejto žiadosti sa ešte stále rokuje. |
| --- | --- |

4.2.3.

V roku 2010 sa začali rokovania medzi EÚ a Azerbajdžanom o dohode o pridružení (vrátane DCFTA vzhľadom na žiadosť o vstup do WTO, ktorá ešte nebola schválená). Vláda Azerbajdžanu v roku 1997 oficiálne požiadala sekretariát WTO, aby sa mohla stať členom WTO, a o tejto žiadosti sa ešte stále rokuje.

4.3.   
  Bielorusko

| 4.3.1. | Poľnohospodárstvo v Bielorusku zamestnáva asi jednu desatinu pracovných síl a prevahu v ňom majú veľké družstevné a štátne podniky. Vo väčšej časti krajiny sa prevádzkuje zmiešaná rastlinná a živočíšna výroba. Dôležitými výrobkami rastlinnej výroby sú zemiaky, cukrová repa, jačmeň, pšenica, raž a kukurica. Veľký podiel obilia sa používa na kŕmenie zvierat. Medzi hlavné hospodárske zvieratá patrí hovädzí dobytok, hydina a ošípané. Takmer dve pätiny Bieloruska sú pokryté lesmi, ktoré sa využívajú na ťažbu dreva a jeho spracovanie na papierenské výrobky. |
| --- | --- |

4.3.1.

Poľnohospodárstvo v Bielorusku zamestnáva asi jednu desatinu pracovných síl a prevahu v ňom majú veľké družstevné a štátne podniky. Vo väčšej časti krajiny sa prevádzkuje zmiešaná rastlinná a živočíšna výroba. Dôležitými výrobkami rastlinnej výroby sú zemiaky, cukrová repa, jačmeň, pšenica, raž a kukurica. Veľký podiel obilia sa používa na kŕmenie zvierat. Medzi hlavné hospodárske zvieratá patrí hovädzí dobytok, hydina a ošípané. Takmer dve pätiny Bieloruska sú pokryté lesmi, ktoré sa využívajú na ťažbu dreva a jeho spracovanie na papierenské výrobky.

| 4.3.2. | Ratifikácia dohody o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Bieloruskom (dohodnutej v roku 1995) je vzhľadom na politickú situáciu v krajine zmrazená od roku 1997. |
| --- | --- |

4.3.2.

Ratifikácia dohody o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Bieloruskom (dohodnutej v roku 1995) je vzhľadom na politickú situáciu v krajine zmrazená od roku 1997.

| 4.3.3. | Bielorusko požiadalo o členstvo vo WTO v roku 1993. Rokovania o jeho členstve prebiehajú. |
| --- | --- |

4.3.3.

Bielorusko požiadalo o členstvo vo WTO v roku 1993. Rokovania o jeho členstve prebiehajú.

4.4.   
  Gruzínsko

| 4.4.1. | Poľnohospodárstvo má v Gruzínsku rozhodujúci význam pre obyvateľov krajiny, pretože na vidieku, kde žije takmer polovica obyvateľov Gruzínska, poskytuje dôležitú záchrannú sieť. Vidiecka pôda je veľmi rozdrobená: 95 % poľnohospodárov sú maloroľníci. Jedna rodina má obvykle približne 1,2 hektára pôdy a 2 kravy. Táto roztrieštenosť sa zvýraznila počas privatizácie pôdy v 90. rokoch 20. storočia, z ktorej vzišla nová trieda asi pol milióna „poľnohospodárov“ kvalifikovaných ako samostatne hospodáriaci roľníci. |
| --- | --- |

4.4.1.

Poľnohospodárstvo má v Gruzínsku rozhodujúci význam pre obyvateľov krajiny, pretože na vidieku, kde žije takmer polovica obyvateľov Gruzínska, poskytuje dôležitú záchrannú sieť. Vidiecka pôda je veľmi rozdrobená: 95 % poľnohospodárov sú maloroľníci. Jedna rodina má obvykle približne 1,2 hektára pôdy a 2 kravy. Táto roztrieštenosť sa zvýraznila počas privatizácie pôdy v 90. rokoch 20. storočia, z ktorej vzišla nová trieda asi pol milióna „poľnohospodárov“ kvalifikovaných ako samostatne hospodáriaci roľníci.

| 4.4.2. | Mlieko a mäso sú všade poľnohospodárskymi výrobkami s najvyššou hodnotou. Chovatelia poskytujú zvieratám len malé množstvá vysoko kvalitného krmiva a využívajú bezplatné alebo veľmi lacné pasienky a v zime seno. Výsledkom je nielen nízka dojivosť, ale mimoriadne to sťažuje aj konkurencieschopnú výrobu mäsa. Veľmi dôležitou časťou poľnohospodárstva je produkcia vína. Väčšina poľnohospodárskej činnosti sa sústreďuje v úrodných záplavových územiach údolí riek, pričom hlavné plodiny sú citrusové plody, hrozno a orechy. |
| --- | --- |

4.4.2.

Mlieko a mäso sú všade poľnohospodárskymi výrobkami s najvyššou hodnotou. Chovatelia poskytujú zvieratám len malé množstvá vysoko kvalitného krmiva a využívajú bezplatné alebo veľmi lacné pasienky a v zime seno. Výsledkom je nielen nízka dojivosť, ale mimoriadne to sťažuje aj konkurencieschopnú výrobu mäsa. Veľmi dôležitou časťou poľnohospodárstva je produkcia vína. Väčšina poľnohospodárskej činnosti sa sústreďuje v úrodných záplavových územiach údolí riek, pričom hlavné plodiny sú citrusové plody, hrozno a orechy.

| 4.4.3. | Vzťahy medzi EÚ a Gruzínskom sa riadia Dohodou o partnerstve a spolupráci, ktorá nahradila dohodu o pridružení Gruzínska k EÚ vrátane DCFTA podpísanú 27. júna 2014, ktorá sa predbežne uplatňuje od 1. septembra 2014. Pokiaľ ide o obchod s poľnohospodárskymi výrobkami, v rámci DCFTA boli udelené ambiciózne koncesie. Dovoz poľnohospodárskych výrobkov z EÚ do Gruzínska je úplne liberalizovaný. |
| --- | --- |

4.4.3.

Vzťahy medzi EÚ a Gruzínskom sa riadia Dohodou o partnerstve a spolupráci, ktorá nahradila dohodu o pridružení Gruzínska k EÚ vrátane DCFTA podpísanú 27. júna 2014, ktorá sa predbežne uplatňuje od 1. septembra 2014. Pokiaľ ide o obchod s poľnohospodárskymi výrobkami, v rámci DCFTA boli udelené ambiciózne koncesie. Dovoz poľnohospodárskych výrobkov z EÚ do Gruzínska je úplne liberalizovaný.

4.5.   
  Moldavsko

| 4.5.1. | Pre Moldavsko je poľnohospodárstvo mimoriadne dôležité. Poľnohospodárska pôda predstavuje 75 % celkovej plochy územia a jej najväčšia časť sa využíva na pestovanie jedno- a dvojročných rastlín. Približne desatina pôdy sa využíva na pestovanie trvácich rastlín. Moldavská spoločnosť je prevažne vidiecka, pričom poľnohospodárstvo zamestnáva 26,4 % ekonomicky činného obyvateľstva a vytvára 14,6 % HDP krajiny. |
| --- | --- |

4.5.1.

Pre Moldavsko je poľnohospodárstvo mimoriadne dôležité. Poľnohospodárska pôda predstavuje 75 % celkovej plochy územia a jej najväčšia časť sa využíva na pestovanie jedno- a dvojročných rastlín. Približne desatina pôdy sa využíva na pestovanie trvácich rastlín. Moldavská spoločnosť je prevažne vidiecka, pričom poľnohospodárstvo zamestnáva 26,4 % ekonomicky činného obyvateľstva a vytvára 14,6 % HDP krajiny.

| 4.5.2. | Po pozemkovej reforme sa zmenila štruktúra poľnohospodárskeho využívania pôdy. Po privatizácii v 90. rokoch 20. storočia zostáva veľký podiel pôdy v podobe malých individuálnych parciel. Výsledkom privatizácie je priemerné vlastníctvo pôdy s rozlohou 1,4 ha, ktorá je ďalej rozčlenená na oddelené parcely podľa druhu pôdy (orná pôda, ovocné sady, vinice) medzi približne 1 milión vlastníkov. Z celkovej rozlohy pripadá 0,66 milióna hektárov poľnohospodárskej pôdy na verejnú formu vlastníctva (26,2 %) a 1,84 milióna hektárov na súkromnú formu vlastníctva a/alebo užívania (73,8 %). |
| --- | --- |

4.5.2.

Po pozemkovej reforme sa zmenila štruktúra poľnohospodárskeho využívania pôdy. Po privatizácii v 90. rokoch 20. storočia zostáva veľký podiel pôdy v podobe malých individuálnych parciel. Výsledkom privatizácie je priemerné vlastníctvo pôdy s rozlohou 1,4 ha, ktorá je ďalej rozčlenená na oddelené parcely podľa druhu pôdy (orná pôda, ovocné sady, vinice) medzi približne 1 milión vlastníkov. Z celkovej rozlohy pripadá 0,66 milióna hektárov poľnohospodárskej pôdy na verejnú formu vlastníctva (26,2 %) a 1,84 milióna hektárov na súkromnú formu vlastníctva a/alebo užívania (73,8 %).

| 4.5.3. | Pokiaľ ide o hodnotu poľnohospodárskej výroby, rastlinná výroba prispieva k celkovej hodnote viac ako dvomi tretinami, kým živočíšna výroba prispieva približne 30 % a služby prispievajú 2,4 %. Hrozno a mlieko sú poľnohospodárskymi výrobkami s najvyššou hodnotou. |
| --- | --- |

4.5.3.

Pokiaľ ide o hodnotu poľnohospodárskej výroby, rastlinná výroba prispieva k celkovej hodnote viac ako dvomi tretinami, kým živočíšna výroba prispieva približne 30 % a služby prispievajú 2,4 %. Hrozno a mlieko sú poľnohospodárskymi výrobkami s najvyššou hodnotou.

| 4.5.4. | Od roku 1998 sa vzťahy medzi EÚ a Moldavskom riadia Dohodou o partnerstve a spolupráci, ktorú teraz nahradila dohoda o pridružení Moldavska k EÚ podpísaná 27. júna 2014, vrátane DCFTA, ktorá sa predbežne uplatňuje od 1. septembra 2014. |
| --- | --- |

4.5.4.

Od roku 1998 sa vzťahy medzi EÚ a Moldavskom riadia Dohodou o partnerstve a spolupráci, ktorú teraz nahradila dohoda o pridružení Moldavska k EÚ podpísaná 27. júna 2014, vrátane DCFTA, ktorá sa predbežne uplatňuje od 1. septembra 2014.

4.6.   
  Ukrajina

| 4.6.1. | Čiastočne z dôvodu úrodnej pôdy a priaznivého podnebia má Ukrajina vysoko rozvinutú rastlinnú výrobu. Jej produkcia obilia a zemiakov patrí medzi najvyššie v Európe, a krajina patrí medzi najväčších svetových producentov cukrovej repy a slnečnicového oleja. Ukrajinská živočíšna výroba zaostáva za rastlinnou výrobou, ale jej celková produkcia je i tak podstatne vyššia, než produkcia vo väčšine ostatných európskych krajín. |
| --- | --- |

4.6.1.

Čiastočne z dôvodu úrodnej pôdy a priaznivého podnebia má Ukrajina vysoko rozvinutú rastlinnú výrobu. Jej produkcia obilia a zemiakov patrí medzi najvyššie v Európe, a krajina patrí medzi najväčších svetových producentov cukrovej repy a slnečnicového oleja. Ukrajinská živočíšna výroba zaostáva za rastlinnou výrobou, ale jej celková produkcia je i tak podstatne vyššia, než produkcia vo väčšine ostatných európskych krajín.

| 4.6.2. | Nová dohoda o pridružení vrátane DCFTA sa dosiahla v rokoch 2007 – 2011 a bola podpísaná v roku 2012. Politické časti dohody o pridružení boli nakoniec podpísané 21. marca 2014, zatiaľ čo zvyšné časti dohody o pridružení vrátane DCFTA boli podpísané 27. júna 2014. Od 23. apríla 2014 EÚ jednostranne poskytla autonómne obchodné preferencie na podporu Ukrajiny v súčasnej situácie. |
| --- | --- |

4.6.2.

Nová dohoda o pridružení vrátane DCFTA sa dosiahla v rokoch 2007 – 2011 a bola podpísaná v roku 2012. Politické časti dohody o pridružení boli nakoniec podpísané 21. marca 2014, zatiaľ čo zvyšné časti dohody o pridružení vrátane DCFTA boli podpísané 27. júna 2014. Od 23. apríla 2014 EÚ jednostranne poskytla autonómne obchodné preferencie na podporu Ukrajiny v súčasnej situácie.

| 4.6.3. | V júli 2014 bol spustený projekt „Zlepšenie systému kontroly bezpečnosti potravín na Ukrajine“ s cieľom zlepšiť hygienickú kvalitu ukrajinských potravinárskych výrobkov a zvýšiť dôveru ukrajinských spotrebiteľov v domácu produkciu. EÚ tiež pomáha Štátnej veterinárnej a fytosanitárnej službe Ukrajiny pri zlepšení systému zabezpečenia bezpečných potravín „z farmy na stôl“. S rozpočtom vo výške takmer 3,8 milióna EUR na 33 mesiacov je tento projekt súčasťou prioritnej oblasti „bezpečnosť potravín a potravinová bezpečnosť“. |
| --- | --- |

4.6.3.

V júli 2014 bol spustený projekt „Zlepšenie systému kontroly bezpečnosti potravín na Ukrajine“ s cieľom zlepšiť hygienickú kvalitu ukrajinských potravinárskych výrobkov a zvýšiť dôveru ukrajinských spotrebiteľov v domácu produkciu. EÚ tiež pomáha Štátnej veterinárnej a fytosanitárnej službe Ukrajiny pri zlepšení systému zabezpečenia bezpečných potravín „z farmy na stôl“. S rozpočtom vo výške takmer 3,8 milióna EUR na 33 mesiacov je tento projekt súčasťou prioritnej oblasti „bezpečnosť potravín a potravinová bezpečnosť“.

5.   Úloha programu ENPARD

| 5.1. | ENPARD bol vytvorený dvomi spoločnými oznámeniami Európskej komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť z marca a mája 2011, ako súčasť záväzku EÚ dosahovať inkluzívny rast a stabilitu vo svojom susedstve, pričom sa uznáva potenciálny význam poľnohospodárstva z hľadiska potravinovej bezpečnosti, udržateľnej výroby a zamestnanosti na vidieku. |
| --- | --- |

5.1.

ENPARD bol vytvorený dvomi spoločnými oznámeniami Európskej komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť z marca a mája 2011, ako súčasť záväzku EÚ dosahovať inkluzívny rast a stabilitu vo svojom susedstve, pričom sa uznáva potenciálny význam poľnohospodárstva z hľadiska potravinovej bezpečnosti, udržateľnej výroby a zamestnanosti na vidieku.

| 5.2. | EÚ ponúka dialóg o programe ENPARD všetkým partnerským krajinám a je pripravená pomôcť pri uplatňovaní politiky ENPARD a súvisiacich reforiem každému, kto sa zaviazal urobiť z poľnohospodárstva a rozvoja vidieka kľúčovú oblasť spolupráce s EÚ. Patrí sem aj pomoc pri príprave dlhodobých stratégií rozvoja poľnohospodárstva a vidieka spolu so všetkými príslušnými aktérmi a pri budovaní potrebných celoštátnych a miestnych inštitucionálnych kapacít. |
| --- | --- |

5.2.

EÚ ponúka dialóg o programe ENPARD všetkým partnerským krajinám a je pripravená pomôcť pri uplatňovaní politiky ENPARD a súvisiacich reforiem každému, kto sa zaviazal urobiť z poľnohospodárstva a rozvoja vidieka kľúčovú oblasť spolupráce s EÚ. Patrí sem aj pomoc pri príprave dlhodobých stratégií rozvoja poľnohospodárstva a vidieka spolu so všetkými príslušnými aktérmi a pri budovaní potrebných celoštátnych a miestnych inštitucionálnych kapacít.

| 5.3. | Tento program už v Gruzínsku prináša výsledky: zákon o poľnohospodárskych družstvách, sieť 54 „poľnohospodárskych strategických informačno-konzultačných stredísk“ atď. Európska únia podpísala 11. marca 2014 štyri granty s celkovou sumou 15 miliónov EUR na podporu maloroľníkov v Gruzínsku v rámci iniciatívy ENPARD. Projekty pomôžu vytvoriť viac ako 160 družstiev s technickou pomocou a budú zamerané na všetky regióny Gruzínska. Cieľom týchto družstiev bude umožniť maloroľníkom združovať sa a získať úspory z rozsahu, zvyšovať svoju efektívnosť a zlepšiť svoje prepojenie na trhy. Celkový rozpočet ENPARD pre Gruzínsko je 52 miliónov EUR počas piatich rokov (marec 2013 – marec 2018). |
| --- | --- |

5.3.

Tento program už v Gruzínsku prináša výsledky: zákon o poľnohospodárskych družstvách, sieť 54 „poľnohospodárskych strategických informačno-konzultačných stredísk“ atď. Európska únia podpísala 11. marca 2014 štyri granty s celkovou sumou 15 miliónov EUR na podporu maloroľníkov v Gruzínsku v rámci iniciatívy ENPARD. Projekty pomôžu vytvoriť viac ako 160 družstiev s technickou pomocou a budú zamerané na všetky regióny Gruzínska. Cieľom týchto družstiev bude umožniť maloroľníkom združovať sa a získať úspory z rozsahu, zvyšovať svoju efektívnosť a zlepšiť svoje prepojenie na trhy. Celkový rozpočet ENPARD pre Gruzínsko je 52 miliónov EUR počas piatich rokov (marec 2013 – marec 2018).

| 5.4. | Pomoc EÚ Arménsku dosiahla v rokoch 2011 – 2013 157 miliónov EUR (v porovnaní s 98,4 mil. EUR rokoch 2007 – 2010). V decembri 2013 schválila EÚ nové financovanie vo výške 41 miliónov EUR na podporu občianskej spoločnosti, regionálneho rozvoja a poľnohospodárstva v Arménsku v rámci európskej susedskej politiky. Z tejto celkovej sumy je 25 miliónov EUR vyčlenených na vykonávanie iniciatívy ENPARD v Arménsku. Tieto prostriedky budú použité predovšetkým na zlepšenie výkonnosti inštitúcií súvisiacich s poľnohospodárstvom, podporu rozvoja združení poľnohospodárov, vypracovanie poľnohospodárskych štatistík a zlepšenie prístupu k cenovo dostupným potravinám pre občanov Arménska. Týka sa to aj zlepšenia podmienok na vidieku vytváraním pracovných miest, rozvojom verejno-súkromných partnerstiev a odbornou prípravou pracovných síl. |
| --- | --- |

5.4.

Pomoc EÚ Arménsku dosiahla v rokoch 2011 – 2013 157 miliónov EUR (v porovnaní s 98,4 mil. EUR rokoch 2007 – 2010). V decembri 2013 schválila EÚ nové financovanie vo výške 41 miliónov EUR na podporu občianskej spoločnosti, regionálneho rozvoja a poľnohospodárstva v Arménsku v rámci európskej susedskej politiky. Z tejto celkovej sumy je 25 miliónov EUR vyčlenených na vykonávanie iniciatívy ENPARD v Arménsku. Tieto prostriedky budú použité predovšetkým na zlepšenie výkonnosti inštitúcií súvisiacich s poľnohospodárstvom, podporu rozvoja združení poľnohospodárov, vypracovanie poľnohospodárskych štatistík a zlepšenie prístupu k cenovo dostupným potravinám pre občanov Arménska. Týka sa to aj zlepšenia podmienok na vidieku vytváraním pracovných miest, rozvojom verejno-súkromných partnerstiev a odbornou prípravou pracovných síl.

| 5.5. | Pokiaľ ide o Moldavsko, ukázalo sa, že užitočným nástrojom na vytváranie pracovných miest v moldavských provinciách je program ekonomickej stimulácie vidieka, ktorý prebieha od roku 2010. Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka boli označené za prioritné odvetvia rozvojovej spolupráce EÚ s Moldavskom v rokoch 2014 – 2017 s prostriedkami na pomoc týmto odvetviam v sume od 100 do 120 miliónov EUR. V tejto súvislosti bol v lete 2014 schválený komplexný program ENPARD pre Moldavsko s rozpočtom 64 miliónov EUR, ktorý sa začal uplatňovať od začiatku roka 2015. Rozpočtovou podporou a technickou pomocou v rámci programu sa bude podporovať dlhodobá komplexná stratégia rozvoja odvetvia, ktorú vypracovala vláda. Finančná pomoc pomáha zvýšiť konkurencieschopnosť poľnohospodárstva a prehĺbi diskusiu o vypracovaní nových politík. |
| --- | --- |

5.5.

Pokiaľ ide o Moldavsko, ukázalo sa, že užitočným nástrojom na vytváranie pracovných miest v moldavských provinciách je program ekonomickej stimulácie vidieka, ktorý prebieha od roku 2010. Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka boli označené za prioritné odvetvia rozvojovej spolupráce EÚ s Moldavskom v rokoch 2014 – 2017 s prostriedkami na pomoc týmto odvetviam v sume od 100 do 120 miliónov EUR. V tejto súvislosti bol v lete 2014 schválený komplexný program ENPARD pre Moldavsko s rozpočtom 64 miliónov EUR, ktorý sa začal uplatňovať od začiatku roka 2015. Rozpočtovou podporou a technickou pomocou v rámci programu sa bude podporovať dlhodobá komplexná stratégia rozvoja odvetvia, ktorú vypracovala vláda. Finančná pomoc pomáha zvýšiť konkurencieschopnosť poľnohospodárstva a prehĺbi diskusiu o vypracovaní nových politík.

6.   Úloha EHSV

| 6.1. | EHSV, ktorý si uvedomuje rozhodujúcu úlohu občianskej spoločnosti v krajinách Východného partnerstva, je pripravený zohrávať aktívnu úlohu a podeliť sa o odborné vedomosti s cieľom vybudovať efektívnejšie poľnohospodárstvo, a to predovšetkým:






  — | pomocou pri mapovaní organizácií občianskej spoločnosti v sfére poľnohospodárstva a udržateľného rozvoja a zlepšovaním situácie otvoreným a inkluzívnym dialógom so širokým spektrom aktérov, |
| --- | --- | --- |

6.1.

EHSV, ktorý si uvedomuje rozhodujúcu úlohu občianskej spoločnosti v krajinách Východného partnerstva, je pripravený zohrávať aktívnu úlohu a podeliť sa o odborné vedomosti s cieľom vybudovať efektívnejšie poľnohospodárstvo, a to predovšetkým:

—

pomocou pri mapovaní organizácií občianskej spoločnosti v sfére poľnohospodárstva a udržateľného rozvoja a zlepšovaním situácie otvoreným a inkluzívnym dialógom so širokým spektrom aktérov,

| — | poskytovaním svojich odborných vedomostí, vrátane poznatkov získaných z nových členských štátov vstupujúcich do EÚ, pokiaľ ide o stanovenie konkrétnych kritérií a postupov ako vytvoriť skutočne reprezentatívne poľnohospodárske a environmentálne organizácie občianskej spoločnosti a začleniť ich do rozhodovania v krajinách Východného partnerstva, |
| --- | --- |

—

poskytovaním svojich odborných vedomostí, vrátane poznatkov získaných z nových členských štátov vstupujúcich do EÚ, pokiaľ ide o stanovenie konkrétnych kritérií a postupov ako vytvoriť skutočne reprezentatívne poľnohospodárske a environmentálne organizácie občianskej spoločnosti a začleniť ich do rozhodovania v krajinách Východného partnerstva,

| — | výmenou osvedčených postupov v oblastiach, ako je poľnohospodárstvo, siete rozvoja vidieka, udržateľný rozvoj, podnikanie a sociálna zodpovednosť podnikov, |
| --- | --- |

—

výmenou osvedčených postupov v oblastiach, ako je poľnohospodárstvo, siete rozvoja vidieka, udržateľný rozvoj, podnikanie a sociálna zodpovednosť podnikov,

| — | aktívnejším zapojením do práce platformy 2 Východného partnerstva „Hospodárska integrácia a zbližovanie s politikami EÚ“, najmä pracovnej skupiny pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a pracovnej skupiny pre životné prostredie a zmenu klímy so zreteľom na podporu ekologických technológií, ekologickej inovácie a biodiverzity. |
| --- | --- |

—

aktívnejším zapojením do práce platformy 2 Východného partnerstva „Hospodárska integrácia a zbližovanie s politikami EÚ“, najmä pracovnej skupiny pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a pracovnej skupiny pre životné prostredie a zmenu klímy so zreteľom na podporu ekologických technológií, ekologickej inovácie a biodiverzity.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Spoločný konzultačný dokument „Príprava novej európskej susedskej politiky“, 4. marca 2015.

1

(2)  Prezidenti Kazachstanu, Bieloruska a Ruska podpísali 29. mája 2014 zmluvu o Euroázijskej hospodárskej únii. Zmluva o pristúpení Arménska k tejto únii bola podpísaná 9. októbra 2014 a nadobudla účinnosť 2. januára 2015.

2

(3)  http://www.bundestag.de/presse/hib/2015_01/-/357564

3

(4)  Ú. v. EÚ C 12, 15.1.2015, s. 48, Ú. v. EÚ C 161, 6.6.2013, s. 40, Ú. v. EÚ C 299, 4.10.2012, s. 34, Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011, s. 37, Ú. v. EÚ C 277, 17.11.2009, s. 30.

4

(5)  V roku 2014 Gruzínsko spustilo svoj druhý program regionálneho rozvoja, aby poskytlo ďalšiu podporu pri zlepšovaní sociálno-ekonomického rozvoja všetkých svojich deviatich regiónov a životných podmienok obyvateľstva. V Arménsku pokračovalo v roku 2014 uplatňovanie programu podpory regionálneho rozvoja. Moldavsko využíva nový projekt, ktorého cieľom je zlepšiť regionálne plánovanie a rozpracované projekty pre severné, južné a stredné rozvojové regióny. V Azerbajdžane bol spustený nový program regionálneho rozvoja.

5

(6)  Cieľom projektu je podporovať ochranu životného prostredia v regióne Východného partnerstva rozšírením princípov SSEI na túto oblasť.

6

(7)  Celkovým cieľom projektu „GREEN Project“ je podporiť partnerské krajiny v ich úsilí o prechod na ekologickejšie hospodárstvo s prerušením spojitosti medzi hospodárskym rastom a zhoršovaním stavu životného prostredia a vyčerpávaním zdrojov.

7

(8)  Projekt „Clima East Package“ podporuje zmierňovanie klimatických zmien a adaptáciu na tieto zmeny v susednom východnom regióne a jeho cieľom je postupné zosúladenie s právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia a klimatických zmien.

8

---

PRÍLOHA I (1)

Pomoc EÚ krajinám Východného partnerstva (2014 – 2020)

| Krajina | Príspevky v rokoch 2014 – 2017
  (v mil. EUR) | Hlavné oblasti pomoci | Vyčlenené príspevky približne
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Arménsko | 140 – 170 | rozvoj súkromného sektora | 35 |
| reforma verejnej správy | 25 |
| reforma súdnictva | 20 |
| Azerbajdžan | 77 – 94 | regionálny rozvoj a rozvoj vidieka | 40 |
| reforma súdnictva | 20 |
| vzdelávanie a rozvoj zručností | 20 |
| Bielorusko | 71 – 89 | sociálne začlenenie | 30 |
| životné prostredie | 25 |
| miestny/regionálny hospodársky rozvoj | 25 |
| Gruzínsko | 335 – 410 | reforma verejnej správy | 25 |
| poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka | 30 |
| reforma súdnictva | 25 |
| Moldavsko | 335 – 410 | reforma verejnej správy | 30 |
| poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka | 30 |
| reforma polície a kontroly hraníc | 20 |
| | Príspevky v roku 2014 | | |
| Ukrajina | 355 | špeciálne opatrenie: štátna zmluva o výstavbe | |

Krajina

Príspevky v rokoch 2014 – 2017

(v mil. EUR)

Hlavné oblasti pomoci

Vyčlenené príspevky približne

(%)

Arménsko

140 – 170

rozvoj súkromného sektora

35

reforma verejnej správy

25

reforma súdnictva

20

Azerbajdžan

77 – 94

regionálny rozvoj a rozvoj vidieka

40

reforma súdnictva

20

vzdelávanie a rozvoj zručností

20

Bielorusko

71 – 89

sociálne začlenenie

30

životné prostredie

25

miestny/regionálny hospodársky rozvoj

25

Gruzínsko

335 – 410

reforma verejnej správy

25

poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

30

reforma súdnictva

25

Moldavsko

335 – 410

reforma verejnej správy

30

poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

30

reforma polície a kontroly hraníc

20

Príspevky v roku 2014

Ukrajina

355

špeciálne opatrenie: štátna zmluva o výstavbe

---

(1)  Informácia z internetovej stránky Európskej služby pre vonkajšiu činnosť: http://eeas.europa.eu/enp/documents/financing-the-enp/index_en.htm

---

PRÍLOHA II

https://www.zm.gov.lv/public/ck/files/Joint_statement_16_04_2015.pdf

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/138 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/138

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Za dohovor MOP proti násiliu založenom na rodovej príslušnosti na pracovisku“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2016/C 013/21)

| Spravodajkyňa: | Béatrice OUIN |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Béatrice OUIN

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. februára 2015 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

„Za dohovor MOP proti násiliu založenom na rodovej príslušnosti na pracovisku“.

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 16. júla 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra) prijal 209 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 5 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

Závery a odporúčania

| 1.1. | Medzinárodná organizácia práce (MOP) zohráva vďaka svojej trojstrannej štruktúre významnú úlohu na medzinárodnej scéne v oblasti zlepšenia podmienok pre pracovníkov a fungovania podnikov. Európska únia nie je členom MOP, ale členské štáty jej členmi sú, ako aj organizácie, ktoré zastupujú európskych pracovníkov a zamestnávateľov. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) si praje, aby členské štáty EÚ a európske organizácie konali s cieľom obhajovať európske hodnoty a acquis na svetovej úrovni a zároveň aby zohľadňovali celosvetový kontext. |
| --- | --- |

1.1.

Medzinárodná organizácia práce (MOP) zohráva vďaka svojej trojstrannej štruktúre významnú úlohu na medzinárodnej scéne v oblasti zlepšenia podmienok pre pracovníkov a fungovania podnikov. Európska únia nie je členom MOP, ale členské štáty jej členmi sú, ako aj organizácie, ktoré zastupujú európskych pracovníkov a zamestnávateľov. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) si praje, aby členské štáty EÚ a európske organizácie konali s cieľom obhajovať európske hodnoty a acquis na svetovej úrovni a zároveň aby zohľadňovali celosvetový kontext.

| 1.2. | Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že:






  — | sexuálne násilie a násilie založené na rodovej príslušnosti na pracovisku je prekážkou dôstojnej práci (ktorá rešpektuje dôstojnosť, zaručuje bezpečnosť, dáva pracovníkom zodpovednosť a samostatnosť), |
| --- | --- | --- |

1.2.

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že:

—

sexuálne násilie a násilie založené na rodovej príslušnosti na pracovisku je prekážkou dôstojnej práci (ktorá rešpektuje dôstojnosť, zaručuje bezpečnosť, dáva pracovníkom zodpovednosť a samostatnosť),

| — | násilie založené na rodovej príslušnosti na pracovisku je vážnym porušením ľudských práv, dotýka sa ľudskej dôstojnosti a integrity tak fyzickej, ako aj psychickej, |
| --- | --- |

—

násilie založené na rodovej príslušnosti na pracovisku je vážnym porušením ľudských práv, dotýka sa ľudskej dôstojnosti a integrity tak fyzickej, ako aj psychickej,

| — | násilie založené na rodovej príslušnosti škodí hospodárstvu a napredovaniu spoločnosti, pretože oslabuje základy pracovných vzťahov a znižuje produktivitu, |
| --- | --- |

—

násilie založené na rodovej príslušnosti škodí hospodárstvu a napredovaniu spoločnosti, pretože oslabuje základy pracovných vzťahov a znižuje produktivitu,

| — | odkrýva nerovné mocenské vzťahy medzi ženami a mužmi a prispieva k udržiavaniu nerovností na pracovisku, |
| --- | --- |

—

odkrýva nerovné mocenské vzťahy medzi ženami a mužmi a prispieva k udržiavaniu nerovností na pracovisku,

| — | na boj proti nemu je potrebná účasť občianskej spoločnosti, najmä sociálnych partnerov, ale aj odborníkov v oblasti zdravia, polície a súdnictva na pomoc obetiam, ako aj médií a pedagogických zamestnancov s cieľom predchádzať násiliu, |
| --- | --- |

—

na boj proti nemu je potrebná účasť občianskej spoločnosti, najmä sociálnych partnerov, ale aj odborníkov v oblasti zdravia, polície a súdnictva na pomoc obetiam, ako aj médií a pedagogických zamestnancov s cieľom predchádzať násiliu,

| — | je v záujme spoločnosti bojovať proti tomuto násiliu kdekoľvek sa objaví a odstrániť ho z pracovísk. |
| --- | --- |

—

je v záujme spoločnosti bojovať proti tomuto násiliu kdekoľvek sa objaví a odstrániť ho z pracovísk.

| 1.3. | Správna rada MOP musí v novembri 2015 rozhodnúť, či zaradí do programu Medzinárodnej konferencie práce (rozhodovací orgán MOP) vypracovanie medzinárodnej normy v oblasti násilia založenom na rodovej príslušnosti na pracovisku. EHSV podporuje tento návrh a vyzýva európske štáty a sociálnych partnerov, aby to tiež urobili. |
| --- | --- |

1.3.

Správna rada MOP musí v novembri 2015 rozhodnúť, či zaradí do programu Medzinárodnej konferencie práce (rozhodovací orgán MOP) vypracovanie medzinárodnej normy v oblasti násilia založenom na rodovej príslušnosti na pracovisku. EHSV podporuje tento návrh a vyzýva európske štáty a sociálnych partnerov, aby to tiež urobili.

| 1.4. | EHSV si želá, aby členské štáty Európskej únie, ktoré už vďaka smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/73/ES (1) získali nástroje na boj proti nerovnostiam medzi mužmi a ženami, ako aj proti sexuálnemu obťažovaniu na pracovisku, hovorili v MOP jedným hlasom. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV si želá, aby členské štáty Európskej únie, ktoré už vďaka smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/73/ES (1) získali nástroje na boj proti nerovnostiam medzi mužmi a ženami, ako aj proti sexuálnemu obťažovaniu na pracovisku, hovorili v MOP jedným hlasom.

1

| 1.5. | Európski sociálni partneri podpísali v roku 2007 rámcovú dohodu o obťažovaní a násilí na pracovisku, ktorá by ich mala viesť k spoločnému konaniu počas diskusie o tomto návrhu medzinárodnej pracovnej normy (2). |
| --- | --- |

1.5.

Európski sociálni partneri podpísali v roku 2007 rámcovú dohodu o obťažovaní a násilí na pracovisku, ktorá by ich mala viesť k spoločnému konaniu počas diskusie o tomto návrhu medzinárodnej pracovnej normy (2).

2

2.   Úvod: problematika násilia založeného na rodovej príslušnosti na pracovisku

Úvod: problematika násilia založeného na rodovej príslušnosti na pracovisku

| 2.1. | V období globalizácie je potrebné vymedziť medzinárodné normy na predchádzanie násiliu založenému na rodovej príslušnosti a boj proti nemu, a to v záujme pracovníkov, podnikov a štátov. Toto násilie ohrozuje fyzické a psychické zdravie, je zneuctením práv a dôstojnosti osôb, škodí produktivite obetí a predstavuje náklady pre štát a spoločnosť. Predchádzanie násiliu a boj proti nemu sa vyžaduje od všetkých. Rodovo motivované násilie je jednou z hlavných prekážok rozvoja. |
| --- | --- |

2.1.

V období globalizácie je potrebné vymedziť medzinárodné normy na predchádzanie násiliu založenému na rodovej príslušnosti a boj proti nemu, a to v záujme pracovníkov, podnikov a štátov. Toto násilie ohrozuje fyzické a psychické zdravie, je zneuctením práv a dôstojnosti osôb, škodí produktivite obetí a predstavuje náklady pre štát a spoločnosť. Predchádzanie násiliu a boj proti nemu sa vyžaduje od všetkých. Rodovo motivované násilie je jednou z hlavných prekážok rozvoja.

| 2.2. | Riešenie tejto témy v MOP |
| --- | --- |

2.2.

Riešenie tejto témy v MOP

| 2.2.1. | Sexuálne násilie a násilie založené na rodovej príslušnosti odzrkadľuje nerovnosti medzi mužmi a ženami, posilňuje ich a má negatívny vplyv na pracovisko. Boj proti tomuto typu násilia je súčasťou viacerých dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (MOP):






  — | Dohovor č. 29 o nútenej alebo povinnej práci z roku 1930, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Sexuálne násilie a násilie založené na rodovej príslušnosti odzrkadľuje nerovnosti medzi mužmi a ženami, posilňuje ich a má negatívny vplyv na pracovisko. Boj proti tomuto typu násilia je súčasťou viacerých dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (MOP):

—

Dohovor č. 29 o nútenej alebo povinnej práci z roku 1930,

| — | Dohovor č. 97 o migrácii za zamestnaním z roku 1949 (revidovaný), |
| --- | --- |

—

Dohovor č. 97 o migrácii za zamestnaním z roku 1949 (revidovaný),

| — | Dohovor č. 100 o rovnakom odmeňovaní pracujúcich mužov a žien za prácu rovnakej hodnoty z roku 1951, |
| --- | --- |

—

Dohovor č. 100 o rovnakom odmeňovaní pracujúcich mužov a žien za prácu rovnakej hodnoty z roku 1951,

| — | Dohovor č. 111 o diskriminácii v zamestnaní a povolaní z roku 1958, |
| --- | --- |

—

Dohovor č. 111 o diskriminácii v zamestnaní a povolaní z roku 1958,

| — | Dohovor č. 189 o pracovníkoch v domácnosti z roku 2011. |
| --- | --- |

—

Dohovor č. 189 o pracovníkoch v domácnosti z roku 2011.

V opatreniach, ktoré sa presadzujú v odporúčaní č. 200 o HIV a AIDS a svete práce (2010), sa uvádza, že je potrebné prijať opatrenia na predchádzanie násiliu a obťažovaniu v zamestnaní a zastaviť ich. Nedávno vydané odporúčanie č. 204 o prechode z neformálnej ekonomiky na formálnu, ktoré prijala Medzinárodná konferencia práce na svojom 104. zasadnutí 12. júna 2015 v Ženeve, od členských štátov vyžaduje, aby zabezpečili, že do národných rozvojových plánov alebo stratégií bude zahrnutý rámec pre integrované politiky. Tento rámec integrovaných politík by sa mal vzťahovať na podporu rovnosti a odstránenie všetkých foriem diskriminácie a násilia, vrátane násilia na pracovisku založeného na rodovej príslušnosti (3).

3

V súčasnosti sa však v žiadnej norme nerieši konkrétne otázka násilia založeného na rodovej príslušnosti v zamestnaní.

| 2.2.2. | Výbor odborníkov MOP sa pokúsil vyplniť túto medzeru: „[...] sexuálne obťažovanie oslabuje rovnosť na pracovisku tým, že spochybňuje integritu, dôstojnosť a celkovú pohodu pracovníkov. Sexuálne obťažovanie škodí podnikom, pretože oslabuje základy pracovných vzťahov a znižuje produktivitu. Komisia už predtým vyjadrila názor, že sexuálne obťažovanie je forma sexuálnej diskriminácie a malo by sa riešiť v rámci záväzkov vyplývajúcich z dohovoru č. 111. Podľa tohto dohovoru, ktorý stanovuje zákaz diskriminácie na základe pohlavia a prijatie politiky na podporu rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania, by sa mali prijať opatrenia na odstránenie sexuálneho obťažovania
   (4)“. |
| --- | --- |

2.2.2.

Výbor odborníkov MOP sa pokúsil vyplniť túto medzeru: „[...] sexuálne obťažovanie oslabuje rovnosť na pracovisku tým, že spochybňuje integritu, dôstojnosť a celkovú pohodu pracovníkov. Sexuálne obťažovanie škodí podnikom, pretože oslabuje základy pracovných vzťahov a znižuje produktivitu. Komisia už predtým vyjadrila názor, že sexuálne obťažovanie je forma sexuálnej diskriminácie a malo by sa riešiť v rámci záväzkov vyplývajúcich z dohovoru č. 111. Podľa tohto dohovoru, ktorý stanovuje zákaz diskriminácie na základe pohlavia a prijatie politiky na podporu rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania, by sa mali prijať opatrenia na odstránenie sexuálneho obťažovania
   (4)“.

„[...] sexuálne obťažovanie oslabuje rovnosť na pracovisku tým, že spochybňuje integritu, dôstojnosť a celkovú pohodu pracovníkov. Sexuálne obťažovanie škodí podnikom, pretože oslabuje základy pracovných vzťahov a znižuje produktivitu. Komisia už predtým vyjadrila názor, že sexuálne obťažovanie je forma sexuálnej diskriminácie a malo by sa riešiť v rámci záväzkov vyplývajúcich z dohovoru č. 111. Podľa tohto dohovoru, ktorý stanovuje zákaz diskriminácie na základe pohlavia a prijatie politiky na podporu rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania, by sa mali prijať opatrenia na odstránenie sexuálneho obťažovania

4

| 2.2.3. | V roku 2008 tento výbor poukázal na to, že „ďalšie výrazné nedostatky z hľadiska vykonávania sa týkajú sexuálneho obťažovania, ktoré predstavuje závažnú formu diskriminácie na základe pohlavia, ako aj porušenie práv jednotlivca na pracovisku. Výbor preto pripomína svoju všeobecnú poznámku z roku 2002, v ktorej zdôraznil význam prijatia účinných opatrení na predchádzanie obom formám, ktoré môže sexuálne obťažovanie na pracovisku nadobudnúť, a to obťažovanie podobné vydieraniu (‚quid pro quo‘) a obťažovanie, ktoré vyplýva z nepriateľského pracovného prostredia
   (5).“ |
| --- | --- |

2.2.3.

V roku 2008 tento výbor poukázal na to, že „ďalšie výrazné nedostatky z hľadiska vykonávania sa týkajú sexuálneho obťažovania, ktoré predstavuje závažnú formu diskriminácie na základe pohlavia, ako aj porušenie práv jednotlivca na pracovisku. Výbor preto pripomína svoju všeobecnú poznámku z roku 2002, v ktorej zdôraznil význam prijatia účinných opatrení na predchádzanie obom formám, ktoré môže sexuálne obťažovanie na pracovisku nadobudnúť, a to obťažovanie podobné vydieraniu (‚quid pro quo‘) a obťažovanie, ktoré vyplýva z nepriateľského pracovného prostredia
   (5).“

„ďalšie výrazné nedostatky z hľadiska vykonávania sa týkajú sexuálneho obťažovania, ktoré predstavuje závažnú formu diskriminácie na základe pohlavia, ako aj porušenie práv jednotlivca na pracovisku. Výbor preto pripomína svoju všeobecnú poznámku z roku 2002, v ktorej zdôraznil význam prijatia účinných opatrení na predchádzanie obom formám, ktoré môže sexuálne obťažovanie na pracovisku nadobudnúť, a to obťažovanie podobné vydieraniu (‚quid pro quo‘) a obťažovanie, ktoré vyplýva z nepriateľského pracovného prostredia

5

| 2.2.4. | Počas 320. a 323. zasadnutia správnej rady MOP (13. – 27. marca 2014 a 12. – 27. marca 2015) vlády niektorých krajín (Nemecko, Kanada, Kuba, Francúzsko, India, Taliansko, Mexiko, Holandsko, Srí Lanka, Uruguaj a USA) vyjadrili podporu vypracovaniu medzinárodnej normy týkajúcej sa „násilia voči ženám a mužom na pracovisku“, aby vlády, odbory a zamestnávatelia získali nástroje, ktoré im umožnia bojovať proti násiliu založenému na rodovej príslušnosti a sexuálnemu obťažovaniu. Táto norma by bola jednoznačným signálom, že takéto násilie predstavuje porušenie práv pracovníkov. Túto požiadavku podporuje aj pracovná skupina MOP a Medzinárodná konfederácia odborových zväzov. |
| --- | --- |

2.2.4.

Počas 320. a 323. zasadnutia správnej rady MOP (13. – 27. marca 2014 a 12. – 27. marca 2015) vlády niektorých krajín (Nemecko, Kanada, Kuba, Francúzsko, India, Taliansko, Mexiko, Holandsko, Srí Lanka, Uruguaj a USA) vyjadrili podporu vypracovaniu medzinárodnej normy týkajúcej sa „násilia voči ženám a mužom na pracovisku“, aby vlády, odbory a zamestnávatelia získali nástroje, ktoré im umožnia bojovať proti násiliu založenému na rodovej príslušnosti a sexuálnemu obťažovaniu. Táto norma by bola jednoznačným signálom, že takéto násilie predstavuje porušenie práv pracovníkov. Túto požiadavku podporuje aj pracovná skupina MOP a Medzinárodná konfederácia odborových zväzov.

| 2.3. | A v Európe: |
| --- | --- |

2.3.

A v Európe:

| 2.3.1. | Európski sociálni partneri podpísali v roku 2007 rámcovú dohodu o obťažovaní a násilí na pracovisku, ktorá by ich mala viesť k podpore podobnej právnej úpravy na medzinárodnej úrovni (6). |
| --- | --- |

2.3.1.

Európski sociálni partneri podpísali v roku 2007 rámcovú dohodu o obťažovaní a násilí na pracovisku, ktorá by ich mala viesť k podpore podobnej právnej úpravy na medzinárodnej úrovni (6).

6

| 2.3.2. | EHSV sa vo svojich stanoviskách o rovnosti mužov a žien alebo v stanovisku o domácom násilí (7) niekoľkokrát vyjadril na tému sexuálneho násilia a násilia založeného na rodovej príslušnosti, ktorých obeťami sa stáva príliš veľa žien na celom svete. Navyše tento problém sa zväčšuje: hospodárska kríza, programy štrukturálnej úpravy a úsporné opatrenia prispeli k nárastu násilia na pracovisku. |
| --- | --- |

2.3.2.

EHSV sa vo svojich stanoviskách o rovnosti mužov a žien alebo v stanovisku o domácom násilí (7) niekoľkokrát vyjadril na tému sexuálneho násilia a násilia založeného na rodovej príslušnosti, ktorých obeťami sa stáva príliš veľa žien na celom svete. Navyše tento problém sa zväčšuje: hospodárska kríza, programy štrukturálnej úpravy a úsporné opatrenia prispeli k nárastu násilia na pracovisku.

7

| 2.3.3. | EHSV vyjadruje želanie, aby členské štáty Európskej únie, ktoré už majú vďaka smernici 2002/73/ES (8) nástroje na boj proti sexuálnemu obťažovaniu na pracovisku, jednotne obhajovali vypracovanie medzinárodnej normy v rámci MOP, ktorá umožní bojovať proti násiliu založenom na rodovej príslušnosti na pracovisku. |
| --- | --- |

2.3.3.

EHSV vyjadruje želanie, aby členské štáty Európskej únie, ktoré už majú vďaka smernici 2002/73/ES (8) nástroje na boj proti sexuálnemu obťažovaniu na pracovisku, jednotne obhajovali vypracovanie medzinárodnej normy v rámci MOP, ktorá umožní bojovať proti násiliu založenom na rodovej príslušnosti na pracovisku.

8

| 2.4. | Popis situácie |
| --- | --- |

2.4.

Popis situácie

| 2.4.1. | Násilie založené na rodovej príslušnosti na pracovisku je vážnym porušením ľudských práv, dotýka sa ľudskej dôstojnosti a integrity, tak fyzickej, ako aj psychickej. V svetovom meradle sa 35 % žien stáva obeťami priameho násilia na pracovisku a 40 % až 50 % z nich dostáva neželané sexuálne návrhy, podlieha neželanému fyzickému kontaktu alebo iným formám sexuálneho obťažovania. V EÚ 45 % žien uvádza, že sa už aspoň raz stali obeťami násilia založeného na rodovej príslušnosti. Pričom 40 % až 45 % tvrdí, že boli terčom sexuálneho obťažovania na pracovisku. Podľa odhadov v Európe každý deň zomrie na následky násilia založeného na rodovej príslušnosti sedem žien (9). |
| --- | --- |

2.4.1.

Násilie založené na rodovej príslušnosti na pracovisku je vážnym porušením ľudských práv, dotýka sa ľudskej dôstojnosti a integrity, tak fyzickej, ako aj psychickej. V svetovom meradle sa 35 % žien stáva obeťami priameho násilia na pracovisku a 40 % až 50 % z nich dostáva neželané sexuálne návrhy, podlieha neželanému fyzickému kontaktu alebo iným formám sexuálneho obťažovania. V EÚ 45 % žien uvádza, že sa už aspoň raz stali obeťami násilia založeného na rodovej príslušnosti. Pričom 40 % až 45 % tvrdí, že boli terčom sexuálneho obťažovania na pracovisku. Podľa odhadov v Európe každý deň zomrie na následky násilia založeného na rodovej príslušnosti sedem žien (9).

9

| 2.4.2. | Toto násilie vyplýva z nerovnocenných mocenských vzťahov žien a mužov a prispieva k udržiavaniu týchto nerovností. Toto násilie sa ako prejav túžby po dominancii výrazne prejavuje v spoločnostiach, kde sa ľudské práva znevažujú, ale zachováva sa aj v demokratických spoločnostiach. Je potrebné odlišovať násilie od zvádzania, ktoré sa uskutočňuje so súhlasom druhého. Sexuálne násilie a násilie založené na rodovej príslušnosti nie sú súkromnou záležitosťou, pretože boj proti nim podlieha verejnému poriadku a kolektívnej bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.4.2.

Toto násilie vyplýva z nerovnocenných mocenských vzťahov žien a mužov a prispieva k udržiavaniu týchto nerovností. Toto násilie sa ako prejav túžby po dominancii výrazne prejavuje v spoločnostiach, kde sa ľudské práva znevažujú, ale zachováva sa aj v demokratických spoločnostiach. Je potrebné odlišovať násilie od zvádzania, ktoré sa uskutočňuje so súhlasom druhého. Sexuálne násilie a násilie založené na rodovej príslušnosti nie sú súkromnou záležitosťou, pretože boj proti nim podlieha verejnému poriadku a kolektívnej bezpečnosti.

| 2.4.3. | Sexistické vtipy, urážky, ponižujúce posmešky, nevhodné správanie, pornografické vyobrazenia na pracovisku a na internete (ktorý je pre mnohých pracovným nástrojom), psychické a sexuálne obťažovanie, znásilnenia a iné sexuálne útoky, násilie medzi manželmi. Ktorá žena môže povedať, že sa jej aspoň jeden z týchto prejavov sexizmu ani raz nedotkol (10)? |
| --- | --- |

2.4.3.

Sexistické vtipy, urážky, ponižujúce posmešky, nevhodné správanie, pornografické vyobrazenia na pracovisku a na internete (ktorý je pre mnohých pracovným nástrojom), psychické a sexuálne obťažovanie, znásilnenia a iné sexuálne útoky, násilie medzi manželmi. Ktorá žena môže povedať, že sa jej aspoň jeden z týchto prejavov sexizmu ani raz nedotkol (10)?

10

| 2.4.4. | Násilie založené na rodovej príslušnosti, nech sa odohráva kdekoľvek, môže mať vplyv na pracovisko. Európska štúdia poukazuje na dôsledky domáceho násilia na pracovný život a zaradenie sa obetí do pracovného procesu (11), čo potvrdzujú aj medzinárodné štúdie (12). Výsledok štyroch celoštátnych prieskumov (v Austrálii, Kanade, na Novom Zélande a v Spojenom kráľovstve) dokazuje, že domáce násilie ovplyvňuje účasť, produktivitu a bezpečnosť zamestnancov. Ženu, ktorá je obeťou násilia medzi manželmi, môže jej manžel alebo partner obťažovať aj v práci, čo predstavuje bezpečnostný problém pre ňu a jej kolegov. Niekoľko dní môže v dôsledku poranení chýbať v práci alebo ak príde do práce, jej pracovný výkon bude narušený. V Austrálii majú obete domáceho násilia, ktoré pracujú vo verejnej službe, právo na dovolenku. V súkromnom sektore je táto dovolenka na základe kolektívnych zmlúv, ktoré sa týkajú zhruba 2 miliónov pracovníkov, 20 dní. |
| --- | --- |

2.4.4.

Násilie založené na rodovej príslušnosti, nech sa odohráva kdekoľvek, môže mať vplyv na pracovisko. Európska štúdia poukazuje na dôsledky domáceho násilia na pracovný život a zaradenie sa obetí do pracovného procesu (11), čo potvrdzujú aj medzinárodné štúdie (12). Výsledok štyroch celoštátnych prieskumov (v Austrálii, Kanade, na Novom Zélande a v Spojenom kráľovstve) dokazuje, že domáce násilie ovplyvňuje účasť, produktivitu a bezpečnosť zamestnancov. Ženu, ktorá je obeťou násilia medzi manželmi, môže jej manžel alebo partner obťažovať aj v práci, čo predstavuje bezpečnostný problém pre ňu a jej kolegov. Niekoľko dní môže v dôsledku poranení chýbať v práci alebo ak príde do práce, jej pracovný výkon bude narušený. V Austrálii majú obete domáceho násilia, ktoré pracujú vo verejnej službe, právo na dovolenku. V súkromnom sektore je táto dovolenka na základe kolektívnych zmlúv, ktoré sa týkajú zhruba 2 miliónov pracovníkov, 20 dní.

11

12

| 2.4.5. | Keď dochádza k násiliu v zamestnaní a jeho páchateľom je kolega, nadriadený, klient alebo používateľ, pracovníčky sa necítia bezpečne. Môžu potrebovať dovolenku na zotavenie sa z fyzických alebo psychických rán, vyhľadanie lekárskej pomoci alebo účasť na občianskom či trestnom konaní. Násilie založené na rodovej príslušnosti má vtedy negatívny vplyv aj na zamestnávateľov (zníženie produktivity, absentérstvo, súdne konania, zlá reklama). |
| --- | --- |

2.4.5.

Keď dochádza k násiliu v zamestnaní a jeho páchateľom je kolega, nadriadený, klient alebo používateľ, pracovníčky sa necítia bezpečne. Môžu potrebovať dovolenku na zotavenie sa z fyzických alebo psychických rán, vyhľadanie lekárskej pomoci alebo účasť na občianskom či trestnom konaní. Násilie založené na rodovej príslušnosti má vtedy negatívny vplyv aj na zamestnávateľov (zníženie produktivity, absentérstvo, súdne konania, zlá reklama).

| 2.4.6. | K tomuto násiliu môže dochádzať na ceste do alebo z práce. Často sa stáva, že sú ženy na ulici alebo v prostriedkoch verejnej dopravy vystavené obťažovaniu, útoku, nevhodnému správaniu, niekedy sú aj zavraždené. Tento typ obťažovania, ktorého terčom sú najmä mladí ľudia, má trvalé následky: zneistené obete vyrastajú s pocitom zraniteľnosti, ktorý môže viesť až k pocitu menejcennosti. Pre niektoré z nich sa podrobenie nakoniec javí ako normálne. |
| --- | --- |

2.4.6.

K tomuto násiliu môže dochádzať na ceste do alebo z práce. Často sa stáva, že sú ženy na ulici alebo v prostriedkoch verejnej dopravy vystavené obťažovaniu, útoku, nevhodnému správaniu, niekedy sú aj zavraždené. Tento typ obťažovania, ktorého terčom sú najmä mladí ľudia, má trvalé následky: zneistené obete vyrastajú s pocitom zraniteľnosti, ktorý môže viesť až k pocitu menejcennosti. Pre niektoré z nich sa podrobenie nakoniec javí ako normálne.

| 2.4.7. | Tým, že narastá počet pracujúcich žien a viac žien ako mužov vykonáva neformálnu prácu, prácu za neistých podmienok, prácu v domácnosti, narastá aj počet obetí násilia medzi ženami. Mimoriadne zraniteľné sú slobodné matky s deťmi. Tieto okolnosti možno využiť na vydieranie v zamestnaní. |
| --- | --- |

2.4.7.

Tým, že narastá počet pracujúcich žien a viac žien ako mužov vykonáva neformálnu prácu, prácu za neistých podmienok, prácu v domácnosti, narastá aj počet obetí násilia medzi ženami. Mimoriadne zraniteľné sú slobodné matky s deťmi. Tieto okolnosti možno využiť na vydieranie v zamestnaní.

| 2.4.8. | Vysoko rizikovými skupinami sú mladí a deti – dievčatá a chlapci, ktorí pracujú; osoby, ktoré sú obeťami nútenej práce, ekonomické migrantky, pracovníčky v domácnosti, osoby, ktoré pracujú v zdravotníctve a osoby pôsobiace v sexuálnom priemysle. Ďalšími rizikovými faktormi sú práca osamote a s verejnosťou. |
| --- | --- |

2.4.8.

Vysoko rizikovými skupinami sú mladí a deti – dievčatá a chlapci, ktorí pracujú; osoby, ktoré sú obeťami nútenej práce, ekonomické migrantky, pracovníčky v domácnosti, osoby, ktoré pracujú v zdravotníctve a osoby pôsobiace v sexuálnom priemysle. Ďalšími rizikovými faktormi sú práca osamote a s verejnosťou.

| 2.4.9. | Rizikové faktory, ktoré sa spájajú s pracovným prostredím, závisia od postavenia žien v rámci organizácie práce, od pracovnej kultúry, ktorá viac či menej rešpektuje ženy. Lepšie zastúpenie žien na pracovných miestach s rozhodovacími právomocami by umožnilo dobre predchádzať násiliu páchanému na nich. |
| --- | --- |

2.4.9.

Rizikové faktory, ktoré sa spájajú s pracovným prostredím, závisia od postavenia žien v rámci organizácie práce, od pracovnej kultúry, ktorá viac či menej rešpektuje ženy. Lepšie zastúpenie žien na pracovných miestach s rozhodovacími právomocami by umožnilo dobre predchádzať násiliu páchanému na nich.

| 2.4.10. | Násilie založené na rodovej príslušnosti má negatívne dôsledky na produktivitu pracovných síl. Rozdiely v tom, ako sú muži a ženy vystavení riziku špecifických foriem násilia na pracovisku, zdôrazňuje oddelenie pohlaví. Niektoré ženy sú tomuto riziku vystavené viac než iné, a to najmä tie, ktoré predstavujú menšinu v prevažne mužskom prostredí alebo prichádzajú do kontaktu s verejnosťou v tiesni (sociálni pracovníci, príslušníci väzenskej služby, kontaktné miesta služieb verejnosti, oddelenie urgentného príjmu v nemocniciach atď.). |
| --- | --- |

2.4.10.

Násilie založené na rodovej príslušnosti má negatívne dôsledky na produktivitu pracovných síl. Rozdiely v tom, ako sú muži a ženy vystavení riziku špecifických foriem násilia na pracovisku, zdôrazňuje oddelenie pohlaví. Niektoré ženy sú tomuto riziku vystavené viac než iné, a to najmä tie, ktoré predstavujú menšinu v prevažne mužskom prostredí alebo prichádzajú do kontaktu s verejnosťou v tiesni (sociálni pracovníci, príslušníci väzenskej služby, kontaktné miesta služieb verejnosti, oddelenie urgentného príjmu v nemocniciach atď.).

| 2.4.11. | Riziko vzniku násilia je vyššie aj v prostredí, kde neexistujú spoločenské vzťahy a kde nie je možné vyriešiť tento problém z dôvodu neexistujúceho kolektívneho vyjednávania. Odbory môžu pomôcť obetiam dozvedieť sa, na koho sa majú obrátiť v prípade porušenia ich práv. Existujú aj iné riešenia, napríklad podľa belgických právnych predpisov je možné určiť osobu, ktorá bude mať v rámci podnikovej štruktúry a medzi zamestnancami dôveru a v prípade potreby bude schopná poradiť a poskytnúť pomoc. |
| --- | --- |

2.4.11.

Riziko vzniku násilia je vyššie aj v prostredí, kde neexistujú spoločenské vzťahy a kde nie je možné vyriešiť tento problém z dôvodu neexistujúceho kolektívneho vyjednávania. Odbory môžu pomôcť obetiam dozvedieť sa, na koho sa majú obrátiť v prípade porušenia ich práv. Existujú aj iné riešenia, napríklad podľa belgických právnych predpisov je možné určiť osobu, ktorá bude mať v rámci podnikovej štruktúry a medzi zamestnancami dôveru a v prípade potreby bude schopná poradiť a poskytnúť pomoc.

| 2.5. | Vymedzenie násilia a predchádzanie násiliu |
| --- | --- |

2.5.

Vymedzenie násilia a predchádzanie násiliu

| 2.5.1. | S cieľom bojovať proti tomuto násiliu a predchádzať mu je potrebné brať do úvahy jeho špecifické znaky. Na jeho zastavenie a na napredovanie smerom k rovnosti mužov a žien je potrebné pochopiť jeho mechanizmy a hovoriť o dôsledkoch. Dobrým nástrojom na prevenciu je vzdelávanie manažmentu v oblasti nerovností súvisiacich s rodovou príslušnosťou. |
| --- | --- |

2.5.1.

S cieľom bojovať proti tomuto násiliu a predchádzať mu je potrebné brať do úvahy jeho špecifické znaky. Na jeho zastavenie a na napredovanie smerom k rovnosti mužov a žien je potrebné pochopiť jeho mechanizmy a hovoriť o dôsledkoch. Dobrým nástrojom na prevenciu je vzdelávanie manažmentu v oblasti nerovností súvisiacich s rodovou príslušnosťou.

| 2.5.2. | Je potrebné stanoviť záväzný právny rámec vrátane jednoznačného vymedzenia rozsahu pôsobnosti, vymedzenie trestného činu a vyjadriť, že obete sú v podriadenom postavení. |
| --- | --- |

2.5.2.

Je potrebné stanoviť záväzný právny rámec vrátane jednoznačného vymedzenia rozsahu pôsobnosti, vymedzenie trestného činu a vyjadriť, že obete sú v podriadenom postavení.

| 2.5.3. | Násilie založené na rodovej príslušnosti v zamestnaní, ktoré sa odohráva buď na pracovisku, alebo pri dochádzaní do práce, môže nadobúdať rôzne podoby, a to najmä:






  — | fyzické násilie, |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

Násilie založené na rodovej príslušnosti v zamestnaní, ktoré sa odohráva buď na pracovisku, alebo pri dochádzaní do práce, môže nadobúdať rôzne podoby, a to najmä:

—

fyzické násilie,

| — | sexuálne násilie, najmä znásilnenie a sexuálne útoky, |
| --- | --- |

—

sexuálne násilie, najmä znásilnenie a sexuálne útoky,

| — | urážky, nemiestnosť, neúcta, náznaky pohŕdania, |
| --- | --- |

—

urážky, nemiestnosť, neúcta, náznaky pohŕdania,

| — | zastrašovanie, |
| --- | --- |

—

zastrašovanie,

| — | psychické týranie, |
| --- | --- |

—

psychické týranie,

| — | sexuálne obťažovanie, |
| --- | --- |

—

sexuálne obťažovanie,

| — | hrozba násilia, |
| --- | --- |

—

hrozba násilia,

| — | opakovaná agresivita. |
| --- | --- |

—

opakovaná agresivita.

| 2.5.4. | Vyznačujú sa tým, že si vynucujú témy alebo správanie súvisiace s pohlavím alebo sexuálnou orientáciou, a to bez súhlasu osoby, ktorá je ich obeťou, a ich cieľom či dôsledkom je vznik zastrašujúcej, ponižujúcej, znevažujúcej či urážlivej situácie. Malé každodenné útoky, ktoré sa javia ako neškodné, vedú obete k tomu, že sa necítia v bezpečí. Toto násilie, útoky a ponižovanie však vytvárajú nezdravú pracovnú atmosféru. |
| --- | --- |

2.5.4.

Vyznačujú sa tým, že si vynucujú témy alebo správanie súvisiace s pohlavím alebo sexuálnou orientáciou, a to bez súhlasu osoby, ktorá je ich obeťou, a ich cieľom či dôsledkom je vznik zastrašujúcej, ponižujúcej, znevažujúcej či urážlivej situácie. Malé každodenné útoky, ktoré sa javia ako neškodné, vedú obete k tomu, že sa necítia v bezpečí. Toto násilie, útoky a ponižovanie však vytvárajú nezdravú pracovnú atmosféru.

| 2.5.5. | V európskej rámcovej dohode sociálnych partnerov sa uvádza, že „na pracoviskách môže dôjsť k rôznym podobám obťažovania a násilia. Môžu:







  — | byť fyzické, psychické a/alebo sexuálne, |
| --- | --- | --- |

2.5.5.

V európskej rámcovej dohode sociálnych partnerov sa uvádza, že „na pracoviskách môže dôjsť k rôznym podobám obťažovania a násilia. Môžu:

„na pracoviskách môže dôjsť k rôznym podobám obťažovania a násilia. Môžu:

—

byť fyzické, psychické a/alebo sexuálne,

byť fyzické, psychické a/alebo sexuálne,

| — | byť jednorazové alebo mať podobu systematického správania, |
| --- | --- |

—

byť jednorazové alebo mať podobu systematického správania,

byť jednorazové alebo mať podobu systematického správania,

| — | sa odohrávať medzi kolegami, medzi nadriadenými a podriadenými alebo z tretích strán, ako sú klienti, pacienti, žiaci atď., |
| --- | --- |

—

sa odohrávať medzi kolegami, medzi nadriadenými a podriadenými alebo z tretích strán, ako sú klienti, pacienti, žiaci atď.,

sa odohrávať medzi kolegami, medzi nadriadenými a podriadenými alebo z tretích strán, ako sú klienti, pacienti, žiaci atď.,

| — | mať podobu od menších prejavov neúcty až po vážnejšie činy vrátane trestných činov, ktoré si vyžadujú zásah verejných orgánov.“ |
| --- | --- |

—

mať podobu od menších prejavov neúcty až po vážnejšie činy vrátane trestných činov, ktoré si vyžadujú zásah verejných orgánov.“

mať podobu od menších prejavov neúcty až po vážnejšie činy vrátane trestných činov, ktoré si vyžadujú zásah verejných orgánov.“

V ustanoveniach tejto zmluvy sa zdôrazňuje dôvernosť:

| — | „je v záujme všetkých strán zachovávať nevyhnutnú dôvernosť s cieľom chrániť dôstojnosť a súkromie všetkých, |
| --- | --- |

—

„je v záujme všetkých strán zachovávať nevyhnutnú dôvernosť s cieľom chrániť dôstojnosť a súkromie všetkých,

„je v záujme všetkých strán zachovávať nevyhnutnú dôvernosť s cieľom chrániť dôstojnosť a súkromie všetkých,

| — | žiadne informácie by sa nemali poskytovať stranám, ktoré na prípade nie sú zúčastnené“. |
| --- | --- |

—

žiadne informácie by sa nemali poskytovať stranám, ktoré na prípade nie sú zúčastnené“.

žiadne informácie by sa nemali poskytovať stranám, ktoré na prípade nie sú zúčastnené“.

V dohode sa napokon predpokladá vytvorenie postupu na spracovanie sťažností a preventívnych opatrení, ktorými by sa mohla inšpirovať diskusia v rámci MOP.

| 2.5.6. | Mnoho zamestnancov používa v zamestnaní internet. Násilie založené na rodovej príslušnosti sa ním môže šíriť prostredníctvom znevažujúcich obrázkov vrátane správ uverejnených na sociálnych médiách. Je možné sa stretnúť so zastrašovaním, nepriateľstvom alebo ponižovaním tak v skutočných vzťahoch, ako aj vo vzťahoch na internete. Nová norma by nemala ignorovať fakt, že internet zasahuje do pracovných vzťahov a že aj tam je potrebné bojovať proti násiliu založenému na rodovej príslušnosti. |
| --- | --- |

2.5.6.

Mnoho zamestnancov používa v zamestnaní internet. Násilie založené na rodovej príslušnosti sa ním môže šíriť prostredníctvom znevažujúcich obrázkov vrátane správ uverejnených na sociálnych médiách. Je možné sa stretnúť so zastrašovaním, nepriateľstvom alebo ponižovaním tak v skutočných vzťahoch, ako aj vo vzťahoch na internete. Nová norma by nemala ignorovať fakt, že internet zasahuje do pracovných vzťahov a že aj tam je potrebné bojovať proti násiliu založenému na rodovej príslušnosti.

3.   Prečo je potrebná norma MOP o násilí založenom na rodovej príslušnosti?

Prečo je potrebná norma MOP o násilí založenom na rodovej príslušnosti?

| 3.1. | Pracoviská predstavujú špecifické prostredie na boj proti násiliu. Medzinárodná pracovná norma by mohla poskytnúť usmernenia, pokiaľ ide o vhodné politiky ľudských zdrojov v oblasti násilia založeného na rodovej príslušnosti v podniku, a usmerňovať sociálny dialóg a kolektívne zmluvy v zamestnaní. |
| --- | --- |

3.1.

Pracoviská predstavujú špecifické prostredie na boj proti násiliu. Medzinárodná pracovná norma by mohla poskytnúť usmernenia, pokiaľ ide o vhodné politiky ľudských zdrojov v oblasti násilia založeného na rodovej príslušnosti v podniku, a usmerňovať sociálny dialóg a kolektívne zmluvy v zamestnaní.

| 3.2. | Súčasný medzinárodný rámec ani vnútroštátne zákony nezaručujú adekvátnu ochranu pred násilím založeným na rodovej príslušnosti na pracovisku. Vo väčšine krajín sa nástroje na boj proti násiliu založenému na rodovej príslušnosti sústreďujú na trestné stíhanie jeho páchateľov, a to vo všeobecnosti zaradením sexuálneho zneužívania do trestného zákonníka. Aj napriek ich zásadnému významu, tieto opatrenia sa nie vždy prispôsobujú vzťahom na pracovisku. Ako naznačuje výbor odborníkov MOP: „Vo všeobecnosti sa riešenie sexuálneho obťažovania v rámci trestného konania javí ako neadekvátne, [lebo] ak umožní odhaliť najvážnejšie prípady, [toto konanie] neumožní vhodne riešiť všetky prípady správania, ku ktorým je potrebné pristupovať ako k sexuálnemu obťažovaniu na pracovisku a v ktorých sú dôkazné bremeno a prístup k prostriedkom nápravy obmedzenejšie
   (13)“. Predchádzať sexuálnemu obťažovaniu znamená presvedčiť zamestnávateľov a zamestnancov, že sexistické správanie nemá na pracovisku svoje miesto. V európskej rámcovej dohode sa uvádza, že „podniky musia poskytnúť jasné vyhlásenie, že obťažovanie a násilie nebudú tolerované“. |
| --- | --- |

3.2.

Súčasný medzinárodný rámec ani vnútroštátne zákony nezaručujú adekvátnu ochranu pred násilím založeným na rodovej príslušnosti na pracovisku. Vo väčšine krajín sa nástroje na boj proti násiliu založenému na rodovej príslušnosti sústreďujú na trestné stíhanie jeho páchateľov, a to vo všeobecnosti zaradením sexuálneho zneužívania do trestného zákonníka. Aj napriek ich zásadnému významu, tieto opatrenia sa nie vždy prispôsobujú vzťahom na pracovisku. Ako naznačuje výbor odborníkov MOP: „Vo všeobecnosti sa riešenie sexuálneho obťažovania v rámci trestného konania javí ako neadekvátne, [lebo] ak umožní odhaliť najvážnejšie prípady, [toto konanie] neumožní vhodne riešiť všetky prípady správania, ku ktorým je potrebné pristupovať ako k sexuálnemu obťažovaniu na pracovisku a v ktorých sú dôkazné bremeno a prístup k prostriedkom nápravy obmedzenejšie
   (13)“. Predchádzať sexuálnemu obťažovaniu znamená presvedčiť zamestnávateľov a zamestnancov, že sexistické správanie nemá na pracovisku svoje miesto. V európskej rámcovej dohode sa uvádza, že „podniky musia poskytnúť jasné vyhlásenie, že obťažovanie a násilie nebudú tolerované“.

„Vo všeobecnosti sa riešenie sexuálneho obťažovania v rámci trestného konania javí ako neadekvátne, [lebo] ak umožní odhaliť najvážnejšie prípady, [toto konanie] neumožní vhodne riešiť všetky prípady správania, ku ktorým je potrebné pristupovať ako k sexuálnemu obťažovaniu na pracovisku a v ktorých sú dôkazné bremeno a prístup k prostriedkom nápravy obmedzenejšie

13

„podniky musia poskytnúť jasné vyhlásenie, že obťažovanie a násilie nebudú tolerované“

4.   Prečo by mala občianska spoločnosť podporiť normu MOP o násilí založenom na rodovej príslušnosti?

Prečo by mala občianska spoločnosť podporiť normu MOP o násilí založenom na rodovej príslušnosti?

| 4.1. | Násilie založené na rodovej príslušnosti je záležitosťou bezpečnosti a zdravia v zamestnaní, je príčinou depresie, psychickej úzkosti a pracovných úrazov. Je potrebné preskúmať organizáciu práce z hľadiska sociálnych vzťahov pohlaví a prieskumy podľa pohlaví musia objasniť tieto riziká. |
| --- | --- |

4.1.

Násilie založené na rodovej príslušnosti je záležitosťou bezpečnosti a zdravia v zamestnaní, je príčinou depresie, psychickej úzkosti a pracovných úrazov. Je potrebné preskúmať organizáciu práce z hľadiska sociálnych vzťahov pohlaví a prieskumy podľa pohlaví musia objasniť tieto riziká.

| 4.2. | Sociálni partneri majú dobrú pozíciu na to, aby počúvali obete a aby spoločne vypracovali záznamy o sťažnostiach. Najvýznamnejšími aktérmi pri ochrane obetí sú oddelenia sociálnych služieb alebo ľudských zdrojov v podnikoch, odborové organizácie, pracovní lekári a odborní poradcovia. Riešenie, ktoré presadzuje európska rámcová dohoda sociálnych partnerov, je vymenovať dôveryhodnú osobu, ktorá bude počúvať obete a skúmať jednotlivé prípady. Združenia žien, združenia na ochranu práv, podporu migrantov a iné sú nevyhnutné na pomoc obetiam a doplnenie činnosti sociálnych partnerov. Samotní sociálni partneri musia ísť príkladom a odstrániť zo svojich radov sexistické a ponižujúce správanie. |
| --- | --- |

4.2.

Sociálni partneri majú dobrú pozíciu na to, aby počúvali obete a aby spoločne vypracovali záznamy o sťažnostiach. Najvýznamnejšími aktérmi pri ochrane obetí sú oddelenia sociálnych služieb alebo ľudských zdrojov v podnikoch, odborové organizácie, pracovní lekári a odborní poradcovia. Riešenie, ktoré presadzuje európska rámcová dohoda sociálnych partnerov, je vymenovať dôveryhodnú osobu, ktorá bude počúvať obete a skúmať jednotlivé prípady. Združenia žien, združenia na ochranu práv, podporu migrantov a iné sú nevyhnutné na pomoc obetiam a doplnenie činnosti sociálnych partnerov. Samotní sociálni partneri musia ísť príkladom a odstrániť zo svojich radov sexistické a ponižujúce správanie.

| 4.3. | Norma MOP o násilí založenom na rodovej príslušnosti by bola prínosom pre spoločnosť, sociálny dialóg, pracovné prostredie a pracovné vzťahy tým, že by:






  — | zabezpečila dosiahnutie dohody sociálnych partnerov určením pravidiel a vytvorením rámca na riešenie prípadov, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Norma MOP o násilí založenom na rodovej príslušnosti by bola prínosom pre spoločnosť, sociálny dialóg, pracovné prostredie a pracovné vzťahy tým, že by:

—

zabezpečila dosiahnutie dohody sociálnych partnerov určením pravidiel a vytvorením rámca na riešenie prípadov,

| — | umožnila vypracovať spoločné vymedzenie toho, čo predstavuje násilie založené na rodovej príslušnosti na pracovisku, |
| --- | --- |

—

umožnila vypracovať spoločné vymedzenie toho, čo predstavuje násilie založené na rodovej príslušnosti na pracovisku,

| — | stanovila zamestnávateľom a odborovým organizáciám ich zodpovednosť pri predchádzaní násiliu založenému na rodovej príslušnosti na pracovisku, boji proti nemu a jeho riešení, |
| --- | --- |

—

stanovila zamestnávateľom a odborovým organizáciám ich zodpovednosť pri predchádzaní násiliu založenému na rodovej príslušnosti na pracovisku, boji proti nemu a jeho riešení,

| — | pomohla zamestnávateľom vypracovať politiky ľudských zdrojov vrátane procesov, najmä v oblasti vzdelávania na predchádzanie násiliu založenému na rodovej príslušnosti a čeliť jeho dôsledkom v pracovnej sfére, a to spolu s dôsledkami domáceho násilia na pracovisku, |
| --- | --- |

—

pomohla zamestnávateľom vypracovať politiky ľudských zdrojov vrátane procesov, najmä v oblasti vzdelávania na predchádzanie násiliu založenému na rodovej príslušnosti a čeliť jeho dôsledkom v pracovnej sfére, a to spolu s dôsledkami domáceho násilia na pracovisku,

| — | pomohla zamestnávateľom vytvoriť postupy na nahlasovanie sťažností a námietok, |
| --- | --- |

—

pomohla zamestnávateľom vytvoriť postupy na nahlasovanie sťažností a námietok,

| — | poskytla zamestnávateľom usmernenie v súvislosti s vypočutím si obetí, preskúmaním a riešením sťažností týkajúcich sa násilia založeného na rodovej príslušnosti na pracovisku, |
| --- | --- |

—

poskytla zamestnávateľom usmernenie v súvislosti s vypočutím si obetí, preskúmaním a riešením sťažností týkajúcich sa násilia založeného na rodovej príslušnosti na pracovisku,

| — | lepšie vymedzila zamestnávateľom ich rozsah zodpovednosti (za iných a priamu) v prípade násilia založeného na rodovej príslušnosti na pracovisku, |
| --- | --- |

—

lepšie vymedzila zamestnávateľom ich rozsah zodpovednosti (za iných a priamu) v prípade násilia založeného na rodovej príslušnosti na pracovisku,

| — | vytvorila pracovnú kultúru, v ktorej sa násilie založené na rodovej príslušnosti netoleruje, |
| --- | --- |

—

vytvorila pracovnú kultúru, v ktorej sa násilie založené na rodovej príslušnosti netoleruje,

| — | zlepšila bezpečnosť na pracovisku a znížila hospodárske straty zamestnávateľov, ktoré vyplývajú z násilia založeného na rodovej príslušnosti (absentérstvo, zníženie produktivity, súdne konania, zlá reklama...). |
| --- | --- |

—

zlepšila bezpečnosť na pracovisku a znížila hospodárske straty zamestnávateľov, ktoré vyplývajú z násilia založeného na rodovej príslušnosti (absentérstvo, zníženie produktivity, súdne konania, zlá reklama...).

5.   Prečo by mali vlády podporiť normu MOP o násilí založenom na rodovej príslušnosti?

Prečo by mali vlády podporiť normu MOP o násilí založenom na rodovej príslušnosti?

| 5.1. | Plánovaná norma by umožnila:






  — | dosiahnuť cieľ dôstojnej práce, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Plánovaná norma by umožnila:

—

dosiahnuť cieľ dôstojnej práce,

| — | obmedziť zraniteľnosť osôb v súvislosti s násilím založeným na rodovej príslušnosti a posilniť ich ekonomickú nezávislosť a produktivitu v práci, |
| --- | --- |

—

obmedziť zraniteľnosť osôb v súvislosti s násilím založeným na rodovej príslušnosti a posilniť ich ekonomickú nezávislosť a produktivitu v práci,

| — | šetriť: domáce násilie a násilie na pracovisku stoja milióny EUR vo forme zdravotnej starostlivosti, súdnych konaní, mzdových strát a dávok v chorobe, |
| --- | --- |

—

šetriť: domáce násilie a násilie na pracovisku stoja milióny EUR vo forme zdravotnej starostlivosti, súdnych konaní, mzdových strát a dávok v chorobe,

| — | zlepšiť zdravie a bezpečnosť v zamestnaní, ako aj pracovné vzťahy, |
| --- | --- |

—

zlepšiť zdravie a bezpečnosť v zamestnaní, ako aj pracovné vzťahy,

| — | zjednotiť právne rámce, ktorých cieľom je odstrániť násilie založené na rodovej príslušnosti a podporovať ľudské práva, |
| --- | --- |

—

zjednotiť právne rámce, ktorých cieľom je odstrániť násilie založené na rodovej príslušnosti a podporovať ľudské práva,

| — | znížiť náklady, ktoré násilie založené na rodovej príslušnosti spôsobuje. |
| --- | --- |

—

znížiť náklady, ktoré násilie založené na rodovej príslušnosti spôsobuje.

6.   Návrhy obsahu normy MOP

Návrhy obsahu normy MOP

| — | široké vymedzenie násilia založeného na rodovej príslušnosti na pracovisku, ktoré bude obsahovať rozličné formy násilia na pracovisku, |
| --- | --- |

—

široké vymedzenie násilia založeného na rodovej príslušnosti na pracovisku, ktoré bude obsahovať rozličné formy násilia na pracovisku,

| — | prijatie vymedzenia pojmu „pracovisko“ vrátane dochádzania na pracovisko, |
| --- | --- |

—

prijatie vymedzenia pojmu „pracovisko“ vrátane dochádzania na pracovisko,

| — | ustanovenia zamerané na predchádzanie násiliu založenému na rodovej príslušnosti na pracovisku a opatrenia, ktorých cieľom je ochrana a podpora obetí násilia založeného na rodovej príslušnosti, |
| --- | --- |

—

ustanovenia zamerané na predchádzanie násiliu založenému na rodovej príslušnosti na pracovisku a opatrenia, ktorých cieľom je ochrana a podpora obetí násilia založeného na rodovej príslušnosti,

| — | popis skupín, ktorých sa násilie založené na rodovej príslušnosti najviac dotýka: homosexuálov a transrodových osôb, migrantiek, pracovníkov a pracovníčok s HIV/AIDS a osôb, ktoré trpia nejakou formou zdravotného postihnutia, osôb, ktoré boli prichytené pri nútenej práci a detskej práci, |
| --- | --- |

—

popis skupín, ktorých sa násilie založené na rodovej príslušnosti najviac dotýka: homosexuálov a transrodových osôb, migrantiek, pracovníkov a pracovníčok s HIV/AIDS a osôb, ktoré trpia nejakou formou zdravotného postihnutia, osôb, ktoré boli prichytené pri nútenej práci a detskej práci,

| — | záruky rôznych práv v oblasti zamestnania a sociálneho zabezpečenia pre všetkých sťažovateľov, najmä právo na skrátenie alebo úpravu pracovného času, |
| --- | --- |

—

záruky rôznych práv v oblasti zamestnania a sociálneho zabezpečenia pre všetkých sťažovateľov, najmä právo na skrátenie alebo úpravu pracovného času,

| — | usmernenia na vypracovanie vnútorných nariadení alebo kódexov správania sa pre podniky a organizácie, v ktorých sa bude uvádzať, že neprimerané alebo ponižujúce správanie voči ženám a iným najzraniteľnejším skupinám bude predmetom pracovného postihu, |
| --- | --- |

—

usmernenia na vypracovanie vnútorných nariadení alebo kódexov správania sa pre podniky a organizácie, v ktorých sa bude uvádzať, že neprimerané alebo ponižujúce správanie voči ženám a iným najzraniteľnejším skupinám bude predmetom pracovného postihu,

| — | usmernenia na vypracovanie cielených prieskumov, ktoré umožnia získať harmonizované štatistiky, |
| --- | --- |

—

usmernenia na vypracovanie cielených prieskumov, ktoré umožnia získať harmonizované štatistiky,

| — | príručky na organizáciu školení s cieľom pochopiť mechanizmy dominancie a segregácie mužov a žien v zamestnaní a rozvíjať kultúru bez násilia, |
| --- | --- |

—

príručky na organizáciu školení s cieľom pochopiť mechanizmy dominancie a segregácie mužov a žien v zamestnaní a rozvíjať kultúru bez násilia,

| — | podpora zapojenia pracovnej medicíny do preskúmania všetkých prípadov násilia založeného na rodovej príslušnosti, pretože toto násilie predstavuje riziko pre fyzické a psychické zdravie pracovníčok, |
| --- | --- |

—

podpora zapojenia pracovnej medicíny do preskúmania všetkých prípadov násilia založeného na rodovej príslušnosti, pretože toto násilie predstavuje riziko pre fyzické a psychické zdravie pracovníčok,

| — | zohľadnenie ustanovení smernice 2000/78/ES, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (14), |
| --- | --- |

—

zohľadnenie ustanovení smernice 2000/78/ES, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (14),

14

| — | venovanie mimoriadnej pozornosti úlohe médií pri šírení osvety, informovaní a vzdelávaní, teda pri troch činnostiach, ktoré sú nevyhnutné na odstránenie násilia, |
| --- | --- |

—

venovanie mimoriadnej pozornosti úlohe médií pri šírení osvety, informovaní a vzdelávaní, teda pri troch činnostiach, ktoré sú nevyhnutné na odstránenie násilia,

| — | zohľadnenie nových rizík vyplývajúcich z používania internetu a nových technológií. |
| --- | --- |

—

zohľadnenie nových rizík vyplývajúcich z používania internetu a nových technológií.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/73/ES z 23. septembra 2002 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami, pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu v zamestnaní a o pracovné podmienky (Ú. v. ES L 269, 5.10.2002, s. 15).

1

(2)  http://www.etuc.org/framework-agreement-harassment-and-violence-work

2

(3)  http://www.ilo.org/ilc/ILCSessions/104/texts-adopted/WCMS_377774/lang--en/index.htm

3

(4)  Správa výboru odborníkov na vykonávanie dohovorov a odporúčaní; správa III(1A), Medzinárodná konferencia práce, 91. zasadnutie, 2003, s. 497 – 498.

4

(5)  Správa výboru odborníkov na vykonávanie dohovorov a odporúčaní; správa III(1A), Medzinárodná konferencia práce, 98. zasadnutie, 2009, s. 35.

5

(6)  http://www.etuc.org/framework-agreement-harassment-and-violence-work

6

(7)  Stanovisko na tému „Odstránenie domáceho násilia voči ženám“ (Ú. v. EÚ C 351, 15.11.2012, s. 21).

7

(8)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

8

(9)  Barometer 2011 (Národný akčný plán proti násiliu páchanému na ženách v EÚ), Európska ženská loby, august 2011 http://www.womenlobby.org).

9

(10)  Nedávna správa (apríl 2015) Vysokej rady pre rovnosť žien a mužov vo Francúzsku potvrdzuje, že VŠETKY ženy sa už stali obeťami neželaných sexuálnych návrhov na verejnosti alebo v prostriedkoch verejnej dopravy. Väčšina obetí je neplnoletá. http://www.haut-conseil-egalite.gouv.fr/IMG/pdf/hcefh_avis_harcelement_transports-20150410.pdf

10

(11)  Quand les violences domestiques s’invitent sur le lieu de travail ou dans le processus d’insertion professionnelle (Keď sa domáce násilie dostáva na pracovisko alebo do procesu pracovného zaradenia), Coface 2011 http://www.coface-eu.org/en/upload/08_EUProjects/Domestic%20violence-etude-coface-daphne-fr.pdf

11

(Keď sa domáce násilie dostáva na pracovisko alebo do procesu pracovného zaradenia)

(12)  https://www.arts.unsw.edu.au/media/FASSFile/National_Domestic_Violence_and_the_Workplace_Survey_2011_Full_Report.pdf https://www.arts.unsw.edu.au/research/gendered-violence-research-network/gendered-violence-work/

12

(13)  Správa výboru odborníkov na vykonávanie dohovorov a odporúčaní; správa III(1A), Medzinárodná konferencia práce, 98. zasadnutie, 2009, s. 32.

13

(14)  Smernica Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16).

14

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/145 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/145

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Delegované akty“

(doplňujúce stanovisko)

(2016/C 013/22)

Spravodajca:

Jorge PEGADO LIZ

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. februára 2015 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať doplňujúce stanovisko na tému:

„Delegované akty“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 14. júla 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra 2015) prijal 140 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 4 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV sa uprostred prác na doplňujúcom stanovisku z vlastnej iniciatívy týkajúcom sa delegovacieho postupu dozvedel, že Komisia uverejnila návrh novej medziinštitucionálnej dohody záväzného charakteru, založenej na článku 295 ZFEÚ. Tento návrh patrí do rámca všeobecného balíka „lepšej právnej regulácie“ a venuje sa delegovaným aktom v dvoch osobitných prílohách |
| --- | --- |

1.1.

EHSV sa uprostred prác na doplňujúcom stanovisku z vlastnej iniciatívy týkajúcom sa delegovacieho postupu dozvedel, že Komisia uverejnila návrh novej medziinštitucionálnej dohody záväzného charakteru, založenej na článku 295 ZFEÚ. Tento návrh patrí do rámca všeobecného balíka „lepšej právnej regulácie“ a venuje sa delegovaným aktom v dvoch osobitných prílohách

| 1.2. | Víta návrh Komisie, ktorý predstavuje krok správnym smerom a ktorý si želal. |
| --- | --- |

1.2.

Víta návrh Komisie, ktorý predstavuje krok správnym smerom a ktorý si želal.

| 1.3. | Domnieva sa, že jeho celkové zameranie je pozitívne. |
| --- | --- |

1.3.

Domnieva sa, že jeho celkové zameranie je pozitívne.

| 1.4. | Vyjadruje potešenie najmä z úsilia Komisie dosiahnuť primeranú rovnováhu medzi základnými hodnotami, ako sú dodržiavanie zásad právneho štátu, demokratická účasť, transparentnosť, blízkosť k občanom a právo na podrobné informácie o legislatívnych postupoch na jednej strane a zjednodušenie právnych predpisov, pružnejšia regulácia, lepšie prispôsobená príslušným záujmom a so zjednodušenou aktualizáciou a revíziou na druhej strane. |
| --- | --- |

1.4.

Vyjadruje potešenie najmä z úsilia Komisie dosiahnuť primeranú rovnováhu medzi základnými hodnotami, ako sú dodržiavanie zásad právneho štátu, demokratická účasť, transparentnosť, blízkosť k občanom a právo na podrobné informácie o legislatívnych postupoch na jednej strane a zjednodušenie právnych predpisov, pružnejšia regulácia, lepšie prispôsobená príslušným záujmom a so zjednodušenou aktualizáciou a revíziou na druhej strane.

| 1.5. | EHSV víta najmä skutočnosť, že Komisia sa „zaväzuje, že pred prijatím delegovaných aktov získa všetky potrebné odborné poznatky, a to aj prostredníctvom konzultácií s odborníkmi z členských štátov a verejných konzultácií“, a že navrhuje rovnaký konzultačný postup pri prijímaní vykonávacích aktov. EHSV sa však obáva, že sa všetky tieto konzultácie budú nadmerne predlžovať a budú preto neužitočné pri príprave aktov. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV víta najmä skutočnosť, že Komisia sa „zaväzuje, že pred prijatím delegovaných aktov získa všetky potrebné odborné poznatky, a to aj prostredníctvom konzultácií s odborníkmi z členských štátov a verejných konzultácií“, a že navrhuje rovnaký konzultačný postup pri prijímaní vykonávacích aktov. EHSV sa však obáva, že sa všetky tieto konzultácie budú nadmerne predlžovať a budú preto neužitočné pri príprave aktov.

| 1.6. | EHSV však úplne nesúhlasí s kazuistickým prístupom týkajúcim sa rozlišovania oblastí, ktoré majú byť predmetom delegovaných aktov alebo vykonávacích aktov, lebo použité kritériá nie sú jednoznačné a ponechávajú príliš široký priestor na voľnú interpretáciu. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV však úplne nesúhlasí s kazuistickým prístupom týkajúcim sa rozlišovania oblastí, ktoré majú byť predmetom delegovaných aktov alebo vykonávacích aktov, lebo použité kritériá nie sú jednoznačné a ponechávajú príliš široký priestor na voľnú interpretáciu.

| 1.7. | EHSV nesúhlasí s návrhom Komisie, najmä pokiaľ ide o:






  a) | nedostatočné informácie v súvislosti s odborníkmi z členských štátov a ich odbornou spôsobilosťou; |
| --- | --- | --- |

1.7.

EHSV nesúhlasí s návrhom Komisie, najmä pokiaľ ide o:

a)

nedostatočné informácie v súvislosti s odborníkmi z členských štátov a ich odbornou spôsobilosťou;

| b) | chýbajúcu primeranú minimálnu lehotu na konzultáciu s odborníkmi, zainteresovanými stranami, Parlamentom a Radou, okrem naliehavých prípadov; |
| --- | --- |

b)

chýbajúcu primeranú minimálnu lehotu na konzultáciu s odborníkmi, zainteresovanými stranami, Parlamentom a Radou, okrem naliehavých prípadov;

| c) | nepovinný charakter konzultácie a oznámenie harmonogramu schôdzí odborníkom Parlamentu a zainteresovaným stranám; |
| --- | --- |

c)

nepovinný charakter konzultácie a oznámenie harmonogramu schôdzí odborníkom Parlamentu a zainteresovaným stranám;

| d) | nekonzistentnosť a nekoherentnosť informácií týkajúcich sa prijímania delegovaných aktov, hoci by mali byť systematickej a automatickej povahy poskytované prostredníctvom webového sídla aktualizovaného v reálnom čase; |
| --- | --- |

d)

nekonzistentnosť a nekoherentnosť informácií týkajúcich sa prijímania delegovaných aktov, hoci by mali byť systematickej a automatickej povahy poskytované prostredníctvom webového sídla aktualizovaného v reálnom čase;

| e) | neobmedzené časové obdobie delegovania zo zásady: podľa názoru EHSV by malo ísť zo zásady o presne stanovené obdobie, ktoré by sa prípadne mohlo predĺžiť o rovnako dlhé obdobie, s výnimkou riadne odôvodnených výnimočných prípadov. |
| --- | --- |

e)

neobmedzené časové obdobie delegovania zo zásady: podľa názoru EHSV by malo ísť zo zásady o presne stanovené obdobie, ktoré by sa prípadne mohlo predĺžiť o rovnako dlhé obdobie, s výnimkou riadne odôvodnených výnimočných prípadov.

| 1.8. | EHSV vyjadruje želanie, aby sa v usmerneniach výslovne stanovovalo, že delegovania sú vymedzené vo všetkých prvkoch, konkrétne pokiaľ ide o:






  a) | stanovené ciele; |
| --- | --- | --- |

1.8.

EHSV vyjadruje želanie, aby sa v usmerneniach výslovne stanovovalo, že delegovania sú vymedzené vo všetkých prvkoch, konkrétne pokiaľ ide o:

a)

stanovené ciele;

| b) | presný obsah; |
| --- | --- |

b)

presný obsah;

| c) | výslovnú pôsobnosť; |
| --- | --- |

c)

výslovnú pôsobnosť;

| d) | presné a vymedzené obdobie. |
| --- | --- |

d)

presné a vymedzené obdobie.

| 1.9. | EHSV sa domnieva, že by mal byť požiadaný o vydanie stanoviska, rovnako ako v prípade riadneho legislatívneho postupu, tiež pokiaľ ide o posudzovanie vplyvu a revíziu delegovaných aktov. |
| --- | --- |

1.9.

EHSV sa domnieva, že by mal byť požiadaný o vydanie stanoviska, rovnako ako v prípade riadneho legislatívneho postupu, tiež pokiaľ ide o posudzovanie vplyvu a revíziu delegovaných aktov.

| 1.10. | EHSV napokon tvrdí, že znenie článkov 290 a 291 ZFEÚ je možné zlepšiť a že v prípade revízie zmlúv by sa malo spresniť. Ich uplatňovanie by sa tiež malo lepšie upraviť, aby sa zabránilo prijímaniu rozhodnutí o výbere právneho nástroja skôr na politickom ako odbornom základe. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV napokon tvrdí, že znenie článkov 290 a 291 ZFEÚ je možné zlepšiť a že v prípade revízie zmlúv by sa malo spresniť. Ich uplatňovanie by sa tiež malo lepšie upraviť, aby sa zabránilo prijímaniu rozhodnutí o výbere právneho nástroja skôr na politickom ako odbornom základe.

2.   Zdôvodnenie vypracovania doplňujúceho stanoviska z vlastnej iniciatívy na tému „delegované akty“

| 2.1. | V roku 2012 EHSV schválil vypracovanie informačnej správy (1) o tomto postupe, ktorej cieľom bolo analyzovať jeho používanie a vyvodiť závery týkajúce sa fungovania systému kontroly určeného na zabránenie zneužitiam právomoci alebo ich nápravu, ktoré by mohli ovplyvniť demokratické pravidlá „právneho Spoločenstva“, čiže Európskej únie. |
| --- | --- |

2.1.

V roku 2012 EHSV schválil vypracovanie informačnej správy (1) o tomto postupe, ktorej cieľom bolo analyzovať jeho používanie a vyvodiť závery týkajúce sa fungovania systému kontroly určeného na zabránenie zneužitiam právomoci alebo ich nápravu, ktoré by mohli ovplyvniť demokratické pravidlá „právneho Spoločenstva“, čiže Európskej únie.

| 2.2. | V nadväznosti na túto správu a dve žiadosti Komisie o vypracovanie stanoviska týkajúce sa troch návrhov nariadenia, ktorým sa viacero právnych aktov odkazujúcich na použitie regulačného postupu s kontrolou prispôsobuje článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (2), EHSV prijal dve stanoviská (3), v ktorých uviedol pripomienky a závery zo svojej informačnej správy, okrem iného „pochybnosti pretrvávajú, pokiaľ ide o jednoduchosť postupu, skutočné vnímanie závažných otázok európskymi občanmi, správne používanie tohto postupu a účinnosť kontrolného mechanizmu“. Odporúčal opatrné používanie tohto nástroja, lebo „niektoré prvky postupu delegovania sú ešte stále nejasné“. |
| --- | --- |

2.2.

V nadväznosti na túto správu a dve žiadosti Komisie o vypracovanie stanoviska týkajúce sa troch návrhov nariadenia, ktorým sa viacero právnych aktov odkazujúcich na použitie regulačného postupu s kontrolou prispôsobuje článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (2), EHSV prijal dve stanoviská (3), v ktorých uviedol pripomienky a závery zo svojej informačnej správy, okrem iného „pochybnosti pretrvávajú, pokiaľ ide o jednoduchosť postupu, skutočné vnímanie závažných otázok európskymi občanmi, správne používanie tohto postupu a účinnosť kontrolného mechanizmu“. Odporúčal opatrné používanie tohto nástroja, lebo „niektoré prvky postupu delegovania sú ešte stále nejasné“.

| 2.3. | Po voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 a vymenovaní nových komisárov, vrátane prvého podpredsedu zodpovedného za „lepšiu právnu reguláciu, medziinštitucionálne vzťahy, právny štát a Chartu základných práv“, sa zdalo vhodné opätovne otvoriť túto tému s cieľom informovať sa o úmysloch nových inštitucionálnych aktérov a najmä zaujať pozíciu k prípadným novinkám určeným na lepšie zaručenie zásad transparentnosti, právnej istoty, demokratickej kontroly a inštitucionálnej rovnováhy. Je to tiež príležitosť obnoviť diskusiu medzi európskymi inštitúciami, občianskou spoločnosťou, odborníkmi a akademickou obcou s cieľom navrhnúť nové odporúčania inštitúciám EÚ. |
| --- | --- |

2.3.

Po voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 a vymenovaní nových komisárov, vrátane prvého podpredsedu zodpovedného za „lepšiu právnu reguláciu, medziinštitucionálne vzťahy, právny štát a Chartu základných práv“, sa zdalo vhodné opätovne otvoriť túto tému s cieľom informovať sa o úmysloch nových inštitucionálnych aktérov a najmä zaujať pozíciu k prípadným novinkám určeným na lepšie zaručenie zásad transparentnosti, právnej istoty, demokratickej kontroly a inštitucionálnej rovnováhy. Je to tiež príležitosť obnoviť diskusiu medzi európskymi inštitúciami, občianskou spoločnosťou, odborníkmi a akademickou obcou s cieľom navrhnúť nové odporúčania inštitúciám EÚ.

3.   Súčasná situácia

| 3.1. | Od prijatia informačnej správy a dvoch stanovísk uvedených vyššie ubehli dva roky. Za ten čas sa nenadviazalo na návrhy Komisie nazvané Omnibus 1 a Omnibus 3. Grécke predsedníctvo kritizovalo vo svojej správe o pokroku zaslanej výboru Coreper 20. júna 2014 automatickú povahu týchto návrhov, lebo bránia zákonodarcovi vykonávať diskrečnú právomoc na individuálnom základe. Rada potom dvakrát uplatnila právo veta pri podmienkach prístupu k verejne regulovanej službe, ktorú ponúka celosvetový satelitný navigačný systém zriadený v rámci programu Galileo (4) a formáte na prenos údajov týkajúcich sa výdavkov na výskum a vývoj (5). |
| --- | --- |

3.1.

Od prijatia informačnej správy a dvoch stanovísk uvedených vyššie ubehli dva roky. Za ten čas sa nenadviazalo na návrhy Komisie nazvané Omnibus 1 a Omnibus 3. Grécke predsedníctvo kritizovalo vo svojej správe o pokroku zaslanej výboru Coreper 20. júna 2014 automatickú povahu týchto návrhov, lebo bránia zákonodarcovi vykonávať diskrečnú právomoc na individuálnom základe. Rada potom dvakrát uplatnila právo veta pri podmienkach prístupu k verejne regulovanej službe, ktorú ponúka celosvetový satelitný navigačný systém zriadený v rámci programu Galileo (4) a formáte na prenos údajov týkajúcich sa výdavkov na výskum a vývoj (5).

| 3.2. | V pracovnom programe súčasnej Komisie sa stanovuje, že má v úmysle upraviť nástroje, ktoré jej umožňujú zlepšovať právnu reguláciu. Plánuje určiť „ďalší súbor nových opatrení v rámci programu pre vhodnosť a účinnosť právnych predpisov“. |
| --- | --- |

3.2.

V pracovnom programe súčasnej Komisie sa stanovuje, že má v úmysle upraviť nástroje, ktoré jej umožňujú zlepšovať právnu reguláciu. Plánuje určiť „ďalší súbor nových opatrení v rámci programu pre vhodnosť a účinnosť právnych predpisov“.

| 3.3. | Návrh novej medziinštitucionálnej dohody, pôvodne naplánovaný na 28. apríla 2015, no odložený na 19. mája, zahŕňa na jednej strane „medziinštitucionálnu dohodu o lepšej právnej regulácii“ (6) a zároveň dve prílohy o ústrednej otázke právneho režimu delegovaných aktov: Spoločná dohoda medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o delegovaných aktoch (príloha 1) a Zmluvné doložky (príloha 2). |
| --- | --- |

3.3.

Návrh novej medziinštitucionálnej dohody, pôvodne naplánovaný na 28. apríla 2015, no odložený na 19. mája, zahŕňa na jednej strane „medziinštitucionálnu dohodu o lepšej právnej regulácii“ (6) a zároveň dve prílohy o ústrednej otázke právneho režimu delegovaných aktov: Spoločná dohoda medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o delegovaných aktoch (príloha 1) a Zmluvné doložky (príloha 2).

| 3.4. | Krátko pred uverejnením balíka pretrvávali nezhody o správnosti určenia právneho základu článku 295 ZFEÚ. Zdá sa však isté, že sa posilnia „posúdenia vplyvu“, ako aj konzultácie so zainteresovanými stranami („stakeholders“), a že konzultácia s odborníkmi z členských štátov bude povinná pred prijatím delegovaného aktu. Zámerom bolo tiež obmedziť delegované akty na „kľúčové oblasti“ („key areas“), hoci ide o nejasný pojem. Zdalo by sa tiež, že sám pán Timmermans by mal „schvaľovať“ každý návrh delegovaných aktov. |
| --- | --- |

3.4.

Krátko pred uverejnením balíka pretrvávali nezhody o správnosti určenia právneho základu článku 295 ZFEÚ. Zdá sa však isté, že sa posilnia „posúdenia vplyvu“, ako aj konzultácie so zainteresovanými stranami („stakeholders“), a že konzultácia s odborníkmi z členských štátov bude povinná pred prijatím delegovaného aktu. Zámerom bolo tiež obmedziť delegované akty na „kľúčové oblasti“ („key areas“), hoci ide o nejasný pojem. Zdalo by sa tiež, že sám pán Timmermans by mal „schvaľovať“ každý návrh delegovaných aktov.

| 3.5. | Podľa viacerých zdrojov ostal EP zavalený návrhmi delegovaných aktov a nemal k dispozícii ani prostriedky, ani metódu, ktorá by mu umožňovala účinne vykonávať kontrolu. Skúmala sa reštrukturalizácia jeho oddelení doplnená vnútornými usmerneniami, ako aj pridelenie dodatočných ľudských zdrojov. |
| --- | --- |

3.5.

Podľa viacerých zdrojov ostal EP zavalený návrhmi delegovaných aktov a nemal k dispozícii ani prostriedky, ani metódu, ktorá by mu umožňovala účinne vykonávať kontrolu. Skúmala sa reštrukturalizácia jeho oddelení doplnená vnútornými usmerneniami, ako aj pridelenie dodatočných ľudských zdrojov.

| 3.6. | Zdá sa, že niektoré členské štáty v Rade znepokojovala otázka delegovania právomocí a ich kontroly a vždy sa považovala za prioritu. Názorové rozdiely však existovali, pokiaľ ide o potrebu presnejšieho vymedzenia rozsahu pôsobnosti článkov 290 a 291 ZFEÚ. Pozícia Rady sa zameriavala na preformulovanie „spoločnej dohody“ („Common Understanding“) s posilnením úlohy vnútroštátnych odborníkov, s ktorými by sa malo systematicky konzultovať počas prípravy delegovaných aktov (konzultácie ex ante). Vo výročnej správe za rok 2015 predsedníctva Rady o posudzovaní vplyvu sa opätovne zdôraznila potreba, aby sa s vnútroštátnymi odborníkmi mohlo konzultovať dostatočne dlhý čas vopred. |
| --- | --- |

3.6.

Zdá sa, že niektoré členské štáty v Rade znepokojovala otázka delegovania právomocí a ich kontroly a vždy sa považovala za prioritu. Názorové rozdiely však existovali, pokiaľ ide o potrebu presnejšieho vymedzenia rozsahu pôsobnosti článkov 290 a 291 ZFEÚ. Pozícia Rady sa zameriavala na preformulovanie „spoločnej dohody“ („Common Understanding“) s posilnením úlohy vnútroštátnych odborníkov, s ktorými by sa malo systematicky konzultovať počas prípravy delegovaných aktov (konzultácie ex ante). Vo výročnej správe za rok 2015 predsedníctva Rady o posudzovaní vplyvu sa opätovne zdôraznila potreba, aby sa s vnútroštátnymi odborníkmi mohlo konzultovať dostatočne dlhý čas vopred.

| 3.7. | Niektoré strany vyjadrili poľutovanie nad nejasnosťou delegovacieho postupu. Určenie príslušných partnerov v rámci Európskej komisie, výborov odborníkov Rady, kompetentných poslancov EP alebo dotknutých zodpovedných osôb v rámci výkonných agentúr EÚ sa zdalo byť mimoriadne zložité, ba až nemožné v prípade odborníkov zasadajúcich vo výboroch Rady, hoci otázky spracúvané v rámci delegovacieho postupu majú priamy vplyv na organizovanú občiansku spoločnosť, priemysel a obchod, spotrebiteľov a občanov. Tieto zúčastnené strany zdôrazňujú aj zjavný nedostatok poznatkov a odbornej prípravy týchto osôb, pokiaľ ide o samotný delegovací postup aj jeho dôsledky, ktoré sú často považované za neutrálnu procedurálnu formalitu. |
| --- | --- |

3.7.

Niektoré strany vyjadrili poľutovanie nad nejasnosťou delegovacieho postupu. Určenie príslušných partnerov v rámci Európskej komisie, výborov odborníkov Rady, kompetentných poslancov EP alebo dotknutých zodpovedných osôb v rámci výkonných agentúr EÚ sa zdalo byť mimoriadne zložité, ba až nemožné v prípade odborníkov zasadajúcich vo výboroch Rady, hoci otázky spracúvané v rámci delegovacieho postupu majú priamy vplyv na organizovanú občiansku spoločnosť, priemysel a obchod, spotrebiteľov a občanov. Tieto zúčastnené strany zdôrazňujú aj zjavný nedostatok poznatkov a odbornej prípravy týchto osôb, pokiaľ ide o samotný delegovací postup aj jeho dôsledky, ktoré sú často považované za neutrálnu procedurálnu formalitu.

| 3.8. | Súdny dvor EÚ sa vyjadril k pojmu „podstatné prvky“ v rozsudku vynesenom 5. septembra 2012 veľkou komorou (7) vo veci sporu EP a Rady, v ktorom sa domnieval, že „prijatie podstatných prvkov v zamýšľanej oblasti [je] vyhradené právomoci normotvorcu Únie“, keďže tieto zásadné pravidlá „sa musia prijať v rámci základnej právnej úpravy a nemôžu byť predmetom prenesenia právomoci“ (8). |
| --- | --- |

3.8.

Súdny dvor EÚ sa vyjadril k pojmu „podstatné prvky“ v rozsudku vynesenom 5. septembra 2012 veľkou komorou (7) vo veci sporu EP a Rady, v ktorom sa domnieval, že „prijatie podstatných prvkov v zamýšľanej oblasti [je] vyhradené právomoci normotvorcu Únie“, keďže tieto zásadné pravidlá „sa musia prijať v rámci základnej právnej úpravy a nemôžu byť predmetom prenesenia právomoci“ (8).

| 3.8.1. | Pôsobnosť tohto rozsudku vyneseného v oblasti komitológie je možné preniesť na delegovací postup v prípade, že v článku 290 ZFEÚ sa odkazuje na pojem „nepodstatných prvkov“. V rozsudku sa okrem toho spresňuje, že oblasť základných práv patrí do právomoci zákonodarcu a len jeho. V rozsudku sa tiež uvádza, že vymedzenie legislatívnych a vykonávacích právomocí musí vychádzať z objektívnych skutočností, ktoré môžu byť predmetom súdneho preskúmania. |
| --- | --- |

3.8.1.

Pôsobnosť tohto rozsudku vyneseného v oblasti komitológie je možné preniesť na delegovací postup v prípade, že v článku 290 ZFEÚ sa odkazuje na pojem „nepodstatných prvkov“. V rozsudku sa okrem toho spresňuje, že oblasť základných práv patrí do právomoci zákonodarcu a len jeho. V rozsudku sa tiež uvádza, že vymedzenie legislatívnych a vykonávacích právomocí musí vychádzať z objektívnych skutočností, ktoré môžu byť predmetom súdneho preskúmania.

| 3.9. | Súdny dvor sa vyjadril k rozlíšeniu medzi vykonávacím aktom a delegovaným aktom v nedávnom rozsudku vynesenom 18. marca 2014 veľkou komorou vo veci týkajúcej sa „biocídnych výrobkov“, v ktorej proti sebe stáli Komisia a Parlament s Radou (9). Domnieval sa, že delegovaný akt v predmetnej veci sa týkal prípadu, keď Komisia prijíma pravidlá, „ktoré patria do takého právneho rámca, ktorý definuje základný legislatívny akt“, zatiaľ čo vykonávací akt spresňuje obsah „legislatívneho aktu, aby sa zabezpečilo jeho vykonávanie za jednotných podmienok vo všetkých členských štátoch“. |
| --- | --- |

3.9.

Súdny dvor sa vyjadril k rozlíšeniu medzi vykonávacím aktom a delegovaným aktom v nedávnom rozsudku vynesenom 18. marca 2014 veľkou komorou vo veci týkajúcej sa „biocídnych výrobkov“, v ktorej proti sebe stáli Komisia a Parlament s Radou (9). Domnieval sa, že delegovaný akt v predmetnej veci sa týkal prípadu, keď Komisia prijíma pravidlá, „ktoré patria do takého právneho rámca, ktorý definuje základný legislatívny akt“, zatiaľ čo vykonávací akt spresňuje obsah „legislatívneho aktu, aby sa zabezpečilo jeho vykonávanie za jednotných podmienok vo všetkých členských štátoch“.

| 3.9.1. | Spresňuje tiež, že delegovaným aktom sa môže základný akt zmeniť a doplniť, kým vykonávacím aktom sa môže iba spresniť (10). Možno vyjadriť poľutovanie, že Súdny dvor podrobnejšie nerozpracoval svoje odôvodnenie, pokiaľ ide o súvislosť medzi delegovaným aktom a výkonom politickej moci, ako to vo svojich záveroch odporučil generálny advokát Cruz Villalón, (11). |
| --- | --- |

3.9.1.

Spresňuje tiež, že delegovaným aktom sa môže základný akt zmeniť a doplniť, kým vykonávacím aktom sa môže iba spresniť (10). Možno vyjadriť poľutovanie, že Súdny dvor podrobnejšie nerozpracoval svoje odôvodnenie, pokiaľ ide o súvislosť medzi delegovaným aktom a výkonom politickej moci, ako to vo svojich záveroch odporučil generálny advokát Cruz Villalón, (11).

| 3.10. | Napokon Komisia 21. februára 2014 podala na Súdny dvor žalobu o zrušenie (12) týkajúcu sa nariadenia č. 1289/2013 uvádzajúceho zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti. |
| --- | --- |

3.10.

Napokon Komisia 21. februára 2014 podala na Súdny dvor žalobu o zrušenie (12) týkajúcu sa nariadenia č. 1289/2013 uvádzajúceho zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti.

| 3.11. | Predmetom žaloby podanej Komisiou bolo zrušenie uvedeného nariadenia stanovujúceho využitie delegovaných aktov v rámci recipročného mechanizmu, ktorý sa ním zavádza. Generálny advokát Mengozzi vydal svoje závery 7. mája 2015. |
| --- | --- |

3.11.

Predmetom žaloby podanej Komisiou bolo zrušenie uvedeného nariadenia stanovujúceho využitie delegovaných aktov v rámci recipročného mechanizmu, ktorý sa ním zavádza. Generálny advokát Mengozzi vydal svoje závery 7. mája 2015.

| 3.12. | Analýzou pôsobnosti diskrečnej právomoci uznanej zákonodarcovi rozsudkom vo veci týkajúcej sa „biocídnych výrobkov“ pripomína, že zákonodarca má úplnú politickú diskrečnú právomoc, ktorá nepodlieha súdnemu preskúmaniu, pokiaľ ide o rozhodnutie delegovať alebo nedelegovať legislatívnu právomoc, a že toto politické rozhodnutie v žiadnom prípade nemôže byť predmetom delegovania. Ďalej spresňuje, že použitie delegovania nie je povinné, ale ide o nástroj určený na zjednodušenie a urýchlenie normatívneho vykonávania, pokiaľ ide o „nepodstatné“ prvky základných právnych predpisov. |
| --- | --- |

3.12.

Analýzou pôsobnosti diskrečnej právomoci uznanej zákonodarcovi rozsudkom vo veci týkajúcej sa „biocídnych výrobkov“ pripomína, že zákonodarca má úplnú politickú diskrečnú právomoc, ktorá nepodlieha súdnemu preskúmaniu, pokiaľ ide o rozhodnutie delegovať alebo nedelegovať legislatívnu právomoc, a že toto politické rozhodnutie v žiadnom prípade nemôže byť predmetom delegovania. Ďalej spresňuje, že použitie delegovania nie je povinné, ale ide o nástroj určený na zjednodušenie a urýchlenie normatívneho vykonávania, pokiaľ ide o „nepodstatné“ prvky základných právnych predpisov.

| 3.13. | Vykladá aj pojem „zmena“ (13) ako každú zmenu, pri ktorej dochádza k odstráneniu, pridaniu alebo nahradeniu akéhokoľvek prvku, a domnieva sa, že „výkon delegovanej legislatívnej funkcie sa vyznačuje určitou diskrečnou právomocou, ktorá však nie je typická pre vykonávaciu funkciu“ (14), a poukazuje na ťažkosti pri výklade tohto pojmu a jeho dôsledky, pokiaľ ide o inštitucionálnu rovnováhu. |
| --- | --- |

3.13.

Vykladá aj pojem „zmena“ (13) ako každú zmenu, pri ktorej dochádza k odstráneniu, pridaniu alebo nahradeniu akéhokoľvek prvku, a domnieva sa, že „výkon delegovanej legislatívnej funkcie sa vyznačuje určitou diskrečnou právomocou, ktorá však nie je typická pre vykonávaciu funkciu“ (14), a poukazuje na ťažkosti pri výklade tohto pojmu a jeho dôsledky, pokiaľ ide o inštitucionálnu rovnováhu.

Pokiaľ ide o predmet sporu, po dôkladnej analýze predmetného nariadenia sa rozhodol pre zamietnutie návrhov na zrušenie predložených Komisiou. Súdny dvor vynesie rozsudok 16. júla 2015.

4.   Návrh novej medziinštitucionálnej dohody a verejné vypočutie z 26. mája 2015 EHSV

| 4.1. | Otázka delegovaných aktov, ktorá patrí medzi najdôležitejšie v rámci balíka opatrení o „lepšej právnej regulácii“, je obsiahnutá v programe Komisie (15) v bode 3.3, z usmernení o „lepšej právnej regulácii“ (16), „súboru nástrojov“ (17), „Programe regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT)“ (18) a samozrejme v „návrhu novej medziinštitucionálnej dohody“. |
| --- | --- |

4.1.

Otázka delegovaných aktov, ktorá patrí medzi najdôležitejšie v rámci balíka opatrení o „lepšej právnej regulácii“, je obsiahnutá v programe Komisie (15) v bode 3.3, z usmernení o „lepšej právnej regulácii“ (16), „súboru nástrojov“ (17), „Programe regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT)“ (18) a samozrejme v „návrhu novej medziinštitucionálnej dohody“.

| 4.2. | EHSV už vyjadril poľutovanie, pokiaľ ide o:






  a. | nejasnosť presnej právnej povahy delegovaných aktov, nejednoznačnosť pojmu „nepodstatné opatrenie“, ktorý Súdny dvor vykladá v závislosti od oblastí, ktorých sa týka, veľmi široké pole pôsobnosti Komisie, pokiaľ ide o pôsobnosť a trvanie delegovania; |
| --- | --- | --- |

4.2.

EHSV už vyjadril poľutovanie, pokiaľ ide o:

a.

nejasnosť presnej právnej povahy delegovaných aktov, nejednoznačnosť pojmu „nepodstatné opatrenie“, ktorý Súdny dvor vykladá v závislosti od oblastí, ktorých sa týka, veľmi široké pole pôsobnosti Komisie, pokiaľ ide o pôsobnosť a trvanie delegovania;

| b. | nedostatočnú transparentnosť, právnu neistotu a slabú politickú kontrolu predbežnej konzultácie vyplývajúcu z právne nezáväzného dokumentu s názvom Spoločná dohoda o delegovaných aktoch zo 4. apríla 2011; |
| --- | --- |

b.

nedostatočnú transparentnosť, právnu neistotu a slabú politickú kontrolu predbežnej konzultácie vyplývajúcu z právne nezáväzného dokumentu s názvom Spoločná dohoda o delegovaných aktoch zo 4. apríla 2011;

| c. | skutočnosť, že vykonávanie článku 290 ZFEÚ bolo stanovené až v právne nezáväznom oznámení Komisie Parlamentu a Rade z 9. decembra 2009. |
| --- | --- |

c.

skutočnosť, že vykonávanie článku 290 ZFEÚ bolo stanovené až v právne nezáväznom oznámení Komisie Parlamentu a Rade z 9. decembra 2009.

| 4.3. | EHSV tiež vyjadril výhrady a vážne pochybnosti, pokiaľ ide o:






  a. | delegovanie právomoci na neobmedzené časové obdobie; |
| --- | --- | --- |

4.3.

EHSV tiež vyjadril výhrady a vážne pochybnosti, pokiaľ ide o:

a.

delegovanie právomoci na neobmedzené časové obdobie;

| b. | veľmi krátke lehoty na kontrolu EP a Rady; |
| --- | --- |

b.

veľmi krátke lehoty na kontrolu EP a Rady;

| c. | účinné zapojenie EP; |
| --- | --- |

c.

účinné zapojenie EP;

| d. | chýbajúcu racionálnosť postupov; |
| --- | --- |

d.

chýbajúcu racionálnosť postupov;

| e. | chýbajúce informácie, napriek diskusiám Komisie o delegovaní aj o primeranosti prijatých opatrení, a to vo všetkých fázach postupu; |
| --- | --- |

e.

chýbajúce informácie, napriek diskusiám Komisie o delegovaní aj o primeranosti prijatých opatrení, a to vo všetkých fázach postupu;

| f. | chýbajúcu úplnú dostupnosť informácií občanom a občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

f.

chýbajúcu úplnú dostupnosť informácií občanom a občianskej spoločnosti;

| g. | účinné uplatňovanie článku 10 ZEÚ, podľa ktorého sa rozhodnutia prijímajú čo najbližšie k občanom. |
| --- | --- |

g.

účinné uplatňovanie článku 10 ZEÚ, podľa ktorého sa rozhodnutia prijímajú čo najbližšie k občanom.

| 4.4. | Hlavným záujmom výboru bola totiž primeraná rovnováha medzi zásadami, ako sú dodržiavanie „právnych noriem“, demokratická účasť, transparentnosť, blízkosť k občanom a právo na informácie o legislatívnych postupoch na jednej strane a zjednodušenie právnych predpisov, pružnejšia regulácia, lepšie prispôsobená príslušným záujmom a so zjednodušenou revíziou na druhej strane. |
| --- | --- |

4.4.

Hlavným záujmom výboru bola totiž primeraná rovnováha medzi zásadami, ako sú dodržiavanie „právnych noriem“, demokratická účasť, transparentnosť, blízkosť k občanom a právo na informácie o legislatívnych postupoch na jednej strane a zjednodušenie právnych predpisov, pružnejšia regulácia, lepšie prispôsobená príslušným záujmom a so zjednodušenou revíziou na druhej strane.

| 4.5. | EHSV sa vždy domnieval, že delegovanie právomoci je potrebné na vykonávanie právnych predpisov EÚ, ale že sa líši v členských štátoch vzhľadom na osobitosti a medzery, ktoré treba preklenúť, keďže nemáme európsku ústavu v pravom zmysle slova. |
| --- | --- |

4.5.

EHSV sa vždy domnieval, že delegovanie právomoci je potrebné na vykonávanie právnych predpisov EÚ, ale že sa líši v členských štátoch vzhľadom na osobitosti a medzery, ktoré treba preklenúť, keďže nemáme európsku ústavu v pravom zmysle slova.

| 4.6. | Potvrdil aj, že tieto základné hodnoty na vytváranie právnych predpisov sa opierajú najmä o:






  a. | články 4 a 5 ZEÚ a články 2, 3 a 4 ZFEÚ týkajúce sa vymedzenia a deľby právomocí EÚ a zásad subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- | --- |

4.6.

Potvrdil aj, že tieto základné hodnoty na vytváranie právnych predpisov sa opierajú najmä o:

a.

články 4 a 5 ZEÚ a články 2, 3 a 4 ZFEÚ týkajúce sa vymedzenia a deľby právomocí EÚ a zásad subsidiarity a proporcionality;

| b. | článok 10 ZEÚ o práve občanov zúčastňovať sa na demokratickom živote, podľa ktorého sa rozhodnutia prijímajú „podľa možnosti čo najotvorenejšie a čo najbližšie k občanovi“; |
| --- | --- |

b.

článok 10 ZEÚ o práve občanov zúčastňovať sa na demokratickom živote, podľa ktorého sa rozhodnutia prijímajú „podľa možnosti čo najotvorenejšie a čo najbližšie k občanovi“;

| c. | článok 11 ZEÚ, na ktorý EHSV zameral stanoviská a „plán“ týkajúce sa občianskeho dialógu, transparentnosti a „konzultácií s príslušnými stranami“; |
| --- | --- |

c.

článok 11 ZEÚ, na ktorý EHSV zameral stanoviská a „plán“ týkajúce sa občianskeho dialógu, transparentnosti a „konzultácií s príslušnými stranami“;

| d. | článok 15 ods. 1 ZFEÚ o zásadách dobrej správy vecí verejných, účasti občianskej spoločnosti a otvorenosti; |
| --- | --- |

d.

článok 15 ods. 1 ZFEÚ o zásadách dobrej správy vecí verejných, účasti občianskej spoločnosti a otvorenosti;

| e. | článok 298 ZFEÚ, podľa ktorého sú európske inštitúcie podporované „otvorenou, efektívnou a nezávislou európskou administratívou“. |
| --- | --- |

e.

článok 298 ZFEÚ, podľa ktorého sú európske inštitúcie podporované „otvorenou, efektívnou a nezávislou európskou administratívou“.

| 4.7. | Verejné vypočutie EHSV, plánované dostatočne dlho pred uverejnením balíka „lepšia právna regulácia“, sa konalo 26. mája, za prítomnosti zástupcov Komisie, Rady, Parlamentu, európskeho ombudsmana, európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov a predstaviteľa Collège d’Europe, pred verejnosťou zloženou zo stálych zastúpení členských štátov, akademickej obce a zástupcov občianskej spoločnosti (BEUC, EMI, EIM, IGT, GIZ atď.). |
| --- | --- |

4.7.

Verejné vypočutie EHSV, plánované dostatočne dlho pred uverejnením balíka „lepšia právna regulácia“, sa konalo 26. mája, za prítomnosti zástupcov Komisie, Rady, Parlamentu, európskeho ombudsmana, európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov a predstaviteľa Collège d’Europe, pred verejnosťou zloženou zo stálych zastúpení členských štátov, akademickej obce a zástupcov občianskej spoločnosti (BEUC, EMI, EIM, IGT, GIZ atď.).

5.   Kritické posúdenie návrhu Komisie

| 5.1. | EHSV vyjadruje potešenie, že Komisia zohľadnila väčšinu zásad vyjadrených v predchádzajúcich stanoviskách. |
| --- | --- |

5.1.

EHSV vyjadruje potešenie, že Komisia zohľadnila väčšinu zásad vyjadrených v predchádzajúcich stanoviskách.

| 5.1.1. | V prvom rade schvaľuje, že právnym základom návrhu je článok 295 ZFEÚ, ako to vždy požadoval. Víta odkazy na „metódu Spoločenstva“, na zásady transparentnosti, demokratickej legitimity, subsidiarity, proporcionality či právnej istoty. Vyjadruje tiež potešenie, že Komisia uvádza, že pri vypracovávaní právnych predpisov sa bude riadiť zásadami jednoduchosti, jasnosti a súdržnosti |
| --- | --- |

5.1.1.

V prvom rade schvaľuje, že právnym základom návrhu je článok 295 ZFEÚ, ako to vždy požadoval. Víta odkazy na „metódu Spoločenstva“, na zásady transparentnosti, demokratickej legitimity, subsidiarity, proporcionality či právnej istoty. Vyjadruje tiež potešenie, že Komisia uvádza, že pri vypracovávaní právnych predpisov sa bude riadiť zásadami jednoduchosti, jasnosti a súdržnosti

| 5.1.2. | Poukázanie na „úlohu a zodpovednosť národných parlamentov“ v protokole č. 2 o „uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality“ je takisto pozitívne. EHSV však zdôrazňuje, že národné parlamenty musia mať dostatočný čas na vyjadrenie sa. |
| --- | --- |

5.1.2.

Poukázanie na „úlohu a zodpovednosť národných parlamentov“ v protokole č. 2 o „uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality“ je takisto pozitívne. EHSV však zdôrazňuje, že národné parlamenty musia mať dostatočný čas na vyjadrenie sa.

| 5.1.3. | Schvaľuje „využívanie konzultácií so zainteresovanými stranami, hodnotenia existujúcich právnych predpisov ex post a posúdenia vplyvu nových iniciatív“. |
| --- | --- |

5.1.3.

Schvaľuje „využívanie konzultácií so zainteresovanými stranami, hodnotenia existujúcich právnych predpisov ex post a posúdenia vplyvu nových iniciatív“.

| 5.1.4. | Súhlasí s cieľom „zjednodušiť právne predpisy Únie a znížiť regulačné zaťaženie by sa mali sledovať bez toho, aby bolo dotknuté plnenie cieľov politík Únie stanovených v zmluvách, resp. aby sa zabezpečila integrita vnútorného trhu“. |
| --- | --- |

5.1.4.

Súhlasí s cieľom „zjednodušiť právne predpisy Únie a znížiť regulačné zaťaženie by sa mali sledovať bez toho, aby bolo dotknuté plnenie cieľov politík Únie stanovených v zmluvách, resp. aby sa zabezpečila integrita vnútorného trhu“.

| 5.2. | EHSV víta skutočnosť, že Komisia sa zaväzuje, že pred prijatím delegovaných aktov bude konzultovať s odborníkmi z členských štátov a s expertnými skupinami, zainteresovanými stranami a verejnosťou, keď to bude potrebné v rámci prípravy návrhov vykonávacích aktov. |
| --- | --- |

5.2.

EHSV víta skutočnosť, že Komisia sa zaväzuje, že pred prijatím delegovaných aktov bude konzultovať s odborníkmi z členských štátov a s expertnými skupinami, zainteresovanými stranami a verejnosťou, keď to bude potrebné v rámci prípravy návrhov vykonávacích aktov.

| 5.3. | Konkrétnejšie pokiaľ ide o spoločnú dohodu medzi tromi inštitúciami o delegovaných aktoch (príloha 1), EHSV súhlasí s Komisiou, najmä pokiaľ ide o:






  a. | vymedzenie „aktu so všeobecnou pôsobnosťou“ ako aktu, ktorý „sa vzťahuje na objektívne určené situácie a má právne účinky, pokiaľ ide o určité kategórie osôb, resp. vo všeobecnosti“, a tvrdenie, že „legislatívnym aktom možno na Komisiu previesť iba právomoc prijímať nelegislatívne akty so všeobecnou pôsobnosťou prostredníctvom delegovaných aktov“; |
| --- | --- | --- |

5.3.

Konkrétnejšie pokiaľ ide o spoločnú dohodu medzi tromi inštitúciami o delegovaných aktoch (príloha 1), EHSV súhlasí s Komisiou, najmä pokiaľ ide o:

a.

vymedzenie „aktu so všeobecnou pôsobnosťou“ ako aktu, ktorý „sa vzťahuje na objektívne určené situácie a má právne účinky, pokiaľ ide o určité kategórie osôb, resp. vo všeobecnosti“, a tvrdenie, že „legislatívnym aktom možno na Komisiu previesť iba právomoc prijímať nelegislatívne akty so všeobecnou pôsobnosťou prostredníctvom delegovaných aktov“;

| b. | skutočnosť, že „legislatívne akty možno zmeniť len prostredníctvom legislatívnych alebo delegovaných aktov“, pričom toto pravidlo „platí aj pre zmenu príloh právnych aktov“; |
| --- | --- |

b.

skutočnosť, že „legislatívne akty možno zmeniť len prostredníctvom legislatívnych alebo delegovaných aktov“, pričom toto pravidlo „platí aj pre zmenu príloh právnych aktov“;

| c. | skutočnosť, že „základné prvky právnych predpisov musia byť stanovené zákonodarcom a nemôžu byť predmetom delegovaného alebo vykonávacieho aktu“; |
| --- | --- |

c.

skutočnosť, že „základné prvky právnych predpisov musia byť stanovené zákonodarcom a nemôžu byť predmetom delegovaného alebo vykonávacieho aktu“;

| d. | jej úsilie navrhnúť nový prístup ku konzultáciám s odborníkmi z členských štátov a EP, ako aj zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

d.

jej úsilie navrhnúť nový prístup ku konzultáciám s odborníkmi z členských štátov a EP, ako aj zainteresovaných strán.

| 5.4. | EHSV však úplne nesúhlasí s kazuistickým prístupom týkajúcim sa rozlišovania oblastí, ktoré majú byť predmetom delegovaných aktov alebo vykonávacích aktov, lebo kritériá stále nie sú jednoznačné a ponechávajú príliš široký priestor na interpretáciu. Želal by si, aby sa vynaložilo úsilie na konceptualizáciu a aby sa v dohode stanovovali jasné pravidlá, podľa ktorých:






  a. | by využívanie delegovaných aktov malo byť výnimkou a nie pravidlom; |
| --- | --- | --- |

5.4.

EHSV však úplne nesúhlasí s kazuistickým prístupom týkajúcim sa rozlišovania oblastí, ktoré majú byť predmetom delegovaných aktov alebo vykonávacích aktov, lebo kritériá stále nie sú jednoznačné a ponechávajú príliš široký priestor na interpretáciu. Želal by si, aby sa vynaložilo úsilie na konceptualizáciu a aby sa v dohode stanovovali jasné pravidlá, podľa ktorých:

a.

by využívanie delegovaných aktov malo byť výnimkou a nie pravidlom;

| b. | v prípade pochybností, pokiaľ ide o podstatný charakter príslušných prvkov alebo „šedú zónu“, by sa Komisia mala zdržať navrhnutia delegovaných aktov a mala by tvoriť právo v rámci základného legislatívneho aktu; |
| --- | --- |

b.

v prípade pochybností, pokiaľ ide o podstatný charakter príslušných prvkov alebo „šedú zónu“, by sa Komisia mala zdržať navrhnutia delegovaných aktov a mala by tvoriť právo v rámci základného legislatívneho aktu;

| c. | v prípade pochybností, pokiaľ ide o povahu opatrenia, ktoré sa má prijať, by Komisia mala prijať radšej vykonávacie akty ako delegované akty. |
| --- | --- |

c.

v prípade pochybností, pokiaľ ide o povahu opatrenia, ktoré sa má prijať, by Komisia mala prijať radšej vykonávacie akty ako delegované akty.

| 5.5. | EHSV rovnako nesúhlasí s návrhom Komisie, najmä pokiaľ ide o:






  a. | chýbajúce predbežné informácie o odborníkoch splnomocnených členskými štátmi a o ich odbornej spôsobilosti; |
| --- | --- | --- |

5.5.

EHSV rovnako nesúhlasí s návrhom Komisie, najmä pokiaľ ide o:

a.

chýbajúce predbežné informácie o odborníkoch splnomocnených členskými štátmi a o ich odbornej spôsobilosti;

| b. | chýbajúcu minimálnu lehotu na poskytnutie dokumentov odborníkom a zainteresovaným stranám, na ich postúpenie EP a Rade, okrem postupu pre naliehavé prípady; |
| --- | --- |

b.

chýbajúcu minimálnu lehotu na poskytnutie dokumentov odborníkom a zainteresovaným stranám, na ich postúpenie EP a Rade, okrem postupu pre naliehavé prípady;

| c. | nepovinnú povahu prizvania odborníkov Parlamentu, konzultácie so zainteresovanými stranami a zaslania harmonogramu schôdzí odborníkov výborom EP; |
| --- | --- |

c.

nepovinnú povahu prizvania odborníkov Parlamentu, konzultácie so zainteresovanými stranami a zaslania harmonogramu schôdzí odborníkov výborom EP;

| d. | nekonzistentnosť a nekoherentnosť informácií týkajúcich sa plánovaných delegovaných aktov: mali by byť systematické, nepretržité a automatické (automaticky aktualizované webové sídlo, kde by každý mohol mať okamžitý prístup k fázam vypracúvania delegovaných aktov a ich obsahu); |
| --- | --- |

d.

nekonzistentnosť a nekoherentnosť informácií týkajúcich sa plánovaných delegovaných aktov: mali by byť systematické, nepretržité a automatické (automaticky aktualizované webové sídlo, kde by každý mohol mať okamžitý prístup k fázam vypracúvania delegovaných aktov a ich obsahu);

| e. | zásadu neobmedzeného časového obdobia delegovania: EHSV sa domnieva, že by malo ísť o zásadu presne vymedzeného obdobia, prípadne s automatickým obnovením na rovnako dlhé obdobia, okrem výnimočných a riadne odôvodnených prípadov. |
| --- | --- |

e.

zásadu neobmedzeného časového obdobia delegovania: EHSV sa domnieva, že by malo ísť o zásadu presne vymedzeného obdobia, prípadne s automatickým obnovením na rovnako dlhé obdobia, okrem výnimočných a riadne odôvodnených prípadov.

| 5.6. | EHSV sa obáva, že neuvážené použitie konzultácií, štúdií ex ante a ex post a stretnutia s odborníkmi by mohli neprimerane predĺžiť tvorbu právnych aktov. |
| --- | --- |

5.6.

EHSV sa obáva, že neuvážené použitie konzultácií, štúdií ex ante a ex post a stretnutia s odborníkmi by mohli neprimerane predĺžiť tvorbu právnych aktov.

| 5.7. | EHSV súhlasí s názorom vysloveným na verejnom vypočutí z 26. mája 2015, podľa ktorého znenie článkov 290 a 291 je možné zlepšiť, a že v prípade budúcej revízie zmlúv by sa tieto články mali sformulovať zrozumiteľnejšie a presnejšie. Ich vykonávanie by sa malo lepšie upraviť v rámci legislatívneho systému EÚ, aby sa zabránilo prijímaniu rozhodnutí o výbere nástroja skôr na politickom ako odbornom základe. |
| --- | --- |

5.7.

EHSV súhlasí s názorom vysloveným na verejnom vypočutí z 26. mája 2015, podľa ktorého znenie článkov 290 a 291 je možné zlepšiť, a že v prípade budúcej revízie zmlúv by sa tieto články mali sformulovať zrozumiteľnejšie a presnejšie. Ich vykonávanie by sa malo lepšie upraviť v rámci legislatívneho systému EÚ, aby sa zabránilo prijímaniu rozhodnutí o výbere nástroja skôr na politickom ako odbornom základe.

| 5.8. | Okrem toho by si EHSV želal, aby sa v usmerneniach výslovne prinajmenšom uvádzalo, že delegovania stanovené v legislatívnych aktoch musia byť prísne vymedzené vo všetkých prvkoch, konkrétne pokiaľ ide o:






  a. | stanovené ciele; |
| --- | --- | --- |

5.8.

Okrem toho by si EHSV želal, aby sa v usmerneniach výslovne prinajmenšom uvádzalo, že delegovania stanovené v legislatívnych aktoch musia byť prísne vymedzené vo všetkých prvkoch, konkrétne pokiaľ ide o:

a.

stanovené ciele;

| b. | presný obsah; |
| --- | --- |

b.

presný obsah;

| c. | výslovnú pôsobnosť; |
| --- | --- |

c.

výslovnú pôsobnosť;

| d. | presné a vymedzené obdobie. |
| --- | --- |

d.

presné a vymedzené obdobie.

| 5.9. | EHSV sa tiež domnieva, že by mal byť požiadaný o konzultácie aj v rámci delegovacieho postupu, z rovnakého dôvodu ako v prípade legislatívnych aktov, ako aj pri posudzovaní vplyvu a prípadnej zmene týchto aktov vzhľadom na ich ekonomické a sociálne vplyvy. |
| --- | --- |

5.9.

EHSV sa tiež domnieva, že by mal byť požiadaný o konzultácie aj v rámci delegovacieho postupu, z rovnakého dôvodu ako v prípade legislatívnych aktov, ako aj pri posudzovaní vplyvu a prípadnej zmene týchto aktov vzhľadom na ich ekonomické a sociálne vplyvy.

| 5.10. | So zreteľom na závery verejného vypočutia sa EHSV domnieva, že inštitúcie by mali občanom zaručiť prístup ku každej fáze prípravných prác a zabezpečiť si ľudské zdroje potrebné na tento postup. |
| --- | --- |

5.10.

So zreteľom na závery verejného vypočutia sa EHSV domnieva, že inštitúcie by mali občanom zaručiť prístup ku každej fáze prípravných prác a zabezpečiť si ľudské zdroje potrebné na tento postup.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  CES 248/2013.

1

(2)  COM(2013) 451 final, 452 final a 751 final.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 67, 6.3.2014, s. 104 a Ú. v. EÚ C 177, 11.6.2014, s. 48.

3

(4)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-17336-2013-INIT/sk/pdf

4

(5)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15147-2014-INIT/sk/pdf

5

(6)  COM(2015) 216 final.

6

(7)  Vec C-355/10, Európsky parlament/Rada z 5. septembra 2012, body 26 – 28, 39, 65 – 68.

7

(8)  Bod 64 rozsudku.

8

(9)  Vec C-427/12, Komisia/Európsky parlament a Rada, z 18. marca 2014, vec týkajúca sa „biocídnych výrobkov“.

9

(10)  Bod 40 rozsudku.

10

(11)  Body 75 a nasl. záverov.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 135, 5.5.2014, s. 24. Žaloba podaná 21. februára 2014 – Európska komisia/Európsky parlament a Rada Európskej únie – vec C-88/14.

12

(13)  Bod 38 záverov.

13

(14)  Bod 45 záverov.

14

(15)  COM(2015) 215 final.

15

(16)  SWD(2015) 111 final.

16

(17)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf

17

(18)  SWD(2015) 110 final.

18

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/152 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/152

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Budovanie finančného ekosystému pre sociálne podniky“

(prieskumné stanovisko)

(2016/C 013/23)

| Spravodajkyne: | Ariane RODERT a Marie ZVOLSKÁ |
| --- | --- |

Spravodajkyne:

Ariane RODERT a Marie ZVOLSKÁ

Nicolas Schmit, minister práce, zamestnanosti a sociálneho a solidárneho hospodárstva, listom z 28. apríla 2015 v mene budúceho luxemburského predsedníctva požiadal výbor v súlade s článkom 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, aby vypracoval prieskumné stanovisko na tému

„Budovanie finančného ekosystému pre sociálne podniky“

(prieskumné stanovisko).

Sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 8. septembra 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra) 204 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta, že luxemburské predsedníctvo Rady EÚ stavia do popredia sociálne hospodárstvo, a najmä skutočnosť, že kladie dôraz na vytvorenie špecifického finančného ekosystému. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV víta, že luxemburské predsedníctvo Rady EÚ stavia do popredia sociálne hospodárstvo, a najmä skutočnosť, že kladie dôraz na vytvorenie špecifického finančného ekosystému.

| 1.2. | EHSV nalieha na Európsku komisiu (EK), aby nepoľavila v úsilí podporovať program sociálneho hospodárstva a zabezpečiť stabilný a podporný politický rámec pre rozvoj sociálneho hospodárstva, a to obnovením programu Iniciatíva pre sociálne podnikanie (ISP) vrátane potrebného a špecifického finančného ekosystému. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV nalieha na Európsku komisiu (EK), aby nepoľavila v úsilí podporovať program sociálneho hospodárstva a zabezpečiť stabilný a podporný politický rámec pre rozvoj sociálneho hospodárstva, a to obnovením programu Iniciatíva pre sociálne podnikanie (ISP) vrátane potrebného a špecifického finančného ekosystému.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje, že prístup k financovaniu treba vnímať ako jednu zložku celého ekosystému, ktorý je potrebný na rozvoj a rast podnikov sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV zdôrazňuje, že prístup k financovaniu treba vnímať ako jednu zložku celého ekosystému, ktorý je potrebný na rozvoj a rast podnikov sociálneho hospodárstva.

| 1.4. | Dokonalý finančný ekosystém pre podniky sociálneho hospodárstva by mal zahŕňať prvky ako prístup založený na účasti viacerých zainteresovaných strán, riešenia v oblasti hybridného a dlhodobého kapitálu spolu so systémami záruk, ktoré často poskytujú inštitúcie, ktoré zabezpečujú sociálne financovanie a prikláňajú sa k hodnotám sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

1.4.

Dokonalý finančný ekosystém pre podniky sociálneho hospodárstva by mal zahŕňať prvky ako prístup založený na účasti viacerých zainteresovaných strán, riešenia v oblasti hybridného a dlhodobého kapitálu spolu so systémami záruk, ktoré často poskytujú inštitúcie, ktoré zabezpečujú sociálne financovanie a prikláňajú sa k hodnotám sociálneho hospodárstva.

| 1.5. | EK by mala podporovať vznik nových nástrojov, zabezpečiť, aby finančná regulácia umožňovala rozvoj, podporovať výskum spoločenského prínosu investovania do podnikov sociálneho hospodárstva a požadovať od členských štátov partnerské preskúmania v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.5.

EK by mala podporovať vznik nových nástrojov, zabezpečiť, aby finančná regulácia umožňovala rozvoj, podporovať výskum spoločenského prínosu investovania do podnikov sociálneho hospodárstva a požadovať od členských štátov partnerské preskúmania v tejto oblasti.

| 1.6. | EHSV víta, že sociálne hospodárstvo je jednou z investičných priorít v aktuálnom Investičnom pláne pre Európu (1), a nalieha na EK, aby túto skutočnosť v plnej miere využila. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV víta, že sociálne hospodárstvo je jednou z investičných priorít v aktuálnom Investičnom pláne pre Európu (1), a nalieha na EK, aby túto skutočnosť v plnej miere využila.

| 1.7. | EK by mala preskúmať, či/ako sa môžu investície so sociálnym vplyvom stať prvkom finančného ekosystému pre podniky sociálneho hospodárstva a či príslušné politiky skutočne podporujú rozvoj týchto podnikov. |
| --- | --- |

1.7.

EK by mala preskúmať, či/ako sa môžu investície so sociálnym vplyvom stať prvkom finančného ekosystému pre podniky sociálneho hospodárstva a či príslušné politiky skutočne podporujú rozvoj týchto podnikov.

| 1.8. | EÚ musí podniky sociálneho hospodárstva uznať aj tým, že im v nariadení o kapitálových požiadavkách poskytne podporný koeficient (2). Banka, ktorá by poskytovala pôžičky sociálnemu hospodárstvu, by z toho mohla mať značný prospech, a to bez akéhokoľvek vplyvu na verejné financie. |
| --- | --- |

1.8.

EÚ musí podniky sociálneho hospodárstva uznať aj tým, že im v nariadení o kapitálových požiadavkách poskytne podporný koeficient (2). Banka, ktorá by poskytovala pôžičky sociálnemu hospodárstvu, by z toho mohla mať značný prospech, a to bez akéhokoľvek vplyvu na verejné financie.

| 1.9. | Finančnú podporu na úrovni EÚ musí dopĺňať EK poskytovaním usmernení, odbornej prípravy a budovaním kapacít pre vlády a hlavné zainteresované strany. |
| --- | --- |

1.9.

Finančnú podporu na úrovni EÚ musí dopĺňať EK poskytovaním usmernení, odbornej prípravy a budovaním kapacít pre vlády a hlavné zainteresované strany.

| 1.10. | Členské štáty by mali vystupovať ako spoluinvestori a podporovať zriaďovanie etických fondov, fondov na sociálnu inováciu a fondov sociálneho rizikového kapitálu a zjednodušiť verejné systémy záruk. Okrem toho by členské štáty mali zvážiť možnosti úľav na dani z príjmu (pre jednotlivcov a podniky), ako aj iné daňové stimuly pre sporiteľov aj investorov s cieľom prilákať investície do podnikov sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

1.10.

Členské štáty by mali vystupovať ako spoluinvestori a podporovať zriaďovanie etických fondov, fondov na sociálnu inováciu a fondov sociálneho rizikového kapitálu a zjednodušiť verejné systémy záruk. Okrem toho by členské štáty mali zvážiť možnosti úľav na dani z príjmu (pre jednotlivcov a podniky), ako aj iné daňové stimuly pre sporiteľov aj investorov s cieľom prilákať investície do podnikov sociálneho hospodárstva.

| 1.11. | Tieto podniky sa musia samy chopiť iniciatívy a rozvíjať nástroje, ako je autokapitalizácia a kolektívne financovanie, zapájať sa do partnerstiev v oblasti sociálneho financovania, zhromažďovať vlastné zdroje a iniciovať partnerstvá. |
| --- | --- |

1.11.

Tieto podniky sa musia samy chopiť iniciatívy a rozvíjať nástroje, ako je autokapitalizácia a kolektívne financovanie, zapájať sa do partnerstiev v oblasti sociálneho financovania, zhromažďovať vlastné zdroje a iniciovať partnerstvá.

| 1.12. | Avšak na to, aby sa mohol plne využiť potenciál podnikov sociálneho hospodárstva, musia všetky členské štáty vypracovať a zaviesť národné akčné plány sociálneho hospodárstva, ktoré budú vychádzať zo zapojenia širokého okruhu zainteresovaných strán vrátane zástupcov občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.12.

Avšak na to, aby sa mohol plne využiť potenciál podnikov sociálneho hospodárstva, musia všetky členské štáty vypracovať a zaviesť národné akčné plány sociálneho hospodárstva, ktoré budú vychádzať zo zapojenia širokého okruhu zainteresovaných strán vrátane zástupcov občianskej spoločnosti.

2.   Úvod a súvislosti

| 2.1. | EHSV víta skutočnosť, že Luxembursko stanovilo počas svojho predsedníctva Rady EÚ sociálne hospodárstvo za prioritu a že uznáva prínos sociálneho hospodárstva pre zamestnanosť, sociálnu spravodlivosť a udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

2.1.

EHSV víta skutočnosť, že Luxembursko stanovilo počas svojho predsedníctva Rady EÚ sociálne hospodárstvo za prioritu a že uznáva prínos sociálneho hospodárstva pre zamestnanosť, sociálnu spravodlivosť a udržateľný rozvoj.

| 2.2. | EHSV s potešením prijal žiadosť luxemburského predsedníctva o vypracovanie tohto prieskumného stanoviska, ktorého cieľom je preskúmať pojem finančného ekosystému z hľadiska sociálnych podnikov, ako aj hlavné znaky a nevyhnutné podmienky, ktoré sú potrebné na vybudovanie primeraného a účinného európskeho rámca pre financovanie a investície do sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

2.2.

EHSV s potešením prijal žiadosť luxemburského predsedníctva o vypracovanie tohto prieskumného stanoviska, ktorého cieľom je preskúmať pojem finančného ekosystému z hľadiska sociálnych podnikov, ako aj hlavné znaky a nevyhnutné podmienky, ktoré sú potrebné na vybudovanie primeraného a účinného európskeho rámca pre financovanie a investície do sociálneho hospodárstva.

| 2.3. | EHSV tiež poznamenáva, že luxemburské predsedníctvo Rady EÚ zdôrazňuje skutočnosť, že obmedzený prístup k financovaniu (predovšetkým prístup k špecifickému financovaniu) je prekážkou, ktorá bráni rastu a rozvoju sociálneho hospodárstva, a to v súlade s predchádzajúcimi stanoviskami EHSV (3), EK, ISP (4) a prácou OECD (5). |
| --- | --- |

2.3.

EHSV tiež poznamenáva, že luxemburské predsedníctvo Rady EÚ zdôrazňuje skutočnosť, že obmedzený prístup k financovaniu (predovšetkým prístup k špecifickému financovaniu) je prekážkou, ktorá bráni rastu a rozvoju sociálneho hospodárstva, a to v súlade s predchádzajúcimi stanoviskami EHSV (3), EK, ISP (4) a prácou OECD (5).

| 2.4. | Ako dôsledok krízy a nových, komplexných výziev pre našu spoločnosť vzniká v Európe nové sociálne prostredie. Naliehavo potrebná je sociálna inovácia, ktorá si vyžaduje mobilizáciu všetkých zložiek spoločnosti. Sociálne hospodárstvo je dôležitý sektor, v ktorom je zamestnaných viac ako 14 miliónov ľudí (6) a ktorý zohráva kľúčovú úlohu, napríklad pri tvorbe pracovných miest a sociálnom začlenení (7), a prispieva k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu. Tento sektor je však v mnohých členských štátoch málo rozvinutý. Aby sa naplno využil jeho potenciál, je nevyhnutné vytvoriť ekosystém, ktorý to umožní a v ktorom hlavnú úlohu zohráva prístup k špecifickému financovaniu. |
| --- | --- |

2.4.

Ako dôsledok krízy a nových, komplexných výziev pre našu spoločnosť vzniká v Európe nové sociálne prostredie. Naliehavo potrebná je sociálna inovácia, ktorá si vyžaduje mobilizáciu všetkých zložiek spoločnosti. Sociálne hospodárstvo je dôležitý sektor, v ktorom je zamestnaných viac ako 14 miliónov ľudí (6) a ktorý zohráva kľúčovú úlohu, napríklad pri tvorbe pracovných miest a sociálnom začlenení (7), a prispieva k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu. Tento sektor je však v mnohých členských štátoch málo rozvinutý. Aby sa naplno využil jeho potenciál, je nevyhnutné vytvoriť ekosystém, ktorý to umožní a v ktorom hlavnú úlohu zohráva prístup k špecifickému financovaniu.

| 2.5. | Vzhľadom na trvalý záväzok EHSV podporovať program sociálneho hospodárstva je cieľom tohto stanoviska predostrieť špecifické hľadiská podnikov sociálneho hospodárstva, ktoré, ako to vyplýva už z ich podstaty, využívajú tvorbu zisku predovšetkým na plnenie sociálneho poslania. |
| --- | --- |

2.5.

Vzhľadom na trvalý záväzok EHSV podporovať program sociálneho hospodárstva je cieľom tohto stanoviska predostrieť špecifické hľadiská podnikov sociálneho hospodárstva, ktoré, ako to vyplýva už z ich podstaty, využívajú tvorbu zisku predovšetkým na plnenie sociálneho poslania.

| 2.6. | EHSV preto na vypracovanie tohto stanoviska opätovne zdôrazňuje vymedzenie uvedené v Rímskej stratégii
   (8), kde sa sociálne hospodárstvo charakterizuje ako pluralita organizačných foriem, ktoré sú výsledkom vplyvu rozličných vnútroštátnych a sociálnych okolností, majú však spoločné hodnoty, charakteristické znaky a ciele. Pojem „podniky sociálneho hospodárstva“ zahŕňa všetky organizácie, v ktorých majú ľudia prednosť pred kapitálom, a zastrešuje organizačné formy, ako sú družstvá, vzájomné spoločnosti, nadácie a združenia, ako aj novšie formy sociálnych podnikov. Je nevyhnutné zdôrazniť, že podniky sociálneho hospodárstva sú podniky, ktoré patria ľuďom a/alebo ich založili ľudia, a nie finančný systém. |
| --- | --- |

2.6.

EHSV preto na vypracovanie tohto stanoviska opätovne zdôrazňuje vymedzenie uvedené v Rímskej stratégii
   (8), kde sa sociálne hospodárstvo charakterizuje ako pluralita organizačných foriem, ktoré sú výsledkom vplyvu rozličných vnútroštátnych a sociálnych okolností, majú však spoločné hodnoty, charakteristické znaky a ciele. Pojem „podniky sociálneho hospodárstva“ zahŕňa všetky organizácie, v ktorých majú ľudia prednosť pred kapitálom, a zastrešuje organizačné formy, ako sú družstvá, vzájomné spoločnosti, nadácie a združenia, ako aj novšie formy sociálnych podnikov. Je nevyhnutné zdôrazniť, že podniky sociálneho hospodárstva sú podniky, ktoré patria ľuďom a/alebo ich založili ľudia, a nie finančný systém.

| 2.7. | Je tiež potrebné poznamenať, že hoci stanovisko súvisí s touto témou, podrobne sa nezaoberá „investíciami so sociálnym vplyvom“ ani nariadením o EuSEF, ku ktorým sa EHSV vyjadril vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (9). |
| --- | --- |

2.7.

Je tiež potrebné poznamenať, že hoci stanovisko súvisí s touto témou, podrobne sa nezaoberá „investíciami so sociálnym vplyvom“ ani nariadením o EuSEF, ku ktorým sa EHSV vyjadril vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (9).

3.   Prístup k financovaniu – výzva pre sociálne hospodárstvo

| 3.1. | Ako upozorňuje OECD (10), v súčasnosti platný rámec financovania je nekompatibilný, nezodpovedá skutočnej situácii podnikov sociálneho hospodárstva a ich požiadavkám, čo naznačuje, že je potrebné kultúrne prispôsobiť finančný, právny a politický rámec s cieľom navrhnúť vhodné nástroje. Je nevyhnutné, aby sa sociálne financovanie stalo udržateľným a aby bol prijatý integrovaný prístup, ktorý sa líši od tradičného financovania. |
| --- | --- |

3.1.

Ako upozorňuje OECD (10), v súčasnosti platný rámec financovania je nekompatibilný, nezodpovedá skutočnej situácii podnikov sociálneho hospodárstva a ich požiadavkám, čo naznačuje, že je potrebné kultúrne prispôsobiť finančný, právny a politický rámec s cieľom navrhnúť vhodné nástroje. Je nevyhnutné, aby sa sociálne financovanie stalo udržateľným a aby bol prijatý integrovaný prístup, ktorý sa líši od tradičného financovania.

| 3.2. | Jedným z hlavných problémov je, že obchodné modely podnikov sociálneho hospodárstva sú nedostatočne známe a pochopené. Keďže špecifické znaky týchto modelov (akými sú obmedzené alebo žiadne prerozdelenie zisku, zameranie sa na používateľa alebo potreby, spoločné rozhodovanie, demokratické riadenie alebo spoločné vlastníctvo) nie sú plne uznávané, majú tieto podniky ťažkosti s prístupom k tradičnému financovaniu a k nástrojom na podporu MSP vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

3.2.

Jedným z hlavných problémov je, že obchodné modely podnikov sociálneho hospodárstva sú nedostatočne známe a pochopené. Keďže špecifické znaky týchto modelov (akými sú obmedzené alebo žiadne prerozdelenie zisku, zameranie sa na používateľa alebo potreby, spoločné rozhodovanie, demokratické riadenie alebo spoločné vlastníctvo) nie sú plne uznávané, majú tieto podniky ťažkosti s prístupom k tradičnému financovaniu a k nástrojom na podporu MSP vo všeobecnosti.

| 3.3. | Podniky sociálneho hospodárstva musia viac než iné obchodné modely zápasiť s problémom, že logika finančného trhu nie je navrhnutá tak, aby podporovala ich rozvoj. Finančné trhy neberú na vedomie a neodmeňujú sociálny prínos podnikov sociálneho hospodárstva, ani ich poslanie všeobecného záujmu. Tieto podniky sú často odmeňované len za náklady vynaložené na službu, ktorú poskytujú, ale nie za sociálnu hodnotu, ktorú vytvárajú. Návratnosť investícii znamená pre ne v prvom rade prínos v podobe sociálneho vplyvu a obmedzené finančné výnosy. Uvedená skutočnosť, že sociálne poslanie prevažuje nad maximalizáciou zisku, môže viesť k mylnej predstave, že podniky sociálneho hospodárstva predstavujú väčšie riziko a sú menej spoľahlivé než iné podniky. Z prieskumu, faktov a údajov vyplýva totiž pravý opak (11). Investovanie do podnikov sociálneho hospodárstva nepredstavuje vlastne náklady, ale investíciu do budúcnosti, ktorá prispieva k zvýšeniu miery zamestnanosti a pomáha posilniť konkurencieschopnosť a zvýšiť celkový hospodársky prínos členského štátu z dlhodobého hľadiska. |
| --- | --- |

3.3.

Podniky sociálneho hospodárstva musia viac než iné obchodné modely zápasiť s problémom, že logika finančného trhu nie je navrhnutá tak, aby podporovala ich rozvoj. Finančné trhy neberú na vedomie a neodmeňujú sociálny prínos podnikov sociálneho hospodárstva, ani ich poslanie všeobecného záujmu. Tieto podniky sú často odmeňované len za náklady vynaložené na službu, ktorú poskytujú, ale nie za sociálnu hodnotu, ktorú vytvárajú. Návratnosť investícii znamená pre ne v prvom rade prínos v podobe sociálneho vplyvu a obmedzené finančné výnosy. Uvedená skutočnosť, že sociálne poslanie prevažuje nad maximalizáciou zisku, môže viesť k mylnej predstave, že podniky sociálneho hospodárstva predstavujú väčšie riziko a sú menej spoľahlivé než iné podniky. Z prieskumu, faktov a údajov vyplýva totiž pravý opak (11). Investovanie do podnikov sociálneho hospodárstva nepredstavuje vlastne náklady, ale investíciu do budúcnosti, ktorá prispieva k zvýšeniu miery zamestnanosti a pomáha posilniť konkurencieschopnosť a zvýšiť celkový hospodársky prínos členského štátu z dlhodobého hľadiska.

| 3.4. | Uskutočnilo sa niekoľko pokusov o propagáciu nástrojov na sociálne investovanie, pričom sa vychádzalo zo štruktúry tradičných finančných nástrojov. Hoci sa logika súkromného kapitálu často spája s prvkami ako krátkodobé únikové stratégie, ktoré si vyžadujú vlastníctvo a vysokú návratnosť investícií, v prípade podnikov sociálneho hospodárstva tieto nástroje nefungujú, keďže takéto prvky sú často v priamom rozpore s obchodnými modelmi a aktivitami týchto podnikov. |
| --- | --- |

3.4.

Uskutočnilo sa niekoľko pokusov o propagáciu nástrojov na sociálne investovanie, pričom sa vychádzalo zo štruktúry tradičných finančných nástrojov. Hoci sa logika súkromného kapitálu často spája s prvkami ako krátkodobé únikové stratégie, ktoré si vyžadujú vlastníctvo a vysokú návratnosť investícií, v prípade podnikov sociálneho hospodárstva tieto nástroje nefungujú, keďže takéto prvky sú často v priamom rozpore s obchodnými modelmi a aktivitami týchto podnikov.

| 3.5. | Problémy ako ťažkosti so stiahnutím investícií (pri práci s osobami v núdzi) a žiadne alebo obmedzené príležitosti na sekundárnom trhu spôsobujú tradičným investorom dodatočné komplikácie. Hoci tieto nástroje môžu mať kladný dosah na niektoré podniky (často podniky so sociálnym poslaním, ktoré dosahujú maximalizáciu zisku), podniky sociálneho hospodárstva stále potrebujú špecificky prispôsobené finančné nástroje. |
| --- | --- |

3.5.

Problémy ako ťažkosti so stiahnutím investícií (pri práci s osobami v núdzi) a žiadne alebo obmedzené príležitosti na sekundárnom trhu spôsobujú tradičným investorom dodatočné komplikácie. Hoci tieto nástroje môžu mať kladný dosah na niektoré podniky (často podniky so sociálnym poslaním, ktoré dosahujú maximalizáciu zisku), podniky sociálneho hospodárstva stále potrebujú špecificky prispôsobené finančné nástroje.

4.   Podporný a udržateľný finančný ekosystém

| 4.1. | Toto stanovisko je zamerané skôr na charakteristické znaky a podmienky, ktoré sú potrebné na zlepšenie prístupu podnikov sociálneho hospodárstva k financiám, než na poskytnutie všeobecného prehľadu o rade dostupných finančných nástrojov. Skutočný potenciál týchto podnikov bude možné využiť len vtedy, ak sa prístup k financiám začlení do špecifického a plne integrovaného ekosystému spolu so zložkami ako právne rámce, obchodný rozvoj a rôzne podporné opatrenia, čím sa preukáže, že sociálne investovanie zahŕňa finančné aj nefinančné investície. |
| --- | --- |

4.1.

Toto stanovisko je zamerané skôr na charakteristické znaky a podmienky, ktoré sú potrebné na zlepšenie prístupu podnikov sociálneho hospodárstva k financiám, než na poskytnutie všeobecného prehľadu o rade dostupných finančných nástrojov. Skutočný potenciál týchto podnikov bude možné využiť len vtedy, ak sa prístup k financiám začlení do špecifického a plne integrovaného ekosystému spolu so zložkami ako právne rámce, obchodný rozvoj a rôzne podporné opatrenia, čím sa preukáže, že sociálne investovanie zahŕňa finančné aj nefinančné investície.

| 4.2. | Zároveň s uznaním, že zlepšenie financovania podnikov sociálneho hospodárstva je rozhodujúce pre rozvoj a udržateľnosť, je dôležité rozlišovať financovanie štruktúr podnikov sociálneho hospodárstva a financovanie ich aktivít. Je dôležité financovať obidva tieto aspekty, hoci sa prístupy a nástroje môžu líšiť. Isté je, že rozvoj sociálneho financovania prispôsobeného podnikom sociálneho hospodárstva sa musí uskutočňovať v rámci podpory spoločenských iniciatív a činnosti a musí sa vnímať skôr ako prostriedok na využitie potenciálu sektora než ako cieľ sám osebe. |
| --- | --- |

4.2.

Zároveň s uznaním, že zlepšenie financovania podnikov sociálneho hospodárstva je rozhodujúce pre rozvoj a udržateľnosť, je dôležité rozlišovať financovanie štruktúr podnikov sociálneho hospodárstva a financovanie ich aktivít. Je dôležité financovať obidva tieto aspekty, hoci sa prístupy a nástroje môžu líšiť. Isté je, že rozvoj sociálneho financovania prispôsobeného podnikom sociálneho hospodárstva sa musí uskutočňovať v rámci podpory spoločenských iniciatív a činnosti a musí sa vnímať skôr ako prostriedok na využitie potenciálu sektora než ako cieľ sám osebe.

| 4.3. | Je potrebné uznať, že podniky sociálneho hospodárstva majú zvyčajne kombinovaný tok príjmov
   (12), v ktorom sa predaj tovarov a služieb často dopĺňa financovaním zo štátneho rozpočtu. Podniky sociálneho hospodárstva sa často spoliehajú na kombináciu finančných tokov, ktoré zahŕňajú okrem iného finančné prostriedky určené na konkrétny projekt alebo program na základe politického cieľa, verejné zákazky alebo získavanie prostriedkov na expanziu či nové investície. |
| --- | --- |

4.3.

Je potrebné uznať, že podniky sociálneho hospodárstva majú zvyčajne kombinovaný tok príjmov
   (12), v ktorom sa predaj tovarov a služieb často dopĺňa financovaním zo štátneho rozpočtu. Podniky sociálneho hospodárstva sa často spoliehajú na kombináciu finančných tokov, ktoré zahŕňajú okrem iného finančné prostriedky určené na konkrétny projekt alebo program na základe politického cieľa, verejné zákazky alebo získavanie prostriedkov na expanziu či nové investície.

| 4.4. | V niektorých členských štátoch sa podniky sociálneho hospodárstva spoliehajú na dlhodobé financovanie z verejných zdrojov, pričom úzko spolupracujú s verejnými orgánmi v snahe dosiahnuť spoločný politický cieľ alebo cieľ vo verejnom záujme. Financovanie z verejných zdrojov je navyše mimoriadne dôležité v procese inovácie (často spojenej s preventívnou činnosťou) a počiatočných štádiách rozvoja podnikov sociálneho hospodárstva. EHSV preto zdôrazňuje, že táto forma verejnej spolupráce a podpory financovania nesmie byť pri zvažovaní vonkajších zdrojov financovania ohrozená a je mimoriadne dôležitá pri podpore vzniku a budovania sektora sociálneho hospodárstva v niektorých členských štátoch. |
| --- | --- |

4.4.

V niektorých členských štátoch sa podniky sociálneho hospodárstva spoliehajú na dlhodobé financovanie z verejných zdrojov, pričom úzko spolupracujú s verejnými orgánmi v snahe dosiahnuť spoločný politický cieľ alebo cieľ vo verejnom záujme. Financovanie z verejných zdrojov je navyše mimoriadne dôležité v procese inovácie (často spojenej s preventívnou činnosťou) a počiatočných štádiách rozvoja podnikov sociálneho hospodárstva. EHSV preto zdôrazňuje, že táto forma verejnej spolupráce a podpory financovania nesmie byť pri zvažovaní vonkajších zdrojov financovania ohrozená a je mimoriadne dôležitá pri podpore vzniku a budovania sektora sociálneho hospodárstva v niektorých členských štátoch.

4.5.   
  Využívanie rôznych finančných zdrojov

| 4.5.1. | Financovanie z verejných zdrojov ostáva hlavným zdrojom financovania v mnohých členských štátoch a pre mnohé podniky sociálneho hospodárstva. Spojenie sociálneho poslania týchto podnikov s cieľmi verejnej politiky, stavajúc na systéme spoločných cieľov a na dôvere, je ťažiskom iniciatív v oblasti verejného financovania. V tejto súvislosti by EHSV chcel zdôrazniť spojitosť s pokračovaním balíka EK o sociálnych investíciách (13) a svoju podporu tomuto balíku, ktorý sa zameriava na inováciu sociálnej politiky spolu s dôležitou úlohou podnikov sociálneho hospodárstva. V mnohých členských štátoch sú hlavným zdrojom príjmov týchto podnikov verejné zákazky. Podniky sociálneho hospodárstva často plnia svoje sociálne poslanie hlavne poskytovaním služby vo verejnom záujme. Tento príjem významne prispieva k finančnej udržateľnosti. V prípade verejných zákaziek musí byť jedným z kritérií dodržiavanie sociálnych noriem a najmä uplatňovanie kolektívnych dohôd. |
| --- | --- |

4.5.1.

Financovanie z verejných zdrojov ostáva hlavným zdrojom financovania v mnohých členských štátoch a pre mnohé podniky sociálneho hospodárstva. Spojenie sociálneho poslania týchto podnikov s cieľmi verejnej politiky, stavajúc na systéme spoločných cieľov a na dôvere, je ťažiskom iniciatív v oblasti verejného financovania. V tejto súvislosti by EHSV chcel zdôrazniť spojitosť s pokračovaním balíka EK o sociálnych investíciách (13) a svoju podporu tomuto balíku, ktorý sa zameriava na inováciu sociálnej politiky spolu s dôležitou úlohou podnikov sociálneho hospodárstva. V mnohých členských štátoch sú hlavným zdrojom príjmov týchto podnikov verejné zákazky. Podniky sociálneho hospodárstva často plnia svoje sociálne poslanie hlavne poskytovaním služby vo verejnom záujme. Tento príjem významne prispieva k finančnej udržateľnosti. V prípade verejných zákaziek musí byť jedným z kritérií dodržiavanie sociálnych noriem a najmä uplatňovanie kolektívnych dohôd.

| 4.5.2. | Nástroje súkromného financovania môžu byť rôzne – od tradičných nástrojov, akými sú komerčné banky, tzv. podnikateľskí anjeli a rizikový kapitál, až po dary, rizikovú filantropiu a investorov do sociálneho vplyvu. Hoci by niekoľko z týchto nástrojov mohlo podnikom sociálneho hospodárstva vyhovovať, sociálne financovanie, ktoré poskytujú špecializovaní poskytovatelia sociálneho financovania, sa zdá byť vhodnejšie. |
| --- | --- |

4.5.2.

Nástroje súkromného financovania môžu byť rôzne – od tradičných nástrojov, akými sú komerčné banky, tzv. podnikateľskí anjeli a rizikový kapitál, až po dary, rizikovú filantropiu a investorov do sociálneho vplyvu. Hoci by niekoľko z týchto nástrojov mohlo podnikom sociálneho hospodárstva vyhovovať, sociálne financovanie, ktoré poskytujú špecializovaní poskytovatelia sociálneho financovania, sa zdá byť vhodnejšie.

| 4.5.3. | Pozornosť by sa tiež mala venovať záujmu jednotlivcov o investovanie do iniciatív podnikov sociálneho hospodárstva, najmä na úrovni komunít. Platformy kolektívneho financovania, dary a filantropia sú pre tieto podniky kľúčovým zdrojom finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

4.5.3.

Pozornosť by sa tiež mala venovať záujmu jednotlivcov o investovanie do iniciatív podnikov sociálneho hospodárstva, najmä na úrovni komunít. Platformy kolektívneho financovania, dary a filantropia sú pre tieto podniky kľúčovým zdrojom finančných prostriedkov.

| 4.5.4. | Samotné odvetvie sociálneho hospodárstva vytvára finančné prostriedky v podobe nerozdeleného zisku, čomu často napomáha systém daňových uľav. Možnosť zhromažďovať zisk, ktorý sa nerozdeľuje medzi členov (nedeliteľná rezerva), používajú družstvá ako hlavný nástroj financovania svojho vlastného rastu. Iným nástrojom je možnosť členov družstva podieľať sa na financovaní svojho vlastného družstva poskytovaním dobrovoľných pôžičiek (sociálne pôžičky), ktoré sa v niektorých členských štátoch upravuje špecifickými právnymi predpismi (14). |
| --- | --- |

4.5.4.

Samotné odvetvie sociálneho hospodárstva vytvára finančné prostriedky v podobe nerozdeleného zisku, čomu často napomáha systém daňových uľav. Možnosť zhromažďovať zisk, ktorý sa nerozdeľuje medzi členov (nedeliteľná rezerva), používajú družstvá ako hlavný nástroj financovania svojho vlastného rastu. Iným nástrojom je možnosť členov družstva podieľať sa na financovaní svojho vlastného družstva poskytovaním dobrovoľných pôžičiek (sociálne pôžičky), ktoré sa v niektorých členských štátoch upravuje špecifickými právnymi predpismi (14).

| 4.5.5. | Špecializované finančné inštitúcie, sociálne, etické a družstevné banky, ako aj sociálna riziková filantropia poskytujú nástroje, ktoré sú navrhnuté práve pre podniky sociálneho hospodárstva. Napríklad taliansky fond pre rozvoj družstiev (15) vznikol na výhradnú podporu a rozvoj družstiev. Tento fond sa financuje zrážkou 3 % z ročného zisku družstiev pred zdanením. Ďalšími príkladmi sú rozvojový fond CoopEst a CGM Finance Consortium, ktoré sú internými finančnými systémami otvorenými len pre členov a poskytujú preklenovacie úvery a pomoc pri problémoch so získaním prístupu k bežnému bankovému systému prostredníctvom zmluvnej kapacity skupiny. |
| --- | --- |

4.5.5.

Špecializované finančné inštitúcie, sociálne, etické a družstevné banky, ako aj sociálna riziková filantropia poskytujú nástroje, ktoré sú navrhnuté práve pre podniky sociálneho hospodárstva. Napríklad taliansky fond pre rozvoj družstiev (15) vznikol na výhradnú podporu a rozvoj družstiev. Tento fond sa financuje zrážkou 3 % z ročného zisku družstiev pred zdanením. Ďalšími príkladmi sú rozvojový fond CoopEst a CGM Finance Consortium, ktoré sú internými finančnými systémami otvorenými len pre členov a poskytujú preklenovacie úvery a pomoc pri problémoch so získaním prístupu k bežnému bankovému systému prostredníctvom zmluvnej kapacity skupiny.

| 4.5.6. | Pri budovaní trhu alebo platformy pre tieto nástroje sa musí postupovať rozvážne a musia sa posúdiť stimuly na prilákanie kapitálu. Zatiaľ čo kapitál z verejných zdrojov môže byť politicky motivovaný, súkromný kapitál je možné prilákať schémami daňových stimulov, spoločným znášaním rizika a spoluprácou s odvetvím sociálneho hospodárstva. Aj napriek tomu by mali byť všetky stimuly pre súkromných poskytovateľov financií vyvážené vzhľadom na očakávanú finančnú a sociálnu návratnosť a tiež na to, ako sa finančný zisk použije. Tým by sa malo zabezpečiť, aby verejný záujem, všeobecný záujem a efektívne využívanie prostriedkov (ak sú z verejných zdrojov) zostali ústredným cieľom iniciatívy. |
| --- | --- |

4.5.6.

Pri budovaní trhu alebo platformy pre tieto nástroje sa musí postupovať rozvážne a musia sa posúdiť stimuly na prilákanie kapitálu. Zatiaľ čo kapitál z verejných zdrojov môže byť politicky motivovaný, súkromný kapitál je možné prilákať schémami daňových stimulov, spoločným znášaním rizika a spoluprácou s odvetvím sociálneho hospodárstva. Aj napriek tomu by mali byť všetky stimuly pre súkromných poskytovateľov financií vyvážené vzhľadom na očakávanú finančnú a sociálnu návratnosť a tiež na to, ako sa finančný zisk použije. Tým by sa malo zabezpečiť, aby verejný záujem, všeobecný záujem a efektívne využívanie prostriedkov (ak sú z verejných zdrojov) zostali ústredným cieľom iniciatívy.

4.6.   
  Základné aspekty na zváženie pri vytváraní priaznivého finančného ekosystému

| 4.6.1. | Vytvorenie finančného ekosystému pre podniky sociálneho hospodárstva si vyžaduje zaujať prístup založený na zapojení širokého okruhu zainteresovaných strán, ktorým sa spoja zdroje aj nástroje. Táto forma systémov zapojenia širokého okruhu zainteresovaných strán, alebo sociálny a solidárny finančný systém, spája peňažné aj nepeňažné zdroje. Stavia na dôvere a finančnej podpore a zahŕňa niekoľkých aktérov (podniky sociálneho hospodárstva, sporiteľov, verejné zdroje, dôchodkové fondy a finančné inštitúcie atď.), ktorí budujú vzťahy (finančné sprostredkovanie, socializácia a podpora vzťahov) a majú spoločné ciele a pravidlá. Tento prístup sa jednoznačne osvedčil, napríklad v Québecu, a mal by byť predmetom ďalšieho prieskumu v európskom kontexte (16). |
| --- | --- |

4.6.1.

Vytvorenie finančného ekosystému pre podniky sociálneho hospodárstva si vyžaduje zaujať prístup založený na zapojení širokého okruhu zainteresovaných strán, ktorým sa spoja zdroje aj nástroje. Táto forma systémov zapojenia širokého okruhu zainteresovaných strán, alebo sociálny a solidárny finančný systém, spája peňažné aj nepeňažné zdroje. Stavia na dôvere a finančnej podpore a zahŕňa niekoľkých aktérov (podniky sociálneho hospodárstva, sporiteľov, verejné zdroje, dôchodkové fondy a finančné inštitúcie atď.), ktorí budujú vzťahy (finančné sprostredkovanie, socializácia a podpora vzťahov) a majú spoločné ciele a pravidlá. Tento prístup sa jednoznačne osvedčil, napríklad v Québecu, a mal by byť predmetom ďalšieho prieskumu v európskom kontexte (16).

| 4.6.2. | Je nevyhnutné, aby sa pri finančnej podpore viac uplatňoval prístup založený na životnom cykle. Subvencie a financované pilotné programy v druhej fáze často zlyhávajú pre nedostatok vhodných nástrojov, ktoré by podnikom sociálneho hospodárstva umožnili rásť a stať sa udržateľnými. Je potrebné navrhnúť špecifické nástroje a podporné politické rámce pre každé štádium rozvoja: prípravná fáza, počiatočná/pilotná etapa, konsolidácia a rast, a zároveň v každom štádiu uspokojiť špecifické potreby. |
| --- | --- |

4.6.2.

Je nevyhnutné, aby sa pri finančnej podpore viac uplatňoval prístup založený na životnom cykle. Subvencie a financované pilotné programy v druhej fáze často zlyhávajú pre nedostatok vhodných nástrojov, ktoré by podnikom sociálneho hospodárstva umožnili rásť a stať sa udržateľnými. Je potrebné navrhnúť špecifické nástroje a podporné politické rámce pre každé štádium rozvoja: prípravná fáza, počiatočná/pilotná etapa, konsolidácia a rast, a zároveň v každom štádiu uspokojiť špecifické potreby.

| 4.6.3. | Tradičný rizikový kapitál je založený na rýchlej návratnosti investície, ktorá sa zvyčajne spája s vplyvom na základe vlastníctva. Pre sociálne hospodárstvo je jeho využívanie mimoriadne náročné a je v rozpore s obchodnými modelmi a aktivitami podnikov sociálneho hospodárstva. Preto je v tejto súvislosti rozhodujúce poskytovať systémy záruk a mechanizmy spoločného investovania s cieľom rozdeliť si zodpovednosť a riziko. Pri vytváraní systémov na zmenšenie prvotného „rizika“ financovania by sa mali využiť osvedčené postupy zo systémov záruk, ktoré sa už uplatňujú v praxi (často pochádzajú z verejných zdrojov). |
| --- | --- |

4.6.3.

Tradičný rizikový kapitál je založený na rýchlej návratnosti investície, ktorá sa zvyčajne spája s vplyvom na základe vlastníctva. Pre sociálne hospodárstvo je jeho využívanie mimoriadne náročné a je v rozpore s obchodnými modelmi a aktivitami podnikov sociálneho hospodárstva. Preto je v tejto súvislosti rozhodujúce poskytovať systémy záruk a mechanizmy spoločného investovania s cieľom rozdeliť si zodpovednosť a riziko. Pri vytváraní systémov na zmenšenie prvotného „rizika“ financovania by sa mali využiť osvedčené postupy zo systémov záruk, ktoré sa už uplatňujú v praxi (často pochádzajú z verejných zdrojov).

| 4.6.4. | Poskytovatelia financií pre sociálne hospodárstvo sú často ideálnymi poskytovateľmi tak finančnej, ako aj nefinančnej podpory, ako sú napríklad programy na podporu ochoty investovať, poskytovanie všeobecných usmernení a podpora pri rozvoji podnikania. Uvedené formy podpory sú kľúčové pre obmedzenie rizika neúspechu. Pritom je potrebné zvážiť všeobecný „finančných koučing“, ako aj „finančné vzdelávanie“. |
| --- | --- |

4.6.4.

Poskytovatelia financií pre sociálne hospodárstvo sú často ideálnymi poskytovateľmi tak finančnej, ako aj nefinančnej podpory, ako sú napríklad programy na podporu ochoty investovať, poskytovanie všeobecných usmernení a podpora pri rozvoji podnikania. Uvedené formy podpory sú kľúčové pre obmedzenie rizika neúspechu. Pritom je potrebné zvážiť všeobecný „finančných koučing“, ako aj „finančné vzdelávanie“.

| 4.6.5. | Ťažiskom sociálneho financovania musí byť meranie sociálneho vplyvu
   (17) s cieľom ukázať sociálny vplyv, ktorý bol dosiahnutý súbežne s finančným výnosom. Je to jediný spôsob, ako zachytiť celkovú hodnotu vytvorenú vďaka činnosti podniku sociálneho hospodárstva a celý rozsah návratnosti investícií, tak zo sociálneho, ako aj z finančného hľadiska. |
| --- | --- |

4.6.5.

Ťažiskom sociálneho financovania musí byť meranie sociálneho vplyvu
   (17) s cieľom ukázať sociálny vplyv, ktorý bol dosiahnutý súbežne s finančným výnosom. Je to jediný spôsob, ako zachytiť celkovú hodnotu vytvorenú vďaka činnosti podniku sociálneho hospodárstva a celý rozsah návratnosti investícií, tak zo sociálneho, ako aj z finančného hľadiska.

4.7.   
  Zmiešaný kapitál ako základ ekosystému

| 4.7.1. | Osobitná pozornosť by sa mala venovať hybridným formám financovania, ktoré sa považujú za vhodnejšie pre podniky sociálneho hospodárstva, pretože spájajú prvky posúdenia všeobecného blaha s finančnými stimulmi. Hybridný kapitál kombinuje grantovú zložku (verejné granty, dobročinné fondy, dary) s vlastným kapitálom, úverovými nástrojmi a nástrojmi na rozdelenie rizika. Medzi finančné nástroje charakteru hybridného kapitálu patria návratné granty, odpustiteľné pôžičky, prevoditeľné granty a dohody o rozdelení výnosov. Hybridný kapitál často zahŕňa úzku interakciu verejného a súkromného kapitálu a spoločný politický cieľ, ale aj záujmy, ktorými sa vyrovnáva vzájomná závislosť medzi zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

4.7.1.

Osobitná pozornosť by sa mala venovať hybridným formám financovania, ktoré sa považujú za vhodnejšie pre podniky sociálneho hospodárstva, pretože spájajú prvky posúdenia všeobecného blaha s finančnými stimulmi. Hybridný kapitál kombinuje grantovú zložku (verejné granty, dobročinné fondy, dary) s vlastným kapitálom, úverovými nástrojmi a nástrojmi na rozdelenie rizika. Medzi finančné nástroje charakteru hybridného kapitálu patria návratné granty, odpustiteľné pôžičky, prevoditeľné granty a dohody o rozdelení výnosov. Hybridný kapitál často zahŕňa úzku interakciu verejného a súkromného kapitálu a spoločný politický cieľ, ale aj záujmy, ktorými sa vyrovnáva vzájomná závislosť medzi zainteresovanými stranami.

| 4.7.2. | Inými možnosťami financovania, ktoré sú vhodné pre podniky sociálneho hospodárstva, sú formy dlhodobého kapitálu. Napríklad vo Francúzsku a v kanadskej provincii Québec (18) fondy sociálnych záruk alebo záruk solidarity a investičné fondy združujú kapitál z viacerých zdrojov a zainteresované strany, ktorými sú jednotlivci, verejné fondy a dôchodkové fondy poskytujúce dlhové nástroje a nástroje vlastného kapitálu, ktoré sú založené na zásadách nižších výnosov (než bežný rizikový kapitál) počas dlhšieho obdobia (sedem a viac rokov). Rozloženie na dlhšie obdobie je mimoriadne dôležité, keďže rozbehnuté podniky sociálneho hospodárstva sa často spoliehajú na kontinuitu služby. |
| --- | --- |

4.7.2.

Inými možnosťami financovania, ktoré sú vhodné pre podniky sociálneho hospodárstva, sú formy dlhodobého kapitálu. Napríklad vo Francúzsku a v kanadskej provincii Québec (18) fondy sociálnych záruk alebo záruk solidarity a investičné fondy združujú kapitál z viacerých zdrojov a zainteresované strany, ktorými sú jednotlivci, verejné fondy a dôchodkové fondy poskytujúce dlhové nástroje a nástroje vlastného kapitálu, ktoré sú založené na zásadách nižších výnosov (než bežný rizikový kapitál) počas dlhšieho obdobia (sedem a viac rokov). Rozloženie na dlhšie obdobie je mimoriadne dôležité, keďže rozbehnuté podniky sociálneho hospodárstva sa často spoliehajú na kontinuitu služby.

5.   Politické odporúčania

| 5.1. | Vzhľadom na rozdiely naprieč Európou a široký rad potrieb v sektore sociálneho hospodárstva sú tieto odporúčania zoskupené podľa povinností tvorcov politík na jednotlivých úrovniach. |
| --- | --- |

5.1.

Vzhľadom na rozdiely naprieč Európou a široký rad potrieb v sektore sociálneho hospodárstva sú tieto odporúčania zoskupené podľa povinností tvorcov politík na jednotlivých úrovniach.

5.2.   
  Európske inštitúcie

| 5.2.1. | Úlohou inštitúcií EÚ vo vzťahu ku všetkým zainteresovaným stranám v rámci finančného ekosystému pre podniky sociálneho hospodárstva by malo byť podporovať, urýchľovať, umožňovať a mobilizovať. Okrem toho musia aj naďalej dokazovať svoj záväzok rozvíjať sociálne hospodárstvo v Európe, a to tak, že obnovením programu ISP zabezpečia podporný politický rámec pre rozvoj sociálneho hospodárstva všeobecne. |
| --- | --- |

5.2.1.

Úlohou inštitúcií EÚ vo vzťahu ku všetkým zainteresovaným stranám v rámci finančného ekosystému pre podniky sociálneho hospodárstva by malo byť podporovať, urýchľovať, umožňovať a mobilizovať. Okrem toho musia aj naďalej dokazovať svoj záväzok rozvíjať sociálne hospodárstvo v Európe, a to tak, že obnovením programu ISP zabezpečia podporný politický rámec pre rozvoj sociálneho hospodárstva všeobecne.

| 5.2.2. | EK by mala viac nasmerovať finančné zdroje na podniky sociálneho hospodárstva cestou sprostredkovateľov s cieľom podporovať vznik, skúšanie a vytváranie nových nástrojov a zároveň zabezpečiť, aby finančná regulácia umožňovala tento rozvoj, a nie mu bránila. |
| --- | --- |

5.2.2.

EK by mala viac nasmerovať finančné zdroje na podniky sociálneho hospodárstva cestou sprostredkovateľov s cieľom podporovať vznik, skúšanie a vytváranie nových nástrojov a zároveň zabezpečiť, aby finančná regulácia umožňovala tento rozvoj, a nie mu bránila.

| 5.2.3. | EK by tiež mala zvážiť testovanie jednoduchšieho regulačného režimu, ktorý by podnecoval prílev kapitálu do odvetvia sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

5.2.3.

EK by tiež mala zvážiť testovanie jednoduchšieho regulačného režimu, ktorý by podnecoval prílev kapitálu do odvetvia sociálneho hospodárstva.

| 5.2.4. | EK by mala preskúmať, ako môžu kolektívne financovanie alebo nástroje založené na hospodárskej spolupráci pomôcť podnikom sociálneho hospodárstva. EK by mohla zvážiť zorganizovanie „výstavy“ príkladov kolektívneho financovania a participačných iniciatív zameraných na podniky sociálneho hospodárstva. Na úrovni členských štátov existujú príklady, ktoré by sa potenciálne mohli spojiť s platformou sociálnej inovácie, ako aj s programom Horizont 2020. |
| --- | --- |

5.2.4.

EK by mala preskúmať, ako môžu kolektívne financovanie alebo nástroje založené na hospodárskej spolupráci pomôcť podnikom sociálneho hospodárstva. EK by mohla zvážiť zorganizovanie „výstavy“ príkladov kolektívneho financovania a participačných iniciatív zameraných na podniky sociálneho hospodárstva. Na úrovni členských štátov existujú príklady, ktoré by sa potenciálne mohli spojiť s platformou sociálnej inovácie, ako aj s programom Horizont 2020.

| 5.2.5. | EK by mala podporovať výskum spoločenského prínosu investovania do podnikov sociálneho hospodárstva. Mohlo by sa preskúmať, akým spôsobom sa vytvára a zohľadňuje sociálna a hospodárska hodnota, a aké efektívne sú rôzne finančné nástroje. |
| --- | --- |

5.2.5.

EK by mala podporovať výskum spoločenského prínosu investovania do podnikov sociálneho hospodárstva. Mohlo by sa preskúmať, akým spôsobom sa vytvára a zohľadňuje sociálna a hospodárska hodnota, a aké efektívne sú rôzne finančné nástroje.

| 5.2.6. | EHSV víta, že sociálne hospodárstvo je v aktuálnom Investičnom pláne pre Európu investičnou prioritou, a nalieha na EK, aby túto skutočnosť v plnej miere využila. Mali by sa zvážiť najmä investície náročné na kapitál, akými sú zdravotná a sociálna starostlivosť. Pre všetky investície je dôležité, aby sa kritérium všeobecného záujmu zaradilo do investičného ratingu a zohľadnilo pri výbere s cieľom lepšie zachytiť spoločenský prínos. |
| --- | --- |

5.2.6.

EHSV víta, že sociálne hospodárstvo je v aktuálnom Investičnom pláne pre Európu investičnou prioritou, a nalieha na EK, aby túto skutočnosť v plnej miere využila. Mali by sa zvážiť najmä investície náročné na kapitál, akými sú zdravotná a sociálna starostlivosť. Pre všetky investície je dôležité, aby sa kritérium všeobecného záujmu zaradilo do investičného ratingu a zohľadnilo pri výbere s cieľom lepšie zachytiť spoločenský prínos.

| 5.2.7. | Únia kapitálových trhov zdôrazňuje vznik environmentálnych a sociálnych investícií a investícií do správy a riadenia spoločnosti, a tiež to, že verejné a súkromné financovanie môžu spoločne pracovať na zlepšení na strane ponuky investícií. Je dôležité, aby EK vo svojej regulačnej činnosti zabezpečila prepojenie medzi podporou rozvoja podnikov sociálneho hospodárstva a návrhmi v súvislosti s úniou kapitálových trhov. |
| --- | --- |

5.2.7.

Únia kapitálových trhov zdôrazňuje vznik environmentálnych a sociálnych investícií a investícií do správy a riadenia spoločnosti, a tiež to, že verejné a súkromné financovanie môžu spoločne pracovať na zlepšení na strane ponuky investícií. Je dôležité, aby EK vo svojej regulačnej činnosti zabezpečila prepojenie medzi podporou rozvoja podnikov sociálneho hospodárstva a návrhmi v súvislosti s úniou kapitálových trhov.

| 5.2.8. | Európske fondy majú pri podpore podnikov sociálneho hospodárstva osobitnú úlohu. EŠIF by mohli poskytovaním záruk alebo finančnej páky umožniť členským štátom konať s cieľom podnecovať vznik fondov sociálneho zabezpečenia v celej Európe. EK by mala použiť prostriedky programov EaSI a COSME na zvýšenie investičnej kapacity finančných sprostredkovateľov a ochoty podnikov sociálneho hospodárstva investovať. EK by mala zaistiť vyváženú účasť na programe Horizont 2020 a umožniť týmto podnikom podieľať sa na tradičných projektoch. EK by mala dôkladne monitorovať využívanie týchto prostriedkov pre podniky sociálneho hospodárstva z politického, ako aj technického hľadiska a predkladať o ňom správy. |
| --- | --- |

5.2.8.

Európske fondy majú pri podpore podnikov sociálneho hospodárstva osobitnú úlohu. EŠIF by mohli poskytovaním záruk alebo finančnej páky umožniť členským štátom konať s cieľom podnecovať vznik fondov sociálneho zabezpečenia v celej Európe. EK by mala použiť prostriedky programov EaSI a COSME na zvýšenie investičnej kapacity finančných sprostredkovateľov a ochoty podnikov sociálneho hospodárstva investovať. EK by mala zaistiť vyváženú účasť na programe Horizont 2020 a umožniť týmto podnikom podieľať sa na tradičných projektoch. EK by mala dôkladne monitorovať využívanie týchto prostriedkov pre podniky sociálneho hospodárstva z politického, ako aj technického hľadiska a predkladať o ňom správy.

| 5.2.9. | EK a EIB/EIF by mali zabezpečiť, aby boli finančné mechanizmy EÚ vrátane akčného plánu pre financovanie MSP dostupné pre podniky sociálneho hospodárstva, a to neustálym integrovaním týchto podnikov do politiky MSP a finančných nástrojov a tiež zjednodušením postupov. Preto by sa mal výraz „podnik sociálneho hospodárstva“ konkrétne uviesť, aby sa v plnej miere zabezpečilo, že sa bude prihliadať na rozličné podniky a aby sa tieto podniky zviditeľnili. |
| --- | --- |

5.2.9.

EK a EIB/EIF by mali zabezpečiť, aby boli finančné mechanizmy EÚ vrátane akčného plánu pre financovanie MSP dostupné pre podniky sociálneho hospodárstva, a to neustálym integrovaním týchto podnikov do politiky MSP a finančných nástrojov a tiež zjednodušením postupov. Preto by sa mal výraz „podnik sociálneho hospodárstva“ konkrétne uviesť, aby sa v plnej miere zabezpečilo, že sa bude prihliadať na rozličné podniky a aby sa tieto podniky zviditeľnili.

| 5.2.10. | EK by mala preskúmať, či/ako sa môžu investície so sociálnym vplyvom stať prvkom finančného ekosystému pre podniky sociálneho hospodárstva a za akých podmienok. Zaujímavým zdrojom skúseností budú pri tom testy a prax urýchľovača sociálnych investícií EIF, ako aj nedávne spustenie systémov záruk EK (19). Okrem toho nedávne správy OECD (20) a EMES (21) poskytujú dôležité informácie o tom, či dlhopisy so sociálnym vplyvom a príslušné politiky skutočne podporujú rozvoj podnikov sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

5.2.10.

EK by mala preskúmať, či/ako sa môžu investície so sociálnym vplyvom stať prvkom finančného ekosystému pre podniky sociálneho hospodárstva a za akých podmienok. Zaujímavým zdrojom skúseností budú pri tom testy a prax urýchľovača sociálnych investícií EIF, ako aj nedávne spustenie systémov záruk EK (19). Okrem toho nedávne správy OECD (20) a EMES (21) poskytujú dôležité informácie o tom, či dlhopisy so sociálnym vplyvom a príslušné politiky skutočne podporujú rozvoj podnikov sociálneho hospodárstva.

| 5.2.11. | Ustanovenia finančnej regulácie Bazilej III ohrozujú finančný ekosystém sociálneho hospodárstva. Je nevyhnutné, aby sa v týchto ustanoveniach uprednostňovala ochrana „biodiverzity“ finančného systému pred uplatňovaním ľubovoľných pravidiel. Závažným problémom, ktorý je potrebné riešiť, je posudzovanie pôžičiek pre sociálne hospodárstvo na základe súčasných prudenciálnych pravidiel (Bazilej III, CRD IV/CRR). V súčasnosti sa za požičiavanie sociálnym podnikom neposkytujú žiadne úľavy z hľadiska súvahy, hoci sa tento sektor nepovažuje za riskantný, ani sa nepodporuje poskytovanie pôžičiek tomuto sektoru. Na druhej strane prostredníctvom vyvažujúceho koeficientu v nariadení o kapitálových požiadavkách (CRR) priznáva EÚ kapitálovú úľavu bankám, ktoré poskytujú pôžičky MSP a domácnostiam. EÚ musí uznať podniky sociálneho hospodárstva za rovnocenné tým, že zavedie podporný koeficient pre podniky sociálneho hospodárstva, napríklad úpravou súčasného článku 501 ods. 1 CRR. Banka, ktorá by poskytovala pôžičky sociálnemu hospodárstvu, by z toho mohla mať značný prospech, a to bez akéhokoľvek vplyvu na verejné financie. |
| --- | --- |

5.2.11.

Ustanovenia finančnej regulácie Bazilej III ohrozujú finančný ekosystém sociálneho hospodárstva. Je nevyhnutné, aby sa v týchto ustanoveniach uprednostňovala ochrana „biodiverzity“ finančného systému pred uplatňovaním ľubovoľných pravidiel. Závažným problémom, ktorý je potrebné riešiť, je posudzovanie pôžičiek pre sociálne hospodárstvo na základe súčasných prudenciálnych pravidiel (Bazilej III, CRD IV/CRR). V súčasnosti sa za požičiavanie sociálnym podnikom neposkytujú žiadne úľavy z hľadiska súvahy, hoci sa tento sektor nepovažuje za riskantný, ani sa nepodporuje poskytovanie pôžičiek tomuto sektoru. Na druhej strane prostredníctvom vyvažujúceho koeficientu v nariadení o kapitálových požiadavkách (CRR) priznáva EÚ kapitálovú úľavu bankám, ktoré poskytujú pôžičky MSP a domácnostiam. EÚ musí uznať podniky sociálneho hospodárstva za rovnocenné tým, že zavedie podporný koeficient pre podniky sociálneho hospodárstva, napríklad úpravou súčasného článku 501 ods. 1 CRR. Banka, ktorá by poskytovala pôžičky sociálnemu hospodárstvu, by z toho mohla mať značný prospech, a to bez akéhokoľvek vplyvu na verejné financie.

| 5.2.12. | Keďže finančná inovácia v oblasti sociálneho hospodárstva sa uskutočňuje predovšetkým na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni, EK je v ideálnej pozícii na zhromažďovanie inovačných nástrojov a riešení a informovanie o nich s cieľom zabezpečiť dôkazy pre politické rozhodnutia. V tejto súvislosti by bolo užitočné uskutočniť celoeurópske zhrnutie a monitorovanie informovania o nových iniciatívach v oblasti financovania v členských štátoch. |
| --- | --- |

5.2.12.

Keďže finančná inovácia v oblasti sociálneho hospodárstva sa uskutočňuje predovšetkým na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni, EK je v ideálnej pozícii na zhromažďovanie inovačných nástrojov a riešení a informovanie o nich s cieľom zabezpečiť dôkazy pre politické rozhodnutia. V tejto súvislosti by bolo užitočné uskutočniť celoeurópske zhrnutie a monitorovanie informovania o nových iniciatívach v oblasti financovania v členských štátoch.

| 5.2.13. | Finančnú podporu na úrovni EÚ musí dopĺňať EK poskytovaním usmernení, odbornej prípravy a budovaním kapacít pre vlády a hlavné zainteresované strany. EHSV preto vyzýva na vypracovanie príručky, ktorá bude obsahovať usmernenia, ako vybudovať finančný ekosystém a ako navrhnúť a zaviesť do praxe finančné nástroje pre sociálne hospodárstvo. Rovnako by sa mali šíriť osvedčené postupy v súvislosti so všeobecnými usmerneniami na úrovni členských štátov, ako sú programy na podporu ochoty investovať, a na nich by sa malo stavať. |
| --- | --- |

5.2.13.

Finančnú podporu na úrovni EÚ musí dopĺňať EK poskytovaním usmernení, odbornej prípravy a budovaním kapacít pre vlády a hlavné zainteresované strany. EHSV preto vyzýva na vypracovanie príručky, ktorá bude obsahovať usmernenia, ako vybudovať finančný ekosystém a ako navrhnúť a zaviesť do praxe finančné nástroje pre sociálne hospodárstvo. Rovnako by sa mali šíriť osvedčené postupy v súvislosti so všeobecnými usmerneniami na úrovni členských štátov, ako sú programy na podporu ochoty investovať, a na nich by sa malo stavať.

| 5.2.14. | EHSV víta záujem EK o zriadenie pracovnej skupiny pre oblasť sociálneho financovania v spolupráci s GECES (skupina expertov EK pre sociálne podnikanie), ktorá by mohla fungovať ako jediná základňa zdrojov pre navrhovanie politiky a monitorovanie situácie a činnosti v členských štátoch. |
| --- | --- |

5.2.14.

EHSV víta záujem EK o zriadenie pracovnej skupiny pre oblasť sociálneho financovania v spolupráci s GECES (skupina expertov EK pre sociálne podnikanie), ktorá by mohla fungovať ako jediná základňa zdrojov pre navrhovanie politiky a monitorovanie situácie a činnosti v členských štátoch.

| 5.2.15. | Na podporu výmeny nástrojov a najlepších postupov medzi členskými štátmi by sa mala zvážiť možnosť uskutočňovať partnerské preskúmania financovania aktivít a štruktúr podnikov sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

5.2.15.

Na podporu výmeny nástrojov a najlepších postupov medzi členskými štátmi by sa mala zvážiť možnosť uskutočňovať partnerské preskúmania financovania aktivít a štruktúr podnikov sociálneho hospodárstva.

| 5.2.16. | EK by mala prehodnotiť prínos a výzvy poskytovania daňových stimulov zo strany členských štátov. Je to dôležité pre podniky sociálneho hospodárstva všeobecne, ale aj ako stimul na prilákanie kapitálu od súkromných sporiteľov a poskytovateľov sociálneho financovania. Tento aspekt je potrebné vnímať z hľadiska toho, že v súčasnosti sú podniky sociálneho hospodárstva oproti iným podnikom znevýhodnené, pokiaľ ide o prístup k finančným zdrojom (verejným alebo súkromným). |
| --- | --- |

5.2.16.

EK by mala prehodnotiť prínos a výzvy poskytovania daňových stimulov zo strany členských štátov. Je to dôležité pre podniky sociálneho hospodárstva všeobecne, ale aj ako stimul na prilákanie kapitálu od súkromných sporiteľov a poskytovateľov sociálneho financovania. Tento aspekt je potrebné vnímať z hľadiska toho, že v súčasnosti sú podniky sociálneho hospodárstva oproti iným podnikom znevýhodnené, pokiaľ ide o prístup k finančným zdrojom (verejným alebo súkromným).

| 5.3. | Členské štáty, miestne a regionálne orgány verejnej správy |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Členské štáty hrajú na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní podporných politík a pomoci v záujme rozvoja a rastu sociálneho hospodárstva. Málo členských štátov uplatňuje adekvátny systém podpory, stoja teda pred výzvou vytvoriť a zaviesť vnútroštátne systémy podpory pre sociálne hospodárstvo, a to v súlade s ISP. Je potrebné klásť mimoriadny dôraz na prístup k prispôsobenej finančnej podpore tak na vnútroštátnej, ako aj na miestnej a regionálnej úrovni. Potenciálne by bolo možné prezentovať tieto iniciatívy v rámci GECES. |
| --- | --- |

5.3.1.

Členské štáty hrajú na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní podporných politík a pomoci v záujme rozvoja a rastu sociálneho hospodárstva. Málo členských štátov uplatňuje adekvátny systém podpory, stoja teda pred výzvou vytvoriť a zaviesť vnútroštátne systémy podpory pre sociálne hospodárstvo, a to v súlade s ISP. Je potrebné klásť mimoriadny dôraz na prístup k prispôsobenej finančnej podpore tak na vnútroštátnej, ako aj na miestnej a regionálnej úrovni. Potenciálne by bolo možné prezentovať tieto iniciatívy v rámci GECES.

| 5.3.2. | Členské štáty by mohli vystupovať ako spoluinvestori a podporovať zriaďovanie etických fondov, fondov na sociálnu inováciu a fondov sociálneho rizikového kapitálu. Kľúčovým prvkom je poskytovať verejné systémy záruk alebo poskytnutím politiky motivovať kapitál z dôchodkových fondov, úverových združení atď. |
| --- | --- |

5.3.2.

Členské štáty by mohli vystupovať ako spoluinvestori a podporovať zriaďovanie etických fondov, fondov na sociálnu inováciu a fondov sociálneho rizikového kapitálu. Kľúčovým prvkom je poskytovať verejné systémy záruk alebo poskytnutím politiky motivovať kapitál z dôchodkových fondov, úverových združení atď.

| 5.3.3. | Členské štáty by mali vyhodnotiť možnosti zaručiť financovanie prostredníctvom záručných fondov vo vlastníctve štátu s cieľom umožniť subjektom sociálneho hospodárstva prístup k tradičnému financovaniu. |
| --- | --- |

5.3.3.

Členské štáty by mali vyhodnotiť možnosti zaručiť financovanie prostredníctvom záručných fondov vo vlastníctve štátu s cieľom umožniť subjektom sociálneho hospodárstva prístup k tradičnému financovaniu.

| 5.3.4. | Členské štáty môžu zvážiť kapitalizáciu fondov sociálneho investovania preskúmaním možností úľavy na dani z príjmu (pre jednotlivcov a podniky), ako aj iné daňové stimuly pre sporiteľov aj investorov s cieľom prilákať investície do podnikov sociálneho hospodárstva. Motiváciou týchto daňových výhod by však mala byť skutočnosť, že podniky sociálneho hospodárstva vytvárajú sociálne hodnoty. |
| --- | --- |

5.3.4.

Členské štáty môžu zvážiť kapitalizáciu fondov sociálneho investovania preskúmaním možností úľavy na dani z príjmu (pre jednotlivcov a podniky), ako aj iné daňové stimuly pre sporiteľov aj investorov s cieľom prilákať investície do podnikov sociálneho hospodárstva. Motiváciou týchto daňových výhod by však mala byť skutočnosť, že podniky sociálneho hospodárstva vytvárajú sociálne hodnoty.

| 5.3.5. | EHSV nalieha na členské štáty, aby pre sociálne hospodárstvo vytvorili primerané predpisy týkajúce sa mikrofinancovania, na čo už poukázala EK (22). |
| --- | --- |

5.3.5.

EHSV nalieha na členské štáty, aby pre sociálne hospodárstvo vytvorili primerané predpisy týkajúce sa mikrofinancovania, na čo už poukázala EK (22).

| 5.3.6. | Finanční sprostredkovatelia hrajú v rozvoji sociálneho hospodárstva kľúčovú úlohu. Členské štáty by mali vytváraním priaznivého regulačného prostredia podporovať vznik sprostredkovateľov sociálneho financovania, či už družstevných, alebo etických bánk, alebo komerčných bánk s dcérskou spoločnosťou špecificky zameranou na sociálne hospodárstvo, ktorí poskytujú prostriedky a nástroje sociálneho financovania. |
| --- | --- |

5.3.6.

Finanční sprostredkovatelia hrajú v rozvoji sociálneho hospodárstva kľúčovú úlohu. Členské štáty by mali vytváraním priaznivého regulačného prostredia podporovať vznik sprostredkovateľov sociálneho financovania, či už družstevných, alebo etických bánk, alebo komerčných bánk s dcérskou spoločnosťou špecificky zameranou na sociálne hospodárstvo, ktorí poskytujú prostriedky a nástroje sociálneho financovania.

| 5.3.7. | Miestne a regionálne orgány verejnej správy hrajú kľúčovú úlohu pri poskytovaní miestnej infraštruktúry a uskutočňovaní iniciatív. Okrem toho by sa mali podnecovať, aby sa iniciatívne zasadzovali za spoluprácu širokého okruhu zainteresovaných strán s cieľom podporiť miestny a regionálny rozvoj. V tomto smere poskytuje významnú podporu EFRR. |
| --- | --- |

5.3.7.

Miestne a regionálne orgány verejnej správy hrajú kľúčovú úlohu pri poskytovaní miestnej infraštruktúry a uskutočňovaní iniciatív. Okrem toho by sa mali podnecovať, aby sa iniciatívne zasadzovali za spoluprácu širokého okruhu zainteresovaných strán s cieľom podporiť miestny a regionálny rozvoj. V tomto smere poskytuje významnú podporu EFRR.

| 5.4. | Iné zainteresované strany |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Podniky sociálneho hospodárstva sa musia samy chopiť iniciatívy a rozvíjať nástroje, ako je autokapitalizácia a kolektívne financovanie, zapájať sa do partnerstiev v oblasti sociálneho financovania, zhromažďovať vlastné zdroje a iniciovať partnerstvá. |
| --- | --- |

5.4.1.

Podniky sociálneho hospodárstva sa musia samy chopiť iniciatívy a rozvíjať nástroje, ako je autokapitalizácia a kolektívne financovanie, zapájať sa do partnerstiev v oblasti sociálneho financovania, zhromažďovať vlastné zdroje a iniciovať partnerstvá.

| 5.4.2. | Je tiež dôležité, aby tieto podniky zvážili väčšiu spoluprácu s externými partnermi, akými sú súkromné komerčné banky a rôzni sprostredkovatelia. Nemusí to byť vhodné v každej situácii, ale v niektorých štádiách rozvoja by to mohlo byť užitočné. Hlavné je vzbudiť záujem o podniky sociálneho hospodárstva a zlepšiť informovanosť o nich vo finančnej komunite, a to za vhodných podmienok. |
| --- | --- |

5.4.2.

Je tiež dôležité, aby tieto podniky zvážili väčšiu spoluprácu s externými partnermi, akými sú súkromné komerčné banky a rôzni sprostredkovatelia. Nemusí to byť vhodné v každej situácii, ale v niektorých štádiách rozvoja by to mohlo byť užitočné. Hlavné je vzbudiť záujem o podniky sociálneho hospodárstva a zlepšiť informovanosť o nich vo finančnej komunite, a to za vhodných podmienok.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Odôvodnenie 17 a článok 9 ods. 2

1

(2)  http://ec.europa.eu/finance/bank/regcapital/legislation-in-force/index_en.htm

2

(3)  Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 1, Ú. v. EÚ C 229, 31.7.2012, s. 44, Ú. v. EÚ C 229, 31.7.2012, s. 55, Ú. v. EÚ C 458, 19.12.2014, s. 14.

3

(4)  COM(2011) 682 final.

4

(5)  http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/product/8409011e.pdf

5

(6)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=sk&pubId=7523

6

(7)  http://www.oecd.org/cfe/leed/130228_Job%20Creation%20throught%20the%20Social%20Economy%20and%20Social%20Entrepreneurship_RC_FINALBIS.pdf

7

(8)  http://socialeconomyrome.it/files/Rome%20strategy_EN.pdf

8

(9)  Ú. v. EÚ C 458, 19.12.2014, s. 14.

9

(10)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

10

(11)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/documents/publication/wcms_108416.pdf

11

(12)  Mapovacia štúdia EK: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=sk&catId=89&newsId=2149,

12

Politický súhrn OECD: http://www.oecd.org/cfe/leed/Social%20entrepreneurship%20policy%20brief%20EN_FINAL.pdf

(13)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1044&langId=sk

13

(14)  Pozri napríklad taliansky zákon 127/71.

14

(15)  Taliansky zákon 59/92.

15

(16)  http://www.reliess.org/centredoc/upload/FinanceQc_va.pdf

16

(17)  Ú. v. EÚ C 170, 5.6.2014, s. 18.

17

(18)  http://capfinance.ca

18

(19)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1084&langId=sk

19

(20)  http://www.oecd.org/cfe/leed/SIBsExpertSeminar-SummaryReport-FINAL.pdf

20

(21)  http://5emesconf.exordo.com/files/papers/101/final_draft/Godina-Maier-Barbetta_-_Paradoxes_and_Potentials_of_Social_Impact_Bonds_-_16_06_2015.pdf

21

(22)  COM(2007) 708 final.

22

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/161 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/161

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Vplyvy digitalizácie na odvetvie služieb a zamestnanosť v súvislosti s priemyselnými zmenami“

(prieskumné stanovisko)

(2016/C 013/24)

| Spravodajca: | Wolfgang GREIF |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Hannes LEO |

Spravodajca:

Wolfgang GREIF

Pomocný spravodajca:

Hannes LEO

Nicolas Schmit, minister práce, zamestnanosti a sociálneho a solidárneho hospodárstva, listom z 29. júna 2015 v mene budúceho luxemburského predsedníctva požiadal výbor v súlade s článkom 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, aby vypracoval prieskumné stanovisko na tému

„Vplyvy digitalizácie na odvetvie služieb a zamestnanosť v súvislosti s priemyselnými zmenami“.

(prieskumné stanovisko)

Poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI), ktorá bola poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje prieskumné stanovisko 15. júla 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra) 139 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 8 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

Závery a odporúčania

| 1.1. | Digitalizácia mení všetky segmenty spoločnosti a hospodárstva, a teda logicky ovplyvňuje prácu aj zamestnanosť. Digitálna technológia má potenciál zvýšiť bohatstvo na nebývalú úroveň a môže oživiť kvalitu práce a zamestnanosti v Európe. S týmito príležitosťami sa však spájajú aj riziká, ako sa ukazuje vo všetkých hospodárskych odvetviach vrátane sektora súkromných služieb (1). |
| --- | --- |

1.1.

Digitalizácia mení všetky segmenty spoločnosti a hospodárstva, a teda logicky ovplyvňuje prácu aj zamestnanosť. Digitálna technológia má potenciál zvýšiť bohatstvo na nebývalú úroveň a môže oživiť kvalitu práce a zamestnanosti v Európe. S týmito príležitosťami sa však spájajú aj riziká, ako sa ukazuje vo všetkých hospodárskych odvetviach vrátane sektora súkromných služieb (1).

1

| 1.2. | Na jednej strane dosahujú inovačné služby a podnikateľské modely, ktoré vznikli vďaka digitalizácii, predtým nepredstaviteľné prírastky v produktivite služieb a zároveň rozširujú výber pre spotrebiteľov (2). Na druhej strane majú značný vplyv na pracovný trh a organizáciu práce, napríklad pokiaľ ide o prehlbovanie rozdielov v príjmoch či obmedzenie prístupu k systémom sociálneho zabezpečenia, ktoré by sa pre niektoré konkrétne skupiny zamestnancov mohli prejaviť ako negatívne, ak sa tomu primerane nezabráni. |
| --- | --- |

1.2.

Na jednej strane dosahujú inovačné služby a podnikateľské modely, ktoré vznikli vďaka digitalizácii, predtým nepredstaviteľné prírastky v produktivite služieb a zároveň rozširujú výber pre spotrebiteľov (2). Na druhej strane majú značný vplyv na pracovný trh a organizáciu práce, napríklad pokiaľ ide o prehlbovanie rozdielov v príjmoch či obmedzenie prístupu k systémom sociálneho zabezpečenia, ktoré by sa pre niektoré konkrétne skupiny zamestnancov mohli prejaviť ako negatívne, ak sa tomu primerane nezabráni.

2

| 1.3. | Vplyvy digitalizácie služieb na zamestnanosť si preto vyžadujú politickú pozornosť a riadenie. Proaktívna tvorba politiky na európskej a národnej úrovni môže a musí umožniť rozvinúť zrejmý potenciál digitalizácie, a zároveň zabrániť jej nástrahám. Európska únia je prostredníctvom Digitálnej agendy pre Európu a iniciatívy jednotný digitálny trh aktívnym hráčom na poli digitálnej politiky. Napriek tomu väčšina vplyvov digitalizácie služieb na zamestnanosť stále uniká pozornosti, a preto sa ani adekvátne nerieši v príslušných politických opatreniach. |
| --- | --- |

1.3.

Vplyvy digitalizácie služieb na zamestnanosť si preto vyžadujú politickú pozornosť a riadenie. Proaktívna tvorba politiky na európskej a národnej úrovni môže a musí umožniť rozvinúť zrejmý potenciál digitalizácie, a zároveň zabrániť jej nástrahám. Európska únia je prostredníctvom Digitálnej agendy pre Európu a iniciatívy jednotný digitálny trh aktívnym hráčom na poli digitálnej politiky. Napriek tomu väčšina vplyvov digitalizácie služieb na zamestnanosť stále uniká pozornosti, a preto sa ani adekvátne nerieši v príslušných politických opatreniach.

| 1.4. | Digitalizácia je určite jednou z najdynamickejších zmien našej doby, pričom príležitosti a riziká sú v nej úzko prepojené. Ďalší vývoj bude zrejme komplikovaný – popri tradičných podnikoch a odvetviach budú vznikať začínajúce podniky, malé podniky a flexibilné operácie. Zatiaľ nie je známe, aký vplyv môžu mať tieto zmeny na zamestnanosť, a nie je možné ho ani presne predpovedať. Preto sa šíria obavy z poklesu miery zamestnanosti, zároveň však na trhu práce v EÚ pretrváva nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. V danej situácii má zásadný význam konštruktívna spolupráca a lepšia osveta medzi hlavnými aktérmi, t. j. vládami a sociálnymi partnermi. Vzhľadom na veľkú rozmanitosť sociálno-hospodárskych štruktúr a rôznu úroveň hospodárskeho rozvoja v EÚ môžu byť potrebné špecifické analýzy a prístupy, aby bolo možné zvládnuť vplyvy digitalizácie na trh práce a zamestnanosť. |
| --- | --- |

1.4.

Digitalizácia je určite jednou z najdynamickejších zmien našej doby, pričom príležitosti a riziká sú v nej úzko prepojené. Ďalší vývoj bude zrejme komplikovaný – popri tradičných podnikoch a odvetviach budú vznikať začínajúce podniky, malé podniky a flexibilné operácie. Zatiaľ nie je známe, aký vplyv môžu mať tieto zmeny na zamestnanosť, a nie je možné ho ani presne predpovedať. Preto sa šíria obavy z poklesu miery zamestnanosti, zároveň však na trhu práce v EÚ pretrváva nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. V danej situácii má zásadný význam konštruktívna spolupráca a lepšia osveta medzi hlavnými aktérmi, t. j. vládami a sociálnymi partnermi. Vzhľadom na veľkú rozmanitosť sociálno-hospodárskych štruktúr a rôznu úroveň hospodárskeho rozvoja v EÚ môžu byť potrebné špecifické analýzy a prístupy, aby bolo možné zvládnuť vplyvy digitalizácie na trh práce a zamestnanosť.

| 1.5. | EHSV poukazuje na evidentné problémy v oblasti zamestnanosti v odvetví služieb, ktoré vyplývajú z digitalizácie, a v súvislosti s ich politickým riadením dáva tieto odporúčania: |
| --- | --- |

1.5.

EHSV poukazuje na evidentné problémy v oblasti zamestnanosti v odvetví služieb, ktoré vyplývajú z digitalizácie, a v súvislosti s ich politickým riadením dáva tieto odporúčania:

| 1.5.1. | Ak má pracovná sila v EÚ získať zručnosti potrebné v digitálnom veku, treba podporiť súkromné a verejné investície do odborného vzdelávania a zvážiť, či sú potrebné európske opatrenia na to, aby sa pozitívne skúsenosti členských štátov s uvoľnením z práce na účely ďalšieho vzdelávania zovšeobecnili v celej EÚ. |
| --- | --- |

1.5.1.

Ak má pracovná sila v EÚ získať zručnosti potrebné v digitálnom veku, treba podporiť súkromné a verejné investície do odborného vzdelávania a zvážiť, či sú potrebné európske opatrenia na to, aby sa pozitívne skúsenosti členských štátov s uvoľnením z práce na účely ďalšieho vzdelávania zovšeobecnili v celej EÚ.

| 1.5.2. | V širokom dialógu by sa malo podrobnejšie preskúmať, či je v časoch všadeprítomnej digitálnej mobilnej komunikácie potrebná dodatočná ochrana súkromia zamestnancov, a ak áno, v akom rozsahu, ako aj to, aké opatrenia, prípadne na európskej alebo národnej úrovni, sú zmysluplné na obmedzenie sústavnej dostupnosti, resp. zastihnuteľnosti. Rovnako bude potrebné zvážiť aj rozumné opatrenia, ktorými sa posilnia práva rastúceho počtu samostatne zárobkovo činných osôb. |
| --- | --- |

1.5.2.

V širokom dialógu by sa malo podrobnejšie preskúmať, či je v časoch všadeprítomnej digitálnej mobilnej komunikácie potrebná dodatočná ochrana súkromia zamestnancov, a ak áno, v akom rozsahu, ako aj to, aké opatrenia, prípadne na európskej alebo národnej úrovni, sú zmysluplné na obmedzenie sústavnej dostupnosti, resp. zastihnuteľnosti. Rovnako bude potrebné zvážiť aj rozumné opatrenia, ktorými sa posilnia práva rastúceho počtu samostatne zárobkovo činných osôb.

| 1.5.3. | Na vypracovanie presnejších prognóz o vývoji trhu práce, ako aj o polarizácii práce, zamestnania a príjmu sú potrebné lepšie štatistiky a výskum v odvetví služieb (a to na celosvetovej a európskej úrovni). Program Horizont 2020 by preto mal zabezpečiť dostatočné financovanie výskumu zamestnanosti v odvetví služieb. Okrem toho sú naliehavo potrebné podrobné a často aktualizované štatistiky zaznamenávajúce výskyt a rozširovanie neštandardných foriem zamestnanosti vrátane údajov o takých praktikách, ako je tzv. crowdsourcing. |
| --- | --- |

1.5.3.

Na vypracovanie presnejších prognóz o vývoji trhu práce, ako aj o polarizácii práce, zamestnania a príjmu sú potrebné lepšie štatistiky a výskum v odvetví služieb (a to na celosvetovej a európskej úrovni). Program Horizont 2020 by preto mal zabezpečiť dostatočné financovanie výskumu zamestnanosti v odvetví služieb. Okrem toho sú naliehavo potrebné podrobné a často aktualizované štatistiky zaznamenávajúce výskyt a rozširovanie neštandardných foriem zamestnanosti vrátane údajov o takých praktikách, ako je tzv. crowdsourcing.

| 1.5.4. | Je potrebné podporovať na všetkých úrovniach kolektívne vyjednávanie, predovšetkým tiež v tých odvetviach a podnikoch, ktoré sú postihnuté digitalizáciou, aby sa zabránilo prehlbovaniu nerovností príjmov, ktorá čiastočne vzniká aj pre digitalizáciu. To môže pomôcť zabezpečiť, že nové formy organizácie digitalizovanej práce budú kvalitu pracovných miest zlepšovať, a nie zhoršovať. |
| --- | --- |

1.5.4.

Je potrebné podporovať na všetkých úrovniach kolektívne vyjednávanie, predovšetkým tiež v tých odvetviach a podnikoch, ktoré sú postihnuté digitalizáciou, aby sa zabránilo prehlbovaniu nerovností príjmov, ktorá čiastočne vzniká aj pre digitalizáciu. To môže pomôcť zabezpečiť, že nové formy organizácie digitalizovanej práce budú kvalitu pracovných miest zlepšovať, a nie zhoršovať.

| 1.5.5. | V záujme ochrany zaužívaných noriem ochrany súkromia v práci je potrebné zaviesť dôsledné ustanovenia o ochrane osobných údajov zamestnancov. V európskych právnych predpisoch o ochrane údajov by sa mali stanoviť prísne minimálne normy, pričom sa členským štátom nesmie brániť presadzovať ešte dôraznejšiu reguláciu. Nariadenie EÚ o ochrane osobných údajov, o ktorom sa v súčasnosti rokuje, by preto malo obsahovať tzv. otvorenú doložku umožňujúcu členským štátom ísť nad rámec minimálnych noriem EÚ. |
| --- | --- |

1.5.5.

V záujme ochrany zaužívaných noriem ochrany súkromia v práci je potrebné zaviesť dôsledné ustanovenia o ochrane osobných údajov zamestnancov. V európskych právnych predpisoch o ochrane údajov by sa mali stanoviť prísne minimálne normy, pričom sa členským štátom nesmie brániť presadzovať ešte dôraznejšiu reguláciu. Nariadenie EÚ o ochrane osobných údajov, o ktorom sa v súčasnosti rokuje, by preto malo obsahovať tzv. otvorenú doložku umožňujúcu členským štátom ísť nad rámec minimálnych noriem EÚ.

| 1.5.6. | EÚ a členské štáty by mali v dialógu so sociálnymi partnermi preskúmať, ako by sa dala oblasť pôsobnosti sociálnych a pracovnoprávnych noriem prispôsobiť tak, aby zodpovedala podmienkam digitalizovaného pracovného sveta. |
| --- | --- |

1.5.6.

EÚ a členské štáty by mali v dialógu so sociálnymi partnermi preskúmať, ako by sa dala oblasť pôsobnosti sociálnych a pracovnoprávnych noriem prispôsobiť tak, aby zodpovedala podmienkam digitalizovaného pracovného sveta.

| 1.5.7. | Nový priemyselný cyklus Priemyslu 4.0 a digitalizácia vplývajú na celú spoločnosť. Je potrebný konštruktívny dialóg medzi sociálnymi partnermi, členskými štátmi a EÚ, v ktorom sa zvážia dôsledky pre trh práce, ako aj možné a potrebné úpravy v oblasti sociálneho a pracovného práva. V poslednom čase sa začali zavádzať sľubné iniciatívy vlád a sociálnych partnerov, napríklad v Nemecku, Holandsku a Rakúsku. V každom prípade sa budú musieť zohľadniť osobité črty národného vývoja a možnosti, ktoré ponúka. Mali by sa šíriť osvedčené postupy. |
| --- | --- |

1.5.7.

Nový priemyselný cyklus Priemyslu 4.0 a digitalizácia vplývajú na celú spoločnosť. Je potrebný konštruktívny dialóg medzi sociálnymi partnermi, členskými štátmi a EÚ, v ktorom sa zvážia dôsledky pre trh práce, ako aj možné a potrebné úpravy v oblasti sociálneho a pracovného práva. V poslednom čase sa začali zavádzať sľubné iniciatívy vlád a sociálnych partnerov, napríklad v Nemecku, Holandsku a Rakúsku. V každom prípade sa budú musieť zohľadniť osobité črty národného vývoja a možnosti, ktoré ponúka. Mali by sa šíriť osvedčené postupy.

| 1.5.8. | EÚ, národné vlády a sociálni partneri by mali iniciovať diskusie s cieľom vymedziť politické opatrenia a právne predpisy na zaistenie primeranej úrovne povinnej sociálnej ochrany pre všetkých pracovníkov, vrátane osôb s neštandardnými formami zamestnania. |
| --- | --- |

1.5.8.

EÚ, národné vlády a sociálni partneri by mali iniciovať diskusie s cieľom vymedziť politické opatrenia a právne predpisy na zaistenie primeranej úrovne povinnej sociálnej ochrany pre všetkých pracovníkov, vrátane osôb s neštandardnými formami zamestnania.

| 1.5.9. | Makroekonomické rámcové podmienky sa v jednotlivých členských štátoch značne líšia. Na podporu zamestnanosti napriek poklesu dopytu po pracovnej sile je potrebné v dialógu všetkých zainteresovaných strán poukázať na možné problémy a v súlade s potrebami jednotlivých členských štátov vyvinúť príslušné stratégie riešenia (napr. aj pokiaľ ide o verejné investície, inovácie podporujúce zamestnanosť, a takisto o rozdelenie a skrátenie práce). |
| --- | --- |

1.5.9.

Makroekonomické rámcové podmienky sa v jednotlivých členských štátoch značne líšia. Na podporu zamestnanosti napriek poklesu dopytu po pracovnej sile je potrebné v dialógu všetkých zainteresovaných strán poukázať na možné problémy a v súlade s potrebami jednotlivých členských štátov vyvinúť príslušné stratégie riešenia (napr. aj pokiaľ ide o verejné investície, inovácie podporujúce zamestnanosť, a takisto o rozdelenie a skrátenie práce).

| 1.5.10. | Treba dôkladne preskúmať reformy daňových systémov tak, aby zaisťovali podobné úrovne zdanenia všetkých druhov príjmu, či už bol vygenerovaný v tradične organizovaných sektoroch, alebo v hospodárstve spoločného využívania zdrojov. Na zabezpečenie udržateľnosti sociálnych systémov aj do budúcnosti a odľahčenie faktora práca by sa mohlo uvažovať aj o využití časti digitalizačnej dividendy na tento účel. |
| --- | --- |

1.5.10.

Treba dôkladne preskúmať reformy daňových systémov tak, aby zaisťovali podobné úrovne zdanenia všetkých druhov príjmu, či už bol vygenerovaný v tradične organizovaných sektoroch, alebo v hospodárstve spoločného využívania zdrojov. Na zabezpečenie udržateľnosti sociálnych systémov aj do budúcnosti a odľahčenie faktora práca by sa mohlo uvažovať aj o využití časti digitalizačnej dividendy na tento účel.

2.   Úvod: Štrukturálna zmena v službách

Úvod: Štrukturálna zmena v službách

| 2.1. | V posledných rokoch došlo k významnému rozvoju v oblasti digitálnych technológií. Nové a mimoriadne výkonné možnosti digitálnych technológií umožňujú automatizáciu stále ďalších úloh a zamestnaní (napr. samostatne jazdiace auto, internet vecí, priemysel 4.0). Digitálne technológie navyše vedú k radikálnemu znižovaniu nákladov na vyhľadávanie a transakcie, čím umožňujú vývoj úplne nových a ľahko rozšíriteľných obchodných modelov v službách (napr. miesta a platformy elektronického predaja a tiež takzvané hospodárstvo spoločného využívania zdrojov, Uber, Airbnb). Tento trend podporuje digitalizáciu obchodných modelov a procesov v širokom spektre hospodárskych odvetví. Niektoré z nich sa už riešili v predchádzajúcich stanoviskách EHSV (3). |
| --- | --- |

2.1.

V posledných rokoch došlo k významnému rozvoju v oblasti digitálnych technológií. Nové a mimoriadne výkonné možnosti digitálnych technológií umožňujú automatizáciu stále ďalších úloh a zamestnaní (napr. samostatne jazdiace auto, internet vecí, priemysel 4.0). Digitálne technológie navyše vedú k radikálnemu znižovaniu nákladov na vyhľadávanie a transakcie, čím umožňujú vývoj úplne nových a ľahko rozšíriteľných obchodných modelov v službách (napr. miesta a platformy elektronického predaja a tiež takzvané hospodárstvo spoločného využívania zdrojov, Uber, Airbnb). Tento trend podporuje digitalizáciu obchodných modelov a procesov v širokom spektre hospodárskych odvetví. Niektoré z nich sa už riešili v predchádzajúcich stanoviskách EHSV (3).

3

| 2.2. | Digitalizácia so sebou prináša veľké procesy zmien a reštrukturalizáciu v takmer všetkých sektoroch v odvetví služieb (4), o ktorom až donedávna prevládal názor, že je odolné voči technologickej racionalizácii. Služby sa dlhodobo vnímali ako podporný prvok ostatných odvetví hospodárstva (napr. poľnohospodárskeho, ťažobného, spracovateľského a stavebného odvetvia), domácností a spotrebiteľov a v súvislosti s novými technológiami najmä ako pasívny používateľ. Nástupom internetu v kombinácii s liberalizáciou telekomunikačných služieb sa však podstatne zmenila úloha služieb. |
| --- | --- |

2.2.

Digitalizácia so sebou prináša veľké procesy zmien a reštrukturalizáciu v takmer všetkých sektoroch v odvetví služieb (4), o ktorom až donedávna prevládal názor, že je odolné voči technologickej racionalizácii. Služby sa dlhodobo vnímali ako podporný prvok ostatných odvetví hospodárstva (napr. poľnohospodárskeho, ťažobného, spracovateľského a stavebného odvetvia), domácností a spotrebiteľov a v súvislosti s novými technológiami najmä ako pasívny používateľ. Nástupom internetu v kombinácii s liberalizáciou telekomunikačných služieb sa však podstatne zmenila úloha služieb.

4

| 2.3. | Dosah tohto rozvoja na zamestnanosť v príslušných odvetviach sa v posledných desaťročiach pomaly zväčšoval a teraz zvyšuje svoje tempo. Niektoré vplyvy digitalizácie na zamestnanosť v službách sú viditeľné už teraz. Patria sem:






  — | požadovanie nových zručností od zamestnancov v odvetví služieb, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Dosah tohto rozvoja na zamestnanosť v príslušných odvetviach sa v posledných desaťročiach pomaly zväčšoval a teraz zvyšuje svoje tempo. Niektoré vplyvy digitalizácie na zamestnanosť v službách sú viditeľné už teraz. Patria sem:

—

požadovanie nových zručností od zamestnancov v odvetví služieb,

| — | investície súvisiace so znižovaním počtu zamestnancov, pretože technológie sú lacnejšie a dokážu vykonávať úlohy, ktoré sa predtým vnímali ako výhradne ľudská práca. Na makroúrovni to v tradičných odvetviach viedlo k poklesu dopytu po pracovnej sile, ktorá dosiahla nižší podiel na tvorbe HDP (5), |
| --- | --- |

—

investície súvisiace so znižovaním počtu zamestnancov, pretože technológie sú lacnejšie a dokážu vykonávať úlohy, ktoré sa predtým vnímali ako výhradne ľudská práca. Na makroúrovni to v tradičných odvetviach viedlo k poklesu dopytu po pracovnej sile, ktorá dosiahla nižší podiel na tvorbe HDP (5),

5

| — | pokles dopytu po stredne a vysoko odbornej práci, ktorý zrejme bude v blízkej budúcnosti naďalej pokračovať. V rôznych štúdiách sa odhaduje, že približne polovici dnešných zamestnaní hrozí nahradenie digitálnou technológiou v najbližších dvadsiatich rokoch (6). Skúsenosti však ukazujú, že k takýmto predpovediam treba pristupovať veľmi obozretne. |
| --- | --- |

—

pokles dopytu po stredne a vysoko odbornej práci, ktorý zrejme bude v blízkej budúcnosti naďalej pokračovať. V rôznych štúdiách sa odhaduje, že približne polovici dnešných zamestnaní hrozí nahradenie digitálnou technológiou v najbližších dvadsiatich rokoch (6). Skúsenosti však ukazujú, že k takýmto predpovediam treba pristupovať veľmi obozretne.

6

| 2.4. | Od digitalizácie si momentálne sľubujeme mimoriadne oživenie produktivity, čím sa dosiahne výnos v podobe „digitalizačnej dividendy“, ako aj – a toto je druhá strana mince – podstatné zníženie dopytu po pracovnej sile, najmä pracovníkov so strednou odbornou kvalifikáciou. Toto zníženie dopytu sa spája so stúpajúcou nezamestnanosťou, tzv. zanikaním strednej vrstvy a ďalším prehlbovaním príjmovej nerovnosti (7). |
| --- | --- |

2.4.

Od digitalizácie si momentálne sľubujeme mimoriadne oživenie produktivity, čím sa dosiahne výnos v podobe „digitalizačnej dividendy“, ako aj – a toto je druhá strana mince – podstatné zníženie dopytu po pracovnej sile, najmä pracovníkov so strednou odbornou kvalifikáciou. Toto zníženie dopytu sa spája so stúpajúcou nezamestnanosťou, tzv. zanikaním strednej vrstvy a ďalším prehlbovaním príjmovej nerovnosti (7).

7

| 2.5. | V súčasnosti v digitálnej ekonomike dominujú spoločnosti vo vlastníctve subjektov z USA, zatiaľ čo európske spoločnosti na rozvoj digitálnych technológií do veľkej miery vôbec nenadviazali. Podobne sa zdá, že Európa nie je dostatočne pripravená na zásadné zmeny vyvolané digitalizáciou, ktoré ovplyvnia jej hospodárstvo a spoločnosť (t. j. už uvedené masívne zvýšenie produktivity, ako aj hrozba vytvorenia nerovnováhy, ktorá by mohla viesť k rapídnemu zvýšeniu nezamestnanosti určitých kategórií zamestnancov a ďalšej polarizácii spoločnosti), čo je dôvodom na obavy. |
| --- | --- |

2.5.

V súčasnosti v digitálnej ekonomike dominujú spoločnosti vo vlastníctve subjektov z USA, zatiaľ čo európske spoločnosti na rozvoj digitálnych technológií do veľkej miery vôbec nenadviazali. Podobne sa zdá, že Európa nie je dostatočne pripravená na zásadné zmeny vyvolané digitalizáciou, ktoré ovplyvnia jej hospodárstvo a spoločnosť (t. j. už uvedené masívne zvýšenie produktivity, ako aj hrozba vytvorenia nerovnováhy, ktorá by mohla viesť k rapídnemu zvýšeniu nezamestnanosti určitých kategórií zamestnancov a ďalšej polarizácii spoločnosti), čo je dôvodom na obavy.

| 2.6. | Výsledky zmeny vyplývajúcej z technologického pokroku sa v takomto veľkom meradle nedajú predvídať, je však jednoznačne potrebné vyzvať EÚ, aby sa ujala aktívnej úlohy a zasiahla do formovania tohto vývoja a riadila jeho vplyvy na zamestnanosť a spoločnosť – a to najmä z toho dôvodu, že v súčasnosti sa tejto aktívnej úlohy vôbec nezhosťuje (8). Zámerom tohto stanoviska je upraviť tento stav prostredníctvom diskusie o vplyve digitalizácie na zamestnanosť v službách a vydať súvisiace politické odporúčania. |
| --- | --- |

2.6.

Výsledky zmeny vyplývajúcej z technologického pokroku sa v takomto veľkom meradle nedajú predvídať, je však jednoznačne potrebné vyzvať EÚ, aby sa ujala aktívnej úlohy a zasiahla do formovania tohto vývoja a riadila jeho vplyvy na zamestnanosť a spoločnosť – a to najmä z toho dôvodu, že v súčasnosti sa tejto aktívnej úlohy vôbec nezhosťuje (8). Zámerom tohto stanoviska je upraviť tento stav prostredníctvom diskusie o vplyve digitalizácie na zamestnanosť v službách a vydať súvisiace politické odporúčania.

8

3.   Transformácia potrebných zručností

Transformácia potrebných zručností

| 3.1. | Logickým následkom digitalizácie je zavádzanie digitálnych technológií na čoraz viac pracovísk v odvetví služieb. Napríklad takmer 60 % zamestnancov z odvetvia bankovníctva potvrdilo zavedenie nových technológií na svojich pracoviskách v priebehu posledných troch rokov (9). Zamestnanci potrebujú špecifické kompetencie, t. j. tzv. digitálne zručnosti, aby boli zdatní v obsluhe týchto technológií. To znamená, že je potrebné v súlade s tým aktualizovať učebné osnovy odborného vzdelávania a odbornej prípravy a zaviesť príslušné opatrenia odbornej prípravy. |
| --- | --- |

3.1.

Logickým následkom digitalizácie je zavádzanie digitálnych technológií na čoraz viac pracovísk v odvetví služieb. Napríklad takmer 60 % zamestnancov z odvetvia bankovníctva potvrdilo zavedenie nových technológií na svojich pracoviskách v priebehu posledných troch rokov (9). Zamestnanci potrebujú špecifické kompetencie, t. j. tzv. digitálne zručnosti, aby boli zdatní v obsluhe týchto technológií. To znamená, že je potrebné v súlade s tým aktualizovať učebné osnovy odborného vzdelávania a odbornej prípravy a zaviesť príslušné opatrenia odbornej prípravy.

9

| 3.2. | Oficiálne údaje Komisie však poukazujú na veľké prekážky v oblasti formovania zručností s odhadom, že 47 % pracovnej sily v EÚ nemá dostatočné digitálne zručnosti – aj keď medzi krajinami existujú značné rozdiely (10). Ak sa tento problém nebude riešiť, okrem mrhania príležitosťami na vytváranie nových pracovných miest môže tzv. nesúlad zručností brániť rozvoju digitálneho hospodárstva, a tým poškodzovať konkurencieschopnosť EÚ. |
| --- | --- |

3.2.

Oficiálne údaje Komisie však poukazujú na veľké prekážky v oblasti formovania zručností s odhadom, že 47 % pracovnej sily v EÚ nemá dostatočné digitálne zručnosti – aj keď medzi krajinami existujú značné rozdiely (10). Ak sa tento problém nebude riešiť, okrem mrhania príležitosťami na vytváranie nových pracovných miest môže tzv. nesúlad zručností brániť rozvoju digitálneho hospodárstva, a tým poškodzovať konkurencieschopnosť EÚ.

10

| 3.3. | V záujme riešenia tohto nesúladu zručností v rámci učebných plánov sú potrebné spoľahlivé poznatky o zručnostiach, po ktorých je dopyt a ktoré chýbajú. Aj EÚ je v tejto oblasti už aktívna najmä prostredníctvom agentúr, ako je Cedefop. Ako úspešné sa preukázalo umožniť sociálnym partnerom prevziať vedenie v takomto tzv. riadení zručností, napríklad prostredníctvom vytvorenia rád zručností v rámci odvetvia. Vzhľadom na to je poľutovaniahodné, že Komisia uvažuje o oslabení ich úlohy nahradením rád zručností sociálnych partnerov združeniami viacerých zainteresovaných strán pre zručnosti. Keďže napriek dostupným informáciám o zručnostiach problém ich nesúladu naďalej pretrváva, zdá sa, že hlavným problémom je chýbajúca strategická implementácia a investície. |
| --- | --- |

3.3.

V záujme riešenia tohto nesúladu zručností v rámci učebných plánov sú potrebné spoľahlivé poznatky o zručnostiach, po ktorých je dopyt a ktoré chýbajú. Aj EÚ je v tejto oblasti už aktívna najmä prostredníctvom agentúr, ako je Cedefop. Ako úspešné sa preukázalo umožniť sociálnym partnerom prevziať vedenie v takomto tzv. riadení zručností, napríklad prostredníctvom vytvorenia rád zručností v rámci odvetvia. Vzhľadom na to je poľutovaniahodné, že Komisia uvažuje o oslabení ich úlohy nahradením rád zručností sociálnych partnerov združeniami viacerých zainteresovaných strán pre zručnosti. Keďže napriek dostupným informáciám o zručnostiach problém ich nesúladu naďalej pretrváva, zdá sa, že hlavným problémom je chýbajúca strategická implementácia a investície.

| 3.4. | Kľúčom je podpora súkromných a verejných investícií do odborného vzdelávania a prípravy. V niektorých členských štátoch existuje nárok na minimálne platené uvoľnenie z práce na účely ďalšieho vzdelávania. Malo by sa preskúmať, či je to pre zamestnancov a zamestnávateľov zmysluplný nástroj, ktorý by umožnil prispôsobovať sa požiadavkám na odbornú kvalifikáciu a či sú potrebné európske opatrenia, ktoré by tieto skúsenosti zovšeobecnili v celej EÚ. |
| --- | --- |

3.4.

Kľúčom je podpora súkromných a verejných investícií do odborného vzdelávania a prípravy. V niektorých členských štátoch existuje nárok na minimálne platené uvoľnenie z práce na účely ďalšieho vzdelávania. Malo by sa preskúmať, či je to pre zamestnancov a zamestnávateľov zmysluplný nástroj, ktorý by umožnil prispôsobovať sa požiadavkám na odbornú kvalifikáciu a či sú potrebné európske opatrenia, ktoré by tieto skúsenosti zovšeobecnili v celej EÚ.

4.   Polarizácia organizácie práce a príjmov

Polarizácia organizácie práce a príjmov

| 4.1. | Požadovanie nových zručností je spojené so zmenou organizácie práce, napríklad toho, aké úlohy zamestnanci vykonávajú a ako ich vykonávajú. V tejto oblasti digitalizácia vedie k postupnej polarizácii zamestnanosti v službách z hľadiska autonómie práce a príjmov. To znamená, že pracovné miesta v službách sa na škále príjmov a autonómie pravdepodobne dostanú buď na vrch, alebo na spodok, pričom klesne počet pracovných miest medzi krajnými bodmi škály. Súčasne sa dajú pozorovať nové trendy, ktoré sú výsledkom spontánneho prispôsobenia sa trhu práce. |
| --- | --- |

4.1.

Požadovanie nových zručností je spojené so zmenou organizácie práce, napríklad toho, aké úlohy zamestnanci vykonávajú a ako ich vykonávajú. V tejto oblasti digitalizácia vedie k postupnej polarizácii zamestnanosti v službách z hľadiska autonómie práce a príjmov. To znamená, že pracovné miesta v službách sa na škále príjmov a autonómie pravdepodobne dostanú buď na vrch, alebo na spodok, pričom klesne počet pracovných miest medzi krajnými bodmi škály. Súčasne sa dajú pozorovať nové trendy, ktoré sú výsledkom spontánneho prispôsobenia sa trhu práce.

| 4.2. | V odvetví digitalizovaných služieb narastá dopyt po pracovnej sile, ktorá vykonáva úlohy náročné na vedomosti. Sú to najmä povolania v rámci odborných a technických služieb, ktoré zabezpečujú napríklad správu IT sietí. Úlohy poskytované takýmito odborníkmi sa zvyčajne realizujú kedykoľvek na diaľku s využitím digitálnych mobilných zariadení. |
| --- | --- |

4.2.

V odvetví digitalizovaných služieb narastá dopyt po pracovnej sile, ktorá vykonáva úlohy náročné na vedomosti. Sú to najmä povolania v rámci odborných a technických služieb, ktoré zabezpečujú napríklad správu IT sietí. Úlohy poskytované takýmito odborníkmi sa zvyčajne realizujú kedykoľvek na diaľku s využitím digitálnych mobilných zariadení.

| 4.3. | Takáto flexibilná organizácia práce zvyčajne poskytuje zamestnancom vysokú úroveň pracovnej autonómie a má potenciál zvýšiť kvalitu práce a uľahčiť zosúladenie pracovného a rodinného života. Tieto flexibilné formy práce však prinášajú aj riziká, ak zamestnanci sú alebo sa cítia viazaní byť neustále dostupní pre pracovné otázky. Takáto práca bez konca môže vyvolávať stres a vyhorenie. |
| --- | --- |

4.3.

Takáto flexibilná organizácia práce zvyčajne poskytuje zamestnancom vysokú úroveň pracovnej autonómie a má potenciál zvýšiť kvalitu práce a uľahčiť zosúladenie pracovného a rodinného života. Tieto flexibilné formy práce však prinášajú aj riziká, ak zamestnanci sú alebo sa cítia viazaní byť neustále dostupní pre pracovné otázky. Takáto práca bez konca môže vyvolávať stres a vyhorenie.

| 4.4. | V širokom dialógu by sa malo podrobnejšie preskúmať, či je v časoch všadeprítomnej digitálnej mobilnej komunikácie potrebná dodatočná ochrana súkromia zamestnancov, a ak áno, v akom rozsahu, ako aj to, aké opatrenia, prípadne na európskej alebo národnej úrovni, sú zmysluplné na obmedzenie sústavnej dostupnosti, resp. zastihnuteľnosti. Rovnako bude potrebné zvážiť aj rozumné opatrenia, ktorými sa posilnia práva rastúceho počtu samostatne zárobkovo činných osôb. |
| --- | --- |

4.4.

V širokom dialógu by sa malo podrobnejšie preskúmať, či je v časoch všadeprítomnej digitálnej mobilnej komunikácie potrebná dodatočná ochrana súkromia zamestnancov, a ak áno, v akom rozsahu, ako aj to, aké opatrenia, prípadne na európskej alebo národnej úrovni, sú zmysluplné na obmedzenie sústavnej dostupnosti, resp. zastihnuteľnosti. Rovnako bude potrebné zvážiť aj rozumné opatrenia, ktorými sa posilnia práva rastúceho počtu samostatne zárobkovo činných osôb.

| 4.5. | Prostredníctvom digitalizácie služieb autonómia práce klesá aj v iných odvetviach. To sa prejavuje napríklad v logistických centrách elektronického obchodu, kde vznikajú pracovné miesta s mimoriadne rutinnou činnosťou. V takýchto formách organizácie práce zamestnanci zvyčajne dostávajú podrobné pokyny prostredníctvom digitálnych zariadení týkajúce sa toho, ktoré položky sa majú zabaliť do ktorej škatule. |
| --- | --- |

4.5.

Prostredníctvom digitalizácie služieb autonómia práce klesá aj v iných odvetviach. To sa prejavuje napríklad v logistických centrách elektronického obchodu, kde vznikajú pracovné miesta s mimoriadne rutinnou činnosťou. V takýchto formách organizácie práce zamestnanci zvyčajne dostávajú podrobné pokyny prostredníctvom digitálnych zariadení týkajúce sa toho, ktoré položky sa majú zabaliť do ktorej škatule.

| 4.6. | Vďaka štandardizácii a relatívne jednoduchému obsahu tieto rutinné formy práce vytvárajú pracovné príležitosti, ktoré sú prístupné aj pre ľudí s nízkou kvalifikáciou a osoby vstupujúce na trh práce. Kvalita tejto práce sa však často vníma ako nízka, keďže zamestnanci majú pocit, že nevyužívajú naplno svoje zručnosti a schopnosti. |
| --- | --- |

4.6.

Vďaka štandardizácii a relatívne jednoduchému obsahu tieto rutinné formy práce vytvárajú pracovné príležitosti, ktoré sú prístupné aj pre ľudí s nízkou kvalifikáciou a osoby vstupujúce na trh práce. Kvalita tejto práce sa však často vníma ako nízka, keďže zamestnanci majú pocit, že nevyužívajú naplno svoje zručnosti a schopnosti.

| 4.7. | Digitalizácia je určite jednou z najdynamickejších zmien našej doby, pričom príležitosti a riziká sú v nej úzko prepojené. Ďalší vývoj bude zrejme komplikovaný – popri tradičných podnikoch a odvetviach budú vznikať začínajúce podniky, malé podniky a flexibilné operácie. Zatiaľ nie je známe, aký vplyv môžu mať tieto zmeny na zamestnanosť, a nie je možné ho ani presne predpovedať. Preto sa šíria obavy z poklesu miery zamestnanosti, zároveň však na trhu práce v EÚ pretrváva nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. V danej situácii má zásadný význam konštruktívna spolupráca a lepšia osveta medzi hlavnými aktérmi, t. j. vládami a sociálnymi partnermi. Vzhľadom na veľkú rozmanitosť sociálno-hospodárskych štruktúr a rôznu úroveň hospodárskeho rozvoja v EÚ môžu byť potrebné špecifické analýzy a prístupy, aby bolo možné zvládnuť vplyvy digitalizácie na trh práce a zamestnanosť. |
| --- | --- |

4.7.

Digitalizácia je určite jednou z najdynamickejších zmien našej doby, pričom príležitosti a riziká sú v nej úzko prepojené. Ďalší vývoj bude zrejme komplikovaný – popri tradičných podnikoch a odvetviach budú vznikať začínajúce podniky, malé podniky a flexibilné operácie. Zatiaľ nie je známe, aký vplyv môžu mať tieto zmeny na zamestnanosť, a nie je možné ho ani presne predpovedať. Preto sa šíria obavy z poklesu miery zamestnanosti, zároveň však na trhu práce v EÚ pretrváva nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. V danej situácii má zásadný význam konštruktívna spolupráca a lepšia osveta medzi hlavnými aktérmi, t. j. vládami a sociálnymi partnermi. Vzhľadom na veľkú rozmanitosť sociálno-hospodárskych štruktúr a rôznu úroveň hospodárskeho rozvoja v EÚ môžu byť potrebné špecifické analýzy a prístupy, aby bolo možné zvládnuť vplyvy digitalizácie na trh práce a zamestnanosť.

| 4.8. | Na vypracovanie prognóz vývoja trhu práce a polarizácie práce a zamestnanosti sú potrebné lepšie štatistiky a výskum odvetvia služieb (na celosvetovej a európskej úrovni). V rámci programu Horizont 2020 by sa preto v tejto súvislosti malo zabezpečiť primerané financovanie výskumu zamestnanosti a organizácie práce v odvetví služieb. Zistenia z výskumu sa musia zaviesť do praxe prostredníctvom aktívnych politík zamestnanosti, ktorými sa zaistí využitie príležitostí na vysokokvalitné digitálne pracovné miesta a súčasné obmedzenie rizík. S cieľom zabezpečiť, že nové formy organizácie digitalizovanej práce budú kvalitu práce zlepšovať a nie zhoršovať, by zavedenie nových foriem organizácie práce malo navyše podliehať rokovaniu medzi sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

4.8.

Na vypracovanie prognóz vývoja trhu práce a polarizácie práce a zamestnanosti sú potrebné lepšie štatistiky a výskum odvetvia služieb (na celosvetovej a európskej úrovni). V rámci programu Horizont 2020 by sa preto v tejto súvislosti malo zabezpečiť primerané financovanie výskumu zamestnanosti a organizácie práce v odvetví služieb. Zistenia z výskumu sa musia zaviesť do praxe prostredníctvom aktívnych politík zamestnanosti, ktorými sa zaistí využitie príležitostí na vysokokvalitné digitálne pracovné miesta a súčasné obmedzenie rizík. S cieľom zabezpečiť, že nové formy organizácie digitalizovanej práce budú kvalitu práce zlepšovať a nie zhoršovať, by zavedenie nových foriem organizácie práce malo navyše podliehať rokovaniu medzi sociálnymi partnermi.

| 4.9. | Takéto smerovanie k polarizácii v organizácii práce je spojené s polarizáciou príjmov, ako to už konštatoval Európsky parlament (11). V niektorých prípadoch túto skutočnosť posilňuje neprítomnosť alebo obchádzanie kolektívnych zmlúv. Sú to napríklad tie prípady, keď poskytovatelia digitálnych služieb trvajú na osobitnej povahe svojich obchodných modelov a na tomto základe spochybňujú uplatňovanie existujúcich kolektívnych dohôd svojich zamestnancov. V tejto súvislosti niektoré spoločnosti elektronického obchodu trvajú na tom, že ich pracovníci nie sú kvalifikovaní ako maloobchodní pracovníci, a preto sa na nich nevzťahuje kolektívna dohoda o príjmoch v odvetví maloobchodu. |
| --- | --- |

4.9.

Takéto smerovanie k polarizácii v organizácii práce je spojené s polarizáciou príjmov, ako to už konštatoval Európsky parlament (11). V niektorých prípadoch túto skutočnosť posilňuje neprítomnosť alebo obchádzanie kolektívnych zmlúv. Sú to napríklad tie prípady, keď poskytovatelia digitálnych služieb trvajú na osobitnej povahe svojich obchodných modelov a na tomto základe spochybňujú uplatňovanie existujúcich kolektívnych dohôd svojich zamestnancov. V tejto súvislosti niektoré spoločnosti elektronického obchodu trvajú na tom, že ich pracovníci nie sú kvalifikovaní ako maloobchodní pracovníci, a preto sa na nich nevzťahuje kolektívna dohoda o príjmoch v odvetví maloobchodu.

11

| 4.10. | Je potrebné podporovať na všetkých úrovniach kolektívne vyjednávanie, predovšetkým tiež v tých odvetviach a podnikoch, ktoré sú postihnuté digitalizáciou, aby sa zabránilo prehlbovaniu nerovností príjmov, ktorá čiastočne vzniká aj pre digitalizáciu. |
| --- | --- |

4.10.

Je potrebné podporovať na všetkých úrovniach kolektívne vyjednávanie, predovšetkým tiež v tých odvetviach a podnikoch, ktoré sú postihnuté digitalizáciou, aby sa zabránilo prehlbovaniu nerovností príjmov, ktorá čiastočne vzniká aj pre digitalizáciu.

| 4.11. | Pracovníci v digitálnych formách organizácie práce produkujú veľké množstvo osobných údajov, ktoré obsahujú informácie o mieste, obsahu a čase práce zamestnancov a tiež informácie o ich spolupracovníkoch. Vytvárajú sa tak síce príležitosti na vysoko efektívnu prácu v plynulom toku informácií, zároveň to však umožňuje uplatňovať rušivé praktiky dohľadu nad zamestnancami, ktoré ohrozujú zaužívané normy súkromia v práci. |
| --- | --- |

4.11.

Pracovníci v digitálnych formách organizácie práce produkujú veľké množstvo osobných údajov, ktoré obsahujú informácie o mieste, obsahu a čase práce zamestnancov a tiež informácie o ich spolupracovníkoch. Vytvárajú sa tak síce príležitosti na vysoko efektívnu prácu v plynulom toku informácií, zároveň to však umožňuje uplatňovať rušivé praktiky dohľadu nad zamestnancami, ktoré ohrozujú zaužívané normy súkromia v práci.

| 4.12. | V záujme ochrany zaužívaných noriem súkromia v práci je potrebné zaviesť dôsledné ustanovenia týkajúce sa ochrany osobných údajov zamestnancov. V európskych právnych predpisoch o ochrane údajov by sa mali stanoviť prísne minimálne normy, pričom sa členským štátom nesmie brániť presadzovať ešte dôraznejšiu reguláciu. Nariadenie EÚ o ochrane osobných údajov, o ktorom sa v súčasnosti rokuje, by preto malo obsahovať tzv. otvorenú doložku umožňujúcu členským štátom ísť nad rámec minimálnych noriem EÚ. |
| --- | --- |

4.12.

V záujme ochrany zaužívaných noriem súkromia v práci je potrebné zaviesť dôsledné ustanovenia týkajúce sa ochrany osobných údajov zamestnancov. V európskych právnych predpisoch o ochrane údajov by sa mali stanoviť prísne minimálne normy, pričom sa členským štátom nesmie brániť presadzovať ešte dôraznejšiu reguláciu. Nariadenie EÚ o ochrane osobných údajov, o ktorom sa v súčasnosti rokuje, by preto malo obsahovať tzv. otvorenú doložku umožňujúcu členským štátom ísť nad rámec minimálnych noriem EÚ.

5.   Zmena inštitúcií zamestnanosti a trhu práce

Zmena inštitúcií zamestnanosti a trhu práce

| 5.1. | Digitálne technológie umožňujú stále fragmentovanejšie obchodné modely, keďže informácie je možné poskytovať širokému okruhu príjemcov na veľké vzdialenosti za veľmi malé náklady. To znižuje potrebu pevných, funkčne a geograficky integrovaných štruktúr obchodných spoločností s jasne vymedzeným personálom, hierarchiou a priestormi. |
| --- | --- |

5.1.

Digitálne technológie umožňujú stále fragmentovanejšie obchodné modely, keďže informácie je možné poskytovať širokému okruhu príjemcov na veľké vzdialenosti za veľmi malé náklady. To znižuje potrebu pevných, funkčne a geograficky integrovaných štruktúr obchodných spoločností s jasne vymedzeným personálom, hierarchiou a priestormi.

| 5.2. | Tento vývoj rozširuje možnosti spoločností využívať flexibilnú pracovnú silu, napríklad služby samostatne zárobkovo činných osôb. Najmä v odvetviach služieb, ako sú IKT, médiá alebo administratívne a podporné služby, sa v poslednom čase výrazne zvýšil podiel práce samostatne zárobkovo činných osôb (12). Postupy ako napr. tzv. crowdsourcing, t. j. on-line platformy umožňujúce spoločnostiam uverejňovať výberové konania na pracovné úlohy, o ktoré sa uchádzajú pracovníci na voľnej nohe, pravdepodobne povedú k ďalšiemu zvyšovaniu podielu práce samostatne zárobkovo činných osôb. Hospodárska súťaž o pracovné príležitosti na crowdsourcingových platformách je navyše globálna, čo prináša konkurenčnú výhodu pre uchádzačov z lokalít s nízkymi nákladmi na život, nízkymi daňami z príjmu a nízkym krytím sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

5.2.

Tento vývoj rozširuje možnosti spoločností využívať flexibilnú pracovnú silu, napríklad služby samostatne zárobkovo činných osôb. Najmä v odvetviach služieb, ako sú IKT, médiá alebo administratívne a podporné služby, sa v poslednom čase výrazne zvýšil podiel práce samostatne zárobkovo činných osôb (12). Postupy ako napr. tzv. crowdsourcing, t. j. on-line platformy umožňujúce spoločnostiam uverejňovať výberové konania na pracovné úlohy, o ktoré sa uchádzajú pracovníci na voľnej nohe, pravdepodobne povedú k ďalšiemu zvyšovaniu podielu práce samostatne zárobkovo činných osôb. Hospodárska súťaž o pracovné príležitosti na crowdsourcingových platformách je navyše globálna, čo prináša konkurenčnú výhodu pre uchádzačov z lokalít s nízkymi nákladmi na život, nízkymi daňami z príjmu a nízkym krytím sociálneho zabezpečenia.

12

| 5.3. | Niektorí pracovníci si cenia pružnosť, ktorú takéto usporiadanie zamestnania ponúka. Pre výrazné rozširovanie neštandardných foriem zamestnanosti by sa však etablované inštitúcie trhu práce (ako sú právne predpisy na ochranu zamestnanosti, režimy bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, kolektívne vyjednávanie a štruktúry sociálneho dialógu) mohli stať čiastočne neefektívne. S posilnením cezhraničnej hospodárskej súťaže medzi uchádzačmi o pracovné miesta, napríklad na crowdsourcingových portáloch, sa navyše tieto inštitúcie trhu práce dostávajú pod konkurenčný tlak. Je vecou národných sociálnych partnerov a vlád, aby vzhľadom na digitálne zmeny vypracovali cestou konštruktívneho dialógu zodpovedajúce riešenia na zabezpečenie spravodlivého a inkluzívneho trhu práce pre všetky formy zamestnávania. |
| --- | --- |

5.3.

Niektorí pracovníci si cenia pružnosť, ktorú takéto usporiadanie zamestnania ponúka. Pre výrazné rozširovanie neštandardných foriem zamestnanosti by sa však etablované inštitúcie trhu práce (ako sú právne predpisy na ochranu zamestnanosti, režimy bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, kolektívne vyjednávanie a štruktúry sociálneho dialógu) mohli stať čiastočne neefektívne. S posilnením cezhraničnej hospodárskej súťaže medzi uchádzačmi o pracovné miesta, napríklad na crowdsourcingových portáloch, sa navyše tieto inštitúcie trhu práce dostávajú pod konkurenčný tlak. Je vecou národných sociálnych partnerov a vlád, aby vzhľadom na digitálne zmeny vypracovali cestou konštruktívneho dialógu zodpovedajúce riešenia na zabezpečenie spravodlivého a inkluzívneho trhu práce pre všetky formy zamestnávania.

| 5.4. | Zamestnanosť v hospodárstve spoločného využívania zdrojov sa v tomto ohľade ukazuje ako obzvlášť citlivá otázka. V mnohých prípadoch pracovnoprávny vzťah a právne postavenie zúčastnených strán zostávajú nejasné. Často nemožno jasne odpovedať na otázku, či vodič súkromného vozidla, ktorého možno zamestnať cez on-line platformu, je samostatne zárobkovo činný, alebo v závislom pracovnom pomere, a ak v závislom pracovnom pomere, s kým – s cestujúcim, alebo s prevádzkovateľom on-line platformy. V takom prípade je z právneho hľadiska náročné identifikovať príslušné právne predpisy, z hľadiska zamestnania aj zodpovednosti, a kolektívne odsúhlasené ustanovenia. Ak by nebolo možné uplatniť žiadnu z existujúcich kategórií práva a kolektívnych zmlúv, hospodárstvo spoločného využívania zdrojov by sa naozaj pohybovalo v právne nejasných medziach. To môže vyvíjať konkurenčný tlak na zamestnanosť a podniky pôsobiace v etablovaných kategóriách práva a kolektívnych zmlúv. |
| --- | --- |

5.4.

Zamestnanosť v hospodárstve spoločného využívania zdrojov sa v tomto ohľade ukazuje ako obzvlášť citlivá otázka. V mnohých prípadoch pracovnoprávny vzťah a právne postavenie zúčastnených strán zostávajú nejasné. Často nemožno jasne odpovedať na otázku, či vodič súkromného vozidla, ktorého možno zamestnať cez on-line platformu, je samostatne zárobkovo činný, alebo v závislom pracovnom pomere, a ak v závislom pracovnom pomere, s kým – s cestujúcim, alebo s prevádzkovateľom on-line platformy. V takom prípade je z právneho hľadiska náročné identifikovať príslušné právne predpisy, z hľadiska zamestnania aj zodpovednosti, a kolektívne odsúhlasené ustanovenia. Ak by nebolo možné uplatniť žiadnu z existujúcich kategórií práva a kolektívnych zmlúv, hospodárstvo spoločného využívania zdrojov by sa naozaj pohybovalo v právne nejasných medziach. To môže vyvíjať konkurenčný tlak na zamestnanosť a podniky pôsobiace v etablovaných kategóriách práva a kolektívnych zmlúv.

| 5.5. | V súčasnosti ale chýbajú spoľahlivé a aktuálne informácie na to, aby sa dalo posúdiť, ktoré opatrenia politiky zamestnanosti sú vhodné pre hospodárstvo spoločného využívania zdrojov. Na nápravu tejto skutočnosti sú naliehavo potrebné podrobné a často aktualizované štatistiky o zamestnanosti týkajúce sa neštandardných a nových foriem zamestnanosti. |
| --- | --- |

5.5.

V súčasnosti ale chýbajú spoľahlivé a aktuálne informácie na to, aby sa dalo posúdiť, ktoré opatrenia politiky zamestnanosti sú vhodné pre hospodárstvo spoločného využívania zdrojov. Na nápravu tejto skutočnosti sú naliehavo potrebné podrobné a často aktualizované štatistiky o zamestnanosti týkajúce sa neštandardných a nových foriem zamestnanosti.

| 5.6. | EÚ a členské štáty by mali preskúmať, ako by sa dala oblasť pôsobnosti sociálnych a pracovnoprávnych noriem prispôsobiť tak, aby zodpovedala podmienkam digitálneho pracovného sveta. Súvisiace iniciatívy by mali mať formu štruktúrovaného dialógu so sociálnymi partnermi, aby priniesli na faktoch založené riešenia, v rámci ktorých sa zohľadnia aj záujmy používateľov služieb. Sľubné iniciatívy existujú už v Nemecku, Holandsku a Rakúsku. |
| --- | --- |

5.6.

EÚ a členské štáty by mali preskúmať, ako by sa dala oblasť pôsobnosti sociálnych a pracovnoprávnych noriem prispôsobiť tak, aby zodpovedala podmienkam digitálneho pracovného sveta. Súvisiace iniciatívy by mali mať formu štruktúrovaného dialógu so sociálnymi partnermi, aby priniesli na faktoch založené riešenia, v rámci ktorých sa zohľadnia aj záujmy používateľov služieb. Sľubné iniciatívy existujú už v Nemecku, Holandsku a Rakúsku.

| 5.7. | Keďže súčasný vývoj vplýva aj na etablované postupy sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania, je potrebný konštruktívny dialóg medzi sociálnymi partnermi, v ktorom sa zvážia možné a potrebné úpravy. Európska únia môže podporiť tento dialóg poskytnutím finančných prostriedkov na súvisiace projekty sociálnych partnerov a podporením súvisiacich výskumných projektov v rámci programu Horizont 2020. |
| --- | --- |

5.7.

Keďže súčasný vývoj vplýva aj na etablované postupy sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania, je potrebný konštruktívny dialóg medzi sociálnymi partnermi, v ktorom sa zvážia možné a potrebné úpravy. Európska únia môže podporiť tento dialóg poskytnutím finančných prostriedkov na súvisiace projekty sociálnych partnerov a podporením súvisiacich výskumných projektov v rámci programu Horizont 2020.

| 5.8. | Digitalizácia umožňuje, aby boli obchodné modely v odvetviach služieb stále menej náročné na prácu. To platí napríklad v bankovníctve, kde sa obchodné procesy čiastočne automatizovali a presunuli do digitálnej roviny. V dôsledku toho je časť pracovnej sily zbytočná. Frey a Osborne (z Oxfordskej univerzity) očakávajú, že automatizácia postihne najmä pracovné miesta so strednými príjmami vrátane niektorých slobodných povolaní (13). Aj v oblasti verejnej správy a verejných zariadení, ako aj vo všeobecnosti pri službách existenčného zabezpečenia, bude mať digitalizácia značný účinok na zamestnanosť, čo sa doteraz príliš málo zohľadňovalo. EHSV sa preto k tomu vyjadrí v samostatnom stanovisku z vlastnej iniciatívy. |
| --- | --- |

5.8.

Digitalizácia umožňuje, aby boli obchodné modely v odvetviach služieb stále menej náročné na prácu. To platí napríklad v bankovníctve, kde sa obchodné procesy čiastočne automatizovali a presunuli do digitálnej roviny. V dôsledku toho je časť pracovnej sily zbytočná. Frey a Osborne (z Oxfordskej univerzity) očakávajú, že automatizácia postihne najmä pracovné miesta so strednými príjmami vrátane niektorých slobodných povolaní (13). Aj v oblasti verejnej správy a verejných zariadení, ako aj vo všeobecnosti pri službách existenčného zabezpečenia, bude mať digitalizácia značný účinok na zamestnanosť, čo sa doteraz príliš málo zohľadňovalo. EHSV sa preto k tomu vyjadrí v samostatnom stanovisku z vlastnej iniciatívy.

13

| 5.9. | Expertná skupina Bruegel odhaduje, že v členských štátoch EÚ je automatizáciou v dôsledku digitalizácie v najbližších dvadsiatich rokoch ohrozených 40 % až 60 % pracovných miest (14). Okrem toho sa zdá, že na rozdiel od predchádzajúcich fáz priemyselného rozvoja sa v digitálnom veku celkové zvýšenie produktivity už priamo nepremieta do celkového rastu zamestnanosti (15). Zostáva preto otázne, či plne digitalizované hospodárstvo vytvorí dostatočný dopyt po práci, ktorý by vykompenzoval očakávanú stratu pracovných miest v dôsledku automatizácie. Na druhej strane, v Európe naďalej existuje nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými kvalifikáciami, a je ťažké robiť prognózy. |
| --- | --- |

5.9.

Expertná skupina Bruegel odhaduje, že v členských štátoch EÚ je automatizáciou v dôsledku digitalizácie v najbližších dvadsiatich rokoch ohrozených 40 % až 60 % pracovných miest (14). Okrem toho sa zdá, že na rozdiel od predchádzajúcich fáz priemyselného rozvoja sa v digitálnom veku celkové zvýšenie produktivity už priamo nepremieta do celkového rastu zamestnanosti (15). Zostáva preto otázne, či plne digitalizované hospodárstvo vytvorí dostatočný dopyt po práci, ktorý by vykompenzoval očakávanú stratu pracovných miest v dôsledku automatizácie. Na druhej strane, v Európe naďalej existuje nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými kvalifikáciami, a je ťažké robiť prognózy.

14

15

| 5.10. | Je potrebné starostlivo sledovať zmeny dopytu po práci v digitalizovanom odvetví služieb merané v odpracovaných hodinách. Napriek poklesu dopytu po pracovnej sile je na podporu zamestnanosti a na zachovanie sociálnej súdržnosti naliehavo potrebný spoločný dialóg všetkých zainteresovaných strán s cieľom poukázať na možné problémy a vyvinúť stratégie riešení v súlade s potrebami jednotlivých členských štátov (napr. v oblasti verejných investícií, inovácií na podporu zamestnanosti a vytvárania pracovných miest, rozdelenia a skrátenia práce). |
| --- | --- |

5.10.

Je potrebné starostlivo sledovať zmeny dopytu po práci v digitalizovanom odvetví služieb merané v odpracovaných hodinách. Napriek poklesu dopytu po pracovnej sile je na podporu zamestnanosti a na zachovanie sociálnej súdržnosti naliehavo potrebný spoločný dialóg všetkých zainteresovaných strán s cieľom poukázať na možné problémy a vyvinúť stratégie riešení v súlade s potrebami jednotlivých členských štátov (napr. v oblasti verejných investícií, inovácií na podporu zamestnanosti a vytvárania pracovných miest, rozdelenia a skrátenia práce).

6.   Vplyv na sociálny štát a daňové systémy

Vplyv na sociálny štát a daňové systémy

| 6.1. | Výrazné rozšírenie neštandardných foriem zamestnanosti vyvolané digitalizáciou spôsobuje, že čoraz väčší podiel pracovnej sily neprispieva do etablovaných systémov sociálneho zabezpečenia, ako sú verejné zdravotné a dôchodkové poistenie a poistenie v nezamestnanosti, a nedostáva z neho žiadne dávky. V niektorých členských štátoch je už táto téma predmetom diskusií medzi sociálnymi partnermi a vládou. Spolu s poklesom celkovej miery zamestnanosti môže tento vývoj ohroziť príjmy, a tým aj celkovú účinnosť etablovaných daňových a sociálnych režimov, ktoré sa opierajú o príjmy získavané najmä prostredníctvom zrážok a odvodov z príjmu, ako aj systémov spolufinancovania zamestnávateľom a zamestnancom, a teda závisia od vysokej miery štandardnej zamestnanosti. |
| --- | --- |

6.1.

Výrazné rozšírenie neštandardných foriem zamestnanosti vyvolané digitalizáciou spôsobuje, že čoraz väčší podiel pracovnej sily neprispieva do etablovaných systémov sociálneho zabezpečenia, ako sú verejné zdravotné a dôchodkové poistenie a poistenie v nezamestnanosti, a nedostáva z neho žiadne dávky. V niektorých členských štátoch je už táto téma predmetom diskusií medzi sociálnymi partnermi a vládou. Spolu s poklesom celkovej miery zamestnanosti môže tento vývoj ohroziť príjmy, a tým aj celkovú účinnosť etablovaných daňových a sociálnych režimov, ktoré sa opierajú o príjmy získavané najmä prostredníctvom zrážok a odvodov z príjmu, ako aj systémov spolufinancovania zamestnávateľom a zamestnancom, a teda závisia od vysokej miery štandardnej zamestnanosti.

| 6.2. | Táto strata účinnosti vážne ohrozí štruktúru európskeho sociálneho modelu, ktorý je postavený na silnom zapojení verejnosti do financovania a poskytovania služieb všeobecného záujmu a na účinnej sieti sociálneho zabezpečenia. Úspešné zvládnutie procesu digitalizácie však do veľkej miery závisí od účinného poskytovania služieb všeobecného záujmu, ako sú moderné vzdelávacie systémy a širokopásmová infraštruktúra. |
| --- | --- |

6.2.

Táto strata účinnosti vážne ohrozí štruktúru európskeho sociálneho modelu, ktorý je postavený na silnom zapojení verejnosti do financovania a poskytovania služieb všeobecného záujmu a na účinnej sieti sociálneho zabezpečenia. Úspešné zvládnutie procesu digitalizácie však do veľkej miery závisí od účinného poskytovania služieb všeobecného záujmu, ako sú moderné vzdelávacie systémy a širokopásmová infraštruktúra.

| 6.3. | EÚ, národné vlády a sociálni partneri by mali iniciovať diskusie s cieľom vymedziť politické opatrenia a právne predpisy na zaistenie primeranej úrovne povinnej sociálnej ochrany pre všetkých zamestnancov, vrátane samostatne zárobkovo činných osôb, pracovníkov získaných z crowdsourcingu a pracovníkov pôsobiacich v hospodárstve spoločného využívania zdrojov. Treba zohľadniť, že v rámci týchto skupín môžu byť obhajované odlišné názory. |
| --- | --- |

6.3.

EÚ, národné vlády a sociálni partneri by mali iniciovať diskusie s cieľom vymedziť politické opatrenia a právne predpisy na zaistenie primeranej úrovne povinnej sociálnej ochrany pre všetkých zamestnancov, vrátane samostatne zárobkovo činných osôb, pracovníkov získaných z crowdsourcingu a pracovníkov pôsobiacich v hospodárstve spoločného využívania zdrojov. Treba zohľadniť, že v rámci týchto skupín môžu byť obhajované odlišné názory.

| 6.4. | Podobne je potrebné dôkladne preskúmať aj reformy daňových systémov, ktoré zaistia podobné úrovne zdanenia všetkých druhov príjmu, či už bol vygenerovaný v tradične organizovaných sektoroch, alebo v hospodárstve spoločného využívania zdrojov. EÚ by mala podporovať a koordinovať príslušné reformy na úrovni členských štátov. |
| --- | --- |

6.4.

Podobne je potrebné dôkladne preskúmať aj reformy daňových systémov, ktoré zaistia podobné úrovne zdanenia všetkých druhov príjmu, či už bol vygenerovaný v tradične organizovaných sektoroch, alebo v hospodárstve spoločného využívania zdrojov. EÚ by mala podporovať a koordinovať príslušné reformy na úrovni členských štátov.

| 6.5. | Na zabezpečenie udržateľnosti sociálnych systémov aj do budúcnosti a odľahčenie faktora práca by sa mohlo uvažovať aj o využití časti digitalizačnej dividendy na tento účel. |
| --- | --- |

6.5.

Na zabezpečenie udržateľnosti sociálnych systémov aj do budúcnosti a odľahčenie faktora práca by sa mohlo uvažovať aj o využití časti digitalizačnej dividendy na tento účel.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Stanovisko sa odvoláva na súkromné odvetvia služieb, ako sú vymedzené v štandardnej štatistickej klasifikácii (napr. NACE, rev. 2 F-N; Q-T).

1

(2)  Napr. fínske ministerstvo zamestnanosti (2015): Revolúcia a digitalizácia hospodárstva služieb: http://www.tem.fi/files/43374/TEMjul_41_2015_web_22062015.pdf

2

(3)  Vrátane: Vplyv obchodných služieb na priemysel (spravodajcovia: pán van Iersel a pán Leo) – (Ú. v. EÚ C 12, 15.1.2015, s. 23), ktoré obsahuje náčrt osobitných charakteristík štvrtej priemyselnej revolúcie.

3

(4)  Vymedzenie odvetvia služieb tak, ako sa bežne využíva v štatistických klasifikáciách.

4

(5)  Pozri napríklad Brynjolffson a McAfee (2014): The Second Machine Age, New York, W.W. Norton a spol, kap. 11.

5

(6)  Pozri napr. Bowles, J., The computerisation of European jobs who will win and who will lose from the impact of new technology onto old areas of employment?, 2014, the computerisation of European jobs, Frey, C. M., Osborne, M., The future of employment: How susceptible are jobs to computerisation?, 2013, Pajarinen, M., Rouvinen, P., Ekeland, A., Computerization Threatens One-Third of Finnish and Norwegian Employment, ETLA, 2015.

6

(7)  Pozri poznámku pod čiarou 10.

7

(8)  Príslušné odporúčania v rôznych stanoviskách EHSV (vrátane Ú. v. EÚ C 311, 12.9.2014, s. 15, Ú. v. EÚ C 12, 15.1.2015, s. 23, Ú. v. EÚ C 332, 8.10.2015, s. 36, Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s. 116 a Ú. v. EÚ C 67, 6.3.2014, s. 96).

8

(9)  Eurofound (2014): Pracovné podmienky a kvalita pracovných miest: porovnanie odvetví v Európe.

9

(10)  http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/docs/dsm-factsheet_en.pdf

10

(11)  Európsky parlament (2015): Nerovnosť miezd a príjmov v Európskej únii.

11

(12)  UNI Europa (2015): Towards a Fair Future for European Services: http://uniglobalunion.org/sites/default/files/public_shared/files/towards_a_fair_future_for_european_services.pdf

12

(13)  Frey a Osborne (2013) uvádzaní v poznámke pod čiarou 6.

13

(14)  Bruegel (2014): The computerisation of European jobs.

14

(15)  Bowles (2014) uvádzaný v poznámke pod čiarou 6.

15

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/169 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/169

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Integrovaná politika EÚ v oblasti leteckej dopravy“

(prieskumné stanovisko)

(2016/C 013/25)

| Spravodajca: | Jacek KRAWCZYK |
| --- | --- |

Spravodajca:

Jacek KRAWCZYK

Európska komisia sa 2. marca 2015 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom tému

„Integrovaná politika EÚ v oblasti leteckej dopravy“

(prieskumné stanovisko).

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku a informačnú spoločnosť, ktorá bola poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 31. augusta 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 17. septembra) prijal 97 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a nikto sa nezdržal hlasovania, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

Závery a odporúčania

| 1.1. | Konkurencieschopnosť leteckej dopravy v EÚ je ohrozená, ak celá hodnotová sieť európskej leteckej dopravy nemôže konkurovať v globalizovanom hospodárstve. V tejto súvislosti sú najdôležitejšie častejšie využívanie kombinovanej dopravy, lepšia prepojiteľnosť, lepšie využitie vedľajších uzlov a regionálnych letísk, ako aj optimalizácia súčasných procesov (1). |
| --- | --- |

1.1.

Konkurencieschopnosť leteckej dopravy v EÚ je ohrozená, ak celá hodnotová sieť európskej leteckej dopravy nemôže konkurovať v globalizovanom hospodárstve. V tejto súvislosti sú najdôležitejšie častejšie využívanie kombinovanej dopravy, lepšia prepojiteľnosť, lepšie využitie vedľajších uzlov a regionálnych letísk, ako aj optimalizácia súčasných procesov (1).

1

| 1.2. | Európska komisia (Komisia) vypracovala niekoľko regulačných iniciatív pre hodnotovú sieť leteckej dopravy v rámci EÚ, preskúmala usmernenia o štátnej pomoci pre letecké spoločnosti a letiská, predstavila balík týkajúci sa letísk, právne predpisy na podporu pokroku jednotného európskeho neba, ale na zabezpečenie úplného vykonávania právnych predpisov Európskej únie v oblasti leteckej dopravy budú potrebné ďalšie kroky členských štátov. |
| --- | --- |

1.2.

Európska komisia (Komisia) vypracovala niekoľko regulačných iniciatív pre hodnotovú sieť leteckej dopravy v rámci EÚ, preskúmala usmernenia o štátnej pomoci pre letecké spoločnosti a letiská, predstavila balík týkajúci sa letísk, právne predpisy na podporu pokroku jednotného európskeho neba, ale na zabezpečenie úplného vykonávania právnych predpisov Európskej únie v oblasti leteckej dopravy budú potrebné ďalšie kroky členských štátov.

| 1.3. | Letecká doprava v EÚ sa nachádza na rozhodujúcej križovatke: bez presvedčivej a premyslenej stratégie je vystavená nebezpečenstvu ďalších ťažkostí pri poskytovaní spoľahlivej prepojiteľnosti pre svojich občanov, obchod a cestovný ruch a v dôsledku toho stráca svoj hospodársky vplyv a potenciál rastu. Táto situácia si však nevyžaduje nové právne predpisy vo všetkých prípadoch. EHSV opakovane naliehavo vyzýva Komisiu, aby dôslednejšie zabezpečovala vykonávanie súčasnej legislatívy EÚ. |
| --- | --- |

1.3.

Letecká doprava v EÚ sa nachádza na rozhodujúcej križovatke: bez presvedčivej a premyslenej stratégie je vystavená nebezpečenstvu ďalších ťažkostí pri poskytovaní spoľahlivej prepojiteľnosti pre svojich občanov, obchod a cestovný ruch a v dôsledku toho stráca svoj hospodársky vplyv a potenciál rastu. Táto situácia si však nevyžaduje nové právne predpisy vo všetkých prípadoch. EHSV opakovane naliehavo vyzýva Komisiu, aby dôslednejšie zabezpečovala vykonávanie súčasnej legislatívy EÚ.

| 1.4. | Vzhľadom na roztrieštené prostredie leteckých dopravcov, čoraz konkurencieschopnejšie letiská krajín, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ, pomalý pokrok pri dosahovaní jednotného európskeho neba a rastúce riziko nedostatočnej prepojiteľnosti s menšími a/alebo okrajovými regiónmi by stratégiu Komisie v oblasti letectva EÚ mala stimulovať presvedčivá vízia, ako najlepšie presadzovať európsku konkurencieschopnosť bez narušenia hospodárskej súťaže či ohrozenia sociálnych a pracovných vzťahov. |
| --- | --- |

1.4.

Vzhľadom na roztrieštené prostredie leteckých dopravcov, čoraz konkurencieschopnejšie letiská krajín, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ, pomalý pokrok pri dosahovaní jednotného európskeho neba a rastúce riziko nedostatočnej prepojiteľnosti s menšími a/alebo okrajovými regiónmi by stratégiu Komisie v oblasti letectva EÚ mala stimulovať presvedčivá vízia, ako najlepšie presadzovať európsku konkurencieschopnosť bez narušenia hospodárskej súťaže či ohrozenia sociálnych a pracovných vzťahov.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že Komisia by mala určiť stimulátory konkurencieschopnosti a založiť svoju stratégiu na hospodárskych prínosoch letectva pre Európu, ako aj sociálnych a environmentálnych hodnotách, ktoré charakterizujú Európsku úniu. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV sa domnieva, že Komisia by mala určiť stimulátory konkurencieschopnosti a založiť svoju stratégiu na hospodárskych prínosoch letectva pre Európu, ako aj sociálnych a environmentálnych hodnotách, ktoré charakterizujú Európsku úniu.

| 1.6. | EHSV vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby sa porovnateľné medzinárodné normy a štandardy uplatňovali na konkurentov v rámci EÚ aj mimo nej. To zahŕňa podporu medzinárodného uplatňovania zásad spravodlivej hospodárskej súťaže, ako aj základných dohovorov MOP. Môže to zahŕňať revíziu súčasných právnych predpisov upravujúcich zapojenie zainteresovaných strán na medzinárodných rokovaniach. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby sa porovnateľné medzinárodné normy a štandardy uplatňovali na konkurentov v rámci EÚ aj mimo nej. To zahŕňa podporu medzinárodného uplatňovania zásad spravodlivej hospodárskej súťaže, ako aj základných dohovorov MOP. Môže to zahŕňať revíziu súčasných právnych predpisov upravujúcich zapojenie zainteresovaných strán na medzinárodných rokovaniach.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že stratégia v oblasti letectva, ktorá sa má vypracovať, musí byť založená na konštruktívnom sociálnom dialógu. Na úrovni EÚ by sa mali viesť konzultácie s výborom pre sociálny dialóg v odvetví civilného letectva o iniciatívach zo strany inštitúcií EÚ týkajúcich sa tohto sektora. Na vnútroštátnej úrovni existuje niekoľko ustanovení, ktoré by sa mali vykonávať v záujme zabezpečenia sociálnych a pracovných podmienok a zabránenia narušeniu hospodárskej súťaže pod výhodnými vlajkami. Hoci právomoc Európskej únie je v tejto oblasti obmedzená, Komisia by mala urobiť všetko v záujme toho, aby sociálni partneri na úrovni EÚ a členských štátov intenzívne podporovali jej iniciatívy. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV sa domnieva, že stratégia v oblasti letectva, ktorá sa má vypracovať, musí byť založená na konštruktívnom sociálnom dialógu. Na úrovni EÚ by sa mali viesť konzultácie s výborom pre sociálny dialóg v odvetví civilného letectva o iniciatívach zo strany inštitúcií EÚ týkajúcich sa tohto sektora. Na vnútroštátnej úrovni existuje niekoľko ustanovení, ktoré by sa mali vykonávať v záujme zabezpečenia sociálnych a pracovných podmienok a zabránenia narušeniu hospodárskej súťaže pod výhodnými vlajkami. Hoci právomoc Európskej únie je v tejto oblasti obmedzená, Komisia by mala urobiť všetko v záujme toho, aby sociálni partneri na úrovni EÚ a členských štátov intenzívne podporovali jej iniciatívy.

| 1.8. | Taktiež odporúča, aby Komisia konzultovala s výborom prebiehajúci vývoj a vykonávanie stratégie Komisie v oblasti letectva. EHSV spustí osobitný projekt s cieľom zabezpečiť primerané zdroje a odborné znalosti. |
| --- | --- |

1.8.

Taktiež odporúča, aby Komisia konzultovala s výborom prebiehajúci vývoj a vykonávanie stratégie Komisie v oblasti letectva. EHSV spustí osobitný projekt s cieľom zabezpečiť primerané zdroje a odborné znalosti.

| 1.9. | Výbor vyzýva všetky zainteresované strany v leteckom sektore, aby sa zaviazali vykonávať novú stratégiu EÚ v oblasti letectva. Európska hodnotová sieť leteckej dopravy môže nabrať nové tempo a začať opäť prinášať nové cenné ekonomické a sociálne príspevky k rozvoju EÚ len vtedy, ak sa podarí prekonať partikularizmus. Európska komisia musí nevyhnutne zabezpečiť silné politické vedenie. |
| --- | --- |

1.9.

Výbor vyzýva všetky zainteresované strany v leteckom sektore, aby sa zaviazali vykonávať novú stratégiu EÚ v oblasti letectva. Európska hodnotová sieť leteckej dopravy môže nabrať nové tempo a začať opäť prinášať nové cenné ekonomické a sociálne príspevky k rozvoju EÚ len vtedy, ak sa podarí prekonať partikularizmus. Európska komisia musí nevyhnutne zabezpečiť silné politické vedenie.

| 1.10. | Podrobnejšie odporúčania nájdete aj v bode 3 tohto stanoviska. |
| --- | --- |

1.10.

Podrobnejšie odporúčania nájdete aj v bode 3 tohto stanoviska.

2.   Úvod: Ekonomické aspekty leteckej dopravy určujú stratégiu a naliehavosť

Úvod:

| 2.1. | Systém leteckej dopravy prináša výhody aj mimo bezprostredného leteckého priemyslu. Okrem poskytovania prepojiteľnosti a mobility ľuďom a podnikom medzi výhody leteckej dopravy patrí: obchod a cestovný ruch, zabezpečenie investícií, poskytovanie práce a zlepšenie produktivity a inovácií, čím prispieva k blahobytu spoločnosti. |
| --- | --- |

2.1.

Systém leteckej dopravy prináša výhody aj mimo bezprostredného leteckého priemyslu. Okrem poskytovania prepojiteľnosti a mobility ľuďom a podnikom medzi výhody leteckej dopravy patrí: obchod a cestovný ruch, zabezpečenie investícií, poskytovanie práce a zlepšenie produktivity a inovácií, čím prispieva k blahobytu spoločnosti.

| 2.2. | Priemysel v oblasti leteckej dopravy v Európe v roku 2012 priamo vytvoril asi 2,6 miliónov pracovných miest a výdavky turistov, ktorí pricestovali na miesto určenia letecky, pomohli vytvoriť 4,7 milióna pracovných miest a sumou 279 miliárd USD prispeli k HDP. |
| --- | --- |

2.2.

Priemysel v oblasti leteckej dopravy v Európe v roku 2012 priamo vytvoril asi 2,6 miliónov pracovných miest a výdavky turistov, ktorí pricestovali na miesto určenia letecky, pomohli vytvoriť 4,7 milióna pracovných miest a sumou 279 miliárd USD prispeli k HDP.

| 2.3. | Výroba leteckého hardvéru a softvéru v Európe spĺňa najprísnejšie svetové štandardy v oblasti inovácie. To isté teraz platí aj pre inovácie v organizácii a postupoch letovej prevádzky a rozvoji a riadení podnikania. |
| --- | --- |

2.3.

Výroba leteckého hardvéru a softvéru v Európe spĺňa najprísnejšie svetové štandardy v oblasti inovácie. To isté teraz platí aj pre inovácie v organizácii a postupoch letovej prevádzky a rozvoji a riadení podnikania.

| 2.4. | Vzhľadom na to, že letecká doprava umožňuje hospodársky rast, očakáva sa, že v období do roku 2020 program SESAR (technologická časť jednotného európskeho neba – SES) bude mať kombinovaný pozitívny vplyv na HDP vo výške 419 miliárd EUR a vytvorí približne 42 000 dodatočných pracovných miest. |
| --- | --- |

2.4.

Vzhľadom na to, že letecká doprava umožňuje hospodársky rast, očakáva sa, že v období do roku 2020 program SESAR (technologická časť jednotného európskeho neba – SES) bude mať kombinovaný pozitívny vplyv na HDP vo výške 419 miliárd EUR a vytvorí približne 42 000 dodatočných pracovných miest.

| 2.5. | EÚ vytvorila regulačný rámec pre európsky trh leteckej dopravy: |
| --- | --- |

2.5.

EÚ vytvorila regulačný rámec pre európsky trh leteckej dopravy:

| 2.5.1. | Jednotné európske nebo – projekt sa začal v roku 2004, v júni 2008 bol aktualizovaný nariadením SES II a v roku 2013 nariadením SES II+. Hlavným cieľom je reformovať systém ATM v Európe s cieľom zvládnuť trvalý rast leteckej dopravy a leteckej prevádzky za najbezpečnejších, nákladovo a letovo ešte účinnejších podmienok šetrných k životnému prostrediu. (Pozri stanoviská EHSV TEN/504 (2) a TEN/354 (3)). |
| --- | --- |

2.5.1.

Jednotné európske nebo – projekt sa začal v roku 2004, v júni 2008 bol aktualizovaný nariadením SES II a v roku 2013 nariadením SES II+. Hlavným cieľom je reformovať systém ATM v Európe s cieľom zvládnuť trvalý rast leteckej dopravy a leteckej prevádzky za najbezpečnejších, nákladovo a letovo ešte účinnejších podmienok šetrných k životnému prostrediu. (Pozri stanoviská EHSV TEN/504 (2) a TEN/354 (3)).

Jednotné európske nebo

2

3

| 2.5.2. | Balík pre letiská – 1. decembra 2011 Európska komisia prijala komplexný balík opatrení zameraný na riešenie nedostatočnej kapacity na európskych letiskách a zlepšenie kvality služieb pre cestujúcich. Európsky parlament schválil legislatívne návrhy v decembri 2012. (Pozri stanovisko EHSV TEN/475 (4)). |
| --- | --- |

2.5.2.

Balík pre letiská – 1. decembra 2011 Európska komisia prijala komplexný balík opatrení zameraný na riešenie nedostatočnej kapacity na európskych letiskách a zlepšenie kvality služieb pre cestujúcich. Európsky parlament schválil legislatívne návrhy v decembri 2012. (Pozri stanovisko EHSV TEN/475 (4)).

Balík pre letiská

4

| 2.5.3. | Zahrnutie leteckej dopravy do systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ETS) v roku 2012. Európska komisia zaviedla systém založený na obchodovaní s emisnými certifikátmi. Po neuspokojivom výsledku zhromaždenia ICAO v roku 2013, EÚ prijala upravenú verziu systému ETS, aby sa dočasne uplatňoval na lety v rámci EÚ iba na základe výsledku zhromaždenia ICAO z roku 2016. |
| --- | --- |

2.5.3.

Zahrnutie leteckej dopravy do systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ETS) v roku 2012. Európska komisia zaviedla systém založený na obchodovaní s emisnými certifikátmi. Po neuspokojivom výsledku zhromaždenia ICAO v roku 2013, EÚ prijala upravenú verziu systému ETS, aby sa dočasne uplatňoval na lety v rámci EÚ iba na základe výsledku zhromaždenia ICAO z roku 2016.

Zahrnutie leteckej dopravy do systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ETS) v

| 2.5.4. | Preskúmanie pravidiel štátnej pomoci – prijatých Komisiou vo februári 2014 s cieľom aktualizovať a modernizovať predchádzajúce nariadenia z rokov 1994 a 2005. Hlavné body súčasného usmernenia vymedzujú nové kritériá pre letiská oprávnené na štátnu pomoc, ako aj pomoc na začatie činnosti leteckým spoločnostiam s cieľom začať prevádzkovať lety na nových trasách (pozri stanovisko EHSV CCMI/125 (5)). |
| --- | --- |

2.5.4.

Preskúmanie pravidiel štátnej pomoci – prijatých Komisiou vo februári 2014 s cieľom aktualizovať a modernizovať predchádzajúce nariadenia z rokov 1994 a 2005. Hlavné body súčasného usmernenia vymedzujú nové kritériá pre letiská oprávnené na štátnu pomoc, ako aj pomoc na začatie činnosti leteckým spoločnostiam s cieľom začať prevádzkovať lety na nových trasách (pozri stanovisko EHSV CCMI/125 (5)).

Preskúmanie pravidiel štátnej pomoci

5

| 2.5.5. | Kapacita letísk – Stredisko spoločenstva pre sledovanie kapacity letísk bolo zriadené na obdobie piatich rokov v súlade s „Akčným plánom pre kapacitu, účinnosť a bezpečnosť letísk v Európe“ Komisie z roku 2007 a v období rokov 2008 – 2013 zohrávalo kľúčovú úlohu pri vykonávaní tohto plánu. Stredisko umožnilo, aby zainteresované strany mohli poskytnúť cennú spätnú väzbu pre Komisiu vrátane výmeny osvedčených postupov a politiky v oblasti riešenia problémov (pozri stanovisko EHSV TEN/552 (6)). |
| --- | --- |

2.5.5.

Kapacita letísk – Stredisko spoločenstva pre sledovanie kapacity letísk bolo zriadené na obdobie piatich rokov v súlade s „Akčným plánom pre kapacitu, účinnosť a bezpečnosť letísk v Európe“ Komisie z roku 2007 a v období rokov 2008 – 2013 zohrávalo kľúčovú úlohu pri vykonávaní tohto plánu. Stredisko umožnilo, aby zainteresované strany mohli poskytnúť cennú spätnú väzbu pre Komisiu vrátane výmeny osvedčených postupov a politiky v oblasti riešenia problémov (pozri stanovisko EHSV TEN/552 (6)).

Kapacita letísk

6

| 2.5.6. | Ochrana spotrebiteľa – v marci 2013 Európska komisia oznámila balík opatrení, ktorými sa aktualizujú práva cestujúcich v leteckej doprave a ktoré sú zamerané na štyri kľúčové oblasti: vysvetlenie nejasne vymedzených oblastí, nové práva, presadzovanie práva, postupy na vybavovanie sťažností a ukladanie sankcií, neúmerná finančná záťaž. |
| --- | --- |

2.5.6.

Ochrana spotrebiteľa – v marci 2013 Európska komisia oznámila balík opatrení, ktorými sa aktualizujú práva cestujúcich v leteckej doprave a ktoré sú zamerané na štyri kľúčové oblasti: vysvetlenie nejasne vymedzených oblastí, nové práva, presadzovanie práva, postupy na vybavovanie sťažností a ukladanie sankcií, neúmerná finančná záťaž.

Ochrana spotrebiteľa

| 2.5.7. | To sú len niektoré z opatrení, politík a projektov, ktoré EÚ uskutočnila v súvislosti s leteckou dopravou. Komisia tiež zintenzívnila spoluprácu s EÚ a európskymi agentúrami, ako je EASA a Eurocontrol, ako aj širokú škálu činností týkajúcich sa medzinárodného rozmeru leteckej dopravy v EÚ. |
| --- | --- |

2.5.7.

To sú len niektoré z opatrení, politík a projektov, ktoré EÚ uskutočnila v súvislosti s leteckou dopravou. Komisia tiež zintenzívnila spoluprácu s EÚ a európskymi agentúrami, ako je EASA a Eurocontrol, ako aj širokú škálu činností týkajúcich sa medzinárodného rozmeru leteckej dopravy v EÚ.

| 2.6. | EHSV je toho názoru, že EÚ potrebuje stratégiu integrovaného letectva: |
| --- | --- |

2.6.

EHSV je toho názoru, že EÚ potrebuje stratégiu integrovaného letectva:

| 2.6.1. | Z politického hľadiska sa preto stratégiou EÚ v oblasti leteckej dopravy musí zvýšiť účinnosť odvetvia leteckej dopravy v Európe a zvýšiť vplyv vyjednávania na medzinárodnej úrovni. To si vyžaduje politickú vôľu, víziu a odvahu vyvážiť požiadavky na zvrchovanosť s potrebou kompromisu. |
| --- | --- |

2.6.1.

Z politického hľadiska sa preto stratégiou EÚ v oblasti leteckej dopravy musí zvýšiť účinnosť odvetvia leteckej dopravy v Európe a zvýšiť vplyv vyjednávania na medzinárodnej úrovni. To si vyžaduje politickú vôľu, víziu a odvahu vyvážiť požiadavky na zvrchovanosť s potrebou kompromisu.

| 2.6.2. | Z hospodárskeho hľadiska by stratégia mala viesť k efektívnejšej hodnotovej sieti leteckej dopravy, ktorá bude riadiť hospodársku prosperitu a rast v celej Európe. |
| --- | --- |

2.6.2.

Z hospodárskeho hľadiska by stratégia mala viesť k efektívnejšej hodnotovej sieti leteckej dopravy, ktorá bude riadiť hospodársku prosperitu a rast v celej Európe.

| 2.6.3. | Z právneho hľadiska by stratégia mala zabezpečiť spoľahlivý regulačný rámec na makroekonomickej úrovni, plánovanú stabilitu na mikroúrovni a z procedurálneho hľadiska by sa všetky zainteresované strany mali povzbudzovať, aby prispievali k jej rozvoju a vykonávaniu. |
| --- | --- |

2.6.3.

Z právneho hľadiska by stratégia mala zabezpečiť spoľahlivý regulačný rámec na makroekonomickej úrovni, plánovanú stabilitu na mikroúrovni a z procedurálneho hľadiska by sa všetky zainteresované strany mali povzbudzovať, aby prispievali k jej rozvoju a vykonávaniu.

| 2.7. | EHSV sa domnieva, že sektor letectva EÚ naliehavo potrebuje takúto stratégiu, vzhľadom na to, že európska hodnotová sieť je neefektívna. Letectvo neposkytuje možné impulzy pre hospodársky rast, pričom mnohé vlády z nečlenských krajín EÚ prispôsobujú svoje systémy letectva geopolitickým zmenám a požiadavkám globalizovanej ekonomiky. Tento trend možno zastaviť, iba ak sa bude realizovať spoľahlivá trhovo orientovaná stratégia, ktorá bude vychádzať z európskych hodnôt. |
| --- | --- |

2.7.

EHSV sa domnieva, že sektor letectva EÚ naliehavo potrebuje takúto stratégiu, vzhľadom na to, že európska hodnotová sieť je neefektívna. Letectvo neposkytuje možné impulzy pre hospodársky rast, pričom mnohé vlády z nečlenských krajín EÚ prispôsobujú svoje systémy letectva geopolitickým zmenám a požiadavkám globalizovanej ekonomiky. Tento trend možno zastaviť, iba ak sa bude realizovať spoľahlivá trhovo orientovaná stratégia, ktorá bude vychádzať z európskych hodnôt.

| 2.7.1. | Európske uzlové letiská a letecké spoločnosti sa nepodieľajú na raste v oblasti dopravy, čo by sa však mohli, ak by aj ony mohli využívať priaznivé regulačné prostredie. Nedostatok efektívnosti pri koordinácii vzdušného priestoru má za následok zbytočne komplikované trasy a nepotrebne vysoké úrovne emisií CO2. |
| --- | --- |

2.7.1.

Európske uzlové letiská a letecké spoločnosti sa nepodieľajú na raste v oblasti dopravy, čo by sa však mohli, ak by aj ony mohli využívať priaznivé regulačné prostredie. Nedostatok efektívnosti pri koordinácii vzdušného priestoru má za následok zbytočne komplikované trasy a nepotrebne vysoké úrovne emisií CO2.

2

| 2.7.2. | Viaceré postupy vydávania osvedčení s potenciálne rozdielnymi výsledkami bránia rozvoju inovácií a majú odrádzajúci účinok, pokiaľ ide o investície do európskych produktov, alebo odrádzajú od využívania týchto nových výrobkov v Európe. |
| --- | --- |

2.7.2.

Viaceré postupy vydávania osvedčení s potenciálne rozdielnymi výsledkami bránia rozvoju inovácií a majú odrádzajúci účinok, pokiaľ ide o investície do európskych produktov, alebo odrádzajú od využívania týchto nových výrobkov v Európe.

| 2.7.3. | Keďže neexistuje spoločná stratégia, nevyužívajú sa možnosti na zabezpečenie rastu pre európske letecké spoločnosti mimo EÚ a členské štáty EÚ sa budú naďalej snažiť sledovať svoje vlastné vnútroštátne záujmy aj napriek tomu, že celkové výhody získané prostredníctvom celej EÚ by boli väčšie ako súčet čiastkových výhod získaných prostredníctvom jej jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

2.7.3.

Keďže neexistuje spoločná stratégia, nevyužívajú sa možnosti na zabezpečenie rastu pre európske letecké spoločnosti mimo EÚ a členské štáty EÚ sa budú naďalej snažiť sledovať svoje vlastné vnútroštátne záujmy aj napriek tomu, že celkové výhody získané prostredníctvom celej EÚ by boli väčšie ako súčet čiastkových výhod získaných prostredníctvom jej jednotlivých členských štátov.

| 2.7.4. | V kontexte globalizovaného hospodárstva, ako aj geopolitických posunov v oblasti nárastu dopravy smerom do Ázie, nejednotná EÚ bude naďalej strácať svoju váhu a medzinárodný význam. Európske normy, spoločné hodnoty jej občanov, podniky a členské štáty by ako medzinárodné normy stratili príťažlivosť. |
| --- | --- |

2.7.4.

V kontexte globalizovaného hospodárstva, ako aj geopolitických posunov v oblasti nárastu dopravy smerom do Ázie, nejednotná EÚ bude naďalej strácať svoju váhu a medzinárodný význam. Európske normy, spoločné hodnoty jej občanov, podniky a členské štáty by ako medzinárodné normy stratili príťažlivosť.

| 2.7.5. | EHSV víta skutočnosť, že Európska komisia iniciovala
  verejnú konzultáciu
  o „balíku opatrení v oblasti leteckej dopravy na zlepšenie konkurencieschopnosti sektora letectva v EÚ“. Široké spektrum odpovedí zvýši dôveryhodnosť a vplyv návrhov obsiahnutých v balíku opatrení v oblasti leteckej dopravy. |
| --- | --- |

2.7.5.

EHSV víta skutočnosť, že Európska komisia iniciovala
  verejnú konzultáciu
  o „balíku opatrení v oblasti leteckej dopravy na zlepšenie konkurencieschopnosti sektora letectva v EÚ“. Široké spektrum odpovedí zvýši dôveryhodnosť a vplyv návrhov obsiahnutých v balíku opatrení v oblasti leteckej dopravy.

verejnú konzultáciu

3.   Cesta vpred: stratégia v oblasti letectva na podporu stimulátorov konkurencieschopnosti

Cesta vpred: stratégia v oblasti letectva na podporu stimulátorov konkurencieschopnosti

EHSV vymedzila šesť faktorov, ktoré určujú úroveň európskej konkurencieschopnosti. Stratégia EÚ by mala zvýšiť vplyv týchto faktorov s cieľom zabezpečiť jej úspešné vykonávanie.

3.1.   
  Bezpečnosť

Bezpečnosť

| 3.1.1. | Kľúčovým pilierom stratégie EÚ pre udržateľnú leteckú dopravu je bezpečnosť. Hoci letecká doprava vo všeobecnosti, a zvlášť európske letectvo, je zďaleka najbezpečnejším druhom dopravy, nemôžeme zaspať na vavrínoch. |
| --- | --- |

3.1.1.

Kľúčovým pilierom stratégie EÚ pre udržateľnú leteckú dopravu je bezpečnosť. Hoci letecká doprava vo všeobecnosti, a zvlášť európske letectvo, je zďaleka najbezpečnejším druhom dopravy, nemôžeme zaspať na vavrínoch.

| 3.1.2. | Je mimoriadne dôležité, aby sa ďalej posilňovala úloha a zdroje EASA ako centrálnej agentúry pre riadenie bezpečnosti, certifikáciu leteckých produktov a orgánu dohľadu nad príslušnými organizáciami na vnútroštátnej úrovni. V tejto súvislosti by sa mala rozšíriť spôsobilosť koordinácie EASA so všetkými zúčastnenými stranami, a to nielen pokiaľ ide o nehody súvisiace s leteckou dopravou, s cieľom zlepšiť bezpečnostné štandardy napríklad preskúmaním bezpečnostných pravidiel, zdôraznením úlohy odbornej prípravy a vyhnutím sa neprimeranej nadmernej regulácii a podporou „kultúry spravodlivosti“. |
| --- | --- |

3.1.2.

Je mimoriadne dôležité, aby sa ďalej posilňovala úloha a zdroje EASA ako centrálnej agentúry pre riadenie bezpečnosti, certifikáciu leteckých produktov a orgánu dohľadu nad príslušnými organizáciami na vnútroštátnej úrovni. V tejto súvislosti by sa mala rozšíriť spôsobilosť koordinácie EASA so všetkými zúčastnenými stranami, a to nielen pokiaľ ide o nehody súvisiace s leteckou dopravou, s cieľom zlepšiť bezpečnostné štandardy napríklad preskúmaním bezpečnostných pravidiel, zdôraznením úlohy odbornej prípravy a vyhnutím sa neprimeranej nadmernej regulácii a podporou „kultúry spravodlivosti“.

| 3.1.3. | Profesionalita a odborné znalosti EASA, ktorá sa etablovala ako kvázi protistrana Federálneho leteckého úradu (US Federal Aviation Administration, FAA) sú medzinárodne uznávané. Uplatňovanie tzv. čierneho zoznamu nevyhovujúcich leteckých spoločností mimo EÚ a/alebo vlád, má mimoriadny význam nielen pre bezpečnosť európskeho vzdušného priestoru a cestujúcich, ale je aj predpokladom dodržiavania najprísnejších medzinárodných bezpečnostných noriem. Letecká stratégia by sa mala zakladať na týchto úspechoch. Komisia by taktiež mala prehodnotiť pracovné normy a možné riziko sociálneho dumpingu (pozri stanovisko EHSV TEN/565 (7)). |
| --- | --- |

3.1.3.

Profesionalita a odborné znalosti EASA, ktorá sa etablovala ako kvázi protistrana Federálneho leteckého úradu (US Federal Aviation Administration, FAA) sú medzinárodne uznávané. Uplatňovanie tzv. čierneho zoznamu nevyhovujúcich leteckých spoločností mimo EÚ a/alebo vlád, má mimoriadny význam nielen pre bezpečnosť európskeho vzdušného priestoru a cestujúcich, ale je aj predpokladom dodržiavania najprísnejších medzinárodných bezpečnostných noriem. Letecká stratégia by sa mala zakladať na týchto úspechoch. Komisia by taktiež mala prehodnotiť pracovné normy a možné riziko sociálneho dumpingu (pozri stanovisko EHSV TEN/565 (7)).

7

3.2.   
  Udržateľnosť

Udržateľnosť

| 3.2.1. | Ďalším určujúcim faktorom v súvislosti so spoľahlivosťou stratégie EÚ v oblasti letectva je jej schopnosť zabezpečiť, aby letecká doprava bola udržateľná. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ďalším určujúcim faktorom v súvislosti so spoľahlivosťou stratégie EÚ v oblasti letectva je jej schopnosť zabezpečiť, aby letecká doprava bola udržateľná.

| 3.2.2. | Sociálni partneri, zainteresované strany a medzinárodní partneri vo verejnom a súkromnom sektore musia mať možnosť spoliehať na dôveryhodnú a spoľahlivú politiku EÚ v oblasti letectva, ktorá je založená na koherentnej a spoľahlivej stratégii. Udržateľnosť teda zahŕňa hospodárske faktory, ako aj schopnosť jednotlivých trhových aktérov uspieť na svojich príslušných trhoch. Hospodársky a obchodný úspech je však len krátkodobý, ak stratégia v oblasti letectva nie je udržateľná aj z environmentálneho a sociálneho hľadiska. |
| --- | --- |

3.2.2.

Sociálni partneri, zainteresované strany a medzinárodní partneri vo verejnom a súkromnom sektore musia mať možnosť spoliehať na dôveryhodnú a spoľahlivú politiku EÚ v oblasti letectva, ktorá je založená na koherentnej a spoľahlivej stratégii. Udržateľnosť teda zahŕňa hospodárske faktory, ako aj schopnosť jednotlivých trhových aktérov uspieť na svojich príslušných trhoch. Hospodársky a obchodný úspech je však len krátkodobý, ak stratégia v oblasti letectva nie je udržateľná aj z environmentálneho a sociálneho hľadiska.

| 3.2.3. | Čeliť výzvam udržateľnosti v globálnom meradle a zároveň uznávať potrebu dodržiavať osobitné požiadavky, predpisy a štruktúry EÚ je možné iba vtedy, ak sa bude uplatňovať holistický prístup a zainteresované strany EÚ budú koordinovať svoju činnosť a chápať strategické ciele. |
| --- | --- |

3.2.3.

Čeliť výzvam udržateľnosti v globálnom meradle a zároveň uznávať potrebu dodržiavať osobitné požiadavky, predpisy a štruktúry EÚ je možné iba vtedy, ak sa bude uplatňovať holistický prístup a zainteresované strany EÚ budú koordinovať svoju činnosť a chápať strategické ciele.

| 3.2.4. | Vytvorením jednotného európskeho trhu leteckej dopravy sa dosiahla dynamika, v dôsledku ktorej sa rýchlo začala meniť štruktúra trhu. Ide napr. o cezhraničné akvizície, kvázi fúzie leteckých spoločností, vytváranie holdingových spoločností a strategické investície do letísk a leteckých spoločností zo strany spoločností mimo EÚ. Toto má vplyv aj na úlohu inštitúcií EÚ. V dôsledku toho by Komisia mala preskúmať svoje súčasné
  modely riadenia
  a mala by vypracovať návrhy s cieľom prispôsobiť tieto modely inštitucionálnej a trhovej realite. |
| --- | --- |

3.2.4.

Vytvorením jednotného európskeho trhu leteckej dopravy sa dosiahla dynamika, v dôsledku ktorej sa rýchlo začala meniť štruktúra trhu. Ide napr. o cezhraničné akvizície, kvázi fúzie leteckých spoločností, vytváranie holdingových spoločností a strategické investície do letísk a leteckých spoločností zo strany spoločností mimo EÚ. Toto má vplyv aj na úlohu inštitúcií EÚ. V dôsledku toho by Komisia mala preskúmať svoje súčasné
  modely riadenia
  a mala by vypracovať návrhy s cieľom prispôsobiť tieto modely inštitucionálnej a trhovej realite.

modely riadenia

| 3.2.5. | Pokiaľ ide o oblasť manažmentu letovej prevádzky, mal by sa preskúmať vzťah medzi orgánom pre zavedenie a manažérom siete. Orgán na preskúmanie výkonnosti by mal jednoznačne pôsobiť pod vedením Komisie. |
| --- | --- |

3.2.5.

Pokiaľ ide o oblasť manažmentu letovej prevádzky, mal by sa preskúmať vzťah medzi orgánom pre zavedenie a manažérom siete. Orgán na preskúmanie výkonnosti by mal jednoznačne pôsobiť pod vedením Komisie.

3.3.   
  Konkurencieschopnosť prostredníctvom inovácie a digitalizácie

Konkurencieschopnosť prostredníctvom inovácie a digitalizácie

| 3.3.1. | Digitalizácia je základnou hybnou silou inovácie, zmien v očakávaniach cestujúcich, zvýšeného využívania bezpilotných lietadiel a prispôsobenia a inovácie produktov. Je nevyhnutné, aby Komisia využila pozitívne účinky digitalizácie ako hlavnú prioritu stratégie v oblasti leteckej dopravy s cieľom podporiť a implementovať komplexnú a integrovanú dopravnú politiku. |
| --- | --- |

3.3.1.

Digitalizácia je základnou hybnou silou inovácie, zmien v očakávaniach cestujúcich, zvýšeného využívania bezpilotných lietadiel a prispôsobenia a inovácie produktov. Je nevyhnutné, aby Komisia využila pozitívne účinky digitalizácie ako hlavnú prioritu stratégie v oblasti leteckej dopravy s cieľom podporiť a implementovať komplexnú a integrovanú dopravnú politiku.

| 3.3.2. | Letecké spoločnosti a letiská vyvinuli inovatívne podnikateľské postupy na prístup k novým zdrojom príjmov, zvýšenie prevádzkovej efektivity a rozdelenie a reorganizáciu svojich služieb s cieľom obmedziť skomercionalizovanie svojich produktov a ponúkať služby prispôsobené zákazníkom. |
| --- | --- |

3.3.2.

Letecké spoločnosti a letiská vyvinuli inovatívne podnikateľské postupy na prístup k novým zdrojom príjmov, zvýšenie prevádzkovej efektivity a rozdelenie a reorganizáciu svojich služieb s cieľom obmedziť skomercionalizovanie svojich produktov a ponúkať služby prispôsobené zákazníkom.

| 3.3.3. | Stratégia EÚ v oblasti letectva by mala využiť tento vývoj s cieľom zaistiť vedúce postavenie EÚ v oblastiach širšie koncipovanej inovácie. Ďalej by sa malo posilňovať využívanie programu SESAR, aby sa podporila konkurencieschopnosť a podporil sa rast. |
| --- | --- |

3.3.3.

Stratégia EÚ v oblasti letectva by mala využiť tento vývoj s cieľom zaistiť vedúce postavenie EÚ v oblastiach širšie koncipovanej inovácie. Ďalej by sa malo posilňovať využívanie programu SESAR, aby sa podporila konkurencieschopnosť a podporil sa rast.

| 3.3.4. | Pokiaľ ide o potreby a obmedzenia v oblasti inovácií, najväčšiu výzvu v súčasnosti predstavujú bezpilotné lietadlá. Rozšírenie bezpilotných lietadiel na vojenské, komerčné a súkromné účely je spojené s niekoľkými požiadavkami, najmä vzhľadom na bezpečnosť leteckej dopravy, bezpečnosť, ochranu osobného súkromia a právnych predpisov týkajúcich sa certifikácie a udeľovania licencií na ich používanie, aby sme spomenuli aspoň niektoré. Ak sa poskytne primeraná podpora pri vývoji a používaní bezpilotných lietadiel, Európa môže v tejto oblasti zaujať vedúce postavenie (pozri stanovisko EHSV TEN/553). |
| --- | --- |

3.3.4.

Pokiaľ ide o potreby a obmedzenia v oblasti inovácií, najväčšiu výzvu v súčasnosti predstavujú bezpilotné lietadlá. Rozšírenie bezpilotných lietadiel na vojenské, komerčné a súkromné účely je spojené s niekoľkými požiadavkami, najmä vzhľadom na bezpečnosť leteckej dopravy, bezpečnosť, ochranu osobného súkromia a právnych predpisov týkajúcich sa certifikácie a udeľovania licencií na ich používanie, aby sme spomenuli aspoň niektoré. Ak sa poskytne primeraná podpora pri vývoji a používaní bezpilotných lietadiel, Európa môže v tejto oblasti zaujať vedúce postavenie (pozri stanovisko EHSV TEN/553).

| 3.3.5. | Európa by sa mala podporovať v tom, aby sa stala svetovým uzlom biologickej leteckej dopravy, pričom prostredníctvom výskumu a vývoja by sa mala podporiť moderná výroba leteckého biopaliva v EÚ. |
| --- | --- |

3.3.5.

Európa by sa mala podporovať v tom, aby sa stala svetovým uzlom biologickej leteckej dopravy, pričom prostredníctvom výskumu a vývoja by sa mala podporiť moderná výroba leteckého biopaliva v EÚ.

3.4.   
  Sociálny rozmer

Sociálny rozmer

| — | V súlade s pracovným programom Komisie na rok 2015, vytvorenie pracovných miest v hospodárstve EÚ vrátane leteckej dopravy by malo byť prioritou. Existujúce aj novovytvorené pracovné miesta by mali vychádzať z osvedčených európskych noriem. |
| --- | --- |

—

V súlade s pracovným programom Komisie na rok 2015, vytvorenie pracovných miest v hospodárstve EÚ vrátane leteckej dopravy by malo byť prioritou. Existujúce aj novovytvorené pracovné miesta by mali vychádzať z osvedčených európskych noriem.

| — | Úspech európskeho letectva bude závisieť od zručností a kvalifikácie zamestnancov v tejto oblasti. Preto by sa mali prijať opatrenia na zvýšenie príťažlivosti tohto sektora a na predchádzanie odlivu kvalifikovanej pracovnej sily resp. predchádzanie tomu, aby si táto pracovná sila hľadala prácu v iných častiach sveta („odliv mozgov“). |
| --- | --- |

—

Úspech európskeho letectva bude závisieť od zručností a kvalifikácie zamestnancov v tejto oblasti. Preto by sa mali prijať opatrenia na zvýšenie príťažlivosti tohto sektora a na predchádzanie odlivu kvalifikovanej pracovnej sily resp. predchádzanie tomu, aby si táto pracovná sila hľadala prácu v iných častiach sveta („odliv mozgov“).

| — | S výborom pre sociálny dialóg v odvetví civilného letectva by sa ako so spoločným orgánom zamestnávateľov a zamestnancov mali viesť konzultácie o iniciatívach inštitúcií EÚ týkajúcich sa tohto sektora. Tým sa zabezpečí, že sa zohľadnia postoje sociálnych partnerov a že sa zvýši pravdepodobnosť ich podpory. |
| --- | --- |

—

S výborom pre sociálny dialóg v odvetví civilného letectva by sa ako so spoločným orgánom zamestnávateľov a zamestnancov mali viesť konzultácie o iniciatívach inštitúcií EÚ týkajúcich sa tohto sektora. Tým sa zabezpečí, že sa zohľadnia postoje sociálnych partnerov a že sa zvýši pravdepodobnosť ich podpory.

| — | Všetky dohody v oblasti vonkajšej politiky EÚ v oblasti letectva by mali zabezpečiť zohľadňovanie zásad MOP. Okrem toho by sa malo vyvíjať úsilie s cieľom hľadať vzájomne prijateľné spôsoby ich uplatňovania (pozri stanovisko EHSV TEN/500). |
| --- | --- |

—

Všetky dohody v oblasti vonkajšej politiky EÚ v oblasti letectva by mali zabezpečiť zohľadňovanie zásad MOP. Okrem toho by sa malo vyvíjať úsilie s cieľom hľadať vzájomne prijateľné spôsoby ich uplatňovania (pozri stanovisko EHSV TEN/500).

3.5.   
  Prevádzková excelentnosť

Prevádzková excelentnosť

| 3.5.1. | Úspech stratégie EÚ v oblasti letectva možno merať podľa toho, v akej miere sa povzbudzujú jednotlivé zainteresované strany z verejného a súkromného sektora, aby podávali čo najlepšie výkony. Čím väčší je rozdiel medzi súčasným stavom a optimálnou prevádzkovou excelentnosťou, tým menej konkurencieschopná je európska letecká doprava v medzinárodnom meradle. Táto zásada platí pre riadenie vzdušného priestoru, efektívnosť letísk a leteckých spoločností a bezproblémovú medziinštitucionálnu spoluprácu v rámci Európy. |
| --- | --- |

3.5.1.

Úspech stratégie EÚ v oblasti letectva možno merať podľa toho, v akej miere sa povzbudzujú jednotlivé zainteresované strany z verejného a súkromného sektora, aby podávali čo najlepšie výkony. Čím väčší je rozdiel medzi súčasným stavom a optimálnou prevádzkovou excelentnosťou, tým menej konkurencieschopná je európska letecká doprava v medzinárodnom meradle. Táto zásada platí pre riadenie vzdušného priestoru, efektívnosť letísk a leteckých spoločností a bezproblémovú medziinštitucionálnu spoluprácu v rámci Európy.

| 3.5.2. | Kľúčové ukazovatele výkonnosti odhaľujú nedostatočné úrovne výkonnosti spôsobené rozdielnosťou vnútroštátnych prístupov, čo prispieva k fragmentácii jednotného európskeho trhu leteckej dopravy. Je potrebný kompromis medzi oprávnenými právnymi a politickými vnútroštátnymi záujmami a schopnosťou zúčastnených strán dosiahnuť optimálnu prevádzkovú excelentnosť. |
| --- | --- |

3.5.2.

Kľúčové ukazovatele výkonnosti odhaľujú nedostatočné úrovne výkonnosti spôsobené rozdielnosťou vnútroštátnych prístupov, čo prispieva k fragmentácii jednotného európskeho trhu leteckej dopravy. Je potrebný kompromis medzi oprávnenými právnymi a politickými vnútroštátnymi záujmami a schopnosťou zúčastnených strán dosiahnuť optimálnu prevádzkovú excelentnosť.

| 3.5.3. | „Musíme si urobiť domácu úlohu“. Funkčné a efektívne jednotné európske nebo je nevyhnutnou podmienkou udržateľnej konkurencieschopnosti odvetvia európskej leteckej dopravy. Riešenie krízy kapacity letísk musí byť jeho neoddeliteľnou súčasťou. |
| --- | --- |

3.5.3.

„Musíme si urobiť domácu úlohu“. Funkčné a efektívne jednotné európske nebo je nevyhnutnou podmienkou udržateľnej konkurencieschopnosti odvetvia európskej leteckej dopravy. Riešenie krízy kapacity letísk musí byť jeho neoddeliteľnou súčasťou.

| 3.5.4. | Politika EÚ v oblasti letectva sa nemôže obmedzovať len na vzdušný priestor EÚ vzhľadom na to, že letectvo v EÚ svojou samotnou povahou ovplyvňuje
  celý zemepisný región Európy. Európske vlády a zainteresované strany mimo EÚ, by sa preto mali vnímať ako prirodzení partneri EÚ, s ktorými sa pod vedením Európskej komisie vedú konzultácie a ktorí sú začlenení do komplexnej politiky EÚ v oblasti letectva. Ďalší rozvoj databázy organizácie Eurocontrol (Európska organizácia pre bezpečnosť leteckej prevádzky) a skúsenosti s centrálnym usporiadaním toku letovej prevádzky sú ukážkovým príkladom pre vytváranie prepojenia nástrojov riadenia členských štátov EÚ a ostatných európskych krajín. |
| --- | --- |

3.5.4.

Politika EÚ v oblasti letectva sa nemôže obmedzovať len na vzdušný priestor EÚ vzhľadom na to, že letectvo v EÚ svojou samotnou povahou ovplyvňuje
  celý zemepisný región Európy. Európske vlády a zainteresované strany mimo EÚ, by sa preto mali vnímať ako prirodzení partneri EÚ, s ktorými sa pod vedením Európskej komisie vedú konzultácie a ktorí sú začlenení do komplexnej politiky EÚ v oblasti letectva. Ďalší rozvoj databázy organizácie Eurocontrol (Európska organizácia pre bezpečnosť leteckej prevádzky) a skúsenosti s centrálnym usporiadaním toku letovej prevádzky sú ukážkovým príkladom pre vytváranie prepojenia nástrojov riadenia členských štátov EÚ a ostatných európskych krajín.

celý zemepisný región Európy

| 3.5.5. | O zásade jednorazovej bezpečnostnej kontroly, ktorá by sa mala implementovať v rámci EÚ, by sa malo uvažovať aj v spojitosti s inými krajinami. Vzájomné uznanie noriem by malo byť tiež možné s podobne zmýšľajúcimi krajinami, čo by tiež prispelo k rovnovážnemu bezpečnostnému systému vo svete, kde sa celé úsilie sústreďuje na skutočnú hrozbu (8). |
| --- | --- |

3.5.5.

O zásade jednorazovej bezpečnostnej kontroly, ktorá by sa mala implementovať v rámci EÚ, by sa malo uvažovať aj v spojitosti s inými krajinami. Vzájomné uznanie noriem by malo byť tiež možné s podobne zmýšľajúcimi krajinami, čo by tiež prispelo k rovnovážnemu bezpečnostnému systému vo svete, kde sa celé úsilie sústreďuje na skutočnú hrozbu (8).

8

3.6.   
  Prepojiteľnosť

Prepojiteľnosť

| 3.6.1. | Sektor letectva sám o sebe vyzrel na leteckú hodnotovú sieť, v rámci ktorej sú podniky vzájomne prepojené a spoločne vytvárajú hodnotu. Jednotný trh v oblasti letectva uľahčil rast vysoko efektívnych európskych leteckých spoločností a zoskupení leteckých spoločností, pričom sa rozvíjajú aj letecké spoločnosti pôsobiace na špecializovaných trhoch. Udržateľný úspech všetkých týchto leteckých spoločností „novej generácie“, ako aj iných spoločností založených na rôznych obchodných modeloch závisí od siete efektívnych a trhovo orientovaných dodávateľov. |
| --- | --- |

3.6.1.

Sektor letectva sám o sebe vyzrel na leteckú hodnotovú sieť, v rámci ktorej sú podniky vzájomne prepojené a spoločne vytvárajú hodnotu. Jednotný trh v oblasti letectva uľahčil rast vysoko efektívnych európskych leteckých spoločností a zoskupení leteckých spoločností, pričom sa rozvíjajú aj letecké spoločnosti pôsobiace na špecializovaných trhoch. Udržateľný úspech všetkých týchto leteckých spoločností „novej generácie“, ako aj iných spoločností založených na rôznych obchodných modeloch závisí od siete efektívnych a trhovo orientovaných dodávateľov.

| 3.6.2. | Takéto vzájomne prepojené siete leteckých spoločností, letísk, podnikov poskytujúcich služby pozemnej obsluhy, organizácií pre oblasť letovej prevádzky atď. podporuje nielen zamestnanosť v sektore, ale aj v samotných regiónoch a spoločenstvách, ktoré prepája. Čím vyšší je stupeň prepojenia, tým sú tieto prepojenia relevantnejšie pre región alebo spoločenstvo vzhľadom na ich príťažlivosť pre cestovný ruch a obchod a tým je väčšia aj hodnota prepojenia pre hospodárstvo. |
| --- | --- |

3.6.2.

Takéto vzájomne prepojené siete leteckých spoločností, letísk, podnikov poskytujúcich služby pozemnej obsluhy, organizácií pre oblasť letovej prevádzky atď. podporuje nielen zamestnanosť v sektore, ale aj v samotných regiónoch a spoločenstvách, ktoré prepája. Čím vyšší je stupeň prepojenia, tým sú tieto prepojenia relevantnejšie pre región alebo spoločenstvo vzhľadom na ich príťažlivosť pre cestovný ruch a obchod a tým je väčšia aj hodnota prepojenia pre hospodárstvo.

| 3.6.3. | Výkonná letecká doprava je teda faktorom podporujúcim hospodársky rast. Úspešná stratégia EÚ v oblasti letectva by sa preto mala snažiť zlepšiť hospodársky rast prostredníctvom zníženia externých nákladov týkajúcich sa činnosti tohto sektora v EÚ a v záujme možností rastu v oblasti letectva v medzinárodnom meradle. |
| --- | --- |

3.6.3.

Výkonná letecká doprava je teda faktorom podporujúcim hospodársky rast. Úspešná stratégia EÚ v oblasti letectva by sa preto mala snažiť zlepšiť hospodársky rast prostredníctvom zníženia externých nákladov týkajúcich sa činnosti tohto sektora v EÚ a v záujme možností rastu v oblasti letectva v medzinárodnom meradle.

3.7.   
  Medzinárodná letecká doprava

Medzinárodná letecká doprava

| 3.7.1. | Letecká doprava je jedným z mála odvetví služieb, ktoré si konkurujú nie na miestnej, ale na globálnej úrovni. Výrobné náklady, dostupná politická podpora a finančné prostriedky, ktoré sú poskytované leteckým spoločnostiam krajín, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ, ale ktoré sú odmietané dopravcom členských štátov EÚ, preto ovplyvňujú konkurencieschopnosť Európy. |
| --- | --- |

3.7.1.

Letecká doprava je jedným z mála odvetví služieb, ktoré si konkurujú nie na miestnej, ale na globálnej úrovni. Výrobné náklady, dostupná politická podpora a finančné prostriedky, ktoré sú poskytované leteckým spoločnostiam krajín, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ, ale ktoré sú odmietané dopravcom členských štátov EÚ, preto ovplyvňujú konkurencieschopnosť Európy.

| 3.7.2. | Európska únia má v celosvetovom meradle jedinečné silné stránky. Vzhľadom na svoju vnútornú rozmanitosť a napriek tejto rozmanitosti zaviedla mechanizmy riešenia sporov, systémy schvaľovania štátnej pomoci, sociálny dialóg a bezpečnostné normy spolu s inými normami tvoriacimi súbor hodnôt, ktoré sú spoločné pre viac ako 500 miliónov občanov EÚ a spoločnosti v jednom z najmocnejších, najstabilnejších a najvplyvnejších hospodárskych regiónov sveta. Prístup na tento trh je pre spoločnosti mimo EÚ mimoriadne príťažlivou príležitosťou. |
| --- | --- |

3.7.2.

Európska únia má v celosvetovom meradle jedinečné silné stránky. Vzhľadom na svoju vnútornú rozmanitosť a napriek tejto rozmanitosti zaviedla mechanizmy riešenia sporov, systémy schvaľovania štátnej pomoci, sociálny dialóg a bezpečnostné normy spolu s inými normami tvoriacimi súbor hodnôt, ktoré sú spoločné pre viac ako 500 miliónov občanov EÚ a spoločnosti v jednom z najmocnejších, najstabilnejších a najvplyvnejších hospodárskych regiónov sveta. Prístup na tento trh je pre spoločnosti mimo EÚ mimoriadne príťažlivou príležitosťou.

| 3.7.3. | Stratégia EÚ v oblasti letectva by sa mala zakladať na týchto normách a prostredníctvom zosúladených a koordinovaných rokovaní by sa malo vyvíjať úsilie o ich prijatie zo strany tretích krajín. Európska únia už uzatvorila fungujúcu dohodu o leteckej doprave medzi EÚ a USA, ktorá obsahuje ustanovenia, ktoré umožňujú, aby obidve strany ďalej rozvíjali konsenzus, pokiaľ ide o rozširovanie a spoločné uplatňovanie týchto noriem a dokonca rozšírenie týchto noriem do tretích krajín. Komplexná a integrovaná politika v oblasti letectva by sa preto mala snažiť využiť súčasné nástroje, ako napríklad spoločný výbor EÚ – USA, ako prostriedok na vytvorenie spoločného porozumenia s inými podobne zmýšľajúcimi krajinami sveta, aby sa udržateľné letectvo zakladalo na rešpektovaní základných hodnôt. EÚ a USA by mohli zohrávať vedúcu úlohu pri tvorbe globálnych noriem (vrátane SESAR a NextGen). |
| --- | --- |

3.7.3.

Stratégia EÚ v oblasti letectva by sa mala zakladať na týchto normách a prostredníctvom zosúladených a koordinovaných rokovaní by sa malo vyvíjať úsilie o ich prijatie zo strany tretích krajín. Európska únia už uzatvorila fungujúcu dohodu o leteckej doprave medzi EÚ a USA, ktorá obsahuje ustanovenia, ktoré umožňujú, aby obidve strany ďalej rozvíjali konsenzus, pokiaľ ide o rozširovanie a spoločné uplatňovanie týchto noriem a dokonca rozšírenie týchto noriem do tretích krajín. Komplexná a integrovaná politika v oblasti letectva by sa preto mala snažiť využiť súčasné nástroje, ako napríklad spoločný výbor EÚ – USA, ako prostriedok na vytvorenie spoločného porozumenia s inými podobne zmýšľajúcimi krajinami sveta, aby sa udržateľné letectvo zakladalo na rešpektovaní základných hodnôt. EÚ a USA by mohli zohrávať vedúcu úlohu pri tvorbe globálnych noriem (vrátane SESAR a NextGen).

| 3.7.4. | Najmä v súvislosti s oblasťou vonkajších vzťahov nestačí iba zabezpečiť, aby boli všetky členské štáty a všetky zainteresované strany zo súkromného sektora zapojené do všetkých etáp rokovaní. Je mimoriadne dôležité, aby sa viedli konzultácie najmä so zainteresovanými stranami, ktoré majú špecifické záujmy na určitých regionálnych, celosvetových alebo sektorových trhoch, a aby boli tieto strany zapájané s cieľom zabezpečiť trvalú podporu pre integrovanú komplexnú leteckú politiku. Letectvo môže podporiť hospodársky rast iba vtedy, ak prácu generálneho riaditeľstva Európskej komisie pre mobilitu a dopravu (GR MOVE) budú v plnej miere podporovať aj ostatné riaditeľstva, ako GR REGIO, GR TRADE, GR COMP. |
| --- | --- |

3.7.4.

Najmä v súvislosti s oblasťou vonkajších vzťahov nestačí iba zabezpečiť, aby boli všetky členské štáty a všetky zainteresované strany zo súkromného sektora zapojené do všetkých etáp rokovaní. Je mimoriadne dôležité, aby sa viedli konzultácie najmä so zainteresovanými stranami, ktoré majú špecifické záujmy na určitých regionálnych, celosvetových alebo sektorových trhoch, a aby boli tieto strany zapájané s cieľom zabezpečiť trvalú podporu pre integrovanú komplexnú leteckú politiku. Letectvo môže podporiť hospodársky rast iba vtedy, ak prácu generálneho riaditeľstva Európskej komisie pre mobilitu a dopravu (GR MOVE) budú v plnej miere podporovať aj ostatné riaditeľstva, ako GR REGIO, GR TRADE, GR COMP.

| 3.7.5. | V globalizovanej ekonomike by sa mali nepochybne dôkladne preskúmať a prehodnotiť ustanovenia v oblasti vlastníctva a kontroly. Stratégia EÚ zameraná na budúcnosť letectva by mala vymedziť zásady Európskej únie, ktoré sa majú zohľadňovať v oblasti spravodlivej hospodárskej súťaže na liberalizovaných trhoch s tým cieľom, aby sa podporilo prijatie týchto noriem aj zo strany dopravcov z krajín mimo EÚ. EHSV v záujme lepšieho pochopenia odporúča, aby Komisia osobitne zvážila rôzne možnosti úpravy súčasných požiadaviek v oblasti vlastníctva a kontroly. Návrhy by sa mali opierať o ďalší výskum a analýzu. |
| --- | --- |

3.7.5.

V globalizovanej ekonomike by sa mali nepochybne dôkladne preskúmať a prehodnotiť ustanovenia v oblasti vlastníctva a kontroly. Stratégia EÚ zameraná na budúcnosť letectva by mala vymedziť zásady Európskej únie, ktoré sa majú zohľadňovať v oblasti spravodlivej hospodárskej súťaže na liberalizovaných trhoch s tým cieľom, aby sa podporilo prijatie týchto noriem aj zo strany dopravcov z krajín mimo EÚ. EHSV v záujme lepšieho pochopenia odporúča, aby Komisia osobitne zvážila rôzne možnosti úpravy súčasných požiadaviek v oblasti vlastníctva a kontroly. Návrhy by sa mali opierať o ďalší výskum a analýzu.

V Bruseli 17. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Ú. v. EÚ C 230, 14.7.2015, s. 17.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 198, 10.7.2013, s. 9.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 38.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 173.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 451, 16.12.2014, s. 123.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 230, 14.7.2015, s. 17.

6

(7)  Stanovisko EHSV TEN/565 – Sociálny damping v civilnom letectve, pozri stranu 110 tohto úradného vestníka.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 100, 30.4.2009, s. 39.

8

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/176 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/176

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Vnútorný trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy: sociálny damping a kabotáž“

(prieskumné stanovisko)

(2016/C 013/26)

| Spravodajcovia: | Stefan BACK a Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Spravodajcovia:

Stefan BACK a Raymond HENCKS

Budúce luxemburské predsedníctvo Rady EÚ sa 6. júla 2015 rozhodlo podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom tému

„Vnútorný trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy: sociálny damping a kabotáž“

(prieskumné stanovisko).

Sekcia pre dopravu, energetiku a informačnú spoločnosť, ktorá bola poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 31. augusta 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 17. septembra) prijal 170 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 5 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV opätovne potvrdzuje svoju podporu cieľu Junckerovej Komisie bojovať proti sociálnemu dampingu, ako to uviedol vo svojom stanovisku k plánu jednotného európskeho dopravného priestoru z roku 2015, ako aj výzvu, aby Komisia navrhla preventívne opatrenia (1). |
| --- | --- |

1.1.

EHSV opätovne potvrdzuje svoju podporu cieľu Junckerovej Komisie bojovať proti sociálnemu dampingu, ako to uviedol vo svojom stanovisku k plánu jednotného európskeho dopravného priestoru z roku 2015, ako aj výzvu, aby Komisia navrhla preventívne opatrenia (1).

| 1.2. | EHSV s uspokojením berie na vedomie podporu luxemburského predsedníctva Rady iniciatívam Komisie na boj proti všetkým formám sociálneho dampingu, ako sú napríklad tie, ktoré súvisia s neprihlásenou prácou (2). |
| --- | --- |

1.2.

EHSV s uspokojením berie na vedomie podporu luxemburského predsedníctva Rady iniciatívam Komisie na boj proti všetkým formám sociálneho dampingu, ako sú napríklad tie, ktoré súvisia s neprihlásenou prácou (2).

| 1.3. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že pojem sociálneho dampingu nie je vymedzený napriek tomu, že sa vo veľkej miere používa. Na účely tohto stanoviska EHSV považuje za sociálny damping postupy, ktoré sa snažia obchádzať predpisy v sociálnej oblasti či predpisy týkajúce sa prístupu na trh (schránkové spoločnosti) alebo sú s nimi v rozpore s cieľom získať konkurenčnú výhodu. Toto stanovisko sa zameria na spôsoby riešenia tohto druhu činnosti. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že pojem sociálneho dampingu nie je vymedzený napriek tomu, že sa vo veľkej miere používa. Na účely tohto stanoviska EHSV považuje za sociálny damping postupy, ktoré sa snažia obchádzať predpisy v sociálnej oblasti či predpisy týkajúce sa prístupu na trh (schránkové spoločnosti) alebo sú s nimi v rozpore s cieľom získať konkurenčnú výhodu. Toto stanovisko sa zameria na spôsoby riešenia tohto druhu činnosti.

| 1.4. | EHSV víta plány Komisie






  — | zjednodušiť a objasniť nariadenia EÚ o prístupe k povolaniu prevádzkovateľa cestnej dopravy a prístupe na medzinárodný trh nákladnej cestnej dopravy, a to najmä v oblasti kabotáže, aby sa uľahčila implementácia, |
| --- | --- | --- |

1.4.

EHSV víta plány Komisie

—

zjednodušiť a objasniť nariadenia EÚ o prístupe k povolaniu prevádzkovateľa cestnej dopravy a prístupe na medzinárodný trh nákladnej cestnej dopravy, a to najmä v oblasti kabotáže, aby sa uľahčila implementácia,

| — | sprísniť kritériá týkajúce sa usadenia, aby sa zabránilo nezákonnému využívaniu schránkových spoločností, |
| --- | --- |

—

sprísniť kritériá týkajúce sa usadenia, aby sa zabránilo nezákonnému využívaniu schránkových spoločností,

| — | vypracovať balík opatrení v oblasti mobility pracovnej sily na uľahčenie voľného pohybu pracovníkov a zlepšenie kapacity členských štátov bojovať proti sociálnemu dampingu, podvodom a zneužívaniu, pokiaľ ide o vysielanie pracovníkov a prístup k sociálnym dávkam. |
| --- | --- |

—

vypracovať balík opatrení v oblasti mobility pracovnej sily na uľahčenie voľného pohybu pracovníkov a zlepšenie kapacity členských štátov bojovať proti sociálnemu dampingu, podvodom a zneužívaniu, pokiaľ ide o vysielanie pracovníkov a prístup k sociálnym dávkam.

| 1.5. | EHSV opätovne vyjadruje svoju podporu návrhu Komisie zriadiť európsku platformu na posilnenie spolupráce v oblasti prevencie a odrádzania od neprihlásenej práce a žiada Radu a Európsky parlament, aby tento návrh urýchlene prijali (3). |
| --- | --- |

1.5.

EHSV opätovne vyjadruje svoju podporu návrhu Komisie zriadiť európsku platformu na posilnenie spolupráce v oblasti prevencie a odrádzania od neprihlásenej práce a žiada Radu a Európsky parlament, aby tento návrh urýchlene prijali (3).

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že sú naliehavo potrebné opatrenia na úrovni EÚ, aby sa zabránilo riziku fragmentácie vnútorného trhu v cestnej doprave prostredníctvom jednostranných vnútroštátnych opatrení na boj proti sociálnemu dampingu. Úspešné opatrenia EÚ môžu vytvoriť priaznivé podmienky na ďalšie otvorenie trhu (4). |
| --- | --- |

1.6.

EHSV sa domnieva, že sú naliehavo potrebné opatrenia na úrovni EÚ, aby sa zabránilo riziku fragmentácie vnútorného trhu v cestnej doprave prostredníctvom jednostranných vnútroštátnych opatrení na boj proti sociálnemu dampingu. Úspešné opatrenia EÚ môžu vytvoriť priaznivé podmienky na ďalšie otvorenie trhu (4).

| 1.7. | EHSV žiada Komisiu a členské štáty, ktoré sú predovšetkým zodpovedné za presadzovanie právnych predpisov v oblasti cestnej dopravy aj v sociálnej oblasti, aby prednostne venovali pozornosť týmto otázkam:






  — | zabezpečenie plnej spolupráce medzi orgánmi dohľadu v oblasti práce a cestnej dopravy v členských štátoch EÚ, |
| --- | --- | --- |

1.7.

EHSV žiada Komisiu a členské štáty, ktoré sú predovšetkým zodpovedné za presadzovanie právnych predpisov v oblasti cestnej dopravy aj v sociálnej oblasti, aby prednostne venovali pozornosť týmto otázkam:

—

zabezpečenie plnej spolupráce medzi orgánmi dohľadu v oblasti práce a cestnej dopravy v členských štátoch EÚ,

| — | konsolidácia údajov vnútroštátnych elektronických registrov podnikov cestnej dopravy [pozri nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 (5), článok 16] so sociálnou a pracovnou evidenciou vodičov z povolania s cieľom zlepšiť cezhraničné vymáhanie a pôsobiť proti zneužitiu alebo podvodu, |
| --- | --- |

—

konsolidácia údajov vnútroštátnych elektronických registrov podnikov cestnej dopravy [pozri nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 (5), článok 16] so sociálnou a pracovnou evidenciou vodičov z povolania s cieľom zlepšiť cezhraničné vymáhanie a pôsobiť proti zneužitiu alebo podvodu,

| — | urýchlené uskutočnenie prepojenia vnútroštátnych registrov na európskej úrovni prostredníctvom Európskeho registra podnikov cestnej dopravy (ERRU), ktoré sa malo realizovať v decembri 2012, s cieľom zlepšiť cezhraničné presadzovanie právnych predpisov a spoluprácu medzi členskými štátmi; v tejto súvislosti by sa mohlo zvážiť využitie informačného systému o vnútornom trhu (IMI) (6), |
| --- | --- |

—

urýchlené uskutočnenie prepojenia vnútroštátnych registrov na európskej úrovni prostredníctvom Európskeho registra podnikov cestnej dopravy (ERRU), ktoré sa malo realizovať v decembri 2012, s cieľom zlepšiť cezhraničné presadzovanie právnych predpisov a spoluprácu medzi členskými štátmi; v tejto súvislosti by sa mohlo zvážiť využitie informačného systému o vnútornom trhu (IMI) (6),

| — | plné presadzovanie povinných miním v odvetví cestnej dopravy stanovených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 (7) (nariadenie Rím I), ako aj smernice Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES (8) o vysielaní pracovníkov a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/67/EÚ (9) o presadzovaní danej smernice. EHSV poukazuje na zámer Komisie preskúmať smernice 96/71/ES a 2014/67/EÚ s cieľom zistiť, či sú potrebné usmernenia alebo iné opatrenia na uľahčenie účinnej implementácie s právnou istotou v odvetví cestnej dopravy. |
| --- | --- |

—

plné presadzovanie povinných miním v odvetví cestnej dopravy stanovených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 (7) (nariadenie Rím I), ako aj smernice Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES (8) o vysielaní pracovníkov a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/67/EÚ (9) o presadzovaní danej smernice. EHSV poukazuje na zámer Komisie preskúmať smernice 96/71/ES a 2014/67/EÚ s cieľom zistiť, či sú potrebné usmernenia alebo iné opatrenia na uľahčenie účinnej implementácie s právnou istotou v odvetví cestnej dopravy.

| 1.8. | EHSV zdôrazňuje, že posilnená kontrola dodržiavania predpisov nesmie viesť k neprimeraným požiadavkám, ktoré bránia normálnej hospodárskej súťaži medzi európskymi dopravnými spoločnosťami a dokončeniu vnútorného trhu v odvetví cestnej dopravy. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV zdôrazňuje, že posilnená kontrola dodržiavania predpisov nesmie viesť k neprimeraným požiadavkám, ktoré bránia normálnej hospodárskej súťaži medzi európskymi dopravnými spoločnosťami a dokončeniu vnútorného trhu v odvetví cestnej dopravy.

| 1.9. | EHSV tiež poukazuje na to, že pri navrhovaní zjednodušenia ustanovení týkajúcich sa prístupu na trh, vrátane kabotáže, by Komisia mohla zvážiť možnosť zosúladiť pravidlá týkajúce sa cestnej nákladnej dopravy s predpismi, ktoré sa uplatňujú na dočasné poskytovanie služieb vo všeobecnosti so zreteľom na špecifický charakter odvetvia dopravy. Zjednodušenie pravidiel prístupu na trh poskytne základ pre jednotnejšie presadzovanie a lepšiu kultúru dodržiavania predpisov, ktoré by obmedzili príležitosti na sociálny damping. Zjednodušenie by malo byť úzko prepojené s dôrazným presadzovaním dohodnutých opatrení, aby sa zabránilo sociálnemu dampingu. |
| --- | --- |

1.9.

EHSV tiež poukazuje na to, že pri navrhovaní zjednodušenia ustanovení týkajúcich sa prístupu na trh, vrátane kabotáže, by Komisia mohla zvážiť možnosť zosúladiť pravidlá týkajúce sa cestnej nákladnej dopravy s predpismi, ktoré sa uplatňujú na dočasné poskytovanie služieb vo všeobecnosti so zreteľom na špecifický charakter odvetvia dopravy. Zjednodušenie pravidiel prístupu na trh poskytne základ pre jednotnejšie presadzovanie a lepšiu kultúru dodržiavania predpisov, ktoré by obmedzili príležitosti na sociálny damping. Zjednodušenie by malo byť úzko prepojené s dôrazným presadzovaním dohodnutých opatrení, aby sa zabránilo sociálnemu dampingu.

| 1.10. | EHSV žiada Komisiu a členské štáty, aby podporovali výmenu informácií a najlepších postupov o účinnom presadzovaní v boji proti zneužívaniu a sociálnemu dampingu. V tejto súvislosti sa bude organizovať konferencia EÚ na vysokej úrovni s cieľom prezentovať a šíriť najlepšie postupy. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV žiada Komisiu a členské štáty, aby podporovali výmenu informácií a najlepších postupov o účinnom presadzovaní v boji proti zneužívaniu a sociálnemu dampingu. V tejto súvislosti sa bude organizovať konferencia EÚ na vysokej úrovni s cieľom prezentovať a šíriť najlepšie postupy.

| 1.11. | EHSV žiada Komisiu, aby vyzvala členské štáty, aby sa zapojili do projektov na podporu a stimuláciu vyhovujúcich podnikov prostredníctvom účinných a funkčných systémov hodnotenia rizika. |
| --- | --- |

1.11.

EHSV žiada Komisiu, aby vyzvala členské štáty, aby sa zapojili do projektov na podporu a stimuláciu vyhovujúcich podnikov prostredníctvom účinných a funkčných systémov hodnotenia rizika.

2.   Súčasný stav odvetvia a trhu

| 2.1. | Cestná nákladná doprava je hnacou silou európskeho hospodárstva. Predstavuje 73 % vnútrozemskej nákladnej dopravy. Nákladná doprava predstavuje takmer 2 % európskeho HDP. Podiel medzinárodnej dopravy mierne vzrástol od roku 2004 do roku 2012 z 30 % na 33 %. Počet kabotážnych prepráv sa zvýšil o 50 %, ale ich podiel na trhu je stále nízky (len 5 %). Od roku 2005 do roku 2012 vnútroštátna nákladná doprava klesla o 9,1 %, kým doprava prepravcami tretej krajiny bola najrýchlejšie rastúcim segmentom trhu cestnej nákladnej dopravy: od roku 2004 do roku 2012 vzrástla o viac ako 80 % (10). |
| --- | --- |

2.1.

Cestná nákladná doprava je hnacou silou európskeho hospodárstva. Predstavuje 73 % vnútrozemskej nákladnej dopravy. Nákladná doprava predstavuje takmer 2 % európskeho HDP. Podiel medzinárodnej dopravy mierne vzrástol od roku 2004 do roku 2012 z 30 % na 33 %. Počet kabotážnych prepráv sa zvýšil o 50 %, ale ich podiel na trhu je stále nízky (len 5 %). Od roku 2005 do roku 2012 vnútroštátna nákladná doprava klesla o 9,1 %, kým doprava prepravcami tretej krajiny bola najrýchlejšie rastúcim segmentom trhu cestnej nákladnej dopravy: od roku 2004 do roku 2012 vzrástla o viac ako 80 % (10).

| 2.2. | Len v roku 2013 sa kabotážne prepravy zvýšili o 20 %. Najväčšie percento kabotážnych prepráv sa uskutočňuje v západnej Európe. Až 86 % z celkovej kabotáže sa teda uskutočňuje v Nemecku, vo Francúzsku, v Taliansku, Spojenom kráľovstve, Belgicku a vo Švédsku (11). Podľa štúdie (12) pre Európsku komisiu väčšinu vnútroštátnej dopravy vykonávajú domáci dopravcovia so sídlom v tomto členskom štáte. |
| --- | --- |

2.2.

Len v roku 2013 sa kabotážne prepravy zvýšili o 20 %. Najväčšie percento kabotážnych prepráv sa uskutočňuje v západnej Európe. Až 86 % z celkovej kabotáže sa teda uskutočňuje v Nemecku, vo Francúzsku, v Taliansku, Spojenom kráľovstve, Belgicku a vo Švédsku (11). Podľa štúdie (12) pre Európsku komisiu väčšinu vnútroštátnej dopravy vykonávajú domáci dopravcovia so sídlom v tomto členskom štáte.

| 2.3. | V správe Európskej komisie o stave trhu uverejnenej v roku 2014 sa tvrdí, že mzdy, absolútna úroveň nákladov na pracovnú silu a ďalšie prvky odmeňovania sa v rámci EÚ celkovo približujú (13). Pretrvávajúce rozdiely údajne zodpovedajú všeobecnému rozdielu v mzdovej úrovni medzi členskými štátmi EÚ-12 (EÚ-13) a EÚ-15 (EÚ-15 znamená členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ pred rokom 2004 a EÚ-12 alebo EÚ-13 sú štáty, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004 a neskôr). |
| --- | --- |

2.3.

V správe Európskej komisie o stave trhu uverejnenej v roku 2014 sa tvrdí, že mzdy, absolútna úroveň nákladov na pracovnú silu a ďalšie prvky odmeňovania sa v rámci EÚ celkovo približujú (13). Pretrvávajúce rozdiely údajne zodpovedajú všeobecnému rozdielu v mzdovej úrovni medzi členskými štátmi EÚ-12 (EÚ-13) a EÚ-15 (EÚ-15 znamená členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ pred rokom 2004 a EÚ-12 alebo EÚ-13 sú štáty, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004 a neskôr).

| 2.4. | Tieto rozdiely je potrebné vnímať v špecifickom kontexte odvetvia cestnej nákladnej dopravy, ktoré sa vyznačuje vysokou mobilitou pracovnej sily a silnou cezhraničnou činnosťou. Hoci sú tieto rozdiely v mzdách na vnútornom trhu ako celku neodvratné, ak sa využívajú spôsobom, ktorý obchádza zákon alebo je s ním v rozpore, môžu mať vplyv na podmienky hospodárskej súťaže v odvetví a na situáciu vodičov, ako je uvedené v nasledujúcom pododseku (14). |
| --- | --- |

2.4.

Tieto rozdiely je potrebné vnímať v špecifickom kontexte odvetvia cestnej nákladnej dopravy, ktoré sa vyznačuje vysokou mobilitou pracovnej sily a silnou cezhraničnou činnosťou. Hoci sú tieto rozdiely v mzdách na vnútornom trhu ako celku neodvratné, ak sa využívajú spôsobom, ktorý obchádza zákon alebo je s ním v rozpore, môžu mať vplyv na podmienky hospodárskej súťaže v odvetví a na situáciu vodičov, ako je uvedené v nasledujúcom pododseku (14).

| 2.5. | Je známe, že odvetvie cestnej nákladnej dopravy čelí mnohým ďalším výzvam. Trpí nedostatkom kvalifikovaných šoférov a je aj naďalej neatraktívnym odvetvím pre mladých ľudí a ženy predovšetkým v dôsledku zlých pracovných podmienok, nízkych platov, nedostatku kariérnych vyhliadok a nedostatočnej rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom (15). Hoci sa toto stanovisko zameriava na potrebu riešiť sociálny damping v sektore, uznáva sa, že pokrok pri riešení uvedených problémov môže pozitívne prispieť aj k obmedzeniu sociálneho dampingu. |
| --- | --- |

2.5.

Je známe, že odvetvie cestnej nákladnej dopravy čelí mnohým ďalším výzvam. Trpí nedostatkom kvalifikovaných šoférov a je aj naďalej neatraktívnym odvetvím pre mladých ľudí a ženy predovšetkým v dôsledku zlých pracovných podmienok, nízkych platov, nedostatku kariérnych vyhliadok a nedostatočnej rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom (15). Hoci sa toto stanovisko zameriava na potrebu riešiť sociálny damping v sektore, uznáva sa, že pokrok pri riešení uvedených problémov môže pozitívne prispieť aj k obmedzeniu sociálneho dampingu.

3.   Pravidlá EÚ vzťahujúce sa na odvetvie cestnej nákladnej dopravy

| 3.1. | Nasledujúce právne predpisy a judikatúra EÚ majú osobitný význam pre toto stanovisko.






  a. | Prístup k povolaniu a prístup na trh:






  — | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá prístupu k povolaniu prevádzkovateľa cestnej dopravy, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

Nasledujúce právne predpisy a judikatúra EÚ majú osobitný význam pre toto stanovisko.

a.

Prístup k povolaniu a prístup na trh:

—

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá prístupu k povolaniu prevádzkovateľa cestnej dopravy,

| — | nariadenie (ES) č. 1072/2009 (16) o spoločných pravidlách prístupu nákladnej cestnej dopravy na medzinárodný trh; |
| --- | --- |

—

nariadenie (ES) č. 1072/2009 (16) o spoločných pravidlách prístupu nákladnej cestnej dopravy na medzinárodný trh;

| b. | právne predpisy v sociálnej oblasti určené pre cestnú dopravu:






  — | smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/15/ES (17) o organizácii pracovnej doby osôb vykonávajúcich mobilné činnosti v cestnej doprave, |
| --- | --- | --- |

b.

právne predpisy v sociálnej oblasti určené pre cestnú dopravu:

—

smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/15/ES (17) o organizácii pracovnej doby osôb vykonávajúcich mobilné činnosti v cestnej doprave,

| — | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 (18) o čase jazdy, prestávke a dobe odpočinku v odvetví cestnej dopravy; |
| --- | --- |

—

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 (18) o čase jazdy, prestávke a dobe odpočinku v odvetví cestnej dopravy;

| c. | ďalšie príslušné právne predpisy EÚ (v sociálnej oblasti atď.), ktoré sa vzťahujú na všetky priemyselné odvetvia:






  — | nariadenie (ES) č. 593/2008 (nariadenie Rím I) o rozhodnom práve pre zmluvné záväzky, |
| --- | --- | --- |

c.

ďalšie príslušné právne predpisy EÚ (v sociálnej oblasti atď.), ktoré sa vzťahujú na všetky priemyselné odvetvia:

—

nariadenie (ES) č. 593/2008 (nariadenie Rím I) o rozhodnom práve pre zmluvné záväzky,

| — | rozhodnutia Súdneho dvora vo veciach Koelzsch (z 15. marca 2011) a Voogsgeerd (z 15. decembra 2011), ktoré vysvetľujú uplatňovanie nariadenia Rím I na konkrétne okolnosti v odvetví cestnej dopravy, |
| --- | --- |

—

rozhodnutia Súdneho dvora vo veciach Koelzsch (z 15. marca 2011) a Voogsgeerd (z 15. decembra 2011), ktoré vysvetľujú uplatňovanie nariadenia Rím I na konkrétne okolnosti v odvetví cestnej dopravy,

| — | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (19) a sprievodné vykonávacie nariadenie (ES) č. 987/2009 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia, |
| --- | --- |

—

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (19) a sprievodné vykonávacie nariadenie (ES) č. 987/2009 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia,

| — | smernica 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb, |
| --- | --- |

—

smernica 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb,

| — | smernica 2014/67/EÚ o presadzovaní smernice o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb. |
| --- | --- |

—

smernica 2014/67/EÚ o presadzovaní smernice o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb.

| 3.2. | Smernica o vysielaní pracovníkov a jej vykonávacia smernica sa uplatňujú všade tam, kde sú splnené všetky podmienky stanovené v smernici o vysielaní pracovníkov. Smernice sa preto vzťahujú len na dočasné vysielania mimo krajiny, kde vodič zvyčajne pracuje. Smernicou o vysielaní pracovníkov sa v prípade potreby zabezpečuje minimálna mzda a plnenie niektorých ďalších ustanovení o sociálnom zabezpečení členského štátu, v ktorom sa práca vykonáva. V opačnom prípade sa rozhodné právo bude upravovať zmluvou a nariadením Rím I o rozhodnom práve pre zmluvy (nariadenie (ES) č. 593/2008). Podľa nariadenia Rím I sa uprednostnia záväzné pracovnoprávne predpisy platné v krajine, v ktorej alebo z ktorej sa práca zvyčajne vykonáva, bez ohľadu na domovskú základňu zamestnanca či právo zvolené v pracovnej zmluve. Odkaz na rozhodnutia Európskeho súdneho dvora uvedené vyššie v bode 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Smernica o vysielaní pracovníkov a jej vykonávacia smernica sa uplatňujú všade tam, kde sú splnené všetky podmienky stanovené v smernici o vysielaní pracovníkov. Smernice sa preto vzťahujú len na dočasné vysielania mimo krajiny, kde vodič zvyčajne pracuje. Smernicou o vysielaní pracovníkov sa v prípade potreby zabezpečuje minimálna mzda a plnenie niektorých ďalších ustanovení o sociálnom zabezpečení členského štátu, v ktorom sa práca vykonáva. V opačnom prípade sa rozhodné právo bude upravovať zmluvou a nariadením Rím I o rozhodnom práve pre zmluvy (nariadenie (ES) č. 593/2008). Podľa nariadenia Rím I sa uprednostnia záväzné pracovnoprávne predpisy platné v krajine, v ktorej alebo z ktorej sa práca zvyčajne vykonáva, bez ohľadu na domovskú základňu zamestnanca či právo zvolené v pracovnej zmluve. Odkaz na rozhodnutia Európskeho súdneho dvora uvedené vyššie v bode 3.1.

| 3.3. | V mnohých situáciách bude zložité preukázať, že podľa nariadenia Rím I alebo smernice o vysielaní pracovníkov sa uprednostnia iné ustanovenia ako právne predpisy domovskej základne alebo zmluvne dohodnuté právne predpisy. Pri rozhodovaní o rozhodnom práve budú potom orgány presadzovania práva posudzovať všetky príslušné prvky vrátane požiadavky na skutočné prepojenie s domovskou základňou pre uplatňovanie tohto práva. |
| --- | --- |

3.3.

V mnohých situáciách bude zložité preukázať, že podľa nariadenia Rím I alebo smernice o vysielaní pracovníkov sa uprednostnia iné ustanovenia ako právne predpisy domovskej základne alebo zmluvne dohodnuté právne predpisy. Pri rozhodovaní o rozhodnom práve budú potom orgány presadzovania práva posudzovať všetky príslušné prvky vrátane požiadavky na skutočné prepojenie s domovskou základňou pre uplatňovanie tohto práva.

| 3.4. | EHSV poukazuje na to, že smernica 96/71/ES o vysielaní pracovníkov sa v sektore cestnej dopravy uplatňuje rôznymi spôsobmi. V rámci plánovaného balíka v oblasti mobility pracovníkov je preto dôležité kontrolovať implementáciu tejto smernice a presadzovanie smernice 2014/67/EÚ, aby sa zaistilo jednotné a účinné presadzovanie. |
| --- | --- |

3.4.

EHSV poukazuje na to, že smernica 96/71/ES o vysielaní pracovníkov sa v sektore cestnej dopravy uplatňuje rôznymi spôsobmi. V rámci plánovaného balíka v oblasti mobility pracovníkov je preto dôležité kontrolovať implementáciu tejto smernice a presadzovanie smernice 2014/67/EÚ, aby sa zaistilo jednotné a účinné presadzovanie.

| 3.5. | Ako už bolo uvedené, najmä pravidlá o prístupe na trh v oblasti cestnej dopravy vrátane kabotáže sú nejasné a zložité a vykladajú a vykonávajú sa v rôznych členských štátoch. To vytvára právnu neistotu pre všetkých zúčastnených a sťažuje kontrolu súladu. |
| --- | --- |

3.5.

Ako už bolo uvedené, najmä pravidlá o prístupe na trh v oblasti cestnej dopravy vrátane kabotáže sú nejasné a zložité a vykladajú a vykonávajú sa v rôznych členských štátoch. To vytvára právnu neistotu pre všetkých zúčastnených a sťažuje kontrolu súladu.

| 3.6. | Uvedené problémy týkajúce sa vykonávania spolu so snahou urýchlene riešiť otázku sociálneho dampingu viedli k situácii, keď viacero členských štátov prijalo vnútroštátne právne predpisy s cieľom vyriešiť problém miezd a sociálnych štandardov. Tieto opatrenia už sťažujú riadne fungovanie vnútorného trhu, napríklad pokiaľ ide o minimálne mzdy v jednotlivých štátoch a pravidlá týkajúce sa času jazdy a času odpočinku (20). |
| --- | --- |

3.6.

Uvedené problémy týkajúce sa vykonávania spolu so snahou urýchlene riešiť otázku sociálneho dampingu viedli k situácii, keď viacero členských štátov prijalo vnútroštátne právne predpisy s cieľom vyriešiť problém miezd a sociálnych štandardov. Tieto opatrenia už sťažujú riadne fungovanie vnútorného trhu, napríklad pokiaľ ide o minimálne mzdy v jednotlivých štátoch a pravidlá týkajúce sa času jazdy a času odpočinku (20).

4.   Problém a koho sa týka

| 4.1. | Toto prieskumné stanovisko sa zaoberá sociálnym dampingom a kabotážou v cestnej nákladnej doprave. Pre západoeurópskych prevádzkovateľov dopravy je práca stále najväčšou zložkou prevádzkových nákladov. Naopak, prevádzkovatelia so sídlom v strednej a východnej Európe majú najvyššie priemerné náklady na palivo. Iná štruktúra nákladov môže tiež umožniť viac investícií. Za týchto okolností sú niektorí prevádzkovatelia dopravy zo štátov EÚ-15 v konkurenčnej nevýhode a snažia sa využívať pracovnú silu s nízkou mzdou. Dopravcovia zo štátov EÚ-15, ako aj EÚ-13, to niekedy robia prostredníctvom systémov, ktoré obchádzajú alebo porušujú právne predpisy EÚ alebo vnútroštátne právne predpisy [t. j. nariadenie (ES) č. 1071/2009, smernicu 96/71/ES, atď.], alebo prostredníctvom systémov schránkových spoločností. Medzery v právnych predpisoch a mobilný charakter dopravných činností môžu sťažovať odhalenie nezákonných systémov. Ako sa uvádza v bode 4.6, náklady na prácu možno znížiť aj úplne zákonným spôsobom. V každom prípade to však bude často spôsobovať napätie. |
| --- | --- |

4.1.

Toto prieskumné stanovisko sa zaoberá sociálnym dampingom a kabotážou v cestnej nákladnej doprave. Pre západoeurópskych prevádzkovateľov dopravy je práca stále najväčšou zložkou prevádzkových nákladov. Naopak, prevádzkovatelia so sídlom v strednej a východnej Európe majú najvyššie priemerné náklady na palivo. Iná štruktúra nákladov môže tiež umožniť viac investícií. Za týchto okolností sú niektorí prevádzkovatelia dopravy zo štátov EÚ-15 v konkurenčnej nevýhode a snažia sa využívať pracovnú silu s nízkou mzdou. Dopravcovia zo štátov EÚ-15, ako aj EÚ-13, to niekedy robia prostredníctvom systémov, ktoré obchádzajú alebo porušujú právne predpisy EÚ alebo vnútroštátne právne predpisy [t. j. nariadenie (ES) č. 1071/2009, smernicu 96/71/ES, atď.], alebo prostredníctvom systémov schránkových spoločností. Medzery v právnych predpisoch a mobilný charakter dopravných činností môžu sťažovať odhalenie nezákonných systémov. Ako sa uvádza v bode 4.6, náklady na prácu možno znížiť aj úplne zákonným spôsobom. V každom prípade to však bude často spôsobovať napätie.

| 4.2. | Strany negatívne ovplyvnené praktikami sociálneho dampingu sú najmä podniky prevádzkujúce nákladnú dopravu, ktoré sa neuchyľujú k takýmto praktikám, a vodiči z povolania, prinajmenšom v členských štátoch EÚ-15. Poškodzuje sa tiež imidž serióznych subjektov, ktoré sú vystavené negatívnym vplyvom týchto jednostranných opatrení uvedených v bode 3.6. To je dôvod, prečo Európska komisia plánuje v roku 2016 predložiť návrhy s cieľom riešiť problém sociálneho dampingu v cestnej doprave. Bez riadnej a dôkladnej analýzy trhu cestnej nákladnej dopravy však len ťažko možno očakávať primeraný návrh. Údaje na vnútroštátnej úrovni sú už dostupné prostredníctvom vnútroštátnych elektronických registrov podnikov cestnej dopravy. Údaje na úrovni EÚ by spravidla mali byť k dispozícii prostredníctvom Európskeho registra podnikov cestnej dopravy (ERRU), ktorý mal do decembra 2012 spojiť elektronické registre podnikov a uľahčiť výmenu údajov o dobrom mene podnikov v súlade s nariadením (ES) č. 1071/2009. ERRU doteraz nebol zavedený. EHSV vyjadruje nad tým poľutovanie a domnieva sa, že tento nedostatok má negatívny vplyv na kontrolu dodržiavania právnych predpisov. |
| --- | --- |

4.2.

Strany negatívne ovplyvnené praktikami sociálneho dampingu sú najmä podniky prevádzkujúce nákladnú dopravu, ktoré sa neuchyľujú k takýmto praktikám, a vodiči z povolania, prinajmenšom v členských štátoch EÚ-15. Poškodzuje sa tiež imidž serióznych subjektov, ktoré sú vystavené negatívnym vplyvom týchto jednostranných opatrení uvedených v bode 3.6. To je dôvod, prečo Európska komisia plánuje v roku 2016 predložiť návrhy s cieľom riešiť problém sociálneho dampingu v cestnej doprave. Bez riadnej a dôkladnej analýzy trhu cestnej nákladnej dopravy však len ťažko možno očakávať primeraný návrh. Údaje na vnútroštátnej úrovni sú už dostupné prostredníctvom vnútroštátnych elektronických registrov podnikov cestnej dopravy. Údaje na úrovni EÚ by spravidla mali byť k dispozícii prostredníctvom Európskeho registra podnikov cestnej dopravy (ERRU), ktorý mal do decembra 2012 spojiť elektronické registre podnikov a uľahčiť výmenu údajov o dobrom mene podnikov v súlade s nariadením (ES) č. 1071/2009. ERRU doteraz nebol zavedený. EHSV vyjadruje nad tým poľutovanie a domnieva sa, že tento nedostatok má negatívny vplyv na kontrolu dodržiavania právnych predpisov.

| 4.3. | Pokiaľ ide o vodičov z povolania, nezákonné postupy sa týkajú najmä:






  — | miezd: odmeňovanie podľa krajiny domovskej základne vodiča (zásada krajiny pôvodu) je úplne normálne a prijateľné, ak sú splnené právne podmienky, existujú však prípady, najmä pri kabotáži, v ktorých sa táto zásada zneužíva v rozpore so záväznými ustanoveniami smernice o vysielaní pracovníkov alebo nariadenia Rím I, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Pokiaľ ide o vodičov z povolania, nezákonné postupy sa týkajú najmä:

—

miezd: odmeňovanie podľa krajiny domovskej základne vodiča (zásada krajiny pôvodu) je úplne normálne a prijateľné, ak sú splnené právne podmienky, existujú však prípady, najmä pri kabotáži, v ktorých sa táto zásada zneužíva v rozpore so záväznými ustanoveniami smernice o vysielaní pracovníkov alebo nariadenia Rím I,

| — | pracovných podmienok: nevhodné plánovanie ciest vodiča, čo vedie k nadmernému času jazdy; odmeňovanie len času jazdy a nie činností v rámci pracovného času, ako je nakladanie a vykladanie, |
| --- | --- |

—

pracovných podmienok: nevhodné plánovanie ciest vodiča, čo vedie k nadmernému času jazdy; odmeňovanie len času jazdy a nie činností v rámci pracovného času, ako je nakladanie a vykladanie,

| — | sociálneho zabezpečenia: neplatenie odvodov sociálneho zabezpečenia zamestnávateľmi, čo má vážny vplyv na práva a výhody vodičov a ich rodín, |
| --- | --- |

—

sociálneho zabezpečenia: neplatenie odvodov sociálneho zabezpečenia zamestnávateľmi, čo má vážny vplyv na práva a výhody vodičov a ich rodín,

| — | zdravotných výhod: spoločnosť účtuje vodičom zdravotné poistenie a/alebo lekársku starostlivosť atď. |
| --- | --- |

—

zdravotných výhod: spoločnosť účtuje vodičom zdravotné poistenie a/alebo lekársku starostlivosť atď.

| 4.4. | Viacero podnikov vyvinulo zložité a nejasné systémy zamestnávania, pričom využíva cezhraničný charakter a vysokú mobilitu odvetvia a obracia sa na agentúry, spoločnosti pre zamestnávanie alebo fiktívne spoločnosti (systém schránkových spoločností) so sídlom v členských štátoch s nízkou ochranou a nízkymi pracovnými a sociálnymi štandardmi. V závislosti od okolností môžu byť tieto opatrenia hraničné alebo protiprávne, najmä tam, kde sú fiktívne väzby medzi pracovnou zmluvou a krajinou s nízkymi mzdami a nízkymi sociálnymi štandardmi. |
| --- | --- |

4.4.

Viacero podnikov vyvinulo zložité a nejasné systémy zamestnávania, pričom využíva cezhraničný charakter a vysokú mobilitu odvetvia a obracia sa na agentúry, spoločnosti pre zamestnávanie alebo fiktívne spoločnosti (systém schránkových spoločností) so sídlom v členských štátoch s nízkou ochranou a nízkymi pracovnými a sociálnymi štandardmi. V závislosti od okolností môžu byť tieto opatrenia hraničné alebo protiprávne, najmä tam, kde sú fiktívne väzby medzi pracovnou zmluvou a krajinou s nízkymi mzdami a nízkymi sociálnymi štandardmi.

| 4.5. | Zložité systémy zamestnávania v cestnej doprave sťažujú vystopovanie podnikov a rozhodnutie o ich zodpovednosti napríklad v prípade pohľadávok týkajúcich sa miezd alebo sociálnych dávok. Naopak, tieto pochybné praktiky zamestnávania ešte viac sťažujú zahraničným vodičom – nehovoriac o vodičoch z tretích krajín – pochopiť a uplatňovať svoje práva a výhody a získať k nim prístup. |
| --- | --- |

4.5.

Zložité systémy zamestnávania v cestnej doprave sťažujú vystopovanie podnikov a rozhodnutie o ich zodpovednosti napríklad v prípade pohľadávok týkajúcich sa miezd alebo sociálnych dávok. Naopak, tieto pochybné praktiky zamestnávania ešte viac sťažujú zahraničným vodičom – nehovoriac o vodičoch z tretích krajín – pochopiť a uplatňovať svoje práva a výhody a získať k nim prístup.

| 4.6. | Príklady postupov, ktoré môžu byť v rozpore s právom, sú:






  — | fungovanie cez schránkové spoločnosti – to je od roku 2011 zakázané v dôsledku prijatia a nadobudnutia účinnosti nariadenia (ES) č. 1071/2009, ktorým sa ustanovuje, že právo založiť si spoločnosť v členskom štáte je priznané a trvá iba v prípade, že spoločnosť má „skutočné a stabilné miesto usadenia“, |
| --- | --- | --- |

4.6.

Príklady postupov, ktoré môžu byť v rozpore s právom, sú:

—

fungovanie cez schránkové spoločnosti – to je od roku 2011 zakázané v dôsledku prijatia a nadobudnutia účinnosti nariadenia (ES) č. 1071/2009, ktorým sa ustanovuje, že právo založiť si spoločnosť v členskom štáte je priznané a trvá iba v prípade, že spoločnosť má „skutočné a stabilné miesto usadenia“,

| — | uplatňovanie odmeňovania a podmienok krajiny domovskej základne, a nie povinných pravidiel krajiny, v ktorej alebo z ktorej vodič zvyčajne vykonáva činnosť – ak je to v rozpore so smernicou o vysielaní pracovníkov a s nariadením Rím I (rozhodnutie Súdneho dvora vo veci Koelzsch), ako je vysvetlené vyššie v oddiele 3, |
| --- | --- |

—

uplatňovanie odmeňovania a podmienok krajiny domovskej základne, a nie povinných pravidiel krajiny, v ktorej alebo z ktorej vodič zvyčajne vykonáva činnosť – ak je to v rozpore so smernicou o vysielaní pracovníkov a s nariadením Rím I (rozhodnutie Súdneho dvora vo veci Koelzsch), ako je vysvetlené vyššie v oddiele 3,

| — | odmeňovanie za najazdené kilometre – to je v rozpore s nariadením (ES) č. 561/2006, ktoré zakazuje tento druh platby, keďže predstavuje riziko pre bezpečnosť cestnej premávky, |
| --- | --- |

—

odmeňovanie za najazdené kilometre – to je v rozpore s nariadením (ES) č. 561/2006, ktoré zakazuje tento druh platby, keďže predstavuje riziko pre bezpečnosť cestnej premávky,

| — | žiť niekoľko mesiacov v kamióne a v jeho blízkosti s obmedzeným alebo chýbajúcim prístupom k sociálnym zariadeniam, teplému jedlu atď. je v rozpore s Chartou základných práv Európskej únie, článok 31 ‘Každý pracovník má právo na pracovné podmienky, ktoré zohľadňujú jeho zdravie, bezpečnosť a dôstojnosť’. |
| --- | --- |

—

žiť niekoľko mesiacov v kamióne a v jeho blízkosti s obmedzeným alebo chýbajúcim prístupom k sociálnym zariadeniam, teplému jedlu atď. je v rozpore s Chartou základných práv Európskej únie, článok 31 ‘Každý pracovník má právo na pracovné podmienky, ktoré zohľadňujú jeho zdravie, bezpečnosť a dôstojnosť’.

Je zrejmé, že tiež nastanú situácie, keď náklady bude možné znížiť úplne zákonným spôsobom, napríklad vytvorením dcérskej spoločnosti alebo využitím nezávislej agentúry pre zamestnávanie.

| 4.7. | Kabotáž znamená vnútroštátnu prepravu tovaru, ktorú v hostiteľskom členskom štáte dočasne vykonávajú zahraniční prevádzkovatelia dopravy. Termín ‘dočasne’ sa vymedzuje v nariadení (ES) č. 1072/2009 ako tri kabotáže v lehote nie dlhšej ako sedem dní po vykonaní medzinárodnej prepravy do hostiteľského štátu. Presadzovanie a kontrola kabotáže sú zložité preto, lebo nariadenie o prístupe na trh neuľahčuje presadzovanie. Bráni orgánom presadzovania práva požadovať ďalšie dokumenty na kontrolu dodržiavania pravidiel kabotáže. Okrem toho, samotné pravidlá nie sú jasné vo viacerých bodoch a v rôznych členských štátoch sa chápu odlišne. To je napríklad prípad vymedzenia cesty. To viedlo k nízkej miere kontrol na cestách aj v priestoroch spoločností. |
| --- | --- |

4.7.

Kabotáž znamená vnútroštátnu prepravu tovaru, ktorú v hostiteľskom členskom štáte dočasne vykonávajú zahraniční prevádzkovatelia dopravy. Termín ‘dočasne’ sa vymedzuje v nariadení (ES) č. 1072/2009 ako tri kabotáže v lehote nie dlhšej ako sedem dní po vykonaní medzinárodnej prepravy do hostiteľského štátu. Presadzovanie a kontrola kabotáže sú zložité preto, lebo nariadenie o prístupe na trh neuľahčuje presadzovanie. Bráni orgánom presadzovania práva požadovať ďalšie dokumenty na kontrolu dodržiavania pravidiel kabotáže. Okrem toho, samotné pravidlá nie sú jasné vo viacerých bodoch a v rôznych členských štátoch sa chápu odlišne. To je napríklad prípad vymedzenia cesty. To viedlo k nízkej miere kontrol na cestách aj v priestoroch spoločností.

| 4.8. | EHSV sa domnieva, že rozdielna štruktúra nákladov v štátoch EÚ-13 pritiahne spoločnosti. Ako taká nie je problémom z hľadiska vnútorného trhu. Je však potrebné uviesť, že pokiaľ spoločnosti vykonávajúce činnosť, ktoré majú mať sídlo v štátoch EÚ-13, sú v skutočnosti zriadené vo forme schránkových spoločností, ktoré nevykonávajú skutočnú činnosť v rámci štátov EÚ-13, hrozí sociálny damping. V roku 2013 európski sociálni partneri z oblasti cestnej dopravy, Európska federácia pracovníkov v doprave (ETF) a Medzinárodná únia cestnej dopravy (IRU) v reakcii na plány Európskej komisie liberalizovať pravidlá kabotáže signalizovali, že trh nie je pripravený na úplné otvorenie vnútroštátnej nákladnej dopravy hospodárskej súťaži práve z dôvodu sociálnych a fiškálnych rozdielov v rámci EÚ (21). Medzinárodná únia cestnej dopravy a Európska federácia pracovníkov v doprave žiadali, aby sa pravidlá nemenili, ale namiesto toho aby sa účinnejšie presadzovali. |
| --- | --- |

4.8.

EHSV sa domnieva, že rozdielna štruktúra nákladov v štátoch EÚ-13 pritiahne spoločnosti. Ako taká nie je problémom z hľadiska vnútorného trhu. Je však potrebné uviesť, že pokiaľ spoločnosti vykonávajúce činnosť, ktoré majú mať sídlo v štátoch EÚ-13, sú v skutočnosti zriadené vo forme schránkových spoločností, ktoré nevykonávajú skutočnú činnosť v rámci štátov EÚ-13, hrozí sociálny damping. V roku 2013 európski sociálni partneri z oblasti cestnej dopravy, Európska federácia pracovníkov v doprave (ETF) a Medzinárodná únia cestnej dopravy (IRU) v reakcii na plány Európskej komisie liberalizovať pravidlá kabotáže signalizovali, že trh nie je pripravený na úplné otvorenie vnútroštátnej nákladnej dopravy hospodárskej súťaži práve z dôvodu sociálnych a fiškálnych rozdielov v rámci EÚ (21). Medzinárodná únia cestnej dopravy a Európska federácia pracovníkov v doprave žiadali, aby sa pravidlá nemenili, ale namiesto toho aby sa účinnejšie presadzovali.

| 4.9. | EHSV tiež upozorňuje na potrebu zabezpečiť, aby vodiči z tretích krajín, ktorých zamestnávajú spoločnosti EÚ, boli prijímaní do zamestnania pri úplnom dodržiavaní platných pravidiel týkajúcich sa prisťahovalectva, pracovali za podmienok, že sa dodržiavajú záväzné právne predpisy, a boli im vydávané osvedčenia vodiča v súlade s požiadavkami právnych predpisov EÚ. |
| --- | --- |

4.9.

EHSV tiež upozorňuje na potrebu zabezpečiť, aby vodiči z tretích krajín, ktorých zamestnávajú spoločnosti EÚ, boli prijímaní do zamestnania pri úplnom dodržiavaní platných pravidiel týkajúcich sa prisťahovalectva, pracovali za podmienok, že sa dodržiavajú záväzné právne predpisy, a boli im vydávané osvedčenia vodiča v súlade s požiadavkami právnych predpisov EÚ.

| 4.10. | Práve v tejto súvislosti treba chápať súčasné zameranie Komisie na sociálny damping, ako je uvedené v politických prioritách predsedu Junckera a pracovnom programe na rok 2015 a ako Rada, okrem iného, uviedla v rámci programu luxemburského predsedníctva Rady. |
| --- | --- |

4.10.

Práve v tejto súvislosti treba chápať súčasné zameranie Komisie na sociálny damping, ako je uvedené v politických prioritách predsedu Junckera a pracovnom programe na rok 2015 a ako Rada, okrem iného, uviedla v rámci programu luxemburského predsedníctva Rady.

Okrem návrhu platformy na boj proti neprihlásenej práci a sociálnemu dampingu, ktorý je pripravený na schválenie, Komisia oznámila dve významné iniciatívy:

| — | preskúmanie právnych predpisov v oblasti cestnej dopravy s cieľom objasniť pravidlá týkajúce sa zariadení a kabotáže a uľahčiť kontroly, |
| --- | --- |

—

preskúmanie právnych predpisov v oblasti cestnej dopravy s cieľom objasniť pravidlá týkajúce sa zariadení a kabotáže a uľahčiť kontroly,

| — | balíček opatrení týkajúci sa mobility práce s cieľom zabrániť obchádzaniu a zneužívaniu. |
| --- | --- |

—

balíček opatrení týkajúci sa mobility práce s cieľom zabrániť obchádzaniu a zneužívaniu.

Je dôležité, aby sa dosiahol úspech v týchto bodoch s cieľom zabrániť rozdrobeniu vnútorného trhu v doprave prostredníctvom vnútroštátnych vykonávacích opatrení a vytvoriť podmienky na ďalšie otvorenie trhu v tomto odvetví.

| 4.11. | EHSV by rozšíril možnosť zjednodušenia pravidiel prístupu na trh na kabotáž zavedením pravidla podobného pravidlu, ktoré sa vzťahuje na cezhraničné poskytovanie služieb vo všeobecnosti. To znamená jasné spojenie práva poskytovať služby kabotáže s ich dočasným charakterom. Tým by sa zabránilo nekonečnému a systematickému hromadeniu sedemdňových lehôt kabotáže, ktoré sa v súčasnosti zdá možné, a ujasnilo by sa, kde vzniká povinnosť vytvoriť podnik v hostiteľskej krajine. Zabránilo by sa tiež súčasným rozdielom v interpretácii pomerne podrobných, ale nejasných ustanovení v súčasných pravidlách. |
| --- | --- |

4.11.

EHSV by rozšíril možnosť zjednodušenia pravidiel prístupu na trh na kabotáž zavedením pravidla podobného pravidlu, ktoré sa vzťahuje na cezhraničné poskytovanie služieb vo všeobecnosti. To znamená jasné spojenie práva poskytovať služby kabotáže s ich dočasným charakterom. Tým by sa zabránilo nekonečnému a systematickému hromadeniu sedemdňových lehôt kabotáže, ktoré sa v súčasnosti zdá možné, a ujasnilo by sa, kde vzniká povinnosť vytvoriť podnik v hostiteľskej krajine. Zabránilo by sa tiež súčasným rozdielom v interpretácii pomerne podrobných, ale nejasných ustanovení v súčasných pravidlách.

V Bruseli 17. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Ú. v. EÚ C 291, 4.9.2015, s. 14.

1

(2)  Program luxemburského predsedníctva, s. 12.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 458, 19.12.2014, s. 43.

3

(4)  EHSV v tejto súvislosti odkazuje na posúdenie, ktoré bolo súčasťou správy Komisie v roku 2014 o stave trhu cestnej dopravy v Únii, COM(2014) 222 final.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 300, 14.11.2009, s. 51.

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1024/2012 (Ú. v. EÚ L 316, 14.11.2012, s. 1).

6

(7)  Ú. v. EÚ L 177, 4.7.2008, s. 6.

7

(8)  Ú. v. ES L 18, 21.1.1997, s. 1.

8

(9)  Ú. v. EÚ L 159, 28.5.2014, s. 11.

9

(10)  Štúdia Výboru Európskeho parlamentu pre zamestnanosť a sociálne veci „Podmienky zamestnania v odvetví medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy“, 2015.

10

„Podmienky zamestnania v odvetví medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy“

(11)  Tamže.

11

(12)  Zber a analýza údajov o štruktúre odvetvia cestnej nákladnej dopravy v Európskej únii, AECOM, 2014.

12

Zber a analýza údajov o štruktúre odvetvia cestnej nákladnej dopravy v Európskej únii

(13)  Správa Európskej komisie o stave trhu cestnej dopravy v Únii, COM(2014) 222 final.

13

(14)  Správa Európskej komisie o stave trhu cestnej dopravy v Únii, COM(2014) 222 final, oddiel 3.2.

14

(15)  Pozri poznámku pod čiarou č. 12.

15

(16)  Ú. v. ES L 300, 14.11.2009, s. 72.

16

(17)  Ú. v. ES L 80, 23.3.2002, s. 35.

17

(18)  Ú. v. EÚ L 102, 11.4.2006, s. 1.

18

(19)  Ú. v. EÚ L 166, 30.4.2004, s. 1.

19

(20)  Tlačová správa Komisie z 19. mája 2015 a článok uverejnený vo Financial Times19. mája 2015„Protesty z odvetvia cestnej nákladnej dopravy nútia Brusel konať“. Pozri tiež Bulletin GR MOVE, 183. vydanie, 12.9.2014 a odpovede Komisie na otázky v Európskom parlamente E 006597 – 14, E 007161 – 14.

20

Financial Times

(21)  Návrh partnerov sociálneho sektora týkajúci sa balíka politických opatrení na budúcu revíziu nariadenia (EÚ) č. 1071/2009 o prístupe k profesii a nariadenia (EÚ) č. 1072/2009 o prístupe na trh cestnej nákladnej dopravy, 2013.

21

Návrh partnerov sociálneho sektora týkajúci sa balíka politických opatrení na budúcu revíziu nariadenia (EÚ) č. 1071/2009 o prístupe k profesii a nariadenia (EÚ) č. 1072/2009 o prístupe na trh cestnej nákladnej dopravy

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/183 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/183

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zlepšenie fungovania Európskej únie využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy“ a na tému „Možný vývoj a úpravy súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie“

(2016/C 013/27)

| Spravodajca: | Luca JAHIER |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |

Spravodajca:

Luca JAHIER

Pomocný spravodajca:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Európsky parlament sa 19. mája 2015 rozhodol podľa článku 304 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Zlepšenie fungovania Európskej únie využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy“

a

„Možný vývoj a úpravy súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie“.

„Možný vývoj a úpravy súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie“.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra 2015) prijal 185 hlasmi za, pričom 4 členovia hlasovali proti a 4 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

Úvod

| 1.1. | Toto stanovisko je vypracované na žiadosť Európskeho parlamentu v kontexte dvoch správ Výboru pre ústavné veci, konkrétne: Zlepšenie fungovania Európskej únie využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy (spravodajcovia pani Bresso a pán Brok) a Možný vývoj a úpravy súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie (spravodajca pán Verhofstadt). |
| --- | --- |

1.1.

Toto stanovisko je vypracované na žiadosť Európskeho parlamentu v kontexte dvoch správ Výboru pre ústavné veci, konkrétne: Zlepšenie fungovania Európskej únie využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy (spravodajcovia pani Bresso a pán Brok) a Možný vývoj a úpravy súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie (spravodajca pán Verhofstadt).

Zlepšenie fungovania Európskej únie využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy

Možný vývoj a úpravy súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie

| 1.2. | EHSV víta iniciatívu Európskeho parlamentu. Predpokladá sa, že značnou mierou prispeje k obnoveniu rozpravy o budúcnosti Európskej únie. EHSV už prijal niekoľko stanovísk na túto tému a zaviazal sa ďalej prispievať k práci Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV víta iniciatívu Európskeho parlamentu. Predpokladá sa, že značnou mierou prispeje k obnoveniu rozpravy o budúcnosti Európskej únie. EHSV už prijal niekoľko stanovísk na túto tému a zaviazal sa ďalej prispievať k práci Európskeho parlamentu.

| 1.3. | EHSV je inštitucionálnym zástupcom organizovanej občianskej spoločnosti (1) na európskej úrovni a jeho členovia „vykonávajú svoju funkciu úplne nezávisle a vo všeobecnom záujme Únie“
   (2). EHSV ako poradný orgán európskych inštitúcií zabezpečuje od svojho vzniku účinnú, rozsiahlu a konzistentnú účasť zástupcov organizovanej európskej občianskej spoločnosti na tvorbe politiky a rozhodovaní v EÚ. Pomáha teda zabezpečovať, že sa rozhodnutia prijímajú čo najotvorenejším spôsobom a čo najbližšie k občanom (3), a tým prispieva k implementácii zásad subsidiarity a proporcionality, ktorými sa riadi využívanie kompetencií Únie (4). |
| --- | --- |

1.3.

EHSV je inštitucionálnym zástupcom organizovanej občianskej spoločnosti (1) na európskej úrovni a jeho členovia „vykonávajú svoju funkciu úplne nezávisle a vo všeobecnom záujme Únie“
   (2). EHSV ako poradný orgán európskych inštitúcií zabezpečuje od svojho vzniku účinnú, rozsiahlu a konzistentnú účasť zástupcov organizovanej európskej občianskej spoločnosti na tvorbe politiky a rozhodovaní v EÚ. Pomáha teda zabezpečovať, že sa rozhodnutia prijímajú čo najotvorenejším spôsobom a čo najbližšie k občanom (3), a tým prispieva k implementácii zásad subsidiarity a proporcionality, ktorými sa riadi využívanie kompetencií Únie (4).

1

„vykonávajú svoju funkciu úplne nezávisle a vo všeobecnom záujme Únie“

2

3

4

2.   Európa na rázcestí: využitie príležitosti

Európa na rázcestí: využitie príležitosti

| 2.1. | Takmer šesť rokov po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy nastolil Európsky parlament otázku, či Európska únia dokáže vyriešiť svoje problémy tým, že plne využije súčasné ustanovenia Lisabonskej zmluvy, alebo či bude potrebné preskúmať niektoré oblasti politiky a súčasné inštitucionálne usporiadanie Európskej únie. |
| --- | --- |

2.1.

Takmer šesť rokov po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy nastolil Európsky parlament otázku, či Európska únia dokáže vyriešiť svoje problémy tým, že plne využije súčasné ustanovenia Lisabonskej zmluvy, alebo či bude potrebné preskúmať niektoré oblasti politiky a súčasné inštitucionálne usporiadanie Európskej únie.

| 2.2. | Kríza, ktorá sa začala v roku 2008, odhalila vážne nedostatky v usporiadaní eurozóny a inštitucionálnej štruktúre EÚ, ktoré podnietili urýchlené prijatie opatrení na prispôsobenie sa a inováciu. Tieto zmeny preukázali odolnosť európskych inštitúcií a ich schopnosť prekonať hrozbu všeobecného rozpadu eurozóny. Výsledkom bolo navyše zavedenie mechanizmov solidarity a pomoci, ktoré v histórii EÚ nemajú obdobu. EÚ musí napriek tomu znovu dosiahnuť dostatočnú úroveň rastu na zlepšenie prostredia pre podniky a zachovanie pracovných miest, zníženie nezamestnanosti, sociálnych nerovností a asymetrického rozvoja medzi členskými štátmi a regiónmi. Doposiaľ prijaté opatrenia na podporu rastu nepostačovali na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

2.2.

Kríza, ktorá sa začala v roku 2008, odhalila vážne nedostatky v usporiadaní eurozóny a inštitucionálnej štruktúre EÚ, ktoré podnietili urýchlené prijatie opatrení na prispôsobenie sa a inováciu. Tieto zmeny preukázali odolnosť európskych inštitúcií a ich schopnosť prekonať hrozbu všeobecného rozpadu eurozóny. Výsledkom bolo navyše zavedenie mechanizmov solidarity a pomoci, ktoré v histórii EÚ nemajú obdobu. EÚ musí napriek tomu znovu dosiahnuť dostatočnú úroveň rastu na zlepšenie prostredia pre podniky a zachovanie pracovných miest, zníženie nezamestnanosti, sociálnych nerovností a asymetrického rozvoja medzi členskými štátmi a regiónmi. Doposiaľ prijaté opatrenia na podporu rastu nepostačovali na dosiahnutie týchto cieľov.

| 2.3. | Hospodárske problémy však viedli k sérii naliehavých hospodárskych a fiškálnych iniciatív zameraných na riešenie hlbokej finančnej a hospodárskej krízy. Tieto opatrenia vyvolali vážne obavy týkajúce sa demokratickej zodpovednosti a ich sociálneho vplyvu, ktoré neboli dostatočne zohľadnené. Dôležité je, že reakcia na krízu poukázala na obavy spojené s transparentnosťou, zodpovednosťou a udržateľnosťou európskych rozhodnutí okrem iného z dôvodu opakovaného návratu k medzivládnemu prístupu. |
| --- | --- |

2.3.

Hospodárske problémy však viedli k sérii naliehavých hospodárskych a fiškálnych iniciatív zameraných na riešenie hlbokej finančnej a hospodárskej krízy. Tieto opatrenia vyvolali vážne obavy týkajúce sa demokratickej zodpovednosti a ich sociálneho vplyvu, ktoré neboli dostatočne zohľadnené. Dôležité je, že reakcia na krízu poukázala na obavy spojené s transparentnosťou, zodpovednosťou a udržateľnosťou európskych rozhodnutí okrem iného z dôvodu opakovaného návratu k medzivládnemu prístupu.

| 2.4. | Počas krízy sa prevažná väčšina členských štátov EÚ uchýlila k podpisu medzivládnych zmlúv, ktoré sú právnymi nástrojmi uzatvorenými nad rámec postupov stanovených v zmluvách EÚ. Patria sem Zmluva o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii a Zmluva o založení Európskeho mechanizmu pre stabilitu. Tieto zmluvy boli schválené bez zásadnej transparentnej alebo verejnej diskusie. Takýto medzivládny prístup, ktorý reprezentuje Európska rada, môže byť vysvetlený na základe finančného rozmeru krízy a naliehavej potreby rýchlo zaviesť významné nástroje na prekonanie tejto krízy. S tým súvisí otázka potenciálneho konfliktu medzi medzivládnym charakterom týchto zmlúv a vlastnými zásadami „právneho štátu“ EÚ. |
| --- | --- |

2.4.

Počas krízy sa prevažná väčšina členských štátov EÚ uchýlila k podpisu medzivládnych zmlúv, ktoré sú právnymi nástrojmi uzatvorenými nad rámec postupov stanovených v zmluvách EÚ. Patria sem Zmluva o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii a Zmluva o založení Európskeho mechanizmu pre stabilitu. Tieto zmluvy boli schválené bez zásadnej transparentnej alebo verejnej diskusie. Takýto medzivládny prístup, ktorý reprezentuje Európska rada, môže byť vysvetlený na základe finančného rozmeru krízy a naliehavej potreby rýchlo zaviesť významné nástroje na prekonanie tejto krízy. S tým súvisí otázka potenciálneho konfliktu medzi medzivládnym charakterom týchto zmlúv a vlastnými zásadami „právneho štátu“ EÚ.

| 2.5. | EÚ je v súčasnosti nútená čeliť rastúcej fragmentácii, veľmi rozdeľujúcej hospodárskej, sociálnej a politickej kríze spojenej s rastúcimi občianskymi nepokojmi, ktoré spôsobujú čoraz väčšie rozdiely. V dnešnej Európe sa obnovujú predsudky, národné stereotypy, prehlbujú sa rozdiely medzi ľuďmi a krajinami a rastú populistické a protieurópske hnutia. Je preto naliehavo potrebné podporovať to, čo ľudí v Európe zjednocuje, a nie to, čo ich rozdeľuje. Pôjde o dlhý proces, ktorý by sa mal začať okamžite. |
| --- | --- |

2.5.

EÚ je v súčasnosti nútená čeliť rastúcej fragmentácii, veľmi rozdeľujúcej hospodárskej, sociálnej a politickej kríze spojenej s rastúcimi občianskymi nepokojmi, ktoré spôsobujú čoraz väčšie rozdiely. V dnešnej Európe sa obnovujú predsudky, národné stereotypy, prehlbujú sa rozdiely medzi ľuďmi a krajinami a rastú populistické a protieurópske hnutia. Je preto naliehavo potrebné podporovať to, čo ľudí v Európe zjednocuje, a nie to, čo ich rozdeľuje. Pôjde o dlhý proces, ktorý by sa mal začať okamžite.

| 2.6. | Je to aj Európa, kde majú občania obmedzenú dôveru v európske inštitúcie a kde sa tradičné demokratické politiky prísne sledujú. V zásade sa to odráža na vnútroštátnej úrovni, ako sme to mali možnosť vidieť na nedávnych výsledkoch volieb. Vplyv je však veľmi citeľný na európskej úrovni. Vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 získali približne jednu štvrtinu všetkých kresiel kandidáti strán, ktoré boli skeptické buď voči európskemu projektu, alebo voči niektorým politikám EÚ. Aj napriek zodpovednosti za krízu na vnútroštátnej úrovni sa občania domnievajú, že za sociálno-ekonomické problémy je zodpovedná „Európa“ alebo že inštitúcie EÚ nerobia dosť na zlepšenie ich každodenného života. Stále však existuje značná väčšina voličov, ktorí podporujú ďalšiu európsku integráciu. |
| --- | --- |

2.6.

Je to aj Európa, kde majú občania obmedzenú dôveru v európske inštitúcie a kde sa tradičné demokratické politiky prísne sledujú. V zásade sa to odráža na vnútroštátnej úrovni, ako sme to mali možnosť vidieť na nedávnych výsledkoch volieb. Vplyv je však veľmi citeľný na európskej úrovni. Vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 získali približne jednu štvrtinu všetkých kresiel kandidáti strán, ktoré boli skeptické buď voči európskemu projektu, alebo voči niektorým politikám EÚ. Aj napriek zodpovednosti za krízu na vnútroštátnej úrovni sa občania domnievajú, že za sociálno-ekonomické problémy je zodpovedná „Európa“ alebo že inštitúcie EÚ nerobia dosť na zlepšenie ich každodenného života. Stále však existuje značná väčšina voličov, ktorí podporujú ďalšiu európsku integráciu.

vnútroštátnej

európskej

| 2.7. | Riziko odchodu Spojeného kráľovstva z EÚ na základe referenda v roku 2017 alebo skôr a pretrvávajúca nestabilita v Grécku ďalej prispievajú k tomu, že sa EÚ nachádza na politickej križovatke. Mohlo by sa tvrdiť, že Európa stratila svoje smerovanie, pokiaľ ide o prehĺbenie európskej integrácie, a že je tu množstvo otáznikov, pokiaľ ide o jej súčasný a budúci vývoj. V minulosti totiž európsku integráciu poháňala vízia (mier, zmierenie, blahobyt atď.) a dnešná EÚ je voči hrozbám a výzvam „reaktívna“ namiesto toho, aby stimulovala tento proces. |
| --- | --- |

2.7.

Riziko odchodu Spojeného kráľovstva z EÚ na základe referenda v roku 2017 alebo skôr a pretrvávajúca nestabilita v Grécku ďalej prispievajú k tomu, že sa EÚ nachádza na politickej križovatke. Mohlo by sa tvrdiť, že Európa stratila svoje smerovanie, pokiaľ ide o prehĺbenie európskej integrácie, a že je tu množstvo otáznikov, pokiaľ ide o jej súčasný a budúci vývoj. V minulosti totiž európsku integráciu poháňala vízia (mier, zmierenie, blahobyt atď.) a dnešná EÚ je voči hrozbám a výzvam „reaktívna“ namiesto toho, aby stimulovala tento proces.

| 2.8. | Na druhej strane, ako uviedol pán Van Rompuy, bývalý predseda Európskej rady, v súčasnosti sa EÚ musí usilovať o dosiahnutie správnej rovnováhy medzi Európou, ktorá „poskytuje možnosti“, schopnou otvárať nové príležitosti, a Európou, ktorá sa „stará“ a dokáže podporovať svojich občanov (5). Práve vďaka tejto synergii posilnenej o nový rozmer účasti, budú môcť európski občania, a teda aj politici, znovu získať dôveru v európsky projekt v duchu preambuly Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| --- | --- |

2.8.

Na druhej strane, ako uviedol pán Van Rompuy, bývalý predseda Európskej rady, v súčasnosti sa EÚ musí usilovať o dosiahnutie správnej rovnováhy medzi Európou, ktorá „poskytuje možnosti“, schopnou otvárať nové príležitosti, a Európou, ktorá sa „stará“ a dokáže podporovať svojich občanov (5). Práve vďaka tejto synergii posilnenej o nový rozmer účasti, budú môcť európski občania, a teda aj politici, znovu získať dôveru v európsky projekt v duchu preambuly Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

5

| 2.9. | Medzi vnútorné problémy, ktorým čelí EÚ, treba zaradiť aj rastúci počet kľúčových vonkajších výziev. Popri rastúcej nestabilite na východnej a južnej hranici EÚ patria medzi ne rastúce obavy a neistota spojená s terorizmom, migračnými tlakmi, energetickou bezpečnosťou a územnou súdržnosťou. |
| --- | --- |

2.9.

Medzi vnútorné problémy, ktorým čelí EÚ, treba zaradiť aj rastúci počet kľúčových vonkajších výziev. Popri rastúcej nestabilite na východnej a južnej hranici EÚ patria medzi ne rastúce obavy a neistota spojená s terorizmom, migračnými tlakmi, energetickou bezpečnosťou a územnou súdržnosťou.

| 2.10. | V týchto mimoriadne náročných podmienkach je naliehavo potrebné znovu otvoriť diskusiu o účinnom fungovaní EÚ a úlohe zmlúv v tomto procese. Je to vhodná chvíľa preskúmať, ako dosiahnuť lepšie výsledky pre európskych občanov a upraviť a posilniť súčasné inštitucionálne usporiadanie. |
| --- | --- |

2.10.

V týchto mimoriadne náročných podmienkach je naliehavo potrebné znovu otvoriť diskusiu o účinnom fungovaní EÚ a úlohe zmlúv v tomto procese. Je to vhodná chvíľa preskúmať, ako dosiahnuť lepšie výsledky pre európskych občanov a upraviť a posilniť súčasné inštitucionálne usporiadanie.

| 2.11. | Rovnako dôležitá je potreba obnovenia dôvery prostredníctvom väčšieho zamerania sa na vysvetľovanie výhod EÚ občanom, ako aj načúvania občanom a organizáciám zastupujúcim občiansku spoločnosť. Pretrváva názor, že EÚ nebola úspešná ani pri formulovaní, ani pri vykonávaní udržateľných, inkluzívnych a vyvážených stratégií zameraných na investície a rast a na znižovanie nerovností. EÚ navyše nedokázala poskytnúť svojim občanom konkrétne výsledky, za čo sčasti nesú zodpovednosť členské štáty. Konečným výsledkom je rastúci nedostatok dôvery občanov v EÚ, pocit, že inštitúcie EÚ neprimerane zasahujú do miestnych záležitostí a čoraz väčšie množstvo dezinformácií. Obnovenie dôvery v EÚ je zásadným krokom. EÚ sa ocitla na rázcestí a podpora zo strany jej občanov bude mať rozhodujúci význam, aby sa v tomto smere pohla vpred. |
| --- | --- |

2.11.

Rovnako dôležitá je potreba obnovenia dôvery prostredníctvom väčšieho zamerania sa na vysvetľovanie výhod EÚ občanom, ako aj načúvania občanom a organizáciám zastupujúcim občiansku spoločnosť. Pretrváva názor, že EÚ nebola úspešná ani pri formulovaní, ani pri vykonávaní udržateľných, inkluzívnych a vyvážených stratégií zameraných na investície a rast a na znižovanie nerovností. EÚ navyše nedokázala poskytnúť svojim občanom konkrétne výsledky, za čo sčasti nesú zodpovednosť členské štáty. Konečným výsledkom je rastúci nedostatok dôvery občanov v EÚ, pocit, že inštitúcie EÚ neprimerane zasahujú do miestnych záležitostí a čoraz väčšie množstvo dezinformácií. Obnovenie dôvery v EÚ je zásadným krokom. EÚ sa ocitla na rázcestí a podpora zo strany jej občanov bude mať rozhodujúci význam, aby sa v tomto smere pohla vpred.

3.   Lepšie využívanie existujúcich európskych zmlúv

Lepšie využívanie existujúcich európskych zmlúv

| 3.1. | Existujúce európske zmluvy nepochybne poskytujú veľké množstvo nevyužitých príležitostí, ktoré by sa mohli využiť na zlepšenie politík, a tým na posilnenie EÚ zvnútra aj navonok. Či sa už skúmajú hlbšie politické opatrenia alebo zlepšovanie vykonávania, existuje veľké množstvo oblastí politiky a technických nástrojov, ktoré by sa mohli použiť. Malo by ísť o aktuálnu prioritu Európskej únie a jej inštitucionálneho usporiadania. |
| --- | --- |

3.1.

Existujúce európske zmluvy nepochybne poskytujú veľké množstvo nevyužitých príležitostí, ktoré by sa mohli využiť na zlepšenie politík, a tým na posilnenie EÚ zvnútra aj navonok. Či sa už skúmajú hlbšie politické opatrenia alebo zlepšovanie vykonávania, existuje veľké množstvo oblastí politiky a technických nástrojov, ktoré by sa mohli použiť. Malo by ísť o aktuálnu prioritu Európskej únie a jej inštitucionálneho usporiadania.

| 3.2. | Aj napriek potrebe preskúmať niektoré prvky súčasného inštitucionálneho rámca Európskej únie prostredníctvom konkrétnych zmien zmluvy treba zohľadniť, že v súčasnosti na to nie sú podmienky. EHSV sa tak bude zaoberať iba problematikou zmien a úprav zmlúv, ak a keď to bude vhodné. |
| --- | --- |

3.2.

Aj napriek potrebe preskúmať niektoré prvky súčasného inštitucionálneho rámca Európskej únie prostredníctvom konkrétnych zmien zmluvy treba zohľadniť, že v súčasnosti na to nie sú podmienky. EHSV sa tak bude zaoberať iba problematikou zmien a úprav zmlúv, ak a keď to bude vhodné.

| 3.3. | Kľúčom k obnoveniu dôvery občanov v EÚ je potreba zabezpečiť súdržnosť a súlad medzi všetkými politikami a činnosťami EÚ, ako je uvedené v článku 7 ZFEÚ, čím sa zlepší implementácia existujúcich zmlúv. Znamenalo by to vyváženie územnej súdržnosti s hospodárskym a sociálnym rozmerom zmlúv. Bude potrebné plne uplatňovať najmä článok 3 ZEÚ, v ktorom sa okrem iného uvádza, že základom EÚ musí byť „... sociálne trhové hospodárstvo s vysokou konkurencieschopnosťou zamerané na dosiahnutie plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku, ako aj vysokú úroveň ochrany životného prostredia a zlepšenie jeho kvality ... (ktoré) podporuje hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť a solidaritu medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

3.3.

Kľúčom k obnoveniu dôvery občanov v EÚ je potreba zabezpečiť súdržnosť a súlad medzi všetkými politikami a činnosťami EÚ, ako je uvedené v článku 7 ZFEÚ, čím sa zlepší implementácia existujúcich zmlúv. Znamenalo by to vyváženie územnej súdržnosti s hospodárskym a sociálnym rozmerom zmlúv. Bude potrebné plne uplatňovať najmä článok 3 ZEÚ, v ktorom sa okrem iného uvádza, že základom EÚ musí byť „... sociálne trhové hospodárstvo s vysokou konkurencieschopnosťou zamerané na dosiahnutie plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku, ako aj vysokú úroveň ochrany životného prostredia a zlepšenie jeho kvality ... (ktoré) podporuje hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť a solidaritu medzi členskými štátmi“.

„... sociálne trhové hospodárstvo s vysokou konkurencieschopnosťou zamerané na dosiahnutie plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku, ako aj vysokú úroveň ochrany životného prostredia a zlepšenie jeho kvality ... (ktoré) podporuje hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť a solidaritu medzi členskými štátmi“

| 3.4. | Medzi ďalšie príklady nedostatočne využívaných existujúcich ustanovení zmlúv patrí päť horizontálnych doložiek ZFEÚ, ktoré sa týkajú podpory rovnosti medzi mužmi a ženami (článok 8), zabezpečenia vysokej úrovne zamestnanosti, zaručenia primeranej sociálnej ochrany a boja proti sociálnemu vylúčeniu (článok 9), boja proti diskriminácii (článok 10), ochrany životného prostredia (článok 11) a ochrany spotrebiteľov (článok 12). V budúcnosti by sa tieto doložky mali používať na podporu väčšieho vzájomného prepojenia medzi európskymi politikami a väčšej zodpovednosti, pokiaľ ide o občanov EÚ. |
| --- | --- |

3.4.

Medzi ďalšie príklady nedostatočne využívaných existujúcich ustanovení zmlúv patrí päť horizontálnych doložiek ZFEÚ, ktoré sa týkajú podpory rovnosti medzi mužmi a ženami (článok 8), zabezpečenia vysokej úrovne zamestnanosti, zaručenia primeranej sociálnej ochrany a boja proti sociálnemu vylúčeniu (článok 9), boja proti diskriminácii (článok 10), ochrany životného prostredia (článok 11) a ochrany spotrebiteľov (článok 12). V budúcnosti by sa tieto doložky mali používať na podporu väčšieho vzájomného prepojenia medzi európskymi politikami a väčšej zodpovednosti, pokiaľ ide o občanov EÚ.

| 3.5. | Okrem toho existuje veľké množstvo politických oblastí, ktoré neboli dostatočne využité. Hlavným nástrojom na integráciu 28 členských štátov je však vnútorný trh
   (6). Mal by sa doplniť ďalšou integráciou s cieľom stimulovať rast, konkurencieschopnosť, zamestnanosť a dosiahnuť prínos pre všetkých občanov a regióny EÚ. Na tento účel sú potrebné zásadné iniciatívy EÚ, a to najmä v oblasti trhov s výrobkami, energetiky, dopravy, služieb, trhov práce, verejného obstarávania, duševného vlastníctva a digitálneho hospodárstva. Vnútroštátne reformy by okrem toho mali byť transparentnejšie v daňovej oblasti, riešiť nekalú daňovú súťaž a mala by ich dopĺňať širšia škála politických opatrení EÚ (7). |
| --- | --- |

3.5.

Okrem toho existuje veľké množstvo politických oblastí, ktoré neboli dostatočne využité. Hlavným nástrojom na integráciu 28 členských štátov je však vnútorný trh
   (6). Mal by sa doplniť ďalšou integráciou s cieľom stimulovať rast, konkurencieschopnosť, zamestnanosť a dosiahnuť prínos pre všetkých občanov a regióny EÚ. Na tento účel sú potrebné zásadné iniciatívy EÚ, a to najmä v oblasti trhov s výrobkami, energetiky, dopravy, služieb, trhov práce, verejného obstarávania, duševného vlastníctva a digitálneho hospodárstva. Vnútroštátne reformy by okrem toho mali byť transparentnejšie v daňovej oblasti, riešiť nekalú daňovú súťaž a mala by ich dopĺňať širšia škála politických opatrení EÚ (7).

vnútorný trh

6

7

| 3.6. | Dve hlavné odvetvové zoskupenia, ktoré majú podliehať posilneným európskym politikám, by mali byť energetická únia a jednotný digitálny trh. Ten je predmetom pripravovaného osobitného stanoviska EHSV, a preto sa ním v tomto stanovisku nebudeme podrobne zaoberať. |
| --- | --- |

3.6.

Dve hlavné odvetvové zoskupenia, ktoré majú podliehať posilneným európskym politikám, by mali byť energetická únia a jednotný digitálny trh. Ten je predmetom pripravovaného osobitného stanoviska EHSV, a preto sa ním v tomto stanovisku nebudeme podrobne zaoberať.

energetická únia

jednotný digitálny trh

| 3.7. | EÚ by s cieľom prekonať vonkajšiu hrozbu energetickej neistoty mohla uplatňovať existujúce ustanovenia článku 194 ZFEÚ a napredovať smerom k energetickej únii. EHSV v energetickej politike dôsledne presadzoval „viac Európy“ a žiadal, aby sa solidarita stala hnacou silou rozvoja európskej energetickej politiky. Článkom 194 by sa umožnilo vytvorenie efektívneho a transparentného systému riadenia energetickej únie, ktorý by viedol k účinnejšej energetickej politike EÚ, zníženiu nákladov, pridanej hodnote pre občanov a zlepšeniu obrazu EÚ vo vzťahu k medzinárodným partnerom. Neoddeliteľnou súčasťou tohto procesu je podpora získavania energie z obnoviteľných zdrojov a podpora podnikov pri prechode na iné druhy energie. |
| --- | --- |

3.7.

EÚ by s cieľom prekonať vonkajšiu hrozbu energetickej neistoty mohla uplatňovať existujúce ustanovenia článku 194 ZFEÚ a napredovať smerom k energetickej únii. EHSV v energetickej politike dôsledne presadzoval „viac Európy“ a žiadal, aby sa solidarita stala hnacou silou rozvoja európskej energetickej politiky. Článkom 194 by sa umožnilo vytvorenie efektívneho a transparentného systému riadenia energetickej únie, ktorý by viedol k účinnejšej energetickej politike EÚ, zníženiu nákladov, pridanej hodnote pre občanov a zlepšeniu obrazu EÚ vo vzťahu k medzinárodným partnerom. Neoddeliteľnou súčasťou tohto procesu je podpora získavania energie z obnoviteľných zdrojov a podpora podnikov pri prechode na iné druhy energie.

| 3.8. | Skutočný pokrok pri posilňovaní inkluzívneho rastu, konkurencieschopnosti, zamestnanosti a výhod pre všetkých občanov a regióny EÚ by sa navyše mohol dosiahnuť nasledujúcim strednodobým preskúmaním stratégie Európa 2020. Vyžadovalo by si to reformy zamerané na investície EÚ, aby sa posilnila konkurencieschopnosť a inovácie, zamestnanosť, efektívne využívanie zdrojov, udržateľná reindustrializácia, počet a kvalita pracovných miest, rovnosť na trhu práce, sociálna a regionálna súdržnosť, začlenenie a dobre fungujúci vnútorný trh. EHSV zdôrazňuje, že EÚ nepotrebuje úplne novú stratégiu, ale oveľa účinnejšiu stratégiu Európa 2020 (8) vrátane čoraz účinnejšieho, vyváženého a demokratického návrhu európskeho semestra. |
| --- | --- |

3.8.

Skutočný pokrok pri posilňovaní inkluzívneho rastu, konkurencieschopnosti, zamestnanosti a výhod pre všetkých občanov a regióny EÚ by sa navyše mohol dosiahnuť nasledujúcim strednodobým preskúmaním stratégie Európa 2020. Vyžadovalo by si to reformy zamerané na investície EÚ, aby sa posilnila konkurencieschopnosť a inovácie, zamestnanosť, efektívne využívanie zdrojov, udržateľná reindustrializácia, počet a kvalita pracovných miest, rovnosť na trhu práce, sociálna a regionálna súdržnosť, začlenenie a dobre fungujúci vnútorný trh. EHSV zdôrazňuje, že EÚ nepotrebuje úplne novú stratégiu, ale oveľa účinnejšiu stratégiu Európa 2020 (8) vrátane čoraz účinnejšieho, vyváženého a demokratického návrhu európskeho semestra.

stratégie Európa 2020

8

| 3.9. | Prostredníctvom reformy systému vlastných zdrojov EÚ, zjednodušením súčasného systému príspevkov a platieb členským štátom, predstavením nového systému vlastných zdrojov a reformou systému korekcií by sa mohlo prispieť k dosiahnutiu úspor z rozsahu a uskutočneniu politických cieľov EÚ. Prechod na vlastné zdroje by znamenal, že pôvodný článok 201 Rímskej zmluvy (súčasný článok 311 ZFEÚ) by sa prvýkrát náležite a plne vykonal. Pre EHSV je dôležité, aby systém vlastných zdrojov spĺňal niekoľko kritérií. Tieto kritériá by mali zahŕňať spravodlivosť, efektívnosť, stabilitu, transparentnosť, jednoduchosť, zodpovednosť, rozpočtovú disciplínu, zameranie na európsku pridanú hodnotu, subsidiaritu a daňovú suverenitu. Na dosiahnutie týchto cieľov sa navrhuje využiť príležitosť, ktorú ponúka nasledujúce strednodobé preskúmanie rozpočtu EÚ s cieľom prijať príslušné návrhy Montiho skupiny na vysokej úrovni. Hlavným cieľom musí byť posilnenie autonómnosti rozpočtu EÚ v záujme stimulačného účinku a väčšej doplnkovosti s národnými rozpočtami. Tým sa priamo prispeje k dosiahnutiu úspor z rozsahu a k realizácii politických cieľov EÚ (9). |
| --- | --- |

3.9.

Prostredníctvom reformy systému vlastných zdrojov EÚ, zjednodušením súčasného systému príspevkov a platieb členským štátom, predstavením nového systému vlastných zdrojov a reformou systému korekcií by sa mohlo prispieť k dosiahnutiu úspor z rozsahu a uskutočneniu politických cieľov EÚ. Prechod na vlastné zdroje by znamenal, že pôvodný článok 201 Rímskej zmluvy (súčasný článok 311 ZFEÚ) by sa prvýkrát náležite a plne vykonal. Pre EHSV je dôležité, aby systém vlastných zdrojov spĺňal niekoľko kritérií. Tieto kritériá by mali zahŕňať spravodlivosť, efektívnosť, stabilitu, transparentnosť, jednoduchosť, zodpovednosť, rozpočtovú disciplínu, zameranie na európsku pridanú hodnotu, subsidiaritu a daňovú suverenitu. Na dosiahnutie týchto cieľov sa navrhuje využiť príležitosť, ktorú ponúka nasledujúce strednodobé preskúmanie rozpočtu EÚ s cieľom prijať príslušné návrhy Montiho skupiny na vysokej úrovni. Hlavným cieľom musí byť posilnenie autonómnosti rozpočtu EÚ v záujme stimulačného účinku a väčšej doplnkovosti s národnými rozpočtami. Tým sa priamo prispeje k dosiahnutiu úspor z rozsahu a k realizácii politických cieľov EÚ (9).

vlastných zdrojov

9

| 3.10. | EÚ takisto potrebuje reformy na posilnenie zmyslu pre spoločné občianstvo na európskej úrovni. Pocit spoločného európskeho občianstva však nevznikne bez účasti občanov na rozhodovacom procese na európskej úrovni. Znamená to vytvárať pocit účasti na spoločnom procese pre spoločnú vec vo všetkých členských štátoch po celej Európe. Jednou z možností, ako to dosiahnuť, by bolo dať občanom možnosť voliť poslancov Európskeho parlamentu z nadnárodných zoznamov, t. j. z niekoľkých členských štátov, ale z európskych strán namiesto hlasovania len za vnútroštátne strany. To si však môže vyžadovať úpravu zmluvy zmenou článku 223 ZFEÚ. |
| --- | --- |

3.10.

EÚ takisto potrebuje reformy na posilnenie zmyslu pre spoločné občianstvo na európskej úrovni. Pocit spoločného európskeho občianstva však nevznikne bez účasti občanov na rozhodovacom procese na európskej úrovni. Znamená to vytvárať pocit účasti na spoločnom procese pre spoločnú vec vo všetkých členských štátoch po celej Európe. Jednou z možností, ako to dosiahnuť, by bolo dať občanom možnosť voliť poslancov Európskeho parlamentu z nadnárodných zoznamov, t. j. z niekoľkých členských štátov, ale z európskych strán namiesto hlasovania len za vnútroštátne strany. To si však môže vyžadovať úpravu zmluvy zmenou článku 223 ZFEÚ.

spoločné občianstvo

| 3.11. | EHSV v tejto súvislosti zdôraznil potrebu účinného vykonávania Charty základných práv EÚ prostredníctvom nových, cielených iniciatív (10). Výbor zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť rovnosť pre všetkých s osobitným zameraním na zraniteľné skupiny. Zdôrazňuje, že na úrovni EÚ sa povinnosti vyplývajúce z charty vzťahujú na všetky inštitúcie, agentúry a orgány. EHSV naliehavo vyzýva členské štáty, aby na všetkých úrovniach štátnej správy a vo všetkých politických a legislatívnych oblastiach vytvorili kultúru základných práv zameraných na ochranu a podporu. Okrem toho by mal preskúmať a určiť konkrétny vplyv na základné práva počas procesu transpozície. EHSV dôrazne vyzýva Komisiu, aby účinne plnila svoju úlohu strážkyne zmlúv a využívala konanie o nesplnení povinnosti bez toho, aby zohľadňovala politický kontext. EHSV okrem toho vyzval všetky inštitúcie, agentúry, orgány a členské štáty EÚ zapojené do uzákonenia základných práv, aby podporovali prostredníctvom účasti občianskej spoločnosti. Akékoľvek nariadenie týkajúce sa hospodárskeho riadenia a fungovania vnútorného trhu musí zohľadňovať ustanovenia Charty EÚ prostredníctvom osobitného posúdenia (11). |
| --- | --- |

3.11.

EHSV v tejto súvislosti zdôraznil potrebu účinného vykonávania Charty základných práv EÚ prostredníctvom nových, cielených iniciatív (10). Výbor zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť rovnosť pre všetkých s osobitným zameraním na zraniteľné skupiny. Zdôrazňuje, že na úrovni EÚ sa povinnosti vyplývajúce z charty vzťahujú na všetky inštitúcie, agentúry a orgány. EHSV naliehavo vyzýva členské štáty, aby na všetkých úrovniach štátnej správy a vo všetkých politických a legislatívnych oblastiach vytvorili kultúru základných práv zameraných na ochranu a podporu. Okrem toho by mal preskúmať a určiť konkrétny vplyv na základné práva počas procesu transpozície. EHSV dôrazne vyzýva Komisiu, aby účinne plnila svoju úlohu strážkyne zmlúv a využívala konanie o nesplnení povinnosti bez toho, aby zohľadňovala politický kontext. EHSV okrem toho vyzval všetky inštitúcie, agentúry, orgány a členské štáty EÚ zapojené do uzákonenia základných práv, aby podporovali prostredníctvom účasti občianskej spoločnosti. Akékoľvek nariadenie týkajúce sa hospodárskeho riadenia a fungovania vnútorného trhu musí zohľadňovať ustanovenia Charty EÚ prostredníctvom osobitného posúdenia (11).

Charty základných práv EÚ

10

11

| 3.12. | Nakoniec, za posledných desať rokov muselo 28 členských štátov EÚ čeliť kľúčovým výzvam a sociálne sporným otázkam, ktorým jednotlivé členské štáty nemôžu účinne čeliť samé. Pozitívne výsledky možno dosiahnuť len prostredníctvom koordinovaných politík a spoločných opatrení na európskej úrovni. Platí to najmä v oblasti prisťahovaleckej a azylovej politiky, a spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP). V oboch týchto oblastiach politiky poskytujú zmluvy EÚ široký manévrovací priestor a mnohé ustanovenia neboli využité pre nedostatok spoločnej a zosúladenej politickej vôle (12). Na tento účel by sa mali ďalej preskúmať články 21 až 46 ZEÚ a články 76 až 81 ZFEÚ. |
| --- | --- |

3.12.

Nakoniec, za posledných desať rokov muselo 28 členských štátov EÚ čeliť kľúčovým výzvam a sociálne sporným otázkam, ktorým jednotlivé členské štáty nemôžu účinne čeliť samé. Pozitívne výsledky možno dosiahnuť len prostredníctvom koordinovaných politík a spoločných opatrení na európskej úrovni. Platí to najmä v oblasti prisťahovaleckej a azylovej politiky, a spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP). V oboch týchto oblastiach politiky poskytujú zmluvy EÚ široký manévrovací priestor a mnohé ustanovenia neboli využité pre nedostatok spoločnej a zosúladenej politickej vôle (12). Na tento účel by sa mali ďalej preskúmať články 21 až 46 ZEÚ a články 76 až 81 ZFEÚ.

prisťahovaleckej a azylovej politiky,

spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP)

12

| 3.13. | V záujme napredovania je napokon potrebná kombinácia ambícií, pragmatizmu a inovácií. EHSV sa domnieva, že v súčasnosti máme možnosť využiť výzvy EÚ a pracovať na novej fáze vývoja EÚ. Je to príležitosť na vytvorenie nového paktu pre Európu medzi členskými štátmi a medzi EÚ a jej občanmi, ktorý posilní spoluprácu, konkurencieschopnosť a rast, integráciu a solidaritu. |
| --- | --- |

3.13.

V záujme napredovania je napokon potrebná kombinácia ambícií, pragmatizmu a inovácií. EHSV sa domnieva, že v súčasnosti máme možnosť využiť výzvy EÚ a pracovať na novej fáze vývoja EÚ. Je to príležitosť na vytvorenie nového paktu pre Európu medzi členskými štátmi a medzi EÚ a jej občanmi, ktorý posilní spoluprácu, konkurencieschopnosť a rast, integráciu a solidaritu.

| 3.14. | Nedostatočne využívaným nástrojom je nepochybne „Posilnená spolupráca“ (definovaná v článku 20 ZEÚ). Tento postup bol prvýkrát použitý v oblasti rozvodu a právnej rozluky, a následne na vytvorenie jednotnej ochrany patentov v EÚ, ako aj v oblasti navrhovaného zavedenia dane z finančných transakcií. Po druhé, možno použiť premosťovaciu doložku (t. j. článok 48 ods. 7 ZEÚ). Takéto revízie by si však vyžadovali jednomyseľný prístup vlád členských štátov v rámci Európskej rady alebo Rady, čo môže byť ťažké zrealizovať. Oba tieto nástroje by však v zásade mohli zjednodušiť a urýchliť európsky rozhodovací proces. |
| --- | --- |

3.14.

Nedostatočne využívaným nástrojom je nepochybne „Posilnená spolupráca“ (definovaná v článku 20 ZEÚ). Tento postup bol prvýkrát použitý v oblasti rozvodu a právnej rozluky, a následne na vytvorenie jednotnej ochrany patentov v EÚ, ako aj v oblasti navrhovaného zavedenia dane z finančných transakcií. Po druhé, možno použiť premosťovaciu doložku (t. j. článok 48 ods. 7 ZEÚ). Takéto revízie by si však vyžadovali jednomyseľný prístup vlád členských štátov v rámci Európskej rady alebo Rady, čo môže byť ťažké zrealizovať. Oba tieto nástroje by však v zásade mohli zjednodušiť a urýchliť európsky rozhodovací proces.

| 3.15. | Preto je mimoriadne dôležité vychádzať zo záverov Európskej rady, ktorá na svojom zasadnutí 26. a 27. júna 2014 schválila, že: „... koncepcia stále užšej Únie ponúka rozličné spôsoby integrácie rôznych krajín, čo krajinám, ktoré si želajú integráciu prehĺbiť, umožňuje tak urobiť, rešpektujúc pritom vôľu tých krajín, ktoré si ďalšie prehĺbenie integrácie neželajú“
   (13). Toto vyhlásenie poskytuje základ pre diferencovanú Európsku úniu, na ktorom sa v prípade potreby v rôznej miere zúčastňuje všetkých 28 členských štátov, čím sa uľahčuje posilnená spolupráca v strategických oblastiach, ktorá však zostáva otvorená plnej účasti všetkých členských štátov. |
| --- | --- |

3.15.

Preto je mimoriadne dôležité vychádzať zo záverov Európskej rady, ktorá na svojom zasadnutí 26. a 27. júna 2014 schválila, že: „... koncepcia stále užšej Únie ponúka rozličné spôsoby integrácie rôznych krajín, čo krajinám, ktoré si želajú integráciu prehĺbiť, umožňuje tak urobiť, rešpektujúc pritom vôľu tých krajín, ktoré si ďalšie prehĺbenie integrácie neželajú“
   (13). Toto vyhlásenie poskytuje základ pre diferencovanú Európsku úniu, na ktorom sa v prípade potreby v rôznej miere zúčastňuje všetkých 28 členských štátov, čím sa uľahčuje posilnená spolupráca v strategických oblastiach, ktorá však zostáva otvorená plnej účasti všetkých členských štátov.

koncepcia stále užšej Únie ponúka rozličné spôsoby integrácie rôznych krajín, čo krajinám, ktoré si želajú integráciu prehĺbiť, umožňuje tak urobiť, rešpektujúc pritom vôľu tých krajín, ktoré si ďalšie prehĺbenie integrácie neželajú“

13

| 3.16. | EHSV sa okrem toho domnieva, že makroregionálne stratégie budú v budúcnosti Únie zohrávať čoraz významnejšiu úlohu. Ich poslinenie a rozšírenie by mohlo pomôcť vytvoriť európsku sprostredkovateľskú úroveň, na ktorej by sa mohla dosiahnuť konvergencia EÚ a systematické zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti vrátane hospodárskych a sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

3.16.

EHSV sa okrem toho domnieva, že makroregionálne stratégie budú v budúcnosti Únie zohrávať čoraz významnejšiu úlohu. Ich poslinenie a rozšírenie by mohlo pomôcť vytvoriť európsku sprostredkovateľskú úroveň, na ktorej by sa mohla dosiahnuť konvergencia EÚ a systematické zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti vrátane hospodárskych a sociálnych partnerov.

4.   Posilnenie eurozóny a dokončenie HMÚ

Posilnenie eurozóny a dokončenie HMÚ

| 4.1. | Zlepšenie zlyhávajúcej štruktúry HMÚ a posilnenie hospodárskeho riadenia sú už niekoľko posledných rokov jadrom krízovej stratégie EÚ. Naliehavé opatrenia, ktoré mali udržať HMÚ nad vodou, viedli k istému pokroku, ktorý však vyplynul z medzivládneho procesu rozhodovania. Teraz je dôležité zabezpečiť, aby sa tieto medzivládne riešenia nestáli stálym doplnkovým právnym rámcom k zmluvám EÚ. |
| --- | --- |

4.1.

Zlepšenie zlyhávajúcej štruktúry HMÚ a posilnenie hospodárskeho riadenia sú už niekoľko posledných rokov jadrom krízovej stratégie EÚ. Naliehavé opatrenia, ktoré mali udržať HMÚ nad vodou, viedli k istému pokroku, ktorý však vyplynul z medzivládneho procesu rozhodovania. Teraz je dôležité zabezpečiť, aby sa tieto medzivládne riešenia nestáli stálym doplnkovým právnym rámcom k zmluvám EÚ.

| 4.2. | V tejto súvislosti je nevyhnutný urýchlený prechod od súčasného systému, ktorý je založený na pravidlách zameraných na rozpočtovú disciplínu, k procesu dosiahnutia väčšej konvergencie medzi krajinami eurozóny. |
| --- | --- |

4.2.

V tejto súvislosti je nevyhnutný urýchlený prechod od súčasného systému, ktorý je založený na pravidlách zameraných na rozpočtovú disciplínu, k procesu dosiahnutia väčšej konvergencie medzi krajinami eurozóny.

| 4.3. | V prvom prípade vzhľadom na skutočnosť, že euro je menou EÚ, musia členské štáty, ktoré sú členmi eurozóny, urýchliť a prehĺbiť integráciu prostredníctvom dokončenia HMÚ, čo je proces, ktorý musí byť naďalej otvorený všetkým členským štátom EÚ. To by sa mohlo dosiahnuť prostredníctvom spoľahlivého riadenia a posilnenia inštitucionálneho rámca eurozóny, ktorý musí byť založený na:






  — | menovom a finančnom pilieri, ktorý sa z väčšej časti podarilo zaviesť a ktorý by mal zahŕňať zavedenie plnohodnotnej bankovej únie stimulovanej EÚ s cieľom vytvoriť paneurópsky kapitálový trh a zároveň chrániť daňových poplatníkov pred nadmerným rizikom a neriadeným bankrotom, |
| --- | --- | --- |

4.3.

V prvom prípade vzhľadom na skutočnosť, že euro je menou EÚ, musia členské štáty, ktoré sú členmi eurozóny, urýchliť a prehĺbiť integráciu prostredníctvom dokončenia HMÚ, čo je proces, ktorý musí byť naďalej otvorený všetkým členským štátom EÚ. To by sa mohlo dosiahnuť prostredníctvom spoľahlivého riadenia a posilnenia inštitucionálneho rámca eurozóny, ktorý musí byť založený na:

čo je proces, ktorý musí byť naďalej otvorený všetkým členským štátom EÚ

—

menovom a finančnom pilieri, ktorý sa z väčšej časti podarilo zaviesť a ktorý by mal zahŕňať zavedenie plnohodnotnej bankovej únie stimulovanej EÚ s cieľom vytvoriť paneurópsky kapitálový trh a zároveň chrániť daňových poplatníkov pred nadmerným rizikom a neriadeným bankrotom,

menovom a finančnom pilieri

| — | hospodárskom pilieri s cieľom posilniť rozhodovací proces v oblasti hospodárskej politiky a podporiť tak rast, zamestnanosť, konkurencieschopnosť, konvergenciu a európsku solidaritu, |
| --- | --- |

—

hospodárskom pilieri s cieľom posilniť rozhodovací proces v oblasti hospodárskej politiky a podporiť tak rast, zamestnanosť, konkurencieschopnosť, konvergenciu a európsku solidaritu,

hospodárskom pilieri

| — | sociálnom pilieri, ktorý je neoddeliteľnou súčasťou hospodárskeho pokroku a efektivity s cieľom zabezpečiť úplné vykonávanie európskych zmlúv so zreteľom na článok 3 ZEÚ a zlepšiť sociálnu a územnú súdržnosť, |
| --- | --- |

—

sociálnom pilieri, ktorý je neoddeliteľnou súčasťou hospodárskeho pokroku a efektivity s cieľom zabezpečiť úplné vykonávanie európskych zmlúv so zreteľom na článok 3 ZEÚ a zlepšiť sociálnu a územnú súdržnosť,

sociálnom pilieri,

| — | politickom pilieri vrátane väčšej zodpovednosti a demokratickej legitimity v záujme posilnenia dôveryhodnosti a dôvery. |
| --- | --- |

—

politickom pilieri vrátane väčšej zodpovednosti a demokratickej legitimity v záujme posilnenia dôveryhodnosti a dôvery.

politickom pilieri

| 4.4. | Okrem toho by sa mali prijať opatrenia na zavedenie rozpočtu eurozóny, ktorý by prispel k zmierneniu šokov, ku ktorým by v budúcnosti mohlo dôjsť, pokiaľ je táto potenciálna fiškálna kapacita navrhnutá ako podmienená pomoc v rámci úsilia o reformy. Ako sa uvádza v stanovisku EHSV z vlastnej iniciatívy o dobudovaní hospodárskej a menovej únie (14), takýto rozpočet eurozóny by sa mohol financovať z dane z finančných transakcií, ktorá by sa vzťahovala na celú eurozónu, dane z uhlíka, dočasnej dane alebo vydávaním spoločných dlhopisov. Na akejkoľvek z týchto možností je však stále potrebné sa dohodnúť. |
| --- | --- |

4.4.

Okrem toho by sa mali prijať opatrenia na zavedenie rozpočtu eurozóny, ktorý by prispel k zmierneniu šokov, ku ktorým by v budúcnosti mohlo dôjsť, pokiaľ je táto potenciálna fiškálna kapacita navrhnutá ako podmienená pomoc v rámci úsilia o reformy. Ako sa uvádza v stanovisku EHSV z vlastnej iniciatívy o dobudovaní hospodárskej a menovej únie (14), takýto rozpočet eurozóny by sa mohol financovať z dane z finančných transakcií, ktorá by sa vzťahovala na celú eurozónu, dane z uhlíka, dočasnej dane alebo vydávaním spoločných dlhopisov. Na akejkoľvek z týchto možností je však stále potrebné sa dohodnúť.

14

| 4.5. | Pokrok v oblasti európskeho hospodárskeho riadenia bude možný po posilnení sociálneho rozmeru EÚ. Mal by byť založený na vyváženejšom uplatňovaní článku 3 ZEÚ, v ktorom sa stanovuje, že EÚ musí nájsť rovnováhu medzi hospodárskou efektívnosťou a sociálnou a územnou súdržnosťou. Okrem toho sú články 151 a 153 ZFEÚ zamerané na podporu harmonizácie sociálnych systémov členských štátov, čo je otázka, ktorú EHSV preskúmal v roku 2013 (15). |
| --- | --- |

4.5.

Pokrok v oblasti európskeho hospodárskeho riadenia bude možný po posilnení sociálneho rozmeru EÚ. Mal by byť založený na vyváženejšom uplatňovaní článku 3 ZEÚ, v ktorom sa stanovuje, že EÚ musí nájsť rovnováhu medzi hospodárskou efektívnosťou a sociálnou a územnou súdržnosťou. Okrem toho sú články 151 a 153 ZFEÚ zamerané na podporu harmonizácie sociálnych systémov členských štátov, čo je otázka, ktorú EHSV preskúmal v roku 2013 (15).

15

| 4.6. | Zároveň potrebujeme posilniť demokratickú legitimitu EÚ, aby sa posilnil jej politický rámec a najmä úloha Európskeho parlamentu. Na tento účel možno v rámci súčasnej zmluvy a pravidiel prijať konkrétne opatrenia. Zo strednodobého až dlhodobého hľadiska by sa prípadnou revíziou zmluvy mohli zosúladiť inštitucionálne ustanovenia s nevyhnutnými požiadavkami na skutočnú politickú Úniu. EHSV už schválil veľmi podrobný plán realizácie politického piliera HMÚ, v ktorom je načrtnutá široká škála možných opatrení (16). |
| --- | --- |

4.6.

Zároveň potrebujeme posilniť demokratickú legitimitu EÚ, aby sa posilnil jej politický rámec a najmä úloha Európskeho parlamentu. Na tento účel možno v rámci súčasnej zmluvy a pravidiel prijať konkrétne opatrenia. Zo strednodobého až dlhodobého hľadiska by sa prípadnou revíziou zmluvy mohli zosúladiť inštitucionálne ustanovenia s nevyhnutnými požiadavkami na skutočnú politickú Úniu. EHSV už schválil veľmi podrobný plán realizácie politického piliera HMÚ, v ktorom je načrtnutá široká škála možných opatrení (16).

16

| 4.7. | EHSV berie na vedomie správu piatich predsedov Európskej Rade z 22. júna 2015 na tému Dobudovanie hospodárskej a menovej únie v Európe a očakáva, že bude slúžiť ako základ pre rozhodnejšie opatrenia, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte (17). |
| --- | --- |

4.7.

EHSV berie na vedomie správu piatich predsedov Európskej Rade z 22. júna 2015 na tému Dobudovanie hospodárskej a menovej únie v Európe a očakáva, že bude slúžiť ako základ pre rozhodnejšie opatrenia, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte (17).

Dobudovanie hospodárskej a menovej únie v Európe

17

5.   Konsolidácia účasti občanov, demokracia a zodpovednosť: cesta vpred

Konsolidácia účasti občanov, demokracia a zodpovednosť: cesta vpred

| 5.1. | Stredobodom celej rozpravy o budúcnosti EÚ by mal byť občan. Demokracia a zodpovednosť sú pre európske občianstvo základnými pojmami. Európska komisia musí ako strážkyňa zmlúv zohrávať pri uplatňovaní týchto zásad kľúčovú úlohu. Komisia ako inštitúcia, ktorá má monopol na legislatívnu iniciatívu, takisto zohráva kľúčovú úlohu pri vyvažovaní rôznych síl a záujmov, ktoré tvoria EÚ. Toto vyvažovanie musí prebiehať súbežne s účinnejším uplatňovaním zásad subsidiarity a proporcionality v záujme demokratickejšieho a participatívnejšieho riadenia EÚ. |
| --- | --- |

5.1.

Stredobodom celej rozpravy o budúcnosti EÚ by mal byť občan. Demokracia a zodpovednosť sú pre európske občianstvo základnými pojmami. Európska komisia musí ako strážkyňa zmlúv zohrávať pri uplatňovaní týchto zásad kľúčovú úlohu. Komisia ako inštitúcia, ktorá má monopol na legislatívnu iniciatívu, takisto zohráva kľúčovú úlohu pri vyvažovaní rôznych síl a záujmov, ktoré tvoria EÚ. Toto vyvažovanie musí prebiehať súbežne s účinnejším uplatňovaním zásad subsidiarity a proporcionality v záujme demokratickejšieho a participatívnejšieho riadenia EÚ.

| 5.2. | Lisabonská zmluva prináša významnejšiu úlohu Európskeho parlamentu a aktívny prístup členských štátov prostredníctvom posilneného postavenia Rady. V budúcnosti však bude potrebné ďalej rozšíriť právomoci Európskeho parlamentu, napríklad prostredníctvom väčšej úlohy v európskej správe hospodárskych záležitostí a európskom semestri, a zaviesť vyváženejší podiel zodpovednosti a medziinštitucionálnej spolupráce medzi týmito tromi inštitúciami, čím by sa zabezpečila spoľahlivejšia metóda EÚ. V tejto súvislosti je otázkou osobitného záujmu rozsiahle využívanie trialógov pri prijímaní aktov v prvom a druhom čítaní riadneho legislatívneho postupu (18). Trialógy sa do značnej miery stail normou a sú tak v rozpore s demokratickými zásadami transparentnosti a zodpovednosti, a teda nutnej rovnováhy medzi týmito tromi inštitúciami v rámci riadneho legislatívneho postupu. EHSV sa preto zasadzuje za návrat k podstate, ak už nie litere, riadneho legislatívneho postupu, pričom trialógy by mali zostať výnimkami. |
| --- | --- |

5.2.

Lisabonská zmluva prináša významnejšiu úlohu Európskeho parlamentu a aktívny prístup členských štátov prostredníctvom posilneného postavenia Rady. V budúcnosti však bude potrebné ďalej rozšíriť právomoci Európskeho parlamentu, napríklad prostredníctvom väčšej úlohy v európskej správe hospodárskych záležitostí a európskom semestri, a zaviesť vyváženejší podiel zodpovednosti a medziinštitucionálnej spolupráce medzi týmito tromi inštitúciami, čím by sa zabezpečila spoľahlivejšia metóda EÚ. V tejto súvislosti je otázkou osobitného záujmu rozsiahle využívanie trialógov pri prijímaní aktov v prvom a druhom čítaní riadneho legislatívneho postupu (18). Trialógy sa do značnej miery stail normou a sú tak v rozpore s demokratickými zásadami transparentnosti a zodpovednosti, a teda nutnej rovnováhy medzi týmito tromi inštitúciami v rámci riadneho legislatívneho postupu. EHSV sa preto zasadzuje za návrat k podstate, ak už nie litere, riadneho legislatívneho postupu, pričom trialógy by mali zostať výnimkami.

18

| 5.3. | Metóda EÚ sa bude navyše účinnejšie uplatňovať aj prostredníctvom „horizontálnej“ subsidiarity. Tento pojem, ako aj pojem „vertikálnej“ subsidiarity, nie je v zmluvách výslovne vymedzený. Uznáva však verejnú úlohu súkromných subjektov, napríklad občanov a reprezentatívnych organizácií občianskej spoločnosti a ich účasť na formovaní politiky a rozhodovacích procesoch prostredníctvom ich špecifickej poradnej úlohy, ako aj nezávislú legislatívnu úlohu sociálnych partnerov v kontexte európskeho sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

5.3.

Metóda EÚ sa bude navyše účinnejšie uplatňovať aj prostredníctvom „horizontálnej“ subsidiarity. Tento pojem, ako aj pojem „vertikálnej“ subsidiarity, nie je v zmluvách výslovne vymedzený. Uznáva však verejnú úlohu súkromných subjektov, napríklad občanov a reprezentatívnych organizácií občianskej spoločnosti a ich účasť na formovaní politiky a rozhodovacích procesoch prostredníctvom ich špecifickej poradnej úlohy, ako aj nezávislú legislatívnu úlohu sociálnych partnerov v kontexte európskeho sociálneho dialógu.

| 5.4. | Táto koncepcia „horizontálnej“ subsidiarity, ktorá sa v skutočnosti niekedy nazýva aj „funkčná“ subsidiarita, je už nepriamo uznaná v zmluvách v článkoch 152, 154 a 155 ZFEÚ o sociálnom dialógu a úlohe sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

5.4.

Táto koncepcia „horizontálnej“ subsidiarity, ktorá sa v skutočnosti niekedy nazýva aj „funkčná“ subsidiarita, je už nepriamo uznaná v zmluvách v článkoch 152, 154 a 155 ZFEÚ o sociálnom dialógu a úlohe sociálnych partnerov.

| 5.5. | Článok 11 ZEÚ takisto zahŕňa zásadu participatívnej demokracie ako hlavného doplňujúceho prvku zastupiteľskej demokracie vyjadreného v článkoch 10 a 12 ZEÚ (19), čo je nevyhnutným základom demokracie. Ako EHSV pri niekoľkých príležitostiach zdôraznil, článok 11 ods. 1 a 2 ZEÚ (20) otvára významné perspektívy pre rozvoj európskej demokracie tým, že kladie základy pre dlhodobé zavedenie štruktúrovaného občianskeho dialógu na európskej úrovni spolu s politickým dialógom medzi inštitúciami EÚ a členskými štátmi. |
| --- | --- |

5.5.

Článok 11 ZEÚ takisto zahŕňa zásadu participatívnej demokracie ako hlavného doplňujúceho prvku zastupiteľskej demokracie vyjadreného v článkoch 10 a 12 ZEÚ (19), čo je nevyhnutným základom demokracie. Ako EHSV pri niekoľkých príležitostiach zdôraznil, článok 11 ods. 1 a 2 ZEÚ (20) otvára významné perspektívy pre rozvoj európskej demokracie tým, že kladie základy pre dlhodobé zavedenie štruktúrovaného občianskeho dialógu na európskej úrovni spolu s politickým dialógom medzi inštitúciami EÚ a členskými štátmi.

19

20

| 5.6. | Táto metóda EÚ musí byť navyše doplnená o zvýšenú „vertikálnu“ subsidiaritu s posilnenou úlohou národných parlamentov v rámci zvýšenej spolupráce pri vytváraní politík EÚ medzi národnými parlamentmi a Európskym parlamentom. |
| --- | --- |

5.6.

Táto metóda EÚ musí byť navyše doplnená o zvýšenú „vertikálnu“ subsidiaritu s posilnenou úlohou národných parlamentov v rámci zvýšenej spolupráce pri vytváraní politík EÚ medzi národnými parlamentmi a Európskym parlamentom.

| 5.7. | Všetky uvedené skutočnosti sa už mohli dosiahnuť v rámci existujúcich zmlúv. Najmä pokiaľ ide o účasť občanov, demokraciu a zodpovednosť, ďalším rozvojom európskych politík, zlepšením procesov a realizáciou by sa dalo veľa dosiahnuť. Ako však už bolo uvedené v dvoch stanoviskách EHSV (21)
   (22), pri účinnom vykonávaní ustanovení článku 11 bol dosiahnutý len obmedzený pokrok, a pojem participatívnej demokracie tak nadobudol plný význam. |
| --- | --- |

5.7.

Všetky uvedené skutočnosti sa už mohli dosiahnuť v rámci existujúcich zmlúv. Najmä pokiaľ ide o účasť občanov, demokraciu a zodpovednosť, ďalším rozvojom európskych politík, zlepšením procesov a realizáciou by sa dalo veľa dosiahnuť. Ako však už bolo uvedené v dvoch stanoviskách EHSV (21)
   (22), pri účinnom vykonávaní ustanovení článku 11 bol dosiahnutý len obmedzený pokrok, a pojem participatívnej demokracie tak nadobudol plný význam.

21

22

| 5.8. | Platí to aj vo vzťahu k európskej iniciatíve občanov podľa článku 11 ods. 4 Európska iniciatíva občanov by mala byť kľúčovým nástrojom participatívnej demokracie a aktívneho občianstva, ale vo svojej súčasnej podobe je z väčšej časti neúčinná a spôsoby jej vykonávania musia byť podstatne zrevidované. |
| --- | --- |

5.8.

Platí to aj vo vzťahu k európskej iniciatíve občanov podľa článku 11 ods. 4 Európska iniciatíva občanov by mala byť kľúčovým nástrojom participatívnej demokracie a aktívneho občianstva, ale vo svojej súčasnej podobe je z väčšej časti neúčinná a spôsoby jej vykonávania musia byť podstatne zrevidované.

| 5.9. | Koncepcia „horizontálnej“ subsidiarity sa v budúcnosti musí posilniť a rozšíriť na ďalšie oblasti politiky prostredníctvom štruktúrovaného občianskeho dialógu, napríklad v oblasti ochrany životného prostredia a spotrebiteľov. Posilnila by sa tým úloha reprezentatívnych organizácií občianskej spoločnosti v európskych procesoch tým, že im to umožní plne prispievať do politických oblastí, ktoré sa ich týkajú, čím sa naplní podstata participatívnej demokracie. EHSV musí v záujme dosiahnutia tohto cieľa a ako inštitucionálny zástupca organizovanej občianskej spoločnosti EÚ zohrávať kľúčovú úlohu pri realizácii plného potenciálu participatívnej demokracie a pri rozvoji a posilnení občianskeho dialógu v partnerstve s inštitúciami EÚ. |
| --- | --- |

5.9.

Koncepcia „horizontálnej“ subsidiarity sa v budúcnosti musí posilniť a rozšíriť na ďalšie oblasti politiky prostredníctvom štruktúrovaného občianskeho dialógu, napríklad v oblasti ochrany životného prostredia a spotrebiteľov. Posilnila by sa tým úloha reprezentatívnych organizácií občianskej spoločnosti v európskych procesoch tým, že im to umožní plne prispievať do politických oblastí, ktoré sa ich týkajú, čím sa naplní podstata participatívnej demokracie. EHSV musí v záujme dosiahnutia tohto cieľa a ako inštitucionálny zástupca organizovanej občianskej spoločnosti EÚ zohrávať kľúčovú úlohu pri realizácii plného potenciálu participatívnej demokracie a pri rozvoji a posilnení občianskeho dialógu v partnerstve s inštitúciami EÚ.

| 5.10. | Ako inštitucionálny zástupca organizovanej občianskej spoločnosti na európskej úrovni má trojakú úlohu: i) uľahčovať a podporovať dialóg medzi reprezentatívnymi organizáciami občianskej spoločnosti a s európskymi inštitúciami; ii) zabezpečiť trvalé zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do politických procesov EÚ; a iii) monitorovať vykonávanie článku 11 ZEÚ. |
| --- | --- |

5.10.

Ako inštitucionálny zástupca organizovanej občianskej spoločnosti na európskej úrovni má trojakú úlohu: i) uľahčovať a podporovať dialóg medzi reprezentatívnymi organizáciami občianskej spoločnosti a s európskymi inštitúciami; ii) zabezpečiť trvalé zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do politických procesov EÚ; a iii) monitorovať vykonávanie článku 11 ZEÚ.

| 5.11. | EHSV ako poradný orgán pre inštitúcie EÚ (23) má príležitosť v plnej miere konať ako i) katalyzátor a koordinátor v rámci dialógu medzi organizáciami občianskej spoločnosti a spolu s nimi, a ii) ako kľúčový sprostredkovateľ medzi organizáciami občianskej spoločnosti a rozhodovacími orgánmi EÚ a iii) účinný most medzi vnútroštátnou a európskou úrovňou. EHSV v prípade revízie zmlúv požiada o výslovné uznanie tejto úlohy (24). |
| --- | --- |

5.11.

EHSV ako poradný orgán pre inštitúcie EÚ (23) má príležitosť v plnej miere konať ako i) katalyzátor a koordinátor v rámci dialógu medzi organizáciami občianskej spoločnosti a spolu s nimi, a ii) ako kľúčový sprostredkovateľ medzi organizáciami občianskej spoločnosti a rozhodovacími orgánmi EÚ a iii) účinný most medzi vnútroštátnou a európskou úrovňou. EHSV v prípade revízie zmlúv požiada o výslovné uznanie tejto úlohy (24).

23

24

| 5.12. | Znovuzavedenie programu „lepšej právnej regulácie“ odráža novú snahu Komisie klásť veľký dôraz na svoju hodnotiacu činnosť s rozsiahlou účasťou ostatných inštitúcií, vnútroštátnych orgánov a občianskej spoločnosti na tomto procese. Zapojenie EHSV ako poradného orgánu do hodnotenia politík je zásadné, pretože je založené na jeho legitímnej úlohe v inštitucionálnom rámci EÚ: i) chrániť to, čo EÚ dosiahla, aby splnila potreby európskych občanov, a ii) upozorniť na prekážky pri vykonávaní politík a právnych predpisov EÚ alebo na možné nedostatky. |
| --- | --- |

5.12.

Znovuzavedenie programu „lepšej právnej regulácie“ odráža novú snahu Komisie klásť veľký dôraz na svoju hodnotiacu činnosť s rozsiahlou účasťou ostatných inštitúcií, vnútroštátnych orgánov a občianskej spoločnosti na tomto procese. Zapojenie EHSV ako poradného orgánu do hodnotenia politík je zásadné, pretože je založené na jeho legitímnej úlohe v inštitucionálnom rámci EÚ: i) chrániť to, čo EÚ dosiahla, aby splnila potreby európskych občanov, a ii) upozorniť na prekážky pri vykonávaní politík a právnych predpisov EÚ alebo na možné nedostatky.

| 5.13. | Ako súčasť úlohy pridelenej podľa článku 13 ods. 4 ZEÚ sa v Protokole EHSV o spolupráci s Európskou komisiou z 22. februára 2012 a v Dohode EHSV o spolupráci s Európskym parlamentom z 5. februára 2014 uznáva významná pridaná hodnota, ktorú môže EHSV priniesť k „lepšej tvorbe právnych predpisov“ tým, že podporí prínos občianskej spoločnosti počas celého politického cyklu EÚ (25). EHSV preto žiada o jasné uznanie svojej inštitucionálnej úlohy pri akejkoľvek budúcej revízii Medziinštitucionálnej dohody o lepšej právnej regulácii (26). |
| --- | --- |

5.13.

Ako súčasť úlohy pridelenej podľa článku 13 ods. 4 ZEÚ sa v Protokole EHSV o spolupráci s Európskou komisiou z 22. februára 2012 a v Dohode EHSV o spolupráci s Európskym parlamentom z 5. februára 2014 uznáva významná pridaná hodnota, ktorú môže EHSV priniesť k „lepšej tvorbe právnych predpisov“ tým, že podporí prínos občianskej spoločnosti počas celého politického cyklu EÚ (25). EHSV preto žiada o jasné uznanie svojej inštitucionálnej úlohy pri akejkoľvek budúcej revízii Medziinštitucionálnej dohody o lepšej právnej regulácii (26).

25

26

| 5.14. | Aby mohol EHSV k tomu účinne prispieť, mal by plne využívať svoj potenciál a posilniť svoju úlohu, prevádzkové a pracovné metódy a svoje operačné väzby s hlavnými organizáciami a sieťami európskej občianskej spoločnosti. EHSV takisto zvyšuje významnosť svojej práce tým, že sa väčšmi zameriava na klastre prioritných politík EÚ v rámci poradnej funkcie, ktorá mu bola pridelená na základe zmlúv. |
| --- | --- |

5.14.

Aby mohol EHSV k tomu účinne prispieť, mal by plne využívať svoj potenciál a posilniť svoju úlohu, prevádzkové a pracovné metódy a svoje operačné väzby s hlavnými organizáciami a sieťami európskej občianskej spoločnosti. EHSV takisto zvyšuje významnosť svojej práce tým, že sa väčšmi zameriava na klastre prioritných politík EÚ v rámci poradnej funkcie, ktorá mu bola pridelená na základe zmlúv.

| 5.15. | EHSV tak môže významne prispieť tým, že bude stavať na potenciáli Lisabonskej zmluvy v tých oblastiach politiky, ktoré sa priamo týkajú občanov, a určí prípadné nedostatky, ktoré si budú vyžadovať zmeny a úpravy príslušných politík s cieľom lepšie splniť ich potreby. |
| --- | --- |

5.15.

EHSV tak môže významne prispieť tým, že bude stavať na potenciáli Lisabonskej zmluvy v tých oblastiach politiky, ktoré sa priamo týkajú občanov, a určí prípadné nedostatky, ktoré si budú vyžadovať zmeny a úpravy príslušných politík s cieľom lepšie splniť ich potreby.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Organizovanú občiansku spoločnosť možno vymedziť ako súhrn všetkých organizačných štruktúr, ktorých členovia majú ciele a povinnosti vo všeobecnom záujme a pôsobia ako sprostredkovatelia medzi verejnými orgánmi a občanmi.

1

Pozri stanoviská na tému Úloha a príspevok organizovanej občianskej spoločnosti k európskemu zjednoteniu z 22. septembra 1999 (Ú. v. ES C 329, 17.11.1999, s. 30) a Organizovaná občianska spoločnosť a európske riadenie – príspevok výboru k vypracovaniu bielej knihy z 25. apríla 2001 (Ú. v. ES C 193, 10.7.2001, s. 117).

Úloha a príspevok organizovanej občianskej spoločnosti k európskemu zjednoteniu z

Organizovaná občianska spoločnosť a európske riadenie – príspevok výboru k vypracovaniu bielej knihy

(2)  Pozri článok 300 ods. 4 ZFEÚ.

2

(3)  Pozri článok 1 ZEÚ.

3

(4)  Pozri článok 5 ods. 1 ZEÚ.

4

(5)  Prejav Hermana Van Rompuya „Potrebujeme nový pakt pre Európu?“, Brusel, 17. júna 2015.

5

„Potrebujeme nový pakt pre Európu?“,

http://www.newpactforeurope.eu/documents/eventsdocs/speech.vanrompuy.17june2015.pdf

(6)  Hlavy I až IV ZFEÚ.

6

(7)  Stanovisko na tému „Dokončenie HMÚ – Úloha daňovej politiky“ (Ú. v. EÚ C 230, 14.7.2015, s. 24).

7

„Dokončenie HMÚ – Úloha daňovej politiky“

(8)  Stanovisko na tému „Pokrok v implementácii stratégie Európa 2020 a spôsob, ako dosiahnuť jej ciele do roku 2020“ z 19. februára 2015 (Ú. v. EÚ C 251, 31.7.2015, s. 19).

8

„Pokrok v implementácii stratégie Európa 2020 a spôsob, ako dosiahnuť jej ciele do roku 2020“

(9)  Stanovisko na tému „Zmenený a doplnený návrh rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov Európskej únie“ (COM(2011) 739 final – 2011/0183 (CNS)) a na tému „Zmenený a doplnený návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovujú vykonávacie opatrenia týkajúce sa systému vlastných zdrojov Európskej únie“ (COM(2011) 740 final – 2011/0184 (APP)) z 29. marca 2012 (Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 45).

9

„Zmenený a doplnený návrh rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov Európskej únie“ (COM(2011) 739 final – 2011/0183 (CNS)

„Zmenený a doplnený návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovujú vykonávacie opatrenia týkajúce sa systému vlastných zdrojov Európskej únie“ (COM(2011) 740 final – 2011/0184 (APP))

(10)  Stanovisko na tému „Oznámenie Komisie – Stratégia účinného uplatňovania Charty základných práv Európskou úniou“ z 21. septembra 2011 (Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 74).

10

„Oznámenie Komisie – Stratégia účinného uplatňovania Charty základných práv Európskou úniou“

(11)  V prípade revízie zmlúv už EHSV navrhol zahrnutie protokolu o sociálnom pokroku.

11

Pozri stanovisko na tému „Oznámenie Európskej komisie – Akt o jednotnom trhu II – Spoločne za nový rast“ zo 17. januára 2013 (Ú. v. EÚ C 76, 14.3.2013, s. 24).

„Oznámenie Európskej komisie – Akt o jednotnom trhu II – Spoločne za nový rast“

(12)  Stanoviská na tému „Európska prisťahovalecká politika“ z 11. septembra 2014 (Ú. v. EÚ C 458, 19.12.2014, s. 7), „Európska prisťahovalecká politika a vzťahy s tretími krajinami“ z 9. júla 2014 (Ú. v. EÚ C 451, 16.12.2014, s. 1), a „Nová zahraničná a bezpečnostná politiky EÚ a úloha občianskej spoločnosti“ z 27. októbra 2011 (Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 56).

12

„Európska prisťahovalecká politika“

„Európska prisťahovalecká politika a vzťahy s tretími krajinami“

„Nová zahraničná a bezpečnostná politiky EÚ a úloha občianskej spoločnosti“

(13)  Odsek 27 záverov.

13

(14)  Stanovisko na tému „Dobudovanie hospodárskej a menovej únie – návrhy Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru pre nadchádzajúcu európsku legislatúru“ z 9. júla 2014 (Ú. v. EÚ C 451, 16.12.2014, s. 10).

14

„Dobudovanie hospodárskej a menovej únie – návrhy Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru pre nadchádzajúcu európsku legislatúru“

(15)  Stanoviská na tému „Sociálny rozmer európskej hospodárskej a menovej únie“ z 22. mája 2013 (Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s. 1) a na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Posilnenie sociálneho rozmeru hospodárskej a menovej únie“ zo 17. októbra 2013 (Ú. v. EÚ C 67, 6.3.2014, s. 122).

15

„Sociálny rozmer európskej hospodárskej a menovej únie“

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Posilnenie sociálneho rozmeru hospodárskej a menovej únie“

(16)  Stanovisko na tému „Dokončenie HMÚ: politický pilier“ z 27. mája 2015 (ECO/376) (Ú. v. EÚ C 332, 8.10.2015, s. 8).

16

„Dokončenie HMÚ: politický pilier“

(17)  http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_sk.pdf

17

(18)  Trialógy upravuje Spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie o praktických opatreniach pre spolurozhodovací postup (článok 251 Zmluvy o ES) z 13. júna 2007 (Ú. v. EÚ C 145, 30.6.2007, s. 5).

18

praktických opatreniach pre spolurozhodovací postup (článok 251 Zmluvy o ES)

(19)  O úlohe národných parlamentov a Európskeho parlamentu.

19

(20)  V článku 11 ods. 1 a 2 sa uvádza, že:

20

„Inštitúcie dávajú primeraným spôsobom občanom a reprezentatívnym združeniam možnosť verejne vyjadrovať a vymieňať si názory na všetky oblasti činnosti Únie.“

„Inštitúcie udržiavajú otvorený, transparentný a pravidelný dialóg s reprezentatívnymi združeniami a občianskou spoločnosťou.“

(21)  Stanovisko na tému „Princípy, postupy a kroky na uplatňovanie článku 11 ods. 1 a ods. 2 Lisabonskej zmluvy“ zo 14. novembra 2012 (Ú. v. EÚ C 11, 15.1.2013, s. 8).

21

„Princípy, postupy a kroky na uplatňovanie článku 11 ods. 1 a ods. 2 Lisabonskej zmluvy“

(22)  Stanovisko na tému „Posudzovanie konzultácií Európskej komisie so zainteresovanými stranami“ z 2. júla 2015 (Ú. v. EÚ C 383, 17.11.2015, s. 57).

22

Posudzovanie konzultácií Európskej komisie so zainteresovanými stranami“

(23)  V článku 13 ods. 4 ZEÚ o inštitucionálnom rámci Únie sa stanovuje, že
  „Európskemu parlamentu, Rade a Komisii pomáha Hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov s poradnou funkciou“
  .

23

„Európskemu parlamentu, Rade a Komisii pomáha Hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov s poradnou funkciou“

(24)  Tento návrh už výbor predložil Európskej rade v stanovisku z roku 2006 počas obdobia reflexie, ktoré nasledovalo po neúspešnej ratifikácii Ústavnej zmluvy.

24

Pozri stanovisko na tému „Príspevok k zasadnutiu Európskej rady 15. a 16. júna – Obdobie reflexie“ zo 17. mája 2006 (Ú. v. EÚ C 195, 18.8.2006, s. 64).

„Príspevok k zasadnutiu Európskej rady 15. a 16. júna – Obdobie reflexie“

(25)  V odseku 18 Protokolu o spolupráci s Komisiou sa uvádza, že „Výbor sa podieľa na hodnotení uplatňovania právnych predpisov Únie, najmä pokiaľ ide o horizontálne doložky, ako sa uvádza v článkoch 8 až 12 ZFEÚ.“

25

„Výbor sa podieľa na hodnotení uplatňovania právnych predpisov Únie, najmä pokiaľ ide o horizontálne doložky, ako sa uvádza v článkoch 8 až 12 ZFEÚ.“

V Dohode o spolupráci s Európskym parlamentom sa uvádza, že EHSV musí Parlamentu systematicky poskytovať „hodnotenia vplyvu európskych právnych predpisov“, spolu s „informáciami a relevantnými materiálmi od občianskej spoločnosti o efektívnom fungovaní súčasných právnych predpisov a výdavkových programov a o nedostatkoch, ktoré je potrebné zohľadniť pri vytváraní a revízii právnych predpisov a politiky EÚ“.

„hodnotenia vplyvu európskych právnych predpisov“

„informáciami a relevantnými materiálmi od občianskej spoločnosti o efektívnom fungovaní súčasných právnych predpisov a výdavkových programov a o nedostatkoch, ktoré je potrebné zohľadniť pri vytváraní a revízii právnych predpisov a politiky EÚ“.

(26)  Stanovisko na tému „Delegované akty“ zo 16. septembra 2015 (INT/768) (pozri stranu 145 v Ú. v.).

26

„Delegované akty“

---

III Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

510. plenárne zasadnutie EHSV z 16. a 17. septembra 2015

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/192 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/192

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Lepšia právna regulácia v záujme lepších výsledkov – program EÚ“

[COM(2015) 215 final]

(2016/C 013/28)

| Spravodajca: | Bernd DITTMANN |
| --- | --- |

Spravodajca:

Bernd DITTMANN

Európska komisia sa 1. júna 2015 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Lepšia právna regulácia v záujme lepších výsledkov – program EÚ

[COM(2015) 215 final].

Podvýbor „Lepšia právna regulácia“ zriadený podľa článku 19 rokovacieho poriadku a poverený prípravnými prácami prijal svoje stanovisko 2. septembra 2015 jednohlasne.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra) prijal 174 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 9 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Lepšia, inteligentná právna regulácia je spoločnou úlohou pre všetky európske inštitúcie a členské štáty, ktorej hlavným cieľom je zvýšiť kvalitu európskych právnych predpisov v prospech občanov, podnikov, spotrebiteľov a zamestnancov. Lepšia právna regulácia však nenahrádza politické rozhodnutia. Lepšia právna regulácia je proces, ktorý sa priebežne vyvíja. Týmto spôsobom sa už podarilo mnoho dosiahnuť, ale stále je tu priestor na zlepšenie. |
| --- | --- |

1.1.

Lepšia, inteligentná právna regulácia je spoločnou úlohou pre všetky európske inštitúcie a členské štáty, ktorej hlavným cieľom je zvýšiť kvalitu európskych právnych predpisov v prospech občanov, podnikov, spotrebiteľov a zamestnancov. Lepšia právna regulácia však nenahrádza politické rozhodnutia. Lepšia právna regulácia je proces, ktorý sa priebežne vyvíja. Týmto spôsobom sa už podarilo mnoho dosiahnuť, ale stále je tu priestor na zlepšenie.

| 1.2. | EHSV sa už dlhší čas do veľkej miery zaoberá témou lepšej právnej regulácie, čo možno vyvodiť zo zoznamu najdôležitejších stanovísk k lepšej právnej regulácii (1). Je preto osobitne zodpovedný za podporu a prijatie európskeho práva a lepšej právnej regulácie zo strany občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV sa už dlhší čas do veľkej miery zaoberá témou lepšej právnej regulácie, čo možno vyvodiť zo zoznamu najdôležitejších stanovísk k lepšej právnej regulácii (1). Je preto osobitne zodpovedný za podporu a prijatie európskeho práva a lepšej právnej regulácie zo strany občianskej spoločnosti.

| 1.3. | EHSV konštatuje, že v programe lepšej právnej regulácie neboli dostatočne zohľadnené jeho úloha a funkcia, ktoré mu boli pridelené v zmluvách EÚ a v dohodách o spolupráci s Európskou komisiou a Európskym parlamentom Požaduje zaradenie poradných orgánov EÚ do medziinštitucionálnej dohody. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV konštatuje, že v programe lepšej právnej regulácie neboli dostatočne zohľadnené jeho úloha a funkcia, ktoré mu boli pridelené v zmluvách EÚ a v dohodách o spolupráci s Európskou komisiou a Európskym parlamentom Požaduje zaradenie poradných orgánov EÚ do medziinštitucionálnej dohody.

| 1.4. | EHSV podporuje komplexné zapojenie zainteresovaných strán prostredníctvom konzultácií počas celého životného cyklu politického opatrenia a odkazuje na stanovisko EHSV k hodnoteniu usmernení týkajúcich sa konzultácií. Rád by zdôraznil, že správne zvolenie cieľovej skupiny a zohľadnenie reprezentatívnosti zainteresovaných strán považuje za významné aspekty lepšej právnej úpravy, ktoré treba zlepšiť. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV podporuje komplexné zapojenie zainteresovaných strán prostredníctvom konzultácií počas celého životného cyklu politického opatrenia a odkazuje na stanovisko EHSV k hodnoteniu usmernení týkajúcich sa konzultácií. Rád by zdôraznil, že správne zvolenie cieľovej skupiny a zohľadnenie reprezentatívnosti zainteresovaných strán považuje za významné aspekty lepšej právnej úpravy, ktoré treba zlepšiť.

| 1.5. | Pri výbere odborníkov do rady pre kontrolu právnej regulácie (Regulatory Scrutiny Board), platformy REFIT, ako aj do všetkých ostatných skupín, k vypočutiam, na semináre a na iné situácie musí byť podľa názoru EHSV zabezpečená čo najväčšia nezávislosť, nestrannosť a transparentnosť. |
| --- | --- |

1.5.

Pri výbere odborníkov do rady pre kontrolu právnej regulácie (Regulatory Scrutiny Board), platformy REFIT, ako aj do všetkých ostatných skupín, k vypočutiam, na semináre a na iné situácie musí byť podľa názoru EHSV zabezpečená čo najväčšia nezávislosť, nestrannosť a transparentnosť.

| 1.6. | EHSV požaduje zahrnúť do medziinštitucionálnej dohody samoreguláciu a spolureguláciu, ktoré je potrebné zvážiť na rovnakej úrovni s regulačnými opatreniami pri riešení politických otázok. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV požaduje zahrnúť do medziinštitucionálnej dohody samoreguláciu a spolureguláciu, ktoré je potrebné zvážiť na rovnakej úrovni s regulačnými opatreniami pri riešení politických otázok.

| 1.7. | EHSV žiada, aby sa neformálne trialógy obmedzili na konkrétne mimoriadne udalosti a aby sa o väčšine právnych predpisov rozhodovalo v rámci riadneho legislatívneho postupu. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV žiada, aby sa neformálne trialógy obmedzili na konkrétne mimoriadne udalosti a aby sa o väčšine právnych predpisov rozhodovalo v rámci riadneho legislatívneho postupu.

| 1.8. | EHSV nabáda, aby sa Komisia väčšmi zamerala na nedostatky pri transpozícii a uplatňovaní právnych predpisov EÚ zo strany členských štátov, a požaduje používanie nariadení namiesto smerníc. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV nabáda, aby sa Komisia väčšmi zamerala na nedostatky pri transpozícii a uplatňovaní právnych predpisov EÚ zo strany členských štátov, a požaduje používanie nariadení namiesto smerníc.

2.   Program lepšej právnej regulácie – základný prehľad

| 2.1. | EHSV je presvedčený, že opatrenia a nástroje lepšej právnej regulácie by mali prispievať k zlepšeniu kvality a účinnosti európskych právnych aktov, k vytváraniu jednoduchých, zrozumiteľných a konzistentných predpisov, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľov stanovených v zmluvách EÚ a predovšetkým k posilneniu a dokončeniu jednotného európskeho trhu a súčasne predstavujú pridanú hodnotu pre občanov, podniky, spotrebiteľov a zamestnancov v Európe. |
| --- | --- |

2.1.

EHSV je presvedčený, že opatrenia a nástroje lepšej právnej regulácie by mali prispievať k zlepšeniu kvality a účinnosti európskych právnych aktov, k vytváraniu jednoduchých, zrozumiteľných a konzistentných predpisov, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľov stanovených v zmluvách EÚ a predovšetkým k posilneniu a dokončeniu jednotného európskeho trhu a súčasne predstavujú pridanú hodnotu pre občanov, podniky, spotrebiteľov a zamestnancov v Európe.

| 2.2. | Európa je spoločný právny priestor, ktorý musí zaručiť efektívny, spoľahlivý a realizovateľný právny rámec. Koncepcia lepšej právnej regulácie, ktorá bude zameraná na opatrenia ex ante na úrovni EÚ, ako aj na dôslednú transpozíciu a uplatňovanie právnych predpisov EÚ v členských štátoch a ktorá stanoví opatrenia lepšej právnej regulácie počas celého životného cyklu (2) právneho aktu, bude cenným prínosom pre európsku integráciu a občanov, keď budú zavedené nielen nové technokratické postupy a nástroje, ale keď sa navyše všetky európske inštitúcie a členské štáty zaviažu vytvoriť kultúru lepšej právnej regulácie. |
| --- | --- |

2.2.

Európa je spoločný právny priestor, ktorý musí zaručiť efektívny, spoľahlivý a realizovateľný právny rámec. Koncepcia lepšej právnej regulácie, ktorá bude zameraná na opatrenia ex ante na úrovni EÚ, ako aj na dôslednú transpozíciu a uplatňovanie právnych predpisov EÚ v členských štátoch a ktorá stanoví opatrenia lepšej právnej regulácie počas celého životného cyklu (2) právneho aktu, bude cenným prínosom pre európsku integráciu a občanov, keď budú zavedené nielen nové technokratické postupy a nástroje, ale keď sa navyše všetky európske inštitúcie a členské štáty zaviažu vytvoriť kultúru lepšej právnej regulácie.

| 2.3. | Komisia predkladá svoje oznámenie a súvisiace dokumenty ako nový začiatok. Tieto návrhy však možno nepochybne označiť za ambiciózne. Výbor by však chcel takisto zdôrazniť, že lepšia právna regulácia nie je žiadna nová téma, ale že sa o nej už mnoho rokov diskutuje a že sa ďalej rozvíja. Dosiahnuté zlepšenia prispeli k tomu, že právne predpisy EÚ v zásade dosahujú vysokú kvalitu v prospech občanov, podnikov, spotrebiteľov a zamestnancov v Európe. EHSV sa domnieva, že mechanizmy a postupy stanovené na úrovni EÚ fungujú v porovnaní s vnútroštátnymi zákonodarnými orgánmi alebo s medzinárodnou úrovňou dobre s cieľom zabezpečiť vysokú kvalitu právnej regulácie (3). Ako však vyplýva z tejto správy, ešte stále je tu priestor na zlepšenie. EHSV však uznáva, že pomocou lepšej právnej regulácie sa už podarilo veľa urobiť aj dosiahnuť. |
| --- | --- |

2.3.

Komisia predkladá svoje oznámenie a súvisiace dokumenty ako nový začiatok. Tieto návrhy však možno nepochybne označiť za ambiciózne. Výbor by však chcel takisto zdôrazniť, že lepšia právna regulácia nie je žiadna nová téma, ale že sa o nej už mnoho rokov diskutuje a že sa ďalej rozvíja. Dosiahnuté zlepšenia prispeli k tomu, že právne predpisy EÚ v zásade dosahujú vysokú kvalitu v prospech občanov, podnikov, spotrebiteľov a zamestnancov v Európe. EHSV sa domnieva, že mechanizmy a postupy stanovené na úrovni EÚ fungujú v porovnaní s vnútroštátnymi zákonodarnými orgánmi alebo s medzinárodnou úrovňou dobre s cieľom zabezpečiť vysokú kvalitu právnej regulácie (3). Ako však vyplýva z tejto správy, ešte stále je tu priestor na zlepšenie. EHSV však uznáva, že pomocou lepšej právnej regulácie sa už podarilo veľa urobiť aj dosiahnuť.

| 2.4. | Vzhľadom na nárast kritiky koncepcie lepšej právnej regulácie však EHSV zdôrazňuje, že podľa jeho názoru nejde o „viac regulácie EÚ“ alebo „menej regulácie v EÚ“, alebo o dereguláciu niektorých oblastí politiky či väčšie uprednostňovanie iných oblastí resp. o kompromisy v rámci hodnôt, za ktorými si EÚ stojí, teda sociálnej a environmentálnej ochrany a základných práv (4). Lepšia právna regulácia je v prvom rade nástroj, pomocou ktorého sa zabezpečí účinné dosiahnutie politických cieľov na základe dôkazov so zreteľom na uvedené hodnoty bez toho, aby boli obmedzené ekologické a spotrebiteľské práva alebo sociálne normy, alebo aby zodpovednosť v rámci inštitucionálnej štruktúry bola presunutá prostredníctvom zriadenia nových orgánov. Lepšia právna regulácia nemôže a ani nesmie nahrádzať politické rozhodnutia. |
| --- | --- |

2.4.

Vzhľadom na nárast kritiky koncepcie lepšej právnej regulácie však EHSV zdôrazňuje, že podľa jeho názoru nejde o „viac regulácie EÚ“ alebo „menej regulácie v EÚ“, alebo o dereguláciu niektorých oblastí politiky či väčšie uprednostňovanie iných oblastí resp. o kompromisy v rámci hodnôt, za ktorými si EÚ stojí, teda sociálnej a environmentálnej ochrany a základných práv (4). Lepšia právna regulácia je v prvom rade nástroj, pomocou ktorého sa zabezpečí účinné dosiahnutie politických cieľov na základe dôkazov so zreteľom na uvedené hodnoty bez toho, aby boli obmedzené ekologické a spotrebiteľské práva alebo sociálne normy, alebo aby zodpovednosť v rámci inštitucionálnej štruktúry bola presunutá prostredníctvom zriadenia nových orgánov. Lepšia právna regulácia nemôže a ani nesmie nahrádzať politické rozhodnutia.

| 2.5. | EHSV aktívne spolupracuje v oblasti demokratického vytvárania a vykonávania právnych predpisov EÚ. EHSV sa už niekoľko rokov vo veľkej miere zaoberá témou lepšej právnej regulácie a vypracoval niekoľko stanovísk, ktoré obsahujú konkrétne odporúčania pre ďalší rozvoj tejto koncepcie. Zoznam týchto odporúčaní je k dispozícii (5) a mal by sa použiť ako inšpirácia a zdroj nápadov na ďalšie zlepšenie programu lepšej právnej regulácie. Z toho vyplýva, že EHSV nesie osobitnú zodpovednosť za podporu a prijatie cieľov lepšej právnej regulácie v občianskej spoločnosti. Výbor je takisto ochotný prispieť k tomu, aby lepšia právna regulácia bola transparentná, demokratická a konzistentná. |
| --- | --- |

2.5.

EHSV aktívne spolupracuje v oblasti demokratického vytvárania a vykonávania právnych predpisov EÚ. EHSV sa už niekoľko rokov vo veľkej miere zaoberá témou lepšej právnej regulácie a vypracoval niekoľko stanovísk, ktoré obsahujú konkrétne odporúčania pre ďalší rozvoj tejto koncepcie. Zoznam týchto odporúčaní je k dispozícii (5) a mal by sa použiť ako inšpirácia a zdroj nápadov na ďalšie zlepšenie programu lepšej právnej regulácie. Z toho vyplýva, že EHSV nesie osobitnú zodpovednosť za podporu a prijatie cieľov lepšej právnej regulácie v občianskej spoločnosti. Výbor je takisto ochotný prispieť k tomu, aby lepšia právna regulácia bola transparentná, demokratická a konzistentná.

| 2.6. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že oznámenie Komisie a celý balík pre lepšiu právnu reguláciu len nedostatočne zohľadňujú úlohu, funkciu a reprezentatívnosť EHSV, ktoré sú zakotvené v zmluvách, a z tohto dôvodu nevyužíva potenciál na využitie skúseností a odborných znalostí členov výboru a neplní úlohy EHSV. EHSV sa na programe lepšej právnej regulácie zúčastňuje len v rámci platformy REFIT (ex post), ktorá dostatočne nepoukazuje na úlohy výboru a jeho zodpovednosť za posilnenie demokratickej legitimity a efektivity inštitúcií. |
| --- | --- |

2.6.

EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že oznámenie Komisie a celý balík pre lepšiu právnu reguláciu len nedostatočne zohľadňujú úlohu, funkciu a reprezentatívnosť EHSV, ktoré sú zakotvené v zmluvách, a z tohto dôvodu nevyužíva potenciál na využitie skúseností a odborných znalostí členov výboru a neplní úlohy EHSV. EHSV sa na programe lepšej právnej regulácie zúčastňuje len v rámci platformy REFIT (ex post), ktorá dostatočne nepoukazuje na úlohy výboru a jeho zodpovednosť za posilnenie demokratickej legitimity a efektivity inštitúcií.

| 2.7. | EHSV preto žiada, aby sa primerane zohľadnili v programe lepšej právnej regulácie. Toto stanovisko obsahuje návrhy, ako a v ktorých oblastiach by sa mal EHSV zapojiť. |
| --- | --- |

2.7.

EHSV preto žiada, aby sa primerane zohľadnili v programe lepšej právnej regulácie. Toto stanovisko obsahuje návrhy, ako a v ktorých oblastiach by sa mal EHSV zapojiť.

3.   Medziinštitucionálna dohoda – k spoločnej kultúre lepšej právnej regulácie

| 3.1. | Oznámenie Komisie sa týka o. i. plánovaných opatrení medziinštitucionálnej dohody. EHSV považuje návrh medziinštitucionálnej dohody za jeden z kľúčových prvkov programu lepšej právnej regulácie. Je potrebné podporiť Komisiu v jej úsilí o neustále presadzovanie cieľov lepšej právnej regulácie za účasti celej občianskej spoločnosti. To si však vyžaduje najmä podporu zákonodarných orgánov Rady a Európskeho parlamentu. Návrh medziinštitucionálnej dohody je ambiciózny a môže uspieť len vtedy, keď sa všetky inštitúcie zaviažu dosiahnuť ciele a obsah lepšej právnej regulácie a dôsledne uplatňovať návrhy uvedené v medziinštitucionálnej dohode so zreteľom na zmluvy EÚ. Stroskotanie rokovaní by predstavovalo významný krok späť, a to aj vzhľadom na záväzky medziinštitucionálnej dohody z roku 2003. |
| --- | --- |

3.1.

Oznámenie Komisie sa týka o. i. plánovaných opatrení medziinštitucionálnej dohody. EHSV považuje návrh medziinštitucionálnej dohody za jeden z kľúčových prvkov programu lepšej právnej regulácie. Je potrebné podporiť Komisiu v jej úsilí o neustále presadzovanie cieľov lepšej právnej regulácie za účasti celej občianskej spoločnosti. To si však vyžaduje najmä podporu zákonodarných orgánov Rady a Európskeho parlamentu. Návrh medziinštitucionálnej dohody je ambiciózny a môže uspieť len vtedy, keď sa všetky inštitúcie zaviažu dosiahnuť ciele a obsah lepšej právnej regulácie a dôsledne uplatňovať návrhy uvedené v medziinštitucionálnej dohode so zreteľom na zmluvy EÚ. Stroskotanie rokovaní by predstavovalo významný krok späť, a to aj vzhľadom na záväzky medziinštitucionálnej dohody z roku 2003.

| 3.2. | Napriek uznaniu úlohy a významu EHSV zo strany Európskeho parlamentu (6) sa však v medziinštitucionálnej dohode nikde neuvádza EHSV a Výbor regiónov, ako ani úloha a funkcia, ktoré im boli pridelené na základe zmlúv. To je neprijateľné. |
| --- | --- |

3.2.

Napriek uznaniu úlohy a významu EHSV zo strany Európskeho parlamentu (6) sa však v medziinštitucionálnej dohode nikde neuvádza EHSV a Výbor regiónov, ako ani úloha a funkcia, ktoré im boli pridelené na základe zmlúv. To je neprijateľné.

| 3.3. | Za predpokladu, že Komisia bude včas konzultovať s EHSV, je výbor pripravený podporovať inštitúcie EÚ pri opatreniach lepšej právnej regulácie, rozvíjať nové nápady, zaujať rozsiahle stanovisko k plánovaným projektom v rámci svojich kompetencií, zaistiť ich vysokú kvalitu a prípadne monitorovať iniciatívy EÚ alebo fungovať v konkrétnych prípadoch ako testovacia skupina pre plánované iniciatívy. |
| --- | --- |

3.3.

Za predpokladu, že Komisia bude včas konzultovať s EHSV, je výbor pripravený podporovať inštitúcie EÚ pri opatreniach lepšej právnej regulácie, rozvíjať nové nápady, zaujať rozsiahle stanovisko k plánovaným projektom v rámci svojich kompetencií, zaistiť ich vysokú kvalitu a prípadne monitorovať iniciatívy EÚ alebo fungovať v konkrétnych prípadoch ako testovacia skupina pre plánované iniciatívy.

| 3.4. | EHSV preto žiada o zahrnutie oboch poradných orgánov EÚ do medziinštitucionálnej dohody so zreteľom na opatrenia lepšej právnej regulácie, ktoré im boli pridelené v zmluvách EÚ a v dohodách o spolupráci s Komisiou a Európskym parlamentom. |
| --- | --- |

3.4.

EHSV preto žiada o zahrnutie oboch poradných orgánov EÚ do medziinštitucionálnej dohody so zreteľom na opatrenia lepšej právnej regulácie, ktoré im boli pridelené v zmluvách EÚ a v dohodách o spolupráci s Komisiou a Európskym parlamentom.

| 3.5. | Konkrétny vecný obsah medziinštitucionálnej dohody bude posúdený v stanovisku z vlastnej iniciatívy po prijatí medziinštitucionálnej dohody Radou a Európskym parlamentom. |
| --- | --- |

3.5.

Konkrétny vecný obsah medziinštitucionálnej dohody bude posúdený v stanovisku z vlastnej iniciatívy po prijatí medziinštitucionálnej dohody Radou a Európskym parlamentom.

4.   Posúdenie oznámenia o programe lepšej právnej regulácie

4.1.   
  Meníme metódy svojej práce na európskej úrovni

| 4.1.1. | Komisia chce pomocou svojej novej internej štruktúry a zamerania svojich opatrení na politické usmernenia, vytvorenia konzistentného pracovného programu na úrovni EÚ a väčšej interakcie s inštitúciami dosiahnuť lepšiu právnu reguláciu a lepšie výsledky. |
| --- | --- |

4.1.1.

Komisia chce pomocou svojej novej internej štruktúry a zamerania svojich opatrení na politické usmernenia, vytvorenia konzistentného pracovného programu na úrovni EÚ a väčšej interakcie s inštitúciami dosiahnuť lepšiu právnu reguláciu a lepšie výsledky.

| 4.1.2. | EHSV víta skutočnosť, že Komisia pristúpila k štruktúrovanej výmene ročného pracovného programu a viacročného programu s Radou a Európskym parlamentom a že podľa dohody o spolupráci sa pred zverejnením ročného pracovného programu poradila s EHSV. Táto výmena by sa mala vzťahovať na celý cyklus programovania a prostredníctvom pravidelného dialógu medzi EHSV, Európskym parlamentom, Komisiou a Radou vytvoriť synergetické efekty tým, že zabezpečí, aby bolo možné monitorovať opatrenia pracovného programu po ich prijatí a zlepšiť celkovú spoluprácu. EHSV navrhuje, aby sa nové iniciatívy a priority plánovali aj vzhľadom na existujúce stratégie a integračné plány (ako napr. stratégia Európa 2020, ročný program rastu a európsky semester/odporúčania pre jednotlivé krajiny) a aby obsahovali podrobné informácie o tom, akým spôsobom sa plánované opatrenia zahrnú do existujúcich stratégií a ako odrážajú ich ciele. Tým sa zabráni, aby mali niektoré oblasti politiky a ciele vyššiu alebo nižšiu prioritu než existujúce stratégie. |
| --- | --- |

4.1.2.

EHSV víta skutočnosť, že Komisia pristúpila k štruktúrovanej výmene ročného pracovného programu a viacročného programu s Radou a Európskym parlamentom a že podľa dohody o spolupráci sa pred zverejnením ročného pracovného programu poradila s EHSV. Táto výmena by sa mala vzťahovať na celý cyklus programovania a prostredníctvom pravidelného dialógu medzi EHSV, Európskym parlamentom, Komisiou a Radou vytvoriť synergetické efekty tým, že zabezpečí, aby bolo možné monitorovať opatrenia pracovného programu po ich prijatí a zlepšiť celkovú spoluprácu. EHSV navrhuje, aby sa nové iniciatívy a priority plánovali aj vzhľadom na existujúce stratégie a integračné plány (ako napr. stratégia Európa 2020, ročný program rastu a európsky semester/odporúčania pre jednotlivé krajiny) a aby obsahovali podrobné informácie o tom, akým spôsobom sa plánované opatrenia zahrnú do existujúcich stratégií a ako odrážajú ich ciele. Tým sa zabráni, aby mali niektoré oblasti politiky a ciele vyššiu alebo nižšiu prioritu než existujúce stratégie.

4.2.   
  Lepšia konzultácia, väčšia otvorenosť a transparentnosť

| 4.2.1. | Komisia má v pláne zapojiť do konzultácií zainteresované strany v priebehu celého životného cyklu politického opatrenia. Plány, počiatočné posúdenia vplyvu, právne akty prijaté kolégiom komisárov, hodnotenia ex post a kontroly vhodnosti, ako aj návrhy delegovaných právnych a vykonávacích aktov sa prekonzultujú so zainteresovanými stranami. Okrem toho je potrebné zlepšiť odôvodnenie týchto právnych aktov. |
| --- | --- |

4.2.1.

Komisia má v pláne zapojiť do konzultácií zainteresované strany v priebehu celého životného cyklu politického opatrenia. Plány, počiatočné posúdenia vplyvu, právne akty prijaté kolégiom komisárov, hodnotenia ex post a kontroly vhodnosti, ako aj návrhy delegovaných právnych a vykonávacích aktov sa prekonzultujú so zainteresovanými stranami. Okrem toho je potrebné zlepšiť odôvodnenie týchto právnych aktov.

| 4.2.2. | EHSV v zásade víta cieľ zabezpečiť vyššiu transparentnosť a väčšiu účasť zainteresovaných strán počas celého životného cyklu právneho aktu. EHSV neustále zdôrazňoval význam intenzívnej konzultácie so všetkými zainteresovanými stranami, (7) ktoré môže prispieť ku kvalite a k primeranosti právnej regulácie do takej miery, aby bolo možné nájsť rovnováhu medzi dosiahnutím politických cieľov na jednej strane a zabezpečením administratívneho zjednodušenia na strane druhej. Prostredníctvom lepších konzultácií sa zvýši informovanosť, a tým sa zlepší uplatňovanie právnych predpisov (8). |
| --- | --- |

4.2.2.

EHSV v zásade víta cieľ zabezpečiť vyššiu transparentnosť a väčšiu účasť zainteresovaných strán počas celého životného cyklu právneho aktu. EHSV neustále zdôrazňoval význam intenzívnej konzultácie so všetkými zainteresovanými stranami, (7) ktoré môže prispieť ku kvalite a k primeranosti právnej regulácie do takej miery, aby bolo možné nájsť rovnováhu medzi dosiahnutím politických cieľov na jednej strane a zabezpečením administratívneho zjednodušenia na strane druhej. Prostredníctvom lepších konzultácií sa zvýši informovanosť, a tým sa zlepší uplatňovanie právnych predpisov (8).

| 4.2.3. | EHSV až v júli 2015 predložil v stanovisku k hodnoteniu konzultácií so zainteresovanými stranami (9) návrhy na zlepšenie možnosti konzultácií so zainteresovanými stranami, na ktoré sa v rámci tohto stanoviska podrobne poukazuje. EHSV v tejto súvislosti uznáva, že usmernenia sú celkovo dobrým základom na uskutočnenie kvalitných konzultácií. Ako však z uvedeného stanoviska zjavne vyplýva, ešte vždy (aj momentálne) dochádza k mnohým prípadom, keď príslušné útvary Komisie dôsledne neuplatňujú nové usmernenia. EHSV preto vyzýva na záväzné uplatňovanie usmernení ako štandardov kvality pre konzultácie so zainteresovanými stranami v rámci Komisie. |
| --- | --- |

4.2.3.

EHSV až v júli 2015 predložil v stanovisku k hodnoteniu konzultácií so zainteresovanými stranami (9) návrhy na zlepšenie možnosti konzultácií so zainteresovanými stranami, na ktoré sa v rámci tohto stanoviska podrobne poukazuje. EHSV v tejto súvislosti uznáva, že usmernenia sú celkovo dobrým základom na uskutočnenie kvalitných konzultácií. Ako však z uvedeného stanoviska zjavne vyplýva, ešte vždy (aj momentálne) dochádza k mnohým prípadom, keď príslušné útvary Komisie dôsledne neuplatňujú nové usmernenia. EHSV preto vyzýva na záväzné uplatňovanie usmernení ako štandardov kvality pre konzultácie so zainteresovanými stranami v rámci Komisie.

| 4.2.4. | Aby sa mohli získať potrebné informácie, je nevyhnutné správne vymedziť cieľovú skupinu pre konzultáciu. EHSV môže v medziach svojich právomocí a v úzkej spolupráci so všetkými zainteresovanými organizáciami a Komisiou pomôcť určiť zastupiteľské organizácie v daných cieľových skupinách (10). EHSV sa domnieva, že zosilnené mechanizmy konzultácie so zainteresovanými stranami umožňujú zabezpečiť transparentnosť pri výbere odborníkov na fórach, konferenciách, seminároch atď. Zároveň je potrebné klásť väčší dôraz na reprezentatívnosť zainteresovaných strán a kvalitatívne a kvantitatívne hodnotenie pri posudzovaní výsledkov v závislosti od toho, či odpoveď pochádza od jednotlivca alebo reprezentatívnej organizácie občianskej spoločnosti. Spätná väzba organizácie by preto mala mať vyššiu váhu. |
| --- | --- |

4.2.4.

Aby sa mohli získať potrebné informácie, je nevyhnutné správne vymedziť cieľovú skupinu pre konzultáciu. EHSV môže v medziach svojich právomocí a v úzkej spolupráci so všetkými zainteresovanými organizáciami a Komisiou pomôcť určiť zastupiteľské organizácie v daných cieľových skupinách (10). EHSV sa domnieva, že zosilnené mechanizmy konzultácie so zainteresovanými stranami umožňujú zabezpečiť transparentnosť pri výbere odborníkov na fórach, konferenciách, seminároch atď. Zároveň je potrebné klásť väčší dôraz na reprezentatívnosť zainteresovaných strán a kvalitatívne a kvantitatívne hodnotenie pri posudzovaní výsledkov v závislosti od toho, či odpoveď pochádza od jednotlivca alebo reprezentatívnej organizácie občianskej spoločnosti. Spätná väzba organizácie by preto mala mať vyššiu váhu.

| 4.2.5. | Kvalita otázok (často podnetných), ich výber a mechanizmy spätnej väzby Komisie sú však často nedostatočné (11). EHSV predstavil komplexný súbor návrhov, ako možno tieto nedostatky odstrániť (12). Pri vypracúvaní dotazníkov ku konzultáciám by tak mohol napríklad ovplyvniť otázky tak, že predloží navrhované otázky alebo sa bude pravidelne používať ako skúšobný orgán s cieľom preskúmať, či sú dané otázky závažné. Preskúmanie a monitorovanie konzultácií a vytvorenie vhodného monitorovacieho centra EHSV (13) by mohli adekvátne prispieť k zlepšeniu kvality konzultácií. |
| --- | --- |

4.2.5.

Kvalita otázok (často podnetných), ich výber a mechanizmy spätnej väzby Komisie sú však často nedostatočné (11). EHSV predstavil komplexný súbor návrhov, ako možno tieto nedostatky odstrániť (12). Pri vypracúvaní dotazníkov ku konzultáciám by tak mohol napríklad ovplyvniť otázky tak, že predloží navrhované otázky alebo sa bude pravidelne používať ako skúšobný orgán s cieľom preskúmať, či sú dané otázky závažné. Preskúmanie a monitorovanie konzultácií a vytvorenie vhodného monitorovacieho centra EHSV (13) by mohli adekvátne prispieť k zlepšeniu kvality konzultácií.

| 4.2.6. | Dôležitý je aj primeraný časový rámec pre konzultácie. Vďaka nemu by sa regulačný proces zbytočne nepredlžoval, na druhej strane by lehoty na konzultáciu v dĺžke 4, 8 alebo 12 týždňov o komplexných alebo veľmi technických iniciatívach boli príliš krátke na získanie relevantnej spätnej väzby. Štruktúrované a neustále aktualizované plánovanie konzultácií (v plánoch Komisie) a uverejnenie svojich cieľov vrátane spoľahlivého časového rámca môžu zainteresovaným stranám pomôcť pripraviť svoju účasť. |
| --- | --- |

4.2.6.

Dôležitý je aj primeraný časový rámec pre konzultácie. Vďaka nemu by sa regulačný proces zbytočne nepredlžoval, na druhej strane by lehoty na konzultáciu v dĺžke 4, 8 alebo 12 týždňov o komplexných alebo veľmi technických iniciatívach boli príliš krátke na získanie relevantnej spätnej väzby. Štruktúrované a neustále aktualizované plánovanie konzultácií (v plánoch Komisie) a uverejnenie svojich cieľov vrátane spoľahlivého časového rámca môžu zainteresovaným stranám pomôcť pripraviť svoju účasť.

| 4.2.7. | EHSV v záujme ďalšieho zvýšenia transparentnosti a zrozumiteľnosti pre zainteresované strany navrhuje, aby boli na hlavnej internetovej stránke Komisie pre konzultácie (14) prehľadne a jednotne zobrazené všetky prebiehajúce konzultácie inštitúcií EÚ, európskych agentúr a súvisiacich zariadení (15), ako aj všetky konzultácie týkajúce sa delegovaných a vykonávacích aktov a aby sa o nich v širšom rozsahu informovalo v celej Európe vo forme komplexnej komunikačnej stratégie. |
| --- | --- |

4.2.7.

EHSV v záujme ďalšieho zvýšenia transparentnosti a zrozumiteľnosti pre zainteresované strany navrhuje, aby boli na hlavnej internetovej stránke Komisie pre konzultácie (14) prehľadne a jednotne zobrazené všetky prebiehajúce konzultácie inštitúcií EÚ, európskych agentúr a súvisiacich zariadení (15), ako aj všetky konzultácie týkajúce sa delegovaných a vykonávacích aktov a aby sa o nich v širšom rozsahu informovalo v celej Európe vo forme komplexnej komunikačnej stratégie.

| 4.2.8. | Vítané sú najmä konzultácie o delegovaných aktoch (článok 290 ZFEÚ) a vykonávacích aktoch (článok 291 ZFEÚ). Nedostatok transparentnosti, zjavná právna neistota a nedostatočná politická kontrola systému predchádzajúcich konzultácií o vykonávacích právnych aktoch sú právom často kritizované (16). EHSV takisto žiada o zavedenie samostatného registra delegovaných aktov podľa vzoru komitologického registra. Uplatňovanie delegovaných a vykonávacích aktov musí byť prísne vymedzené a riadne odôvodnené. Nadväzujúce opatrenia musia dôsledne vychádzať zo základného aktu. Politické rozhodnutia nesmú byť ohrozené delegovanými a vykonávacími aktmi. |
| --- | --- |

4.2.8.

Vítané sú najmä konzultácie o delegovaných aktoch (článok 290 ZFEÚ) a vykonávacích aktoch (článok 291 ZFEÚ). Nedostatok transparentnosti, zjavná právna neistota a nedostatočná politická kontrola systému predchádzajúcich konzultácií o vykonávacích právnych aktoch sú právom často kritizované (16). EHSV takisto žiada o zavedenie samostatného registra delegovaných aktov podľa vzoru komitologického registra. Uplatňovanie delegovaných a vykonávacích aktov musí byť prísne vymedzené a riadne odôvodnené. Nadväzujúce opatrenia musia dôsledne vychádzať zo základného aktu. Politické rozhodnutia nesmú byť ohrozené delegovanými a vykonávacími aktmi.

| 4.2.9. | Okrem toho by sa malo zabezpečiť, aby nedochádzalo k prekrývaniu konzultácií alebo obsahu delegovaných a vykonávacích aktov a konzultácií o usmerneniach agentúr EÚ alebo ich obsahu. |
| --- | --- |

4.2.9.

Okrem toho by sa malo zabezpečiť, aby nedochádzalo k prekrývaniu konzultácií alebo obsahu delegovaných a vykonávacích aktov a konzultácií o usmerneniach agentúr EÚ alebo ich obsahu.

| 4.2.10. | V zásade treba rozlišovať medzi konzultáciami so sociálnymi partnermi – v súlade s postupmi stanovenými v zmluvách o EÚ o sociálnom dialógu (články 154 a 155 ZFEÚ) – a verejnými konzultáciami so všetkými zainteresovanými stranami občianskej spoločnosti podľa článku 11 ods. 3 zmluvy ZEÚ. Obe majú špecifickú funkciu a odlišnú legitimitu. |
| --- | --- |

4.2.10.

V zásade treba rozlišovať medzi konzultáciami so sociálnymi partnermi – v súlade s postupmi stanovenými v zmluvách o EÚ o sociálnom dialógu (články 154 a 155 ZFEÚ) – a verejnými konzultáciami so všetkými zainteresovanými stranami občianskej spoločnosti podľa článku 11 ods. 3 zmluvy ZEÚ. Obe majú špecifickú funkciu a odlišnú legitimitu.

| 4.2.11. | V texte v paneli nástrojov k lepšej právnej regulácii sa poukazuje na to, že konzultácie so sociálnymi partnermi nepodliehajú minimálnym normám pre konzultácie, a tým ani požiadavkám na verejné konzultácie. EHSV by však rád zdôraznil, že toto oznámenie v žiadnom prípade nemožno použiť ako zámienku na ex ante alebo ex post kontrolu konzultácií európskych sociálnych partnerov alebo ich výsledkov prostredníctvom verejných konzultácií. Sociálny dialóg je osobitný postup stanovený v ZFEÚ (17), ktorý sa musí rešpektovať. Verejné konzultácie preto nemôžu predstavovať náhradu za konzultácie so sociálnymi partnermi (18). Vykonávanie výsledkov dohôd so sociálnymi partnermi sa musí zabezpečiť v súlade s požiadavkami článku 155 ZFEÚ (19). |
| --- | --- |

4.2.11.

V texte v paneli nástrojov k lepšej právnej regulácii sa poukazuje na to, že konzultácie so sociálnymi partnermi nepodliehajú minimálnym normám pre konzultácie, a tým ani požiadavkám na verejné konzultácie. EHSV by však rád zdôraznil, že toto oznámenie v žiadnom prípade nemožno použiť ako zámienku na ex ante alebo ex post kontrolu konzultácií európskych sociálnych partnerov alebo ich výsledkov prostredníctvom verejných konzultácií. Sociálny dialóg je osobitný postup stanovený v ZFEÚ (17), ktorý sa musí rešpektovať. Verejné konzultácie preto nemôžu predstavovať náhradu za konzultácie so sociálnymi partnermi (18). Vykonávanie výsledkov dohôd so sociálnymi partnermi sa musí zabezpečiť v súlade s požiadavkami článku 155 ZFEÚ (19).

4.3.   
  Lepšie nástroje na lepšie riešenia

| 4.3.1. | Komisia bude pri nových opatreniach uplatňovať nové integrované usmernenia k lepšej právnej regulácii (20) a zaviaže sa kontrolovať aj nelegislatívne opatrenia, ako napríklad spoločnú reguláciu- a samoreguláciu, a osobitnú pozornosť venuje zásade „najskôr myslieť v malom“, „testu MSP“ a možnosti oslobodenia mikropodnikov od niektorých európskych požiadaviek. |
| --- | --- |

4.3.1.

Komisia bude pri nových opatreniach uplatňovať nové integrované usmernenia k lepšej právnej regulácii (20) a zaviaže sa kontrolovať aj nelegislatívne opatrenia, ako napríklad spoločnú reguláciu- a samoreguláciu, a osobitnú pozornosť venuje zásade „najskôr myslieť v malom“, „testu MSP“ a možnosti oslobodenia mikropodnikov od niektorých európskych požiadaviek.

| 4.3.2. | EHSV víta skutočnosť, že usmernenia pre lepšiu právnu reguláciu boli vypracované, revidované a objasnené v konsolidovanom znení a doplnené o súbor nástrojov. EHSV sa domnieva, že tieto nástroje môžu výrazne prispieť k zlepšeniu právnej regulácie, poskytnúť väčšiu podporu a umožniť dôsledné uplatňovanie zo strany zamestnancov Komisie na základe ich jednotnej prezentácie v dokumente. Generálny sekretariát by mal zabezpečiť ich dodržiavanie vo všetkých útvaroch Komisie. |
| --- | --- |

4.3.2.

EHSV víta skutočnosť, že usmernenia pre lepšiu právnu reguláciu boli vypracované, revidované a objasnené v konsolidovanom znení a doplnené o súbor nástrojov. EHSV sa domnieva, že tieto nástroje môžu výrazne prispieť k zlepšeniu právnej regulácie, poskytnúť väčšiu podporu a umožniť dôsledné uplatňovanie zo strany zamestnancov Komisie na základe ich jednotnej prezentácie v dokumente. Generálny sekretariát by mal zabezpečiť ich dodržiavanie vo všetkých útvaroch Komisie.

| 4.3.3. | Komisia pripomína, že usmernenia o lepšej právnej regulácii „musia mať v rámci všetkých svojich činností stanovenú prioritu zachovať konkurencieschopnosť a udržateľný rozvoj EÚ“ (21). Činnosť EÚ musí byť pritom v správnej rovnováhe medzi všeobecnými cieľmi EÚ a podporou konkurencieschopnosti. EHSV zo svojej strany žiada účinnú a dôslednú kontrolu každého legislatívneho a nelegislatívneho návrhu v súlade s cieľmi článku 3 ZEÚ a vykonanie pravidelnej „kontroly konkurencieschopnosti“. |
| --- | --- |

4.3.3.

Komisia pripomína, že usmernenia o lepšej právnej regulácii „musia mať v rámci všetkých svojich činností stanovenú prioritu zachovať konkurencieschopnosť a udržateľný rozvoj EÚ“ (21). Činnosť EÚ musí byť pritom v správnej rovnováhe medzi všeobecnými cieľmi EÚ a podporou konkurencieschopnosti. EHSV zo svojej strany žiada účinnú a dôslednú kontrolu každého legislatívneho a nelegislatívneho návrhu v súlade s cieľmi článku 3 ZEÚ a vykonanie pravidelnej „kontroly konkurencieschopnosti“.

| 4.3.4. | EHSV neustále žiadal o väčšiu transparentnosť postupov a o zohľadnenie hospodárskych, sociálnych, ekologických a spotrebiteľských aspektov vyváženejším spôsobom (22). Malo by sa to systematicky kontrolovať v kontexte každého posúdenia vplyvu. EHSV by mohol prispieť k vyváženému posudzovaniu týchto nástrojov a postupov v rámci svojich kompetencií. |
| --- | --- |

4.3.4.

EHSV neustále žiadal o väčšiu transparentnosť postupov a o zohľadnenie hospodárskych, sociálnych, ekologických a spotrebiteľských aspektov vyváženejším spôsobom (22). Malo by sa to systematicky kontrolovať v kontexte každého posúdenia vplyvu. EHSV by mohol prispieť k vyváženému posudzovaniu týchto nástrojov a postupov v rámci svojich kompetencií.

| 4.3.5. | Právne predpisy by mali byť v zásade vypracované tak, aby sa mohli rovnako uplatňovať na všetky podniky. Je potrebné uvítať obnovený záväzok Komisie, najmä pokiaľ ide o zásadu „najskôr myslieť v malom“ a zohľadnenie záujmov MSP (vrátane mikropodnikov). |
| --- | --- |

4.3.5.

Právne predpisy by mali byť v zásade vypracované tak, aby sa mohli rovnako uplatňovať na všetky podniky. Je potrebné uvítať obnovený záväzok Komisie, najmä pokiaľ ide o zásadu „najskôr myslieť v malom“ a zohľadnenie záujmov MSP (vrátane mikropodnikov).

| 4.3.6. | Je nepochybné, že regulácia prostredníctvom legislatívy je dôležitá pre podniky všetkých veľkostí, ale pri zakladaní a riadení malých podnikov, najmä mikropodnikov, často spôsobuje problémy. EHSV poukazuje na to, že mikropodniky by spravidla nemali byť vylúčené. V prípade legislatívnych návrhov by sa mal prijať skôr individuálny prístup vychádzajúci z dôkladného vykonávania posúdenia vplyvu (23). Musia sa pri tom rešpektovať záujmy mikropodnikov a nesmú sa obmedziť práva na ochranu zamestnancov a spotrebiteľov. |
| --- | --- |

4.3.6.

Je nepochybné, že regulácia prostredníctvom legislatívy je dôležitá pre podniky všetkých veľkostí, ale pri zakladaní a riadení malých podnikov, najmä mikropodnikov, často spôsobuje problémy. EHSV poukazuje na to, že mikropodniky by spravidla nemali byť vylúčené. V prípade legislatívnych návrhov by sa mal prijať skôr individuálny prístup vychádzajúci z dôkladného vykonávania posúdenia vplyvu (23). Musia sa pri tom rešpektovať záujmy mikropodnikov a nesmú sa obmedziť práva na ochranu zamestnancov a spotrebiteľov.

| 4.3.7. | EHSV víta nahradenie výboru pre posudzovanie vplyvu výborom pre kontrolu regulácie a žiada, aby sa pritom zabezpečila maximálna transparentnosť, nestrannosť a nezávislosť odborníkov. Prijatie externých odborníkov je krok správnym smerom. Na jednej strane tak možno zabezpečiť väčšiu nestrannosť orgánu, na strane druhej by posúdenie vplyvu mohlo rozšírením oblasti pôsobnosti na hodnotenia a kontroly vhodnosti priniesť väčšiu súdržnosť a synergiu. Cieľom však naďalej musí byť vytvorenie jednotného, nezávislého orgánu na posúdenie vplyvu, ktorý bude konať v mene všetkých inštitúcií EÚ a zúčastňovať sa na výmene s tradičnými poradnými inštitúciami, EHSV a Výborom regiónov. Tento nezávislý orgán by mal využívať externých odborníkov, mal by mať externého predsedu a vykonávať kontrolu návrhov Komisie (24). Komisia by mala objasniť, že jej cieľom je nezávislý, externý orgán a že súčasné zloženie by sa malo považovať iba za ďalší medzistupeň týmto smerom. Tým by sa mohla zabezpečiť transparentnosť a odborné znalosti a predchádzať tomu, aby boli právne predpisy EÚ riadené osobitnými záujmami. |
| --- | --- |

4.3.7.

EHSV víta nahradenie výboru pre posudzovanie vplyvu výborom pre kontrolu regulácie a žiada, aby sa pritom zabezpečila maximálna transparentnosť, nestrannosť a nezávislosť odborníkov. Prijatie externých odborníkov je krok správnym smerom. Na jednej strane tak možno zabezpečiť väčšiu nestrannosť orgánu, na strane druhej by posúdenie vplyvu mohlo rozšírením oblasti pôsobnosti na hodnotenia a kontroly vhodnosti priniesť väčšiu súdržnosť a synergiu. Cieľom však naďalej musí byť vytvorenie jednotného, nezávislého orgánu na posúdenie vplyvu, ktorý bude konať v mene všetkých inštitúcií EÚ a zúčastňovať sa na výmene s tradičnými poradnými inštitúciami, EHSV a Výborom regiónov. Tento nezávislý orgán by mal využívať externých odborníkov, mal by mať externého predsedu a vykonávať kontrolu návrhov Komisie (24). Komisia by mala objasniť, že jej cieľom je nezávislý, externý orgán a že súčasné zloženie by sa malo považovať iba za ďalší medzistupeň týmto smerom. Tým by sa mohla zabezpečiť transparentnosť a odborné znalosti a predchádzať tomu, aby boli právne predpisy EÚ riadené osobitnými záujmami.

| 4.3.8. | EHSV vo svojich štúdiách (25) a stanoviskách (26) poukázal na význam samoregulácie a spoločnej regulácie a ich osobitosti ako prípad „horizontálnej subsidiarity“ (27). Medziinštitucionálna dohoda o lepšej právnej regulácii z roku 2003 obsahuje samostatnú kapitolu na túto tému. EHSV zastáva názor, že v niektorých prípadoch môže byť samoregulácia a/alebo spoluregulácia účinným alebo užitočným a doplnkovým prostriedkom legislatívneho opatrenia, pokiaľ bude riadne začlenená do oblasti širokého jasného a správne vymedzeného právneho rámca, ktorý sa bude riadiť najmä zásadami transparentnosti, reprezentatívnosti, nezávislosti, účinnosti a zodpovednosti (28). |
| --- | --- |

4.3.8.

EHSV vo svojich štúdiách (25) a stanoviskách (26) poukázal na význam samoregulácie a spoločnej regulácie a ich osobitosti ako prípad „horizontálnej subsidiarity“ (27). Medziinštitucionálna dohoda o lepšej právnej regulácii z roku 2003 obsahuje samostatnú kapitolu na túto tému. EHSV zastáva názor, že v niektorých prípadoch môže byť samoregulácia a/alebo spoluregulácia účinným alebo užitočným a doplnkovým prostriedkom legislatívneho opatrenia, pokiaľ bude riadne začlenená do oblasti širokého jasného a správne vymedzeného právneho rámca, ktorý sa bude riadiť najmä zásadami transparentnosti, reprezentatívnosti, nezávislosti, účinnosti a zodpovednosti (28).

| 4.3.9. | Je potrebná väčšia transparentnosť prostredníctvom uplatňovania opatrení lepšej právnej regulácie, najmä vzhľadom na masívny nárast využívania neformálnych trialógov (29). Možno to dosiahnuť v prípade, že výsledky zasadnutia trialógu budú uverejnené predtým, ako ich prijme Rada a Európsky parlament. Aj keď sa uznalo, že legislatívny proces sa má urýchliť pomocou využívania trialógu, vedie to k vzniku základného problému súčasnej legislatívnej praxe, že členské štáty a Rada opakovane zavádzajú tzv. rokovacie rámce obsahujúce rôzne právne akty s cieľom získať väčšinu pre jednotlivé smernice. Veľmi často sa tak deje netransparentným spôsobom pod veľkým časovým tlakom bez dostatočnej účasti odborníkov z členských štátov, Európskeho parlamentu a Komisie, ako aj bez dostatočnej analýzy účinkov kľúčových prvkov týchto rokovacích rámcov. Ovplyvňuje to však kvalitu a transparentnosť právnych predpisov. |
| --- | --- |

4.3.9.

Je potrebná väčšia transparentnosť prostredníctvom uplatňovania opatrení lepšej právnej regulácie, najmä vzhľadom na masívny nárast využívania neformálnych trialógov (29). Možno to dosiahnuť v prípade, že výsledky zasadnutia trialógu budú uverejnené predtým, ako ich prijme Rada a Európsky parlament. Aj keď sa uznalo, že legislatívny proces sa má urýchliť pomocou využívania trialógu, vedie to k vzniku základného problému súčasnej legislatívnej praxe, že členské štáty a Rada opakovane zavádzajú tzv. rokovacie rámce obsahujúce rôzne právne akty s cieľom získať väčšinu pre jednotlivé smernice. Veľmi často sa tak deje netransparentným spôsobom pod veľkým časovým tlakom bez dostatočnej účasti odborníkov z členských štátov, Európskeho parlamentu a Komisie, ako aj bez dostatočnej analýzy účinkov kľúčových prvkov týchto rokovacích rámcov. Ovplyvňuje to však kvalitu a transparentnosť právnych predpisov.

| 4.3.10. | V kontexte postupu lepšej právnej regulácie je potrebné zabezpečiť, aby sa neformálne trialógy obmedzili na konkrétne mimoriadne prípady a aby sa väčšina právnych predpisov prijímala riadnym legislatívnym postupom. Len tak sa zabezpečí úplná demokratická legitimita a účasť. |
| --- | --- |

4.3.10.

V kontexte postupu lepšej právnej regulácie je potrebné zabezpečiť, aby sa neformálne trialógy obmedzili na konkrétne mimoriadne prípady a aby sa väčšina právnych predpisov prijímala riadnym legislatívnym postupom. Len tak sa zabezpečí úplná demokratická legitimita a účasť.

4.4.   
  Posilnenie hodnotenia ex post, program REFIT a platforma REFIT

| 4.4.1. | Komisia takisto navrhuje klásť väčší dôraz na hodnotenie a posudzovanie právnych aktov počas celého životného cyklu, lepšie zameranie programu REFIT na ciele, zahrnúť ho do pracovného programu a vykonávať kontroly vhodnosti. Transpozícia právnych aktov sa musí zlepšiť a musí sa zaviesť platforma REFIT, v ktorej bude mať EHSV jedno kreslo. |
| --- | --- |

4.4.1.

Komisia takisto navrhuje klásť väčší dôraz na hodnotenie a posudzovanie právnych aktov počas celého životného cyklu, lepšie zameranie programu REFIT na ciele, zahrnúť ho do pracovného programu a vykonávať kontroly vhodnosti. Transpozícia právnych aktov sa musí zlepšiť a musí sa zaviesť platforma REFIT, v ktorej bude mať EHSV jedno kreslo.

| 4.4.2. | EHSV víta návrh Komisie klásť dôraz na hodnotenia a zapojiť do tohto procesu ostatné inštitúcie EÚ a občiansku spoločnosť. Hodnotenia ex post, v ktorých sa stanovené ciele porovnávajú so zistenými výsledkami, sú dôležité analytické nástroje, najmä vzhľadom na skutočnosť, že podľa modelu životného cyklu právneho aktu sa závery vyplývajúce z hodnotení môžu priamo zahrnúť do možného posúdenia vplyvu revízie právneho aktu. Víta skutočnosť, že zástupcovia organizovanej občianskej spoločnosti, zástupcovia podnikov, zamestnancov a spotrebiteľov, ktorí sú spravidla adresátmi právnych aktov, sa musia zúčastňovať na tomto procese prostredníctvom cielených verejných konzultácií. EHSV však poukazuje na to, že hodnotenia by sa mali vykonávať až po primeranom období vykonávania právneho aktu s cieľom umožniť zhromažďovanie významných údajov a informácií na tento účel (30). |
| --- | --- |

4.4.2.

EHSV víta návrh Komisie klásť dôraz na hodnotenia a zapojiť do tohto procesu ostatné inštitúcie EÚ a občiansku spoločnosť. Hodnotenia ex post, v ktorých sa stanovené ciele porovnávajú so zistenými výsledkami, sú dôležité analytické nástroje, najmä vzhľadom na skutočnosť, že podľa modelu životného cyklu právneho aktu sa závery vyplývajúce z hodnotení môžu priamo zahrnúť do možného posúdenia vplyvu revízie právneho aktu. Víta skutočnosť, že zástupcovia organizovanej občianskej spoločnosti, zástupcovia podnikov, zamestnancov a spotrebiteľov, ktorí sú spravidla adresátmi právnych aktov, sa musia zúčastňovať na tomto procese prostredníctvom cielených verejných konzultácií. EHSV však poukazuje na to, že hodnotenia by sa mali vykonávať až po primeranom období vykonávania právneho aktu s cieľom umožniť zhromažďovanie významných údajov a informácií na tento účel (30).

| 4.4.3. | Účasť EHSV na tomto procese je nevyhnutná. V dohodách o spolupráci s Komisiou a Európskym parlamentom sa v tejto súvislosti stanovuje účasť EHSV, ktorá by navyše mohla viesť k synergiám v spolupráci s Európskym parlamentom. Vzhľadom na uvedený model životného cyklu právneho aktu by sa tým zabezpečilo včasné zohľadnenie prínosu EHSV. EHSV by v prípade potreby mohol vykonať vlastné posúdenia, predkladať výsledky v rámci platformy REFIT s ostatnými zainteresovanými stranami a členskými štátmi, ako aj Komisiou, a tak zlepšiť svoju spoluprácu s inštitúciami a predložiť návrhy na hodnotenia pre program REFIT. Zahrnutím programu REFIT do nadväzujúceho ročného pracovného programu Komisie by sa zabezpečil ďalší prínos EHSV k programovaniu. |
| --- | --- |

4.4.3.

Účasť EHSV na tomto procese je nevyhnutná. V dohodách o spolupráci s Komisiou a Európskym parlamentom sa v tejto súvislosti stanovuje účasť EHSV, ktorá by navyše mohla viesť k synergiám v spolupráci s Európskym parlamentom. Vzhľadom na uvedený model životného cyklu právneho aktu by sa tým zabezpečilo včasné zohľadnenie prínosu EHSV. EHSV by v prípade potreby mohol vykonať vlastné posúdenia, predkladať výsledky v rámci platformy REFIT s ostatnými zainteresovanými stranami a členskými štátmi, ako aj Komisiou, a tak zlepšiť svoju spoluprácu s inštitúciami a predložiť návrhy na hodnotenia pre program REFIT. Zahrnutím programu REFIT do nadväzujúceho ročného pracovného programu Komisie by sa zabezpečil ďalší prínos EHSV k programovaniu.

| 4.4.4. | EHSV víta snahu Komisie o zlepšenie postupov a nástrojov programu REFIT. V tejto súvislosti odkazuje na svoje predchádzajúce stanoviská (31). |
| --- | --- |

4.4.4.

EHSV víta snahu Komisie o zlepšenie postupov a nástrojov programu REFIT. V tejto súvislosti odkazuje na svoje predchádzajúce stanoviská (31).

| 4.4.5. | Zrušenie niektorých zastaraných právnych aktov Komisiou je bežná prax a malo by sa v nej pokračovať. Vykonávanie kontroly vhodnosti sa v zásade schvaľuje (32). Komisia by mala všetky vykonané, prebiehajúce a plánované kontroly vhodnosti transparentne zobraziť a uverejniť na internetovej stránke. |
| --- | --- |

4.4.5.

Zrušenie niektorých zastaraných právnych aktov Komisiou je bežná prax a malo by sa v nej pokračovať. Vykonávanie kontroly vhodnosti sa v zásade schvaľuje (32). Komisia by mala všetky vykonané, prebiehajúce a plánované kontroly vhodnosti transparentne zobraziť a uverejniť na internetovej stránke.

| 4.4.6. | Vytvorenie platformy REFIT za účasti EHSV je mimoriadne vítané. Úlohou tejto platformy je zhromažďovať a analyzovať návrhy na zjednodušenie administratívy vyplývajúce z predpisov Únie a z ich transpozície a uplatňovania v členských štátoch. EHSV žiada o zabezpečenie vyváženého zloženia skupiny zainteresovaných strán, od čoho bude závisieť úspech platformy. EHSV v skupine zainteresovaných strán zastupuje odborník na vysokej úrovni. Komisia by však mala objasniť, ako reprezentatívny mandát EHSV a Výboru regiónov súvisí s platformou REFIT. Osobitná inštitucionálna úloha EHSV a Výboru regiónov by sa mala zohľadniť v porovnaní s ostatnými zainteresovanými stranami. Účasť členských štátov v tomto orgáne je v zásade vítaná, čo by malo umožniť kedykoľvek sa zapojiť do výmeny so zástupcami členských štátov. Európsky parlament by mal byť pravidelne informovaný o činnosti platformy REFIT a mal by mať možnosť zúčastniť sa na každoročnom zasadnutí platformy. |
| --- | --- |

4.4.6.

Vytvorenie platformy REFIT za účasti EHSV je mimoriadne vítané. Úlohou tejto platformy je zhromažďovať a analyzovať návrhy na zjednodušenie administratívy vyplývajúce z predpisov Únie a z ich transpozície a uplatňovania v členských štátoch. EHSV žiada o zabezpečenie vyváženého zloženia skupiny zainteresovaných strán, od čoho bude závisieť úspech platformy. EHSV v skupine zainteresovaných strán zastupuje odborník na vysokej úrovni. Komisia by však mala objasniť, ako reprezentatívny mandát EHSV a Výboru regiónov súvisí s platformou REFIT. Osobitná inštitucionálna úloha EHSV a Výboru regiónov by sa mala zohľadniť v porovnaní s ostatnými zainteresovanými stranami. Účasť členských štátov v tomto orgáne je v zásade vítaná, čo by malo umožniť kedykoľvek sa zapojiť do výmeny so zástupcami členských štátov. Európsky parlament by mal byť pravidelne informovaný o činnosti platformy REFIT a mal by mať možnosť zúčastniť sa na každoročnom zasadnutí platformy.

| 4.4.7. | Podľa EHSV je jedným z hlavných nedostatkov európskeho programu lepšej regulácie nedostatočné zapojenie členských štátov. Nie je to len problém členských štátov, ale aj EÚ, a preto sa nemožno čudovať, že vzhľadom na nedostatok dôkladných transpozičných opatrení a plánov založených na dôkazoch, ako aj opatrení pre účinné uplatňovanie členské štáty niekedy transponujú právne predpisy EÚ váhavo, oneskorene alebo ich vôbec netransponujú. |
| --- | --- |

4.4.7.

Podľa EHSV je jedným z hlavných nedostatkov európskeho programu lepšej regulácie nedostatočné zapojenie členských štátov. Nie je to len problém členských štátov, ale aj EÚ, a preto sa nemožno čudovať, že vzhľadom na nedostatok dôkladných transpozičných opatrení a plánov založených na dôkazoch, ako aj opatrení pre účinné uplatňovanie členské štáty niekedy transponujú právne predpisy EÚ váhavo, oneskorene alebo ich vôbec netransponujú.

| 4.4.8. | Je poľutovaniahodné, že v oznámení Komisie sa týmto problémom nezaoberá, ani sa nepredkladajú návrhy na predchádzanie týmto problémom. V roku 2013 tak muselo byť proti členským štátom začatých 1 300 konaní o porušení povinnosti. V súčasnosti sú konania o porušení povinnosti z dôvodu neskorého vykonávania (koncom roku 2013 prebiehalo 390 konaní) menej problematické, ale tak ako v roku 2012 sa väčšina konaní o porušení týkala nedodržiavania právnych predpisov EÚ (62 % všetkých prípadov) v oblasti životného prostredia, daní, dopravy, jednotného trhu a služieb (33). |
| --- | --- |

4.4.8.

Je poľutovaniahodné, že v oznámení Komisie sa týmto problémom nezaoberá, ani sa nepredkladajú návrhy na predchádzanie týmto problémom. V roku 2013 tak muselo byť proti členským štátom začatých 1 300 konaní o porušení povinnosti. V súčasnosti sú konania o porušení povinnosti z dôvodu neskorého vykonávania (koncom roku 2013 prebiehalo 390 konaní) menej problematické, ale tak ako v roku 2012 sa väčšina konaní o porušení týkala nedodržiavania právnych predpisov EÚ (62 % všetkých prípadov) v oblasti životného prostredia, daní, dopravy, jednotného trhu a služieb (33).

| 4.4.9. | Jedna možnosť je, že Komisia bude klásť väčší dôraz na verejné informácie, keďže v konečnom dôsledku sú to vlády členských štátov, ktoré nesprávne alebo oneskorene transponujú právne predpisy alebo ich netransponujú vôbec a ktoré tieto isté právne predpisy prijali v Rade. Sú zodpovedné za všeobecne nedostatočné uplatňovanie acquis EÚ, ktoré sa opätovne každý rok potvrdzuje v správach o uplatňovaní právnych predpisov EÚ. Komisia by takisto mala systematicky preskúmať, ktoré opatrenia sú nevyhnutné na vykonanie zásadnej zmeny súčasnej situácie, a mala by zohľadniť predchádzajúce návrhy EHSV (34). |
| --- | --- |

4.4.9.

Jedna možnosť je, že Komisia bude klásť väčší dôraz na verejné informácie, keďže v konečnom dôsledku sú to vlády členských štátov, ktoré nesprávne alebo oneskorene transponujú právne predpisy alebo ich netransponujú vôbec a ktoré tieto isté právne predpisy prijali v Rade. Sú zodpovedné za všeobecne nedostatočné uplatňovanie acquis EÚ, ktoré sa opätovne každý rok potvrdzuje v správach o uplatňovaní právnych predpisov EÚ. Komisia by takisto mala systematicky preskúmať, ktoré opatrenia sú nevyhnutné na vykonanie zásadnej zmeny súčasnej situácie, a mala by zohľadniť predchádzajúce návrhy EHSV (34).

| 4.4.10. | Tam, kde je potrebná regulácia, by sa malo v jednotlivých prípadoch v závislosti od príslušného obsahu a kontextu posúdiť, či sú vhodnejšie smernice alebo nariadenia. S cieľom predísť odlišnej transpozícii opatrení a pridávaniu dodatočných požiadaviek k právnym predpisom EÚ (tzv. gold plating) (35) by sa mali napríklad vo väčšej miere využívať nariadenia namiesto smerníc (36). Zabezpečila by sa tým väčšia právna zrozumiteľnosť a právna istota. |
| --- | --- |

4.4.10.

Tam, kde je potrebná regulácia, by sa malo v jednotlivých prípadoch v závislosti od príslušného obsahu a kontextu posúdiť, či sú vhodnejšie smernice alebo nariadenia. S cieľom predísť odlišnej transpozícii opatrení a pridávaniu dodatočných požiadaviek k právnym predpisom EÚ (tzv. gold plating) (35) by sa mali napríklad vo väčšej miere využívať nariadenia namiesto smerníc (36). Zabezpečila by sa tým väčšia právna zrozumiteľnosť a právna istota.

| 4.4.11. | Transpozícia a uplatňovanie právnych predpisov EÚ sú kľúčovými ukazovateľmi ich neskoršieho hodnotenia, ktoré by mali vykonať jednotlivé vlády. Povinnosť Komisie, aby pre väčšinu smerníc vypracovala „vykonávacie plány“ (37), ktoré majú prostredníctvom podporných opatrení Komisie uľahčiť transpozíciu v členských štátoch, je vítaným prvkom nového balíka lepšej právnej regulácie. Pre Komisiu zahŕňa aj možnosť požiadať členské štáty, aby predložili vysvetľujúce dokumenty k vnútroštátnej transpozičnej stratégii a vykonali dvojfázové posúdenie zhody. Podľa EHSV to možno jednoznačne považovať za krok správnym smerom. To, aké úspešné budú tieto opatrenia, ukáže prax. |
| --- | --- |

4.4.11.

Transpozícia a uplatňovanie právnych predpisov EÚ sú kľúčovými ukazovateľmi ich neskoršieho hodnotenia, ktoré by mali vykonať jednotlivé vlády. Povinnosť Komisie, aby pre väčšinu smerníc vypracovala „vykonávacie plány“ (37), ktoré majú prostredníctvom podporných opatrení Komisie uľahčiť transpozíciu v členských štátoch, je vítaným prvkom nového balíka lepšej právnej regulácie. Pre Komisiu zahŕňa aj možnosť požiadať členské štáty, aby predložili vysvetľujúce dokumenty k vnútroštátnej transpozičnej stratégii a vykonali dvojfázové posúdenie zhody. Podľa EHSV to možno jednoznačne považovať za krok správnym smerom. To, aké úspešné budú tieto opatrenia, ukáže prax.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=36193

1

(2)  Tento životný cyklus pritom zahŕňa vznik iniciatívy v rámci Komisie od fázy prípravy cez fázu návrhu, prijatie návrhu Komisiou, legislatívny postup, nadobudnutie účinnosti právneho aktu, transpozíciu a uplatňovanie zo strany členských štátov, vyhodnotenie zo strany Komisie, preskúmanie v rámci programu REFIT a prípadne aktualizáciu, revíziu, stiahnutie a opätovné predloženie návrhu.

2

(3)  European Court of Auditors Report 2010: Commission’s system represents EU and international best practice in terms of its transparency and its comprehensiveness (správa Európskeho dvora audítorov z roku 2010).

3

European Court of Auditors Report 2010: Commission’s system represents EU and international best practice in terms of its transparency and its comprehensiveness (správa Európskeho dvora audítorov z roku 2010)

(4)  COM(2015) 215 final.

4

(5)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=36193

5

(6)  Správa o Programe regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT): súčasný stav a výhľad do budúcnosti (2014/2150 (INI); spravodajkyňa: Sylvia Yvonne Kaufmann, bod 19.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 48, 15.2.2011, s. 48.

7

(8)  Stanovisko EHSV na tému „Hodnotenie konzultácií Európskej komisie so zainteresovanými stranami“, Ú. v. EÚ C, 383, 17.11.2015, s. 57.

8

(9)  Pozri poznámku pod čiarou č. 8.

9

(10)  Pozri poznámku pod čiarou č. 8.

10

(11)  Pozri poznámku pod čiarou č. 8.

11

(12)  Pozri poznámku pod čiarou č. 8.

12

(13)  Pozri poznámku pod čiarou č. 8.

13

(14)  http://ec.europa.eu/yourvoice/consultations/index_sk.htm

14

(15)  Najmä európske orgány dohľadu EIOPA, ESMA, EBA atď.

15

(16)  Stanovisko EHSV na tému „Delegované právne akty“ (pozri s. 145 tohto úradného vestníka).

16

(17)  Článok 154 ods. 2 a 3 ZFEÚ.

17

(18)  Správa Výboru Európskeho parlamentu pre právne veci o Programe regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT): súčasný stav a výhľad do budúcnosti (2014/2150(INI)), bod 10.

18

(19)  Negatívny príklad: dohoda v odvetví kaderníctva.

19

(20)  SWD(2015) 111.

20

(21)  COM(2015) 215 final, bod 3.1.

21

(22)  Ú. v. EÚ C 230, 14.7.2015, s. 66.

22

(23)  Ú. v. EÚ C 327, 12.11.2013, s. 33.

23

(24)  Pozri poznámku pod čiarou č. 23.

24

(25)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions.32948

25

(26)  Ú. v. EÚ C 291, 4.9.2015, s. 29.

26

(27)  Pozri poznámku pod čiarou č. 23.

27

(28)  Ú. v. EÚ C 230, 14.7.2015, s. 6, bod 5.10.

28

(29)  Týka sa to 80 % právnych predpisov v poslednom volebnom období Európskeho parlamentu.

29

(30)  Pozri poznámku pod čiarou č. 22.

30

(31)  Pozri poznámku pod čiarou č. 22.

31

(32)  Pozri poznámku pod čiarou č. 23.

32

(33)  31. výročná správa o kontrole uplatňovania práva EÚ [COM(2014) 612 final].

33

(34)  Pozri poznámku pod čiarou č. 22.

34

(35)  EHSV k tomu dokončuje vlastnú štúdiu, v ktorej sa téma rieši komplexne.

35

(36)  V porovnaní s legislatívnym obdobím rokov 2000 – 2004, v rámci ktorého sa väčšmi využívali smernice než nariadenia (155 nariadení v porovnaní so 191 smernicami), nastal v poslednom legislatívnom období (2010 – 2014) zreteľný posun smerom k využívaniu nariadení (83) namiesto smerníc (136).

36

(37)  Usmernenia pre lepšiu právnu reguláciu (SWD(2015) 111 final), kapitola IV: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/swd_br_guidelines_en.pdf

37

---

PRÍLOHA

Text zamietnutého návrhu stanoviska výboru, namiesto ktorého bol na plenárnom zasadnutí prijatý pozmeňovací návrh:

Bod 4.3.10

„EHSV preto víta túto iniciatívu, pričom príslušné pozmeňovacie návrhy predložené v Rade a Európskom parlamente budú podliehať posúdeniu vplyvu (tak ako to predpokladá už medziinštitucionálna dohoda z roku 2003), keďže by sa tým mohla výrazne zlepšiť kvalita právnych predpisov. Zároveň vyjadruje poľutovanie, že oznámenie Komisie sa v dostatočnej miere nezaoberá touto problematikou. V kontexte postupu lepšej právnej regulácie je potrebné zabezpečiť, aby sa neformálne trialógy obmedzili na konkrétne mimoriadne prípady a aby sa väčšina právnych predpisov prijímala riadnym legislatívnym postupom. Len tak sa zabezpečí úplná demokratická legitimita a účasť.“

Výsledok hlasovania: Pozmeňovací návrh bol zamietnutý, pričom bolo 106 hlasov proti, 59 hlasov za a 19 členovia sa hlasovania zdržali.

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/201 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/201

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení rámca Únie pre zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybárstva a pre podporu vedeckých odporúčaní súvisiacich so spoločnou rybárskou politikou (prepracované znenie)“

[COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)]

(2016/C 013/29)

| Samostatný spravodajca: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Samostatný spravodajca:

Brian CURTIS

Rada (2. júla 2015) a Európsky parlament (6. júla 2015) sa rozhodli podľa článku 43 ods. 2 a článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení rámca Únie pre zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybárstva a pre podporu vedeckých odporúčaní súvisiacich so spoločnou rybárskou politikou (prepracované znenie)“

[COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)].

Sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie, ktorá bola poverená vypracovaním stanoviska výboru v danej veci, schválila svoje stanovisko 2. septembra 2015

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra 2015) prijal 141 hlasmi za, pričom 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV vo všeobecnosti súhlasí so zámerom Komisie stavať na veciach, ktoré fungujú dobre a zachovať preto vysoký stupeň kontinuity a zároveň reagovať na nové požiadavky. Výbor zastáva názor, že navrhované zmeny neprekračujú rámec toho, čo je potrebné a vhodné na dosiahnutie základného cieľa, ktorým je zlepšenie kvality a dostupnosti údajov v rybárskom sektore, ako aj prístupu k nim. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV vo všeobecnosti súhlasí so zámerom Komisie stavať na veciach, ktoré fungujú dobre a zachovať preto vysoký stupeň kontinuity a zároveň reagovať na nové požiadavky. Výbor zastáva názor, že navrhované zmeny neprekračujú rámec toho, čo je potrebné a vhodné na dosiahnutie základného cieľa, ktorým je zlepšenie kvality a dostupnosti údajov v rybárskom sektore, ako aj prístupu k nim.

| 1.2. | Dostupnosť údajov je oblasťou, v ktorej toho treba zlepšiť najviac. Proces, prostredníctvom ktorého koncoví používatelia žiadajú od členských štátov údaje („dátové požiadavky“), je príliš zaťažujúci a náročný na zdroje. Údaje o rybolovnej činnosti nie sú v jednotlivých členských štátoch rovnako prístupné vzhľadom na to, že prístup sa riadi rôznymi pravidlami. Údaje z rámca pre zber údajov (DCF) sa nevyužívajú v dostatočnej miere. Tým dochádza k strate potenciálu ich využitia a k zbytočným investíciám do opätovného zberu rovnakých údajov na iné účely (napríklad na účely námorného priestorového plánovania). Prepracovanie DCF je príležitosťou na jednej strane zabezpečiť lepšiu dostupnosť údajov o rybárstve širšiemu okruhu zainteresovaných strán a na druhej strane vďaka používaniu najnovších technických výdobytkov znížiť zaťaženie členských štátov žiadosťami o údaje. |
| --- | --- |

1.2.

Dostupnosť údajov je oblasťou, v ktorej toho treba zlepšiť najviac. Proces, prostredníctvom ktorého koncoví používatelia žiadajú od členských štátov údaje („dátové požiadavky“), je príliš zaťažujúci a náročný na zdroje. Údaje o rybolovnej činnosti nie sú v jednotlivých členských štátoch rovnako prístupné vzhľadom na to, že prístup sa riadi rôznymi pravidlami. Údaje z rámca pre zber údajov (DCF) sa nevyužívajú v dostatočnej miere. Tým dochádza k strate potenciálu ich využitia a k zbytočným investíciám do opätovného zberu rovnakých údajov na iné účely (napríklad na účely námorného priestorového plánovania). Prepracovanie DCF je príležitosťou na jednej strane zabezpečiť lepšiu dostupnosť údajov o rybárstve širšiemu okruhu zainteresovaných strán a na druhej strane vďaka používaniu najnovších technických výdobytkov znížiť zaťaženie členských štátov žiadosťami o údaje.

| 1.3. | Ešte stále je potrebné docieliť zvýšenie kvality a spoľahlivosti. Jedným zo spôsobov, ako zaručiť vysokú kvalitu údajov, bude uplatňovanie kódexu postupov pre európsku štatistiku a rámec zabezpečenia kvality európskeho štatistického systému. |
| --- | --- |

1.3.

Ešte stále je potrebné docieliť zvýšenie kvality a spoľahlivosti. Jedným zo spôsobov, ako zaručiť vysokú kvalitu údajov, bude uplatňovanie kódexu postupov pre európsku štatistiku a rámec zabezpečenia kvality európskeho štatistického systému.

2.   Všeobecný kontext

| 2.1. | V roku 2000 (1) bol vypracovaný rámec EÚ na zber a správu údajov o rybárstve, z ktorého sa v rámci reformy z roku 2008 stal rámec pre zber údajov (Data Collection Framework, DCF) (2). DCF bol dôležitým krokom z hľadiska zavedenia harmonizovaného súboru pravidiel EÚ platných pre zber biologických, environmentálnych, technických a sociálno-ekonomických údajov o rybolove, akvakultúre a spracovateľských odvetviach. |
| --- | --- |

2.1.

V roku 2000 (1) bol vypracovaný rámec EÚ na zber a správu údajov o rybárstve, z ktorého sa v rámci reformy z roku 2008 stal rámec pre zber údajov (Data Collection Framework, DCF) (2). DCF bol dôležitým krokom z hľadiska zavedenia harmonizovaného súboru pravidiel EÚ platných pre zber biologických, environmentálnych, technických a sociálno-ekonomických údajov o rybolove, akvakultúre a spracovateľských odvetviach.

| 2.2. | Pri prijatí reformy spoločnej rybárskej politiky (SRP) (3) v roku 2013 Rada a Európsky parlament požiadali Komisiu o urýchlené prijatie návrhu na zmenu nariadenia o rámci pre zber údajov, aby sa zásady a ciele zberu údajov, ktoré sú nevyhnutné na podporu reformovanej SRP, mohli prakticky napĺňať čo najskôr. Zámerom tohto návrhu je dosiahnuť tento cieľ prostredníctvom posilňovania regionálnej spolupráce a prispôsobovania sa novým potrebám v oblasti údajov. |
| --- | --- |

2.2.

Pri prijatí reformy spoločnej rybárskej politiky (SRP) (3) v roku 2013 Rada a Európsky parlament požiadali Komisiu o urýchlené prijatie návrhu na zmenu nariadenia o rámci pre zber údajov, aby sa zásady a ciele zberu údajov, ktoré sú nevyhnutné na podporu reformovanej SRP, mohli prakticky napĺňať čo najskôr. Zámerom tohto návrhu je dosiahnuť tento cieľ prostredníctvom posilňovania regionálnej spolupráce a prispôsobovania sa novým potrebám v oblasti údajov.

| 2.2.1. | Rámec pre zber údajov musí byť v súlade s potrebami vyplývajúcimi z nového nariadenia SRP: postupný prechod na maximálny udržateľný výnos, vplyvy rybárstva na ekosystémy (napríklad na chránené druhy, biotopy na morskom dne), environmentálne a iné vplyvy akvakultúry (na základe informácií o úmrtnosti/stratách, používaní liekov) a účinky povinnosti vylodiť úlovky. |
| --- | --- |

2.2.1.

Rámec pre zber údajov musí byť v súlade s potrebami vyplývajúcimi z nového nariadenia SRP: postupný prechod na maximálny udržateľný výnos, vplyvy rybárstva na ekosystémy (napríklad na chránené druhy, biotopy na morskom dne), environmentálne a iné vplyvy akvakultúry (na základe informácií o úmrtnosti/stratách, používaní liekov) a účinky povinnosti vylodiť úlovky.

| 2.2.2. | Prepracovaním DCF by sa malo zabezpečiť aj to, že údaje sa budú zbierať na základe analýzy nákladov/prínosov alebo analýzy nákladov/využitia presnosti získanej vedeckými modelmi a súvisiaceho stupňa rizika (napr. každoročné prieskumy by sa mohli realizovať iba každé tri roky). Takáto analýza by mala vychádzať z diskusie medzi osobami zodpovednými za riadenie rybárstva, osobami zodpovednými za zber údajov a poskytovateľmi vedeckých odporúčaní. |
| --- | --- |

2.2.2.

Prepracovaním DCF by sa malo zabezpečiť aj to, že údaje sa budú zbierať na základe analýzy nákladov/prínosov alebo analýzy nákladov/využitia presnosti získanej vedeckými modelmi a súvisiaceho stupňa rizika (napr. každoročné prieskumy by sa mohli realizovať iba každé tri roky). Takáto analýza by mala vychádzať z diskusie medzi osobami zodpovednými za riadenie rybárstva, osobami zodpovednými za zber údajov a poskytovateľmi vedeckých odporúčaní.

| 2.3. | Cieľom návrhu Komisie je zosúladiť DCF a ostatné relevantné právne predpisy EÚ súvisiace so zberom údajov v odvetví rybárstva tak, aby sa odstránila duplicita, čím sa dosiahne zníženie nákladov celého systému údajov o mori. Samostatné tematické posúdenie vplyvu sa nepovažovalo za potrebné vzhľadom na množstvo dostupných štúdií a keďže DCF bol predmetom posúdenia vplyvu spoločnej rybárskej politiky v čase, keď sa uvažovalo, že by mal byť jej súčasťou. |
| --- | --- |

2.3.

Cieľom návrhu Komisie je zosúladiť DCF a ostatné relevantné právne predpisy EÚ súvisiace so zberom údajov v odvetví rybárstva tak, aby sa odstránila duplicita, čím sa dosiahne zníženie nákladov celého systému údajov o mori. Samostatné tematické posúdenie vplyvu sa nepovažovalo za potrebné vzhľadom na množstvo dostupných štúdií a keďže DCF bol predmetom posúdenia vplyvu spoločnej rybárskej politiky v čase, keď sa uvažovalo, že by mal byť jej súčasťou.

3.   Pripomienky

| 3.1. | DCF sa považuje za príliš zložitý, a to aj z hľadiska právneho rámca aj spôsobov vykonávania. Jednou z príčin zložitosti a neefektívnosti DCF je duplicita medzi požiadavkami na údaje podľa DCF a požiadavkami na údaje podľa iných právnych predpisov EÚ, napríklad podľa nariadenia o systéme kontroly v oblasti rybného hospodárstva (4) a nariadení EÚ o predkladaní štatistických údajov (5). Za ďalšiu príčinu sa považuje to, že rovnaké nespracované údaje treba rôznym koncovým používateľom posielať v rôznej súhrnnej forme. |
| --- | --- |

3.1.

DCF sa považuje za príliš zložitý, a to aj z hľadiska právneho rámca aj spôsobov vykonávania. Jednou z príčin zložitosti a neefektívnosti DCF je duplicita medzi požiadavkami na údaje podľa DCF a požiadavkami na údaje podľa iných právnych predpisov EÚ, napríklad podľa nariadenia o systéme kontroly v oblasti rybného hospodárstva (4) a nariadení EÚ o predkladaní štatistických údajov (5). Za ďalšiu príčinu sa považuje to, že rovnaké nespracované údaje treba rôznym koncovým používateľom posielať v rôznej súhrnnej forme.

| 3.2. | Právny rámec DCF sa považuje za príliš preskriptívny a podrobný, čo spôsobuje, že systém je ťažkopádny a nedokáže sa dostatočne flexibilne prispôsobiť novým potrebám. Preto je potrebné umožniť koncovým užívateľom zúčastniť sa na vypracovaní požiadaviek na údaje, aby sa zabezpečilo, že tieto požiadavky zodpovedajú ich potrebám. |
| --- | --- |

3.2.

Právny rámec DCF sa považuje za príliš preskriptívny a podrobný, čo spôsobuje, že systém je ťažkopádny a nedokáže sa dostatočne flexibilne prispôsobiť novým potrebám. Preto je potrebné umožniť koncovým užívateľom zúčastniť sa na vypracovaní požiadaviek na údaje, aby sa zabezpečilo, že tieto požiadavky zodpovedajú ich potrebám.

| 3.3. | Ďalšou oblasťou záujmu je potreba posilnenia súčinnosti s cieľmi iných právnych predpisov EÚ, a to najmä pokiaľ ide o rámcovú smernicu o morskej stratégii. |
| --- | --- |

3.3.

Ďalšou oblasťou záujmu je potreba posilnenia súčinnosti s cieľmi iných právnych predpisov EÚ, a to najmä pokiaľ ide o rámcovú smernicu o morskej stratégii.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Ú. v. ES L 176, 15.7.2000, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 60, 5.3.2008, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 1,

5

Ú. v. EÚ L 403, 30.12.2006, s. 1,

Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 1,

Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 42,

Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 70;

Ú. v. EÚ L 97, 9.4.2008, s. 13.

---

| 15.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 13/203 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 13/203

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1829/2003, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať používanie geneticky modifikovaných potravín a krmív na svojom území“

(program prebiehajúcich prác)

[COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)]

(2016/C 013/30)

| Spravodajca: | José María ESPUNY MOYANO |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Martin SIECKER |

Spravodajca:

José María ESPUNY MOYANO

Pomocný spravodajca:

Martin SIECKER

Európsky parlament (30. apríla 2015) a Rada (17. júna 2015) sa podľa článkov 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie rozhodli prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1829/2003, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať používanie geneticky modifikovaných potravín a krmív na svojom území“ (program prebiehajúcich prác)

[COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)].

Sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 2. septembra 2015.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 510. plenárnom zasadnutí 16. a 17. septembra 2015 (schôdza zo 16. septembra) prijal 138 hlasmi za, pričom 6 členov hlasovalo proti a 7 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta zámer Európskej komisie zaoberať sa otázkou, ktorá vzbudzuje veľký záujem výrobných odvetví, ako aj verejnosti všeobecne. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV víta zámer Európskej komisie zaoberať sa otázkou, ktorá vzbudzuje veľký záujem výrobných odvetví, ako aj verejnosti všeobecne.

| 1.2. | EHSV oceňuje, že Komisia sa usiluje splniť svoju úlohu a nájsť riešenia pre systém povoľovania pestovania GMO, ktorý sa v praxi ukázal ako nevhodný. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV oceňuje, že Komisia sa usiluje splniť svoju úlohu a nájsť riešenia pre systém povoľovania pestovania GMO, ktorý sa v praxi ukázal ako nevhodný.

| 1.3. | EHSV však ľutuje, že sa v návrhu nekladie väčší dôraz na kľúčové aspekty, ako je vysledovateľnosť a zosúladenie právnych predpisov v odvetviach potravín a krmív, a že v ňom nie je uvedená správa o sociálno-ekonomickom vplyve návrhov. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV však ľutuje, že sa v návrhu nekladie väčší dôraz na kľúčové aspekty, ako je vysledovateľnosť a zosúladenie právnych predpisov v odvetviach potravín a krmív, a že v ňom nie je uvedená správa o sociálno-ekonomickom vplyve návrhov.

| 1.4. | EHSV navyše pochybuje, že bude skutočne možné uplatňovať tieto predpisy na jednotnom trhu, a má tiež výhrady v súvislosti s právnymi aspektmi. Zároveň nemožno ignorovať, že popri týchto právnych otázkach je tu aj problém verejnej mienky a tiež politický problém. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV navyše pochybuje, že bude skutočne možné uplatňovať tieto predpisy na jednotnom trhu, a má tiež výhrady v súvislosti s právnymi aspektmi. Zároveň nemožno ignorovať, že popri týchto právnych otázkach je tu aj problém verejnej mienky a tiež politický problém.

| 1.5. | EHSV z týchto dôvodov odporúča Európskej komisii, aby návrh v jeho súčasnej podobe stiahla a vypracovala lepší návrh, pričom by mala odstrániť nedostatky, na ktoré sa poukazuje v tomto stanovisku a ďalších podobných stanoviskách Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV z týchto dôvodov odporúča Európskej komisii, aby návrh v jeho súčasnej podobe stiahla a vypracovala lepší návrh, pričom by mala odstrániť nedostatky, na ktoré sa poukazuje v tomto stanovisku a ďalších podobných stanoviskách Európskeho parlamentu.

2.   Kontext

Kontext

| 2.1. | Biotechnologické plodiny (geneticky modifikované organizmy alebo GMO) sa vo svete začali rozširovať v roku 1996. Odvtedy sa plocha, na ktorej sa pestujú, neustále zväčšuje stabilným tempom o 3 až 4 % ročne. V rokoch 2013 – 2014 sa plocha, na ktorej sa biotechnologické plodiny pestujú, rozšírila o 6,3 milióna hektárov na celkových 181 miliónov hektárov, ktoré obhospodaruje viac než 18 miliónov poľnohospodárov v 28 krajinách. Najväčšiu rozlohu má v USA, Brazílii a Argentíne. Rozsiahle plochy sú aj v rozvojových krajinách ako Burkina Faso, Sudán alebo Bangladéš. K hlavným plodinám patrí kukurica, sója a bavlna, ale pestujú sa aj iné, ako napríklad baklažány, rajčiaky a paprika. |
| --- | --- |

2.1.

Biotechnologické plodiny (geneticky modifikované organizmy alebo GMO) sa vo svete začali rozširovať v roku 1996. Odvtedy sa plocha, na ktorej sa pestujú, neustále zväčšuje stabilným tempom o 3 až 4 % ročne. V rokoch 2013 – 2014 sa plocha, na ktorej sa biotechnologické plodiny pestujú, rozšírila o 6,3 milióna hektárov na celkových 181 miliónov hektárov, ktoré obhospodaruje viac než 18 miliónov poľnohospodárov v 28 krajinách. Najväčšiu rozlohu má v USA, Brazílii a Argentíne. Rozsiahle plochy sú aj v rozvojových krajinách ako Burkina Faso, Sudán alebo Bangladéš. K hlavným plodinám patrí kukurica, sója a bavlna, ale pestujú sa aj iné, ako napríklad baklažány, rajčiaky a paprika.

| 2.2. | V Európskej únii sa GMO pestujú v piatich krajinách (Portugalsko, Česká republika, Rumunsko, Slovensko a Španielsko) na celkovej rozlohe približne 148 000 hektárov, z toho 137 000 hektárov v Španielsku, 8 000 hektárov v Portugalsku, 2 500 hektárov v Českej republike, 800 hektárov v Rumunsku a 100 hektárov na Slovensku (údaje z roku 2013 (1)). |
| --- | --- |

2.2.

V Európskej únii sa GMO pestujú v piatich krajinách (Portugalsko, Česká republika, Rumunsko, Slovensko a Španielsko) na celkovej rozlohe približne 148 000 hektárov, z toho 137 000 hektárov v Španielsku, 8 000 hektárov v Portugalsku, 2 500 hektárov v Českej republike, 800 hektárov v Rumunsku a 100 hektárov na Slovensku (údaje z roku 2013 (1)).

1

| 2.3. | Keďže si to vyžadujú právne predpisy, už vyše desaťročie sa prítomnosť GMO pravidelne uvádza na označeniach potravín a krmív. V súčasnosti sa približne 85 až 90 % priemyselných krmív vyrábaných v EÚ označuje ako GMO alebo ako obsahujúce GMO, keďže na zložení týchto krmív majú výrazný kvantitatívny podiel geneticky modifikované suroviny, či už dovážané alebo vyrábané v EÚ, ktoré predstavujú v priemere 20 až 25 % celkového zloženia priemyselného krmiva. Ak tento návrh nadobudne účinnosť, môže vážne ovplyvniť dopyt a ponuku, pokiaľ ide o potraviny a krmivá v EÚ. Treba dôkladne posúdiť vplyv, ktorý by to mohlo mať na európske poľnohospodárstvo, a teda aj na SPP. Európske právne predpisy, ktoré zabezpečujú správnu vysledovateľnosť prítomnosti GMO v potravinách a krmivách, by sa mali rozšíriť a ustanoviť aj označovanie geneticky nemodifikovaných potravín a krmív, ak tieto produkty skutočne GMO neobsahujú. |
| --- | --- |

2.3.

Keďže si to vyžadujú právne predpisy, už vyše desaťročie sa prítomnosť GMO pravidelne uvádza na označeniach potravín a krmív. V súčasnosti sa približne 85 až 90 % priemyselných krmív vyrábaných v EÚ označuje ako GMO alebo ako obsahujúce GMO, keďže na zložení týchto krmív majú výrazný kvantitatívny podiel geneticky modifikované suroviny, či už dovážané alebo vyrábané v EÚ, ktoré predstavujú v priemere 20 až 25 % celkového zloženia priemyselného krmiva. Ak tento návrh nadobudne účinnosť, môže vážne ovplyvniť dopyt a ponuku, pokiaľ ide o potraviny a krmivá v EÚ. Treba dôkladne posúdiť vplyv, ktorý by to mohlo mať na európske poľnohospodárstvo, a teda aj na SPP. Európske právne predpisy, ktoré zabezpečujú správnu vysledovateľnosť prítomnosti GMO v potravinách a krmivách, by sa mali rozšíriť a ustanoviť aj označovanie geneticky nemodifikovaných potravín a krmív, ak tieto produkty skutočne GMO neobsahujú.

| 2.4. | EHSV však s poľutovaním konštatuje a zdôrazňuje, že v európskych právnych predpisoch pre potraviny podobné úsilie z hľadiska vysledovateľnosti nebolo vyvinuté. |
| --- | --- |

2.4.

EHSV však s poľutovaním konštatuje a zdôrazňuje, že v európskych právnych predpisoch pre potraviny podobné úsilie z hľadiska vysledovateľnosti nebolo vyvinuté.

3.   Súčasný regulačný rámec

Súčasný regulačný rámec

| 3.1. | Od nadobudnutia účinnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (2) členské štáty v Rade ešte nikdy nedosiahli kvalifikovanú väčšinu v prospech alebo proti návrhu rozhodnutia Komisie o povolení GMO alebo potravín a krmív obsahujúcich GMO. Vo všetkých fázach procesu bol vždy prijatý záver „bez stanoviska“. V dôsledku toho boli rozhodnutia o povolení prijaté Komisiou v súlade s platnými právnymi predpismi, ale bez podpory členských štátov. |
| --- | --- |

3.1.

Od nadobudnutia účinnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (2) členské štáty v Rade ešte nikdy nedosiahli kvalifikovanú väčšinu v prospech alebo proti návrhu rozhodnutia Komisie o povolení GMO alebo potravín a krmív obsahujúcich GMO. Vo všetkých fázach procesu bol vždy prijatý záver „bez stanoviska“. V dôsledku toho boli rozhodnutia o povolení prijaté Komisiou v súlade s platnými právnymi predpismi, ale bez podpory členských štátov.

2

| 3.2. | Vrátenie spisu Komisii na konečné rozhodnutie sa stalo pravidlom, hoci by to malo byť len výnimkou. |
| --- | --- |

3.2.

Vrátenie spisu Komisii na konečné rozhodnutie sa stalo pravidlom, hoci by to malo byť len výnimkou.

| 3.3. | Ak sa nedosiahne kvalifikovaná väčšina členských štátov, Komisia ako manažér rizík musí rozhodnúť (udeliť alebo zamietnuť povolenie) v primeranej lehote. |
| --- | --- |

3.3.

Ak sa nedosiahne kvalifikovaná väčšina členských štátov, Komisia ako manažér rizík musí rozhodnúť (udeliť alebo zamietnuť povolenie) v primeranej lehote.

4.   Návrh Komisie

Návrh Komisie

| 4.1. | Komisia navrhuje doplniť do nariadenia (ES) č. 1829/2003 nový článok 34a. Podľa tohto článku môžu členské štáty prijať opatrenia na obmedzenie alebo zákaz používania GMO za predpokladu, že sú tieto opatrenia:






  — | odôvodnené, podložené závažnými dôvodmi v súlade s právnymi predpismi Únie a v žiadnom prípade nesmú byť v rozpore s vykonaným posúdením rizík |
| --- | --- | --- |

4.1.

Komisia navrhuje doplniť do nariadenia (ES) č. 1829/2003 nový článok 34a. Podľa tohto článku môžu členské štáty prijať opatrenia na obmedzenie alebo zákaz používania GMO za predpokladu, že sú tieto opatrenia:

—

odôvodnené, podložené závažnými dôvodmi v súlade s právnymi predpismi Únie a v žiadnom prípade nesmú byť v rozpore s vykonaným posúdením rizík

| — | a proporcionálne a nediskriminačné. |
| --- | --- |

—

a proporcionálne a nediskriminačné.

| 4.2. | Ak má členský štát v úmysle prijať opatrenia podľa nového systému, musí predložiť Komisii návrh týchto opatrení a zodpovedajúce odôvodnenie. |
| --- | --- |

4.2.

Ak má členský štát v úmysle prijať opatrenia podľa nového systému, musí predložiť Komisii návrh týchto opatrení a zodpovedajúce odôvodnenie.

| 4.3. | Prijatými opatreniami nesmie byť dotknuté používanie potravín a krmív, v ktorých je náhodne alebo technicky nevyhnutne prítomný geneticky modifikovaný materiál. |
| --- | --- |

4.3.

Prijatými opatreniami nesmie byť dotknuté používanie potravín a krmív, v ktorých je náhodne alebo technicky nevyhnutne prítomný geneticky modifikovaný materiál.

| 4.4. | Tieto opatrenia sa nevzťahujú na GMO určené na pestovanie. |
| --- | --- |

4.4.

Tieto opatrenia sa nevzťahujú na GMO určené na pestovanie.

| 4.4.1. | Podobný postup bol však nedávno prijatý prostredníctvom smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/412 a umožňuje členským štátom slobodnejšie rozhodovať o obmedzení alebo zákaze pestovania GMO na svojom území (3). Cieľom súčasného návrhu Komisie je vytvoriť podobný postup pre geneticky modifikované potraviny a krmivá v súlade s nedávno prijatým riešením pre pestovanie GMO. |
| --- | --- |

4.4.1.

Podobný postup bol však nedávno prijatý prostredníctvom smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/412 a umožňuje členským štátom slobodnejšie rozhodovať o obmedzení alebo zákaze pestovania GMO na svojom území (3). Cieľom súčasného návrhu Komisie je vytvoriť podobný postup pre geneticky modifikované potraviny a krmivá v súlade s nedávno prijatým riešením pre pestovanie GMO.

3

5.   Upozornenie

Upozornenie

| 5.1. | Geneticky modifikované organizmy sú veľmi chúlostivou témou, ktorá vyvoláva pozitívne aj negatívne reakcie. Preto sa EHSV v tomto stanovisku zameria len na argumenty „v prospech“ a „proti“ návrhu a nebude sa usilovať o všeobecnejšie hodnotenie „pozitívnych“ alebo „škodlivých“ účinkov GMO, ktoré už vykonal pri iných príležitostiach (4). |
| --- | --- |

5.1.

Geneticky modifikované organizmy sú veľmi chúlostivou témou, ktorá vyvoláva pozitívne aj negatívne reakcie. Preto sa EHSV v tomto stanovisku zameria len na argumenty „v prospech“ a „proti“ návrhu a nebude sa usilovať o všeobecnejšie hodnotenie „pozitívnych“ alebo „škodlivých“ účinkov GMO, ktoré už vykonal pri iných príležitostiach (4).

4

6.   Argumenty v prospech návrhu Komisie

Argumenty v prospech návrhu Komisie

6.1.   
  Vyváženie právomocí štátov a Európskej únie

Vyváženie právomocí štátov a Európskej únie

| 6.1.1. | Vzhľadom na prevádzkové a rozpočtové obmedzenia súčasnej spoločnej poľnohospodárskej politiky mnohé krajiny otvorene spochybňujú právomoci vyplývajúce zo zmlúv v tejto oblasti, čo politicky oslabuje európske inštitúcie. |
| --- | --- |

6.1.1.

Vzhľadom na prevádzkové a rozpočtové obmedzenia súčasnej spoločnej poľnohospodárskej politiky mnohé krajiny otvorene spochybňujú právomoci vyplývajúce zo zmlúv v tejto oblasti, čo politicky oslabuje európske inštitúcie.

| 6.1.2. | Okrem toho niektoré členské štáty, ktoré nie sú „prirodzenými“ príjemcami SPP, často kritizujú veľký rozpočet vyčlenený na túto spoločnú politiku, ako aj na ďalšie spoločné politiky tretieho piliera. Tento politický nesúhlas má v niektorých členských štátoch čoraz väčšiu podporu, čo zákonodarca ani EHSV nemôžu ignorovať. |
| --- | --- |

6.1.2.

Okrem toho niektoré členské štáty, ktoré nie sú „prirodzenými“ príjemcami SPP, často kritizujú veľký rozpočet vyčlenený na túto spoločnú politiku, ako aj na ďalšie spoločné politiky tretieho piliera. Tento politický nesúhlas má v niektorých členských štátoch čoraz väčšiu podporu, čo zákonodarca ani EHSV nemôžu ignorovať.

| 6.1.3. | Návrh Komisie by v praxi znamenal spätný presun právomocí, čím by sa splnila požiadavka niektorých členských štátov (a tamojšej verejnosti), aby sa vyvážili právomoci členských štátov a Únie, a to najmä v oblasti, v ktorej sa stále umožňuje výkon právomocí členských štátov (pokiaľ ide o pestovanie GMO). |
| --- | --- |

6.1.3.

Návrh Komisie by v praxi znamenal spätný presun právomocí, čím by sa splnila požiadavka niektorých členských štátov (a tamojšej verejnosti), aby sa vyvážili právomoci členských štátov a Únie, a to najmä v oblasti, v ktorej sa stále umožňuje výkon právomocí členských štátov (pokiaľ ide o pestovanie GMO).

| 6.2. | Preventívne právne opatrenia a ochranné doložky obsiahnuté v návrhu, ktoré umožnia predísť zneužívaniu zo strany členských štátov |
| --- | --- |

6.2.

Preventívne právne opatrenia a ochranné doložky obsiahnuté v návrhu, ktoré umožnia predísť zneužívaniu zo strany členských štátov

| 6.2.1. | Keďže každé jednotlivé opatrenie prijaté členskými štátmi musí byť odôvodnené, nemôžu byť tieto opatrenia svojvoľné a navyše musia byť v súlade so zmluvami, a predovšetkým a výslovne so zásadami vnútorného trhu a medzinárodnými záväzkami Únie. |
| --- | --- |

6.2.1.

Keďže každé jednotlivé opatrenie prijaté členskými štátmi musí byť odôvodnené, nemôžu byť tieto opatrenia svojvoľné a navyše musia byť v súlade so zmluvami, a predovšetkým a výslovne so zásadami vnútorného trhu a medzinárodnými záväzkami Únie.

| 6.2.2. | Tieto preventívne opatrenia spolu so zásadou zodpovednosti verejnej správy, ktorá je pre moderné vnútroštátne správne orgány charakteristická, by mali zabezpečiť, že rozhodnutia využiť doložku opt out budú výnimočné a primerané. |
| --- | --- |

6.2.2.

Tieto preventívne opatrenia spolu so zásadou zodpovednosti verejnej správy, ktorá je pre moderné vnútroštátne správne orgány charakteristická, by mali zabezpečiť, že rozhodnutia využiť doložku opt out budú výnimočné a primerané.

opt out

6.3.   
  Odstránenie anomálie v právnej praxi Únie

Odstránenie anomálie v právnej praxi Únie

| 6.3.1. | Ako Komisia uvádza v kontexte návrhu, nariadenie (ES) č. 1829/2003 sa nikdy dôsledne neuplatňovalo, či už preto, lebo postoje jednotlivých štátov neboli vedecky podložené, alebo z dôvodu právnej anomálie, akou je postup, keď rozhodnutia prijíma priamo Komisia (komitológia). |
| --- | --- |

6.3.1.

Ako Komisia uvádza v kontexte návrhu, nariadenie (ES) č. 1829/2003 sa nikdy dôsledne neuplatňovalo, či už preto, lebo postoje jednotlivých štátov neboli vedecky podložené, alebo z dôvodu právnej anomálie, akou je postup, keď rozhodnutia prijíma priamo Komisia (komitológia).

| 6.3.2. | Táto situácia, ktorá je v európskom regulačnom systéme skutočne výnimočná, by sa obmedzila, keby bol návrh prijatý v znení, ako ho sformulovala Komisia. Takže členské štáty, ktoré doteraz využívali možnosť nevydávať rozhodnutia alebo systematicky odmietali vytvorenie potrebnej väčšiny, by nemuseli klásť politický odpor v Rade, ak budú mať na vnútroštátnej úrovni k dispozícii iné nástroje, pomocou ktorých sa na svojom území budú môcť postaviť proti výkonu rozhodnutí Rady v tejto oblasti alebo ho odmietnuť. |
| --- | --- |

6.3.2.

Táto situácia, ktorá je v európskom regulačnom systéme skutočne výnimočná, by sa obmedzila, keby bol návrh prijatý v znení, ako ho sformulovala Komisia. Takže členské štáty, ktoré doteraz využívali možnosť nevydávať rozhodnutia alebo systematicky odmietali vytvorenie potrebnej väčšiny, by nemuseli klásť politický odpor v Rade, ak budú mať na vnútroštátnej úrovni k dispozícii iné nástroje, pomocou ktorých sa na svojom území budú môcť postaviť proti výkonu rozhodnutí Rady v tejto oblasti alebo ho odmietnuť.

6.4.   
  Splnenie úlohy

Splnenie úlohy

| 6.4.1. | Vypracovaním návrhu, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1829/2003, Komisia plní úlohu, ktorou bola poverená, t. j. predložiť návrh, ktorý prekoná obmedzenia súčasného regulačného rámca pre povoľovanie geneticky modifikovaných potravín a krmív. V tomto zmysle je návrh Komisie potrebný a prichádza vo vhodnom čase. |
| --- | --- |

6.4.1.

Vypracovaním návrhu, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1829/2003, Komisia plní úlohu, ktorou bola poverená, t. j. predložiť návrh, ktorý prekoná obmedzenia súčasného regulačného rámca pre povoľovanie geneticky modifikovaných potravín a krmív. V tomto zmysle je návrh Komisie potrebný a prichádza vo vhodnom čase.

7.   Argumenty proti návrhu Komisie

Argumenty proti návrhu Komisie

7.1.   
  Všeobecný nesúhlas všetkých zainteresovaných odvetví

Všeobecný nesúhlas všetkých zainteresovaných odvetví

| 7.1.1. | Návrh Komisie, ako o tom informovali aj médiá, vyvolal všeobecný nesúhlas tak zo strany odvetví, ktoré sa zasadzujú za používanie GMO v potravinách a krmivách, ako aj zo strany všetkých tých, ktorí zvyčajne vystupujú proti ich používaniu. Obzvlášť treba vyzdvihnúť kritiku sprístupnenú verejnosti, ktorú voči návrhu vzniesol Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín Európskeho parlamentu s odporúčaním, aby bol návrh stiahnutý, o čom sa bude oficiálne hlasovať v októbri (5). |
| --- | --- |

7.1.1.

Návrh Komisie, ako o tom informovali aj médiá, vyvolal všeobecný nesúhlas tak zo strany odvetví, ktoré sa zasadzujú za používanie GMO v potravinách a krmivách, ako aj zo strany všetkých tých, ktorí zvyčajne vystupujú proti ich používaniu. Obzvlášť treba vyzdvihnúť kritiku sprístupnenú verejnosti, ktorú voči návrhu vzniesol Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín Európskeho parlamentu s odporúčaním, aby bol návrh stiahnutý, o čom sa bude oficiálne hlasovať v októbri (5).

5

| 7.1.2. | Silné výhrady, ktoré vyjadrili zainteresované odvetvia, hoci pri tom vychádzali z rôznych, ba dokonca niekedy protichodných hľadísk, nevyhnutne povedú k ťažkej parlamentnej diskusii s neistými výsledkami, ktorej by bolo lepšie predísť tým, že sa návrh pošle späť na dôkladnejšie preskúmanie. |
| --- | --- |

7.1.2.

Silné výhrady, ktoré vyjadrili zainteresované odvetvia, hoci pri tom vychádzali z rôznych, ba dokonca niekedy protichodných hľadísk, nevyhnutne povedú k ťažkej parlamentnej diskusii s neistými výsledkami, ktorej by bolo lepšie predísť tým, že sa návrh pošle späť na dôkladnejšie preskúmanie.

7.2.   
  Riziko nedostatočnej transparentnosti pri rozhodovaní na vnútroštátnej úrovni

Riziko nedostatočnej transparentnosti pri rozhodovaní na vnútroštátnej úrovni

| 7.2.1. | Komisia zachováva spoločný systém posudzovania rizík súvisiacich s GMO, stanovený v smernici (EÚ) 2015/412. Skutočnosť, že sa členským štátom dáva možnosť obmedziť posudzovanie rizík a povolenia Spoločenstva z vnútroštátnych dôvodov (bez toho, aby sa vytvoril povinný a transparentný systém informovania verejnosti o príčinách a dôvodoch, prečo členské štáty využili doložku opt out), môže byť v rozpore so záväzkom transparentnosti verejných rozhodnutí, ktorý Junckerova Komisia vo svojich politických usmerneniach, tak ako boli zverejnené, stanovila za prioritnú požiadavku. Preto by bolo obozretné požadovať, aby sa v právnych predpisoch ustanovili takéto vnútroštátne systémy informovania verejnosti a aby sa zabezpečilo, že budú transparentné a voľne prístupné. |
| --- | --- |

7.2.1.

Komisia zachováva spoločný systém posudzovania rizík súvisiacich s GMO, stanovený v smernici (EÚ) 2015/412. Skutočnosť, že sa členským štátom dáva možnosť obmedziť posudzovanie rizík a povolenia Spoločenstva z vnútroštátnych dôvodov (bez toho, aby sa vytvoril povinný a transparentný systém informovania verejnosti o príčinách a dôvodoch, prečo členské štáty využili doložku opt out), môže byť v rozpore so záväzkom transparentnosti verejných rozhodnutí, ktorý Junckerova Komisia vo svojich politických usmerneniach, tak ako boli zverejnené, stanovila za prioritnú požiadavku. Preto by bolo obozretné požadovať, aby sa v právnych predpisoch ustanovili takéto vnútroštátne systémy informovania verejnosti a aby sa zabezpečilo, že budú transparentné a voľne prístupné.

opt out

7.3.   
  Riziko nedostatočnej predvídateľnosti

Riziko nedostatočnej predvídateľnosti

| 7.3.1. | Keby bol návrh Komisie prijatý v súčasnej podobe, mohlo by dôjsť k nezvyčajnej situácii, že verejné rozhodnutia prijaté na základe vedeckých kritérií a na európskej úrovni by v jednotlivých členských štátoch mohli mať rôzne právne a hospodárske dôsledky. Táto skutočnosť by mohla oslabiť predvídateľnosť a dôveryhodnosť rozhodnutí Spoločenstva. |
| --- | --- |

7.3.1.

Keby bol návrh Komisie prijatý v súčasnej podobe, mohlo by dôjsť k nezvyčajnej situácii, že verejné rozhodnutia prijaté na základe vedeckých kritérií a na európskej úrovni by v jednotlivých členských štátoch mohli mať rôzne právne a hospodárske dôsledky. Táto skutočnosť by mohla oslabiť predvídateľnosť a dôveryhodnosť rozhodnutí Spoločenstva.

| 7.3.2. | Chýba posúdenie sociálno-ekonomického vplyvu návrhu a podrobný opis dôsledkov, pokiaľ ide o náklady pre potravinový reťazec, na pestovanie, na dodávky surovín, alebo prípadných narušení trhu. |
| --- | --- |

7.3.2.

Chýba posúdenie sociálno-ekonomického vplyvu návrhu a podrobný opis dôsledkov, pokiaľ ide o náklady pre potravinový reťazec, na pestovanie, na dodávky surovín, alebo prípadných narušení trhu.

| 7.3.3. | Nestanovujú sa žiadne nástroje na zabezpečenie vysledovateľnosti GMO na označeniach potravín. |
| --- | --- |

7.3.3.

Nestanovujú sa žiadne nástroje na zabezpečenie vysledovateľnosti GMO na označeniach potravín.

7.4.   
  Riziko narušenia medzinárodného obchodu

Riziko narušenia medzinárodného obchodu

| 7.4.1. | Hoci si návrh Komisie vyžaduje dodržiavanie medzinárodných záväzkov Únie, v právnej úprave sa nestanovujú osobitné a konkrétne obmedzenia pre kroky členských štátov (opt-out), ktoré by mohli byť v rozpore s týmito záväzkami, a nestanovujú sa ani mechanizmy, ktoré by inštitúciám Únie umožnili zvrátiť tieto vnútroštátne rozhodnutia v prípade, že pri nich nebude dodržaná táto zásada plnenia medzinárodných záväzkov. Treba poznamenať, že obchodní partneri Únie, predovšetkým USA, verejne vyjadrili svoje výhrady k navrhovanej právnej úprave, a dokonca stanovili ich zohľadnenie za podmienku obchodných rokovaní na vysokej úrovni (TTIP). |
| --- | --- |

7.4.1.

Hoci si návrh Komisie vyžaduje dodržiavanie medzinárodných záväzkov Únie, v právnej úprave sa nestanovujú osobitné a konkrétne obmedzenia pre kroky členských štátov (opt-out), ktoré by mohli byť v rozpore s týmito záväzkami, a nestanovujú sa ani mechanizmy, ktoré by inštitúciám Únie umožnili zvrátiť tieto vnútroštátne rozhodnutia v prípade, že pri nich nebude dodržaná táto zásada plnenia medzinárodných záväzkov. Treba poznamenať, že obchodní partneri Únie, predovšetkým USA, verejne vyjadrili svoje výhrady k navrhovanej právnej úprave, a dokonca stanovili ich zohľadnenie za podmienku obchodných rokovaní na vysokej úrovni (TTIP).

opt-out

| 7.4.2. | K medzinárodným dohodám, ktoré by mohlo prípadné uplatňovanie návrhu ovplyvniť alebo obmedziť, pretože by mohlo spôsobiť narušenia rovnocenné prekážkam brániacim medzinárodnému obchodu, patria všeobecné záväzky WTO alebo niektoré ustanovenia, ako napríklad všeobecný systém preferencií (VSP) pre rozvojové krajiny alebo dokonca iniciatíva „Všetko okrem zbraní“. |
| --- | --- |

7.4.2.

K medzinárodným dohodám, ktoré by mohlo prípadné uplatňovanie návrhu ovplyvniť alebo obmedziť, pretože by mohlo spôsobiť narušenia rovnocenné prekážkam brániacim medzinárodnému obchodu, patria všeobecné záväzky WTO alebo niektoré ustanovenia, ako napríklad všeobecný systém preferencií (VSP) pre rozvojové krajiny alebo dokonca iniciatíva „Všetko okrem zbraní“.

7.5.   
  Pochybnosti o dodržaní zásady voľného pohybu

Pochybnosti o dodržaní zásady voľného pohybu

| 7.5.1. | V návrhu Komisie sa poukazuje na nevyhnutnosť dodržiavať zásady vnútorného trhu, ktorý by vnútroštátne opatrenia prijaté na základe tohto návrhu nemali narúšať, najmä ak by sa, ako možno očakávať, na rôznych územiach Únie uplatňovali v praxi odlišné pravidlá z hľadiska pestovania, uvádzania na trh a prepravy v rámci EÚ. |
| --- | --- |

7.5.1.

V návrhu Komisie sa poukazuje na nevyhnutnosť dodržiavať zásady vnútorného trhu, ktorý by vnútroštátne opatrenia prijaté na základe tohto návrhu nemali narúšať, najmä ak by sa, ako možno očakávať, na rôznych územiach Únie uplatňovali v praxi odlišné pravidlá z hľadiska pestovania, uvádzania na trh a prepravy v rámci EÚ.

| 7.5.2. | Keďže však neboli podrobne určené dôvody, ktorými by sa opodstatnilo prijatie doložky opt out (nebol vypracovaný pozitívny alebo negatívny zoznam), a nestanovili sa právne mechanizmy na pozastavenie vnútroštátnych opatrení, ktoré by sa mohli považovať za neoprávnené, nedostatočne odôvodnené alebo diskriminačné, očividne tu hrozí právna neistota. |
| --- | --- |

7.5.2.

Keďže však neboli podrobne určené dôvody, ktorými by sa opodstatnilo prijatie doložky opt out (nebol vypracovaný pozitívny alebo negatívny zoznam), a nestanovili sa právne mechanizmy na pozastavenie vnútroštátnych opatrení, ktoré by sa mohli považovať za neoprávnené, nedostatočne odôvodnené alebo diskriminačné, očividne tu hrozí právna neistota.

opt out

| 7.5.3. | Takáto právna neistota by sa mohla vyjasniť len na Súdnom dvore Európskej únie, čo by znamenalo, že sa administratívna práca členských štátov bude zbytočne riešiť súdnou cestou a mohlo by dôjsť k oneskoreniu a vzniku dodatočných nákladov. |
| --- | --- |

7.5.3.

Takáto právna neistota by sa mohla vyjasniť len na Súdnom dvore Európskej únie, čo by znamenalo, že sa administratívna práca členských štátov bude zbytočne riešiť súdnou cestou a mohlo by dôjsť k oneskoreniu a vzniku dodatočných nákladov.

| 7.5.4. | Tento posledný argument vyvoláva najväčšie pochybnosti, pokiaľ ide o vhodnosť a primeranosť návrhu Komisie v jeho súčasnej podobe. |
| --- | --- |

7.5.4.

Tento posledný argument vyvoláva najväčšie pochybnosti, pokiaľ ide o vhodnosť a primeranosť návrhu Komisie v jeho súčasnej podobe.

V Bruseli 16. septembra 2015

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  http://ec.europa.eu/food/plant/docs/plant_gmo_report_studies_report_2013_mon_810_en.pdf

1

(2)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 68, 13.3.2015, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 68, 6.3.2012, s. 56.

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/documents/envi/pr/1065/1065989/1065989sk.pdf

5

---