# Az Európai Unió L 333/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 333 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. december 19. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 333

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. december 19.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/2399 határozata (2015. október 26.) az Európai Unió és a Kolumbiai Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról | 1 |
| | | Megállapodás az Európai Unió és a Kolumbiai Köztársaság között a rövid távú Tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről | 3 |
| | * | A Tanács (EU) 2015/2400 határozata (2015. december 8.) az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő megkötéséről | 10 |
| | | Módosító jegyzőkönyv Az európai közösség és a svájci államszövetség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/ek tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodáshoz | 12 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2401 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 2.) az európai politikai pártok és alapítványok nyilvántartásának tartalmáról és működéséről | 50 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2402 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 12.) a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozóan megállapított egységes hatásfok-referenciaértékek felülvizsgálatáról, valamint a 2011/877/EU bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről | 54 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2403 rendelete (2015. december 15.) a hatástalanított tűzfegyverek végleges működésképtelenségét biztosító hatástalanítási előírásokra és technikákra vonatkozó közös iránymutatások meghatározásáról (
  1
  ) | 62 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2404 végrehajtási rendelete (2015. december 16.) a bizonyos állományok tekintetében rendelkezésre álló 2015. évi halászati kvótáknak a más állományok előző években való túlhalászása miatti csökkentéséről és az (EU) 2015/1801 végrehajtási rendelet módosításáról | 73 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2405 végrehajtási rendelete (2015. december 18.) az Ukrajnából származó mezőgazdasági termékekre vonatkozó uniós vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről | 89 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2406 rendelete (2015. december 18.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IAS 1 nemzetközi számviteli standard tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 97 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2407 végrehajtási rendelete (2015. december 18.) az 1967/2006/EK tanácsi rendelettől az üveggéb (Aphia minuta) Olaszország felségvizeinek egyes területein folytatott halászatában alkalmazott, hajóról üzemeltetett kerítőhálók telepítésének mélysége és parttól számított távolsága tekintetében történő eltérés megújításáról | 104 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/2408 végrehajtási rendelete (2015. december 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 108 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/2409 végrehajtási rendelete (2015. december 18.) az Amerikai Egyesült Államokból származó baromfihúsra vonatkozóan az 536/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingens keretében a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról | 110 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/2410 végrehajtási rendelete (2015. december 18.) az Ukrajnából származó tojásra, tojástermékekre és albuminokra vonatkozóan az (EU) 2015/2077 végrehajtási rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról | 112 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/2411 végrehajtási rendelete (2015. december 18.) az Izraelből származó baromfihúsra vonatkozóan az 1384/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról | 114 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/2412 végrehajtási rendelete (2015. december 18.) a sertéshúságazatra vonatkozóan a 442/2009/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról | 116 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2015/2413 határozata (2015. december 9.) az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziója misszióvezetőjének adott megbízatás meghosszabbításáról (EUPOL AFGHANISTAN) (EUPOL Afganisztán/2/2015) | 118 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2414 végrehajtási határozata (2015. december 17.) az EN 521:2006 Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Hordozható, gőznyomású, szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek című harmonizált szabvány hivatkozásának a 2009/142/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban, az Európai Unió Hivatalos Lapjában, korlátozással való közzétételéről
  (az értesítés a C(2015) 9145. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 120 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2415 végrehajtási határozata (2015. december 17.) a Milano Malpensa, a Milano Linate, valamint a bergamói Orio al Serio repülőterekre vonatkozó módosított forgalommegosztási szabályoknak az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikke szerinti jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2015) 9177. számú dokumentummal történt) | 124 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2416 végrehajtási határozata (2015. december 17.) az Amerikai Egyesült Államok egyes területeinek az Agrilus planipennis Fairmaire előfordulásától mentesként történő elismeréséről
  (az értesítés a C(2015) 9185. számú dokumentummal történt) | 128 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2417 végrehajtási határozata (2015. december 17.) az (EU) 2015/789 végrehajtási határozatnak a Xylella fastidiosa (Wells et al.) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedések tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2015) 9191. számú dokumentummal történt) | 143 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2418 határozata (2015. december 18.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról szóló 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozat módosításáról | 148 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | 2015/2419 ajánlás (2015. március 16.) az EU–Ukrajna társulási menetrend végrehajtásáról | 150 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2015/2399 határozata (2015. október 26.) az Európai Unió és a Kolumbiai Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

1

Megállapodás az Európai Unió és a Kolumbiai Köztársaság között a rövid távú Tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről

3

*

A Tanács (EU) 2015/2400 határozata (2015. december 8.) az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő megkötéséről

10

Módosító jegyzőkönyv Az európai közösség és a svájci államszövetség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/ek tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodáshoz

12

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2015/2401 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 2.) az európai politikai pártok és alapítványok nyilvántartásának tartalmáról és működéséről

50

*

A Bizottság (EU) 2015/2402 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 12.) a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozóan megállapított egységes hatásfok-referenciaértékek felülvizsgálatáról, valamint a 2011/877/EU bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről

54

*

A Bizottság (EU) 2015/2403 rendelete (2015. december 15.) a hatástalanított tűzfegyverek végleges működésképtelenségét biztosító hatástalanítási előírásokra és technikákra vonatkozó közös iránymutatások meghatározásáról (
  1
  )

1

62

*

A Bizottság (EU) 2015/2404 végrehajtási rendelete (2015. december 16.) a bizonyos állományok tekintetében rendelkezésre álló 2015. évi halászati kvótáknak a más állományok előző években való túlhalászása miatti csökkentéséről és az (EU) 2015/1801 végrehajtási rendelet módosításáról

73

*

A Bizottság (EU) 2015/2405 végrehajtási rendelete (2015. december 18.) az Ukrajnából származó mezőgazdasági termékekre vonatkozó uniós vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről

89

*

A Bizottság (EU) 2015/2406 rendelete (2015. december 18.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IAS 1 nemzetközi számviteli standard tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

97

*

A Bizottság (EU) 2015/2407 végrehajtási rendelete (2015. december 18.) az 1967/2006/EK tanácsi rendelettől az üveggéb (Aphia minuta) Olaszország felségvizeinek egyes területein folytatott halászatában alkalmazott, hajóról üzemeltetett kerítőhálók telepítésének mélysége és parttól számított távolsága tekintetében történő eltérés megújításáról

Aphia minuta

104

A Bizottság (EU) 2015/2408 végrehajtási rendelete (2015. december 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

108

A Bizottság (EU) 2015/2409 végrehajtási rendelete (2015. december 18.) az Amerikai Egyesült Államokból származó baromfihúsra vonatkozóan az 536/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingens keretében a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról

110

A Bizottság (EU) 2015/2410 végrehajtási rendelete (2015. december 18.) az Ukrajnából származó tojásra, tojástermékekre és albuminokra vonatkozóan az (EU) 2015/2077 végrehajtási rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról

112

A Bizottság (EU) 2015/2411 végrehajtási rendelete (2015. december 18.) az Izraelből származó baromfihúsra vonatkozóan az 1384/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról

114

A Bizottság (EU) 2015/2412 végrehajtási rendelete (2015. december 18.) a sertéshúságazatra vonatkozóan a 442/2009/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról

116

HATÁROZATOK

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2015/2413 határozata (2015. december 9.) az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziója misszióvezetőjének adott megbízatás meghosszabbításáról (EUPOL AFGHANISTAN) (EUPOL Afganisztán/2/2015)

118

*

A Bizottság (EU) 2015/2414 végrehajtási határozata (2015. december 17.) az EN 521:2006 Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Hordozható, gőznyomású, szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek című harmonizált szabvány hivatkozásának a 2009/142/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban, az Európai Unió Hivatalos Lapjában, korlátozással való közzétételéről
  (az értesítés a C(2015) 9145. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2015) 9145. számú dokumentummal történt)

1

120

*

A Bizottság (EU) 2015/2415 végrehajtási határozata (2015. december 17.) a Milano Malpensa, a Milano Linate, valamint a bergamói Orio al Serio repülőterekre vonatkozó módosított forgalommegosztási szabályoknak az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikke szerinti jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2015) 9177. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2015) 9177. számú dokumentummal történt)

124

*

A Bizottság (EU) 2015/2416 végrehajtási határozata (2015. december 17.) az Amerikai Egyesült Államok egyes területeinek az Agrilus planipennis Fairmaire előfordulásától mentesként történő elismeréséről
  (az értesítés a C(2015) 9185. számú dokumentummal történt)

Agrilus planipennis

(az értesítés a C(2015) 9185. számú dokumentummal történt)

128

*

A Bizottság (EU) 2015/2417 végrehajtási határozata (2015. december 17.) az (EU) 2015/789 végrehajtási határozatnak a Xylella fastidiosa (Wells et al.) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedések tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2015) 9191. számú dokumentummal történt)

Xylella fastidiosa

(az értesítés a C(2015) 9191. számú dokumentummal történt)

143

*

A Bizottság (EU) 2015/2418 határozata (2015. december 18.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról szóló 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozat módosításáról

148

AJÁNLÁSOK

*

2015/2419 ajánlás (2015. március 16.) az EU–Ukrajna társulási menetrend végrehajtásáról

150

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/1

---

A TANÁCS (EU) 2015/2399 HATÁROZATA

(2015. október 26.)

az Európai Unió és a Kolumbiai Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az 509/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) átsorolta a Kolumbiai Köztársaságra tett utalást az 539/2001/EK tanácsi rendelet (2) I. mellékletéből a II. mellékletébe. |
| --- | --- |

(1)

Az 509/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) átsorolta a Kolumbiai Köztársaságra tett utalást az 539/2001/EK tanácsi rendelet (2) I. mellékletéből a II. mellékletébe.

| (2) | A Kolumbiai Köztársaságra tett utaláshoz lábjegyzet tartozik, amely szerint a vízumkötelezettség alóli mentességet az Európai Unióval kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

A Kolumbiai Köztársaságra tett utaláshoz lábjegyzet tartozik, amely szerint a vízumkötelezettség alóli mentességet az Európai Unióval kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni.

| (3) | A 209/2014/EU rendeletnek megfelelően a Bizottság értékelte a Kolumbiai Köztársaság helyzetét az említett rendeletben szereplő kritériumok tekintetében. 2014. október 29-én a Bizottság jelentést fogadott el, amelyben megállapította, hogy a kolumbiai gazdasági, társadalmi és biztonsági helyzet vonatkozásában az elmúlt években végbement jelentős javulás megfelelő indokul szolgál arra, hogy a kolumbiai állampolgárságú személyek az Európai Unióba történő beutazásukkor a vízumkötelezettség alól mentességet kapjanak |
| --- | --- |

(3)

A 209/2014/EU rendeletnek megfelelően a Bizottság értékelte a Kolumbiai Köztársaság helyzetét az említett rendeletben szereplő kritériumok tekintetében. 2014. október 29-én a Bizottság jelentést fogadott el, amelyben megállapította, hogy a kolumbiai gazdasági, társadalmi és biztonsági helyzet vonatkozásában az elmúlt években végbement jelentős javulás megfelelő indokul szolgál arra, hogy a kolumbiai állampolgárságú személyek az Európai Unióba történő beutazásukkor a vízumkötelezettség alól mentességet kapjanak

| (4) | 2015. május 19-én a Tanács határozatot fogadott el, amelyben felhatalmazta a Bizottságot a Kolumbiai Köztársasággal való, az Európai Unió és a Kolumbiai Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére. |
| --- | --- |

(4)

2015. május 19-én a Tanács határozatot fogadott el, amelyben felhatalmazta a Bizottságot a Kolumbiai Köztársasággal való, az Európai Unió és a Kolumbiai Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére.

| (5) | A megállapodással kapcsolatos tárgyalások 2015. május 20-án kezdődtek, és a megállapodás 2015. június 9-i parafálásával sikeresen lezárultak. |
| --- | --- |

(5)

A megállapodással kapcsolatos tárgyalások 2015. május 20-án kezdődtek, és a megállapodás 2015. június 9-i parafálásával sikeresen lezárultak.

| (6) | A megállapodást az Unió nevében alá kell írni, és a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatokat az Unió nevében jóvá kell hagyni. A megállapodást az aláírása napját követő naptól a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(6)

A megállapodást az Unió nevében alá kell írni, és a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatokat az Unió nevében jóvá kell hagyni. A megállapodást az aláírása napját követő naptól a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

| (7) | Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (3) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(7)

Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (3) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (8) | Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (4) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(8)

Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (4) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és a Kolumbiai Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, feltételezve a megállapodás megkötését.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

Az e határozathoz csatolt nyilatkozatokat a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

3. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

4. cikk

A megállapodást az aláírása napját követő naptól (5) a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2015. október 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

C. DIESCHBOURG

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 509/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 149., 2014.5.20., 67. o.).

1

(2)  A Tanács 539/2001/EK rendelete (2001. március 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (HL L 81., 2001.3.21., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

3

(4)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

4

(5)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás aláírása napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.

5

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/3

---

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Unió és a Kolumbiai Köztársaság között a rövid távú Tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről

AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió, és

A KOLUMBIAI KÖZTÁRSASÁG (a továbbiakban: Kolumbia),

a továbbiakban együtt: a Szerződő Felek,

ABBÓL A CÉLBÓL, hogy továbbfejlesszék a Szerződő Felek közötti baráti kapcsolatokat, valamint azzal az óhajjal, hogy vízummentes beutazás és rövid távú tartózkodás biztosításával megkönnyítsék az utazást polgáraik számára,

TEKINTETTEL a 2014. május 15-i 509/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), amely többek között azzal módosította a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendeletet, hogy 19 harmadik országot – köztük Kolumbiát – átsorolt azon harmadik országok listájára, amelyek állampolgárai a tagállamokban való rövid távú tartózkodás esetén mentesülnek a vízumkötelezettség alól,

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az 509/2014/EU rendelet 1. cikke kimondja, hogy a vízumkötelezettség alóli mentesség e 19 országra az Unió és az érintett ország között kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától alkalmazandó,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megőrizzék minden uniós polgár egyenlő bánásmódban részesítésének elvét,

FIGYELEMMEL arra, hogy e megállapodás nem vonatkozik azon személyekre, akik rövid távú tartózkodásuk ideje alatt kereső tevékenységet kívánnak folytatni, ezért erre a kategóriára – a vízumkötelezettség vagy -mentesség és a munkavállalás tekintetében – továbbra is a vonatkozó uniós jogszabályok és a tagállamok vonatkozó nemzeti jogszabályai, valamint Kolumbia nemzeti jogszabályai alkalmazandók,

FIGYELEMMEL az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyvre, valamint az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyvre, és megerősítve, hogy e megállapodás rendelkezései az Egyesült Királyságra és Írországra nem alkalmazandók,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Cél

E megállapodás szerint az Unió polgárai és Kolumbia polgárai vízummentesen utazhatnak bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartó, a másik Szerződő Fél területére történő utazás esetén.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

a)   „tagállam”: az Unió bármely tagállama, az Egyesült Királyság és Írország kivételével;

b)   „az Unió polgára”: az a) pontban meghatározott tagállam állampolgára;

c)   „Kolumbia polgára”: Kolumbia állampolgárságával rendelkező személy;

d)   „schengeni térség”: az a) pontban meghatározott, a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területéből álló, belső határok nélküli térség;

e)   „schengeni vívmányok”: azon, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló 19. jegyzőkönyvben említett intézkedések, amelyek célja a személyeknek a belső határoknál való ellenőrzése megszüntetésének biztosítása, összhangban a külső határokon történő és a vizumokra vonatkozó ellenőrzések egységes politikájával, valamint a bűncselekmények megelőzéséhez és leküzdéséhez közvetlenül kapcsolódó kísérő intézkedésekkel.

3. cikk

Hatály

(1)   Az Unió azon polgárai, akik egy tagállam által kiállított, érvényes magán-, diplomata-, szolgálati, hivatalos vagy különleges útlevéllel rendelkeznek, vízum nélkül beléphetnek Kolumbia területére és ott tartózkodhatnak a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott időtartam alatt.

Kolumbia azon polgárai, akik Kolumbia által kiállított, érvényes magán-, diplomata-, szolgálati, hivatalos vagy különleges útlevéllel rendelkeznek, vízum nélkül beléphetnek a tagállamok területére és ott tartózkodhatnak a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott időtartam alatt.

(2)   E cikk (1) bekezdése a kereső tevékenység folytatása céljából beutazó személyekre nem alkalmazandó.

A személyek e kategóriájára vonatkozóan az 539/2001/EK tanácsi rendelet (2) 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban minden tagállam külön határozhat a vízumkötelezettség alkalmazásáról vagy visszavonásáról Kolumbia polgáraira nézve.

A személyek e kategóriájára vonatkozóan Kolumbia minden egyes tagállam polgárai esetében külön határozhat a vízumkötelezettségről vagy a vízummentességről nemzeti jogának megfelelően.

(3)   Az e megállapodás által biztosított vízummentesség a Szerződő Felek beutazásra és rövid távú tartózkodásra vonatkozó feltételekkel kapcsolatos jogszabályainak sérelme nélkül alkalmazandó. A tagállamok és Kolumbia fenntartják a jogot a beutazás vagy a rövid távú tartózkodás megtagadására, ha a szóban forgó feltételek közül egy vagy több nem teljesül.

(4)   A vízummentesség a Szerződő Felek határain való átkelésre használt közlekedési módtól függetlenül érvényes.

(5)   Az e megállapodás által nem szabályozott kérdésekben az uniós jog, a tagállamok nemzeti joga, illetve Kolumbia nemzeti joga az irányadó.

4. cikk

A tartózkodás időtartama

(1)   Az Unió polgárai bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak Kolumbia területén.

(2)   Kolumbia polgárai bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területén. Ezen időtartam a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállamok területén történő tartózkodástól függetlenül számítandó.

Kolumbia polgárai bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak minden egyes, a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállam területén, a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területén való tartózkodásra számított időtartamtól függetlenül.

(3)   E megállapodás nem érinti Kolumbia, valamint a tagállamok azon lehetőségét, hogy a vonatkozó nemzeti joguknak és az uniós jognak megfelelően a tartózkodást 90 napot meghaladó időtartamra meghosszabbítsák.

5. cikk

Területi hatály

(1)   A Francia Köztársaság tekintetében e megállapodás csak a Francia Köztársaság európai területére vonatkozik.

(2)   A Holland Királyság tekintetében e megállapodás csak a Holland Királyság európai területére vonatkozik.

6. cikk

A megállapodás igazgatására felállított vegyes bizottság

(1)   A Szerződő Felek az Unió képviselőiből és Kolumbia képviselőiből álló szakértői vegyes bizottságot (a továbbiakban: a bizottság) hoznak létre. Az Uniót az Európai Bizottság képviseli.

(2)   A bizottság az alábbi feladatokat látja el:

| a) | felügyeli e megállapodás végrehajtását; |
| --- | --- |

a)

felügyeli e megállapodás végrehajtását;

| b) | javaslatot tesz e megállapodás módosítására vagy kiegészítésére; |
| --- | --- |

b)

javaslatot tesz e megállapodás módosítására vagy kiegészítésére;

| c) | rendezi az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat. |
| --- | --- |

c)

rendezi az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat.

| d) | ellát bármilyen egyéb, a Szerződő Felek megállapodása szerinti feladatot. |
| --- | --- |

d)

ellát bármilyen egyéb, a Szerződő Felek megállapodása szerinti feladatot.

(3)   A bizottságot szükség szerint, a Szerződő Felek valamelyikének kérésére kell összehívni.

(4)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

7. cikk

Az e megállapodás, valamint a tagállamok és Kolumbia között jelenleg fennálló kétoldalú vízummentességi megállapodások közötti kapcsolat

E megállapodás elsőbbséget élvez az egyes tagállamok és Kolumbia közötti bármely kétoldalú megállapodással vagy megegyezéssel szemben, amennyiben azok e megállapodás hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkoznak.

8. cikk

Záró rendelkezések

(1)   E megállapodást a Szerződő Felek belső eljárásaikkal összhangban megerősítik vagy jóváhagyják; e megállapodás azon értesítés időpontját követő második hónap első napján lép hatályba, amely a Szerződő Felek által egymásnak küldött, az említett eljárások befejezéséről szóló értesítések közül a későbbi.

E megállapodás az aláírása napját követő naptól kezdve a megállapodás hatálybalépéséig alkalmazandó.

(2)   E megállapodást határozatlan időre jön létre, azzal, hogy az az (5) bekezdéssel összhangban felmondható.

(3)   E megállapodás a Szerződő Felek írásbeli megállapodása útján módosítható. A módosítások azt követően lépnek hatályba, hogy a Szerződő Felek értesítették egymást az ehhez szükséges belső eljárások befejezéséről.

(4)   E megállapodást részben vagy egészben bármelyik Szerződő Fél felfüggesztheti, különösen a közrenddel, a nemzetbiztonság védelmével, a közegészség védelmével vagy az irreguláris bevándorlással összefüggő okokból, vagy a vízumkötelezettség bármelyik Szerződő Fél általi újbóli bevezetésekor. A felfüggesztési határozatról legalább két hónappal annak tervezett hatálybalépése előtt értesíteni kell a másik Szerződő Felet. Az e megállapodás alkalmazását felfüggesztő Szerződő Fél haladéktalanul tájékoztatja a másik Szerződő Felet, ha a felfüggesztés okai megszűntek, valamint megszünteti a felfüggesztést.

(5)   E megállapodást bármelyik Szerződő Fél felmondhatja a másik Félhez intézett írásbeli értesítés útján. E megállapodás az ezt követő 90 nap elteltével hatályát veszti.

(6)   Kolumbia csakis az összes tagállammal szemben függesztheti fel vagy mondhatja fel e megállapodást.

(7)   Az Unió csakis az összes tagállamára vonatkozóan függesztheti fel vagy mondhatja fel e megállapodást.

Készült két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

Съставено в Брюксел на втори декември две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el dos de diciembre de dos mil quince.

V Bruselu dne druhého prosince dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den anden december to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am zweiten Dezember zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta detsembrikuu teisel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δύο Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the second day of December in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le deux décembre deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu drugog prosinca dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì due dicembre duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada otrajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gruodžio antrą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kéteze-tizenötödik év december havának második napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tieni jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de tweede december tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia drugiego grudnia roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em dois de dezembro de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la doi decembrie două mii cincisprezece.

V Bruseli druhého decembra dvetisíctridsať.

V Bruslju, dne drugega decembra leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä toisena päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den andra december år tjugohundrafemton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Република Колумбия

Por la República de Colombia

Za Kolumbijskou republiku

For Republikken Colombia

Für die Republik Kolumbien

Colombia Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Κολομβίας

For the Republic of Colombia

Pour la République de la Colombie

Za Republiku Kolumbiju

Per la Repubblica di Colombia

Kolumbijas Republikas vārdā –

Kolumbijos Respublikos vardu

A Kolumbiai Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Kolombja

Voor de Republiek Colombia

W imieniu Republiki Kolumbii

Pela República da Colômbia

Pentru Republica Columbia

Za Kolumbijskú republiku

Za Republiko Kolumbijo

Kolumbian tasavallan puolesta

För Republiken Colombia

Image

---

(1)  HL L 149., 2014.5.20., 67. o.

1

(2)  A Tanács 539/2001/EK rendelete (2001. március 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (HL L 81., 2001.3.21., 1. o.).

2

---

EGYÜTTES NYILATKOZAT IZLANDRA, NORVÉGIÁRA, SVÁJCRA ÉS LIECHTENSTEINRE VONATKOZÓAN

A Szerződő Felek tudomásul veszik az Európai Unió, valamint Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein között fennálló szoros kapcsolatot, különös tekintettel az említett országoknak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és továbbfejlesztéséhez történő társulásáról szóló, 1999. május 18-i és 2004. október 26-i megállapodásra.

Ilyen körülmények között kívánatos, hogy egyfelől Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein, másfelől Kolumbia hatóságai a jelen megállapodás feltételeihez hasonló feltételekkel haladéktalanul kétoldalú megállapodásokat kössenek a rövid távú tartózkodásra vonatkozó vízumok alóli mentességről.

---

EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ E MEGÁLLAPODÁS 3. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSÉBEN MEGHATÁROZOTT, KERESŐ TEVÉKENYSÉG FOLYTATÁSA CÉLJÁBÓL BEUTAZÓ SZEMÉLYEK KATEGÓRIÁJÁNAK ÉRTELMEZÉSÉRŐL

Az egységes értelmezés biztosítása érdekében a Szerződő Felek megállapodnak, hogy e megállapodás alkalmazásában a kereső tevékenységet folytató személyek kategóriájába azon személyek tartoznak, akik a célból lépnek be a másik Szerződő Fél területére, hogy ott alkalmazottként vagy szolgáltatásnyújtóként jövedelemszerző munkát vagy díjazással járó tevékenységet folytassanak.

E kategória nem terjed ki az alábbiakra:

| — | üzletemberek, tehát üzleti megfontolásból utazó (de a másik Szerződő Fél országában alkalmazásban nem álló) személyek, |
| --- | --- |

—

üzletemberek, tehát üzleti megfontolásból utazó (de a másik Szerződő Fél országában alkalmazásban nem álló) személyek,

| — | sportolók vagy művészek, akik alkalmi jelleggel folytatnak valamilyen tevékenységet, |
| --- | --- |

—

sportolók vagy művészek, akik alkalmi jelleggel folytatnak valamilyen tevékenységet,

| — | újságírók, akiket a lakóhelyük szerinti ország médiája küldött ki, valamint |
| --- | --- |

—

újságírók, akiket a lakóhelyük szerinti ország médiája küldött ki, valamint

| — | vállalaton belüli gyakornokok. |
| --- | --- |

—

vállalaton belüli gyakornokok.

E nyilatkozat végrehajtását az e megállapodás 6. cikkében foglalt feladatkörén belül a vegyes bizottság felügyeli, és módosításokat javasolhat, ha a Szerződő Felek tapasztalatai alapján azt szükségesnek ítéli.

---

EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ E MEGÁLLAPODÁS 4. CIKKÉBEN RÖGZÍTETT, BÁRMELY 180 NAPOS IDŐSZAKON BELÜLI LEGFELJEBB 90 NAPOS IDŐTARTAM ÉRTELMEZÉSÉRŐL

A Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy az e megállapodás 4. cikkében rögzített, bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napos időtartam folyamatos tartózkodást vagy több egymást követő látogatást jelent, amelyek teljes időtartama bármely 180 napos időszakon belül nem haladja meg a 90 napot.

A „bármely” kifejezés folyamatosan aktualizált 180 napos referencia-időszak alkalmazására utal: a tartózkodás minden napján a megelőző 180 napos időszakra tekintenek vissza annak ellenőrzése céljából, hogy továbbra is teljesül-e a bármely 180 napos időszakon belüli 90 napra vonatkozó követelmény. Ez többek között azt jelenti, hogy egy megszakítás nélküli 90 napos távollét legfeljebb 90 napos új tartózkodást tesz lehetővé.

---

EGYÜTTES NYILATKOZAT A POLGÁROK VÍZUMMENTESSÉGI MEGÁLLAPODÁSRÓL TÖRTÉNŐ TÁJÉKOZTATÁSÁRÓL

Elismerve az átláthatóság jelentőségét az Európai Unió és Kolumbia polgárai számára, a Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a vízummentességi megállapodás tartalmáról és következményeiről, valamint a kapcsolódó kérdésekről – így például a beutazási feltételekről – teljes körű tájékoztatást biztosítanak.

---

EGYÜTTES NYILATKOZAT A BIOMETRIKUS ÚTLEVELEK KOLUMBIAI KÖZTÁRSASÁG ÁLTALI BEVEZETÉSÉRŐL

A Kolumbiai Köztársaság mint Szerződő Fél kijelenti, hogy biometrikus útlevelek gyártására vonatkozó szerződést kötött, és vállalja, hogy legkésőbb 2015. augusztus 31-ig megkezdi a biometrikus útlevelek kibocsátását állampolgárai részére. Ezek az útlevelek teljes mértékben meg fognak felelni a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) 9303. sz. dokumentumában foglalt előírásoknak.

A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a biometrikus útlevek kibocsátása megkezdésének 2015. december 31-ig történő elmaradása elegendő indokul szolgál e megállapodás 8. cikk (4) bekezdésében szereplő eljárások szerinti felfüggesztéséhez.

---

EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ IRREGULÁRIS MIGRÁCIÓVAL KAPCSOLATBAN FOLYTATOTT EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL

A Szerződő Felek emlékeztetnek az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Andok Közösség és tagországai közötti (2003. december 15-én aláírt) politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás 49. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, saját irreguláris migránsaik visszafogadása tekintetében fennálló kötelezettségeikre.

A Szerződő Felek szoros figyelemmel követik e kötelezettségvállalást. Megállapodnak abban, hogy az egyik fél kérésére és különösen abban az esetben, ha ezen megállapodás hatálybalépését követően növekedne az irreguláris migráció, és problémák jelentkeznének az irreguláris migránsok visszafogadása tekintetében, külön megállapodást kötnek, amely a felek visszafogadással kapcsolatos konkrét kötelezettségeit szabályozza.

A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy egy ilyen visszafogadási megállapodás fontos eleme lenne a jelen megállapodásban vállalt kölcsönös kötelezettségek megerősítésének, és hogy az ilyen visszafogadási megállapodás bármelyik Szerződő Fél kérésére történő megkötésének elmaradása elegendő indokul szolgál e megállapodás 8. cikk (4) bekezdésében szereplő eljárások szerinti felfüggesztéséhez.

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/10

---

A TANÁCS (EU) 2015/2400 HATÁROZATA

(2015. december 8.)

az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 115. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének b) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/860 tanácsi határozatnak (1) megfelelően az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvét – figyelemmel annak későbbi megkötésére – 2015. május 27-én aláírták. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/860 tanácsi határozatnak (1) megfelelően az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvét – figyelemmel annak későbbi megkötésére – 2015. május 27-én aláírták.

| (2) | A tárgyalások eredményeképpen született módosító jegyzőkönyv hűen tükrözi a Tanács tárgyalási irányelveit, mivel összhangba hozza a megállapodást az automatikus információcserére vonatkozó közelmúltbeli nemzetközi fejleményekkel, nevezetesen a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetet (OECD) által kidolgozott, az adózás területén a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó nemzetközi standarddal. Az Unió, annak tagállamai és a Svájci Államszövetség tevékenyen részt vettek az OECD munkájában. A megállapodásnak a módosító jegyzőkönyvvel módosított szövege a jogalapja a nemzetközi standard Unió–Svájc viszonylatban történő végrehajtásának. |
| --- | --- |

(2)

A tárgyalások eredményeképpen született módosító jegyzőkönyv hűen tükrözi a Tanács tárgyalási irányelveit, mivel összhangba hozza a megállapodást az automatikus információcserére vonatkozó közelmúltbeli nemzetközi fejleményekkel, nevezetesen a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetet (OECD) által kidolgozott, az adózás területén a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó nemzetközi standarddal. Az Unió, annak tagállamai és a Svájci Államszövetség tevékenyen részt vettek az OECD munkájában. A megállapodásnak a módosító jegyzőkönyvvel módosított szövege a jogalapja a nemzetközi standard Unió–Svájc viszonylatban történő végrehajtásának.

| (3) | A módosító jegyzőkönyvet az Unió nevében jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A módosító jegyzőkönyvet az Unió nevében jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvét a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

A módosító jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

(1)   A módosító jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdése szerinti értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg (2).

(2)   A Biztottság tájékoztatja a Svájci Államszövetséget és a tagállamokat a módosító jegyzőkönyvből fakadóan, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a pénzügyiszámla-adatokra vonatkozó, a nemzetközi adóügyi megfelelés előmozdítására irányuló automatikus információcseréről szóló megállapodás 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban megtett értesítésekről.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 8-án.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  A Tanács (EU) 2015/860 határozata (2015. május 26.) az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 136., 2015.6.3., 5. o.).

1

(2)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a módosító jegyzőkönyv hatálybalépése napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.

2

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/12

---

MÓDOSÍTÓ JEGYZŐKÖNYV

Az európai közösség és a svájci államszövetség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/ek tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodáshoz

AZ EURÓPAI UNIÓ,

valamint

A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG (a továbbiakban: Svájc),

a továbbiakban mindkettő: a Szerződő Fél, vagy együttesen: a Szerződő Felek,

TEKINTETTEL az OECD számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó nemzetközi standardjának (a továbbiakban: nemzetközi standard) végrehajtása érdekében, olyan együttműködés keretében, amely figyelembe veszi mindkét Szerződő Fél jogos érdekeit,

MIVEL a Szerződő Felek régóta fennálló és szoros kapcsolatban állnak egymással az adóügyekkel kapcsolatos kölcsönös segítségnyújtás tekintetében, különösen a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK irányelvben (1) meghatározottakkal egyenértékű intézkedések alkalmazásában, és továbbra is e kapcsolatra alapozva elő kívánják mozdítani a nemzetközi adóügyi megfelelést,

MIVEL a Szerződő Felek egy olyan megállapodást kívánnak kötni, amely a kölcsönös automatikus információcserére alapozva előmozdítja a nemzetközi adóügyi megfelelést, a bizalmas jelleg védelme és egyéb védelem biztosítása mellett, beleértve a megosztott információk használatát korlátozó rendelkezéseket,

MIVEL az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 10. cikkének e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változatát, amely a megkeresés alapján történő információcserét adócsalásra, illetőleg ahhoz hasonló cselekményre korlátozva írja elő, összhangba kell hozni az OECD adóügyi átláthatóságra és információcserére vonatkozó standardjával,

MIVEL a Szerződő Felek vonatkozó adatvédelmi jogszabályaikat és gyakorlatukat fogják alkalmazni az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodással összhangban átadott személyes adatok feldolgozása során, és indokolatlan késedelem nélkül értesítik egymást e jogszabályok és gyakorlatok bármely módosítása esetén,

MIVEL a tagállamok és Svájc i. megfelelő garanciákkal rendelkeznek annak biztosítására, hogy az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodásnak megfelelően érkező információk bizalmasak maradjanak és azokat kizárólag az adók megállapításával, behajtásával és beszedésével, az azokkal kapcsolatos végrehajtással vagy büntetőeljárással, illetve a fellebbezések elbírálásával, továbbá mindezek felügyeletével foglalkozó személyek használják, kizárólag az említett tevékenységek céljaira és egyéb engedélyezett célokból, valamint ii. rendelkeznek a hatékony információcseréhez szükséges infrastruktúrával (beleértve az időben történő, pontos, biztonságos és bizalmas információcsere és a hatékony és megbízható kommunikáció biztosítására szolgáló meglévő folyamatokat, továbbá az információcserékkel vagy -kérésekkel kapcsolatos kérdések és aggodalmak azonnali megoldásához és az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás 4. cikkében foglalt rendelkezések kezeléséhez szükséges képességeket),

MIVEL az „Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény” és az „Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla” kategóriák kialakításával az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás korlátozni törekszik az olyan lehetőségeket, amikor az adóalany az eszközei Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményekhez való áthelyezése vagy az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás hatálya alá nem tartozó pénzügyi termékekbe való befektetés révén próbál kikerülni az adatszolgáltatási kötelezettség hatálya alól. Mindazonáltal bizonyos Pénzügyi intézményeket és számlákat, amelyek adókijátszási céllal való felhasználásának csekély a kockázata, ki kell venni annak hatálya alól. Általános szabályként nem tartalmazhat küszöbértékeket, mivel azok a számlák különböző Pénzügyi intézmények között való felosztása révén könnyen megkerülhetők lennének. Adatszolgáltatási, illetve információcsere-kötelezettség hatálya alá tartozó pénzügyi adatnak kell tekinteni nemcsak minden érintett jövedelmet (kamat, osztalék és hasonló típusú jövedelmek), hanem a számlaegyenlegeket és a Pénzügyi eszközök értékesítéséből származó bevételeket is az olyan helyzetek kezelése érdekében, amikor az adóalany olyan, szintén jövedelemnek vagy eszköznek minősülő tőkét szándékozik elrejteni, amely tekintetében nem fizette meg az adót. Ennek megfelelően az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás alapján történő adatfeldolgozás szükséges és arányos azon cél érdekében, hogy a tagállamok és Svájc adóhatóságai helyesen és egyértelműen azonosítani tudják az érintett adóalanyokat, hogy adótörvényeiket a határokon átnyúló helyzetekben is érvényesíteni tudják, illetve be tudják tartatni, hogy fel tudják mérni az adókijátszás elkövetésének valószínűségét, és hogy el tudják kerülni a szükségtelen további vizsgálatokat,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) a következőképpen módosul:

| 1. | a cím helyébe a következő szöveglép:
  „Megállapodás az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a pénzügyiszámla-adatokra vonatkozó, a nemzetközi adóügyi megfelelés előmozdítására irányuló automatikus információcseréről” |
| --- | --- |

1.

a cím helyébe a következő szöveglép:

„Megállapodás az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a pénzügyiszámla-adatokra vonatkozó, a nemzetközi adóügyi megfelelés előmozdítására irányuló automatikus információcseréről”

| 2. | A megállapodás 1–22. cikke helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  Fogalommeghatározások
  1.   E megállapodás alkalmazásában:






  a) | »Európai Unió«: az Európai Unióról szóló szerződéssel létrehozott Unió; azokat a területeket foglalja magában, amelyek esetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az említett szerződésben meghatározott feltételekkel. |
| --- | --- | --- |

2.

A megállapodás 1–22. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Fogalommeghatározások

1.   E megállapodás alkalmazásában:

a)

»Európai Unió«: az Európai Unióról szóló szerződéssel létrehozott Unió; azokat a területeket foglalja magában, amelyek esetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az említett szerződésben meghatározott feltételekkel.

| b) | »Tagállam«: az Európai Unió egy tagállama. |
| --- | --- |

b)

»Tagállam«: az Európai Unió egy tagállama.

| c) | »Svájc«: a Svájci Államszövetség területe, annak jogszabályaiban meghatározottaknak megfelelően, a nemzetközi joggal összhangban. |
| --- | --- |

c)

»Svájc«: a Svájci Államszövetség területe, annak jogszabályaiban meghatározottaknak megfelelően, a nemzetközi joggal összhangban.

| d) | »Svájc hatáskörrel rendelkező hatóságai és a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai« a III. mellékletének a) és b)-ac) pontjában felsorolt hatóságokat jelentik. A III. melléklet e megállapodás elválaszthatatlan részét képezi. A III. mellékletben a hatáskörrel rendelkező hatóságok felsorolását Svájc az említett melléklet a) pontjában szereplő hatóság esetében a másik Szerződő Fél egyszerű értesítésével módosíthatja, az Európai Unió pedig ugyanígy módosíthatja a felsorolást az említett melléklet b)–ac) pontjában felsorolt egyéb hatóságok esetében. |
| --- | --- |

d)

»Svájc hatáskörrel rendelkező hatóságai és a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai« a III. mellékletének a) és b)-ac) pontjában felsorolt hatóságokat jelentik. A III. melléklet e megállapodás elválaszthatatlan részét képezi. A III. mellékletben a hatáskörrel rendelkező hatóságok felsorolását Svájc az említett melléklet a) pontjában szereplő hatóság esetében a másik Szerződő Fél egyszerű értesítésével módosíthatja, az Európai Unió pedig ugyanígy módosíthatja a felsorolást az említett melléklet b)–ac) pontjában felsorolt egyéb hatóságok esetében.

| e) | »Tagállami pénzügyi intézmény«: i. minden olyan Pénzügyi intézmény, amely tagállami illetőségű, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek az adott tagállamon kívül találhatók, valamint ii. a nem tagállami illetőségű Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek az adott tagállamban találhatók. |
| --- | --- |

e)

»Tagállami pénzügyi intézmény«: i. minden olyan Pénzügyi intézmény, amely tagállami illetőségű, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek az adott tagállamon kívül találhatók, valamint ii. a nem tagállami illetőségű Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek az adott tagállamban találhatók.

| f) | »Svájci pénzügyi intézmény«: i. minden olyan Pénzügyi intézmény, amely svájci illetőségű, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek Svájcon kívül találhatók, valamint ii. a nem svájci illetőségű Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek Svájcban találhatók. |
| --- | --- |

f)

»Svájci pénzügyi intézmény«: i. minden olyan Pénzügyi intézmény, amely svájci illetőségű, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek Svájcon kívül találhatók, valamint ii. a nem svájci illetőségű Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek Svájcban találhatók.

| g) | »Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény«: minden olyan Tagállami pénzügyi intézmény vagy Svájci pénzügyi intézmény (az adott esettől függően), amely nem minősül Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézménynek. |
| --- | --- |

g)

»Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény«: minden olyan Tagállami pénzügyi intézmény vagy Svájci pénzügyi intézmény (az adott esettől függően), amely nem minősül Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézménynek.

| h) | »Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla vagy Svájci adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla (az adott esettől függően), feltéve, hogy a számlát az I. és a II. mellékletnek megfelelő, az adott tagállamban vagy Svájcban alkalmazandó átvilágítási eljárások során Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették. |
| --- | --- |

h)

»Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla vagy Svájci adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla (az adott esettől függően), feltéve, hogy a számlát az I. és a II. mellékletnek megfelelő, az adott tagállamban vagy Svájcban alkalmazandó átvilágítási eljárások során Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették.

| i) | »Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: olyan Pénzügyi számla, amelyet Svájc Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye vezet, és tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal tagállami Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. |
| --- | --- |

i)

»Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: olyan Pénzügyi számla, amelyet Svájc Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye vezet, és tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal tagállami Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy.

| j) | »Svájci adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: olyan Pénzügyi számla, amelyet valamely tagállam Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye vezet, és tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal svájci Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. |
| --- | --- |

j)

»Svájci adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: olyan Pénzügyi számla, amelyet valamely tagállam Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye vezet, és tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal svájci Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy.

| k) | »Tagállami személy«: olyan személy vagy Szervezet, aki vagy amely Svájc Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye szerint az I. és a II. mellékletnek megfelelő átvilágítási eljárások értelmében tagállambeli illetőségű, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki tagállambeli illetőségű volt. |
| --- | --- |

k)

»Tagállami személy«: olyan személy vagy Szervezet, aki vagy amely Svájc Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye szerint az I. és a II. mellékletnek megfelelő átvilágítási eljárások értelmében tagállambeli illetőségű, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki tagállambeli illetőségű volt.

| l) | »Svájci személy«: olyan személy vagy Szervezet, aki vagy amely egy tagállam Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye szerint az I. és a II. mellékletnek megfelelő átvilágítási eljárások értelmében svájci illetőségű, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki svájci illetőségű volt. |
| --- | --- |

l)

»Svájci személy«: olyan személy vagy Szervezet, aki vagy amely egy tagállam Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye szerint az I. és a II. mellékletnek megfelelő átvilágítási eljárások értelmében svájci illetőségű, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki svájci illetőségű volt.

2.   Bármely, az e megállapodásban másképp meg nem határozott, nagy kezdőbetűvel írt fogalom jelentése megegyezik a korábbi jelentésével, i. a tagállamok esetében az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvben (2), vagy adott esetben a megállapodást alkalmazó tagállam nemzeti jogában meghatározott jelentéssel, és ii. Svájc esetében annak nemzeti jogában meghatározott, az I. és a II. mellékletben szereplő jelentéssel összhangban álló jelentéssel.

Ha e megállapodás vagy az I. vagy II. melléklet eltérően meg nem határozza, és hacsak a kontextus másként meg nem kívánja, illetve ha egy tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága és Svájc hatáskörrel rendelkező hatósága a 7. cikk rendelkezései szerint (a nemzeti jog által megengedettek szerint) egy közös jelentésről meg nem állapodik, a fogalmak jelentése megegyezik a fogalomnak az e megállapodást alkalmazó, érintett, joghatósággal rendelkező terület joga szerint az adott időpontban irányadó jelentésével; i. ez a tagállamok esetében az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvben, vagy adott esetben az érintett tagállam nemzeti jogában meghatározott jelentés, és ii. Svájc esetében Svájc nemzeti jogában meghatározott jelentés, azzal, hogy a joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam vagy Svájc) hatályos adójoga szerinti jelentést kell irányadónak tekinteni az adott joghatósággal rendelkező terület egyéb jogágában meghatározott jelentéssel szemben.

2. cikk

Automatikus információcsere az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlákra vonatkozóan

1.   E cikk rendelkezéseinek, valamint az I. és a II. mellékletben foglalt, alkalmazandó adatszolgáltatási és átvilágítási szabályoknak megfelelően, amelyek e megállapodás szerves részét képezik, Svájc hatáskörrel rendelkező hatósága minden tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságával évente, és minden tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága Svájc hatáskörrel rendelkező hatóságával évente automatikusan megosztja az e szabályok szerint összegyűjtött, a (2) bekezdésben meghatározott információkat.

2.   Valamely tagállam esetében minden, Svájci adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla tekintetében, és Svájc esetében minden, Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla tekintetében az alábbi információkat kell megosztani:

| a) | minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Számlatulajdonos személy neve, címe, Adóazonosító száma, magánszemélyek esetében születési helye és ideje, Számlatulajdonos Szervezetek esetében pedig, amennyiben az I. és II. melléklettel összhangban elvégzett átvilágításkor kiderül, hogy az Ellenőrzést gyakorló egy vagy több személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a Szervezet neve, címe és Adóazonosító száma, valamint minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy neve, címe, Adóazonosító száma, születési helye és ideje; |
| --- | --- |

a)

minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Számlatulajdonos személy neve, címe, Adóazonosító száma, magánszemélyek esetében születési helye és ideje, Számlatulajdonos Szervezetek esetében pedig, amennyiben az I. és II. melléklettel összhangban elvégzett átvilágításkor kiderül, hogy az Ellenőrzést gyakorló egy vagy több személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a Szervezet neve, címe és Adóazonosító száma, valamint minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy neve, címe, Adóazonosító száma, születési helye és ideje;

| b) | számlaszám (számlaszám hiányában ezzel egyenértékű azonosító); |
| --- | --- |

b)

számlaszám (számlaszám hiányában ezzel egyenértékű azonosító);

| c) | az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény neve és azonosító száma (ha van); |
| --- | --- |

c)

az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény neve és azonosító száma (ha van);

| d) | a számla egyenlege vagy értéke (Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítás vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében beleértve a Készpénz-egyenértéket vagy visszavásárlási értéket) az irányadó naptári év vagy más adatszolgáltatási időszak végén, illetve ha a számlát az adott év vagy időszak folyamán megszüntették, akkor a számla megszüntetése; |
| --- | --- |

d)

a számla egyenlege vagy értéke (Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítás vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében beleértve a Készpénz-egyenértéket vagy visszavásárlási értéket) az irányadó naptári év vagy más adatszolgáltatási időszak végén, illetve ha a számlát az adott év vagy időszak folyamán megszüntették, akkor a számla megszüntetése;

| e) | letéti számla esetében:






  i) | a kamat teljes bruttó összege, az osztalékok teljes bruttó összege, és a számlán tartott eszközökhöz kapcsolódóan keletkező egyéb bevétel teljes bruttó összege, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára (vagy a számlához kapcsolódóan) befizettek vagy azon jóváírtak; valamint |
| --- | --- | --- |

e)

letéti számla esetében:

i)

a kamat teljes bruttó összege, az osztalékok teljes bruttó összege, és a számlán tartott eszközökhöz kapcsolódóan keletkező egyéb bevétel teljes bruttó összege, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára (vagy a számlához kapcsolódóan) befizettek vagy azon jóváírtak; valamint

| ii) | a Pénzügyi eszközök értékesítéséből vagy visszaváltásából származó teljes bruttó bevétel, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizettek vagy azon jóváírtak, és amely tekintetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény letétkezelőként, brókerként, meghatalmazottként vagy más módon a Számlatulajdonos megbízottjaként működött közre; |
| --- | --- |

ii)

a Pénzügyi eszközök értékesítéséből vagy visszaváltásából származó teljes bruttó bevétel, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizettek vagy azon jóváírtak, és amely tekintetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény letétkezelőként, brókerként, meghatalmazottként vagy más módon a Számlatulajdonos megbízottjaként működött közre;

| f) | betétszámla esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizetett vagy azon jóváírt kamat teljes bruttó összege; valamint |
| --- | --- |

f)

betétszámla esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizetett vagy azon jóváírt kamat teljes bruttó összege; valamint

| g) | a (2) bekezdés e) vagy f) pontjában nem szereplő számlák esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Számlatulajdonos részére a számlával kapcsolatban kifizetett vagy jóváírt teljes bruttó összeg, amelynek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a kötelezettje vagy adósa, beleértve a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a visszaváltásokból származó, a Számlatulajdonos részére teljesített kifizetések összevont összegét. |
| --- | --- |

g)

a (2) bekezdés e) vagy f) pontjában nem szereplő számlák esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Számlatulajdonos részére a számlával kapcsolatban kifizetett vagy jóváírt teljes bruttó összeg, amelynek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a kötelezettje vagy adósa, beleértve a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a visszaváltásokból származó, a Számlatulajdonos részére teljesített kifizetések összevont összegét.

3. cikk

Az automatikus információcsere időpontja és módja

1.   A 2. cikkben említett információcsere céljából az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlához kapcsolódóan teljesített kifizetések összege és jellemzői az információt megosztó joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam vagy Svájc) hatályos adójogával összhangban határozhatók meg.

2.   A 2. cikkben említett információcsere céljából a megosztott információnak tartalmaznia kell az egyes érintett összegek pénznemét.

3.   A 2. cikk (2) bekezdése tekintetében az információcserét a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybelépésétől számított első év vonatkozásában, valamint minden ezt követő évben el kell végezni, azon naptári év végét követő kilenc hónapon belül, amelyre az információ vonatkozik.

4.   A hatáskörrel rendelkező hatóságok a 2. cikkben leírt információkat közös adatszolgáltatási standard rendszerben bővíthető jelölőnyelven automatikusan megosztják.

5.   A hatáskörrel rendelkező hatóságok megállapodnak az adatátvitel módszeréről vagy módszereiről, beleértve a titkosítási szabványokat is.

4. cikk

Együttműködés a megfelelés és végrehajtás terén

Egy tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága értesíti Svájc hatáskörrel rendelkező hatóságát és Svájc hatáskörrel rendelkező hatósága értesíti egy adott tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát, amennyiben az első (értesítő) hatáskörrel rendelkező hatóság alappal feltételezi, hogy hiba következtében a 2. cikk keretében helytelen vagy hiányos információ került bejelentésre, vagy valamely Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem felel meg az I. és a II. melléklettel összhangban alkalmazandó jelentési követelményeknek és átvilágítási eljárásoknak. Az értesített hatáskörrel rendelkező hatóság minden, nemzeti jogában rendelkezésre álló megfelelő intézkedést megtesz az értesítésben leírt hibák vagy megfelelési problémák kiküszöbölésére.

5. cikk

Információcsere megkeresés alapján

1.   A 2. cikkben foglalt rendelkezések, valamint bármely más, Svájc és bármely tagállam közötti megkeresés alapján történő információcserét biztosító megállapodás ellenére, Svájc hatáskörrel rendelkező hatóságának és bármely tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának megkeresés alapján meg kell osztania a másik féllel minden olyan információt, amely előreláthatólag releváns e megállapodás végrehajtása vagy Svájc és a tagállamok vagy azok politikai alegysége vagy helyi hatósága által előírt bármely adónemre, illetve bármely megjelölésű adóra vonatkozó nemzeti jogszabályok alkalmazása vagy végrehajtása szempontjából, amennyiben az e nemzeti jogszabályok keretében való adózás nem ütközik a Svájc és az adott tagállam közötti kettős adózásról szóló megállapodásba.

2.   E cikk (1) bekezdésének és a 6. cikknek a rendelkezései semmi esetre sem értelmezhetők oly módon, hogy azok Svájcot vagy egy tagállamot az alábbiakra köteleznék:

| a) | Svájc, illetve az adott tagállam jogszabályaitól vagy igazgatási gyakorlatától eltérő államigazgatási intézkedések meghozatala; |
| --- | --- |

a)

Svájc, illetve az adott tagállam jogszabályaitól vagy igazgatási gyakorlatától eltérő államigazgatási intézkedések meghozatala;

| b) | olyan információ átadása, amely Svájc, illetve az adott tagállam jogszabályai szerint vagy a közigazgatás szokásos rendjében nem szerezhető be; |
| --- | --- |

b)

olyan információ átadása, amely Svájc, illetve az adott tagállam jogszabályai szerint vagy a közigazgatás szokásos rendjében nem szerezhető be;

| c) | olyan információ átadása, amely kereskedelmi, üzleti, ipari, szakmai titkot, szakmai folyamatot vagy olyan információt fedne fel, amely a közrendbe (ordre public) ütközne. |
| --- | --- |

c)

olyan információ átadása, amely kereskedelmi, üzleti, ipari, szakmai titkot, szakmai folyamatot vagy olyan információt fedne fel, amely a közrendbe (ordre public) ütközne.

3.   Ha egy tagállam vagy Svájc ezzel a cikkel összhangban kérelmező joghatósággal rendelkező területként információt kér, Svájcnak vagy az adott tagállamnak felkért joghatósággal rendelkező területként a kért információ megszerzése érdekében alkalmaznia kell az információgyűjtésre szolgáló intézkedéseit, még akkor is, ha saját adózási célokból ezekre az információkra nincs szüksége. Az előző mondatban foglalt kötelezettségre vonatkoznak a (2) bekezdésben előírt korlátozások, de ezek a korlátozások semmiképpen sem értelmezhetők oly módon, hogy azok megengednék az információnyújtás megtagadását kizárólag azon az alapon, hogy az adott Félnek nem fűződik hazai érdeke az információhoz.

4.   A (2) bekezdés rendelkezései semmi esetre sem értelmezhetők úgy, hogy azok lehetővé tennék Svájc vagy egy tagállam számára az információszolgáltatás megtagadását kizárólag azon az alapon, hogy az információ bank, más pénzügyi intézmény, megbízott, illetve meghatalmazottként vagy vagyonkezelőként eljáró személy birtokában van, vagy egy személyben fennálló tulajdoni érdekeltségére vonatkozik.

5.   A hatáskörrel rendelkező hatóságok megállapodnak az alkalmazandó formanyomtatványokról, valamint az adatátvitel módszeréről vagy módszereiről, beleértve a titkosítási szabványokat is.

6. cikk

A személyes adatok bizalmas kezelése és védelme

1.   Egy joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam vagy Svájc) által, e megállapodás keretében beszerzett minden információt bizalmasan kell kezelni és ugyanolyan módon kell védeni, mint az adott joghatósággal rendelkező terület által a nemzeti jog keretében megszerzett információt, valamint – a személyes adatok védelme érdekében szükséges mértékben – az alkalmazandó nemzeti joggal, valamint azon biztosítékokkal összhangban, amelyeket az információt biztosító joghatósággal rendelkező terület határozhat meg annak nemzeti jogában előírtak szerint.

2.   Az információ minden esetben csak olyan személyeknek vagy hatóságoknak (beleértve a bíróságokat és közigazgatási vagy felügyelő testületeket) adható ki, akik/amelyek a joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam vagy Svájc) adóinak megállapításával, behajtásával és beszedésével, az azokkal kapcsolatos végrehajtással vagy büntetőeljárással, a fellebbezések elbírálásával, illetve mindezek felügyeletével foglalkoznak. Kizárólag a fent említett személyek vagy hatóságok használhatják az információkat, és kizárólag az előző mondatban megjelölt célokból. E személyek vagy hatóságok az (1) bekezdés rendelkezéseitől eltérve az információkat az érintett adókkal kapcsolatos nyilvános bírósági eljárásokon vagy bírósági határozatokban nyilvánosságra hozhatják.

3.   Az előző bekezdések rendelkezései ellenére egy joghatósággal rendelkező területre (valamely tagállam vagy Svájc) beérkező információk felhasználhatók más célokra is, amennyiben az ilyen információk az információt átadó joghatósággal rendelkező terület (Svájc, illetve egy tagállam) jogszabályi alapján felhasználhatók az adott célokra, és a joghatósággal rendelkező terület hatáskörrel rendelkező hatósága engedélyezi az ilyen felhasználást. Egy joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam vagy Svájc) által egy másik joghatósággal rendelkező terület (Svájc, illetve egy tagállam) számára biztosított információkat az utóbbi átadhatja egy harmadik, joghatósággal rendelkező terület részére (valamely másik tagállam), ha ahhoz annak, az elsőként említett, joghatósággal rendelkező területnek, amelytől az információ származott, a hatáskörrel rendelkező hatósága előzetesen hozájárult. Egy tagállam által, annak az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvet átültető hatályos jogszabálya alapján egy másik tagállam részére biztosított információ átadható Svájc számára, ha ahhoz annak a tagállamnak, amelytől az információ származott, a hatáskörrel rendelkező hatósága előzetesen hozzájárult.

4.   Egy tagállam vagy Svájc minden hatáskörrel rendelkező hatósága haladéktalanul értesíti a másik hatáskörrel rendelkező hatóságot, azaz Svájc, illetve az adott tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát, ha a az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó követelmény megsértik, a biztosítékok hiányáról és az ennek következtében kiszabott szankciókról és korrekciós intézkedésekről.

7. cikk

Konzultációk és a megállapodás felfüggesztése

1.   Amennyiben e megállapodás alkalmazása vagy értelmezése terén nehézségek lépnek fel, Svájc vagy egy tagállam bármely hatáskörrel rendelkező hatósága Svájc hatáskörrel rendelkező hatósága és a tagállamok egy vagy több hatáskörrel rendelkező hatósága közötti konzultációt kérhet olyan megfelelő intézkedések kidolgozása érdekében, amelyek biztosítják e megállapodás betartását. Az említett, hatáskörrel rendelkező hatóságok a konzultációk eredményeiről haladéktalanul értesítik az Európai Bizottságot és a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságait. Értelmezési kérdésekkel kapcsolatosan az Európai Bizottság a hatáskörrel rendelkező hatóságok bármelyikének kérésére részt vehet a konzultációban.

2.   Amennyiben a konzultáció e megállapodás rendelkezéseinek jelentős mértékű megszegésére vonatkozik, és az (1) bekezdésben ismertetett eljárás nem biztosít megfelelő megoldást, valamely tagállam vagy Svájc hatáskörrel rendelkező hatósága felfüggesztheti az e megállapodás szerinti, Svájccal, illetveegy bizonyos tagállammal folytatott információcserét, a másik, érintett hatáskörrel rendelkező hatóságnak küldött írásbeli értesítés útján. A felfüggesztés azonnali hatályú. E bekezdés alkalmazásában súlyos szerződésszegésnek minősül többek között e megállapodásnak az adatok bizalmas kezelésére és az adatvédelemre vonatkozó rendelkezéseinek megszegése, az az eset, amikor egy tagállam vagy Svájc hatáskörrel rendelkező hatósága nem nyújt az e megállapodás által előírtak szerint időben, illetve megfelelő módon információt, vagy amikor a Szervezeteknek vagy számláknak Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként, illetve Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként való meghatározása oly módon történik, amely ellentétes ezen megállapodás céljaival.

8. cikk

Módosítások

1.   A Szerződő Felek minden olyan alkalommal konzultálnak egymással, amikor a nemzetközi standardnak az OECD szintjén jelentős módosítása kerül elfogadásra, illetve amikor – a Szerződő Felek megítélése szerint – e megállapodás technikai működésének javítása érdekében vagy más nemzetközi folyamatok értékelése és mérlegelése céljából szükség van konzultációra. A konzultációkat bármelyik Szerződő Fél erre vonatkozó kérelmétől számított egy hónapon belül, vagy sürgős esetben a lehető leghamarabb meg kell tartani.

2.   E kapcsolatfelvétel keretében a Szerződő Felek konzultálhatnak egymással annak megvizsgálása céljából, hogy szükség van-e e megállapodás módosításaira.

3.   Az (1) és a (2) bekezdésben említett konzultáció alkalmazása céljából a Szerződő Felek értesítik egymást az e megállapodás megfelelő működését esetlegesen befolyásoló lehetséges fejleményekről. A Szerződő Felek továbbá értesítik egymást bármely, a Szerződő Fél és egy harmadik állam közötti releváns megállapodásról.

4.   A konzultációkat követően e megállapodás a Szerződő Felek közötti jegyzőkönyv vagy új megállapodás útján módosítható.

5.   Amennyiben egy Szerződő Fél végrehajtott egy, az OECD által a nemzetközi standardra vonatkozóan elfogadott módosítást, és ennek megfelelően módosítani kívánja e megállapodás I. és/vagy II. mellékletét, arról értesítenie kell a másik Szerződő Felet. Az értesítéstől számítva egy hónapon belül konzultációs eljárást kell lefolytatni a Szerződő Felek között. A (4) bekezdés ellenére, amennyiben a Szerződő Felek e konzultációs eljárás keretében megegyezésre jutnak e megállapodás I. és/vagy II. mellékletének módosításáról és a módosításnak a megállapodás hivatalos módosítása útján történő végrehajtásához szükséges időszakról, a módosítást kérő Szerződő Fél a fent említett eljárás lezárását követő év januárjának első napjától ideiglenesen alkalmazhatja e megállapodás I. és/vagy II. mellékletének a konzultációs eljárás során jóváhagyott módosított változatát.

Egy Szerződő Fél esetében akkor tekinthető végrehajtottnak egy, az OECD által a nemzetközi standardra vonatkozóan elfogadott módosítás:

| a) | a tagállamok esetében: ha a módosítás az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvbe átültetésre került; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok esetében: ha a módosítás az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvbe átültetésre került;

| b) | Svájc esetében: ha a módosításegy harmadik országgal megkötött megállapodásba vagy a nemzeti jogba átültetésre került. |
| --- | --- |

b)

Svájc esetében: ha a módosításegy harmadik országgal megkötött megállapodásba vagy a nemzeti jogba átültetésre került.

9. cikk

Társaságok közötti osztalékok, kamat- és jogdíjkifizetések

1.   Svájcban és a tagállamokban a csalás és visszaélés megelőzésére irányuló hazai vagy nemzetközi megállapodáson alapuló rendelkezéseket nem érintve a leányvállalatok által az anyavállalatoknak fizetett osztalékot nem terheli adó a forrásállamban, amennyiben:

| — | az anyavállalat a leányvállalat tőkéjéből legalább két évig minimum 25 %-os közvetlen részesedéssel rendelkezik, és |
| --- | --- |

—

az anyavállalat a leányvállalat tőkéjéből legalább két évig minimum 25 %-os közvetlen részesedéssel rendelkezik, és

| — | az egyik társaság adóilletősége valamely tagállamban, a másik társaság adóilletősége Svájcban van, és |
| --- | --- |

—

az egyik társaság adóilletősége valamely tagállamban, a másik társaság adóilletősége Svájcban van, és

| — | a harmadik államokkal kötött, kettős adózásról szóló megállapodások értelmében egyik társaságnak sincs adóilletősége az adott harmadik államban, és |
| --- | --- |

—

a harmadik államokkal kötött, kettős adózásról szóló megállapodások értelmében egyik társaságnak sincs adóilletősége az adott harmadik államban, és

| — | mindkét társaság – mentesítés nélkül – társaságiadó-köteles, és korlátozott felelősségű társasági formában működik (3). |
| --- | --- |

—

mindkét társaság – mentesítés nélkül – társaságiadó-köteles, és korlátozott felelősségű társasági formában működik (3).

2.   Svájcban és a tagállamokban a csalás és visszaélés megelőzésére irányuló hazai vagy nemzetközi megállapodáson alapuló rendelkezéseket nem érintve a társult vállalkozások, illetve állandó telephelyeik közötti kamat- és jogdíjkifizetéseket nem terheli adó a forrásállamban, amennyiben:

| — | az ilyen társaságok legalább két évig minimum 25 %-os közvetlen részesedésű kapcsolt vállalkozások, vagy mindkettő egy harmadik társaság tulajdonában van, amelynek legalább két évig minimum 25 %-os közvetlen részesedése van mind az első, mind a második társaság tőkéjében, és |
| --- | --- |

—

az ilyen társaságok legalább két évig minimum 25 %-os közvetlen részesedésű kapcsolt vállalkozások, vagy mindkettő egy harmadik társaság tulajdonában van, amelynek legalább két évig minimum 25 %-os közvetlen részesedése van mind az első, mind a második társaság tőkéjében, és

| — | az egyik társaság adóilletősége vagy állandó telephelye valamely tagállamban, a másik társaság adóilletősége vagy állandó telephelye Svájcban van van, és |
| --- | --- |

—

az egyik társaság adóilletősége vagy állandó telephelye valamely tagállamban, a másik társaság adóilletősége vagy állandó telephelye Svájcban van van, és

| — | a harmadik államokkal kötött, kettős adózásról szóló megállapodások értelmében egyik társaságnak sincs adóilletősége vagy állandó telephelye az adott harmadik államban, és |
| --- | --- |

—

a harmadik államokkal kötött, kettős adózásról szóló megállapodások értelmében egyik társaságnak sincs adóilletősége vagy állandó telephelye az adott harmadik államban, és

| — | valamennyi társaság – mentesítés nélkül – társaságiadó-köteles különösen a kamat- és jogdíjkifizetések esetében, és korlátozott felelősségű társasági formában működik (3). |
| --- | --- |

—

valamennyi társaság – mentesítés nélkül – társaságiadó-köteles különösen a kamat- és jogdíjkifizetések esetében, és korlátozott felelősségű társasági formában működik (3).

3.   Ezen megállapodás elfogadása a Svájc és a tagállamok között már meglévő, osztalék-, kamat- és jogdíjkifizetések kedvezőbb elbánású adóztatásáról rendelkező kettős adóztatási megállapodásokat nem érinti.

10. cikk

Megszüntetés

Ezt a megállapodást a Szerződő Felek bármelyike megszüntetheti a másik Szerződő Félnek küldött írásbeli felmondás útján. A felmondás a felmondásról szóló írásbeli értesítés keltétől számított 12 hónap elteltét követő hónap első napján lép hatályba. Felmondás esetén minden, korábban e megállapodás keretében kapott információ bizalmas marad, és továbbra is e megállapodás 6. cikke hatálya alá tartozik.

11. cikk

Területi hatály

Ezt a megállapodást egyrészről a tagállamok azon területein kell alkalmazni, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az említett szerződésekben meghatározott feltételekkel, másrészről Svájc területén.”

| (3) | a mellékletek helyébe a következő szöveg lép:„
  I. MELLÉKLET

  A pénzügyi számlák adataira vonatkozó adatszolgáltatási és átvilágítási közös standard (a továbbiakban: közös adatszolgáltatási standard)

  I. SZAKASZ

  ÁLTALÁNOS ADATSZOLGÁLTATÁSI ELŐÍRÁSOK







  A. | A C–E. pontban foglaltakra is figyelemmel minden Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles minden egyes, általa vezetett, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlával kapcsolatban az alábbi adatokat szolgáltatni a megfelelő joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam vagy Svájc) hatáskörrel rendelkező hatóságának:






  1. | magánszemélyek esetében minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Számlatulajdonos személy neve, lakcíme, az adóilletősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek) (valamely tagállam vagy Svájc), az Adóazonosító száma, születési helye és ideje, Számlatulajdonos Szervezetek esetében pedig, amennyiben az V., a VI. és a VII. szakasszal összhangban lévő átvilágítási eljárás alkalmazásakor kiderül, hogy az Ellenőrzést gyakorló egy vagy több személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a Szervezet neve, címe, joghatóság(ok) (valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület(ek)), továbbá az Adóazonosító száma(i), valamint minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy neve, lakcíme, az adóilletősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek) (valamely tagállam vagy Svájc), az Adóazonosító száma, születési helye és ideje; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

a mellékletek helyébe a következő szöveg lép:

I. MELLÉKLET

A pénzügyi számlák adataira vonatkozó adatszolgáltatási és átvilágítási közös standard (a továbbiakban: közös adatszolgáltatási standard)

I. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS ADATSZOLGÁLTATÁSI ELŐÍRÁSOK

A.

A C–E. pontban foglaltakra is figyelemmel minden Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles minden egyes, általa vezetett, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlával kapcsolatban az alábbi adatokat szolgáltatni a megfelelő joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam vagy Svájc) hatáskörrel rendelkező hatóságának:

1.

magánszemélyek esetében minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Számlatulajdonos személy neve, lakcíme, az adóilletősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek) (valamely tagállam vagy Svájc), az Adóazonosító száma, születési helye és ideje, Számlatulajdonos Szervezetek esetében pedig, amennyiben az V., a VI. és a VII. szakasszal összhangban lévő átvilágítási eljárás alkalmazásakor kiderül, hogy az Ellenőrzést gyakorló egy vagy több személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a Szervezet neve, címe, joghatóság(ok) (valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület(ek)), továbbá az Adóazonosító száma(i), valamint minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy neve, lakcíme, az adóilletősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek) (valamely tagállam vagy Svájc), az Adóazonosító száma, születési helye és ideje;

| 2. | számlaszám (számlaszám hiányában ezzel egyenértékű azonosító); |
| --- | --- |

2.

számlaszám (számlaszám hiányában ezzel egyenértékű azonosító);

| 3. | az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény neve és azonosító száma (ha van); |
| --- | --- |

3.

az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény neve és azonosító száma (ha van);

| 4. | a számla egyenlege vagy értéke (Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítás vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében beleértve a Készpénz-egyenértéket vagy visszavásárlási értéket) a naptári év vagy az adatszolgáltatási időszak végén, illetve ha a számlát év közben vagy az időszak folyamán megszüntették, akkor a számla megszüntetése; |
| --- | --- |

4.

a számla egyenlege vagy értéke (Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítás vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében beleértve a Készpénz-egyenértéket vagy visszavásárlási értéket) a naptári év vagy az adatszolgáltatási időszak végén, illetve ha a számlát év közben vagy az időszak folyamán megszüntették, akkor a számla megszüntetése;

| 5. | letéti számla esetében:






  a) | a kamat teljes bruttó összege, az osztalékok teljes bruttó összege, és a számlán tartott eszközökhöz kapcsolódóan keletkező egyéb bevétel teljes bruttó összege, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára (vagy a számlához kapcsolódóan) befizettek vagy azon jóváírtak; és |
| --- | --- | --- |

5.

letéti számla esetében:

a)

a kamat teljes bruttó összege, az osztalékok teljes bruttó összege, és a számlán tartott eszközökhöz kapcsolódóan keletkező egyéb bevétel teljes bruttó összege, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára (vagy a számlához kapcsolódóan) befizettek vagy azon jóváírtak; és

| b) | a Pénzügyi eszközök értékesítéséből vagy visszaváltásából származó teljes bruttó bevétel, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizettek vagy azon jóváírtak, és amely tekintetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény letétkezelőként, brókerként, meghatalmazottként vagy más módon a Számlatulajdonos megbízottjaként működött közre; |
| --- | --- |

b)

a Pénzügyi eszközök értékesítéséből vagy visszaváltásából származó teljes bruttó bevétel, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizettek vagy azon jóváírtak, és amely tekintetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény letétkezelőként, brókerként, meghatalmazottként vagy más módon a Számlatulajdonos megbízottjaként működött közre;

| 6. | betétszámla esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizetett vagy azon jóváírt kamat teljes bruttó összege; és |
| --- | --- |

6.

betétszámla esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizetett vagy azon jóváírt kamat teljes bruttó összege; és

| 7. | az A. 5. vagy A. 6. pontban nem szereplő számlák esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Számlatulajdonos részére a számlával kapcsolatban kifizetett vagy jóváírt teljes bruttó összeg, amelynek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a kötelezettje vagy adósa, beleértve a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a visszaváltásokból származó, a Számlatulajdonos részére teljesített kifizetések összevont összegét. |
| --- | --- |

7.

az A. 5. vagy A. 6. pontban nem szereplő számlák esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Számlatulajdonos részére a számlával kapcsolatban kifizetett vagy jóváírt teljes bruttó összeg, amelynek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a kötelezettje vagy adósa, beleértve a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a visszaváltásokból származó, a Számlatulajdonos részére teljesített kifizetések összevont összegét.

| B. | A szolgáltatott információnak tartalmaznia kell az egyes összegek pénznemét. |
| --- | --- |

B.

A szolgáltatott információnak tartalmaznia kell az egyes összegek pénznemét.

| C. | Az A. 1. pont ellenére az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó olyan számlákhoz kapcsolódóan, amelyek Meglévő számlák, az Adóazonosító szám(ok)ról vagy a születési időről nem kötelező adatot szolgáltatni, ha ezek nincsenek meg az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában, és a nemzeti jog vagy valamely európai uniós jogi eszköz (adott esetben) nem írja elő az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számára, hogy gyűjtse be ezt az információt. Mindazonáltal az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles ésszerű intézkedéseket tenni annak érdekében, hogy az azon évet követő második naptári év végéig, amelyben a Meglévő számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették, a Meglévő számlákhoz kapcsolódóan beszerezze az Adóazonosító szám(ok)at és a születési időt. |
| --- | --- |

C.

Az A. 1. pont ellenére az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó olyan számlákhoz kapcsolódóan, amelyek Meglévő számlák, az Adóazonosító szám(ok)ról vagy a születési időről nem kötelező adatot szolgáltatni, ha ezek nincsenek meg az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában, és a nemzeti jog vagy valamely európai uniós jogi eszköz (adott esetben) nem írja elő az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számára, hogy gyűjtse be ezt az információt. Mindazonáltal az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles ésszerű intézkedéseket tenni annak érdekében, hogy az azon évet követő második naptári év végéig, amelyben a Meglévő számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették, a Meglévő számlákhoz kapcsolódóan beszerezze az Adóazonosító szám(ok)at és a születési időt.

| D. | Az A. 1. pont ellenére nem kötelező adatot szolgáltatni az Adóazonosító számról, amennyiben az érintett tagállam, Svájc vagy az adóilletőség szerinti, joghatósággal rendelkező terület nem ad ki Adóazonosító számot. |
| --- | --- |

D.

Az A. 1. pont ellenére nem kötelező adatot szolgáltatni az Adóazonosító számról, amennyiben az érintett tagállam, Svájc vagy az adóilletőség szerinti, joghatósággal rendelkező terület nem ad ki Adóazonosító számot.

| E. | Az A. 1. pont ellenére nem kötelező adatot szolgáltatni a születési helyről, kivéve, ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a nemzeti jog értelmében egyébként is köteles beszerezni ezt az információt, és az információ rendelkezésre áll az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény elektronikusan lekérdezhető adatbázisában. |
| --- | --- |

E.

Az A. 1. pont ellenére nem kötelező adatot szolgáltatni a születési helyről, kivéve, ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a nemzeti jog értelmében egyébként is köteles beszerezni ezt az információt, és az információ rendelkezésre áll az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény elektronikusan lekérdezhető adatbázisában.

II. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS ÁTVILÁGÍTÁSI ELŐÍRÁSOK

| A. | Egy számla attól a naptól kezelendő Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként, amelyen a II–VII. szakaszban megállapított átvilágítási eljárások alapján annak minősítették, és – ellenkező rendelkezések hiányában – az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlához kapcsolódó információkról évente kell adatot szolgáltatni, mégpedig az azon évet követő naptári évben, amelyre az információ vonatkozik. |
| --- | --- |

A.

Egy számla attól a naptól kezelendő Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként, amelyen a II–VII. szakaszban megállapított átvilágítási eljárások alapján annak minősítették, és – ellenkező rendelkezések hiányában – az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlához kapcsolódó információkról évente kell adatot szolgáltatni, mégpedig az azon évet követő naptári évben, amelyre az információ vonatkozik.

| B. | A számla egyenlegét vagy értékét a naptári év vagy más adatszolgáltatási időszak utolsó napján kell meghatározni. |
| --- | --- |

B.

A számla egyenlegét vagy értékét a naptári év vagy más adatszolgáltatási időszak utolsó napján kell meghatározni.

| C. | Amennyiben egy egyenleg- vagy értékhatárt valamely naptári év utolsó napján kell meghatározni, az érintett egyenleget vagy értéket azon adatszolgáltatási időszak utolsó napján kell meghatározni, amely a szóban forgó naptári évvel vagy éven belül zárul. |
| --- | --- |

C.

Amennyiben egy egyenleg- vagy értékhatárt valamely naptári év utolsó napján kell meghatározni, az érintett egyenleget vagy értéket azon adatszolgáltatási időszak utolsó napján kell meghatározni, amely a szóban forgó naptári évvel vagy éven belül zárul.

| D. | Minden tagállam vagy Svájc a nemzeti jogában foglaltaknak megfelelően engedélyezheti, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények szolgáltatót vegyenek igénybe a rájuk háruló adatszolgáltatási és átvilágítási kötelezettségek teljesítéséhez, de a kötelezettségek teljesítéséért továbbra is az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények viselik a felelősséget. |
| --- | --- |

D.

Minden tagállam vagy Svájc a nemzeti jogában foglaltaknak megfelelően engedélyezheti, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények szolgáltatót vegyenek igénybe a rájuk háruló adatszolgáltatási és átvilágítási kötelezettségek teljesítéséhez, de a kötelezettségek teljesítéséért továbbra is az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények viselik a felelősséget.

| E. | Az egyes tagállamok vagy Svájc engedélyezhetik, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények az Új számlákra vonatkozó átvilágítási eljárásokat alkalmazzák a Meglévő számlákra, illetve a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó átvilágítási eljárásokat alkalmazzák az Alacsony egyenlegű számlákra. Amennyiben egy tagállam vagy Svájc engedélyezi az Új számlákra vonatkozó átvilágítási eljárások alkalmazását a Meglévő számlákra, a Meglévő számlákra egyébként érvényes szabályok továbbra is alkalmazandók. |
| --- | --- |

E.

Az egyes tagállamok vagy Svájc engedélyezhetik, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények az Új számlákra vonatkozó átvilágítási eljárásokat alkalmazzák a Meglévő számlákra, illetve a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó átvilágítási eljárásokat alkalmazzák az Alacsony egyenlegű számlákra. Amennyiben egy tagállam vagy Svájc engedélyezi az Új számlákra vonatkozó átvilágítási eljárások alkalmazását a Meglévő számlákra, a Meglévő számlákra egyébként érvényes szabályok továbbra is alkalmazandók.

III. SZAKASZ

MAGÁNSZEMÉLY TULAJDONÁBAN LÉVŐ, MEGLÉVŐ SZÁMLÁK ESETÉBEN ALKALMAZANDÓ ÁTVILÁGÍTÁSI ELŐÍRÁSOK

Annak meghatározására, hogy a Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számlák közül melyek az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlák, az alábbi eljárásokat kell alkalmazni.

| A. | Olyan számlák, amelyek esetében nem kötelező az ellenőrzés, azonosítás vagy adatszolgáltatás. Egy Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla esetében, amely Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés, nem kötelező az ellenőrzés, azonosítás vagy adatszolgáltatás, feltéve, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény jogszerűen nem értékesíthet ilyen szerződést valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkező személyeknek. |
| --- | --- |

A.

Olyan számlák, amelyek esetében nem kötelező az ellenőrzés, azonosítás vagy adatszolgáltatás. Egy Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla esetében, amely Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés, nem kötelező az ellenőrzés, azonosítás vagy adatszolgáltatás, feltéve, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény jogszerűen nem értékesíthet ilyen szerződést valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkező személyeknek.

| B. | Alacsony egyenlegű számlák. Az Alacsony egyenlegű számlák esetében az alábbi eljárásokat kell alkalmazni:






  1. | Lakcím. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel a magánszemély Számlatulajdonos Bizonyító okirattal igazolt jelenlegi lakcíme, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény annak meghatározása céljából, hogy ez a magánszemély Számlatulajdonos Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, úgy tekintheti, hogy a Számlatulajdonos adózási szempontból abban a tagállamban vagy Svájcban vagy más joghatósággal rendelkező területen rendelkezik illetőséggel, amelyben a cím található. |
| --- | --- | --- |

B.

Alacsony egyenlegű számlák. Az Alacsony egyenlegű számlák esetében az alábbi eljárásokat kell alkalmazni:

1.

Lakcím. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel a magánszemély Számlatulajdonos Bizonyító okirattal igazolt jelenlegi lakcíme, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény annak meghatározása céljából, hogy ez a magánszemély Számlatulajdonos Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, úgy tekintheti, hogy a Számlatulajdonos adózási szempontból abban a tagállamban vagy Svájcban vagy más joghatósággal rendelkező területen rendelkezik illetőséggel, amelyben a cím található.

| 2. | Elektronikus keresés az adatállományban. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem a magánszemély Számlatulajdonos Bizonyító okirattal igazolt jelenlegi lakcíme alapján jár el a B. 1. pontban foglaltak szerint, akkor az elektronikusan lekérdezhető adatbázisában az alábbi szempontok valamelyike alapján kell keresnie, és a B. 3.–B. 6. pontban foglaltakat kell alkalmaznia:






  a) | a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezik-e; |
| --- | --- | --- |

2.

Elektronikus keresés az adatállományban. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem a magánszemély Számlatulajdonos Bizonyító okirattal igazolt jelenlegi lakcíme alapján jár el a B. 1. pontban foglaltak szerint, akkor az elektronikusan lekérdezhető adatbázisában az alábbi szempontok valamelyike alapján kell keresnie, és a B. 3.–B. 6. pontban foglaltakat kell alkalmaznia:

a)

a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezik-e;

| b) | jelenlegi levelezési vagy lakcíme (postafiók is) valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül; |
| --- | --- |

b)

jelenlegi levelezési vagy lakcíme (postafiók is) valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül;

| c) | egy vagy több telefonszám valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül, viszont nem található telefonszám adott esetben Svájcban vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tagállamában; |
| --- | --- |

c)

egy vagy több telefonszám valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül, viszont nem található telefonszám adott esetben Svájcban vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tagállamában;

| d) | (nem Betétszámlához kapcsolódó) rendszeres átutalási megbízások egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül vezetett számlára; |
| --- | --- |

d)

(nem Betétszámlához kapcsolódó) rendszeres átutalási megbízások egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül vezetett számlára;

| e) | valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságán belül címmel rendelkező személynek adott, jelenleg érvényes meghatalmazás vagy aláírási jog; vagy |
| --- | --- |

e)

valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságán belül címmel rendelkező személynek adott, jelenleg érvényes meghatalmazás vagy aláírási jog; vagy

| f) | »postán maradó küldemény« megbízás vagy »kézbesítési megbízott (c/o cím)« Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül, amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem rendelkezik a Számlatulajdonos egyéb címével. |
| --- | --- |

f)

»postán maradó küldemény« megbízás vagy »kézbesítési megbízott (c/o cím)« Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül, amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem rendelkezik a Számlatulajdonos egyéb címével.

| 3. | Amennyiben az elektronikus keresés a B. 2. pontban felsorolt egyetlen szempontra sem ad ki találatot, akkor mindaddig nincs szükség további intézkedésre, amíg a körülményekben olyan változás nem áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, vagy a számla Magas egyenlegű számlává válik. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben az elektronikus keresés a B. 2. pontban felsorolt egyetlen szempontra sem ad ki találatot, akkor mindaddig nincs szükség további intézkedésre, amíg a körülményekben olyan változás nem áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, vagy a számla Magas egyenlegű számlává válik.

| 4. | Amennyiben az elektronikus keresés a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt bármely szempontra találatot ad ki, vagy a körülményekben olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek adózási szempontból minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságban illetőséggel rendelkezőnek kell tekintenie a Számlatulajdonost, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az ott megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben az elektronikus keresés a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt bármely szempontra találatot ad ki, vagy a körülményekben olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek adózási szempontból minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságban illetőséggel rendelkezőnek kell tekintenie a Számlatulajdonost, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az ott megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban.

| 5. | Amennyiben az elektronikus keresés »postán maradó küldemény« megbízásra vagy »kézbesítési megbízott (c/o címre)« hoz ki találatot, viszont más címet és a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt egyéb szempontokhoz kötődő utalást nem talál a Számlatulajdonosra vonatkozóan, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a körülményeknek leginkább megfelelő sorrendben a papíralapú nyilvántartásában keresni a C. 2. pontban foglaltak szerint, illetve meg kell kísérelnie, hogy a Számlatulajdonostól beszerezzen egy nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot annak megállapítása érdekében, hogy adózási szempontból a Számlatulajdonos hol rendelkezik illetőséggel. Amennyiben a papíralapú keresés nem vezet eredményre, és nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot sem sikerül beszerezni, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles jelenteni az adott esettől függően a tagállama vagy Svájc hatáskörrel rendelkező hatóságának, hogy a számla nem dokumentált számla. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben az elektronikus keresés »postán maradó küldemény« megbízásra vagy »kézbesítési megbízott (c/o címre)« hoz ki találatot, viszont más címet és a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt egyéb szempontokhoz kötődő utalást nem talál a Számlatulajdonosra vonatkozóan, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a körülményeknek leginkább megfelelő sorrendben a papíralapú nyilvántartásában keresni a C. 2. pontban foglaltak szerint, illetve meg kell kísérelnie, hogy a Számlatulajdonostól beszerezzen egy nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot annak megállapítása érdekében, hogy adózási szempontból a Számlatulajdonos hol rendelkezik illetőséggel. Amennyiben a papíralapú keresés nem vezet eredményre, és nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot sem sikerül beszerezni, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles jelenteni az adott esettől függően a tagállama vagy Svájc hatáskörrel rendelkező hatóságának, hogy a számla nem dokumentált számla.

| 6. | Annak ellenére, hogy a B. 2. pontban felsorolt szempontokra a keresés találatot adott ki, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem köteles a Számlatulajdonost Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezőnek tekinteni, ha:






  a) | a Számlatulajdonos adatai között szerepel az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül található, naprakész levelezési cím vagy lakcím, egy vagy több telefonszám az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül (viszont nem található telefonszám – az adott esettől függően – az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tagállamában vagy Svájcban) vagy (Betétszámlától eltérő Pénzügyi számlához kapcsolódó) rendszeres átutalási megbízások egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül vezetett számlára, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény beszerzi az alábbiakat vagy azokat korábban ellenőrizte, és szerepelnek a nyilvántartásában:






  i. | a Számlatulajdonos nyilatkozata az adóilletősége szerinti tagállam(ok)ról vagy más joghatósággal rendelkező terület(ek)ről (egy tagállam, Svájc vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület), amelyek között nem szerepel a szóban forgó Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság; és |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Annak ellenére, hogy a B. 2. pontban felsorolt szempontokra a keresés találatot adott ki, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem köteles a Számlatulajdonost Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezőnek tekinteni, ha:

a)

a Számlatulajdonos adatai között szerepel az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül található, naprakész levelezési cím vagy lakcím, egy vagy több telefonszám az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül (viszont nem található telefonszám – az adott esettől függően – az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tagállamában vagy Svájcban) vagy (Betétszámlától eltérő Pénzügyi számlához kapcsolódó) rendszeres átutalási megbízások egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül vezetett számlára, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény beszerzi az alábbiakat vagy azokat korábban ellenőrizte, és szerepelnek a nyilvántartásában:

i.

a Számlatulajdonos nyilatkozata az adóilletősége szerinti tagállam(ok)ról vagy más joghatósággal rendelkező terület(ek)ről (egy tagállam, Svájc vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület), amelyek között nem szerepel a szóban forgó Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság; és

| ii. | a Számlatulajdonos Bizonyító okirata arról, hogy adatszolgáltatásra nem kötelezett; |
| --- | --- |

ii.

a Számlatulajdonos Bizonyító okirata arról, hogy adatszolgáltatásra nem kötelezett;

| b) | a Számlatulajdonos adatai között szerepel az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságbeli címmel rendelkező személynek adott, hatályos meghatalmazás vagy aláírási jog, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény beszerzi az alábbiakat vagy azokat korábban ellenőrizte, és szerepelnek a nyilvántartásában:






  i. | a Számlatulajdonos nyilatkozata az illetősége szerinti tagállam(ok)ról vagy más joghatósággal rendelkező terület(ek)ről (egy tagállam, Svájc vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület), amelyek között nem szerepel a szóban forgó Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a Számlatulajdonos adatai között szerepel az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságbeli címmel rendelkező személynek adott, hatályos meghatalmazás vagy aláírási jog, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény beszerzi az alábbiakat vagy azokat korábban ellenőrizte, és szerepelnek a nyilvántartásában:

i.

a Számlatulajdonos nyilatkozata az illetősége szerinti tagállam(ok)ról vagy más joghatósággal rendelkező terület(ek)ről (egy tagállam, Svájc vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület), amelyek között nem szerepel a szóban forgó Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság; vagy

| ii. | a Számlatulajdonos Bizonyító okirata arról, hogy adatszolgáltatásra nem kötelezett. |
| --- | --- |

ii.

a Számlatulajdonos Bizonyító okirata arról, hogy adatszolgáltatásra nem kötelezett.

| C. | Magas egyenlegű számlák esetében elvégezendő kiterjesztett ellenőrzési eljárás. Magas egyenlegű számlák esetében az alábbi kiterjesztett ellenőrzési eljárásokat kell alkalmazni:






  1. | Elektronikus keresés az adatállományban. Magas egyenlegű számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a B. 2. pontban szereplő szempontok valamelyike alapján kell keresnie az elektronikusan lekérdezhető adatbázisában. |
| --- | --- | --- |

C.

Magas egyenlegű számlák esetében elvégezendő kiterjesztett ellenőrzési eljárás. Magas egyenlegű számlák esetében az alábbi kiterjesztett ellenőrzési eljárásokat kell alkalmazni:

1.

Elektronikus keresés az adatállományban. Magas egyenlegű számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a B. 2. pontban szereplő szempontok valamelyike alapján kell keresnie az elektronikusan lekérdezhető adatbázisában.

| 2. | Papíralapú keresés az adatállományban. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény elektronikusan lekérdezhető adatbázisa a C. 3. pontban felsorolt összes adatmezőt tartalmazza és az összes adat megtalálható benne, akkor nincs szükség papíralapú keresésre. Amennyiben az elektronikus adatbázisban nem található meg az összes információ, akkor Magas egyenlegű számla esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek ellenőriznie kell az érvényes központi ügyfélnyilvántartást is, és ha az információk abban sem találhatók, akkor a számlához kapcsolódó, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által az előző öt év folyamán beszerzett alábbi dokumentumokat is, hogy tartalmazzák-e a B. 2. pontban felsorolt valamely szempontot:






  a) | a számlához kapcsolódóan beszerzett legutóbbi Bizonyító okiratok; |
| --- | --- | --- |

2.

Papíralapú keresés az adatállományban. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény elektronikusan lekérdezhető adatbázisa a C. 3. pontban felsorolt összes adatmezőt tartalmazza és az összes adat megtalálható benne, akkor nincs szükség papíralapú keresésre. Amennyiben az elektronikus adatbázisban nem található meg az összes információ, akkor Magas egyenlegű számla esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek ellenőriznie kell az érvényes központi ügyfélnyilvántartást is, és ha az információk abban sem találhatók, akkor a számlához kapcsolódó, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által az előző öt év folyamán beszerzett alábbi dokumentumokat is, hogy tartalmazzák-e a B. 2. pontban felsorolt valamely szempontot:

a)

a számlához kapcsolódóan beszerzett legutóbbi Bizonyító okiratok;

| b) | a legutóbbi számlanyitási szerződés vagy dokumentáció; |
| --- | --- |

b)

a legutóbbi számlanyitási szerződés vagy dokumentáció;

| c) | az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások (AML/KYC) keretében vagy egyéb jogszabályban előírt célból beszerzett legutóbbi dokumentáció; |
| --- | --- |

c)

az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások (AML/KYC) keretében vagy egyéb jogszabályban előírt célból beszerzett legutóbbi dokumentáció;

| d) | hatályos meghatalmazás vagy aláírási jogosultságot igazoló okirat; és |
| --- | --- |

d)

hatályos meghatalmazás vagy aláírási jogosultságot igazoló okirat; és

| e) | (nem Betétszámlához kapcsolódó) hatályos, rendszeres átutalási megbízás. |
| --- | --- |

e)

(nem Betétszámlához kapcsolódó) hatályos, rendszeres átutalási megbízás.

| 3. | Mentesség, amennyiben az adatbázisok elegendő információt tartalmaznak. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem köteles elvégezni a C. 2. pontban ismertetett papíralapú keresést, amennyiben az elektronikusan lekérdezhető adatbázisa tartalmazza a következőket:






  a) | a Számlatulajdonos illetőséggel rendelkezőként való minősítése; |
| --- | --- | --- |

3.

Mentesség, amennyiben az adatbázisok elegendő információt tartalmaznak. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem köteles elvégezni a C. 2. pontban ismertetett papíralapú keresést, amennyiben az elektronikusan lekérdezhető adatbázisa tartalmazza a következőket:

a)

a Számlatulajdonos illetőséggel rendelkezőként való minősítése;

| b) | a Számlatulajdonos lakcíme és levelezési címe, amely az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel; |
| --- | --- |

b)

a Számlatulajdonos lakcíme és levelezési címe, amely az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel;

| c) | a Számlatulajdonos telefonszáma(i), ha van ilyen, amely az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel; |
| --- | --- |

c)

a Számlatulajdonos telefonszáma(i), ha van ilyen, amely az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel;

| d) | betétszámlától eltérő Pénzügyi számlák esetében, vannak-e a számlán lévő pénz másik számlára történő átutalására szóló rendszeres megbízások (beleértve az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény másik fiókjánál vagy egy másik Pénzügyi intézménynél vezetett számlákat); |
| --- | --- |

d)

betétszámlától eltérő Pénzügyi számlák esetében, vannak-e a számlán lévő pénz másik számlára történő átutalására szóló rendszeres megbízások (beleértve az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény másik fiókjánál vagy egy másik Pénzügyi intézménynél vezetett számlákat);

| e) | adott-e a Számlatulajdonos »postán maradó küldemény« megbízást vagy »kézbesítési megbízott (c/o)« címet; és |
| --- | --- |

e)

adott-e a Számlatulajdonos »postán maradó küldemény« megbízást vagy »kézbesítési megbízott (c/o)« címet; és

| f) | kapcsolódik-e a számlához meghatalmazás vagy aláírási jog. |
| --- | --- |

f)

kapcsolódik-e a számlához meghatalmazás vagy aláírási jog.

| 4. | Az ügyfélkapcsolati felelős megkérdezése a tényleges ismereteiről. A C. 1. és C. 2. pontban ismertetett elektronikus és papíralapú keresések mellett az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelnie minden, valamely ügyfélkapcsolati felelőshöz rendelt Magas egyenlegű számlát (beleértve a Magas egyenlegű számlával összevont Pénzügyi számlákat is), amennyiben az ügyfélkapcsolati felelősnek tényleges tudomása van arról, hogy a Számlatulajdonos Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. |
| --- | --- |

4.

Az ügyfélkapcsolati felelős megkérdezése a tényleges ismereteiről. A C. 1. és C. 2. pontban ismertetett elektronikus és papíralapú keresések mellett az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelnie minden, valamely ügyfélkapcsolati felelőshöz rendelt Magas egyenlegű számlát (beleértve a Magas egyenlegű számlával összevont Pénzügyi számlákat is), amennyiben az ügyfélkapcsolati felelősnek tényleges tudomása van arról, hogy a Számlatulajdonos Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy.

| 5. | A találat következményei






  a) | Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés a B. 2. pontban szereplő egyetlen szempontra sem eredményez találatot, és a C. 4. pont alapján a számla tulajdonosa nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek, akkor mindaddig nincs szükség további intézkedésre, amíg a körülményekben olyan változás nem áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik. |
| --- | --- | --- |

5.

A találat következményei

a)

Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés a B. 2. pontban szereplő egyetlen szempontra sem eredményez találatot, és a C. 4. pont alapján a számla tulajdonosa nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek, akkor mindaddig nincs szükség további intézkedésre, amíg a körülményekben olyan változás nem áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik.

| b) | Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt bármely szempontra találatot ad ki, vagy a körülményekben később olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság tekintetében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekintenie a számlát, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az említett pontban megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt bármely szempontra találatot ad ki, vagy a körülményekben később olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság tekintetében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekintenie a számlát, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az említett pontban megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban.

| c) | Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés »postán maradó küldemény« megbízásra vagy »kézbesítési megbízottra (c/o címre)« hoz ki találatot, viszont más címet és a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt egyéb szempontokhoz kötődő utalást nem talál a Számlatulajdonosra vonatkozóan, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles beszerezni a Számlatulajdonostól egy nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot annak megállapítása érdekében, hogy adózási szempontból a Számlatulajdonos hol rendelkezik illetőséggel. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem tudja beszerezni a nyilatkozatot vagy a Bizonyító okiratot, akkor köteles jelenteni – az adott esettől függően – tagállama vagy Svájc hatáskörrel rendelkező hatóságának, hogy a számla nem dokumentált számla. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés »postán maradó küldemény« megbízásra vagy »kézbesítési megbízottra (c/o címre)« hoz ki találatot, viszont más címet és a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt egyéb szempontokhoz kötődő utalást nem talál a Számlatulajdonosra vonatkozóan, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles beszerezni a Számlatulajdonostól egy nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot annak megállapítása érdekében, hogy adózási szempontból a Számlatulajdonos hol rendelkezik illetőséggel. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem tudja beszerezni a nyilatkozatot vagy a Bizonyító okiratot, akkor köteles jelenteni – az adott esettől függően – tagállama vagy Svájc hatáskörrel rendelkező hatóságának, hogy a számla nem dokumentált számla.

| 6. | Amennyiben egy Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépését megelőző december 31-én nem minősül magas egyenlegű számlának, de valamely azt követő naptári év utolsó napján Magas egyenlegű számlává válik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az azon évet követő naptári év folyamán, amelyben a számla Magas egyenlegű számlává vált, köteles lefolytatni a számlára vonatkozóan a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzési eljárást. Amennyiben az ellenőrzés megállapítja, hogy a számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény évente köteles adatot szolgáltatni az érintett számláról arra az évre vonatkozóan, amelyben a számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősült, valamint az azt követő évekre vonatkozóan is, kivéve, ha a Számlatulajdonos már nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben egy Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépését megelőző december 31-én nem minősül magas egyenlegű számlának, de valamely azt követő naptári év utolsó napján Magas egyenlegű számlává válik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az azon évet követő naptári év folyamán, amelyben a számla Magas egyenlegű számlává vált, köteles lefolytatni a számlára vonatkozóan a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzési eljárást. Amennyiben az ellenőrzés megállapítja, hogy a számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény évente köteles adatot szolgáltatni az érintett számláról arra az évre vonatkozóan, amelyben a számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősült, valamint az azt követő évekre vonatkozóan is, kivéve, ha a Számlatulajdonos már nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek.

| 7. | Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény egy Magas egyenlegű számla esetében elvégezte a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzési eljárást, ugyanazon Magas egyenlegű számlával kapcsolatban – az ügyfélkapcsolati felelősnek a C. 4. pont szerinti megkérdezése kivételével – egyetlen következő évben sem köteles az eljárást megismételni, kivéve, ha nem dokumentált számláról van szó, amely esetben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek mindaddig évente újra el kell végeznie az ellenőrzést, amíg a számla nem dokumentált jellege meg nem szűnik. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény egy Magas egyenlegű számla esetében elvégezte a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzési eljárást, ugyanazon Magas egyenlegű számlával kapcsolatban – az ügyfélkapcsolati felelősnek a C. 4. pont szerinti megkérdezése kivételével – egyetlen következő évben sem köteles az eljárást megismételni, kivéve, ha nem dokumentált számláról van szó, amely esetben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek mindaddig évente újra el kell végeznie az ellenőrzést, amíg a számla nem dokumentált jellege meg nem szűnik.

| 8. | Amennyiben egy Magas egyenlegű számla esetében a körülményekben olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen a B. 2. pontban felsorolt egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság tekintetében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekintenie a számlát, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az említett pontban megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban. |
| --- | --- |

8.

Amennyiben egy Magas egyenlegű számla esetében a körülményekben olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen a B. 2. pontban felsorolt egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság tekintetében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekintenie a számlát, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az említett pontban megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban.

| 9. | Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek olyan eljárásokat kell végrehajtania, amelyek biztosítják, hogy az ügyfélkapcsolati felelős észlelje az adott számlához kapcsolódó körülmények megváltozását. Például, ha egy ügyfélkapcsolati felelős arról értesül, hogy a Számlatulajdonosnak új levelezési címe van valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság területén, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek az új címet a körülmények megváltozásának kell tekintenie, és amennyiben a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, akkor a Számlatulajdonostól be kell szereznie a megfelelő dokumentációt. |
| --- | --- |

9.

Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek olyan eljárásokat kell végrehajtania, amelyek biztosítják, hogy az ügyfélkapcsolati felelős észlelje az adott számlához kapcsolódó körülmények megváltozását. Például, ha egy ügyfélkapcsolati felelős arról értesül, hogy a Számlatulajdonosnak új levelezési címe van valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság területén, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek az új címet a körülmények megváltozásának kell tekintenie, és amennyiben a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, akkor a Számlatulajdonostól be kell szereznie a megfelelő dokumentációt.

| D. | A Magánszemély tulajdonában lévő meglévő magas egyenlegű számlák ellenőrzését a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépését követő egy éven belül le kell zárni. A Magánszemély tulajdonában lévő meglévő alacsony egyenlegű számlák ellenőrzését a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépését követő két éven belül le kell zárni. |
| --- | --- |

D.

A Magánszemély tulajdonában lévő meglévő magas egyenlegű számlák ellenőrzését a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépését követő egy éven belül le kell zárni. A Magánszemély tulajdonában lévő meglévő alacsony egyenlegű számlák ellenőrzését a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépését követő két éven belül le kell zárni.

| E. | Az e szakasz értelmében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősített, Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számlákat minden további évben is Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekinteni, kivéve, ha a Számlatulajdonos már nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek. |
| --- | --- |

E.

Az e szakasz értelmében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősített, Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számlákat minden további évben is Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekinteni, kivéve, ha a Számlatulajdonos már nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek.

IV. SZAKASZ

ÁTVILÁGÍTÁS MAGÁNSZEMÉLY TULAJDONÁBAN LÉVŐ ÚJ SZÁMLÁK ESETÉBEN

A Magánszemély tulajdonában lévő új számlák közül az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlák kiválasztására az alábbi eljárásokat kell alkalmazni:

| A. | Magánszemély tulajdonában lévő új számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a számlanyitáskor nyilatkozatot kell bekérnie, amire sor kerülhet a számlanyitási dokumentáció összeállítása keretében is, mely lehetővé teszi, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény megállapítsa a Számlatulajdonos adózási szempontú illetőségét, valamint a számlanyitáshoz bekért adatoknak – köztük a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összeállított dokumentáció tartalmának – ésszerű mérlegelése útján ellenőrizze, hogy a nyilatkozat helytálló-e. |
| --- | --- |

A.

Magánszemély tulajdonában lévő új számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a számlanyitáskor nyilatkozatot kell bekérnie, amire sor kerülhet a számlanyitási dokumentáció összeállítása keretében is, mely lehetővé teszi, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény megállapítsa a Számlatulajdonos adózási szempontú illetőségét, valamint a számlanyitáshoz bekért adatoknak – köztük a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összeállított dokumentáció tartalmának – ésszerű mérlegelése útján ellenőrizze, hogy a nyilatkozat helytálló-e.

| B. | Amennyiben a nyilatkozatban az áll, hogy a Számlatulajdonos az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, és a nyilatkozatnak tartalmaznia kell a Számlatulajdonosnak az érintett Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság területén kiadott Adóazonosító számát (az I. szakasz D. pontjára is figyelemmel) és a születési idejét. |
| --- | --- |

B.

Amennyiben a nyilatkozatban az áll, hogy a Számlatulajdonos az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, és a nyilatkozatnak tartalmaznia kell a Számlatulajdonosnak az érintett Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság területén kiadott Adóazonosító számát (az I. szakasz D. pontjára is figyelemmel) és a születési idejét.

| C. | Ha egy Magánszemély tulajdonában lévő új számlával kapcsolatos körülményekben olyan változás következik be, melynek eredményeként az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek tudomására jut vagy okkal feltételezheti, hogy az eredeti nyilatkozat hibás vagy nem megbízható, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem hagyatkozhat az eredeti nyilatkozatra, hanem olyan érvényes nyilatkozatot kell beszereznie, amelyből megállapítható a Számlatulajdonos adóilletősége. |
| --- | --- |

C.

Ha egy Magánszemély tulajdonában lévő új számlával kapcsolatos körülményekben olyan változás következik be, melynek eredményeként az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek tudomására jut vagy okkal feltételezheti, hogy az eredeti nyilatkozat hibás vagy nem megbízható, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem hagyatkozhat az eredeti nyilatkozatra, hanem olyan érvényes nyilatkozatot kell beszereznie, amelyből megállapítható a Számlatulajdonos adóilletősége.

V. SZAKASZ

SZERVEZET TULAJDONÁBAN LÉVŐ, MEGLÉVŐ SZÁMLÁK ESETÉBEN ALKALMAZANDÓ ÁTVILÁGÍTÁSI ELŐÍRÁSOK

A valamely Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számlák közül az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlák kiválasztására az alábbi eljárásokat kell alkalmazni:

| A. | Szervezet tulajdonában lévő számlák, amelyek esetében nem kötelező az ellenőrzés, azonosítás vagy adatszolgáltatás. Ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény másként nem dönt – akár minden, Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számla, akár ezen számlák valamely világosan körülhatárolt csoportja vonatkozásában –, a Szervezetek tulajdonában lévő, azon meglévő számlák esetében, amelyek összesített egyenlege vagy értéke a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én nem haladja meg a 250 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam vagy Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget, mindaddig nem szükséges az ellenőrzés, azonosítás vagy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként való kezelés, amíg a számla összesített egyenlege vagy értéke valamely következő naptári év utolsó napján meg nem haladja az említett összeget. |
| --- | --- |

A.

Szervezet tulajdonában lévő számlák, amelyek esetében nem kötelező az ellenőrzés, azonosítás vagy adatszolgáltatás. Ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény másként nem dönt – akár minden, Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számla, akár ezen számlák valamely világosan körülhatárolt csoportja vonatkozásában –, a Szervezetek tulajdonában lévő, azon meglévő számlák esetében, amelyek összesített egyenlege vagy értéke a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én nem haladja meg a 250 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam vagy Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget, mindaddig nem szükséges az ellenőrzés, azonosítás vagy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként való kezelés, amíg a számla összesített egyenlege vagy értéke valamely következő naptári év utolsó napján meg nem haladja az említett összeget.

| B. | Szervezet tulajdonában lévő, ellenőrzendő számlák. A Szervezetek tulajdonában lévő, azon meglévő számlákat, amelyek összesített egyenlege vagy értéke a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én meghaladja a 250 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam vagy Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget, valamint a Szervezetek tulajdonában lévő, azon meglévő számlákat, amelyek összesített egyenlege vagy értéke a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én nem haladja meg az említett összeget, de bármely későbbi naptári év utolsó napján meghaladja azt, a D. pontban meghatározott eljárásoknak megfelelően ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

B.

Szervezet tulajdonában lévő, ellenőrzendő számlák. A Szervezetek tulajdonában lévő, azon meglévő számlákat, amelyek összesített egyenlege vagy értéke a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én meghaladja a 250 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam vagy Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget, valamint a Szervezetek tulajdonában lévő, azon meglévő számlákat, amelyek összesített egyenlege vagy értéke a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én nem haladja meg az említett összeget, de bármely későbbi naptári év utolsó napján meghaladja azt, a D. pontban meghatározott eljárásoknak megfelelően ellenőrizni kell.

| C. | Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezet tulajdonában lévő számlák. A B. pontban említett, Szervezetek tulajdonában lévő, meglévő számlák közül kizárólag azon számlákat kell Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, amelyek tulajdonosa egy vagy több olyan Szervezet, amely Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. |
| --- | --- |

C.

Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezet tulajdonában lévő számlák. A B. pontban említett, Szervezetek tulajdonában lévő, meglévő számlák közül kizárólag azon számlákat kell Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, amelyek tulajdonosa egy vagy több olyan Szervezet, amely Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll.

| D. | Ellenőrzési eljárások az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezetek tulajdonában lévő számlák kiszűrésére. A B. pontban említett, Szervezetek tulajdonában lévő, meglévő számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a következő ellenőrzési eljárásokat kell alkalmaznia annak megállapítására, hogy a számla tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll:






  1. | Annak megállapítása, hogy a Szervezet Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e.






  a) | Ellenőrizni kell a jogszabályban előírt vagy ügyfélkapcsolati célokból nyilvántartott adatokat (beleértve a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében gyűjtött információkat is) annak megállapítása céljából, hogy az adatok arra utalnak-e, hogy a Számlatulajdonos az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkező személy. E tekintetben Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségére utaló adatnak tekintendő például az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság szerinti székhely, bejegyzés helye vagy lakcím. |
| --- | --- | --- | --- |

D.

Ellenőrzési eljárások az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezetek tulajdonában lévő számlák kiszűrésére. A B. pontban említett, Szervezetek tulajdonában lévő, meglévő számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a következő ellenőrzési eljárásokat kell alkalmaznia annak megállapítására, hogy a számla tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll:

1.

Annak megállapítása, hogy a Szervezet Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e.

a)

Ellenőrizni kell a jogszabályban előírt vagy ügyfélkapcsolati célokból nyilvántartott adatokat (beleértve a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében gyűjtött információkat is) annak megállapítása céljából, hogy az adatok arra utalnak-e, hogy a Számlatulajdonos az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkező személy. E tekintetben Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségére utaló adatnak tekintendő például az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság szerinti székhely, bejegyzés helye vagy lakcím.

| b) | Ha az adatok arra utalnak, hogy a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezik, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, kivéve, ha a Számlatulajdonos nyilatkozatban közli, vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve megállapítja, hogy a Számlatulajdonos nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. |
| --- | --- |

b)

Ha az adatok arra utalnak, hogy a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezik, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, kivéve, ha a Számlatulajdonos nyilatkozatban közli, vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve megállapítja, hogy a Számlatulajdonos nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy.

| 2. | Annak megállapítása, hogy a Szervezet egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt álló Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számlák tulajdonosai esetében (ideértve az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő Szervezeteket is) az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek meg kell állapítania, hogy a Számlatulajdonos olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. Amennyiben bármely olyan Ellenőrzést gyakorló személy, akinek/amelynek a Passzív nem pénzügyi szervezet az ellenőrzése alatt áll, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelni. A mérlegelés során az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a D. 2. a)–c) pontokban foglalt iránymutatást kell követnie a körülményeknek legmegfelelőbb sorrendben.






  a) | Annak megállapítása, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek nyilatkozatot kell beszereznie a Számlatulajdonostól annak minősítésére vonatkozóan, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos Aktív nem pénzügyi szervezet vagy olyan egyéb, a VIII. szakasz A. 6. b) pontjában említett Befektetési szervezettől eltérő Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Részt vevő joghatóság pénzügyi intézményének. |
| --- | --- | --- |

2.

Annak megállapítása, hogy a Szervezet egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt álló Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számlák tulajdonosai esetében (ideértve az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő Szervezeteket is) az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek meg kell állapítania, hogy a Számlatulajdonos olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. Amennyiben bármely olyan Ellenőrzést gyakorló személy, akinek/amelynek a Passzív nem pénzügyi szervezet az ellenőrzése alatt áll, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelni. A mérlegelés során az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a D. 2. a)–c) pontokban foglalt iránymutatást kell követnie a körülményeknek legmegfelelőbb sorrendben.

a)

Annak megállapítása, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek nyilatkozatot kell beszereznie a Számlatulajdonostól annak minősítésére vonatkozóan, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos Aktív nem pénzügyi szervezet vagy olyan egyéb, a VIII. szakasz A. 6. b) pontjában említett Befektetési szervezettől eltérő Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Részt vevő joghatóság pénzügyi intézményének.

| b) | A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása. A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összegyűjtött és gondozott adatokra. |
| --- | --- |

b)

A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása. A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összegyűjtött és gondozott adatokra.

| c) | Annak megállapítása, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat:






  i. | a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében gyűjtött és gondozott adatokra azon, egy vagy több Nem pénzügyi szervezet tulajdonában lévő, Meglévő számlák esetében, amelynek összesített egyenlege vagy értéke nem haladja meg az 1 000 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam vagy Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

Annak megállapítása, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat:

i.

a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében gyűjtött és gondozott adatokra azon, egy vagy több Nem pénzügyi szervezet tulajdonában lévő, Meglévő számlák esetében, amelynek összesített egyenlege vagy értéke nem haladja meg az 1 000 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam vagy Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget; vagy

| ii. | a Számlatulajdonos vagy az említett Ellenőrzést gyakorló személy nyilatkozata arról, hogy mely joghatóság(ok) (egy tagállam, Svájc vagy egyéb joghatóság) adóilletőségével rendelkezik. |
| --- | --- |

ii.

a Számlatulajdonos vagy az említett Ellenőrzést gyakorló személy nyilatkozata arról, hogy mely joghatóság(ok) (egy tagállam, Svájc vagy egyéb joghatóság) adóilletőségével rendelkezik.

| E. | Az ellenőrzés időzítése és egyéb alkalmazandó eljárások Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számlák esetében






  1. | Szervezet tulajdonában lévő, azon meglévő számlák ellenőrzését amelyek összesített egyenlege vagy értéke a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én meghaladja a 250 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam, illetve Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget, a jegyzőkönyv hatálybalépését követő két éven belül le kell zárni. |
| --- | --- | --- |

E.

Az ellenőrzés időzítése és egyéb alkalmazandó eljárások Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számlák esetében

1.

Szervezet tulajdonában lévő, azon meglévő számlák ellenőrzését amelyek összesített egyenlege vagy értéke a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én meghaladja a 250 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam, illetve Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget, a jegyzőkönyv hatálybalépését követő két éven belül le kell zárni.

| 2. | Szervezet tulajdonában lévő, azon meglévő számlák ellenőrzését, amelyek összesített egyenlege vagy értéke a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én nem haladja meg a 250 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam vagy Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget, de valamely későbbi év december 31-ére már meghaladja azt, az ezen összeghatár túllépését követő naptári éven belül kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.

Szervezet tulajdonában lévő, azon meglévő számlák ellenőrzését, amelyek összesített egyenlege vagy értéke a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én nem haladja meg a 250 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam vagy Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget, de valamely későbbi év december 31-ére már meghaladja azt, az ezen összeghatár túllépését követő naptári éven belül kell elvégezni.

| 3. | Ha egy Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számlával kapcsolatos körülményekben olyan változás következik be, melynek eredményeként az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek tudomására jut vagy okkal feltételezheti, hogy a számlához kapcsolódó nyilatkozat vagy más dokumentáció hibás vagy nem megbízható, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a D. pontban meghatározott eljárásokkal összhangban újra meghatározni a számla minősítését. |
| --- | --- |

3.

Ha egy Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számlával kapcsolatos körülményekben olyan változás következik be, melynek eredményeként az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek tudomására jut vagy okkal feltételezheti, hogy a számlához kapcsolódó nyilatkozat vagy más dokumentáció hibás vagy nem megbízható, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a D. pontban meghatározott eljárásokkal összhangban újra meghatározni a számla minősítését.

VI. SZAKASZ

SZERVEZET TULAJDONÁBAN LÉVŐ, ÚJ SZÁMLÁK ESETÉBEN ALKALMAZANDÓ ÁTVILÁGÍTÁSI ELŐÍRÁSOK

A Szervezetek tulajdonában lévő, új számlák közül az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlák kiválasztására az alábbi eljárásokat kell alkalmazni:

| A. | Ellenőrzési eljárások az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezetek tulajdonában lévő számlák kiszűrésére. A Szervezetek tulajdonában lévő, új számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a következő ellenőrzési eljárásokat kell alkalmaznia annak megállapítására, hogy a számla tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll:






  1. | Annak megállapítása, hogy a Szervezet Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e.






  a) | Nyilatkozat bekérése – amelyre sor kerülhet a számlanyitási dokumentáció összeállítása keretében is –, mely lehetővé teszi, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény megállapítsa a Számlatulajdonos adózási szempontú illetőségét, valamint a számlanyitáshoz bekért adatoknak – köztük a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összeállított dokumentáció tartalmának – ésszerű mérlegelése útján ellenőrizze, hogy a nyilatkozat helytálló-e. Amennyiben a szervezet úgy nyilatkozik, hogy nem rendelkezik adóügyi illetőséggel, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a Számlatulajdonos illetőségének meghatározása céljából alapul veheti a Szervezet székhelyének címét. |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Ellenőrzési eljárások az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezetek tulajdonában lévő számlák kiszűrésére. A Szervezetek tulajdonában lévő, új számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a következő ellenőrzési eljárásokat kell alkalmaznia annak megállapítására, hogy a számla tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll:

1.

Annak megállapítása, hogy a Szervezet Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e.

a)

Nyilatkozat bekérése – amelyre sor kerülhet a számlanyitási dokumentáció összeállítása keretében is –, mely lehetővé teszi, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény megállapítsa a Számlatulajdonos adózási szempontú illetőségét, valamint a számlanyitáshoz bekért adatoknak – köztük a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összeállított dokumentáció tartalmának – ésszerű mérlegelése útján ellenőrizze, hogy a nyilatkozat helytálló-e. Amennyiben a szervezet úgy nyilatkozik, hogy nem rendelkezik adóügyi illetőséggel, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a Számlatulajdonos illetőségének meghatározása céljából alapul veheti a Szervezet székhelyének címét.

| b) | Amennyiben a nyilatkozatban az áll, hogy a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos az adott Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság vonatkozásában nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a nyilatkozatban az áll, hogy a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos az adott Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság vonatkozásában nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy.

| 2. | Annak megállapítása, hogy a Szervezet egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt álló Passzív nem pénzügyi szervezet-e. A Szervezetek tulajdonában lévő új számlák tulajdonosai esetében (ideértve az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő Szervezeteket is) az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek meg kell állapítania, hogy a Számlatulajdonos olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. Amennyiben bármely olyan Ellenőrzést gyakorló személy, akinek/amelynek a Passzív nem pénzügyi szervezet az ellenőrzése alatt áll, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelni. A mérlegelés során az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek az A. 2. a)–c) pontokban foglalt iránymutatást kell követnie a körülményeknek legmegfelelőbb sorrendben.






  a) | Annak megállapítása, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a Számlatulajdonos saját minősítéséről adott nyilatkozatára kell támaszkodnia, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos Aktív nem pénzügyi szervezet vagy olyan egyéb, a VIII. szakasz A. 6. b) pontjában említett Befektetési szervezettől eltérő Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Részt vevő joghatóság pénzügyi intézményének. |
| --- | --- | --- |

2.

Annak megállapítása, hogy a Szervezet egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt álló Passzív nem pénzügyi szervezet-e. A Szervezetek tulajdonában lévő új számlák tulajdonosai esetében (ideértve az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő Szervezeteket is) az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek meg kell állapítania, hogy a Számlatulajdonos olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. Amennyiben bármely olyan Ellenőrzést gyakorló személy, akinek/amelynek a Passzív nem pénzügyi szervezet az ellenőrzése alatt áll, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelni. A mérlegelés során az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek az A. 2. a)–c) pontokban foglalt iránymutatást kell követnie a körülményeknek legmegfelelőbb sorrendben.

a)

Annak megállapítása, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a Számlatulajdonos saját minősítéséről adott nyilatkozatára kell támaszkodnia, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos Aktív nem pénzügyi szervezet vagy olyan egyéb, a VIII. szakasz A. 6. b) pontjában említett Befektetési szervezettől eltérő Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Részt vevő joghatóság pénzügyi intézményének.

| b) | A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása. A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összegyűjtött és gondozott adatokra. |
| --- | --- |

b)

A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása. A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összegyűjtött és gondozott adatokra.

| c) | Annak megállapítása, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Számlatulajdonos vagy az Ellenőrzést gyakorló személy nyilatkozatára. |
| --- | --- |

c)

Annak megállapítása, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Számlatulajdonos vagy az Ellenőrzést gyakorló személy nyilatkozatára.

VII. SZAKASZ

KÜLÖNÖS SZABÁLYOK AZ ÁTVILÁGÍTÁSRA VONATKOZÓAN

A fent leírt átvilágítási eljárások végrehajtásakor a következő szabályokat is alkalmazni kell:

| A. | Nyilatkozatok és Bizonyító okiratok felhasználása. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem támaszkodhat egy nyilatkozatra vagy Bizonyító okiratra, ha tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy a nyilatkozat vagy a Bizonyító okirat hibás vagy nem megbízható. |
| --- | --- |

A.

Nyilatkozatok és Bizonyító okiratok felhasználása. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem támaszkodhat egy nyilatkozatra vagy Bizonyító okiratra, ha tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy a nyilatkozat vagy a Bizonyító okirat hibás vagy nem megbízható.

| B. | Alternatív eljárások a Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződések és a Járadékbiztosítási szerződések egyedi kedvezményezettjeinek, valamint a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződések és a Csoportos járadékbiztosítási szerződések kedvezményezettjeinek a Pénzügyi számláira vonatkozóan. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény egy olyan személyről, aki Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés haláleseti juttatásban részesülő egyedi kedvezményezettje (de nem Szerződő Fél a biztosításban), feltételezheti, hogy nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, és Pénzügyi számláját Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként kezelheti, kivéve, ha ténylegesen tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy a kedvezményezett Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény okkal feltételezheti, hogy a Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés haláleseti juttatásban részesülő egyedi kedvezményezettje Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által gyűjtött, a kedvezményezettel kapcsolatos adatok a III. szakasz B. pontjában említett utalásokat tartalmaznak. Ha egy Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek ténylegesen tudomása van arról, vagy okkal feltételezheti azt, hogy a kedvezményezett Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, akkor a III. szakasz B. pontja alapján kell eljárnia.
  Egy tagállam vagy Svájc választhatja annak engedélyezését, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény azokat a Pénzügyi számlákat, amelyek Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződésben vagy Csoportos járadékbiztosítási szerződésben fennálló tagsághoz kapcsolódnak, mindaddig Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként kezelheti, amíg esedékessé nem válik valamely kifizetés a munkavállaló/a biztosítási igazolás birtokosa vagy a kedvezményezett részére, feltéve, hogy a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződésben vagy Csoportos járadékbiztosítási szerződésben fennálló tagsághoz kapcsolódó Pénzügyi számla megfelel az alábbi követelményeknek:






  a) | a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződést, illetve Csoportos járadékbiztosítási szerződést munkáltató számára bocsátották ki, és a biztosítottak köre legalább huszonöt főből (biztosítási igazolással rendelkezők/alkalmazottak) áll; |
| --- | --- | --- |

B.

Alternatív eljárások a Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződések és a Járadékbiztosítási szerződések egyedi kedvezményezettjeinek, valamint a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződések és a Csoportos járadékbiztosítási szerződések kedvezményezettjeinek a Pénzügyi számláira vonatkozóan. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény egy olyan személyről, aki Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés haláleseti juttatásban részesülő egyedi kedvezményezettje (de nem Szerződő Fél a biztosításban), feltételezheti, hogy nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, és Pénzügyi számláját Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként kezelheti, kivéve, ha ténylegesen tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy a kedvezményezett Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény okkal feltételezheti, hogy a Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés haláleseti juttatásban részesülő egyedi kedvezményezettje Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által gyűjtött, a kedvezményezettel kapcsolatos adatok a III. szakasz B. pontjában említett utalásokat tartalmaznak. Ha egy Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek ténylegesen tudomása van arról, vagy okkal feltételezheti azt, hogy a kedvezményezett Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, akkor a III. szakasz B. pontja alapján kell eljárnia.

Egy tagállam vagy Svájc választhatja annak engedélyezését, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény azokat a Pénzügyi számlákat, amelyek Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződésben vagy Csoportos járadékbiztosítási szerződésben fennálló tagsághoz kapcsolódnak, mindaddig Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként kezelheti, amíg esedékessé nem válik valamely kifizetés a munkavállaló/a biztosítási igazolás birtokosa vagy a kedvezményezett részére, feltéve, hogy a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződésben vagy Csoportos járadékbiztosítási szerződésben fennálló tagsághoz kapcsolódó Pénzügyi számla megfelel az alábbi követelményeknek:

a)

a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződést, illetve Csoportos járadékbiztosítási szerződést munkáltató számára bocsátották ki, és a biztosítottak köre legalább huszonöt főből (biztosítási igazolással rendelkezők/alkalmazottak) áll;

| b) | a munkavállalók/a biztosítási igazolások birtokosai jogosultak a tagságukhoz kapcsolódóan bármely biztosítási összeg átvételére, valamint a munkavállaló halála esetén kifizetendő juttatás kedvezményezettjeinek megnevezésére; és |
| --- | --- |

b)

a munkavállalók/a biztosítási igazolások birtokosai jogosultak a tagságukhoz kapcsolódóan bármely biztosítási összeg átvételére, valamint a munkavállaló halála esetén kifizetendő juttatás kedvezményezettjeinek megnevezésére; és

| c) | az egyes munkavállalóknak/biztosítási igazolások birtokosainak kifizetendő összeg mindösszesen nem haladja meg az 1 000 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam vagy Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget. |
| --- | --- |

c)

az egyes munkavállalóknak/biztosítási igazolások birtokosainak kifizetendő összeg mindösszesen nem haladja meg az 1 000 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam vagy Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget.

A »Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződés« olyan Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés, amely i. a valamely munkáltató, szakmai szövetség, szakszervezet vagy egyéb egyesület vagy csoport révén összetartozó személyek számára biztosít fedezetet; és ii. a csoport (vagy az azon belüli tagsági osztály) minden tagja számára egyéni biztosítási díjat számít fel, amelynek megállapítására az életkor, a nem és az esetleges dohányzási szokások kivételével az adott csoporttag (vagy azon belüli tagsági osztály) egyéni egészségügyi jellemzőitől függetlenül kerül sor.

A »Csoportos járadékbiztosítási szerződés« olyan Járadékbiztosítási szerződés, amelynek kötelezettjei valamely munkáltató, szakmai szövetség, szakszervezet vagy egyéb egyesület vagy csoport révén összetartozó személyek.

A 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtt a tagállamok közlik Svájccal, illetőleg Svájc közli az Európai Bizottsággal, hogy élt(ek)-e az e pontban meghatározott lehetőséggel. A Bizottság összehangolhatja a tagállamok által Svájcnak szánt információ eljuttatását, és a Svájc által közölt információt köteles eljuttatni valamennyi tagállamnak. A szóban forgó lehetőség valamely tagállam vagy Svájc általi alkalmazására vonatkozóan bekövetkező minden további változást ugyanilyen módon kell közölni.

| C. | Számlaegyenleg-összesítési és devizaátváltási szabályok.






  1. | Magánszemély tulajdonában lévő számlák összesítése. A magánszemélyek Pénzügyi számlái összesített egyenlegének vagy értékének megállapítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles az általa vagy valamely Kapcsolt szervezet által vezetett összes Pénzügyi számlát összesíteni; ez azonban csak azoknak a Pénzügyi számláknak az összesítését jelenti, amelyek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számítógépes rendszereiben olyan adatelemek alapján, mint például az ügyfélszám vagy az Adóazonosító szám, összekapcsolhatók egymással, lehetővé téve a számlaegyenlegek vagy értékek összesítését. Az ebben az alpontban foglalt összesítési követelmények alkalmazása során a közös tulajdonban lévő Pénzügyi számlák minden egyes tulajdonosához a Pénzügyi számla teljes egyenlegét, illetve értékét hozzá kell rendelni. |
| --- | --- | --- |

C.

Számlaegyenleg-összesítési és devizaátváltási szabályok.

1.

Magánszemély tulajdonában lévő számlák összesítése. A magánszemélyek Pénzügyi számlái összesített egyenlegének vagy értékének megállapítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles az általa vagy valamely Kapcsolt szervezet által vezetett összes Pénzügyi számlát összesíteni; ez azonban csak azoknak a Pénzügyi számláknak az összesítését jelenti, amelyek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számítógépes rendszereiben olyan adatelemek alapján, mint például az ügyfélszám vagy az Adóazonosító szám, összekapcsolhatók egymással, lehetővé téve a számlaegyenlegek vagy értékek összesítését. Az ebben az alpontban foglalt összesítési követelmények alkalmazása során a közös tulajdonban lévő Pénzügyi számlák minden egyes tulajdonosához a Pénzügyi számla teljes egyenlegét, illetve értékét hozzá kell rendelni.

| 2. | Szervezet tulajdonában lévő számlák összesítése. A Szervezetek Pénzügyi számlái összesített egyenlegének vagy értékének megállapítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles az általa vagy valamely Kapcsolt szervezet által vezetett összes Pénzügyi számlát figyelembe venni; ez azonban csak azoknak a Pénzügyi számláknak az összesítését jelenti, amelyek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számítógépes rendszereiben olyan adatelemek alapján, mint például az ügyfélszám vagy az Adóazonosító szám, összekapcsolhatók egymással, lehetővé téve a számlaegyenlegek vagy értékek összesítését. Az ebben az alpontban foglalt összesítési követelmények alkalmazása során a közös tulajdonban lévő Pénzügyi számlák minden egyes tulajdonosához a Pénzügyi számla teljes egyenlegét, illetve értékét hozzá kell rendelni. |
| --- | --- |

2.

Szervezet tulajdonában lévő számlák összesítése. A Szervezetek Pénzügyi számlái összesített egyenlegének vagy értékének megállapítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles az általa vagy valamely Kapcsolt szervezet által vezetett összes Pénzügyi számlát figyelembe venni; ez azonban csak azoknak a Pénzügyi számláknak az összesítését jelenti, amelyek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számítógépes rendszereiben olyan adatelemek alapján, mint például az ügyfélszám vagy az Adóazonosító szám, összekapcsolhatók egymással, lehetővé téve a számlaegyenlegek vagy értékek összesítését. Az ebben az alpontban foglalt összesítési követelmények alkalmazása során a közös tulajdonban lévő Pénzügyi számlák minden egyes tulajdonosához a Pénzügyi számla teljes egyenlegét, illetve értékét hozzá kell rendelni.

| 3. | Ügyfélkapcsolati felelősökre alkalmazandó különleges összesítési szabály. A valamely személy tulajdonában lévő Pénzügyi számlák összesített egyenlegének vagy értékének megállapításakor – annak megállapítása céljából, hogy a Pénzügyi számla Magas egyenlegű számlának tekintendő-e – az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek összesítenie kell mindazokat a Pénzügyi számlákat is, amelyekről az ügyfélkapcsolati felelős tudja vagy okkal feltételezi, hogy azok közvetlenül vagy közvetetten ugyanazon személy tulajdonát képezik vagy irányítása alatt állnak, vagy ugyanazon személy hozta azokat létre (kivéve, ha ezt bizalmi minőségében tette). |
| --- | --- |

3.

Ügyfélkapcsolati felelősökre alkalmazandó különleges összesítési szabály. A valamely személy tulajdonában lévő Pénzügyi számlák összesített egyenlegének vagy értékének megállapításakor – annak megállapítása céljából, hogy a Pénzügyi számla Magas egyenlegű számlának tekintendő-e – az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek összesítenie kell mindazokat a Pénzügyi számlákat is, amelyekről az ügyfélkapcsolati felelős tudja vagy okkal feltételezi, hogy azok közvetlenül vagy közvetetten ugyanazon személy tulajdonát képezik vagy irányítása alatt állnak, vagy ugyanazon személy hozta azokat létre (kivéve, ha ezt bizalmi minőségében tette).

| 4. | A megadott összegekbe a más pénznemekben kifejezett egyenérték is beleszámítandó. A tagállamok nemzeti valutáiban vagy Svájc valutájában kifejezett dollárösszegekbe vagy összegekbe minden esetben az egyéb pénznemekben kifejezett egyenérték is beleszámítandó, az adott ország nemzeti jogában foglalt előírásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

4.

A megadott összegekbe a más pénznemekben kifejezett egyenérték is beleszámítandó. A tagállamok nemzeti valutáiban vagy Svájc valutájában kifejezett dollárösszegekbe vagy összegekbe minden esetben az egyéb pénznemekben kifejezett egyenérték is beleszámítandó, az adott ország nemzeti jogában foglalt előírásoknak megfelelően.

VIII. SZAKASZ

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

E megállapodás alkalmazásában:

| A. | Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény






  1. | »Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény«: minden olyan tagállami Pénzügyi intézmény, illetve svájci Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézménynek. |
| --- | --- | --- |

A.

Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény

1.

»Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény«: minden olyan tagállami Pénzügyi intézmény, illetve svájci Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézménynek.

| 2. | »Részt vevő joghatóság pénzügyi intézménye«: i. minden olyan Pénzügyi intézmény, amely valamely Részt vevő joghatóság adóilletőségével rendelkezik, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek az adott Részt vevő joghatóság területén kívül találhatók, valamint ii. a Részt vevő joghatóság adóilletőségével nem rendelkező Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek valamely Részt vevő joghatóság területén találhatók. |
| --- | --- |

2.

»Részt vevő joghatóság pénzügyi intézménye«: i. minden olyan Pénzügyi intézmény, amely valamely Részt vevő joghatóság adóilletőségével rendelkezik, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek az adott Részt vevő joghatóság területén kívül találhatók, valamint ii. a Részt vevő joghatóság adóilletőségével nem rendelkező Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek valamely Részt vevő joghatóság területén találhatók.

| 3. | »Pénzügyi intézmény«: bármely Letétkezelő intézmény, Betéti intézmény, Befektetési szervezet vagy Meghatározott biztosító. |
| --- | --- |

3.

»Pénzügyi intézmény«: bármely Letétkezelő intézmény, Betéti intézmény, Befektetési szervezet vagy Meghatározott biztosító.

| 4. | »Letétkezelő intézmény«: olyan Szervezet, amely üzleti tevékenysége meghatározó részeként mások számlájára Pénzügyi eszközök tartásával foglalkozik. Egy Szervezetről akkor tekinthető úgy, hogy az üzleti tevékenysége meghatározó részeként mások számlájára Pénzügyi eszközöket tart, ha a Szervezet Pénzügyi eszközök tartásából és ehhez kapcsolódó pénzügyi szolgáltatásokból származó bruttó bevétele a következő két időtartam közül a rövidebbik során a Szervezet bruttó bevételének legalább 20 %-a: i. az ennek megállapítási időpontja szerinti évet megelőző év december 31-ével (vagy a naptári évvel nem egybeeső számviteli év utolsó napjával) záruló hároméves időszak; vagy ii. a Szervezet fennállásának ideje. |
| --- | --- |

4.

»Letétkezelő intézmény«: olyan Szervezet, amely üzleti tevékenysége meghatározó részeként mások számlájára Pénzügyi eszközök tartásával foglalkozik. Egy Szervezetről akkor tekinthető úgy, hogy az üzleti tevékenysége meghatározó részeként mások számlájára Pénzügyi eszközöket tart, ha a Szervezet Pénzügyi eszközök tartásából és ehhez kapcsolódó pénzügyi szolgáltatásokból származó bruttó bevétele a következő két időtartam közül a rövidebbik során a Szervezet bruttó bevételének legalább 20 %-a: i. az ennek megállapítási időpontja szerinti évet megelőző év december 31-ével (vagy a naptári évvel nem egybeeső számviteli év utolsó napjával) záruló hároméves időszak; vagy ii. a Szervezet fennállásának ideje.

| 5. | »Betéti intézmény«: olyan Szervezet, amely szokásos banki vagy ahhoz hasonló üzleti tevékenysége részeként betéteket fogad el. |
| --- | --- |

5.

»Betéti intézmény«: olyan Szervezet, amely szokásos banki vagy ahhoz hasonló üzleti tevékenysége részeként betéteket fogad el.

| 6. | »Befektetési szervezet«: olyan Szervezet,






  a) | amelynek üzleti tevékenységét elsősorban az alkotja, hogy ügyfelei részére vagy megbízásából az alábbi egy vagy több tevékenységet, illetve műveletet végzi:






  i. | kereskedés pénzpiaci eszközökkel (csekk, váltó, letéti jegy, származtatott eszközök stb.) külföldi devizával; árfolyam-, kamatláb- és indexalapú instrumentumokkal; átruházható értékpapírokkal; vagy árutőzsdei határidős ügyletek kötése; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

»Befektetési szervezet«: olyan Szervezet,

a)

amelynek üzleti tevékenységét elsősorban az alkotja, hogy ügyfelei részére vagy megbízásából az alábbi egy vagy több tevékenységet, illetve műveletet végzi:

i.

kereskedés pénzpiaci eszközökkel (csekk, váltó, letéti jegy, származtatott eszközök stb.) külföldi devizával; árfolyam-, kamatláb- és indexalapú instrumentumokkal; átruházható értékpapírokkal; vagy árutőzsdei határidős ügyletek kötése;

| ii. | egyéni vagy csoportos portfóliókezelés; vagy |
| --- | --- |

ii.

egyéni vagy csoportos portfóliókezelés; vagy

| iii. | megbízás alapján pénzügyi eszközökbe való egyéb befektetés, illetve azok gondozása vagy kezelése; |
| --- | --- |

iii.

megbízás alapján pénzügyi eszközökbe való egyéb befektetés, illetve azok gondozása vagy kezelése;

vagy

| b) | amelynek bruttó bevétele elsősorban Pénzügyi eszközökbe való befektetésből, újrabefektetésből, illetve azokkal való kereskedésből származik, feltéve, hogy a Szervezet egy olyan másik Szervezet irányítása alatt áll, amely Betéti intézmény, Letétkezelő intézmény, Meghatározott biztosító vagy az A. 6. a) pontban említett Befektetési szervezet. |
| --- | --- |

b)

amelynek bruttó bevétele elsősorban Pénzügyi eszközökbe való befektetésből, újrabefektetésből, illetve azokkal való kereskedésből származik, feltéve, hogy a Szervezet egy olyan másik Szervezet irányítása alatt áll, amely Betéti intézmény, Letétkezelő intézmény, Meghatározott biztosító vagy az A. 6. a) pontban említett Befektetési szervezet.

Egy Szervezet akkor tekinthető úgy, hogy üzleti tevékenységét elsősorban az A. 6. a) pontban említett egy vagy több tevékenység alkotja, illetve az A. 6. b) pont alkalmazásában egy Szervezet bruttó bevétele akkor tekinthető úgy, hogy elsősorban Pénzügyi eszközökbe való befektetésből, újrabefektetésből, illetve azokkal való kereskedésből származik, ha a Szervezetnek az érintett tevékenységekből származó bruttó bevétele a következő két időszak közül a rövidebbik során keletkező teljes bruttó bevételének legalább az 50 %-át teszi ki: i. az ennek megállapítási időpontja szerinti évet megelőző év december 31-ével záruló hároméves időszak; vagy ii. a Szervezet fennállásának ideje. »Befektetési szervezet«: nem foglalja magában azokat a Szervezeteket, amelyek Aktív nem pénzügyi szervezetek, ha azok a D. 9. d)–g) pontokban foglalt bármely feltételnek megfelelnek.

Ezt a pontot a »Pénzügyi intézmény« fogalommeghatározására vonatkozóan a Pénzügyi Akció Munkacsoport ajánlásaiban foglalt hasonló rendelkezésekkel összhangban kell értelmezni.

| 7. | A »Pénzügyi eszköz« fogalma magában foglalja az értékpapírokat (például: részvények egy vállalkozásban; tulajdonosi vagy tényleges tulajdoni részesedés valamely széles tulajdonosi körrel rendelkező, illetve tőzsdén jegyzett gazdasági társulásban vagy vagyonkezelői alapban; váltó, kötvény, illetve egyéb hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok), a gazdasági társulásokban fennálló részesedéseket, az árutőzsdei ügyleteket, a swapügyleteket (például: kamatláb-csereügyletek, deviza-csereügyletek, bázisswap-ügyletek, kamatplafon- és kamatpadlóügyletek, árutőzsdei csereügyletek, részvényalapú és részvényindex-alapú swapügyletek és egyéb, ezekhez hasonló megállapodások), a Biztosítási szerződéseket vagy Járadékbiztosítási szerződéseket, továbbá az értékpapírokban, gazdasági társulásokban, árutőzsdei ügyletekben, csereügyletekben, illetve Biztosítási szerződésekben vagy Járadékbiztosítási szerződésekben fennálló bárminemű érdekeltséget (ideértve a tőzsdei vagy tőzsdén kívüli határidős ügyleteket vagy opciókat is). A »Pénzügyi eszköz« fogalma nem foglalja magában az ingatlanban fennálló nem adósságjellegű, közvetlen érdekeltséget. |
| --- | --- |

7.

A »Pénzügyi eszköz« fogalma magában foglalja az értékpapírokat (például: részvények egy vállalkozásban; tulajdonosi vagy tényleges tulajdoni részesedés valamely széles tulajdonosi körrel rendelkező, illetve tőzsdén jegyzett gazdasági társulásban vagy vagyonkezelői alapban; váltó, kötvény, illetve egyéb hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok), a gazdasági társulásokban fennálló részesedéseket, az árutőzsdei ügyleteket, a swapügyleteket (például: kamatláb-csereügyletek, deviza-csereügyletek, bázisswap-ügyletek, kamatplafon- és kamatpadlóügyletek, árutőzsdei csereügyletek, részvényalapú és részvényindex-alapú swapügyletek és egyéb, ezekhez hasonló megállapodások), a Biztosítási szerződéseket vagy Járadékbiztosítási szerződéseket, továbbá az értékpapírokban, gazdasági társulásokban, árutőzsdei ügyletekben, csereügyletekben, illetve Biztosítási szerződésekben vagy Járadékbiztosítási szerződésekben fennálló bárminemű érdekeltséget (ideértve a tőzsdei vagy tőzsdén kívüli határidős ügyleteket vagy opciókat is). A »Pénzügyi eszköz« fogalma nem foglalja magában az ingatlanban fennálló nem adósságjellegű, közvetlen érdekeltséget.

| 8. | »Meghatározott biztosító«: olyan Szervezet, amely biztosítóként (vagy egy biztosító holdingtársaságaként) Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződést vagy Járadékbiztosítási szerződést bocsát ki vagy ilyen szerződés keretében kifizetési kötelezettséggel tartozik. |
| --- | --- |

8.

»Meghatározott biztosító«: olyan Szervezet, amely biztosítóként (vagy egy biztosító holdingtársaságaként) Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződést vagy Járadékbiztosítási szerződést bocsát ki vagy ilyen szerződés keretében kifizetési kötelezettséggel tartozik.

| B. | Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézmény
  1.   »Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézmény«: az a Pénzügyi intézmény, amely:






  a) | Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank, kivéve azon kifizetések viszonylatában, amelyek alapját olyan jellegű kereskedelmi-pénzügyi tevékenységből fakadó kötelezettség képezi, amilyen tevékenységet a Meghatározott biztosítók, a Letétkezelő intézmények, illetve a Betéti intézmények folytatnak; |
| --- | --- | --- |

B.

Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézmény

1.   »Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézmény«: az a Pénzügyi intézmény, amely:

a)

Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank, kivéve azon kifizetések viszonylatában, amelyek alapját olyan jellegű kereskedelmi-pénzügyi tevékenységből fakadó kötelezettség képezi, amilyen tevékenységet a Meghatározott biztosítók, a Letétkezelő intézmények, illetve a Betéti intézmények folytatnak;

| b) | Széles járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap; Szűk járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap; Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank nyugdíjalapja; vagy Minősített hitelkártya-kibocsátó; |
| --- | --- |

b)

Széles járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap; Szűk járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap; Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank nyugdíjalapja; vagy Minősített hitelkártya-kibocsátó;

| c) | minden egyéb olyan Szervezet, amellyel összefüggésben csekély az adókijátszás kockázata, továbbá amely a B. 1. a)–b) pontokban ismertetett Szervezetekéhez alapvetően hasonló jellemzőkkel rendelkezik és a nemzeti jogban Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként van meghatározva, valamint amelyre – tagállami Szervezet esetében – vonatkoznak az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU irányelv 8. cikkének (7a) bekezdésében foglalt rendelkezések, és Svájc tájékoztatást kapott róla, svájci Szervezet esetében pedig az Európai Bizottság tájékoztatást kapott róla, feltéve, hogy az említett Szervezet Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként való minősítése nem ellentétes ezen megállapodás céljaival; |
| --- | --- |

c)

minden egyéb olyan Szervezet, amellyel összefüggésben csekély az adókijátszás kockázata, továbbá amely a B. 1. a)–b) pontokban ismertetett Szervezetekéhez alapvetően hasonló jellemzőkkel rendelkezik és a nemzeti jogban Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként van meghatározva, valamint amelyre – tagállami Szervezet esetében – vonatkoznak az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU irányelv 8. cikkének (7a) bekezdésében foglalt rendelkezések, és Svájc tájékoztatást kapott róla, svájci Szervezet esetében pedig az Európai Bizottság tájékoztatást kapott róla, feltéve, hogy az említett Szervezet Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként való minősítése nem ellentétes ezen megállapodás céljaival;

| d) | Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó kollektív befektetési eszköz; vagy |
| --- | --- |

d)

Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó kollektív befektetési eszköz; vagy

| e) | vagyonkezelői alap, amennyiben vagyonkezelője Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény, amely az I. szakasz alapján adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó minden adatot bejelent, az alap valamennyi Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlája tekintetében. |
| --- | --- |

e)

vagyonkezelői alap, amennyiben vagyonkezelője Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény, amely az I. szakasz alapján adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó minden adatot bejelent, az alap valamennyi Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlája tekintetében.

2.   »Államigazgatási szerv«: tagállam, Svájc vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület kormánya, tagállam, Svájc vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület valamely politikai alegysége (amely – az egyértelműség kedvéért – lehet többek között állam, tartomány, megye vagy település), vagy teljes mértékben a tagállam, Svájc, az egyéb joghatósággal rendelkező terület vagy a fentebb említett (önmagában is Államigazgatási szervnek minősülő) valamely politikai egység tulajdonában álló hivatal vagy szerv. Ez a kategória a tagállam, Svájc vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület szerves részeit, ellenőrzött szervezeteit és politikai alegységeit foglalja magában.

| a) | Valamely tagállam, Svájc vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület »szerves része« minden olyan személy, szervezet, hivatal, iroda, alap, szerv vagy egyéb szervezeti egység – megnevezésétől függetlenül –, amely az adott tagállam, Svájc, illetve az egyéb joghatósággal rendelkező terület kormányzó hatóságának minősül. A kormányzó hatóság nettó bevételét a saját, vagy az adott tagállam, Svájc vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület más számláin kell jóváírni, és az semmilyen részben nem kerülhet magánszemélyhez. Nem minősül a tagállam, Svájc vagy egyéb joghatóság szerves részének az a természetes személy, aki uralkodó, tisztviselő vagy ügyintéző, de mint magánszemély jár el. |
| --- | --- |

a)

Valamely tagállam, Svájc vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület »szerves része« minden olyan személy, szervezet, hivatal, iroda, alap, szerv vagy egyéb szervezeti egység – megnevezésétől függetlenül –, amely az adott tagállam, Svájc, illetve az egyéb joghatósággal rendelkező terület kormányzó hatóságának minősül. A kormányzó hatóság nettó bevételét a saját, vagy az adott tagállam, Svájc vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület más számláin kell jóváírni, és az semmilyen részben nem kerülhet magánszemélyhez. Nem minősül a tagállam, Svájc vagy egyéb joghatóság szerves részének az a természetes személy, aki uralkodó, tisztviselő vagy ügyintéző, de mint magánszemély jár el.

| b) | »Ellenőrzött szervezet«: olyan Szervezet, amely formailag elkülönül a tagállamtól, Svájctól vagy egyéb joghatósággal rendelkező területtől, vagy egyéb módon külön jogi személynek minősül, feltéve, hogy:






  i. | teljes mértékben egy vagy több Államigazgatási szerv tulajdonában és ellenőrzése alatt áll, akár közvetlenül, akár egy vagy több ellenőrzött szervezeten keresztül; |
| --- | --- | --- |

b)

»Ellenőrzött szervezet«: olyan Szervezet, amely formailag elkülönül a tagállamtól, Svájctól vagy egyéb joghatósággal rendelkező területtől, vagy egyéb módon külön jogi személynek minősül, feltéve, hogy:

i.

teljes mértékben egy vagy több Államigazgatási szerv tulajdonában és ellenőrzése alatt áll, akár közvetlenül, akár egy vagy több ellenőrzött szervezeten keresztül;

| ii. | nettó bevételét a saját számláján vagy egy vagy több Államigazgatási szerv számláján írják jóvá, és az semmilyen részben nem kerülhet magánszemélyhez; továbbá |
| --- | --- |

ii.

nettó bevételét a saját számláján vagy egy vagy több Államigazgatási szerv számláján írják jóvá, és az semmilyen részben nem kerülhet magánszemélyhez; továbbá

| iii. | megszűnése esetén a vagyona egy vagy több Államigazgatási szervre száll át. |
| --- | --- |

iii.

megszűnése esetén a vagyona egy vagy több Államigazgatási szervre száll át.

| c) | A bevétel a fentiek alkalmazásában nem tekintendő úgy, hogy magánszemélyhez került, ha az adott személy valamely kormányzati program célzott kedvezményezettje, és a program tevékenységeire a közjólét érdekében, a köz szolgálatában kerül sor, vagy azok a kormányzati igazgatás valamelyik funkciójához kapcsolódnak. Ugyanakkor, amennyiben a bevétel valamely Államigazgatási szervnek egy kereskedelmi jellegű tevékenység – például magánszemélyek számára pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó kereskedelmi banki tevékenység – folytatására való felhasználása révén keletkezett, akkor azt magánszemélyhez került bevételnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

c)

A bevétel a fentiek alkalmazásában nem tekintendő úgy, hogy magánszemélyhez került, ha az adott személy valamely kormányzati program célzott kedvezményezettje, és a program tevékenységeire a közjólét érdekében, a köz szolgálatában kerül sor, vagy azok a kormányzati igazgatás valamelyik funkciójához kapcsolódnak. Ugyanakkor, amennyiben a bevétel valamely Államigazgatási szervnek egy kereskedelmi jellegű tevékenység – például magánszemélyek számára pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó kereskedelmi banki tevékenység – folytatására való felhasználása révén keletkezett, akkor azt magánszemélyhez került bevételnek kell tekinteni.

3.   »Nemzetközi szervezet«: bármely nemzetközi szervezet és annak hivatalai, illetve szervei, amennyiben teljes mértékben a nemzetközi szervezet tulajdonában állnak. Ez a kategória magában foglal minden olyan kormányközi szervezetet (a nemzetek feletti szervezeteket is), i. amelyet elsősorban kormányok alkotnak; ii. amely a tagállammal, Svájccal vagy egyéb joghatósággal rendelkező területtel székhely-megállapodást vagy lényegét tekintve ahhoz hasonló megállapodást kötött; és iii. amelynek bevétele nem kerül magánszemélyhez.

4.   »Központi bank«: az az intézmény, amely jogszabály vagy állami intézkedés értelmében a tagállam, Svájc vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület kormányától eltérő azon legfőbb hatóság, amely fizetőeszközként forgalomba kerülő eszközöket bocsát ki. A Központi banknak részét képezheti olyan szerv, amely elkülönül a tagállam, Svájc vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület kormányától, függetlenül attól, hogy az részben vagy egészben a tagállam, Svájc vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület tulajdonában áll-e.

5.   »Széles járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap«: olyan alap, amely abból a célból jött létre, hogy öregségi nyugdíjat, rokkantsági ellátást vagy haláleseti juttatásokat, vagy ezek valamely kombinációját biztosítsa olyan kedvezményezettek számára, akik egy vagy több munkáltatónak jelenlegi vagy korábbi munkavállalói (vagy az ilyen munkavállalók által kijelölt személyek), az általuk nyújtott szolgáltatások ellentételezéseképpen, feltéve, hogy az alap:

| a) | nem rendelkezik olyan kedvezményezettel, aki egyedül jogosult az alap vagyonának több mint 5 %-ára; |
| --- | --- |

a)

nem rendelkezik olyan kedvezményezettel, aki egyedül jogosult az alap vagyonának több mint 5 %-ára;

| b) | állami szabályozás alá tartozik és adatszolgáltatást teljesít az adóhatóságok részére; valamint |
| --- | --- |

b)

állami szabályozás alá tartozik és adatszolgáltatást teljesít az adóhatóságok részére; valamint

| c) | az alábbi követelmények közül legalább egynek megfelel:






  i. | az alap általánosan mentesül a befektetésből származó jövedelem utáni adózás alól, vagy az ilyen jövedelemre az előtakarékossági vagy egyéb nyugdíjrendszeri minősítéséből adódóan halasztott vagy csökkentett kulcsú adózás vonatkozik; |
| --- | --- | --- |

c)

az alábbi követelmények közül legalább egynek megfelel:

i.

az alap általánosan mentesül a befektetésből származó jövedelem utáni adózás alól, vagy az ilyen jövedelemre az előtakarékossági vagy egyéb nyugdíjrendszeri minősítéséből adódóan halasztott vagy csökkentett kulcsú adózás vonatkozik;

| ii. | az alapba érkező járulékbefizetések legalább 50 %-a (a B. 5–7. pontban említett más rendszerekből vagy a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákról áthozott eszközök kivételével) a munkáltatóktól származik; |
| --- | --- |

ii.

az alapba érkező járulékbefizetések legalább 50 %-a (a B. 5–7. pontban említett más rendszerekből vagy a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákról áthozott eszközök kivételével) a munkáltatóktól származik;

| iii. | az alapból történő kifizetések vagy kivonások csak a nyugdíjba vonulással, rokkantsággal vagy halálesettel kapcsolatos bizonyos események bekövetkezése esetén engedélyezettek (kivéve a B. 5–7. pontban említett más nyugdíjalapokba vagy a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákra való átvitelekkel kapcsolatos kifizetéseket), vagy az ilyen események bekövetkezése előtt végrehajtott kifizetésekre, illetve kivonásokra csökkentések vonatkoznak; vagy |
| --- | --- |

iii.

az alapból történő kifizetések vagy kivonások csak a nyugdíjba vonulással, rokkantsággal vagy halálesettel kapcsolatos bizonyos események bekövetkezése esetén engedélyezettek (kivéve a B. 5–7. pontban említett más nyugdíjalapokba vagy a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákra való átvitelekkel kapcsolatos kifizetéseket), vagy az ilyen események bekövetkezése előtt végrehajtott kifizetésekre, illetve kivonásokra csökkentések vonatkoznak; vagy

| iv) | az alapba történő munkavállalói járulékbefizetés (bizonyos megengedett pótlólagos járulékbefizetések kivételével) a munkavállaló által megkeresett jövedelem függvényében korlátozott vagy évente nem haladhatja meg az 50 000 USD-t, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam, illetve Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget, a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályok alkalmazásával. |
| --- | --- |

iv)

az alapba történő munkavállalói járulékbefizetés (bizonyos megengedett pótlólagos járulékbefizetések kivételével) a munkavállaló által megkeresett jövedelem függvényében korlátozott vagy évente nem haladhatja meg az 50 000 USD-t, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam, illetve Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget, a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályok alkalmazásával.

6.   »Szűk járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap«: olyan alap, amely abból a célból jött létre, hogy öregségi nyugdíjat, rokkantsági ellátást vagy haláleseti juttatásokat biztosítson olyan kedvezményezettek számára, akik egy vagy több munkáltatónak jelenlegi vagy korábbi munkavállalói (vagy az ilyen munkavállalók által kijelölt személyek), az általuk nyújtott szolgáltatások ellentételezéseképpen, feltéve, hogy:

| a) | az alapnak kevesebb mint 50. résztvevője van; |
| --- | --- |

a)

az alapnak kevesebb mint 50. résztvevője van;

| b) | az alapot egy vagy több olyan munkáltató támogatja, amely nem Befektetési szervezet vagy Passzív nem pénzügyi szervezet; |
| --- | --- |

b)

az alapot egy vagy több olyan munkáltató támogatja, amely nem Befektetési szervezet vagy Passzív nem pénzügyi szervezet;

| c) | az alapba történő munkavállalói és munkáltatói járulékbefizetések (a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákról áthozott eszközök kivételével) a munkavállaló által megkeresett jövedelem és ellentételezés függvényében külön-külön korlátozottak; |
| --- | --- |

c)

az alapba történő munkavállalói és munkáltatói járulékbefizetések (a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákról áthozott eszközök kivételével) a munkavállaló által megkeresett jövedelem és ellentételezés függvényében külön-külön korlátozottak;

| d) | a nem az alap székhelye szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam vagy Svájc) illetőségével rendelkező résztvevők az alap eszközeiből legfeljebb 20 %-ra jogosultak; és |
| --- | --- |

d)

a nem az alap székhelye szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam vagy Svájc) illetőségével rendelkező résztvevők az alap eszközeiből legfeljebb 20 %-ra jogosultak; és

| e) | az alap állami szabályozás alá tartozik és adatszolgáltatást teljesít az adóhatóságok felé. |
| --- | --- |

e)

az alap állami szabályozás alá tartozik és adatszolgáltatást teljesít az adóhatóságok felé.

7.   »Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank Nyugdíjalapja«: valamely Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank által azzal a céllal létrehozott alap, hogy öregségi nyugdíjat, rokkantsági ellátást vagy haláleseti juttatásokat biztosítson olyan kedvezményezettek vagy résztvevők számára, akik jelenlegi vagy korábbi munkavállalóik (vagy ilyen munkavállalók által kijelölt személyek), vagy nem jelenlegi vagy korábbi munkavállalóik ugyan, de a számukra biztosított ellátások az e kedvezményezettek vagy résztvevők által az Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank számára nyújtott személyes szolgáltatások ellentételezésére szolgálnak.

8.   »Minősített hitelkártya-kibocsátó«: olyan Pénzügyi intézmény, amely megfelel az alábbi követelményeknek:

| a) | pusztán azért minősül Pénzügyi intézménynek, mert olyan hitelkártya-kibocsátó, amely csak olyan módon fogad el betéteket, hogy amennyiben az ügyfél a kártya esedékes egyenlegét túllépő befizetést hajt végre, a túlfizetést nem térítik vissza azonnal számára; és |
| --- | --- |

a)

pusztán azért minősül Pénzügyi intézménynek, mert olyan hitelkártya-kibocsátó, amely csak olyan módon fogad el betéteket, hogy amennyiben az ügyfél a kártya esedékes egyenlegét túllépő befizetést hajt végre, a túlfizetést nem térítik vissza azonnal számára; és

| b) | a Pénzügyi intézmény a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépésének napjától vagy korábbi időponttól kezdődően olyan üzletpolitikákat és eljárásokat alkalmaz, amelyekkel vagy megelőzhető, hogy az ügyfelek több mint 50 000 USD, illetve azzal egyenértékű, a tagállam, illetve Svájc nemzeti valutájában kifejezett összegű túlfizetést teljesítsenek, vagy biztosítható, hogy az említett összegnél nagyobb túlfizetést teljesítő ügyfelek 60 napon belül visszakapják a túlfizetett összeget, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat. Az esetleges túlfizetés összegének meghatározásakor a díjvitákból eredő pozitív egyenlegeket nem, az áruvisszaküldésből eredő pozitív egyenlegeket viszont figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

b)

a Pénzügyi intézmény a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépésének napjától vagy korábbi időponttól kezdődően olyan üzletpolitikákat és eljárásokat alkalmaz, amelyekkel vagy megelőzhető, hogy az ügyfelek több mint 50 000 USD, illetve azzal egyenértékű, a tagállam, illetve Svájc nemzeti valutájában kifejezett összegű túlfizetést teljesítsenek, vagy biztosítható, hogy az említett összegnél nagyobb túlfizetést teljesítő ügyfelek 60 napon belül visszakapják a túlfizetett összeget, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat. Az esetleges túlfizetés összegének meghatározásakor a díjvitákból eredő pozitív egyenlegeket nem, az áruvisszaküldésből eredő pozitív egyenlegeket viszont figyelembe kell venni.

9.   »Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó kollektív befektetési eszköz«: olyan kollektív befektetési eszközként szabályozott Befektetési szervezet, amelynek esetében a befektetési eszközben fennálló minden érdekeltség olyan magánszemélyek vagy Szervezetek birtokában van, vagy mások olyan magánszemélyek vagy Szervezetek révén tartják azokat a befektetési eszközben, akik vagy amelyek nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személyek; nem tartoznak ugyanakkor ide az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személyek ellenőrzése alatt álló Passzív nem pénzügyi szervezetek.

A kollektív befektetési eszközként szabályozott Befektetési szervezet pusztán amiatt, hogy bemutatóra szóló részvényeket bocsátott ki fizikai formában, még megfelelhet az Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó kollektív befektetési eszközre vonatkozó, a B. 9. pontban foglalt kritériumnak, feltéve, hogy:

| a) | a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-e után nem bocsát ki több bemutatóra szóló részvényt fizikai formában; |
| --- | --- |

a)

a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-e után nem bocsát ki több bemutatóra szóló részvényt fizikai formában;

| b) | visszaváltás esetén minden ilyen részvényt kivon a forgalomból; |
| --- | --- |

b)

visszaváltás esetén minden ilyen részvényt kivon a forgalomból;

| c) | lefolytatja a II–VII. szakaszban foglalt átvilágítási eljárásokat, és az ilyen részvények tekintetében fennálló minden adatszolgáltatási kötelezettségnek eleget tesz azok visszavásárlásakor, illetve azok alapján egyéb kifizetések teljesítésekor; és |
| --- | --- |

c)

lefolytatja a II–VII. szakaszban foglalt átvilágítási eljárásokat, és az ilyen részvények tekintetében fennálló minden adatszolgáltatási kötelezettségnek eleget tesz azok visszavásárlásakor, illetve azok alapján egyéb kifizetések teljesítésekor; és

| d) | megfelelő üzletpolitikákkal és eljárásokkal rendelkezik annak biztosítására, hogy az ilyen részvények visszavásárlására vagy immobilizációjára a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépésének napjától számított két éven belül sor kerüljön. |
| --- | --- |

d)

megfelelő üzletpolitikákkal és eljárásokkal rendelkezik annak biztosítására, hogy az ilyen részvények visszavásárlására vagy immobilizációjára a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépésének napjától számított két éven belül sor kerüljön.

| C. | Pénzügyi számla
  1.   »Pénzügyi számla«: valamely Pénzügyi intézménynél vezetett számla, amely egyrészt egy Betétszámlából áll, másrészt egy Letéti számlából, harmadrészt pedig:






  a) | Befektetési szervezet esetében valamilyen, a Pénzügyi intézményben fennálló sajáttőke-részesedést vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközből. Ugyanakkor a »Pénzügyi számla« nem tartalmazhat olyan Szervezetben fennálló sajáttőke-részesedést vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközt, amely pusztán azért minősül Befektetési szervezetnek, mert az e Szervezettől eltérő egyéb Pénzügyi intézménynél az ügyfél nevében elhelyezett Pénzügyi eszközökkel kapcsolatos beruházási, kezelési és ügyintézési műveletek céljából i. befektetési tanácsadói szolgáltatásokat nyújt az ügyfél részére és eljár az ügyfél megbízásából, vagy ii. portfóliókezelési szolgáltatásokat nyújt az ügyfél részére és eljár az ügyfél megbízásából; |
| --- | --- | --- |

C.

Pénzügyi számla

1.   »Pénzügyi számla«: valamely Pénzügyi intézménynél vezetett számla, amely egyrészt egy Betétszámlából áll, másrészt egy Letéti számlából, harmadrészt pedig:

a)

Befektetési szervezet esetében valamilyen, a Pénzügyi intézményben fennálló sajáttőke-részesedést vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközből. Ugyanakkor a »Pénzügyi számla« nem tartalmazhat olyan Szervezetben fennálló sajáttőke-részesedést vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközt, amely pusztán azért minősül Befektetési szervezetnek, mert az e Szervezettől eltérő egyéb Pénzügyi intézménynél az ügyfél nevében elhelyezett Pénzügyi eszközökkel kapcsolatos beruházási, kezelési és ügyintézési műveletek céljából i. befektetési tanácsadói szolgáltatásokat nyújt az ügyfél részére és eljár az ügyfél megbízásából, vagy ii. portfóliókezelési szolgáltatásokat nyújt az ügyfél részére és eljár az ügyfél megbízásából;

| b) | a C. 1. a) pontban említetteken kívüli Pénzügyi intézmény esetében valamely abban fennálló sajáttőke-részesedésből vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközből, amennyiben az adott eszköztípus alkalmazásának célja az I. szakaszban foglalt adatszolgáltatási kötelezettség elkerülése volt; valamint |
| --- | --- |

b)

a C. 1. a) pontban említetteken kívüli Pénzügyi intézmény esetében valamely abban fennálló sajáttőke-részesedésből vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközből, amennyiben az adott eszköztípus alkalmazásának célja az I. szakaszban foglalt adatszolgáltatási kötelezettség elkerülése volt; valamint

| c) | egy olyan, Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződésből vagy Járadékbiztosítási szerződésből, amelyet Pénzügyi intézmény bocsátott ki vagy tart fenn, az olyan nem befektetéshez kötött, nem átruházható azonnali életjáradék-szerződések kivételével, amelyeket magánszemély részére bocsátanak ki, és amelyek Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó pénzügyi számlára teljesített öregséginyugdíj- vagy rokkantsági jogosultság készpénzre váltására szolgálnak. |
| --- | --- |

c)

egy olyan, Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződésből vagy Járadékbiztosítási szerződésből, amelyet Pénzügyi intézmény bocsátott ki vagy tart fenn, az olyan nem befektetéshez kötött, nem átruházható azonnali életjáradék-szerződések kivételével, amelyeket magánszemély részére bocsátanak ki, és amelyek Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó pénzügyi számlára teljesített öregséginyugdíj- vagy rokkantsági jogosultság készpénzre váltására szolgálnak.

A »Pénzügyi számla« fogalma nem foglalja magában az Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlának minősülő számlákat.

2.   »Betétszámla«: minden olyan kereskedelmi számla, csekkszámla, takarékszámla, lekötött betét, takarékszövetkezeti számla, illetve minden olyan számla, amit letéti jegy, megtakarítási igazolás, befektetési igazolás, adósságról szóló igazolás vagy bármilyen olyan hasonló instrumentum igazol, amelyet a pénzügyi intézmény vezet szokásos banki vagy egyéb hasonló tevékenysége keretében. Szintén Betétszámlának minősül, amikor egy biztosító valamely összeget garantált befektetési szerződés vagy egyéb hasonló, kamat fizetésére vagy jóváírására vonatkozó megállapodás alapján tart az ügyfél számára.

3.   »Letéti számla«: olyan (Biztosítási szerződésektől és Járadékbiztosítási szerződésektől eltérő) számla, amely egy vagy több Pénzügyi eszköz valamely harmadik személy javára való tartására szolgál.

4.   »Sajáttőke-részesedés«: Pénzügyi intézménynek minősülő gazdasági társulás esetében a gazdasági társulásban fennálló tőke- vagy nyereségrészesedés. Pénzügyi intézménynek minősülő vagyonkezelői alap esetében a Sajáttőke-részesedés tulajdonosának kell tekinteni az alap teljes vagy részvagyonának vagyonrendelőjét vagy kedvezményezettjét, vagy bármely más természetes személyt, aki az alap felett a tényleges végső ellenőrzést gyakorolja. Az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személyt abban az esetben kell vagyonkezelői alap kedvezményezettjének tekinteni, ha jogosult arra, hogy közvetlenül vagy közvetetten (például meghatalmazotton keresztül) kötelező juttatást kapjon az alaptól, illetve ha közvetlenül vagy közvetetten diszkrecionális juttatást kaphat az alaptól.

5.   »Biztosítási szerződés«: olyan szerződés (a Járadékbiztosítási szerződés kivételével), amelynek alapján a kibocsátó vállalja, hogy halálesettel, megbetegedéssel, balesettel, illetve felelősségi vagy vagyoni kockázattal járó meghatározott biztosítási esemény bekövetkezése esetén kifizet egy összeget.

6.   »Járadékbiztosítási szerződés«: olyan szerződés, amelynek alapján a kibocsátó vállalja, hogy kifizetéseket teljesít egy olyan időtartam során, amelyet részben vagy egészben egy vagy több egyén várható élettartama alapján határoznak meg. Ide tartoznak azok a szerződések is, amelyek azon joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) joga, szabályozása vagy gyakorlata szerint, amelyben a szerződést kibocsátották, Járadékbiztosítási szerződésnek minősülnek, és amelyeknek alapján a kibocsátó vállalja, hogy többéves időtartam során kifizetéseket teljesít.

7.   »Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés«: olyan Biztosítási szerződés (a két biztosító között megkötött, kártérítés-viszontbiztosítási szerződés kivételével), amely Visszavásárlási értékkel rendelkezik.

8.   »Visszavásárlási érték«: a következő két érték közül a nagyobbik: i. az az összeg, amelyre a biztosításikötvény-tulajdonos a biztosítási szerződés visszavásárlása vagy megszüntetése esetén jogosult (a visszavásárlás »árának« vagy a kötvénykölcsön értékének levonása nélkül kalkulálva), illetve ii. az az összeg, amelyet a biztosításikötvény-tulajdonos a biztosítási szerződés keretében vagy arra tekintettel kölcsönként felvehet. Az előzőektől függetlenül a »Visszavásárlási érték« nem tartalmazza a Biztosítási szerződés keretén belül kifizetendő következő összegeket:

| a) | a kizárólag az életbiztosítási szerződésben biztosított egyén halála esetén kifizetendő összeg; |
| --- | --- |

a)

a kizárólag az életbiztosítási szerződésben biztosított egyén halála esetén kifizetendő összeg;

| b) | a személyi sérülés vagy betegség alapján teljesített kifizetés vagy más, a biztosított kockázat bekövetkezéséből fakadó gazdasági károkat fedező kártérítési szolgáltatás; |
| --- | --- |

b)

a személyi sérülés vagy betegség alapján teljesített kifizetés vagy más, a biztosított kockázat bekövetkezéséből fakadó gazdasági károkat fedező kártérítési szolgáltatás;

| c) | a Biztosítási szerződés (befektetési egységekhez kötött életbiztosítási szerződés vagy járadékbiztosítási szerződés kivételével) alapján korábban megfizetett biztosítási díj visszatérítése (levonva a biztosítási díjak költségeit, függetlenül attól, hogy azok ténylegesen felmerültek-e), amire a kötvény felmondása vagy megszüntetése miatt, a kockázati kitettségnek a biztosítási szerződés időtartama során bekövetkező csökkenése miatt, illetve a biztosítási díjjal kapcsolatos könyvelési vagy egyéb hasonló hibák miatt került sor; |
| --- | --- |

c)

a Biztosítási szerződés (befektetési egységekhez kötött életbiztosítási szerződés vagy járadékbiztosítási szerződés kivételével) alapján korábban megfizetett biztosítási díj visszatérítése (levonva a biztosítási díjak költségeit, függetlenül attól, hogy azok ténylegesen felmerültek-e), amire a kötvény felmondása vagy megszüntetése miatt, a kockázati kitettségnek a biztosítási szerződés időtartama során bekövetkező csökkenése miatt, illetve a biztosítási díjjal kapcsolatos könyvelési vagy egyéb hasonló hibák miatt került sor;

| d) | a biztosításikötvény-tulajdonosnak kifizetett nyereségrészesedés (a megszűnéskori nyereségkifizetés kivételével), feltéve, hogy a nyereségrészesedés olyan Biztosítási szerződéshez kapcsolódik, amelynek alapján kizárólag a C. 8. b) pontban meghatározott juttatások kifizetésére kerülhet sor; vagy |
| --- | --- |

d)

a biztosításikötvény-tulajdonosnak kifizetett nyereségrészesedés (a megszűnéskori nyereségkifizetés kivételével), feltéve, hogy a nyereségrészesedés olyan Biztosítási szerződéshez kapcsolódik, amelynek alapján kizárólag a C. 8. b) pontban meghatározott juttatások kifizetésére kerülhet sor; vagy

| e) | biztosításidíj-előleg vagy biztosításidíj-letét visszatérítése olyan Biztosítási szerződéshez kapcsolódóan, amelynek biztosítási díja legalább évente fizetendő, feltéve, hogy a biztosításidíj-előleg vagy biztosításidíj-letét összege nem haladja meg a szerződés értelmében fizetendő következő éves díjat. |
| --- | --- |

e)

biztosításidíj-előleg vagy biztosításidíj-letét visszatérítése olyan Biztosítási szerződéshez kapcsolódóan, amelynek biztosítási díja legalább évente fizetendő, feltéve, hogy a biztosításidíj-előleg vagy biztosításidíj-letét összege nem haladja meg a szerződés értelmében fizetendő következő éves díjat.

9.   »Meglévő számla«:

| a) | Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynél vezetett, a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én már meglévő Pénzügyi számla; |
| --- | --- |

a)

Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynél vezetett, a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én már meglévő Pénzügyi számla;

| b) | A tagállamoknak és Svájcnak lehetősége van a »Meglévő számla« fogalmát kiterjeszteni bármely Számlatulajdonos bármely Pénzügyi számlájára, a számlanyitás dátumától függetlenül, amennyiben:






  i. | a Számlatulajdonosnak ugyanannál az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynél vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményével azonos, joghatósággal rendelkező területen (valamely tagállamban vagy Svájcban) lévő Kapcsolt szervezetnél már van olyan Pénzügyi számlája, amely a C. 9. a) pont értelmében Meglévő számlának minősül; |
| --- | --- | --- |

b)

A tagállamoknak és Svájcnak lehetősége van a »Meglévő számla« fogalmát kiterjeszteni bármely Számlatulajdonos bármely Pénzügyi számlájára, a számlanyitás dátumától függetlenül, amennyiben:

i.

a Számlatulajdonosnak ugyanannál az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynél vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményével azonos, joghatósággal rendelkező területen (valamely tagállamban vagy Svájcban) lévő Kapcsolt szervezetnél már van olyan Pénzügyi számlája, amely a C. 9. a) pont értelmében Meglévő számlának minősül;

| ii. | az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény illetve adott esetben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményével azonos, joghatóság területén (valamely tagállamban vagy Svájcban) lévő Kapcsolt szervezet mind a VII. szakasz A. pontjában meghatározott adatszerzési követelmények teljesítése szempontjából, mind pedig bármelyik Pénzügyi számla egyenlegének vagy értékének a számla-küszöbérték alkalmazása céljából történő meghatározása szempontjából egyetlen Pénzügyi számlaként kezeli mindkét fent említett pénzügyi számlát és a Számlatulajdonos minden egyéb, a b) pont értelmében Meglévő számlának minősülő Pénzügyi számláját; |
| --- | --- |

ii.

az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény illetve adott esetben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményével azonos, joghatóság területén (valamely tagállamban vagy Svájcban) lévő Kapcsolt szervezet mind a VII. szakasz A. pontjában meghatározott adatszerzési követelmények teljesítése szempontjából, mind pedig bármelyik Pénzügyi számla egyenlegének vagy értékének a számla-küszöbérték alkalmazása céljából történő meghatározása szempontjából egyetlen Pénzügyi számlaként kezeli mindkét fent említett pénzügyi számlát és a Számlatulajdonos minden egyéb, a b) pont értelmében Meglévő számlának minősülő Pénzügyi számláját;

| iii. | olyan Pénzügyi számla esetében, amelyre vonatkozóan el kell végezni a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárásokat, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a C. 9. a) pont szerinti Meglévő számlára vonatkozóan elvégzett átvilágítási eljárásokra hagyatkozva is eleget tehet a Pénzmosás elleni átvilágítási követelményeknek; és |
| --- | --- |

iii.

olyan Pénzügyi számla esetében, amelyre vonatkozóan el kell végezni a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárásokat, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a C. 9. a) pont szerinti Meglévő számlára vonatkozóan elvégzett átvilágítási eljárásokra hagyatkozva is eleget tehet a Pénzmosás elleni átvilágítási követelményeknek; és

| iv. | a Pénzügyi számla nyitása nem kívánja meg, hogy a Számlatulajdonos – az ezen megállapodás alkalmazásában közlendő adatokon túl – új, kiegészítő vagy módosított ügyfél-információkat adjon meg. |
| --- | --- |

iv.

a Pénzügyi számla nyitása nem kívánja meg, hogy a Számlatulajdonos – az ezen megállapodás alkalmazásában közlendő adatokon túl – új, kiegészítő vagy módosított ügyfél-információkat adjon meg.

A 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtt a tagállamok közlik Svájccal, illetőleg Svájc közli az Európai Bizottsággal, hogy élt(ek)-e az e pontban meghatározott lehetőséggel. A Bizottság összehangolhatja a tagállamok által Svájcnak szánt információ eljuttatását, és a Svájc által közölt információt köteles eljuttatni valamennyi tagállamnak. A szóban forgó lehetőség valamely tagállam vagy Svájc általi alkalmazására vonatkozóan bekövetkező minden további változást ugyanilyen módon kell közölni.

10.   »Új számla«: olyan, Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynél vezetett, a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépésének napján vagy azt követően nyitott Pénzügyi számla, amely nem minősül a C. 9. b) pont szerinti kibővített értelemben vett Meglévő számlának.

11.   »Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla«: olyan Meglévő számla, amelynek Számlatulajdonosa egy vagy több magánszemély.

12.   »Magánszemély tulajdonában lévő új számla«: olyan Új számla, amelynek Számlatulajdonosa egy vagy több magánszemély.

13.   »Szervezet tulajdonában lévő meglévő számla«: olyan Meglévő számla, amelynek Számlatulajdonosa egy vagy több szervezet.

14.   »Alacsony egyenlegű számla«: olyan Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla, amelynek összesített egyenlege vagy értéke a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én nem haladja meg az 1 000 000 USD-t, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam, illetve Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget.

15.   »Magas egyenlegű számla«: olyan Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla, amelynek összesített egyenlege vagy értéke a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én vagy bármely azt követő év december 31-én meghaladja az 1 000 000 USD-t, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam, illetve Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget.

16.   »Szervezet tulajdonában lévő új számla«: olyan Új számla, amelynek Számlatulajdonosa egy vagy több szervezet.

17.   »Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számla«: a következő számlák valamelyike:

| a) | olyan nyugdíjszámla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:






  i. | az egyéni öregséginyugdíj-számlákra vonatkozó szabályok hatálya alá tartozik, vagy olyan elismert vagy szabályozott nyugdíjrendszer része, amelynek célja nyugdíj, illetve egyéb ellátások biztosítása (beleértve a rokkantsági és az özvegyi, illetve a haláleseti ellátást is); |
| --- | --- | --- |

a)

olyan nyugdíjszámla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:

i.

az egyéni öregséginyugdíj-számlákra vonatkozó szabályok hatálya alá tartozik, vagy olyan elismert vagy szabályozott nyugdíjrendszer része, amelynek célja nyugdíj, illetve egyéb ellátások biztosítása (beleértve a rokkantsági és az özvegyi, illetve a haláleseti ellátást is);

| ii. | a számlához adókedvezmény kapcsolódik (például a számlára történő befizetések, amelyek egyébként adókötelesek lennének, levonhatók a Számlatulajdonos bruttó jövedelméből vagy abba nem beszámítandók, vagy azok után alacsonyabb adókulccsal kell adózni, illetve a számlából származó befektetési jövedelem után halasztottan vagy alacsonyabb adókulccsal kell adózni); |
| --- | --- |

ii.

a számlához adókedvezmény kapcsolódik (például a számlára történő befizetések, amelyek egyébként adókötelesek lennének, levonhatók a Számlatulajdonos bruttó jövedelméből vagy abba nem beszámítandók, vagy azok után alacsonyabb adókulccsal kell adózni, illetve a számlából származó befektetési jövedelem után halasztottan vagy alacsonyabb adókulccsal kell adózni);

| iii. | a számlával összefüggésben az adóhatóság részére való adatszolgáltatási kötelezettség áll fenn; |
| --- | --- |

iii.

a számlával összefüggésben az adóhatóság részére való adatszolgáltatási kötelezettség áll fenn;

| iv. | a kifizetések feltétele meghatározott nyugdíjkorhatár elérése, rokkantság vagy haláleset, illetve az e meghatározott események bekövetkezését megelőzően történő kifizetésekre csökkentést kell alkalmazni; és |
| --- | --- |

iv.

a kifizetések feltétele meghatározott nyugdíjkorhatár elérése, rokkantság vagy haláleset, illetve az e meghatározott események bekövetkezését megelőzően történő kifizetésekre csökkentést kell alkalmazni; és

| v. | vagy i. az éves befizetések felső határa egy 50 000 USD, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam, illetve Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, vagy pedig ii. a teljes élettartam során teljesíthető összbefizetés felső határa 1 000 000 USD, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam, illetve Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat. |
| --- | --- |

v.

vagy i. az éves befizetések felső határa egy 50 000 USD, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam, illetve Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, vagy pedig ii. a teljes élettartam során teljesíthető összbefizetés felső határa 1 000 000 USD, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam, illetve Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat.

Azokat a Pénzügyi számlákat, amelyek egyébként megfelelnek a C. 17. a) pont v. alpontjában meghatározott követelményeknek, nem kell az említett követelményeknek nem megfelelőknek tekinteni pusztán azért, mert azokra vagyoni vagy pénzeszközök utalhatók át egy vagy több, a C. 17. a) vagy b) pont követelményeit teljesítő Pénzügyi számláról, illetve egy vagy több, a B. 5–7. pont bármelyikében foglalt követelményeket teljesítő nyugdíjalapból;

| b) | olyan számla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:






  i. | vagy a nyugdíj-előtakarékosságtól eltérő célú befektetési eszközökre vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozik, és valamely szabályozott értékpapírpiacon rendszeresen kereskednek vele, vagy pedig a nyugdíj-előtakarékosságtól eltérő célú megtakarítási eszközökre vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozik; |
| --- | --- | --- |

b)

olyan számla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:

i.

vagy a nyugdíj-előtakarékosságtól eltérő célú befektetési eszközökre vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozik, és valamely szabályozott értékpapírpiacon rendszeresen kereskednek vele, vagy pedig a nyugdíj-előtakarékosságtól eltérő célú megtakarítási eszközökre vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozik;

| ii. | a számlához adókedvezmény kapcsolódik (például a számlára történő befizetések, amelyek egyébként adókötelesek lennének, levonhatók a Számlatulajdonos bruttó jövedelméből vagy abba nem beszámítandók, vagy azok után alacsonyabb adókulccsal kell adózni, illetve a számlából származó befektetési jövedelem után halasztottan vagy alacsonyabb adókulccsal kell adózni); |
| --- | --- |

ii.

a számlához adókedvezmény kapcsolódik (például a számlára történő befizetések, amelyek egyébként adókötelesek lennének, levonhatók a Számlatulajdonos bruttó jövedelméből vagy abba nem beszámítandók, vagy azok után alacsonyabb adókulccsal kell adózni, illetve a számlából származó befektetési jövedelem után halasztottan vagy alacsonyabb adókulccsal kell adózni);

| iii. | a kifizetések feltétele a befektetési vagy megtakarítási számla céljához (például oktatási vagy egészségügyi juttatások nyújtásához) kapcsolódóan meghatározott kritériumok teljesülése, illetve az e kritériumok teljesülését megelőzően történő kifizetés esetén csökkentést kell alkalmazni; és |
| --- | --- |

iii.

a kifizetések feltétele a befektetési vagy megtakarítási számla céljához (például oktatási vagy egészségügyi juttatások nyújtásához) kapcsolódóan meghatározott kritériumok teljesülése, illetve az e kritériumok teljesülését megelőzően történő kifizetés esetén csökkentést kell alkalmazni; és

| iv. | az éves befizetések felső határa 50 000 USD, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam, illetve Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat alkalmazva. |
| --- | --- |

iv.

az éves befizetések felső határa 50 000 USD, illetve egy azzal egyenértékű, a tagállam, illetve Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat alkalmazva.

Azokat a Pénzügyi számlákat, amelyek egyébként megfelelnek a C. 17 b) pont iv. alpontjában meghatározott követelményeknek, nem kell az említett követelményeknek nem megfelelőknek tekinteni pusztán azért, mert azokra vagyoni vagy pénzeszközök utalhatók át egy vagy több, a C. 17. a) vagy b) pont követelményeit teljesítő Pénzügyi számláról, illetve egy vagy több, a B. 5–7. pont bármelyikében foglalt követelményeket teljesítő nyugdíjalapból;

| c) | olyan életbiztosítási szerződés, amelynek fedezeti időszaka véget ér, mielőtt a biztosított magánszemély betölti a 90. életévét, feltéve, hogy a szerződés megfelel az alábbi követelményeknek:






  i. | az idő előrehaladtával nem csökkenő, rendszeres biztosítási díj legalább évente fizetendő a szerződés fennállása alatt vagy addig, amíg a biztosított be nem tölti a 90. életévét, e két időtartam közül a rövidebbet figyelembe véve; |
| --- | --- | --- |

c)

olyan életbiztosítási szerződés, amelynek fedezeti időszaka véget ér, mielőtt a biztosított magánszemély betölti a 90. életévét, feltéve, hogy a szerződés megfelel az alábbi követelményeknek:

i.

az idő előrehaladtával nem csökkenő, rendszeres biztosítási díj legalább évente fizetendő a szerződés fennállása alatt vagy addig, amíg a biztosított be nem tölti a 90. életévét, e két időtartam közül a rövidebbet figyelembe véve;

| ii. | a szerződésnek nincs olyan szerződési értéke, amelyhez valamely személy hozzáférhet (kivét, hitel útján vagy más módon) a szerződés megszüntetése nélkül; |
| --- | --- |

ii.

a szerződésnek nincs olyan szerződési értéke, amelyhez valamely személy hozzáférhet (kivét, hitel útján vagy más módon) a szerződés megszüntetése nélkül;

| iii. | a szerződés felmondása vagy megszüntetése esetén fizetendő összeg (kivéve a halálesethez kapcsolódó ellátást) nem haladhatja meg a szerződés alapján fizetett biztosítási díjak összegét, levonva abból a szerződés fennállásának időszakára vagy időszakaira számított, elhalálozással, betegséggel és egyéb kiadásokkal kapcsolatos költségek összegét (függetlenül attól, hogy azok ténylegesen felmerültek-e) és a szerződés felmondása vagy megszüntetése előtt kifizetett bármely összeget; és |
| --- | --- |

iii.

a szerződés felmondása vagy megszüntetése esetén fizetendő összeg (kivéve a halálesethez kapcsolódó ellátást) nem haladhatja meg a szerződés alapján fizetett biztosítási díjak összegét, levonva abból a szerződés fennállásának időszakára vagy időszakaira számított, elhalálozással, betegséggel és egyéb kiadásokkal kapcsolatos költségek összegét (függetlenül attól, hogy azok ténylegesen felmerültek-e) és a szerződés felmondása vagy megszüntetése előtt kifizetett bármely összeget; és

| iv. | a szerződés átruházása esetén ahhoz új tulajdonosa nem ellenszolgáltatás fejében jutott; |
| --- | --- |

iv.

a szerződés átruházása esetén ahhoz új tulajdonosa nem ellenszolgáltatás fejében jutott;

| d) | kizárólag hagyatékhoz kapcsolódó számla, ha a számlával kapcsolatos dokumentáció tartalmazza az elhunyt végrendeletének vagy a halotti anyakönyvi kivonatának másolatát; |
| --- | --- |

d)

kizárólag hagyatékhoz kapcsolódó számla, ha a számlával kapcsolatos dokumentáció tartalmazza az elhunyt végrendeletének vagy a halotti anyakönyvi kivonatának másolatát;

| e) | a következők közül bármelyikkel összefüggésben létrehozott számla:






  i. | bírósági végzés vagy ítélet; |
| --- | --- | --- |

e)

a következők közül bármelyikkel összefüggésben létrehozott számla:

i.

bírósági végzés vagy ítélet;

| ii. | ingatlan vagy személyes vagyontárgy eladása, cseréje vagy bérbeadása, feltéve, hogy a számla megfelel az alábbi követelményeknek:






  — | a számlára kizárólag a következők kerülnek: olyan összegű foglaló, előleg vagy letét, amely elegendő az ügylethez közvetlenül kapcsolódó kötelezettség teljesítéséhez, vagy hasonló befizetés, illetve olyan Pénzügyi eszköz, amelyet az ingatlan vagy vagyontárgy eladásához, cseréjéhez vagy bérbeadásához kapcsolódóan helyeznek a számlára, |
| --- | --- | --- |

ii.

ingatlan vagy személyes vagyontárgy eladása, cseréje vagy bérbeadása, feltéve, hogy a számla megfelel az alábbi követelményeknek:

—

a számlára kizárólag a következők kerülnek: olyan összegű foglaló, előleg vagy letét, amely elegendő az ügylethez közvetlenül kapcsolódó kötelezettség teljesítéséhez, vagy hasonló befizetés, illetve olyan Pénzügyi eszköz, amelyet az ingatlan vagy vagyontárgy eladásához, cseréjéhez vagy bérbeadásához kapcsolódóan helyeznek a számlára,

| — | a számlát kizárólag azért hozták létre és arra használják, hogy biztosítsa a vásárlónak az ingatlan vagy vagyontárgy vételárának kifizetéséhez kapcsolódó kötelezettsége teljesítését, az eladó bármely függő kötelezettségének kifizetését, vagy a bérleti szerződésnek megfelelően a bérbeadott ingatlanhoz vagy vagyontárgyhoz kapcsolódó bármely kárból eredő kártérítési kötelezettségnek a bérbeadó vagy a bérlő általi teljesítését, |
| --- | --- |

—

a számlát kizárólag azért hozták létre és arra használják, hogy biztosítsa a vásárlónak az ingatlan vagy vagyontárgy vételárának kifizetéséhez kapcsolódó kötelezettsége teljesítését, az eladó bármely függő kötelezettségének kifizetését, vagy a bérleti szerződésnek megfelelően a bérbeadott ingatlanhoz vagy vagyontárgyhoz kapcsolódó bármely kárból eredő kártérítési kötelezettségnek a bérbeadó vagy a bérlő általi teljesítését,

| — | a számlán lévő eszközöket, ideértve az azokon keletkezett jövedelmet is, a vásárló, az eladó, a bérbeadó vagy a bérlő javára való kifizetésre vagy más módon való jóváírásra szánják (ideértve az említett személyek kötelezettségeinek teljesítését is), amikor az ingatlan vagy vagyontárgy eladására, cseréjére vagy a bérleti szerződés felmondására sor kerül, vagy amikor a bérleti szerződés megszűnik, |
| --- | --- |

—

a számlán lévő eszközöket, ideértve az azokon keletkezett jövedelmet is, a vásárló, az eladó, a bérbeadó vagy a bérlő javára való kifizetésre vagy más módon való jóváírásra szánják (ideértve az említett személyek kötelezettségeinek teljesítését is), amikor az ingatlan vagy vagyontárgy eladására, cseréjére vagy a bérleti szerződés felmondására sor kerül, vagy amikor a bérleti szerződés megszűnik,

| — | a számla nem tőkeáttételes kereskedési számla vagy hasonló számla, amelyet egy Pénzügyi eszköz eladásával vagy cseréjével kapcsolatban hoztak létre, és |
| --- | --- |

—

a számla nem tőkeáttételes kereskedési számla vagy hasonló számla, amelyet egy Pénzügyi eszköz eladásával vagy cseréjével kapcsolatban hoztak létre, és

| — | a számla nem kapcsolódik a C. 17. f) pontban leírtak szerinti számlához; |
| --- | --- |

—

a számla nem kapcsolódik a C. 17. f) pontban leírtak szerinti számlához;

| iii. | kizárólag az ingatlannal biztosított hitelt nyújtó Pénzügyi intézmény arra vonatkozó kötelezettsége, hogy a törlesztőrészlet egy részét tartalékolja azért, hogy megkönnyítse az ingatlanhoz kapcsolódó adók vagy biztosítás későbbiekben való kifizetését; |
| --- | --- |

iii.

kizárólag az ingatlannal biztosított hitelt nyújtó Pénzügyi intézmény arra vonatkozó kötelezettsége, hogy a törlesztőrészlet egy részét tartalékolja azért, hogy megkönnyítse az ingatlanhoz kapcsolódó adók vagy biztosítás későbbiekben való kifizetését;

| iv) | kizárólag a Pénzügyi intézmény arra vonatkozó kötelezettsége, hogy megkönnyítse az adók egy későbbi időpontban való kifizetését; |
| --- | --- |

iv)

kizárólag a Pénzügyi intézmény arra vonatkozó kötelezettsége, hogy megkönnyítse az adók egy későbbi időpontban való kifizetését;

| f) | olyan Betétszámla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:






  i. | a számlát kizárólag azért hozták létre, mert valamely ügyfél a hitelkártya vagy más rulírozó hitellehetőség esedékes egyenlegét meghaladó összegben teljesítette befizetési kötelezettségét, és a különbözetet nem térítik vissza azonnal az ügyfélnek; és |
| --- | --- | --- |

f)

olyan Betétszámla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:

i.

a számlát kizárólag azért hozták létre, mert valamely ügyfél a hitelkártya vagy más rulírozó hitellehetőség esedékes egyenlegét meghaladó összegben teljesítette befizetési kötelezettségét, és a különbözetet nem térítik vissza azonnal az ügyfélnek; és

| ii. | a Pénzügyi intézmény a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépésének napjától vagy korábbi időponttól kezdődően olyan üzletpolitikákat és eljárásokat alkalmaz, amelyekkel vagy megelőzhető, hogy az ügyfelek több mint 50 000 USD, illetve azzal egyenértékű, a tagállam, illetve Svájc nemzeti valutájában kifejezett összegű túlfizetést teljesítsenek, vagy biztosítható, hogy az említett összegnél nagyobb túlfizetést teljesítő ügyfelek 60 napon belül visszakapják a túlfizetett összeget, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott devizaátváltási szabályokat. Az esetleges túlfizetés összegének meghatározásakor a díjvitákból eredő pozitív egyenlegeket nem, az áruvisszaküldésből eredő pozitív egyenlegeket viszont figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

ii.

a Pénzügyi intézmény a 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépésének napjától vagy korábbi időponttól kezdődően olyan üzletpolitikákat és eljárásokat alkalmaz, amelyekkel vagy megelőzhető, hogy az ügyfelek több mint 50 000 USD, illetve azzal egyenértékű, a tagállam, illetve Svájc nemzeti valutájában kifejezett összegű túlfizetést teljesítsenek, vagy biztosítható, hogy az említett összegnél nagyobb túlfizetést teljesítő ügyfelek 60 napon belül visszakapják a túlfizetett összeget, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott devizaátváltási szabályokat. Az esetleges túlfizetés összegének meghatározásakor a díjvitákból eredő pozitív egyenlegeket nem, az áruvisszaküldésből eredő pozitív egyenlegeket viszont figyelembe kell venni;

| g) | minden egyéb olyan számla, amellyel összefüggésben csekély az adókijátszás kockázata, továbbá amely a C. 17. a)–f) pontokban ismertetett számlákéhoz alapvetően hasonló jellemzőkkel rendelkezik és a nemzeti jogban Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként van meghatározva, valamint amelyre – tagállami Szervezet esetében – vonatkoznak az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU irányelv 8. cikkének (7a) bekezdésében foglalt rendelkezések, és Svájcot értesítették róla, svájci Szervezet esetében pedig az Európai Bizottságot értesítették róla, feltéve, hogy az említett számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként való minősítése nem ellentétes ezen megállapodás céljaival. |
| --- | --- |

g)

minden egyéb olyan számla, amellyel összefüggésben csekély az adókijátszás kockázata, továbbá amely a C. 17. a)–f) pontokban ismertetett számlákéhoz alapvetően hasonló jellemzőkkel rendelkezik és a nemzeti jogban Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként van meghatározva, valamint amelyre – tagállami Szervezet esetében – vonatkoznak az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU irányelv 8. cikkének (7a) bekezdésében foglalt rendelkezések, és Svájcot értesítették róla, svájci Szervezet esetében pedig az Európai Bizottságot értesítették róla, feltéve, hogy az említett számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként való minősítése nem ellentétes ezen megállapodás céljaival.

| D. | Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla
  1.   »Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: olyan számla, amelynek tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, feltéve, hogy a számlát a II–VII. szakaszban meghatározott átvilágítási eljárások során Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették.
  2.   »Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy«: olyan, Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságbeli személy, aki/amely nem az alábbiak egyike: i. olyan vállalat, amelynek részvényeivel rendszeresen kereskednek egy vagy több szabályozott értékpapírpiacon; ii. bármely olyan vállalat, amely az i. alpontban meghatározott vállalat Kapcsolt szervezete; iii. Államigazgatási szerv; iv. Nemzetközi szervezet; v. Központi bank; vagy vi. Pénzügyi intézmény.
  3.   »Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságbeli személy«: olyan személy vagy Szervezet, aki vagy amely az adott Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adójogszabályai értelmében az adott joghatósággal rendelkező terület illetőségével rendelkezik, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezett. E rendelkezés alkalmazásában az olyan Szervezetet, például gazdasági társulást, korlátolt felelősségű gazdasági társulást vagy hasonló jogi konstrukciót, amely nem rendelkezik adóilletőséggel, úgy kell tekinteni, hogy annak a joghatósággal rendelkező területnek az illetőségével rendelkezik, amelyben a tényleges üzletvezetés helye található.
  4.   »Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság«: az I. szakaszban meghatározott adatszolgáltatási kötelezettséggel összefüggésben egy adott tagállam tekintetében Svájc, vagy Svájc tekintetében egy adott tagállam.
  5.   »Részt vevő joghatóság«: az egyes tagállamok, illetve Svájc vonatkozásában:






  a) | a Svájccal szembeni adatszolgáltatási kötelezettség tekintetében egy adott tagállam, vagy |
| --- | --- | --- |

D.

Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla

1.   »Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: olyan számla, amelynek tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, feltéve, hogy a számlát a II–VII. szakaszban meghatározott átvilágítási eljárások során Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették.

2.   »Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy«: olyan, Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságbeli személy, aki/amely nem az alábbiak egyike: i. olyan vállalat, amelynek részvényeivel rendszeresen kereskednek egy vagy több szabályozott értékpapírpiacon; ii. bármely olyan vállalat, amely az i. alpontban meghatározott vállalat Kapcsolt szervezete; iii. Államigazgatási szerv; iv. Nemzetközi szervezet; v. Központi bank; vagy vi. Pénzügyi intézmény.

3.   »Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságbeli személy«: olyan személy vagy Szervezet, aki vagy amely az adott Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adójogszabályai értelmében az adott joghatósággal rendelkező terület illetőségével rendelkezik, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezett. E rendelkezés alkalmazásában az olyan Szervezetet, például gazdasági társulást, korlátolt felelősségű gazdasági társulást vagy hasonló jogi konstrukciót, amely nem rendelkezik adóilletőséggel, úgy kell tekinteni, hogy annak a joghatósággal rendelkező területnek az illetőségével rendelkezik, amelyben a tényleges üzletvezetés helye található.

4.   »Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság«: az I. szakaszban meghatározott adatszolgáltatási kötelezettséggel összefüggésben egy adott tagállam tekintetében Svájc, vagy Svájc tekintetében egy adott tagállam.

5.   »Részt vevő joghatóság«: az egyes tagállamok, illetve Svájc vonatkozásában:

a)

a Svájccal szembeni adatszolgáltatási kötelezettség tekintetében egy adott tagállam, vagy

| b) | egy adott tagállammal szembeni adatszolgáltatási kötelezettség tekintetében Svájc, vagy |
| --- | --- |

b)

egy adott tagállammal szembeni adatszolgáltatási kötelezettség tekintetében Svájc, vagy

| c) | bármely más joghatósággal rendelkező terület, i. amellyel a szövegkörnyezettől függően az érintett tagállamnak vagy Svájcnak olyan hatályos megállapodása van, amelynek értelmében a másik joghatósággal rendelkező terület közli az I. szakaszban meghatározott adatokat, és ii. amely szerepel az érintett tagállam által közzétett és Svájccal közölt, illetve Svájc által közzétett és az Európai Bizottsággal közölt jegyzékben; |
| --- | --- |

c)

bármely más joghatósággal rendelkező terület, i. amellyel a szövegkörnyezettől függően az érintett tagállamnak vagy Svájcnak olyan hatályos megállapodása van, amelynek értelmében a másik joghatósággal rendelkező terület közli az I. szakaszban meghatározott adatokat, és ii. amely szerepel az érintett tagállam által közzétett és Svájccal közölt, illetve Svájc által közzétett és az Európai Bizottsággal közölt jegyzékben;

| d) | a tagállamok vonatkozásában bármely más joghatósággal rendelkező terület, i. amellyel az Európai Uniónak olyan hatályos megállapodása van, amelynek értelmében az említett másik joghatósággal rendelkező terület közli az I. szakaszban meghatározott adatokat, és ii. amely szerepel az Európai Bizottság által közzétett jegyzékben. |
| --- | --- |

d)

a tagállamok vonatkozásában bármely más joghatósággal rendelkező terület, i. amellyel az Európai Uniónak olyan hatályos megállapodása van, amelynek értelmében az említett másik joghatósággal rendelkező terület közli az I. szakaszban meghatározott adatokat, és ii. amely szerepel az Európai Bizottság által közzétett jegyzékben.

6.   »Ellenőrzést gyakorló személy«: olyan természetes személy, aki ellenőrzést gyakorol egy Szervezet felett. Vagyonkezelői alap esetében ez a fogalom a vagyonrendelő(ke)t, a vagyonkezelő(ke)t, a védnökö(ke)t (amennyiben van ilyen), a kedvezményezette(ke)t vagy a kedvezményezettek csoportját/csoportjait, illetve bármely más természetes személyt jelent, aki(k) vagy amely(ek) az alap felett a tényleges végső ellenőrzést gyakorolja/gyakorolják, vagyonkezelői alaptól eltérő jogi forma esetében pedig az egyenértékű vagy hasonló pozícióban lévő személyeket jelenti. Az »Ellenőrzést gyakorló személy« fogalmát a Pénzügyi Akció Munkacsoport ajánlásaival összhangban kell értelmezni.

7.   »Nem pénzügyi szervezet«: olyan Szervezet, amely nem Pénzügyi intézmény.

8.   »Passzív nem pénzügyi szervezet«: i. olyan Nem pénzügyi szervezet, amely nem Aktív nem pénzügyi szervezet; vagy ii. olyan, az A. 6. b) pontban meghatározott Befektetési szervezet, amely nem valamely Részt vevő joghatóság pénzügyi intézménye.

9.   »Aktív nem pénzügyi szervezet«: minden olyan Nem pénzügyi szervezet, amely teljesíti a következő feltételek bármelyikét:

| a) | az előző naptári évben vagy más megfelelő adatszolgáltatási időszakban a Nem pénzügyi szervezet bruttó jövedelmének kevesebb mint 50 %-a volt passzív jövedelem, és az előző naptári évben vagy más megfelelő adatszolgáltatási időszakban a Nem pénzügyi szervezet eszközeinek kevesebb mint 50 %-a állt olyan eszközökből, amelyek passzív bevételt termelnek, vagy azért tartják őket, hogy passzív bevételt termeljenek; |
| --- | --- |

a)

az előző naptári évben vagy más megfelelő adatszolgáltatási időszakban a Nem pénzügyi szervezet bruttó jövedelmének kevesebb mint 50 %-a volt passzív jövedelem, és az előző naptári évben vagy más megfelelő adatszolgáltatási időszakban a Nem pénzügyi szervezet eszközeinek kevesebb mint 50 %-a állt olyan eszközökből, amelyek passzív bevételt termelnek, vagy azért tartják őket, hogy passzív bevételt termeljenek;

| b) | a Nem pénzügyi szervezet részvényeivel rendszeresen kereskednek szabályozott értékpapír-piacon, vagy a Nem pénzügyi szervezet egy olyan Szervezet Kapcsolt szervezete, amelynek részvényeivel rendszeresen kereskednek szabályozott értékpapír-piacon; |
| --- | --- |

b)

a Nem pénzügyi szervezet részvényeivel rendszeresen kereskednek szabályozott értékpapír-piacon, vagy a Nem pénzügyi szervezet egy olyan Szervezet Kapcsolt szervezete, amelynek részvényeivel rendszeresen kereskednek szabályozott értékpapír-piacon;

| c) | a Nem pénzügyi szervezet Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet, Központi bank, vagy olyan Szervezet, amely teljes egészében az előbb említettek közül egy vagy több szervezet tulajdonában van; |
| --- | --- |

c)

a Nem pénzügyi szervezet Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet, Központi bank, vagy olyan Szervezet, amely teljes egészében az előbb említettek közül egy vagy több szervezet tulajdonában van;

| d) | a Nem pénzügyi szervezetnek lényegében minden tevékenysége egy vagy több olyan leányvállalat jegyzett tőkéjének (részben vagy egészben történő) birtoklásához vagy az ezek számára biztosított finanszírozáshoz és szolgáltatásnyújtáshoz köthető, amelyek a Pénzügyi intézmények tevékenységétől eltérő üzleti tevékenységet folytatnak, azzal a fenntartással, hogy a Szervezet nem tekinthető Aktív nem pénzügyi szervezetnek abban az esetben, ha a Szervezet befektetési alapként működik (vagy akként jelöli meg magát), ideértve például a magántőkealapot, a kockázatitőke-alapot, a hitelből történő kivásárlásra szakosodott alapot vagy bármely olyan befektetési eszközt, amelynek célja, hogy vállalatokat vásároljon fel vagy finanszírozzon, és ezáltal ezekben a vállalatokban – befektetési céllal – tőkeeszközök formájában részesedéssel rendelkezzen; |
| --- | --- |

d)

a Nem pénzügyi szervezetnek lényegében minden tevékenysége egy vagy több olyan leányvállalat jegyzett tőkéjének (részben vagy egészben történő) birtoklásához vagy az ezek számára biztosított finanszírozáshoz és szolgáltatásnyújtáshoz köthető, amelyek a Pénzügyi intézmények tevékenységétől eltérő üzleti tevékenységet folytatnak, azzal a fenntartással, hogy a Szervezet nem tekinthető Aktív nem pénzügyi szervezetnek abban az esetben, ha a Szervezet befektetési alapként működik (vagy akként jelöli meg magát), ideértve például a magántőkealapot, a kockázatitőke-alapot, a hitelből történő kivásárlásra szakosodott alapot vagy bármely olyan befektetési eszközt, amelynek célja, hogy vállalatokat vásároljon fel vagy finanszírozzon, és ezáltal ezekben a vállalatokban – befektetési céllal – tőkeeszközök formájában részesedéssel rendelkezzen;

| e) | a Nem pénzügyi szervezet még nem végez tevékenységet, és előzőleg sem működött, de tőkét fektet be eszközökbe valamely, a Pénzügyi intézményekétől eltérő tevékenység működtetése céljából, feltéve, hogy a Nem pénzügyi szervezet megalapítását követő 24 hónap elteltével az már nem teljesíti ezt a kritériumot; |
| --- | --- |

e)

a Nem pénzügyi szervezet még nem végez tevékenységet, és előzőleg sem működött, de tőkét fektet be eszközökbe valamely, a Pénzügyi intézményekétől eltérő tevékenység működtetése céljából, feltéve, hogy a Nem pénzügyi szervezet megalapítását követő 24 hónap elteltével az már nem teljesíti ezt a kritériumot;

| f) | a Nem pénzügyi szervezet az elmúlt öt évben nem volt Pénzügyi intézmény, és folyamatban van az eszközeinek a felszámolása vagy az átszervezése annak érdekében, hogy tevékenységét a Pénzügyi intézményekétől eltérő tevékenységként folytassa vagy indítsa újra; |
| --- | --- |

f)

a Nem pénzügyi szervezet az elmúlt öt évben nem volt Pénzügyi intézmény, és folyamatban van az eszközeinek a felszámolása vagy az átszervezése annak érdekében, hogy tevékenységét a Pénzügyi intézményekétől eltérő tevékenységként folytassa vagy indítsa újra;

| g) | a Nem pénzügyi szervezet elsősorban finanszírozási és fedezeti ügyleteket folytat olyan Kapcsolt szervezetekkel vagy azok részére, amelyek nem Pénzügyi intézmények, és nem biztosít finanszírozási vagy fedezeti szolgáltatást olyan Szervezetek részére, amelyek nem Kapcsolt szervezetek, feltéve, hogy az említett Kapcsolt szervezetek csoportja elsősorban a Pénzügyi intézmények tevékenységétől eltérő tevékenységet folytat; vagy |
| --- | --- |

g)

a Nem pénzügyi szervezet elsősorban finanszírozási és fedezeti ügyleteket folytat olyan Kapcsolt szervezetekkel vagy azok részére, amelyek nem Pénzügyi intézmények, és nem biztosít finanszírozási vagy fedezeti szolgáltatást olyan Szervezetek részére, amelyek nem Kapcsolt szervezetek, feltéve, hogy az említett Kapcsolt szervezetek csoportja elsősorban a Pénzügyi intézmények tevékenységétől eltérő tevékenységet folytat; vagy

| h) | a Nem pénzügyi szervezet megfelel az alábbi követelmények mindegyikének:






  i. | az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) kizárólag vallási, jótékonysági, tudományos, művészeti, kulturális, sport- vagy oktatási céllal hozták létre és működtetik, vagy az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) hozták létre és ott működtetik, és szakmai szervezet, ipari egyesület, kereskedelmi kamara, munkavállalói szervezet, mezőgazdasági vagy kertészeti szervezet, polgári szervezet vagy kizárólag a társadalmi jólét előmozdítása érdekében tevékenykedő szervezet; |
| --- | --- | --- |

h)

a Nem pénzügyi szervezet megfelel az alábbi követelmények mindegyikének:

i.

az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) kizárólag vallási, jótékonysági, tudományos, művészeti, kulturális, sport- vagy oktatási céllal hozták létre és működtetik, vagy az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) hozták létre és ott működtetik, és szakmai szervezet, ipari egyesület, kereskedelmi kamara, munkavállalói szervezet, mezőgazdasági vagy kertészeti szervezet, polgári szervezet vagy kizárólag a társadalmi jólét előmozdítása érdekében tevékenykedő szervezet;

| ii. | az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) mentes a jövedelemadó alól; |
| --- | --- |

ii.

az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) mentes a jövedelemadó alól;

| iii. | nincsenek olyan részvényesei vagy tagjai, akiknek vagy amelyeknek a szervezet jövedelmében vagy az eszközeiben tulajdonosi vagy kedvezményezetti érdekeltségük van; |
| --- | --- |

iii.

nincsenek olyan részvényesei vagy tagjai, akiknek vagy amelyeknek a szervezet jövedelmében vagy az eszközeiben tulajdonosi vagy kedvezményezetti érdekeltségük van;

| iv. | a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) hatályos jogszabályai vagy a Nem pénzügyi szervezet létesítő okirata nem teszi lehetővé, hogy a Nem pénzügyi szervezet bármilyen jövedelmét vagy eszközét valamely magánszemélynek vagy nem jótékonysági Szervezetnek juttassa vagy javára fordítsa, kivéve, ha erre a Nem pénzügyi szervezet által folytatott jótékonysági tevékenység keretében vagy a nyújtott szolgáltatásokért fizetett ésszerű ellentételezésként, vagy a Nem pénzügyi szervezet által vásárolt ingatlan valós piaci értékének megfelelő kifizetésként kerül sor; és |
| --- | --- |

iv.

a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) hatályos jogszabályai vagy a Nem pénzügyi szervezet létesítő okirata nem teszi lehetővé, hogy a Nem pénzügyi szervezet bármilyen jövedelmét vagy eszközét valamely magánszemélynek vagy nem jótékonysági Szervezetnek juttassa vagy javára fordítsa, kivéve, ha erre a Nem pénzügyi szervezet által folytatott jótékonysági tevékenység keretében vagy a nyújtott szolgáltatásokért fizetett ésszerű ellentételezésként, vagy a Nem pénzügyi szervezet által vásárolt ingatlan valós piaci értékének megfelelő kifizetésként kerül sor; és

| v. | a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) hatályos jogszabályai előírják vagy a Nem pénzügyi szervezet létesítő okirata előírja, hogy a Nem pénzügyi szervezet felszámolása vagy megszüntetése esetén annak teljes eszközállománya egy Államigazgatási szervet vagy más nonprofit szervezetet, vagy a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) kormányát vagy annak bármely politikai alegységét illeti meg. |
| --- | --- |

v.

a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) hatályos jogszabályai előírják vagy a Nem pénzügyi szervezet létesítő okirata előírja, hogy a Nem pénzügyi szervezet felszámolása vagy megszüntetése esetén annak teljes eszközállománya egy Államigazgatási szervet vagy más nonprofit szervezetet, vagy a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) kormányát vagy annak bármely politikai alegységét illeti meg.

| E. | Egyéb






  1. | »Számlatulajdonos«: az a személy, akit vagy amelyet a Pénzügyi intézmény az általa vezetett Pénzügyi számla tulajdonosaként tart nyilván vagy azonosított. E melléklet alkalmazásában nem kezelendő Számlatulajdonosként az a személy, aki vagy amely nem Pénzügyi intézmény, és aki vagy amely képviselőként, hivatalos gyámként, gondnokként, meghatalmazottként, aláírási joggal rendelkezőként, befektetési tanácsadóként vagy közvetítőként egy másik személy javára vagy részére Pénzügyi számlát tart fenn; ebben az esetben az említett másik személyt kell a számla tulajdonosának tekinteni. Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében a Számlatulajdonos az a személy, akinek vagy amelynek jogában áll felvenni a Visszavásárlási összeget, vagy megváltoztatni a szerződés kedvezményezettjét. Ha nincs olyan személy, akinek vagy amelynek jogában áll felvenni a Visszavásárlási összeget, vagy megváltoztatni a szerződés kedvezményezettjét, akkor az a személy minősül Számlatulajdonosnak, akit vagy amelyet a szerződésben szerződő félként neveztek meg, vagy aki/amely a szerződés értelmében jogosult a kifizetésre. A Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés lejáratakor minden olyan személyt, akit vagy amelyet a szerződés alapján kifizetés illet meg, Számlatulajdonosként kell kezelni. |
| --- | --- | --- |

E.

Egyéb

1.

»Számlatulajdonos«: az a személy, akit vagy amelyet a Pénzügyi intézmény az általa vezetett Pénzügyi számla tulajdonosaként tart nyilván vagy azonosított. E melléklet alkalmazásában nem kezelendő Számlatulajdonosként az a személy, aki vagy amely nem Pénzügyi intézmény, és aki vagy amely képviselőként, hivatalos gyámként, gondnokként, meghatalmazottként, aláírási joggal rendelkezőként, befektetési tanácsadóként vagy közvetítőként egy másik személy javára vagy részére Pénzügyi számlát tart fenn; ebben az esetben az említett másik személyt kell a számla tulajdonosának tekinteni. Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében a Számlatulajdonos az a személy, akinek vagy amelynek jogában áll felvenni a Visszavásárlási összeget, vagy megváltoztatni a szerződés kedvezményezettjét. Ha nincs olyan személy, akinek vagy amelynek jogában áll felvenni a Visszavásárlási összeget, vagy megváltoztatni a szerződés kedvezményezettjét, akkor az a személy minősül Számlatulajdonosnak, akit vagy amelyet a szerződésben szerződő félként neveztek meg, vagy aki/amely a szerződés értelmében jogosult a kifizetésre. A Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés lejáratakor minden olyan személyt, akit vagy amelyet a szerződés alapján kifizetés illet meg, Számlatulajdonosként kell kezelni.

| 2. | »Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások«: az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény azon átvilágítási eljárásai, amelyeket a rá vonatkozó, a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos vagy hasonló előírások értelmében végez. |
| --- | --- |

2.

»Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások«: az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény azon átvilágítási eljárásai, amelyeket a rá vonatkozó, a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos vagy hasonló előírások értelmében végez.

| 3. | »Szervezet«: jogi személy vagy valamilyen jogi konstrukció, például vállalat, gazdasági társulás, vagyonkezelői alap vagy alapítvány. |
| --- | --- |

3.

»Szervezet«: jogi személy vagy valamilyen jogi konstrukció, például vállalat, gazdasági társulás, vagyonkezelői alap vagy alapítvány.

| 4. | Egy Szervezet akkor tekintendő egy másik szervezet »Kapcsolt szervezetének« ha bármelyik Szervezet a másik Szervezet ellenőrzése alatt áll, vagy a két Szervezet közös ellenőrzés alatt áll. E rendelkezés alkalmazásában ellenőrzés a Szervezetben gyakorolt szavazati jogoknak és a szervezet értékének több mint 50 %-ával való közvetett vagy közvetlen rendelkezés. A tagállamoknak és Svájcnak lehetősége van egy Szervezetet egy másik szervezet »Kapcsolt szervezetének« tekinteni, ha a) bármelyik Szervezet a másik Szervezet ellenőrzése alatt áll; b) a két Szervezet közös ellenőrzés alatt áll; vagy c) a két Szervezet az A. 6. b) pontban meghatározott Befektetési szervezet, közös vezetésük van, és a közös vezetés eleget tesz a két Befektetési szervezet átvilágítási kötelezettségeinek. E rendelkezés alkalmazásában ellenőrzés a Szervezetben gyakorolt szavazati jogoknak és a szervezet értékének több mint 50 %-ával való közvetett vagy közvetlen rendelkezés.
  A 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtt a tagállamok közlik Svájccal, illetőleg Svájc közli az Európai Bizottsággal, hogy élt(ek)-e az ezen albekezdésben meghatározott lehetőséggel. A Bizottság összehangolhatja a tagállamok által Svájcnak szánt információ eljuttatását, és a Svájc által közölt információt köteles eljuttatni valamennyi tagállamnak. A szóban forgó lehetőség valamely tagállam vagy Svájc általi alkalmazására vonatkozóan bekövetkező minden további változást ugyanilyen módon kell közölni. |
| --- | --- |

4.

Egy Szervezet akkor tekintendő egy másik szervezet »Kapcsolt szervezetének« ha bármelyik Szervezet a másik Szervezet ellenőrzése alatt áll, vagy a két Szervezet közös ellenőrzés alatt áll. E rendelkezés alkalmazásában ellenőrzés a Szervezetben gyakorolt szavazati jogoknak és a szervezet értékének több mint 50 %-ával való közvetett vagy közvetlen rendelkezés. A tagállamoknak és Svájcnak lehetősége van egy Szervezetet egy másik szervezet »Kapcsolt szervezetének« tekinteni, ha a) bármelyik Szervezet a másik Szervezet ellenőrzése alatt áll; b) a két Szervezet közös ellenőrzés alatt áll; vagy c) a két Szervezet az A. 6. b) pontban meghatározott Befektetési szervezet, közös vezetésük van, és a közös vezetés eleget tesz a két Befektetési szervezet átvilágítási kötelezettségeinek. E rendelkezés alkalmazásában ellenőrzés a Szervezetben gyakorolt szavazati jogoknak és a szervezet értékének több mint 50 %-ával való közvetett vagy közvetlen rendelkezés.

A 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtt a tagállamok közlik Svájccal, illetőleg Svájc közli az Európai Bizottsággal, hogy élt(ek)-e az ezen albekezdésben meghatározott lehetőséggel. A Bizottság összehangolhatja a tagállamok által Svájcnak szánt információ eljuttatását, és a Svájc által közölt információt köteles eljuttatni valamennyi tagállamnak. A szóban forgó lehetőség valamely tagállam vagy Svájc általi alkalmazására vonatkozóan bekövetkező minden további változást ugyanilyen módon kell közölni.

| 5. | »Adóazonosító szám«: az adóalany azonosítására szolgáló szám (vagy ha ilyen nincs, akkor a funkcionális megfelelője). |
| --- | --- |

5.

»Adóazonosító szám«: az adóalany azonosítására szolgáló szám (vagy ha ilyen nincs, akkor a funkcionális megfelelője).

| 6. | »Bizonyító okirat«: a következők bármelyike:






  a) | az azon joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) erre felhatalmazott kormányzati szerve (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított illetőségigazolás, amelyben a kedvezményezett állítása szerint adóilletőséggel rendelkezik; |
| --- | --- | --- |

6.

»Bizonyító okirat«: a következők bármelyike:

a)

az azon joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) erre felhatalmazott kormányzati szerve (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított illetőségigazolás, amelyben a kedvezményezett állítása szerint adóilletőséggel rendelkezik;

| b) | magánszemély esetében bármely erre felhatalmazott kormányzati szerv (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított érvényes azonosító okmány, amely tartalmazza a magánszemély nevét, és jellemzően azonosítási célokat szolgál; |
| --- | --- |

b)

magánszemély esetében bármely erre felhatalmazott kormányzati szerv (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított érvényes azonosító okmány, amely tartalmazza a magánszemély nevét, és jellemzően azonosítási célokat szolgál;

| c) | Szervezet esetében bármilyen felhatalmazott állami szerv (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított hivatalos irat, amely tartalmazza a Szervezet nevét és vagy az azon a joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) lévő székhelyének a címét, ahol állítása szerint adóilletőséggel rendelkezik, vagy azon a joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) lévő székhelyének címét, amelyben a Szervezetet bejegyezték vagy alapították; |
| --- | --- |

c)

Szervezet esetében bármilyen felhatalmazott állami szerv (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított hivatalos irat, amely tartalmazza a Szervezet nevét és vagy az azon a joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) lévő székhelyének a címét, ahol állítása szerint adóilletőséggel rendelkezik, vagy azon a joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület) lévő székhelyének címét, amelyben a Szervezetet bejegyezték vagy alapították;

| d) | auditált pénzügyi kimutatás, harmadik személy által készített hiteljelentés, csődnyilvántartás vagy értékpapír-szabályozói jelentés. |
| --- | --- |

d)

auditált pénzügyi kimutatás, harmadik személy által készített hiteljelentés, csődnyilvántartás vagy értékpapír-szabályozói jelentés.

Szervezet tulajdonában lévő meglévő számla esetében a tagállamoknak és Svájcnak lehetősége van engedélyezni, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény Bizonyító okiratként használja fel a saját nyilvántartásaiban szereplő, a Számlatulajdonosra vonatkozó bármely olyan minősítést, amelyet egységes ágazati osztályozási rendszer alapján határoztak meg, és amelyet az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a szokásos üzleti gyakorlatával összhangban vett nyilvántartásba a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárásai céljából vagy más, jogszabályban előírt (adóügyi céloktól eltérő) célból, továbbá amelyet az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény azt megelőzően alkalmazott, hogy a Pénzügyi számlát Meglévő számlának minősítette, feltéve, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek nincs tudomása arról, vagy nincs oka azt feltételezni, hogy a minősítés nem helytálló vagy nem megbízható. Az »egységes ágazati osztályozási rendszer« olyan osztályozási rendszer, amelynek alkalmazásával a vállalkozásokat adóügyi céloktól eltérő egyéb célból üzlettípus szerint besorolják.

A 2015. május 27-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtt a tagállamok közlik Svájccal, illetőleg Svájc közli az Európai Bizottsággal, hogy élt(ek)-e az ezen albekezdésben meghatározott lehetőséggel. A Bizottság összehangolhatja a tagállamok által Svájcnak szánt információ eljuttatását, és a Svájc által közölt információt köteles eljuttatni valamennyi tagállamnak. A szóban forgó lehetőség valamely tagállam vagy Svájc általi alkalmazására vonatkozóan bekövetkező minden további változást ugyanilyen módon kell közölni.

IX. SZAKASZ

GYAKORLATI VÉGREHAJTÁS

A tagállamoknak és Svájcnak szabályokkal és közigazgatási eljárásokkal kell rendelkezniük a fent megállapított adatszolgáltatási és átvilágítási eljárások tényleges alkalmazásának és betartásának biztosításához, ideértve többek között az alábbiakat:

| 1. | olyan szabályok, amelyekkel megakadályozható, hogy a Pénzügyi intézmények, személyek vagy közvetítők az adatszolgáltatási és átvilágítási eljárások megkerülésére irányuló gyakorlatokat alkalmazzanak; |
| --- | --- |

1.

olyan szabályok, amelyekkel megakadályozható, hogy a Pénzügyi intézmények, személyek vagy közvetítők az adatszolgáltatási és átvilágítási eljárások megkerülésére irányuló gyakorlatokat alkalmazzanak;

| 2. | olyan szabályok, amelyek arra kötelezik az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményeket, hogy vezessenek nyilvántartást az adatszolgáltatási és átvilágítási eljárások során megtett lépésekről és minden alapul vett bizonyítékról, valamint megfelelő intézkedések ezen nyilvántartások rendelkezésre állásának biztosítására; |
| --- | --- |

2.

olyan szabályok, amelyek arra kötelezik az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményeket, hogy vezessenek nyilvántartást az adatszolgáltatási és átvilágítási eljárások során megtett lépésekről és minden alapul vett bizonyítékról, valamint megfelelő intézkedések ezen nyilvántartások rendelkezésre állásának biztosítására;

| 3. | közigazgatási eljárások annak ellenőrzésére, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények teljesítik-e az adatszolgáltatási és átvilágítási kötelezettségeiket; közigazgatási eljárások az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménnyel való kapcsolatfelvételre nem dokumentált számlák észlelése esetén; |
| --- | --- |

3.

közigazgatási eljárások annak ellenőrzésére, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények teljesítik-e az adatszolgáltatási és átvilágítási kötelezettségeiket; közigazgatási eljárások az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménnyel való kapcsolatfelvételre nem dokumentált számlák észlelése esetén;

| 4. | közigazgatási eljárások annak biztosítására, hogy a továbbiakban is csekély maradjon annak a kockázata, hogy a nemzeti jogban Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként, illetve Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként meghatározott Szervezeteket és számlákat adókijátszás céljára vegyék igénybe; és |
| --- | --- |

4.

közigazgatási eljárások annak biztosítására, hogy a továbbiakban is csekély maradjon annak a kockázata, hogy a nemzeti jogban Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként, illetve Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként meghatározott Szervezeteket és számlákat adókijátszás céljára vegyék igénybe; és

| 5. | meg nem felelés esetén alkalmazandó, az előírások betartását biztosító hatékony rendelkezések. |
| --- | --- |

5.

meg nem felelés esetén alkalmazandó, az előírások betartását biztosító hatékony rendelkezések.

II. MELLÉKLET

A pénzügyi számlák adataira vonatkozó kiegészítő adatszolgáltatási és átvilágítási szabályok

1.   A körülmények megváltozása

A »körülmények megváltozása« minden olyan változás, amelynek következtében egy adott személy minősítését érintő új információk merülnek fel, vagy amely bármely más módon ellentmondást eredményez egy adott személy minősítésével szemben. A körülmények megváltozásának tekintendők továbbá a Számlatulajdonos számlájával kapcsolatos új vagy megváltozott információk (többek között új számlatulajdonos megjelenése, a korábbi Számlatulajdonos helyébe új számlatulajdonos lépése vagy bármilyen más, a Számlatulajdonost érintő változás), illetve a vizsgált számlához kapcsolódó bármely számlát érintő új vagy megváltozott információk (alkalmazva az I. melléklet VII. szakaszának C. 1–3. pontjában meghatározott számlaösszesítési szabályokat), amennyiben az új vagy megváltozott információk befolyásolják a Számlatulajdonos minősítését.

Ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az I. melléklet III. szakaszának B. 1. pontjában meghatározott, a lakcímre vagy a székhely, illetve telephely címére irányuló vizsgálat eredményeit vette alapul, és a körülmények olyan változása következett be, amelynek következtében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tudomást szerez arról, vagy okkal feltételezheti, hogy az eredeti Bizonyító okirat (vagy más, azzal egyenértékű dokumentáció) hibás vagy nem megbízható, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek az adott naptári év vagy más megfelelő adatszolgáltatási időszak utolsó napjáig, vagy – amennyiben az későbbi időpont – a körülmények megváltozásának észlelésétől vagy az arról szóló értesítéstől számított 90 naptári napon belül be kell szereznie a Számlatulajdonos nyilatkozatát és az új Bizonyító okiratot a Számlatulajdonos adóügyi illetőségének meghatározásához. Ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az említett határidőig nem tudja beszerezni a Számlatulajdonos nyilatkozatát és az új Bizonyító okiratot, akkor az I. melléklet III. szakaszának B. 2–6. pontjában meghatározott, az adatállományban való elektronikus keresési eljárást kell alkalmaznia.

2.   A számlatulajdonos nyilatkozata Szervezet tulajdonában lévő új számlák esetében

Szervezet tulajdonában lévő új számlák esetében annak megállapítása céljából, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény kizárólag a Számlatulajdonos vagy az Ellenőrzést gyakorló személy nyilatkozatát veheti alapul.

3.   A Pénzügyi intézmény illetősége

Egy adott Pénzügyi intézmény akkor tekintendő valamely tagállamban, Svájcban vagy más Részt vevő joghatóságban »illetőséggel rendelkező«-nek, ha az említett tagállam, Svájc vagy más Részt vevő joghatóság joghatósága alá tartozik (azaz a Részt vevő joghatóság be tudja tartatni a Pénzügyi intézménnyel az adatszolgáltatási előírásokat). Általánosságban elmondható, hogy ha egy Pénzügyi intézmény adóügyi szempontból valamely tagállamban, Svájcban vagy más Részt vevő joghatóságban illetősséggel rendelkezik, akkor annak a tagállamnak, Svájcnak vagy más Részt vevő joghatóságnak a joghatósága alá tartozik, így tehát Tagállami pénzügyi intézménynek, Svájci pénzügyi intézménynek, illetve Részt vevő joghatóság pénzügyi intézményének tekintendő. Ha egy vagyonkezelői alap Pénzügyi intézmény (függetlenül attól, hogy egy adott tagállamban, Svájcban vagy más Részt vevő joghatóságban adóilletőséggel rendelkezik-e), abban az esetben kell úgy tekinteni, hogy a tagállam, Svájc, illetve más Részt vevő joghatóság joghatósága alá tartozik, ha egy vagy több vagyonkezelője a szóban forgó tagállamban, Svájcban, illetve más Részt vevő joghatóságban rendelkezik illetőséggel, kivéve, ha a vagyonkezelői alap az ezen megállapodás vagy a nemzetközi standardot végrehajtó más megállapodás értelmében szolgáltatandó, az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlákra vonatkozó valamennyi adatot egy másik Részt vevő joghatóságnak (akár valamely tagállam, Svájc vagy más Részt vevő joghatóság) szolgáltatja, mivel abban a másik Részt vevő joghatóságban rendelkezik adóilletőséggel. Ha azonban egy Pénzügyi intézmény (amely nem vagyonkezelői alap) nem rendelkezik adóügyi illetőséggel (például mert adózási szempontból átláthatónak tekinthető vagy olyan joghatósággal rendelkező területen található, amelyben nincsen jövedelemadó), akkor abban az esetben kell úgy tekinteni, hogy egy tagállam, Svájc, illetve más Részt vevő joghatóság joghatósága alá tartozik, tehát Tagállami pénzügyi intézmény, Svájci pénzügyi intézmény, illetve Részt vevő joghatóság pénzügyi intézmény, ha:

| a) | az említett tagállam, Svájc vagy más Részt vevő joghatóság jogszabályainak megfelelően alapították; |
| --- | --- |

a)

az említett tagállam, Svájc vagy más Részt vevő joghatóság jogszabályainak megfelelően alapították;

| b) | a vezetésének székhelye (ideértve a tényleges üzletvezetését) az említett tagállamban, Svájcban vagy más Részt vevő joghatóságban található; vagy |
| --- | --- |

b)

a vezetésének székhelye (ideértve a tényleges üzletvezetését) az említett tagállamban, Svájcban vagy más Részt vevő joghatóságban található; vagy

| c) | az említett tagállam, Svájc vagy más Részt vevő joghatóság pénzügyi felügyelete alá tartozik. |
| --- | --- |

c)

az említett tagállam, Svájc vagy más Részt vevő joghatóság pénzügyi felügyelete alá tartozik.

Ha egy Pénzügyi intézmény (amely nem vagyonkezelői alap) kettő vagy több Részt vevő joghatóságban (egy tagállamban, Svájcban vagy más Részt vevő joghatóságban) rendelkezik adóilletőséggel, akkor abban a Részt vevő joghatóságban kell teljesítenie az adatszolgáltatási és átvilágítási kötelezettségeit, amelyben a Pénzügyi számlá(ka)t vezeti.

4.   Számlavezetés

Általánosságban úgy tekintendő, hogy a számlát az alábbiak szerinti Pénzügyi intézmény vezeti:

| a) | letéti számla esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a számlán lévő eszközök letéti őrzését végzi (ideértve azt az esetet is, amikor a Pénzügyi intézmény a megbízó nevén tart eszközöket a Számlatulajdonos számára); |
| --- | --- |

a)

letéti számla esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a számlán lévő eszközök letéti őrzését végzi (ideértve azt az esetet is, amikor a Pénzügyi intézmény a megbízó nevén tart eszközöket a Számlatulajdonos számára);

| b) | betétszámla esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a számla tekintetében kifizetéseket köteles végezni (kivéve a Pénzügyi intézmény megbízottját, függetlenül attól, hogy maga a megbízott Pénzügyi intézmény-e); |
| --- | --- |

b)

betétszámla esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a számla tekintetében kifizetéseket köteles végezni (kivéve a Pénzügyi intézmény megbízottját, függetlenül attól, hogy maga a megbízott Pénzügyi intézmény-e);

| c) | pénzügyi intézményben fennálló sajáttőke-részesedés vagy Pénzügyi intézmény által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír esetében – amennyiben a részesedés vagy értékpapír Pénzügyi számlának tekintendő – maga a szóban forgó Pénzügyi intézmény; |
| --- | --- |

c)

pénzügyi intézményben fennálló sajáttőke-részesedés vagy Pénzügyi intézmény által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír esetében – amennyiben a részesedés vagy értékpapír Pénzügyi számlának tekintendő – maga a szóban forgó Pénzügyi intézmény;

| d) | visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a szerződés tekintetében a kifizetéseket köteles teljesíteni. |
| --- | --- |

d)

visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a szerződés tekintetében a kifizetéseket köteles teljesíteni.

5.   Passzív nem pénzügyi szervezetnek minősülő vagyonkezelői alapok

Az olyan Szervezetet, például gazdasági társulást, korlátolt felelősségű gazdasági társulást vagy hasonló jogi konstrukciót, amely nem rendelkezik adóügyi illetőséggel, az I. melléklet VIII. szakaszának D. 3. pontja értelmében úgy kell kezelni, mint azon joghatósággal rendelkező területen illetőséggel rendelkezőt, amelyben a tényleges üzletvezetés helye található. E rendelkezés alkalmazásában egy jogi személy vagy jogi konstrukció akkor tekintendő gazdasági társuláshoz vagy korlátolt felelősségű gazdasági társuláshoz »hasonlónak«, ha egy Adatszolgáltatásra kötelezett ország adóügyi jogszabályainak értelmében az adott Adatszolgáltatásra kötelezett országban nem tekintendő adóalanynak. A kétszeres adatszolgáltatás elkerülése érdekében azonban (tekintettel arra, hogy vagyonkezelői alapok esetében az Ellenőrzést gyakorló személy fogalma igen tágan értelmezhető) a Passzív nem pénzügyi szervezetnek minősülő vagyonkezelői alapok nem tekinthetők hasonló jogi konstrukciónak.

6.   A Szervezet székhelyének címe

Az I. melléklet VIII. szakaszának E. 6. c) pontjában előírt követelmények egyike szerint egy Szervezet hivatalos dokumentációjának tartalmaznia kell vagy a Szervezet abban a tagállamban, Svájcban vagy más joghatósággal rendelkező területen lévő székhelyének a címét, ahol a szervezet állítása szerint adóilletőséggel rendelkezik, vagy az abban a tagállamban, Svájcban vagy más joghatósággal rendelkező területen lévő székhelyének a címét, amelyben a Szervezetet bejegyezték vagy megalapították. A Szervezet székhelyének címe általánosságban az a hely, ahol a szervezet tényleges üzletvezetésének a helye található. Nem tekinthető a Szervezet székhelyének annak a Pénzügyi intézménynek a címe, amelynél a Szervezet számlát tart fenn, illetve a postafiók vagy a kizárólag levelezési célokat szolgáló cím, kivéve abban az esetben, ha ez a Szervezet által használt egyetlen cím, és a Szervezet létesítő okirataiban a Szervezet bejegyzett címeként jelenik meg. Nem tekinthető továbbá a Szervezet székhelyének az olyan cím, amelyre vonatkozóan »postán maradó küldemény« megbízás van érvényben.

III. MELLÉKLET

A szerződő felek hatáskörrel rendelkező hatóságainak jegyzéke

A megállapodás alkalmazásában a hatáskörrel rendelkező hatóságok a következők:

| a) | Svájcban: Le chef du Département fédéral des finances ou son représentant autorisé/Der Vorsteher oder die Vorsteherin des Eidgenössischen Finanzdepartements oder die zu seiner oder ihrer Vertretung bevollmächtigte Person/Il capo del Dipartimento federale delle finanze o la persona autorizzata a rappresentarlo; |
| --- | --- |

a)

Svájcban: Le chef du Département fédéral des finances ou son représentant autorisé/Der Vorsteher oder die Vorsteherin des Eidgenössischen Finanzdepartements oder die zu seiner oder ihrer Vertretung bevollmächtigte Person/Il capo del Dipartimento federale delle finanze o la persona autorizzata a rappresentarlo;

| b) | a Belga Királyságban: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

b)

a Belga Királyságban: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances vagy egy meghatalmazott képviselő;

| c) | a Bolgár Köztársaságban: Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

c)

a Bolgár Köztársaságban: Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите vagy egy meghatalmazott képviselő;

| d) | a Cseh Köztársaságban: Ministr financí vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

d)

a Cseh Köztársaságban: Ministr financí vagy egy meghatalmazott képviselő;

| e) | a Dán Királyságban: Skatteministeren vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

e)

a Dán Királyságban: Skatteministeren vagy egy meghatalmazott képviselő;

| f) | a Németországi Szövetségi Köztársaságban: Der Bundesminister der Finanzen vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

f)

a Németországi Szövetségi Köztársaságban: Der Bundesminister der Finanzen vagy egy meghatalmazott képviselő;

| g) | az Észt Köztársaságban: Rahandusminister vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

g)

az Észt Köztársaságban: Rahandusminister vagy egy meghatalmazott képviselő;

| h) | a Görög Köztársaságban: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

h)

a Görög Köztársaságban: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών vagy egy meghatalmazott képviselő;

| i) | a Spanyol Királyságban: El Ministro de Economía y Hacienda vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

i)

a Spanyol Királyságban: El Ministro de Economía y Hacienda vagy egy meghatalmazott képviselő;

| j) | a Francia Köztársaságban: Le Ministre chargé du budget vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

j)

a Francia Köztársaságban: Le Ministre chargé du budget vagy egy meghatalmazott képviselő;

| k) | a Horvát Köztársaságban: Ministar financija vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

k)

a Horvát Köztársaságban: Ministar financija vagy egy meghatalmazott képviselő;

| l) | Írországban: The Revenue Commissioners vagy azok meghatalmazott képviselője; |
| --- | --- |

l)

Írországban: The Revenue Commissioners vagy azok meghatalmazott képviselője;

| m) | az Olasz Köztársaságban: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

m)

az Olasz Köztársaságban: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali vagy egy meghatalmazott képviselő;

| n) | a Ciprusi Köztársaságban: Υπουργός Οικονομικών vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

n)

a Ciprusi Köztársaságban: Υπουργός Οικονομικών vagy egy meghatalmazott képviselő;

| o) | a Lett Köztársaságban: Finanšu ministrs vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

o)

a Lett Köztársaságban: Finanšu ministrs vagy egy meghatalmazott képviselő;

| p) | a Litván Köztársaságban: Finansų ministras vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

p)

a Litván Köztársaságban: Finansų ministras vagy egy meghatalmazott képviselő;

| q) | a Luxemburgi Nagyhercegségben: Le Ministre des Finances vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

q)

a Luxemburgi Nagyhercegségben: Le Ministre des Finances vagy egy meghatalmazott képviselő;

| r) | Magyarországon: A pénzügyminiszter vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

r)

Magyarországon: A pénzügyminiszter vagy egy meghatalmazott képviselő;

| s) | a Máltai Köztársaságban: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

s)

a Máltai Köztársaságban: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi vagy egy meghatalmazott képviselő;

| t) | a Holland Királyságban: De Minister van Financiën vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

t)

a Holland Királyságban: De Minister van Financiën vagy egy meghatalmazott képviselő;

| u) | az Osztrák Köztársaságban: Der Bundesminister für Finanzen vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

u)

az Osztrák Köztársaságban: Der Bundesminister für Finanzen vagy egy meghatalmazott képviselő;

| v) | a Lengyel Köztársaságban: Minister Finansów vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

v)

a Lengyel Köztársaságban: Minister Finansów vagy egy meghatalmazott képviselő;

| w) | a Portugál Köztársaságban: O Ministro das Finanças vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

w)

a Portugál Köztársaságban: O Ministro das Finanças vagy egy meghatalmazott képviselő;

| x) | Romániában: Președintele Agenției Naționale de Administrare Fiscală vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

x)

Romániában: Președintele Agenției Naționale de Administrare Fiscală vagy egy meghatalmazott képviselő;

| y) | a Szlovén Köztársaságban: Minister za finance vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

y)

a Szlovén Köztársaságban: Minister za finance vagy egy meghatalmazott képviselő;

| z) | a Szlovák Köztársaságban: Minister financií vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

z)

a Szlovák Köztársaságban: Minister financií vagy egy meghatalmazott képviselő;

| aa) | a Finn Köztársaságban: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

aa)

a Finn Köztársaságban: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet vagy egy meghatalmazott képviselő;

| ab) | a Svéd Királyságban: Chefen för Finansdepartementet vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

ab)

a Svéd Királyságban: Chefen för Finansdepartementet vagy egy meghatalmazott képviselő;

| ac) | Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában és azokon az európai területeken, amelyek külkapcsolataiért az Egyesült Királyság felelős: a Commissioners of Inland Revenue vagy azok meghatalmazott képviselője, valamint az a gibraltári hatáskörrel rendelkező hatóság, amelyet az Egyesült Királyság az Európai Unió tagállamainak és intézményeinek 2000. április 19-én megküldött értesítésben foglalt, a gibraltári hatóságoknak az EU és EK jogi eszközökkel és a vonatkozó megállapodásokkal kapcsolatos jogköréről elfogadott szabályozással összhangban kijelöl, amely értesítés egy példányát az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága megküldi Svájcnak, és amelyet e megállapodásra alkalmazni kell. |
| --- | --- |

ac)

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában és azokon az európai területeken, amelyek külkapcsolataiért az Egyesült Királyság felelős: a Commissioners of Inland Revenue vagy azok meghatalmazott képviselője, valamint az a gibraltári hatáskörrel rendelkező hatóság, amelyet az Egyesült Királyság az Európai Unió tagállamainak és intézményeinek 2000. április 19-én megküldött értesítésben foglalt, a gibraltári hatóságoknak az EU és EK jogi eszközökkel és a vonatkozó megállapodásokkal kapcsolatos jogköréről elfogadott szabályozással összhangban kijelöl, amely értesítés egy példányát az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága megküldi Svájcnak, és amelyet e megállapodásra alkalmazni kell.

2. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

1.   Ezt a módosító jegyzőkönyvet a Szerződő Feleknek belső eljárásaikkal összhangban meg kell erősíteniük vagy jóvá kell hagyniuk. A Szerződő Felek értesítik egymást ezen eljárások befejezéséről. A módosító jegyzőkönyv az végső értesítést követő január 1-jén lép hatályba.

2.   Az e módosító jegyzőkönyvben a megkeresésre történő információcsere tekintetében megállapított rendelkezések az olyan, megkeresésre történő információcserére alkalmazandók, amelyek esetében a megkeresésre a jegyzőkönyv hatálybalépésének napján vagy azt követően kerül sor, és az információk olyan pénzügyi évre vonatkoznak, amely a jegyzőkönyv hatálybalépése évének január 1-jén vagy azt követően kezdődik. Azt az esetet kivéve, ha a módosító jegyzőkönyvvel módosított 5. cikk alkalmazandó, a megállapodás 10. cikkének e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata továbbra is alkalmazandó.

3.   A módosító jegyzőkönyv hatálybalépése nem érinti a magánszemélyeknek a 9. cikk e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata szerinti kérelmeit.

4.   A megállapodás e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata alkalmazási időszakának végéig Svájc záróelszámolást készít, a tagállamok részére zárókifizetést teljesít, és a megállapodás 2. cikkének e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változatának megfelelően tájékoztatja a tagállamokat a területén letelepedett kifizetőktől kapott, a megállapodás e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változatának utolsó alkalmazási évére – illetőleg adott esetben egy korábbi évre – vonatkozó információkról.

3. cikk

A megállapodás a következő jegyzőkönyvvel egészül ki:

„Jegyzőkönyv az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a számlainformációknak a nemzetközi adóügyi megfelelés előmozdítását célzó automatikus cseréjéről szóló megállapodáshoz

Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között létrejött jelen módosító jegyzőkönyv aláírásának alkalmával a kellően felhatalmazott alulírottak megállapodtak az alábbi rendelkezésekben, melyek az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás szerves részét képezik:

| 1. | A felek egyetértenek abban, hogy az 5. cikk szerinti információcserére irányuló megkeresésre csak akkor kerülhet sor, ha a megkereső állam (akár valamely tagállam vagy Svájc) a saját adóügyi eljárásai alapján rendelkezésre álló valamennyi rendes információforrást kimerítette. |
| --- | --- |

1.

A felek egyetértenek abban, hogy az 5. cikk szerinti információcserére irányuló megkeresésre csak akkor kerülhet sor, ha a megkereső állam (akár valamely tagállam vagy Svájc) a saját adóügyi eljárásai alapján rendelkezésre álló valamennyi rendes információforrást kimerítette.

| 2. | A felek egyetértenek abban, hogy a megkereső állam (akár valamely tagállam vagy Svájc) Hatáskörrel rendelkező Hatósága az e megállapodás 5. cikke szerinti megkeresés alkalmával a megkeresett állam (Svájc, illetve az adott tagállam) Hatáskörrel rendelkező Hatóságának rendelkezésére bocsátja az alábbi információkat:






  i. | a vizsgálat vagy nyomozás alatt álló személy személyazonossága; |
| --- | --- | --- |

2.

A felek egyetértenek abban, hogy a megkereső állam (akár valamely tagállam vagy Svájc) Hatáskörrel rendelkező Hatósága az e megállapodás 5. cikke szerinti megkeresés alkalmával a megkeresett állam (Svájc, illetve az adott tagállam) Hatáskörrel rendelkező Hatóságának rendelkezésére bocsátja az alábbi információkat:

i.

a vizsgálat vagy nyomozás alatt álló személy személyazonossága;

| ii. | az időszak, amelyre a kért információ vonatkozik; |
| --- | --- |

ii.

az időszak, amelyre a kért információ vonatkozik;

| iii. | a kért információra vonatkozó nyilatkozat, ideértve az információ jellegét valamint azt, hogy a megkereső állam milyen formában kívánja megkapni az információt a megkeresett államtól; |
| --- | --- |

iii.

a kért információra vonatkozó nyilatkozat, ideértve az információ jellegét valamint azt, hogy a megkereső állam milyen formában kívánja megkapni az információt a megkeresett államtól;

| iv. | a kért információk adóügyi célja; |
| --- | --- |

iv.

a kért információk adóügyi célja;

| v. | amennyiben ismeretes, a kért adatoknak valószínűsíthetően a birtokában lévő személy(ek) neve és címe. |
| --- | --- |

v.

amennyiben ismeretes, a kért adatoknak valószínűsíthetően a birtokában lévő személy(ek) neve és címe.

| 3. | A felek egyetértenek abban, hogy az »előreláthatólag fontos« követelmény bevezetésének célja az, hogy az e megállapodás 5. cikke szerinti információcsere a lehető legszélesebb körű legyen, ugyanakkor egyértelművé tegye, hogy a tagállamok és Svájc nem végezhetnek önkényes adatgyűjtést (ún. »fishing expedition«), vagy nem kérhetnek információkat akkor, ha valószínűtlen, hogy a kért információk az adott adófizető adóügyei tekintetében lényegesek lennének. Jóllehet a 2. bekezdés olyan fontos eljárási követelményeket tartalmaz, melyek célja az önkényes adatgyűjtés megelőzése, a 2. bekezdés i–v. pontját nem szabad úgy értelmezni, hogy az meghiúsítsa a hatékony információcserét. Az »előreláthatólag fontos« követelménynek egy (névvel vagy másképp azonosított) adófizető vagy több (névvel vagy másképp azonosított) adófizető esetében is meg lehet felelni. |
| --- | --- |

3.

A felek egyetértenek abban, hogy az »előreláthatólag fontos« követelmény bevezetésének célja az, hogy az e megállapodás 5. cikke szerinti információcsere a lehető legszélesebb körű legyen, ugyanakkor egyértelművé tegye, hogy a tagállamok és Svájc nem végezhetnek önkényes adatgyűjtést (ún. »fishing expedition«), vagy nem kérhetnek információkat akkor, ha valószínűtlen, hogy a kért információk az adott adófizető adóügyei tekintetében lényegesek lennének. Jóllehet a 2. bekezdés olyan fontos eljárási követelményeket tartalmaz, melyek célja az önkényes adatgyűjtés megelőzése, a 2. bekezdés i–v. pontját nem szabad úgy értelmezni, hogy az meghiúsítsa a hatékony információcserét. Az »előreláthatólag fontos« követelménynek egy (névvel vagy másképp azonosított) adófizető vagy több (névvel vagy másképp azonosított) adófizető esetében is meg lehet felelni.

| 4. | A felek egyetértenek abban, hogy e megállapodás nem rendelkezik a spontán információcseréről. |
| --- | --- |

4.

A felek egyetértenek abban, hogy e megállapodás nem rendelkezik a spontán információcseréről.

| 5. | A felek egyetértenek abban, hogy az e megállapodás 5. cikke szerinti információcsere alkalmával az adófizetők jogaira vonatkozóan a megkeresett államban (akár valamely tagállam vagy Svájc) előírt közigazgatási eljárási szabályokat kell alkalmazni. A felek továbbá egyetértenek abban, hogy e rendelkezések célja tisztességes eljárást biztosítani az adófizetők számára, nem pedig megakadályozni vagy indokolatlanul hátráltatni az információcserét.” |
| --- | --- |

5.

A felek egyetértenek abban, hogy az e megállapodás 5. cikke szerinti információcsere alkalmával az adófizetők jogaira vonatkozóan a megkeresett államban (akár valamely tagállam vagy Svájc) előírt közigazgatási eljárási szabályokat kell alkalmazni. A felek továbbá egyetértenek abban, hogy e rendelkezések célja tisztességes eljárást biztosítani az adófizetők számára, nem pedig megakadályozni vagy indokolatlanul hátráltatni az információcserét.”

4. cikk

Nyelvek

E módosító jegyzőkönyv két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, amely nyelvi változatok mindegyike egyaránt hiteles.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott teljhatalmú meghatalmazottak e módosító jegyzőkönyvet alább kézjegyükkel látták el.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми май две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de mayo de dos mil quince.

V Bruselu dne dvacátého sedmého května dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende maj to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten Mai zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta maikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Μαΐου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of May in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept mai deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset sedmog svibnja dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette maggio duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divdesmit septītajā maijā.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gegužės dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év május havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Mejju tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste mei tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego maja roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de maio de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte mai două mii cincisprezece.

V Bruseli dvadsiateho siedmeho mája dvetisícpätnásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega maja leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde maj tjugohundrafemton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Za Švicarsku Konfederaciju

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā –

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Żvizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

Image

---

(1)  HL L 157., 2003.6.26., 38. o.

1

(2)  HL L 64., 2011.3.11., 1. o.

2

(3)  Svájc tekintetében a »korlátolt felelősségű társaság« kifejezés a következőket fedi le:

3

| — | société anonyme/Aktiengesellschaft/società anonima, |
| --- | --- |

—

société anonyme/Aktiengesellschaft/società anonima,

| — | société à responsabilité limitée/Gesellschaft mit beschränkter Haftung/società a responsabilità limitata, |
| --- | --- |

—

société à responsabilité limitée/Gesellschaft mit beschränkter Haftung/società a responsabilità limitata,

| — | société en commandite par actions/Kommanditaktiengesellschaft/società in accomandita per azioni. |
| --- | --- |

—

société en commandite par actions/Kommanditaktiengesellschaft/società in accomandita per azioni.

---

A SZERZŐDŐ FELEK NYILATKOZATAI:

A SZERZŐDŐ FELEK KÖZÖS NYILATKOZATA A MÓDOSÍTÓ JEGYZŐKÖNYV HATÁLYBALÉPÉSÉRŐL

A Szerződő Felek arra számítanak, hogy Svájcnak a nemzetközi megállapodások megkötésére vonatkozó alkotmányos követelményei és az Európai Unióban a nemzetközi megállapodások megkötésére vonatkozó jogi követelmények időben teljesülnek ahhoz, hogy a módosító jegyzőkönyv 2017. január 1-jén hatályba léphessen. Ennek érdekében a Szerződő Felek megtesznek minden hatalmukban álló intézkedést.

A SZERZŐDŐ FELEK KÖZÖS NYILATKOZATA A MEGÁLLAPODÁSRÓL ÉS A MELLÉKLETEKRŐL

A Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy a megállapodás és a mellékletek végrehajtása során – az egységes alkalmazás érdekében – a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal kötendő OECD-mintamegállapodáshoz és a közös adatszolgáltatási standardhoz fűzött megjegyzéseket kell hivatkozásként vagy értelmezés céljára felhasználni.

A SZERZŐDŐ FELEK KÖZÖS NYILATKOZATA A MEGÁLLAPODÁS 5. CIKKÉRŐL

A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a megkeresésre történő információcserére vonatkozó 5. cikk végrehajtása során a jövedelem és a vagyon adóztatásáról szóló OECD-modellegyezmény 26. cikkéhez fűzött megjegyzést kell értelmezés céljára felhasználni.

A SZERZŐDŐ FELEK KÖZÖS NYILATKOZATA A MEGÁLLAPODÁS I. MELLÉKLETE III. SZAKASZÁNAK A. PONTJÁRÓL

A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy megvizsgálják az I. melléklet III. szakasza A. pontjának gyakorlati jelentőségét, amely pont úgy rendelkezik, hogy meglévő Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződések és Járadékbiztosítási szerződések esetében nem kötelező az ellenőrzés, azonosítás vagy adatszolgáltatás, feltéve, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény jogszerűen nem értékesíthet ilyen szerződést valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkező személynek.

A Szerződő Felek közös értelmezése szerint az I. melléklet III. szakasza A. pontjának alkalmazásában csak akkor tekinthető úgy, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény jogszerűen nem értékesíthet Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződést és Járadékbiztosítási szerződést valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkező személynek, ha a Részt vevő joghatóság (valamely tagállam vagy Svájc) adóilletőségével rendelkező Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményekre vonatkozó európai uniós és tagállami, illetve svájci jog nemcsak azt mondja ki, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság (akár Svájc, illetve valamely tagállam) területén jogszerűen nem értékesíthet visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződést vagy Járadékbiztosítási szerződést, hanem azt is, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az adott Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkező személyeknek jogszerűen nem értékesíthet Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződést és Járadékbiztosítási szerződést.

Ezért a tagállamok értesítik az Európai Bizottságot, az pedig Svájcot, ha a svájci Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények az Európai Unió joga vagy az adott tagállam joga alapján – függetlenül attól, hogy azokat hol véglegesítik – nem értékesíthetnek ilyen szerződéseket az adott tagállamban illetőséggel rendelkező személyeknek. Ugyanígy Svájc értesíti az Európai Bizottságot, az pedig a tagállamokat, ha egy vagy több tagállam Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményei a svájci jog alapján – függetlenül attól, hogy azokat hol véglegesítik -nem értékesíthetnek ilyen szerződéseket svájci illetőségű személyeknek. Az említett értesítéseket – a módosító jegyzőkönyv hatálybalépésekor előálló jogi helyzetre való tekintettel – a jegyzőkönyv hatálybalépése előtt meg kell küldeni. Ilyen értesítés hiányában úgy kell tekinteni, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett ország joga alapján az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények bizonyos körülmények fennállása esetén jogszerűen értékesíthetnek Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződést vagy Járadékbiztosítási szerződést az adott Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkező személyeknek. Amennyiben azon joghatóság joga, amely alá az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tartozik, ugyancsak nem akadályozza meg, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények jogszerűen Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződést és Járadékbiztosítási szerződést értékesítsenek az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkező személyeknek, akkor az adott Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményekre és szerződésekre az I. melléklet III. szakaszának A. pontja nem alkalmazható.

SVÁJC NYILATKOZATA A MEGÁLLAPODÁS 5. CIKKÉRŐL

A svájci küldöttség közölte az Európai Bizottsággal, hogy tartózkodik a jogszerűtlenül megszerzett adatokon alapuló megkeresésre történő információcserétől. Az Európai Bizottság tudomásul vette Svájc álláspontját.

---

RENDELETEK

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/50 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/50

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2401 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. október 2.)

az európai politikai pártok és alapítványok nyilvántartásának tartalmáról és működéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló, 2014. október 22-i 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére, valamint 8. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet előírja az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóságnak (a továbbiakban: a Hatóság) az európai politikai pártok és alapítványok nyilvántartásának létrehozását és vezetését. |
| --- | --- |

(1)

Az 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet előírja az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóságnak (a továbbiakban: a Hatóság) az európai politikai pártok és alapítványok nyilvántartásának létrehozását és vezetését.

| (2) | A nyilvántartás az európai politikai pártként vagy európai politikai alapítványként való bejegyzés iránti kérelmekkel benyújtott adatok, részletek és dokumentumok, valamint minden ezt követően e rendeletnek megfelelően az európai politikai pártok vagy európai politikai alapítványok által benyújtott adatok, részletek és dokumentumok tára. |
| --- | --- |

(2)

A nyilvántartás az európai politikai pártként vagy európai politikai alapítványként való bejegyzés iránti kérelmekkel benyújtott adatok, részletek és dokumentumok, valamint minden ezt követően e rendeletnek megfelelően az európai politikai pártok vagy európai politikai alapítványok által benyújtott adatok, részletek és dokumentumok tára.

| (3) | A Hatóságnak meg kell kapnia a nyilvántartással kapcsolatos feladatai teljes körű ellátásához szükséges információkat és bizonylatokat. |
| --- | --- |

(3)

A Hatóságnak meg kell kapnia a nyilvántartással kapcsolatos feladatai teljes körű ellátásához szükséges információkat és bizonylatokat.

| (4) | A nyilvántartás közszolgáltatást nyújt az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a jogbiztonság jegyében. Ezen okból a Hatóságnak úgy kell működtetnie a nyilvántartást, hogy megfelelő hozzáférést biztosítson a benne foglalt információkhoz, valamint hitelesítse azokat, és egyidejűleg tiszteletben tartsa az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 33. cikke értelmében fennálló, a személyes adatok védelmére vonatkozó kötelezettségeit, ideértve a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 45. cikkében meghatározott adatkezelői szerepét. |
| --- | --- |

(4)

A nyilvántartás közszolgáltatást nyújt az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a jogbiztonság jegyében. Ezen okból a Hatóságnak úgy kell működtetnie a nyilvántartást, hogy megfelelő hozzáférést biztosítson a benne foglalt információkhoz, valamint hitelesítse azokat, és egyidejűleg tiszteletben tartsa az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 33. cikke értelmében fennálló, a személyes adatok védelmére vonatkozó kötelezettségeit, ideértve a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 45. cikkében meghatározott adatkezelői szerepét.

| (5) | A Hatóságnak szabványosított formátumú nyilvántartási kivonatot kell biztosítani, amely a Bizottság által az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 7. cikke (3) bekezdésének értelmében elfogadott végrehajtási rendeletben meghatározott információkat tartalmazza. |
| --- | --- |

(5)

A Hatóságnak szabványosított formátumú nyilvántartási kivonatot kell biztosítani, amely a Bizottság által az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 7. cikke (3) bekezdésének értelmében elfogadott végrehajtási rendeletben meghatározott információkat tartalmazza.

| (6) | A működési módozatokat – amelyeknek arányosnak kell maradniuk – a Hatóság fogja meghatározni. |
| --- | --- |

(6)

A működési módozatokat – amelyeknek arányosnak kell maradniuk – a Hatóság fogja meghatározni.

| (7) | A nyilvántartásnak el kell térnie az Európai Parlament által az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 32. cikkének megfelelően felállított honlaptól, ugyanakkor egyes, a nyilvántartásban tárolt dokumentumokat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni ezen a honlapon, |
| --- | --- |

(7)

A nyilvántartásnak el kell térnie az Európai Parlament által az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 32. cikkének megfelelően felállított honlaptól, ugyanakkor egyes, a nyilvántartásban tárolt dokumentumokat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni ezen a honlapon,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A nyilvántartás tartalma

(1)   Az európai politikai pártokkal és az európai politikai alapítványokkal kapcsolatosan a nyilvántartásnak a következő dokumentumokat és adott esetben ezek frissítéseit kell tartalmaznia:

| a) | az alapszabályokat, ideértve azoknak az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 4. és 5. cikke által előírt valamennyi elemét és ezek bármely módosítását; |
| --- | --- |

a)

az alapszabályokat, ideértve azoknak az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 4. és 5. cikke által előírt valamennyi elemét és ezek bármely módosítását;

| b) | az 1141/2014/EU, Euratom rendelethez mellékelt, kitöltött és aláírt szabványnyilatkozatot; |
| --- | --- |

b)

az 1141/2014/EU, Euratom rendelethez mellékelt, kitöltött és aláírt szabványnyilatkozatot;

| c) | amennyiben szükséges, az alapszabályokon túl az európai politikai párt és – amennyiben létezik – a hozzá kapcsolódó alapítvány pénzügyi, igazgatási és irányítási struktúrájának részletes leírását, a két szervezet közötti egyértelmű különállás feltüntetésével; |
| --- | --- |

c)

amennyiben szükséges, az alapszabályokon túl az európai politikai párt és – amennyiben létezik – a hozzá kapcsolódó alapítvány pénzügyi, igazgatási és irányítási struktúrájának részletes leírását, a két szervezet közötti egyértelmű különállás feltüntetésével;

| d) | amennyiben a kérelmező székhelye szerinti tagállam előírja, nyilatkozatot, amely igazolja, hogy a kérelmező eleget tett a kérelmezéshez szükséges valamennyi alkalmazandó nemzeti követelménynek, és hogy alapszabálya megfelel a nemzeti jog minden vonatkozó előírásának; |
| --- | --- |

d)

amennyiben a kérelmező székhelye szerinti tagállam előírja, nyilatkozatot, amely igazolja, hogy a kérelmező eleget tett a kérelmezéshez szükséges valamennyi alkalmazandó nemzeti követelménynek, és hogy alapszabálya megfelel a nemzeti jog minden vonatkozó előírásának;

| e) | bármely, a tagállami hatóságoktól származó dokumentum vagy levelezés, amely az e cikk alá tartozó dokumentumokhoz vagy információhoz kapcsolódik; |
| --- | --- |

e)

bármely, a tagállami hatóságoktól származó dokumentum vagy levelezés, amely az e cikk alá tartozó dokumentumokhoz vagy információhoz kapcsolódik;

(2)   Az európai politikai pártokkal kapcsolatosan a nyilvántartásnak az (1) bekezdésben hivatkozott dokumentumokon túlmenően a következő dokumentumokat kell tartalmaznia:

| a) | az európai politikai pártként történő nyilvántartásba vétel iránti kérelem, amelyet a kérelmező szervezet elnöke vagy vezetője aláírt; |
| --- | --- |

a)

az európai politikai pártként történő nyilvántartásba vétel iránti kérelem, amelyet a kérelmező szervezet elnöke vagy vezetője aláírt;

| b) | a nyilvántartásba vétel iránti kérelem előtti legutóbbi európai parlamenti választásokon elért hivatalos eredmények másolata, és az európai politikai párt nyilvántartásba vételét követően minden európai parlamenti választást követően az elért hivatalos eredmények másolata; |
| --- | --- |

b)

a nyilvántartásba vétel iránti kérelem előtti legutóbbi európai parlamenti választásokon elért hivatalos eredmények másolata, és az európai politikai párt nyilvántartásba vételét követően minden európai parlamenti választást követően az elért hivatalos eredmények másolata;

| c) | természetes személyekből álló európai politikai párt esetében legalább hét, különböző tagállamból származó személy által aláírt nyilatkozat, akik az Európai Parlamentben, nemzeti vagy regionális parlamentekben vagy közgyűlésekben választás útján szerzett mandátummal rendelkeznek, megerősítve az érintett európai politikai pártban tervezett tagságukat; az európai parlamenti, nemzeti vagy regionális választások eredményének, vagy a tagságban bekövetkezett változásoknak, esetleg mindkettő következtében létrejött változások; |
| --- | --- |

c)

természetes személyekből álló európai politikai párt esetében legalább hét, különböző tagállamból származó személy által aláírt nyilatkozat, akik az Európai Parlamentben, nemzeti vagy regionális parlamentekben vagy közgyűlésekben választás útján szerzett mandátummal rendelkeznek, megerősítve az érintett európai politikai pártban tervezett tagságukat; az európai parlamenti, nemzeti vagy regionális választások eredményének, vagy a tagságban bekövetkezett változásoknak, esetleg mindkettő következtében létrejött változások;

| d) | abban az esetben, ha a kérelmező egy olyan politikai párt, amely még nem vett részt az európai parlamenti választásokon, írásbeli nyilatkozat arra vonatkozóan, hogy nyilvánosan kifejezte a következő európai parlamenti választásokon való részvételre irányuló szándékát, a hozzá kapcsolódó nemzeti vagy regionális politikai pártok (vagy mindkettő) feltüntetésével, valamint a választásokon való jelöltállítás szándékával; |
| --- | --- |

d)

abban az esetben, ha a kérelmező egy olyan politikai párt, amely még nem vett részt az európai parlamenti választásokon, írásbeli nyilatkozat arra vonatkozóan, hogy nyilvánosan kifejezte a következő európai parlamenti választásokon való részvételre irányuló szándékát, a hozzá kapcsolódó nemzeti vagy regionális politikai pártok (vagy mindkettő) feltüntetésével, valamint a választásokon való jelöltállítás szándékával;

| e) | a jelenlegi tagpártok listája, az alapszabályhoz mellékelten, minden egyes tagpárt esetében feltüntetve annak nevét, rövidítését, a tagság típusát és azt a tagállamot, ahol alapították; |
| --- | --- |

e)

a jelenlegi tagpártok listája, az alapszabályhoz mellékelten, minden egyes tagpárt esetében feltüntetve annak nevét, rövidítését, a tagság típusát és azt a tagállamot, ahol alapították;

(3)   Az európai politikai alapítványokkal kapcsolatosan a nyilvántartásnak az (1) bekezdésben hivatkozott dokumentumokon túlmenően a következő dokumentumokat kell tartalmaznia:

| a) | az európai politikai alapítványként történő nyilvántartásba vétel iránti kérelem, amelyet a kérelmező szervezet elnöke vagy vezetője, valamint azon európai politikai párt elnöke vagy vezetője aláírt, amelyhez a kérelmező politikai alapítvány kapcsolódik; |
| --- | --- |

a)

az európai politikai alapítványként történő nyilvántartásba vétel iránti kérelem, amelyet a kérelmező szervezet elnöke vagy vezetője, valamint azon európai politikai párt elnöke vagy vezetője aláírt, amelyhez a kérelmező politikai alapítvány kapcsolódik;

| b) | az irányító testület tagjainak névsora, az egyes tagok nemzetiségének feltüntetésével; |
| --- | --- |

b)

az irányító testület tagjainak névsora, az egyes tagok nemzetiségének feltüntetésével;

| c) | a tagszervezetek jelenlegi listája, minden egyes tagszervezet esetében feltüntetve annak teljes nevét, rövidítését, a tagság típusát és azt a tagállamot, ahol alapították. |
| --- | --- |

c)

a tagszervezetek jelenlegi listája, minden egyes tagszervezet esetében feltüntetve annak teljes nevét, rövidítését, a tagság típusát és azt a tagállamot, ahol alapították.

(4)   A nyilvántartásban a következő, minden nyilvántartásba vett európai politikai pártra és európai szintű politikai alapítványra vonatkozó információkat kell naprakészen tartani:

| a) | a szervezet típusa (európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány); |
| --- | --- |

a)

a szervezet típusa (európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány);

| b) | a Hatóság által az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok nyilvántartására vonatkozó nyilvántartási számok rendszeréről és a kiállított szabványosított formátumú nyilvántartási kivonatokról szóló bizottsági végrehajtási rendelettel összhangban kiosztott nyilvántartási szám; |
| --- | --- |

b)

a Hatóság által az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok nyilvántartására vonatkozó nyilvántartási számok rendszeréről és a kiállított szabványosított formátumú nyilvántartási kivonatokról szóló bizottsági végrehajtási rendelettel összhangban kiosztott nyilvántartási szám;

| c) | a teljes név, a rövidítés és a logó; |
| --- | --- |

c)

a teljes név, a rövidítés és a logó;

| d) | a tagállam, ahol az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány székhelye található; |
| --- | --- |

d)

a tagállam, ahol az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány székhelye található;

| e) | ha a tagállam, ahol a székhely található, párhuzamos nyilvántartást vezet, az illetékes nyilvántartó hatóság neve, címe és (ha van) honlapja; |
| --- | --- |

e)

ha a tagállam, ahol a székhely található, párhuzamos nyilvántartást vezet, az illetékes nyilvántartó hatóság neve, címe és (ha van) honlapja;

| f) | a székhely címe és (amennyiben az eltérő) a levelezési cím, e-mail cím és (ha van) honlap; |
| --- | --- |

f)

a székhely címe és (amennyiben az eltérő) a levelezési cím, e-mail cím és (ha van) honlap;

| g) | az európai politikai pártként vagy európai politikai alapítványként történő nyilvántartásba vétel dátuma, és (adott esetben) a nyilvántartásból való törlés dátuma; |
| --- | --- |

g)

az európai politikai pártként vagy európai politikai alapítványként történő nyilvántartásba vétel dátuma, és (adott esetben) a nyilvántartásból való törlés dátuma;

| h) | ha egy európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány egy tagállami nyilvántartásba vett szervezetből alakult át, e szervezet teljes neve és jogi státusa, ideértve bármely nyilvántartási számot; |
| --- | --- |

h)

ha egy európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány egy tagállami nyilvántartásba vett szervezetből alakult át, e szervezet teljes neve és jogi státusa, ideértve bármely nyilvántartási számot;

| i) | az alapszabályok elfogadásának és bármely módosításának dátuma; |
| --- | --- |

i)

az alapszabályok elfogadásának és bármely módosításának dátuma;

| j) | az európai politikai párt vagy tagpárt azon tagjainak száma (adott esetben), akik európai parlamenti képviselők; |
| --- | --- |

j)

az európai politikai párt vagy tagpárt azon tagjainak száma (adott esetben), akik európai parlamenti képviselők;

| k) | az európai politikai párt kapcsolódó európai politikai alapítványának neve és nyilvántartási száma (ha van ilyen); |
| --- | --- |

k)

az európai politikai párt kapcsolódó európai politikai alapítványának neve és nyilvántartási száma (ha van ilyen);

| l) | az európai politikai alapítványok esetében a kapcsolódó európai politikai párt neve és nyilvántartási száma; |
| --- | --- |

l)

az európai politikai alapítványok esetében a kapcsolódó európai politikai párt neve és nyilvántartási száma;

| m) | az adminisztratív, pénzügyi és jogi képviseleti hatáskörrel felruházott szervezetek tagjai vagy ilyen pozíciót betöltő személyek személyazonossága, ideértve a nevet, a születési időt, a nemzetiséget és a lakóhelyet, arra vonatkozó beosztásuk és hatáskörük egyértelmű feltüntetésével, hogy egyénileg vagy együttesen harmadik felekkel szemben a szervezet nevében kötelezettségeket vállalhatnak-e, illetve a szervezet képviseletét jogi eljárásokban elláthatják-e. |
| --- | --- |

m)

az adminisztratív, pénzügyi és jogi képviseleti hatáskörrel felruházott szervezetek tagjai vagy ilyen pozíciót betöltő személyek személyazonossága, ideértve a nevet, a születési időt, a nemzetiséget és a lakóhelyet, arra vonatkozó beosztásuk és hatáskörük egyértelmű feltüntetésével, hogy egyénileg vagy együttesen harmadik felekkel szemben a szervezet nevében kötelezettségeket vállalhatnak-e, illetve a szervezet képviseletét jogi eljárásokban elláthatják-e.

(5)   A nyilvántartásban az (1)–(4) bekezdésben szereplő valamennyi dokumentumot és információt határozatlan ideig kell tárolni.

2. cikk

Kiegészítő információk és bizonylatok

A nyilvántartásba vételt kérelmezők és a nyilvántartásba vett európai politikai pártok és európai politikai alapítványok az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 8. cikke (2) bekezdésében előírtakon túl az 1. cikkben szereplő dokumentumokat és információkat, valamint ezek bármely frissítéseit is kötelesek benyújtani a Hatósághoz.

A Hatóság felkérheti az európai politikai pártokat és az európai politikai alapítványokat a megadott hiányos vagy elavult dokumentumok és információk helyesbítésére.

3. cikk

A nyilvántartás által nyújtott szolgáltatások

(1)   A Hatóság a nyilvántartásból szabványosított formátumú kivonatokat állít ki. A Hatóság nyilvántartási kivonatot nyújt bármely természetes vagy jogi személynek a kérelem kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül.

(2)   Ahol a Hatóság hatáskörrel rendelkezik az 1141/2014/EU, Euratom rendelet alapján, a Hatóságnak kérelemre hitelesítenie kell, hogy a szabványosított formátumú kivonatban nyújtott információ helyes, naprakész és a vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelő.

Ahol a Hatóság nem rendelkezik hatáskörrel az 1141/2014/EU, Euratom rendelet alapján, kérelemre hitelesítenie kell, hogy a rendelkezésére álló, szabványosított formátumú kivonatban nyújtott információ a lehető legnagyobb mértékben teljes, naprakész és helyes, miután a lehetséges ésszerű ellenőrzéseket elvégezték. Ezek közé az ellenőrzések közé tartozik az illetékes tagállami hatóságoktól az információk megerősítésnek beszerzése olyan mértékig, ameddig a vonatkozó nemzeti jogalkotás az érintett hatóságok számára erre jogalapot biztosít. Az (1) bekezdésben rögzített határidő nem vonatkozik a jelen albekezdés alá tartozó kérelmekre.

Az e bekezdésben hivatkozott igazolásban a Hatóságnak egyértelműen fel kell tüntetnie, hogy az 1141/2014/EU, Euratom rendelet szerint hatáskörrel rendelkezik-e.

(3)   A Hatóságnak kérelemre a (2) bekezdésben hivatkozott igazolást kell biztosítania az uniós intézmények és szervek, továbbá a tagállami hatóságok és bíróságok számára. Kérelemre ilyen igazolást kell kibocsátania továbbá az európai politikai pártok vagy európai politikai alapítványok számára saját státusukkal kapcsolatosan.

A Hatóság megfelelően indokolt kérelem kézhezvételét követően ilyen igazolást nyújthat bármely más természetes vagy jogi személynek is, ha erre jogi vagy közigazgatási eljárásokhoz szükség van.

(4)   A Hatóság részletesen meghatározza a szabványosított formátumú nyilvántartási kivonatok és az igazolások iránti kérelmek benyújtására, valamint, valamint a kivonatok és igazolások kiállítására vonatkozó eljárásokat, ideértve az e szolgáltatások nyújtásához igénybevett elektronikus eszközök használatára vonatkozó szabályokat.

4. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. október 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 317., 2014.11.4., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

2

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/54

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2402 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. október 12.)

a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozóan megállapított egységes hatásfok-referenciaértékek felülvizsgálatáról, valamint a 2011/877/EU bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 14. cikke (10) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság a 2011/877/EU végrehajtási határozatában (3) – egy, a releváns tényezők, köztük az építés éve és a tüzelőanyag típusa szerint differenciált értékeket tartalmazó mátrix formájában – megállapította a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket. Ezeket az értékeket 2015. december 31-ig kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság a 2011/877/EU végrehajtási határozatában (3) – egy, a releváns tényezők, köztük az építés éve és a tüzelőanyag típusa szerint differenciált értékeket tartalmazó mátrix formájában – megállapította a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket. Ezeket az értékeket 2015. december 31-ig kell alkalmazni.

| (2) | A Bizottság – a reális körülmények közötti üzemeltetéshez tartozó, a tagállamok és az érdekeltek által szolgáltatott adatok figyelembevételével – felülvizsgálta a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket. A rendelkezésre álló legjobb és gazdaságilag indokolható technológiákban a felülvizsgálat tárgyidőszakában (2011–2015) bekövetkezett fejlődés figyelembevételével a Bizottság megállapította, hogy a 2011/877/EU bizottsági határozatban a kapcsolt energiatermelő egység építésének éve vonatkozásában tett megkülönböztetést a külön villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek tekintetében indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság – a reális körülmények közötti üzemeltetéshez tartozó, a tagállamok és az érdekeltek által szolgáltatott adatok figyelembevételével – felülvizsgálta a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket. A rendelkezésre álló legjobb és gazdaságilag indokolható technológiákban a felülvizsgálat tárgyidőszakában (2011–2015) bekövetkezett fejlődés figyelembevételével a Bizottság megállapította, hogy a 2011/877/EU bizottsági határozatban a kapcsolt energiatermelő egység építésének éve vonatkozásában tett megkülönböztetést a külön villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek tekintetében indokolt fenntartani.

| (3) | Az egységes hatásfok-referenciaértékek felülvizsgálata az elmúlt évek tapasztalatai és az elemzések alapján megerősítette, hogy a 2011/877/EU határozatban az éghajlati viszonyokkal összefüggésben megállapított korrekciós tényezőket csak a gáztüzelésű létesítmények esetében indokolt alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az egységes hatásfok-referenciaértékek felülvizsgálata az elmúlt évek tapasztalatai és az elemzések alapján megerősítette, hogy a 2011/877/EU határozatban az éghajlati viszonyokkal összefüggésben megállapított korrekciós tényezőket csak a gáztüzelésű létesítmények esetében indokolt alkalmazni.

| (4) | A felülvizsgálat az elmúlt évek tapasztalatai és az elemzések alapján azt is megállapította, hogy a 2011/877/EU határozatban a hálózati veszteségekkel összefüggésben megállapított korrekciós tényezőket továbbra is indokolt alkalmazni. A hálózati veszteségek jobb figyelembevétele érdekében azonban a feszültséghatárokat és a korrekciós tényezők értékét ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(4)

A felülvizsgálat az elmúlt évek tapasztalatai és az elemzések alapján azt is megállapította, hogy a 2011/877/EU határozatban a hálózati veszteségekkel összefüggésben megállapított korrekciós tényezőket továbbra is indokolt alkalmazni. A hálózati veszteségek jobb figyelembevétele érdekében azonban a feszültséghatárokat és a korrekciós tényezők értékét ki kell igazítani.

| (5) | A felülvizsgálat bizonyítékokkal támasztotta alá, hogy a külön hőtermelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket bizonyos esetekben indokolt módosítani. A már hatályban lévő rendszerek utólagos módosításának elkerülése érdekében az új referenciaértékek csak 2016-tól lesznek alkalmazandók, míg a 2016 előtt épült létesítmények esetében a jelenlegi értékek maradnak alkalmazandók. Nem bizonyult szükségesnek az olyan korrekciós tényezők alkalmazása sem, amelyek az éghajlati viszonyoktól függnek, mert a környezeti hőmérséklet nem befolyásolja jelentős mértékben a tüzelőanyagból való hőtermelés termodinamikáját. Emellett olyan korrekciós tényezőkre sincs szükség, amelyek a hálózati hőveszteséget veszik figyelembe, mert a hőenergia felhasználása mindig az előállítás helyéhez közel történik. |
| --- | --- |

(5)

A felülvizsgálat bizonyítékokkal támasztotta alá, hogy a külön hőtermelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket bizonyos esetekben indokolt módosítani. A már hatályban lévő rendszerek utólagos módosításának elkerülése érdekében az új referenciaértékek csak 2016-tól lesznek alkalmazandók, míg a 2016 előtt épült létesítmények esetében a jelenlegi értékek maradnak alkalmazandók. Nem bizonyult szükségesnek az olyan korrekciós tényezők alkalmazása sem, amelyek az éghajlati viszonyoktól függnek, mert a környezeti hőmérséklet nem befolyásolja jelentős mértékben a tüzelőanyagból való hőtermelés termodinamikáját. Emellett olyan korrekciós tényezőkre sincs szükség, amelyek a hálózati hőveszteséget veszik figyelembe, mert a hőenergia felhasználása mindig az előállítás helyéhez közel történik.

| (6) | A felülvizsgálat során bebizonyosodott, hogy különbséget kell tenni a gőzt és a forró vizet előállító kazánok energiahatékonysági referenciaértéke között. |
| --- | --- |

(6)

A felülvizsgálat során bebizonyosodott, hogy különbséget kell tenni a gőzt és a forró vizet előállító kazánok energiahatékonysági referenciaértéke között.

| (7) | A reális körülmények közötti üzemeltetés adatai rámutattak, hogy a felülvizsgálat tárgyidőszakában bizonyos tüzelőanyag-típusokkal működő korszerű létesítmények esetében a tényleges működési jellemzők statisztikailag szignifikáns mértékben javultak. |
| --- | --- |

(7)

A reális körülmények közötti üzemeltetés adatai rámutattak, hogy a felülvizsgálat tárgyidőszakában bizonyos tüzelőanyag-típusokkal működő korszerű létesítmények esetében a tényleges működési jellemzők statisztikailag szignifikáns mértékben javultak.

| (8) | Annak érdekében, hogy a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelésre irányuló beruházások stabil feltételek között valósulhassanak meg, és a jövőben is megmaradjon a beruházók bizalma, meg kell állapítani a villamosenergia- és a hőtermelés egységes referenciaértékeit. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelésre irányuló beruházások stabil feltételek között valósulhassanak meg, és a jövőben is megmaradjon a beruházók bizalma, meg kell állapítani a villamosenergia- és a hőtermelés egységes referenciaértékeit.

| (9) | A külön hő- és villamosenergia-előállításra vonatkozóan a 2011/877/EU határozatban megállapított referenciaértékeket 2015. december 31-ig kell alkalmazni, ezért 2016. január 1-jén új referenciaértékek bevezetése szükséges. Ahhoz, hogy az új referenciaértékek akkortól valóban alkalmazhatók legyenek, e rendeletnek a kihirdetését követő első napon hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(9)

A külön hő- és villamosenergia-előállításra vonatkozóan a 2011/877/EU határozatban megállapított referenciaértékeket 2015. december 31-ig kell alkalmazni, ezért 2016. január 1-jén új referenciaértékek bevezetése szükséges. Ahhoz, hogy az új referenciaértékek akkortól valóban alkalmazhatók legyenek, e rendeletnek a kihirdetését követő első napon hatályba kell lépnie.

| (10) | A Bizottságot a külön hő- és villamosenergia-előállításra vonatkozó egységes referenciaértékek felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján történő aktualizálására a 2012/27/EU irányelv 14., 22. és 23. cikke hatalmazza fel. Ezt a felhatalmazást a Bizottság 2012. december 4-ével kezdődően, öt évre kapta. Nem zárható ki, hogy a felhatalmazást a jogalkotó nem hosszabbítja meg a 2017. december 4. utáni időszakra, ezért az e rendeletben megállapított referenciaértékek alkalmazását időbeli korlát nélkül indokolt elrendelni. Ha a Bizottság időközben új felhatalmazást kap, szándékában áll az e rendeletben megállapított referenciaértékeket legkésőbb négy évvel e rendelet hatálybalépése után felülvizsgálni. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottságot a külön hő- és villamosenergia-előállításra vonatkozó egységes referenciaértékek felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján történő aktualizálására a 2012/27/EU irányelv 14., 22. és 23. cikke hatalmazza fel. Ezt a felhatalmazást a Bizottság 2012. december 4-ével kezdődően, öt évre kapta. Nem zárható ki, hogy a felhatalmazást a jogalkotó nem hosszabbítja meg a 2017. december 4. utáni időszakra, ezért az e rendeletben megállapított referenciaértékek alkalmazását időbeli korlát nélkül indokolt elrendelni. Ha a Bizottság időközben új felhatalmazást kap, szándékában áll az e rendeletben megállapított referenciaértékeket legkésőbb négy évvel e rendelet hatálybalépése után felülvizsgálni.

| (11) | A 2012/27/EU irányelv egyik célja a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés energiamegtakarítási célú támogatása, ezért ösztönözni kell a régebbi kapcsolt energiatermelő egységek olyan felújítását, amelyek nyomán javul az energiahatékonyságuk. Ebből a megfontolásból, és igazodva ahhoz a követelményhez, hogy az egységes hatásfok-referenciaértékek a 2012/27/EU irányelv II. mellékletének f) pontjában meghatározott elveken alapuljanak, a kapcsolt energiatermelő egységekre vonatkozó villamosenergia-előállítási hatásfok-referenciaértékeknek a létesítmény megépítését követő tizenegyedik évtől fogva növekedniük kell, |
| --- | --- |

(11)

A 2012/27/EU irányelv egyik célja a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés energiamegtakarítási célú támogatása, ezért ösztönözni kell a régebbi kapcsolt energiatermelő egységek olyan felújítását, amelyek nyomán javul az energiahatékonyságuk. Ebből a megfontolásból, és igazodva ahhoz a követelményhez, hogy az egységes hatásfok-referenciaértékek a 2012/27/EU irányelv II. mellékletének f) pontjában meghatározott elveken alapuljanak, a kapcsolt energiatermelő egységekre vonatkozó villamosenergia-előállítási hatásfok-referenciaértékeknek a létesítmény megépítését követő tizenegyedik évtől fogva növekedniük kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az egységes hatásfok-referenciaértékek megállapítása

A külön villamosenergia- és hőtermelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket az I. és a II. melléklet állapítja meg.

2. cikk

A külön villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékekre alkalmazandó korrekciós tényezők

(1)   A tagállamok a III. mellékletben meghatározott korrekciós tényezőket alkalmazzák annak érdekében, hogy az I. mellékletben megállapított egységes hatásfok-referenciaértékeket az átlagos éghajlati viszonyaikhoz igazítsák.

Ha egy tagállam területének különböző részeiben a hivatalos meteorológiai adatok szerint az éves környezeti hőmérsékletben 5 °C vagy annál nagyobb különbségek mutatkoznak, az adott tagállam az első albekezdés alkalmazásában a III. mellékletben meghatározott módszer segítségével több éghajlati zónát is kijelölhet, de erről tájékoztatnia kell a Bizottságot.

(2)   A tagállamok a IV. mellékletben meghatározott korrekciós tényezőket alkalmazzák annak érdekében, hogy az I. mellékletben megállapított egységes hatásfok-referenciaértékeket az elkerült hálózati veszteségek figyelembevételével kiigazítsák.

(3)   Ha egy tagállam a III. mellékletben és a IV. mellékletben megállapított korrekciós tényezőket egyaránt alkalmazza, akkor előbb a III. mellékletet kell alkalmaznia, és csak azt követően a IV. mellékletet.

3. cikk

A külön villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek alkalmazása

(1)   A tagállamok az I. mellékletben megállapított egységes hatásfok-referenciaértékeket a kapcsolt energiatermelő egység építési évének függvényében alkalmazzák. Az I. mellékletben megállapított egységes hatásfok-referenciaértékek a kapcsolt energiatermelő egység építésétől számított első tíz évben alkalmazandók.

(2)   A kapcsolt energiatermelő egység építését követő tizenegyedik évtől fogva a tagállamok az (1) bekezdés alapján a 10 éves korú kapcsolt energiatermelő egységre alkalmazandó egységes hatásfok-referenciaértékeket alkalmazzák. Ezek az egységes hatásfok-referenciaértékek egy évig alkalmazhatók.

(3)   E cikk alkalmazásában a kapcsolt energiatermelő egység építési éve az a naptári év, amelyben az egység először állít elő villamos energiát.

4. cikk

A külön hőtermelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek alkalmazása

(1)   A tagállamok a II. mellékletben megállapított egységes referenciaértékeket a kapcsolt energiatermelő egység építési évének függvényében alkalmazzák.

(2)   E cikk alkalmazásában a kapcsolt energiatermelő egység építési éve megegyezik a 3. cikk alkalmazásában figyelembe vett építési évvel.

5. cikk

Kapcsolt energiatermelő egység felújítása

Ha egy meglévő kapcsolt energiatermelő egység felújításának beruházási költsége nagyobb egy új, a meglévőhöz hasonló kapcsolt energiatermelő egység beruházási költségének 50 %-ánál, a 3. és a 4. cikk alkalmazásában a felújított kapcsolt energiatermelő egység építési évének azt a naptári évet kell tekinteni, amelyben a felújított kapcsolt energiatermelő egység először állít elő villamos energiát.

6. cikk

Több tüzelőanyag

Ha a kapcsolt energiatermelő egység több különböző típusú tüzelőanyaggal üzemel, a külön termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékeket a különböző tüzelőanyagokhoz tartozó energiabevitel súlyozott átlagával arányosan kell alkalmazni.

7. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2011/877/EU határozat hatályát veszti.

8. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő első napon lép hatályba.

Rendelkezéseit 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. október 12-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 315., 2012.11.14., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. február 11-i 2004/8/EK irányelve a hasznos hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelés belső energiapiacon való támogatásáról és a 92/42/EGK irányelv módosításáról (HL L 52., 2004.2.21., 50. o.).

2

(3)  A Bizottság 2011. december 19-i 2011/877/EU végrehajtási határozata a 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek megállapításáról és a 2007/74/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2011.12.23., 91. o.).

3

---

I. MELLÉKLET

A külön villamosenergia-előállításra vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek

(említi az 1. cikk)

Az alábbi táblázatban a külön villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek a fűtőértéken alapulnak, és az ISO szerinti szabványos légköri feltételeket (15 °C környezeti hőmérséklet, 1,013 bar, 60 % relatív páratartalom) tételezik fel.

| Kategória | A tüzelőanyag típusa | Építési év |
| --- | --- | --- |
| 2012 előtt | 2012–2015 | 2016-tól kezdődően |
| Szilárd | S1 | Kőszén, beleértve az antracitot is, bitumenes kőszén, sovány szén, koksz, félkoksz, petrolkoksz | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| S2 | Barnaszén/lignit, barnaszén brikett/lignitbrikett, palaolaj | 41,8 | 41,8 | 41,8 |
| S3 | Tőzeg, tőzegbrikett | 39,0 | 39,0 | 39,0 |
| S4 | Száraz biomassza, beleértve a fát és más szilárd biomasszát, így a falabdacsot (pelletet) és a brikettet, a szárított fanyesedéket, a tiszta száraz fahulladékot, a diófélék héját, valamint az olajbogyó és más gyümölcsök magját | 33,0 | 33,0 | 37,0 |
| S5 | Más szilárd biomassza, beleértve az S4. kategóriában nem említett más fát, valamint a feketelúgot és az acetátoldatot is | 25,0 | 25,0 | 30,0 |
| S6 | Települési és ipari hulladék (nem megújuló) és megújuló/biológiailag lebontható hulladék | 25,0 | 25,0 | 25,0 |
| Folyékony | L7 | Nehéz fűtőolaj, gázolaj/dízelolaj, más kőolajtermék | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| L8 | Folyékony bioüzemanyag, beleértve a biometanolt, a bioetanolt, a biobutanolt, a biodízelt és más folyékony bioüzemanyagokat is | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| L9 | Folyékony hulladék, beleértve a biológiailag lebontható és a nem megújuló hulladékot (például a faggyút, a zsírt és a sörtörkölyt) | 25,0 | 25,0 | 29,0 |
| Gáznemű | G10 | Földgáz, cseppfolyósított propán-bután gáz, cseppfolyósított földgáz és biometán | 52,5 | 52,5 | 53,0 |
| G11 | Finomítói gázok, hidrogén és szintézisgáz | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| G12 | Biogáz anaerob rothasztásból, hulladéklerakóból vagy szennyvízkezelésből | 42,0 | 42,0 | 42,0 |
| G13 | Kokszkemencegáz, kohógáz, bányagáz és más visszanyert gázok (nem ideértve a finomítói gázt) | 35,0 | 35,0 | 35,0 |
| Más | O14 | Hulladékhő (beleértve a magas hőmérsékletű technológiai hulladékgázt és az exoterm kémiai reakciók reakciótermékeit is) | | | 30,0 |
| O15 | Atomenergia | | | 33,0 |
| O16 | Naphőenergia | | | 30,0 |
| O17 | Geotermikus energia | | | 19,5 |
| O18 | A fentiekben nem említett más tüzelőanyag | | | 30,0 |

Kategória

A tüzelőanyag típusa

Építési év

2012 előtt

2012–2015

2016-tól kezdődően

Szilárd

S1

Kőszén, beleértve az antracitot is, bitumenes kőszén, sovány szén, koksz, félkoksz, petrolkoksz

44,2

44,2

44,2

S2

Barnaszén/lignit, barnaszén brikett/lignitbrikett, palaolaj

41,8

41,8

41,8

S3

Tőzeg, tőzegbrikett

39,0

39,0

39,0

S4

Száraz biomassza, beleértve a fát és más szilárd biomasszát, így a falabdacsot (pelletet) és a brikettet, a szárított fanyesedéket, a tiszta száraz fahulladékot, a diófélék héját, valamint az olajbogyó és más gyümölcsök magját

33,0

33,0

37,0

S5

Más szilárd biomassza, beleértve az S4. kategóriában nem említett más fát, valamint a feketelúgot és az acetátoldatot is

25,0

25,0

30,0

S6

Települési és ipari hulladék (nem megújuló) és megújuló/biológiailag lebontható hulladék

25,0

25,0

25,0

Folyékony

L7

Nehéz fűtőolaj, gázolaj/dízelolaj, más kőolajtermék

44,2

44,2

44,2

L8

Folyékony bioüzemanyag, beleértve a biometanolt, a bioetanolt, a biobutanolt, a biodízelt és más folyékony bioüzemanyagokat is

44,2

44,2

44,2

L9

Folyékony hulladék, beleértve a biológiailag lebontható és a nem megújuló hulladékot (például a faggyút, a zsírt és a sörtörkölyt)

25,0

25,0

29,0

Gáznemű

G10

Földgáz, cseppfolyósított propán-bután gáz, cseppfolyósított földgáz és biometán

52,5

52,5

53,0

G11

Finomítói gázok, hidrogén és szintézisgáz

44,2

44,2

44,2

G12

Biogáz anaerob rothasztásból, hulladéklerakóból vagy szennyvízkezelésből

42,0

42,0

42,0

G13

Kokszkemencegáz, kohógáz, bányagáz és más visszanyert gázok (nem ideértve a finomítói gázt)

35,0

35,0

35,0

Más

O14

Hulladékhő (beleértve a magas hőmérsékletű technológiai hulladékgázt és az exoterm kémiai reakciók reakciótermékeit is)

30,0

O15

Atomenergia

33,0

O16

Naphőenergia

30,0

O17

Geotermikus energia

19,5

O18

A fentiekben nem említett más tüzelőanyag

30,0

---

II. MELLÉKLET

A külön hőtermelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek

(említi az 1. cikk)

Az alábbi táblázatban a külön hőtermelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek a fűtőértéken alapulnak, és az ISO szerinti szabványos légköri feltételeket (15 °C környezeti hőmérséklet, 1,013 bar, 60 % relatív páratartalom) tételezik fel.

| Kategória | Tüzelőanyag típusa: | Építési év |
| --- | --- | --- |
| 2016 előtt | 2016-tól kezdődően |
| Forró víz | Gőz (1) | Füstgázok közvetlen felhasználása (2) | Forró víz | Gőz (1) | Füstgázok közvetlen felhasználása (2) |
| Szilárd | S1 | Kőszén, beleértve az antracitot is, bitumenes kőszén, sovány szén, koksz, félkoksz, petrolkoksz | 88 | 83 | 80 | 88 | 83 | 80 |
| S2 | Barnaszén/lignit, barnaszén brikett/lignitbrikett, palaolaj | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S3 | Tőzeg, tőzegbrikett | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S4 | Száraz biomassza, beleértve a fát és más szilárd biomasszát, így a falabdacsot (pelletet) és a brikettet, a szárított fanyesedéket, a tiszta száraz fahulladékot, a diófélék héját, valamint az olajbogyó és más gyümölcsök magját | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S5 | Más szilárd biomassza, beleértve az S4. kategóriában nem említett más fát, valamint a feketelúgot és az acetátoldatot is | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| S6 | Települési és ipari hulladék (nem megújuló) és megújuló/biológiailag lebontható hulladék | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| Folyékony | L7 | Nehéz fűtőolaj, gázolaj/dízelolaj, más kőolajtermék | 89 | 84 | 81 | 85 | 80 | 77 |
| L8 | Folyékony bioüzemanyag, beleértve a biometanolt, a bioetanolt, a biobutanolt, a biodízelt és más folyékony bioüzemanyagokat is | 89 | 84 | 81 | 85 | 80 | 77 |
| L9 | Folyékony hulladék, beleértve a biológiailag lebontható és a nem megújuló hulladékot (például a faggyút, a zsírt és a sörtörkölyt) | 80 | 75 | 72 | 75 | 70 | 67 |
| Gáznemű | G10 | Földgáz, cseppfolyósított propán-bután gáz, cseppfolyósított földgáz és biometán | 90 | 85 | 82 | 92 | 87 | 84 |
| G11 | Finomítói gázok, hidrogén és szintézisgáz | 89 | 84 | 81 | 90 | 85 | 82 |
| G12 | Biogáz anaerob rothasztásból, hulladéklerakóból vagy szennyvízkezelésből | 70 | 65 | 62 | 80 | 75 | 72 |
| G13 | Kokszkemencegáz, kohógáz, bányagáz és más visszanyert gázok (nem ideértve a finomítói gázt) | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| Más | O14 | Hulladékhő (beleértve a magas hőmérsékletű technológiai hulladékgázt és az exoterm kémiai reakciók reakciótermékeit is) | — | — | — | 92 | 87 | — |
| O15 | Atomenergia | — | — | — | 92 | 87 | — |
| O16 | Naphőenergia | — | — | — | 92 | 87 | — |
| O17 | Geotermikus energia | — | — | — | 92 | 87 | — |
| O18 | A fentiekben nem említett más tüzelőanyag | — | — | — | 92 | 87 | — |

Kategória

Tüzelőanyag típusa:

Építési év

2016 előtt

2016-tól kezdődően

Forró víz

Gőz (1)

Füstgázok közvetlen felhasználása (2)

Forró víz

Gőz (1)

Füstgázok közvetlen felhasználása (2)

Szilárd

S1

Kőszén, beleértve az antracitot is, bitumenes kőszén, sovány szén, koksz, félkoksz, petrolkoksz

88

83

80

88

83

80

S2

Barnaszén/lignit, barnaszén brikett/lignitbrikett, palaolaj

86

81

78

86

81

78

S3

Tőzeg, tőzegbrikett

86

81

78

86

81

78

S4

Száraz biomassza, beleértve a fát és más szilárd biomasszát, így a falabdacsot (pelletet) és a brikettet, a szárított fanyesedéket, a tiszta száraz fahulladékot, a diófélék héját, valamint az olajbogyó és más gyümölcsök magját

86

81

78

86

81

78

S5

Más szilárd biomassza, beleértve az S4. kategóriában nem említett más fát, valamint a feketelúgot és az acetátoldatot is

80

75

72

80

75

72

S6

Települési és ipari hulladék (nem megújuló) és megújuló/biológiailag lebontható hulladék

80

75

72

80

75

72

Folyékony

L7

Nehéz fűtőolaj, gázolaj/dízelolaj, más kőolajtermék

89

84

81

85

80

77

L8

Folyékony bioüzemanyag, beleértve a biometanolt, a bioetanolt, a biobutanolt, a biodízelt és más folyékony bioüzemanyagokat is

89

84

81

85

80

77

L9

Folyékony hulladék, beleértve a biológiailag lebontható és a nem megújuló hulladékot (például a faggyút, a zsírt és a sörtörkölyt)

80

75

72

75

70

67

Gáznemű

G10

Földgáz, cseppfolyósított propán-bután gáz, cseppfolyósított földgáz és biometán

90

85

82

92

87

84

G11

Finomítói gázok, hidrogén és szintézisgáz

89

84

81

90

85

82

G12

Biogáz anaerob rothasztásból, hulladéklerakóból vagy szennyvízkezelésből

70

65

62

80

75

72

G13

Kokszkemencegáz, kohógáz, bányagáz és más visszanyert gázok (nem ideértve a finomítói gázt)

80

75

72

80

75

72

Más

O14

Hulladékhő (beleértve a magas hőmérsékletű technológiai hulladékgázt és az exoterm kémiai reakciók reakciótermékeit is)

—

—

—

92

87

—

O15

Atomenergia

—

—

—

92

87

—

O16

Naphőenergia

—

—

—

92

87

—

O17

Geotermikus energia

—

—

—

92

87

—

O18

A fentiekben nem említett más tüzelőanyag

—

—

—

92

87

—

---

(1)  Ha a létesítmény a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés hőtermelési hatásfokának meghatározása során nem veszi figyelembe a kondenzátumból visszanyert hőt, akkor a fenti táblázat „Gőz” oszlopában található hatásfokértékeket helyénvaló 5 százalékponttal megnövelni.

(2)  A füstgázok közvetlen felhasználásához tartozó értékek figyelembevétele akkor indokolt, ha a hőmérséklet legalább 250 °C.

---

III. MELLÉKLET

Az átlagos éghajlati viszonyokhoz tartozó korrekciós tényezők és az éghajlati zónák meghatározásának módszere a külön villamosenergia-előállítás egységes hatásfok-referenciaértékeinek alkalmazásához

(említi a 2. cikk (1) bekezdése)

a)   Az átlagos éghajlati viszonyokhoz tartozó korrekciós tényezők

A környezeti hőmérséklet szerinti korrekció az egy adott tagállamban tapasztalható éves átlagos hőmérséklet és az ISO szerinti szabványos légköri feltételekhez tartozó hőmérséklet (15 °C) közötti különbségen alapul.

A korrekció a következő:

| | 15 °C felett minden egyes Celsius-fok hatására 0,1 százalékponttal csökken a hatásfok; |
| --- | --- |

15 °C felett minden egyes Celsius-fok hatására 0,1 százalékponttal csökken a hatásfok;

| | 15 °C alatt minden egyes Celsius-fok hatására 0,1 százalékponttal nő a hatásfok. |
| --- | --- |

15 °C alatt minden egyes Celsius-fok hatására 0,1 százalékponttal nő a hatásfok.

Példa:

Ha egy tagállamban az átlagos éves hőmérséklet 10 °C, akkor az adott tagállamban lévő kapcsolt energiatermelő egység referenciaértékét ebben a tagállamban 0,5 százalékponttal meg kell növelni.

b)   A környezeti hőmérséklet szerinti korrekció csak a gáznemű tüzelőanyagok (G10, G11, G12, G13) esetében alkalmazható.

c)   Az éghajlati zónák meghatározásának módszere

Minden egyes éghajlati zóna határait az éves átlagos környezeti hőmérséklet olyan egész Celsius-fokokhoz tartozó izotermái alkotják, amelyek között legalább 4 °C a különbség. A szomszédos éghajlati zónákban az átlagos éves környezeti hőmérsékletek közötti hőmérséklet-különbségnek legalább 4 °C-nak kell lennie.

Példa:

Ha egy adott tagállamban az éves átlagos környezeti hőmérséklet 12 °C egy adott helyen és 6 °C egy másik helyen, akkor ez a tagállam dönthet úgy, hogy két olyan éghajlati zónát határoz meg, amelyet a 9 °C-os izoterma választ el egymástól:

az egyik éghajlati zóna a 9 °C-os és a 13 °C-os izoterma között helyezkedik el (a különbség 4 °C), és éves átlagos környezeti hőmérséklete 11 °C;

a másik éghajlati zóna pedig az 5 °C-os és a 9 °C-os izoterma között helyezkedik el, és éves átlagos környezeti hőmérséklete 7 °C.

---

IV. MELLÉKLET

Az elkerült hálózati veszteségeket leíró korrekciós tényezők a külön villamosenergia-előállítás egységes hatásfok-referenciaértékeinek alkalmazásához

(említi a 2. cikk (2) bekezdése)

| A kapcsolat feszültségszintje | Korrekciós tényező (helyszínen kívüli felhasználás) | Korrekciós tényező (helyszíni felhasználás) |
| --- | --- | --- |
| ≥ 345kV | 1 | 0,976 |
| ≥ 200– < 345kV | 0,972 | 0,963 |
| ≥ 100– < 200kV | 0,963 | 0,951 |
| ≥ 50– < 100kV | 0,952 | 0,936 |
| ≥ 12– < 50kV | 0,935 | 0,914 |
| ≥ 0,45– < 12kV | 0,918 | 0,891 |
| < 0,45 kV | 0,888 | 0,851 |

A kapcsolat feszültségszintje

Korrekciós tényező (helyszínen kívüli felhasználás)

Korrekciós tényező (helyszíni felhasználás)

≥ 345kV

1

0,976

≥ 200– < 345kV

0,972

0,963

≥ 100– < 200kV

0,963

0,951

≥ 50– < 100kV

0,952

0,936

≥ 12– < 50kV

0,935

0,914

≥ 0,45– < 12kV

0,918

0,891

< 0,45 kV

0,888

0,851

Példa:

Egy 100 kW villamos teljesítményű, földgázmeghajtású dugattyús motorral működő kapcsolt energiatermelő egység 380 V feszültségű villamos energiát termel. Ennek a villamos energiának 85 %-át használják fel saját fogyasztásra, és 15 %-át táplálják be a hálózatba. A létesítmény 2010-ben épült. Az éves környezeti hőmérséklet 15 °C (tehát nincs szükség éghajlati korrekcióra).

A hálózati veszteség korrekciója után kapott, a külön villamosenergia-termelésre vonatkozó hatásfok-referenciaérték e kapcsolt energiatermelő egység esetében a következő (az e mellékletben található tényezők súlyozott átlaga alapján):

Ref Εη = 52,5 % × (0,851 × 85 % + 0,888 × 15 %) = 45,0 %

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/62 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/62

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2403 RENDELETE

(2015. december 15.)

a hatástalanított tűzfegyverek végleges működésképtelenségét biztosító hatástalanítási előírásokra és technikákra vonatkozó közös iránymutatások meghatározásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló, 1991. június 18-i 91/477/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak I. melléklete III. részének második bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 91/477/EGK irányelv 4. cikkével összhangban a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kereskedelmi forgalomba hozott tűzfegyverek vagy azok részei az irányelvnek megfelelően megjelölésre és nyilvántartásba vételre, illetve hatástalanításra kerüljenek. |
| --- | --- |

(1)

A 91/477/EGK irányelv 4. cikkével összhangban a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kereskedelmi forgalomba hozott tűzfegyverek vagy azok részei az irányelvnek megfelelően megjelölésre és nyilvántartásba vételre, illetve hatástalanításra kerüljenek.

| (2) | A 91/477/EGK irányelv I. melléklete III. része első bekezdésének a) pontjával összhangban a „tűzfegyver” meghatározásnak megfelelő tárgyak nem tartoznak e meghatározás alá, ha használatra maradandóan alkalmatlanná tették őket olyan hatástalanítás alkalmazásával, amely biztosítja, hogy a tűzfegyver minden lényeges része maradandóan működésképtelenné váljon, és azok eltávolítása, kicserélése vagy reaktiválást célzó módosítása ne legyen kivitelezhető. |
| --- | --- |

(2)

A 91/477/EGK irányelv I. melléklete III. része első bekezdésének a) pontjával összhangban a „tűzfegyver” meghatározásnak megfelelő tárgyak nem tartoznak e meghatározás alá, ha használatra maradandóan alkalmatlanná tették őket olyan hatástalanítás alkalmazásával, amely biztosítja, hogy a tűzfegyver minden lényeges része maradandóan működésképtelenné váljon, és azok eltávolítása, kicserélése vagy reaktiválást célzó módosítása ne legyen kivitelezhető.

| (3) | A 91/477/EGK irányelv I. melléklete III. részének második bekezdése értelmében a tagállamoknak rendelkezéseket kell hozniuk a hatástalanítás illetékes hatóság által történő ellenőrzéséről annak garantálására, hogy a tűzfegyveren elvégzett módosítások azt véglegesen működésképtelenné tegyék. A tagállamok kötelesek továbbá gondoskodni arról, hogy a tűzfegyver hatástalanítása tanúsítvány vagy okmány kiadásával, vagy egy jól látható jelnek a tűzfegyveren történő elhelyezésével igazolásra kerüljön. |
| --- | --- |

(3)

A 91/477/EGK irányelv I. melléklete III. részének második bekezdése értelmében a tagállamoknak rendelkezéseket kell hozniuk a hatástalanítás illetékes hatóság által történő ellenőrzéséről annak garantálására, hogy a tűzfegyveren elvégzett módosítások azt véglegesen működésképtelenné tegyék. A tagállamok kötelesek továbbá gondoskodni arról, hogy a tűzfegyver hatástalanítása tanúsítvány vagy okmány kiadásával, vagy egy jól látható jelnek a tűzfegyveren történő elhelyezésével igazolásra kerüljön.

| (4) | Az Unió részes fele a 2014/64/EU tanácsi határozattal (2) megkötött, az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményéhez csatolt, a tűzfegyverek, azok részei és alkatrészei, valamint a lőszerek tiltott előállítása és kereskedelme elleni fellépésről szóló jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: a jegyzőkönyv). |
| --- | --- |

(4)

Az Unió részes fele a 2014/64/EU tanácsi határozattal (2) megkötött, az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményéhez csatolt, a tűzfegyverek, azok részei és alkatrészei, valamint a lőszerek tiltott előállítása és kereskedelme elleni fellépésről szóló jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: a jegyzőkönyv).

| (5) | A jegyzőkönyv 9. cikke a hatástalanításra vonatkozó általános elveket tartalmazza, amelyeket a részes feleknek be kell tartaniuk. |
| --- | --- |

(5)

A jegyzőkönyv 9. cikke a hatástalanításra vonatkozó általános elveket tartalmazza, amelyeket a részes feleknek be kell tartaniuk.

| (6) | A tűzfegyverek e rendeletben meghatározott végleges hatástalanításának előírásai és technikái a kézi tűzfegyverek próbajeleit felügyelő nemzetközi állandó bizottság (C.I.P.) műszaki szakértelmének igénybevételével kerültek megállapításra. A szóban forgó bizottságot azért hozták létre, hogy ellenőrizze a nemzeti próbajel-felügyeleti hatóságok tevékenységét, és garantálja különösen, hogy minden országban legyenek törvények és rendeletek a tűzfegyverek és lőszerek hatékony és egységes felügyeletének biztosítására. |
| --- | --- |

(6)

A tűzfegyverek e rendeletben meghatározott végleges hatástalanításának előírásai és technikái a kézi tűzfegyverek próbajeleit felügyelő nemzetközi állandó bizottság (C.I.P.) műszaki szakértelmének igénybevételével kerültek megállapításra. A szóban forgó bizottságot azért hozták létre, hogy ellenőrizze a nemzeti próbajel-felügyeleti hatóságok tevékenységét, és garantálja különösen, hogy minden országban legyenek törvények és rendeletek a tűzfegyverek és lőszerek hatékony és egységes felügyeletének biztosítására.

| (7) | A tűzfegyver-hatástalanítás lehető legmagasabb biztonsági szintjének biztosítása érdekében a Bizottság rendszeresen felülvizsgálja és naprakésszé teszi az e rendeletben meghatározott műszaki előírásokat. E célból a Bizottságnak célszerű figyelembe vennie a kiegészítő hatástalanítási intézkedések alkalmazásával kapcsolatos tagállami tapasztalatokat. |
| --- | --- |

(7)

A tűzfegyver-hatástalanítás lehető legmagasabb biztonsági szintjének biztosítása érdekében a Bizottság rendszeresen felülvizsgálja és naprakésszé teszi az e rendeletben meghatározott műszaki előírásokat. E célból a Bizottságnak célszerű figyelembe vennie a kiegészítő hatástalanítási intézkedések alkalmazásával kapcsolatos tagállami tapasztalatokat.

| (8) | Ez a rendelet nem érinti a 91/477/EGK irányelv 3. cikkét. |
| --- | --- |

(8)

Ez a rendelet nem érinti a 91/477/EGK irányelv 3. cikkét.

| (9) | A biztonsági kockázatra való tekintettel indokolt e rendelet előírásainak hatálya alá vonni az e rendelet alkalmazásának kezdőnapja előtt hatástalanított olyan tűzfegyvereket, amelyeket az említett időpont után hoztak kereskedelmi forgalomba – ideértve az ellenszolgáltatás nélküli átruházást, cserét vagy bartert is – vagy szállítottak másik tagállamba. |
| --- | --- |

(9)

A biztonsági kockázatra való tekintettel indokolt e rendelet előírásainak hatálya alá vonni az e rendelet alkalmazásának kezdőnapja előtt hatástalanított olyan tűzfegyvereket, amelyeket az említett időpont után hoztak kereskedelmi forgalomba – ideértve az ellenszolgáltatás nélküli átruházást, cserét vagy bartert is – vagy szállítottak másik tagállamba.

| (10) | A tagállamok részére célszerű lehetőséget biztosítani arra, hogy területükön az I. mellékletben meghatározott műszaki előírásokat kiegészítő intézkedéseket vezessenek be a tűzfegyverek hatástalanítására, amennyiben előzetesen meghoztak minden, az e rendeletben előírt közös hatástalanítási előírások és technikák alkalmazásához szükséges intézkedést. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamok részére célszerű lehetőséget biztosítani arra, hogy területükön az I. mellékletben meghatározott műszaki előírásokat kiegészítő intézkedéseket vezessenek be a tűzfegyverek hatástalanítására, amennyiben előzetesen meghoztak minden, az e rendeletben előírt közös hatástalanítási előírások és technikák alkalmazásához szükséges intézkedést.

| (11) | Annak érdekében, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen területükön a biztonság azonos szintjét biztosítani, azok a tagállamok, amelyek e rendelet előírásainak megfelelően kiegészítő intézkedéseket vezetnek be a területükön lévő tűzfegyverek hatástalanítására vonatkozóan, kötelezővé tehetik annak igazolását, hogy a területükre szállítandó hatástalanított tűzfegyverek megfelelnek a szóban forgó kiegészítő intézkedéseknek. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen területükön a biztonság azonos szintjét biztosítani, azok a tagállamok, amelyek e rendelet előírásainak megfelelően kiegészítő intézkedéseket vezetnek be a területükön lévő tűzfegyverek hatástalanítására vonatkozóan, kötelezővé tehetik annak igazolását, hogy a területükre szállítandó hatástalanított tűzfegyverek megfelelnek a szóban forgó kiegészítő intézkedéseknek.

| (12) | Annak érdekében, hogy a Bizottság e rendelet felülvizsgálata során figyelembe vehesse a tűzfegyverek hatástalanítása terén a tagállamokban történt fejleményeket és a tagállamok által alkalmazott bevált módszereket, a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot az általuk az e rendelet hatálya alá eső területen elfogadott releváns intézkedésekről, valamint az általuk bevezetett kiegészítő intézkedésekről. E célból az (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) értesítési eljárásait kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy a Bizottság e rendelet felülvizsgálata során figyelembe vehesse a tűzfegyverek hatástalanítása terén a tagállamokban történt fejleményeket és a tagállamok által alkalmazott bevált módszereket, a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot az általuk az e rendelet hatálya alá eső területen elfogadott releváns intézkedésekről, valamint az általuk bevezetett kiegészítő intézkedésekről. E célból az (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) értesítési eljárásait kell alkalmazni.

| (13) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 91/477/EGK irányelvvel létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 91/477/EGK irányelvvel létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatály

(1)   Ez a rendelet a 91/477/EGK irányelv I. mellékletében meghatározott A, B, C vagy D kategóriájú tűzfegyverekre alkalmazandó.

(2)   Ez a rendelet nem vonatkozik az alkalmazási idejének kezdete előtt hatástalanított tűzfegyverekre, kivéve, ha e tűzfegyvereket másik tagállamba szállítják vagy kereskedelmi forgalomba hozzák.

2. cikk

Tűzfegyverek hatástalanítására vonatkozó engedéllyel rendelkező személyek és szervezetek

A tűzfegyverek hatástalanítását a nemzeti jognak megfelelően engedéllyel rendelkező köz- vagy magánszervezetek vagy személyek végezhetik.

3. cikk

A tűzfegyverek hatástalanításának ellenőrzése és tanúsítása

(1)   A tagállamok kijelölnek egy illetékes hatóságot (a továbbiakban: ellenőrző szervezet) annak ellenőrzésére, hogy a tűzfegyverek hatástalanítása az I. melléklet műszaki előírásainak megfelelően történt-e.

(2)   Amennyiben az ellenőrző szervezet maga is rendelkezik engedéllyel a tűzfegyverek hatástalanítására, a tagállamnak gondoskodnia kell a szóban forgó feladatok és a feladatokat végző személyek egyértelmű szétválasztásáról a szervezeten belül.

(3)   Honlapján a Bizottság közzéteszi a tagállamok által kijelölt ellenőrző szervezetek jegyzékét, az egyes szervezetekről szóló részletes információkkal, a szervezetek emblémájával és elérhetőségeivel együtt.

(4)   Amennyiben a tűzfegyver hatástalanítása az I. melléklet műszaki előírásainak megfelelően történt, az ellenőrző szervezet a tűzfegyver tulajdonosa részére hatástalanítási tanúsítványt ad ki a III. mellékletben szereplő minta alapján. A hatástalanítási tanúsítványban megadott adatokat meg kell adni mind a tanúsítvány kiadásának helye szerinti tagállam nyelvén, mind pedig angolul.

(5)   A hatástalanított tűzfegyver tulajdonosa a hatástalanítási tanúsítványt köteles határozatlan ideig megőrizni. Ha a hatástalanított tűzfegyvert kereskedelmi forgalomba hozzák, mellékelni kell hozzá a hatástalanítási tanúsítványt.

(6)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a hatástalanított tűzfegyverekről kiadott tanúsítványokról legalább 20 éven át nyilvántartást vezessenek, feltüntetve benne a hatástalanítás időpontját és a tanúsítvány számát.

4. cikk

Segítség kérése

A tűzfegyverek hatástalanításának elvégzése, illetve ellenőrzése érdekében bármely tagállam kérheti olyan szervezetek segítségét, amelyek egy másik tagállamtól kaptak engedélyt tűzfegyverek hatástalanítására, vagy amelyeket egy másik tagállam jelölt ki ellenőrző szervezetnek. Amennyiben a kérésnek helyt adnak, és az érinti a tűzfegyverek hatástalanításának ellenőrzését, a segítséget nyújtó ellenőrző szervezet a 3. cikk (4) bekezdésének megfelelően hatástalanítási tanúsítványt ad ki.

5. cikk

A hatástalanított tűzfegyverek jelölése

A hatástalanított tűzfegyvereket a II. mellékletben szereplő sablonnak megfelelően egységes egyedi jellel kell ellátni annak jelölésére, hogy azokat az I. mellékletben meghatározott műszaki előírásoknak megfelelően hatástalanították. Az ellenőrző szervezet a jellel minden olyan alkatrészt ellát, amelyet a tűzfegyver hatástalanítása céljából módosítottak; a jelnek meg kell felelnie a következő feltételeknek:

| a) | jól látható és eltávolíthatatlan; |
| --- | --- |

a)

jól látható és eltávolíthatatlan;

| b) | utalást tartalmaz a tagállamra, amelyben a hatástalanítást végezték, és az ellenőrző szervezetre, amely a hatástalanításról szóló tanúsítványt kiadta; |
| --- | --- |

b)

utalást tartalmaz a tagállamra, amelyben a hatástalanítást végezték, és az ellenőrző szervezetre, amely a hatástalanításról szóló tanúsítványt kiadta;

| c) | a tűzfegyver eredeti sorozatszáma(i) változatlan(ok) marad(nak). |
| --- | --- |

c)

a tűzfegyver eredeti sorozatszáma(i) változatlan(ok) marad(nak).

6. cikk

A hatástalanításra vonatkozó kiegészítő intézkedések

(1)   A tagállamok az I. mellékletben meghatározott műszaki előírásokon túlmenően kiegészítő intézkedéseket vezethetnek be a területükön lévő tűzfegyverek hatástalanítására vonatkozóan.

(2)   A Bizottság a 91/477/EGK irányelvvel létrehozott bizottsággal együtt rendszeresen elemzi a tagállamok által hozott kiegészítő intézkedéseket, és megfontolja az I. mellékletben meghatározott műszaki előírások kellő időben történő felülvizsgálatát.

7. cikk

Hatástalanított tűzfegyverek szállítása az Unión belül

(1)   Hatástalanított tűzfegyverek csak akkor szállíthatók át egy másik tagállamba, ha e rendeletnek megfelelően egységes egyedi jellel vannak ellátva és hatástalanítási tanúsítványt mellékeltek hozzájuk.

(2)   A tagállamok elismerik a más tagállamok által kiadott hatástalanítási tanúsítványokat, amennyiben azok megfelelnek az e rendeletben meghatározott követelményeknek. Ugyanakkor azok a tagállamok, amelyek a 6. cikknek megfelelően kiegészítő intézkedéseket vezettek be, kötelezővé tehetik annak igazolását, hogy a területükre szállítandó hatástalanított tűzfegyverek megfelelnek a szóban forgó kiegészítő intézkedéseknek.

8. cikk

Az értesítésre vonatkozó követelmények

A tagállamok értesítik a Bizottságot az általuk az e rendelet hatálya alá tartozó területen elfogadott intézkedésekről, valamint a 6. cikknek megfelelően bevezetett kiegészítő intézkedésekről. E célból a tagállamok az (EU) 2015/1535 irányelvben meghatározott értesítési eljárásokat alkalmazzák.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2016. április 8-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 15-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Elżbieta BIEŃKOWSKA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1991.9.13., 51. o.

1

(2)  A Tanács 2014. február 11-i 2014/164/EU határozata az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményéhez csatolt, a tűzfegyverek, azok részei és alkatrészei, valamint a lőszerek tiltott előállítása és kereskedelme elleni fellépésről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 89., 2014.3.25., 7. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2015. szeptember 9-i (EU) 2015/1535 irányelve a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 241., 2015.9.17., 1. o.).

3

---

I. MELLÉKLET

A tűzfegyverek hatástalanítására vonatkozó műszaki előírások

| I. | A tűzfegyverek végleges működésképtelenné tételéhez elvégzendő hatástalanítási műveletek meghatározását három táblázat segíti:






  — | az I. táblázat a tűzfegyverek különböző típusait sorolja fel, |
| --- | --- | --- |

I.

A tűzfegyverek végleges működésképtelenné tételéhez elvégzendő hatástalanítási műveletek meghatározását három táblázat segíti:

—

az I. táblázat a tűzfegyverek különböző típusait sorolja fel,

| — | a II. táblázat ismerteti a tűzfegyverek valamennyi lényeges alkatrészének végleges működésképtelenné tételéhez elvégzendő műveleteket, |
| --- | --- |

—

a II. táblázat ismerteti a tűzfegyverek valamennyi lényeges alkatrészének végleges működésképtelenné tételéhez elvégzendő műveleteket,

| — | a III. táblázat meghatározza, hogy a különböző típusú tűzfegyvereken mely hatástalanítási műveleteket kell elvégezni. |
| --- | --- |

—

a III. táblázat meghatározza, hogy a különböző típusú tűzfegyvereken mely hatástalanítási műveleteket kell elvégezni.

| II. | A tűzfegyverek, valamint a hatástalanítási műveletek terén idővel bekövetkező műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében ezeket a műszaki előírásokat rendszeresen, legfeljebb kétévenként felül kell vizsgálni és naprakésszé kell tenni. |
| --- | --- |

II.

A tűzfegyverek, valamint a hatástalanítási műveletek terén idővel bekövetkező műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében ezeket a műszaki előírásokat rendszeresen, legfeljebb kétévenként felül kell vizsgálni és naprakésszé kell tenni.

| III. | A tűzfegyver-hatástalanítási műveletek helyes és egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a tagállamokkal együttműködve pontosítani fogja a fogalommeghatározásokat. |
| --- | --- |

III.

A tűzfegyver-hatástalanítási műveletek helyes és egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a tagállamokkal együttműködve pontosítani fogja a fogalommeghatározásokat.

I. táblázat: A tűzfegyverek típusainak jegyzéke

| A tűzfegyverek típusai |
| --- |
| 1 | Pisztolyok (egylövetű, félautomata) |
| 2 | Revolverek (beleértve a forgódobtöltésű revolvereket is) |
| 3 | Egylövetű hosszú tűzfegyverek (nem billenőcsövű tűzfegyverek) |
| 4 | Billenőcsövű tűzfegyverek (pl. sima csövű, huzagolt, kombinált, bukó-/forgótömbzáras, rövid és hosszú tűzfegyverek) |
| 5 | Ismétlő hosszú tűzfegyverek (sima csövű, huzagolt) |
| 6 | Félautomata hosszú tűzfegyverek (sima csövű, huzagolt) |
| 7 | (Teljesen) automata tűzfegyverek: pl. egyes gépkarabélyok, géppuskák/géppisztolyok, (teljesen) automata pisztolyok |
| 8 | Elöltöltő tűzfegyverek |

A tűzfegyverek típusai

1

Pisztolyok (egylövetű, félautomata)

2

Revolverek (beleértve a forgódobtöltésű revolvereket is)

3

Egylövetű hosszú tűzfegyverek (nem billenőcsövű tűzfegyverek)

4

Billenőcsövű tűzfegyverek (pl. sima csövű, huzagolt, kombinált, bukó-/forgótömbzáras, rövid és hosszú tűzfegyverek)

5

Ismétlő hosszú tűzfegyverek (sima csövű, huzagolt)

6

Félautomata hosszú tűzfegyverek (sima csövű, huzagolt)

7

(Teljesen) automata tűzfegyverek: pl. egyes gépkarabélyok, géppuskák/géppisztolyok, (teljesen) automata pisztolyok

8

Elöltöltő tűzfegyverek

II. táblázat: Az egyes műveletek alkatrészenként

| ALKATRÉSZ | ELJÁRÁS |
| --- | --- |
| 1. | FEGYVERCSŐ |

ALKATRÉSZ

ELJÁRÁS

1.

FEGYVERCSŐ

| 1.1. | Ha fegyvercső a tokhoz van rögzítve (1), a fegyvercsövet egy edzett acélból készült (a töltényűr átmérőjének 50 %-ánál nagyobb és legalább 4,5 mm átmérőjű) csapszeggel a töltényűrön és a tokon keresztül a tokszerkezethez kell rögzíteni. A csapszeget hegesztéssel (2) kell rögzíteni. |
| --- | --- |

1.1.

Ha fegyvercső a tokhoz van rögzítve (1), a fegyvercsövet egy edzett acélból készült (a töltényűr átmérőjének 50 %-ánál nagyobb és legalább 4,5 mm átmérőjű) csapszeggel a töltényűrön és a tokon keresztül a tokszerkezethez kell rögzíteni. A csapszeget hegesztéssel (2) kell rögzíteni.

| 1.2. | Ha a fegyvercső szabadon mozgatható (nincs rögzítve), hosszanti (a kaliber felénél szélesebb és maximum 8 mm-es) nyílást kell vágni a töltényűr falának teljes hosszában, és a töltényűr kezdetétől indulva biztonságosan be kell hegeszteni egy (legalább a fegyvercső kétharmadával megegyező hosszúságú) dugót vagy rudat a fegyvercsőbe. |
| --- | --- |

1.2.

Ha a fegyvercső szabadon mozgatható (nincs rögzítve), hosszanti (a kaliber felénél szélesebb és maximum 8 mm-es) nyílást kell vágni a töltényűr falának teljes hosszában, és a töltényűr kezdetétől indulva biztonságosan be kell hegeszteni egy (legalább a fegyvercső kétharmadával megegyező hosszúságú) dugót vagy rudat a fegyvercsőbe.

| 1.3. | A fegyvercsőnek a töltényűrtől számított első harmadába vagy lyukakat kell fúrni (amelyeknek sima csövű tűzfegyverek esetében legalább a furatátmérő kétharmadával, egyéb tűzfegyverek esetében a teljes furatátmérővel megegyezőnek kell lenniük – rövid tűzfegyverekre 3, hosszú tűzfegyverekre 6 lyukat kell fúrni egymás után), vagy a töltényűr után (60 ± 5°-os szögben) egy V alakú nyílást kell vágni, így felnyitva a fegyvercsövet, vagy a töltényűr után egy hosszanti (8–10 mm ± 0,5 mm széles, legalább 52 mm hosszú) nyílást kell vágni a lyukakkal megegyező helyen, vagy egy hosszanti (4–6 mm ± 0,5 mm széles) nyílást kell vágni a töltényűrtől a torkolatig, a torkolatból 5 mm-t kihagyva. |
| --- | --- |

1.3.

A fegyvercsőnek a töltényűrtől számított első harmadába vagy lyukakat kell fúrni (amelyeknek sima csövű tűzfegyverek esetében legalább a furatátmérő kétharmadával, egyéb tűzfegyverek esetében a teljes furatátmérővel megegyezőnek kell lenniük – rövid tűzfegyverekre 3, hosszú tűzfegyverekre 6 lyukat kell fúrni egymás után), vagy a töltényűr után (60 ± 5°-os szögben) egy V alakú nyílást kell vágni, így felnyitva a fegyvercsövet, vagy a töltényűr után egy hosszanti (8–10 mm ± 0,5 mm széles, legalább 52 mm hosszú) nyílást kell vágni a lyukakkal megegyező helyen, vagy egy hosszanti (4–6 mm ± 0,5 mm széles) nyílást kell vágni a töltényűrtől a torkolatig, a torkolatból 5 mm-t kihagyva.

| 1.4. | A lőszert bevezető rámpával rendelkező tűzfegyverek esetében a rámpát el kell távolítani. |
| --- | --- |

1.4.

A lőszert bevezető rámpával rendelkező tűzfegyverek esetében a rámpát el kell távolítani.

| 1.5. | Egy edzett acélból készült csapszeg használatával vagy hegesztéssel meg kell akadályozni, hogy a fegyvercsövet el lehessen távolítani a tokról. |
| --- | --- |

1.5.

Egy edzett acélból készült csapszeg használatával vagy hegesztéssel meg kell akadályozni, hogy a fegyvercsövet el lehessen távolítani a tokról.

| 2. | ZÁRTEST, ZÁRFEJ |
| --- | --- |

2.

ZÁRTEST, ZÁRFEJ

| 2.1. | Az ütőszeget el kell távolítani vagy le kell rövidíteni. |
| --- | --- |

2.1.

Az ütőszeget el kell távolítani vagy le kell rövidíteni.

| 2.2. | A zár homlokfelületét legalább 45 fokos szögben és a zárhomlokfal 50 %-ánál nagyobb felületen le kell munkálni. |
| --- | --- |

2.2.

A zár homlokfelületét legalább 45 fokos szögben és a zárhomlokfal 50 %-ánál nagyobb felületen le kell munkálni.

| 2.3. | Az ütőszegfuratot be kell hegeszteni. |
| --- | --- |

2.3.

Az ütőszegfuratot be kell hegeszteni.

| 3. | FORGÓDOB |
| --- | --- |

3.

FORGÓDOB

| 3.1. | A töltényhüvely átmérőjével legalább megegyező nagyságú, körkörös gyűrű kialakítása révén legalább a forgódob hosszának kétharmadán minden belső falat el kell távolítani a forgódobból. |
| --- | --- |

3.1.

A töltényhüvely átmérőjével legalább megegyező nagyságú, körkörös gyűrű kialakítása révén legalább a forgódob hosszának kétharmadán minden belső falat el kell távolítani a forgódobból.

| 3.2. | Amennyiben lehetséges, hegesztés révén meg kell akadályozni, hogy a forgódobot el lehessen távolítani a tokról. Amennyiben ez nem lehetséges, más megfelelő intézkedésekkel kell megakadályozni a forgódob eltávolítását. |
| --- | --- |

3.2.

Amennyiben lehetséges, hegesztés révén meg kell akadályozni, hogy a forgódobot el lehessen távolítani a tokról. Amennyiben ez nem lehetséges, más megfelelő intézkedésekkel kell megakadályozni a forgódob eltávolítását.

| 4. | SZÁN |
| --- | --- |

4.

SZÁN

| 4.1. | A zárhomlokfal 50 %-nál nagyobb részét 45 és 90 fok közötti szögben le kell munkálni vagy el kell távolítani. |
| --- | --- |

4.1.

A zárhomlokfal 50 %-nál nagyobb részét 45 és 90 fok közötti szögben le kell munkálni vagy el kell távolítani.

| 4.2. | Az ütőszeget el kell távolítani vagy le kell rövidíteni. |
| --- | --- |

4.2.

Az ütőszeget el kell távolítani vagy le kell rövidíteni.

| 4.3. | Az ütőszegfuratot le kell munkálni és be kell hegeszteni. |
| --- | --- |

4.3.

Az ütőszegfuratot le kell munkálni és be kell hegeszteni.

| 4.4. | A szánban található reteszelőfelületeket le kell munkálni. |
| --- | --- |

4.4.

A szánban található reteszelőfelületeket le kell munkálni.

| 4.5. | Adott esetben a szán kivetőnyílása felső elülső szélének belsejét 45 fokos szögben le kell munkálni. |
| --- | --- |

4.5.

Adott esetben a szán kivetőnyílása felső elülső szélének belsejét 45 fokos szögben le kell munkálni.

| 5. | TOK (PISZTOLYOK ESETÉBEN) |
| --- | --- |

5.

TOK (PISZTOLYOK ESETÉBEN)

| 5.1. | A lőszert bevezető rámpát el kell távolítani. |
| --- | --- |

5.1.

A lőszert bevezető rámpát el kell távolítani.

| 5.2. | A szánvezetőlécek legalább kétharmadát le kell munkálni a tok mindkét oldalán. |
| --- | --- |

5.2.

A szánvezetőlécek legalább kétharmadát le kell munkálni a tok mindkét oldalán.

| 5.3. | A szánakasztót le kell hegeszteni. |
| --- | --- |

5.3.

A szánakasztót le kell hegeszteni.

| 5.4. | A polimertokkal rendelkező pisztolyok szétszerelését hegesztéssel meg kell akadályozni. A nemzeti jogszabályoktól függően ezt az eljárást a nemzeti hatóság által végzett ellenőrzés után is el lehet végezni. |
| --- | --- |

5.4.

A polimertokkal rendelkező pisztolyok szétszerelését hegesztéssel meg kell akadályozni. A nemzeti jogszabályoktól függően ezt az eljárást a nemzeti hatóság által végzett ellenőrzés után is el lehet végezni.

| 6. | AUTOMATA RENDSZER |
| --- | --- |

6.

AUTOMATA RENDSZER

| 6.1. | A gázdugattyút és a gázrendszert szétvágással vagy hegesztéssel működésképtelenné kell tenni. |
| --- | --- |

6.1.

A gázdugattyút és a gázrendszert szétvágással vagy hegesztéssel működésképtelenné kell tenni.

| 6.2. | A zártestet vagy el kell távolítani és egy acéldarabot kell a helyére tenni, amelyet be kell hegeszteni, vagy a zártest méretét legalább 50 %-kal le kell csökkenteni, be kell hegeszteni, és a zárfejről le kell vágni a reteszelőfelületeket. |
| --- | --- |

6.2.

A zártestet vagy el kell távolítani és egy acéldarabot kell a helyére tenni, amelyet be kell hegeszteni, vagy a zártest méretét legalább 50 %-kal le kell csökkenteni, be kell hegeszteni, és a zárfejről le kell vágni a reteszelőfelületeket.

| 6.3. | Az elsütőszerkezetet egybe kell hegeszteni, lehetőség szerint a tokkal együtt. Ha a tokkal való egybehegesztés nem lehetséges, az elsütőszerkezetet el kell távolítani, és az üres helyet megfelelően ki kell tölteni (pl. egy megfelelő méretű idom odaragasztásával vagy epoxigyantával való kitöltéssel). |
| --- | --- |

6.3.

Az elsütőszerkezetet egybe kell hegeszteni, lehetőség szerint a tokkal együtt. Ha a tokkal való egybehegesztés nem lehetséges, az elsütőszerkezetet el kell távolítani, és az üres helyet megfelelően ki kell tölteni (pl. egy megfelelő méretű idom odaragasztásával vagy epoxigyantával való kitöltéssel).

| 6.4. | Hegesztéssel vagy az eltávolítást megakadályozó megfelelő eljárással meg kell akadályozni a markolat zárórendszerének a toknál való szétszerelését. Hevederes adogatású fegyverek esetében az adogató mechanizmust biztonságosan le kell hegeszteni. |
| --- | --- |

6.4.

Hegesztéssel vagy az eltávolítást megakadályozó megfelelő eljárással meg kell akadályozni a markolat zárórendszerének a toknál való szétszerelését. Hevederes adogatású fegyverek esetében az adogató mechanizmust biztonságosan le kell hegeszteni.

| 7. | ZÁRSZERKEZET |
| --- | --- |

7.

ZÁRSZERKEZET

| 7.1. | Egy legalább 60 fokos (csúcsszögű) kúpot kell kimunkálni, hogy az alapátmérő legalább 1 cm-es vagy a zárhomlokfal átmérőjével megegyező nagyságú legyen. |
| --- | --- |

7.1.

Egy legalább 60 fokos (csúcsszögű) kúpot kell kimunkálni, hogy az alapátmérő legalább 1 cm-es vagy a zárhomlokfal átmérőjével megegyező nagyságú legyen.

| 7.2. | Az ütőszeget el kell távolítani, az ütőszegfuratot legalább 5 mm-es átmérőjűre kell tágítani és be kell hegeszteni. |
| --- | --- |

7.2.

Az ütőszeget el kell távolítani, az ütőszegfuratot legalább 5 mm-es átmérőjűre kell tágítani és be kell hegeszteni.

| 8. | TÖLTÉNYTÁR (adott esetben) |
| --- | --- |

8.

TÖLTÉNYTÁR (adott esetben)

| 8.1. | A tölténytárat ponthegesztéssel a tűzfegyver típusától függően a tokhoz vagy a markolathoz kell rögzíteni a tölténytár eltávolításának megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

8.1.

A tölténytárat ponthegesztéssel a tűzfegyver típusától függően a tokhoz vagy a markolathoz kell rögzíteni a tölténytár eltávolításának megakadályozása érdekében.

| 8.2. | Hiányzó tölténytár esetén a tölténytár helyét kell pontonként meghegeszteni, vagy tárakasztót kell rögzíteni, hogy tölténytár behelyezése ne legyen lehetséges. |
| --- | --- |

8.2.

Hiányzó tölténytár esetén a tölténytár helyét kell pontonként meghegeszteni, vagy tárakasztót kell rögzíteni, hogy tölténytár behelyezése ne legyen lehetséges.

| 8.3. | A tölténytáron, a töltényűrön és a tokon át egy edzett acélból készült csapszeget kell átvezetni. A csapszeget hegesztéssel kell rögzíteni. |
| --- | --- |

8.3.

A tölténytáron, a töltényűrön és a tokon át egy edzett acélból készült csapszeget kell átvezetni. A csapszeget hegesztéssel kell rögzíteni.

| 9. | ELÖLTÖLTŐ RENDSZER |
| --- | --- |

9.

ELÖLTÖLTŐ RENDSZER

| 9.1. | A lőkúpokat el kell távolítani vagy be kell hegeszteni, a gyúnyílásokat be kell hegeszteni. |
| --- | --- |

9.1.

A lőkúpokat el kell távolítani vagy be kell hegeszteni, a gyúnyílásokat be kell hegeszteni.

| 10. | HANGTOMPÍTÓ |
| --- | --- |

10.

HANGTOMPÍTÓ

| 10.1. | Edzett acélból készült csapszeg használatával, vagy ha a hangtompító a fegyver részét képezi, hegesztéssel meg kell akadályozni a hangtompítónak a fegyvercsőről való eltávolítását. |
| --- | --- |

10.1.

Edzett acélból készült csapszeg használatával, vagy ha a hangtompító a fegyver részét képezi, hegesztéssel meg kell akadályozni a hangtompítónak a fegyvercsőről való eltávolítását.

| 10.2. | A hangtompító valamennyi belső alkatrészét és azok kapcsolódási pontjait el kell távolítani, hogy csak a cső maradjon meg. A megmaradó cső külső részére 5 cm-enként lyukakat kell fúrni. |
| --- | --- |

10.2.

A hangtompító valamennyi belső alkatrészét és azok kapcsolódási pontjait el kell távolítani, hogy csak a cső maradjon meg. A megmaradó cső külső részére 5 cm-enként lyukakat kell fúrni.

A fémbetétek keménysége

A csapszegek/dugók/rudak keménysége = 58 -0; + 6 HRC

TIG-hegesztéshez alkalmas, ER 316 L típusú edzett acél

III. táblázat: Az egyes tűzfegyvertípusok alapvető alkatrészein elvégzendő műveletek

| TÍPUS | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELJÁRÁS | Pisztolyok (az automata pisztolyok kivételével) | Revolverek | Egylövetű hosszú tűzfegyverek (nem billenőcsövű) | Billenőcsövű tűzfegyverek (sima csövű, huzagolt, kombinált) | Ismétlő hosszú tűzfegyverek (sima csövű, huzagolt) | Félautomata hosszú tűzfegyverek (sima csövű, huzagolt) | Automata tűzfegyverek: gépkarabélyok, géppuskák/géppisztolyok | Elöltöltő tűzfegyverek |
| 1.1 | | | X | | X | X | X | |
| 1.2. és 1.3. | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 1.4. | X | | | | | X | X | |
| 1.5. | | X | | | | | | |
| 2.1. | | | X | | X | X | X | |
| 2.2. | | | X | | X | X | X | |
| 2.3. | | | X | | X | X | X | |
| 3.1. | | X | | | | | | |
| 3.2. | | X | | | | | | |
| 4.1. | X | | | | | | X (automata pisztolyok esetében) | |
| 4.2. | X | | | | | | X (automata pisztolyok esetében) | |
| 4.3. | X | | | | | | X (automata pisztolyok esetében) | |
| 4.4. | X | | | | | | X (automata pisztolyok esetében) | |
| 4.5. | X | | | | | X | X (automata pisztolyok esetében) | |
| 5.1. | X | | | | | | X (automata pisztolyok esetében) | |
| 5.2. | X | | | | | | X (automata pisztolyok esetében) | |
| 5.3. | X | | | | | | X (automata pisztolyok esetében) | |
| 5.4. | X (polimertok esetében) | | | | | | X (automata pisztolyok esetében) | |
| 6.1. | | | | | | X | X | |
| 6.2. | | | | | | X | X | |
| 6.3. | | | | | | | X | |
| 6.4. | | | | | | | X | |
| 7.1. | | | | X | | | | |
| 7.2. | | X | | X | | | | |
| 8.1. vagy 8.2. | X | | | | X | X | X | |
| 8.3. | | | | | X (csőtár) | X (csőtár) | | |
| 9.1. | | X | | | | | | X |
| 10.1. | X | | X | | X | X | X | |
| 10.2. | X | | X | X | X | X | X | |

TÍPUS

1

2

3

4

5

6

7

8

ELJÁRÁS

Pisztolyok (az automata pisztolyok kivételével)

Revolverek

Egylövetű hosszú tűzfegyverek (nem billenőcsövű)

Billenőcsövű tűzfegyverek (sima csövű, huzagolt, kombinált)

Ismétlő hosszú tűzfegyverek (sima csövű, huzagolt)

Félautomata hosszú tűzfegyverek (sima csövű, huzagolt)

Automata tűzfegyverek: gépkarabélyok, géppuskák/géppisztolyok

Elöltöltő tűzfegyverek

1.1

X

X

X

X

1.2. és 1.3.

X

X

X

X

X

X

X

X

1.4.

X

X

X

1.5.

X

2.1.

X

X

X

X

2.2.

X

X

X

X

2.3.

X

X

X

X

3.1.

X

3.2.

X

4.1.

X

X (automata pisztolyok esetében)

4.2.

X

X (automata pisztolyok esetében)

4.3.

X

X (automata pisztolyok esetében)

4.4.

X

X (automata pisztolyok esetében)

4.5.

X

X

X (automata pisztolyok esetében)

5.1.

X

X (automata pisztolyok esetében)

5.2.

X

X (automata pisztolyok esetében)

5.3.

X

X (automata pisztolyok esetében)

5.4.

X (polimertok esetében)

X (automata pisztolyok esetében)

6.1.

X

X

6.2.

X

X

6.3.

X

6.4.

X

7.1.

X

7.2.

X

X

8.1. vagy 8.2.

X

X

X

X

8.3.

X (csőtár)

X (csőtár)

9.1.

X

X

10.1.

X

X

X

X

X

10.2.

X

X

X

X

X

X

---

(1)  Csavarozással, kapcsolással vagy más módon.

(2)  A hegesztés olyan gyártási vagy szobrászati eljárás, melynek során anyagokat, általában fémeket vagy hőre lágyuló anyagokat erősítenek össze olvasztás révén.

---

II. MELLÉKLET

A hatástalanított tűzfegyverek jelölésére vonatkozó minta

| 1) | Hatástalanítási jel |
| --- | --- |

1)

Hatástalanítási jel

| 2) | A hatástalanítást végző ország hivatalos nemzetközi jele |
| --- | --- |

2)

A hatástalanítást végző ország hivatalos nemzetközi jele

| 3) | A tűzfegyver hatástalanítását tanúsító szervezet emblémája |
| --- | --- |

3)

A tűzfegyver hatástalanítását tanúsító szervezet emblémája

| 4) | A hatástalanítás éve |
| --- | --- |

4)

A hatástalanítás éve

A teljes jelölést csak a tűzfegyver tokján kell elhelyezni, de a hatástalanítási jelet (1) és a hatástalanítást végző ország jelét (2) minden egyéb alapvető alkatrészen el kell helyezni.

---

III. MELLÉKLET

Image

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/73

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2404 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. december 16.)

a bizonyos állományok tekintetében rendelkezésre álló 2015. évi halászati kvótáknak a más állományok előző években való túlhalászása miatti csökkentéséről és az (EU) 2015/1801 végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 105. cikke (1), (2), (3) és (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014. évi halászati kvótákat az alábbi rendeletek állapították meg:






  — | a Tanács 1262/2012/EU rendelete (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

A 2014. évi halászati kvótákat az alábbi rendeletek állapították meg:

—

a Tanács 1262/2012/EU rendelete (2),

| — | a Tanács 1180/2013/EU rendelete (3), |
| --- | --- |

—

a Tanács 1180/2013/EU rendelete (3),

| — | a Tanács 24/2014/EU rendelete (4), valamint |
| --- | --- |

—

a Tanács 24/2014/EU rendelete (4), valamint

| — | a Tanács 43/2014/EU rendelete (5). |
| --- | --- |

—

a Tanács 43/2014/EU rendelete (5).

| (2) | A 2015. évi halászati kvótákat az alábbi rendeletek állapították meg:






  — | a Tanács 1221/2014/EU rendelete (6), |
| --- | --- | --- |

(2)

A 2015. évi halászati kvótákat az alábbi rendeletek állapították meg:

—

a Tanács 1221/2014/EU rendelete (6),

| — | a Tanács 1367/2014/EU rendelete (7), |
| --- | --- |

—

a Tanács 1367/2014/EU rendelete (7),

| — | a Tanács (EU) 2015/104 rendelete (8), valamint |
| --- | --- |

—

a Tanács (EU) 2015/104 rendelete (8), valamint

| — | a Tanács (EU) 2015/106 rendelete (9). |
| --- | --- |

—

a Tanács (EU) 2015/106 rendelete (9).

| (3) | Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (1) bekezdése értelmében abban az esetben, ha a Bizottság megállapítja, hogy valamely tagállam túllépte a számára kiosztott halászati kvótákat, a Bizottságnak csökkentenie kell az adott tagállam jövőbeli halászati kvótáit. |
| --- | --- |

(3)

Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (1) bekezdése értelmében abban az esetben, ha a Bizottság megállapítja, hogy valamely tagállam túllépte a számára kiosztott halászati kvótákat, a Bizottságnak csökkentenie kell az adott tagállam jövőbeli halászati kvótáit.

| (4) | Az (EU) 2015/1801 bizottsági végrehajtási rendelet (10) a korábbi években történt túlhalászás miatt csökkentette a bizonyos állományok tekintetében 2015-ben rendelkezésre álló halászati kvótákat. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2015/1801 bizottsági végrehajtási rendelet (10) a korábbi években történt túlhalászás miatt csökkentette a bizonyos állományok tekintetében 2015-ben rendelkezésre álló halászati kvótákat.

| (5) | Egyes tagállamok esetében azonban a túlhalászott állományokra vonatkozóan kiosztott kvótákat nem lehetett az (EU) 2015/1801 rendelettel csökkenteni, mert ilyen kvóták 2015-ben nem álltak e tagállamok rendelkezésére. |
| --- | --- |

(5)

Egyes tagállamok esetében azonban a túlhalászott állományokra vonatkozóan kiosztott kvótákat nem lehetett az (EU) 2015/1801 rendelettel csökkenteni, mert ilyen kvóták 2015-ben nem álltak e tagállamok rendelkezésére.

| (6) | Bizonyos esetekben a halászati lehetőségeknek az 1380/2013/EU rendelet (11) 16. cikkének (8) bekezdése szerinti elcserélése révén lehetővé váltak részleges kvótacsökkentések. A fennmaradó mennyiségeket a 1224/2009/EK tanácsi rendelet 105. cikkének (5) bekezdése értelmében más állományok kvótája vonatkozásában kell csökkenteni. |
| --- | --- |

(6)

Bizonyos esetekben a halászati lehetőségeknek az 1380/2013/EU rendelet (11) 16. cikkének (8) bekezdése szerinti elcserélése révén lehetővé váltak részleges kvótacsökkentések. A fennmaradó mennyiségeket a 1224/2009/EK tanácsi rendelet 105. cikkének (5) bekezdése értelmében más állományok kvótája vonatkozásában kell csökkenteni.

| (7) | Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy ha a túlhalászott állomány tekintetében a túlhalászást követő évben nem alkalmazható a kvótacsökkentés, mert az adott tagállam nem rendelkezik kvótával, a csökkentést az ugyanazon földrajzi területen előforduló vagy ugyanolyan kereskedelmi értékkel bíró egyéb állományokra vonatkozóan kell alkalmazni. A 2012/C-72/07 számú bizottsági közlemény (12) szerint az ilyen csökkentéseket lehetőleg az olyan állományok tekintetében kiosztott kvótákon kell végrehajtani, amelyekre a kvótát túlhalászó flotta halászik, figyelembe véve annak szükségességét, hogy a vegyes halászatban el kell kerülni a halak tengerbe való visszadobását. |
| --- | --- |

(7)

Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy ha a túlhalászott állomány tekintetében a túlhalászást követő évben nem alkalmazható a kvótacsökkentés, mert az adott tagállam nem rendelkezik kvótával, a csökkentést az ugyanazon földrajzi területen előforduló vagy ugyanolyan kereskedelmi értékkel bíró egyéb állományokra vonatkozóan kell alkalmazni. A 2012/C-72/07 számú bizottsági közlemény (12) szerint az ilyen csökkentéseket lehetőleg az olyan állományok tekintetében kiosztott kvótákon kell végrehajtani, amelyekre a kvótát túlhalászó flotta halászik, figyelembe véve annak szükségességét, hogy a vegyes halászatban el kell kerülni a halak tengerbe való visszadobását.

| (8) | Az érintett tagállamokkal egyeztetés folyt azokról a javasolt csökkentésekről, amelyek a túlhalászott állományoktól eltérő állományokra kiosztott kvótákat érintik. |
| --- | --- |

(8)

Az érintett tagállamokkal egyeztetés folyt azokról a javasolt csökkentésekről, amelyek a túlhalászott állományoktól eltérő állományokra kiosztott kvótákat érintik.

| (9) | Portugália kérésére az I és II övezet norvég vizeiben élő foltostőkehal-állomány (HAD/1N2AB.) 371 766 kilogrammos, illetve az ugyanott előforduló feketetőkehal-állomány (POK/1N2AB.) 178 850 kilogrammos, korábbi években történt túlhalászásának ellentételezésére alternatív állományként indokolt az I és II övezet vörösálsügér-állományát (RED/1N2AB.) figyelembe venni. Tekintettel arra, hogy az I és II övezet norvég vizeinek vörösálsügér-állományára vonatkozó 2015. évi portugál kvóta 405 000 kilogramm, és így nem elegendő a két állomány túlhalászásáért kiszabandó kvótacsökkentés fedezésére, e kvótát a rendelkezésre álló mennyiség erejéig teljes egészében ki kell használni, a fennmaradó 145 616 kilogrammos mennyiséget pedig a következő év(ek)ben kell levonni az ugyanazon a területen élő feketetőkehal-állományra (POK/1N2AB.) vonatkozóan megállapított kvótából, amíg a teljes túlhalászott mennyiségnek megfelelő összeg visszafizetésre nem kerül. |
| --- | --- |

(9)

Portugália kérésére az I és II övezet norvég vizeiben élő foltostőkehal-állomány (HAD/1N2AB.) 371 766 kilogrammos, illetve az ugyanott előforduló feketetőkehal-állomány (POK/1N2AB.) 178 850 kilogrammos, korábbi években történt túlhalászásának ellentételezésére alternatív állományként indokolt az I és II övezet vörösálsügér-állományát (RED/1N2AB.) figyelembe venni. Tekintettel arra, hogy az I és II övezet norvég vizeinek vörösálsügér-állományára vonatkozó 2015. évi portugál kvóta 405 000 kilogramm, és így nem elegendő a két állomány túlhalászásáért kiszabandó kvótacsökkentés fedezésére, e kvótát a rendelkezésre álló mennyiség erejéig teljes egészében ki kell használni, a fennmaradó 145 616 kilogrammos mennyiséget pedig a következő év(ek)ben kell levonni az ugyanazon a területen élő feketetőkehal-állományra (POK/1N2AB.) vonatkozóan megállapított kvótából, amíg a teljes túlhalászott mennyiségnek megfelelő összeg visszafizetésre nem kerül.

| (10) | Ezen túlmenően egyes, az (EU) 2015/1801 végrehajtási rendeletben megállapított kvótacsökkentések elégtelennek tűnnek. Az előírt kvótacsökkentések a jelek szerint magasabbak voltak a kiigazított 2015-ös kvótánál, ezért az ilyen csökkentéseket nem lehet teljes mértékben végrehajtani az adott kvótákon. A 2012/C-72/07 számú bizottsági közlemény szerint a fennmaradó mennyiségeket a későbbi években rendelkezésre álló kiigazított kvótákból kell levonni. |
| --- | --- |

(10)

Ezen túlmenően egyes, az (EU) 2015/1801 végrehajtási rendeletben megállapított kvótacsökkentések elégtelennek tűnnek. Az előírt kvótacsökkentések a jelek szerint magasabbak voltak a kiigazított 2015-ös kvótánál, ezért az ilyen csökkentéseket nem lehet teljes mértékben végrehajtani az adott kvótákon. A 2012/C-72/07 számú bizottsági közlemény szerint a fennmaradó mennyiségeket a későbbi években rendelkezésre álló kiigazított kvótákból kell levonni.

| (11) | Az (EU) 2015/1170 bizottsági végrehajtási rendelet (13) alapján a IX és X övezetben és a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizeiben élő norvéghomár-állományra (NEP/9/3411) vonatkozó 2014. évi kiigazított spanyol kvóta 10 %-ának megfelelő 3 369 kilogrammos mennyiség egy kvótaátcsoportosítás nyomán már nem áll Spanyolország rendelkezésére. Következésképpen a rendelkezésre álló 9 287 kilogrammos mennyiséget – amely kivonásra került a szóban forgó állomány tekintetében tartozásként fennálló 19 000 kilogrammos, függőben lévő kvótacsökkentés mennyiségéből – a kvóta további 3 369 kilogrammos, azonnali csökkentésével 5 918 kilogrammra kell mérsékelni. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2015/1170 bizottsági végrehajtási rendelet (13) alapján a IX és X övezetben és a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizeiben élő norvéghomár-állományra (NEP/9/3411) vonatkozó 2014. évi kiigazított spanyol kvóta 10 %-ának megfelelő 3 369 kilogrammos mennyiség egy kvótaátcsoportosítás nyomán már nem áll Spanyolország rendelkezésére. Következésképpen a rendelkezésre álló 9 287 kilogrammos mennyiséget – amely kivonásra került a szóban forgó állomány tekintetében tartozásként fennálló 19 000 kilogrammos, függőben lévő kvótacsökkentés mennyiségéből – a kvóta további 3 369 kilogrammos, azonnali csökkentésével 5 918 kilogrammra kell mérsékelni.

| (12) | Az (EU) 2015/1801 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2015/1801 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet I. mellékletében említett, 2015. évi halászati kvótákat az ugyanabban a mellékletben más állományok tekintetében megállapított levonások alkalmazásával csökkenteni kell.

2. cikk

Az (EU) 2015/1801 végrehajtási rendelet mellékletének helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2012. december 20-i 1262/2012/EU rendelete az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2013. és 2014. évre történő meghatározásáról (HL L 356., 2012.12.22., 22. o.).

2

(3)  A Tanács 2013. november 19-i 1180/2013/EU rendelete a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2014. évre történő meghatározásáról (HL L 313., 2013.11.22., 4. o.).

3

(4)  A Tanács 2014. január 10-i 24/2014/EU rendelete bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2014. évre történő meghatározásáról (HL L 9., 2014.1.14., 4. o.).

4

(5)  A Tanács 2014. január 20-i 43/2014/EU rendelete egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2014. évre történő meghatározásáról (HL L 24., 2014.1.28., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 2014. november 10-i 1221/2014/EU rendelete a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról, valamint a 43/2014/EU és az 1180/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 330., 2014.11.15., 16. o.).

6

(7)  A Tanács 2014. december 15-i 1367/2014/EU rendelete az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2015. és 2016. évre történő meghatározásáról (HL L 366., 2014.12.20., 1. o.).

7

(8)  A Tanács 2015. január 19-i (EU) 2015/104 rendelete egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról, a 43/2014/EU rendelet módosításáról és a 779/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 22., 2015.1.28., 1. o.).

8

(9)  A Tanács 2015. január 19-i (EU) 2015/106 rendelete bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról (HL L 19., 2015.1.24., 8. o.).

9

(10)  A Bizottság 2015. október 7-i (EU) 2015/1801 végrehajtási rendelete a bizonyos állományok tekintetében 2015-ben rendelkezésre álló halászati kvótáknak a korábbi években történt túlhalászás miatti csökkentéséről (HL L 263., 2015.10.8., 19. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

11

(12)  HL C 72., 2012.3.10., 27. o.

12

(13)  A Bizottság 2015. július 16-i (EU) 2015/1170 végrehajtási rendelete a 2014. évben a 847/96/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján visszatartott egyes mennyiségeknek a 2015-ös halászati kvótákhoz való hozzáadásáról (HL L 189., 2015.7.17., 2. o.).

13

---

I. MELLÉKLET

A TÚLHALÁSZOTT ÁLLOMÁNYOKTÓL ELTÉRŐ ÁLLOMÁNYOKRA VONATKOZÓ KVÓTÁK CSÖKKENTÉSE

| Tagállam | Fajkód | Területkód | Faj neve | Terület neve | 2014. évi engedélyezett kirakodások (teljes kiigazított mennyiség kilogrammban) (1) | 2014. évi összfogás (kilogrammban) | Kvótafelhasználás (%) | Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított túlhalászás (kilogrammban) | Szorzótényező (2) | Kiegészítő szorzótényező (3)
   (4) | 2014-ből fennmaradó csökkentés (5) (kilogrammban) | Fennmaradó egyenleg (6) (kilogrammban) | 2015. évi csökkentések (kilogrammban) | A 2015-ben ugyanarra az állományra már alkalmazott csökkentések (kilogrammban) (7) | Fennmaradó, egy alternatív állomány vonatkozásában csökkentendő mennyiség (kilogrammban) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| ES | DWS | 56789- | Mélytengeri cápák | Az V, VI, VII, VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei | 0 | 3 039 | N.A. | 3 039 | / | A | / | / | 4 559 | 0 | 4 559 |
| A kvótacsökkentés a következő állományt érinti: |
| ES | BSF | 56712- | Fekete abroncshal | Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 4 559 |
| |
| ES | GHL | 1N2AB. | Grönlandi laposhal | Az I és II övezet norvég vizei | 0 | 22 685 | N.A. | 22 685 | / | / | / | / | 22 685 | 0 | 22 685 |
| A kvótacsökkentés a következő állományt érinti: |
| ES | RED | 1N2AB. | Vörös álsügérek | Az I és II övezet norvég vizei | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 22 685 |
| |
| ES | HAD | 5BC6A. | Foltos tőkehal | Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei | 2 840 | 18 933 | 666,65 % | 16 093 | / | A | 12 540 | / | 36 680 | 2 564 | 34 116 |
| A kvótacsökkentés a következő állományt érinti: |
| ES | LIN | 6X14. | Északi menyhal | A VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 34 116 |
| |
| ES | HAD | 7X7A34 | Foltos tőkehal | VIIb–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 0 | 3 075 | N.A. | 3 075 | / | A | / | / | 4 613 | 0 | 4 613 |
| A kvótacsökkentés a következő állományt érinti: |
| ES | WHG | 08 | Vékonybajszú tőkehal | VIII övezet | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 4 613 |
| |
| ES | OTH | 1N2AB. | Egyéb fajok | Az I és II övezet norvég vizei | 0 | 26 744 | N.A. | 26 744 | / | / | / | / | 26 744 | 4 281 | 22 463 |
| A kvótacsökkentés a következő állományt érinti: |
| ES | RED | 1N2AB | Vörös álsügérek | Az I és II övezet norvég vizei | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 22 463 |
| |
| ES | POK | 56-14 | Fekete tőkehal | VI övezet; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 4 810 | 8 703 | 180,94 % | 3 893 | / | / | / | / | 3 893 | 0 | 3 893 |
| A kvótacsökkentés a következő állományt érinti: |
| ES | BLI | 5B67- | Kék menyhal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 3 893 |
| |
| NL | HKE | 3A/BCD | Szürke tőkehal | IIIa övezet; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 0 | 1 655 | N.A. | 1 655 | / | C | / | / | 2 482 | 0 | 2 482 |
| A kvótacsökkentés a következő állományt érinti: |
| NL | PLE | 2A3AX4 | Sima lepényhal | IV övezet; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 2 482 |
| |
| NL | RED | 1N2AB. | Vörös álsügérek | Az I és II övezet norvég vizei | 0 | 2 798 | N.A. | 2 798 | / | / | / | / | 2 798 | 0 | 2 798 |
| A kvótacsökkentés a következő állományt érinti: |
| NL | WHB | 1X14 | Kék puhatőkehal | Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 2 798 |
| |
| PT | HAD | 1N2AB | Foltos tőkehal | Az I és II övezet norvég vizei | 0 | 26 816 | N.A. | 26 816 | / | / | / | 344 950 | 371 766 | 0 | 371 766 |
| A kvótacsökkentés a következő állományt érinti: |
| PT | RED | 1N2AB | Vörös álsügérek | Az I és II övezet norvég vizei | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 371 766 |
| |
| PT | POK | 1N2AB. | Fekete tőkehal | Az I és II övezet norvég vizei | 18 000 | 11 850 | 65,83 % | – 6 150 | / | / | / | 185 000 | 178 850 | 0 | 178 850 |
| A kvótacsökkentés a következő állományt érinti: |
| PT | RED | 1N2AB | Vörös álsügérek | Az I és II övezet norvég vizei | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 33 234 (8) |
| |
| UK | DGS | 15X14 | Tüskéscápa | Az I, V, VI, VII, VIII, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 0 | 1 027 | N.A. | 1 027 | / | A | / | / | 1 541 | 0 | 1 541 |
| A kvótacsökkentés a következő állományt érinti: |
| UK | POK | 7/3411 | Fekete tőkehal | VII, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 1 541 |
| |
| UK | NOP | 2A3A4. | Norvég tőkehal | IIIa övezet; a IIa és IV övezet uniós vizei | 0 | 14 000 | N.A. | 14 000 | / | / | / | / | 14 000 | 0 | 14 000 |
| A kvótacsökkentés a következő állományt érinti: |
| UK | SPR | 2AC4-C | Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások | A IIa és IV övezet uniós vizei | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 14 000 |
| |
| UK | WHB | 24-N | Kék puhatőkehal | A II és IV övezet norvég vizei | 0 | 22 204 | N.A. | 22 204 | / | / | / | / | 22 204 | 0 | 22 204 |
| A kvótacsökkentés a következő állományt érinti: |
| UK | WHB | 2A4AXF | Kék puhatőkehal | Feröer szigeteki vizek | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 22 204 |

Tagállam

Fajkód

Területkód

Faj neve

Terület neve

2014. évi engedélyezett kirakodások (teljes kiigazított mennyiség kilogrammban) (1)

2014. évi összfogás (kilogrammban)

Kvótafelhasználás (%)

Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított túlhalászás (kilogrammban)

Szorzótényező (2)

Kiegészítő szorzótényező (3)
   (4)

2014-ből fennmaradó csökkentés (5) (kilogrammban)

Fennmaradó egyenleg (6) (kilogrammban)

2015. évi csökkentések (kilogrammban)

A 2015-ben ugyanarra az állományra már alkalmazott csökkentések (kilogrammban) (7)

Fennmaradó, egy alternatív állomány vonatkozásában csökkentendő mennyiség (kilogrammban)

ES

DWS

56789-

Mélytengeri cápák

Az V, VI, VII, VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei

0

3 039

N.A.

3 039

/

A

/

/

4 559

0

4 559

A kvótacsökkentés a következő állományt érinti:

ES

BSF

56712-

Fekete abroncshal

Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

4 559

ES

GHL

1N2AB.

Grönlandi laposhal

Az I és II övezet norvég vizei

0

22 685

N.A.

22 685

/

/

/

/

22 685

0

22 685

A kvótacsökkentés a következő állományt érinti:

ES

RED

1N2AB.

Vörös álsügérek

Az I és II övezet norvég vizei

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

22 685

ES

HAD

5BC6A.

Foltos tőkehal

Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei

2 840

18 933

666,65 %

16 093

/

A

12 540

/

36 680

2 564

34 116

A kvótacsökkentés a következő állományt érinti:

ES

LIN

6X14.

Északi menyhal

A VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

34 116

ES

HAD

7X7A34

Foltos tőkehal

VIIb–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

0

3 075

N.A.

3 075

/

A

/

/

4 613

0

4 613

A kvótacsökkentés a következő állományt érinti:

ES

WHG

08

Vékonybajszú tőkehal

VIII övezet

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

4 613

ES

OTH

1N2AB.

Egyéb fajok

Az I és II övezet norvég vizei

0

26 744

N.A.

26 744

/

/

/

/

26 744

4 281

22 463

A kvótacsökkentés a következő állományt érinti:

ES

RED

1N2AB

Vörös álsügérek

Az I és II övezet norvég vizei

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

22 463

ES

POK

56-14

Fekete tőkehal

VI övezet; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

4 810

8 703

180,94 %

3 893

/

/

/

/

3 893

0

3 893

A kvótacsökkentés a következő állományt érinti:

ES

BLI

5B67-

Kék menyhal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

3 893

NL

HKE

3A/BCD

Szürke tőkehal

IIIa övezet; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

0

1 655

N.A.

1 655

/

C

/

/

2 482

0

2 482

A kvótacsökkentés a következő állományt érinti:

NL

PLE

2A3AX4

Sima lepényhal

IV övezet; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

2 482

NL

RED

1N2AB.

Vörös álsügérek

Az I és II övezet norvég vizei

0

2 798

N.A.

2 798

/

/

/

/

2 798

0

2 798

A kvótacsökkentés a következő állományt érinti:

NL

WHB

1X14

Kék puhatőkehal

Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

2 798

PT

HAD

1N2AB

Foltos tőkehal

Az I és II övezet norvég vizei

0

26 816

N.A.

26 816

/

/

/

344 950

371 766

0

371 766

A kvótacsökkentés a következő állományt érinti:

PT

RED

1N2AB

Vörös álsügérek

Az I és II övezet norvég vizei

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

371 766

PT

POK

1N2AB.

Fekete tőkehal

Az I és II övezet norvég vizei

18 000

11 850

65,83 %

– 6 150

/

/

/

185 000

178 850

0

178 850

A kvótacsökkentés a következő állományt érinti:

PT

RED

1N2AB

Vörös álsügérek

Az I és II övezet norvég vizei

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

33 234 (8)

UK

DGS

15X14

Tüskéscápa

Az I, V, VI, VII, VIII, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

0

1 027

N.A.

1 027

/

A

/

/

1 541

0

1 541

A kvótacsökkentés a következő állományt érinti:

UK

POK

7/3411

Fekete tőkehal

VII, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

1 541

UK

NOP

2A3A4.

Norvég tőkehal

IIIa övezet; a IIa és IV övezet uniós vizei

0

14 000

N.A.

14 000

/

/

/

/

14 000

0

14 000

A kvótacsökkentés a következő állományt érinti:

UK

SPR

2AC4-C

Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

A IIa és IV övezet uniós vizei

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

14 000

UK

WHB

24-N

Kék puhatőkehal

A II és IV övezet norvég vizei

0

22 204

N.A.

22 204

/

/

/

/

22 204

0

22 204

A kvótacsökkentés a következő állományt érinti:

UK

WHB

2A4AXF

Kék puhatőkehal

Feröer szigeteki vizek

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

22 204

---

(1)  A halászati lehetőségeket meghatározó vonatkozó rendeletek értelmében a halászati lehetőségeknek az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.) 16. cikke (8) bekezdése szerinti cseréjének, a 847/96/EK tanácsi rendelet (HL L 115., 1996.5.9., 3. o.) 4. cikkének (2) bekezdése szerinti kvótaátcsoportosításoknak és/vagy a halászati lehetőségek 1224/2009/EK rendelet 37., illetve 105. cikke szerinti újrakiosztásának és csökkentésének a figyelembevétele után valamely tagállam számára rendelkezésre álló kvóták.

(2)  Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. A túlhalászás × 1,00 mértékű levonás alkalmazandó minden olyan esetben, amikor a túlhalászott mennyiség legfeljebb 100 tonna.

(3)  Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.

(4)  Az „A” azt jelzi, hogy további 1,5-es szorzótényezőt alkalmaztak a 2012., 2013. és 2014. évi folyamatos túlhalászások miatt. A „C” azt jelzi, hogy további 1,5-es szorzótényezőt alkalmaztak, mivel a faj valamely többéves terv hatálya alá tartozik.

(5)  Azon fennmaradó mennyiségek, amelyeket 2014-ben nem lehetett számításba venni az 871/2014/EU rendelet szerinti csökkentések során, mert az érintett kvóta kimerült vagy nem volt elegendő.

(6)  Azok az 1224/2009/EK rendelet hatálybalépését megelőző években történt túlhalászáshoz kapcsolódó, fennmaradó mennyiségek, amelyek nem vonhatók le más állományok kvótájából.

(7)  Azok a mennyiségek, amelyek a halászati lehetőségeknek az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8) bekezdése szerinti elcserélése révén levonhatók ugyanazon állomány kvótájából.

(8)  A portugál Direção de Serviços de Recursos Naturais kérésére, valamint tekintettel a rendelkezésre álló kvóta korlátozott mennyiségére, a csökkentést teljes mértékben a RED/1N2AB. vonatkozásában megállapított 2015. évi kvótán kell alkalmazni a rendelkezésre álló mennyiség erejéig, a fennmaradó 145 616 kilogrammos mennyiséget pedig a következő év(ek)ben kell levonni, amíg a teljes túlhalászott mennyiség visszafizetésre nem kerül.

---

II. MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A TÚLHALÁSZOTT ÁLLOMÁNYOKRA VONATKOZÓ KVÓTÁK CSÖKKENTÉSE

| Tagállam | Fajkód | Területkód | Faj neve | Terület neve | 2014. évi kiinduló kvóta (kilogrammban) | 2014. évi engedélyezett kirakodások (teljes kiigazított mennyiség kilogrammban) (1) | 2014. évi összfogás (kilogrammban) | Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított kvótafelhasználás | Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított túlhalászás (kilogrammban) | Szorzótényező (2) | Kiegészítő szorzótényező (3)
   (4) | 2014-ből fennmaradó csökkentés (5) (kilogrammban) | Fennmaradó egyenleg (6) (kilogrammban) | 2015-ben alkalmazandó csökkentések (kilogrammban) (7) | 2015-ben már alkalmazott csökkentések
  (kilogrammban) (8) | A 2016-ban és a későbbi év(ek)ben levonandó mennyiségek (kilogrammban) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | PLE | 7HJK. | Sima lepényhal | VIIh, VIIj és VIIk övezet | 8 000 | 1 120 | 3 701 | 330,45 % | 2 581 | / | / | / | / | 2 581 | 2 581 | / |
| BE | SOL | 8AB. | Közönséges nyelvhal | VIIIa és VIIIb övezet | 47 000 | 327 900 | 328 823 | 100,28 % | 923 | / | C | / | / | 1 385 | 1 385 | / |
| BE | SRX | 07D. | Rájaalakúak | A VIId övezet uniós vizei | 72 000 | 60 000 | 69 586 | 115,98 % | 9 586 | / | / | / | / | 9 586 | 8 489 | 1 097 |
| BE | SRX | 67AKXD | Rájaalakúak | A VIa, VIb és VIIa–c és VIIe–k övezet uniós vizei | 725 000 | 765 000 | 770 738 | 100,75 % | 5 738 | / | / | / | / | 5 738 | 5 738 | / |
| DK | COD | 03AN. | Közönséges tőkehal | Skagerrak | 3 177 000 | 3 299 380 | 3 408 570 | 103,31 % | 109 190 | / | C | / | / | 163 785 | 163 785 | / |
| DK | HER | 03A. | Hering | IIIa övezet | 19 357 000 | 15 529 000 | 15 641 340 | 100,72 % | 112 340 | / | / | / | / | 112 340 | 112 340 | / |
| DK | HER | 2A47DX | Hering | IV és VIId övezet, valamint a IIa övezet uniós vizei | 12 526 000 | 12 959 000 | 13 430 160 | 103,64 % | 471 160 | / | / | / | / | 471 160 | 471 160 | / |
| DK | HER | 4AB. | Hering | A IV övezetnek az é. sz. 53°30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei | 80 026 000 | 99 702 000 | 99 711 800 | 100,10 % | 9 800 | / | / | / | / | 9 800 | 9 800 | / |
| DK | PRA | 03A. | Norvég garnéla | IIIa övezet | 2 308 000 | 2 308 000 | 2 317 330 | 100,40 % | 9 330 | / | / | / | / | 9 330 | 9 330 | / |
| DK | SAN | 234_2 | Homoki angolnák | A 2. homokiangolna-gazdálkodási terület uniós vizei | 4 717 000 | 4 868 000 | 8 381 430 | 172,17 % | 3 513 430 | 2 | / | / | / | 7 026 860 | 7 026 860 | / |
| DK | SPR | 2AC4-C | Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások | A IIa és IV övezet uniós vizei | 122 383 000 | 126 007 000 | 127 165 410 | 100,92 % | 1 158 410 | / | / | / | / | 1 158 410 | 1 158 410 | / |
| ES | ALF | 3X14- | Nyálkásfejű halak | A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 67 000 | 67 000 | 79 683 | 118,93 % | 12 683 | / | A | 3 000 | / | 22 025 | 5 866 | 16 159 |
| ES | BSF | 56712- | Fekete abroncshal | Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei | 226 000 | 312 500 | 327 697 | 104,86 % | 15 197 | / | A | / | / | 22 796 | 22 796 | / |
| ES | BSF | 8910- | Fekete abroncshal | A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei | 12 000 | 6 130 | 15 769 | 257,24 % | 9 639 | / | A | 27 130 | / | 41 589 | 11 950 | 29 639 |
| ES | BUM | ATLANT | Kormos marlin | Atlanti-óceán | 27 200 | 27 200 | 124 452 | 457,54 % | 97 252 | / | A | 27 000 | / | 172 878 | 0 | 172 878 |
| ES | DWS | 56789- | Mélytengeri cápák | Az V, VI, VII, VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei | 0 | 0 | 3 039 | N.A. | 3 039 | / | A | / | / | 4 559 | 4 559 | / |
| ES | GFB | 567- | Ezüstös tengericompó | Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 588 000 | 828 030 | 842 467 | 101,74 % | 14 437 | / | / | / | / | 14 437 | 14 437 | / |
| ES | GFB | 89- | Ezüstös tengericompó | A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei | 242 000 | 216 750 | 237 282 | 109,47 % | 20 532 | / | A | 17 750 | / | 48 548 | 48 548 | / |
| ES | GHL | 1N2AB. | Grönlandi laposhal | Az I és II övezet norvég vizei | / | 0 | 22 685 | N.A. | 22 685 | / | / | / | / | 22 685 | 22 685 | / |
| ES | HAD | 5BC6A. | Foltos tőkehal | Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei | / | 2 840 | 18 933 | 666,65 % | 16 093 | / | A | 12 540 | / | 36 680 | 36 680 | / |
| ES | HAD | 7X7A34 | Foltos tőkehal | VIIb–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | / | 0 | 3 075 | N.A. | 3 075 | / | A | / | / | 4 613 | 4 613 | / |
| ES | NEP | 9/3411 | Norvég homár | IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 55 000 | 33 690 | 24 403 | 72,43 % | – 5 918 (9) | / | / | 19 000 (10) | / | 13 082 | 13 082 (11) | / |
| ES | OTH | 1N2AB. | Egyéb fajok | Az I és II övezet norvég vizei | / | 0 | 26 744 | N.A. | 26 744 | / | / | / | / | 26 744 | 26 744 | / |
| ES | POK | 56-14 | Fekete tőkehal | VI övezet; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | / | 4 810 | 8 703 | 180,94 % | 3 893 | / | / | / | / | 3 893 | 3 893 | / |
| ES | RNG | 5B67- | Gránátoshal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 70 000 | 111 160 | 125 401 | 112,81 % | 14 241 | / | / | / | / | 14 241 | 14 241 | / |
| ES | SBR | 678- | Nagyszemű vörösdurbincs | A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei | 143 000 | 133 060 | 136 418 | 102,52 % | 3 358 | / | / | / | / | 3 358 | 3 358 | / |
| ES | SOL | 8AB. | Közönséges nyelvhal | VIIIa és VIIIb övezet | 9 000 | 8 100 | 9 894 | 122,15 % | 1 794 | / | A+C | 2 100 | / | 4 791 | 2 032 | 2 759 |
| ES | SRX | 89-C. | Rájaalakúak | A VIII és IX övezet uniós vizei | 1 057 000 | 857 000 | 1 089 241 | 127,10 % | 232 241 | 1,4 | / | / | / | 325 137 | 206 515 | 118 622 |
| ES | USK | 567EI. | Norvég menyhal | Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 26 000 | 15 770 | 15 762 | 99,95 % | – 8 | / | / | 58 770 | / | 58 762 | 0 | 58 762 |
| ES | WHM | ATLANT | Fehér marlin | Atlanti-óceán | 30 500 | 25 670 | 98 039 | 381,92 % | 72 369 | / | / | 170 | / | 72 539 | 0 | 72 539 |
| FR | SRX | 07D. | Rájaalakúak | A VIId övezet uniós vizei | 602 000 | 627 000 | 698 414 | 111,39 % | 71 414 | / | / | / | / | 71 414 | 71 414 | / |
| FR | SRX | 2AC4-C | Rájaalakúak | A IIa és IV övezet uniós vizei | 33 000 | 36 000 | 48 212 | 133,92 % | 12 212 | / | / | / | / | 12 212 | 12 212 | / |
| IE | PLE | 7HJK. | Sima lepényhal | VIIh, VIIj és VIIk övezet | 59 000 | 61 000 | 78 270 | 128,31 % | 17 270 | / | A | / | / | 25 905 | 25 905 | / |
| IE | SOL | 07A. | Közönséges nyelvhal | VIIa övezet | 41 000 | 42 000 | 43 107 | 102,64 % | 1 107 | / | / | / | / | 1 107 | 1 107 | / |
| IE | SRX | 67AKXD | Rájaalakúak | A VIa, VIb és VIIa–c és VIIe–k övezet uniós vizei | 1 048 000 | 1 030 000 | 1 079 446 | 104,80 % | 49 446 | / | / | / | / | 49 446 | 49 446 | / |
| LT | GHL | N3LMNO | Grönlandi laposhal | NAFO 3LMNO övezet | 22 000 | 0 | 0 | N.A. | 0 | / | / | 46 000 | / | 46 000 | 46 000 | / |
| LV | HER | 03D.RG | Hering | 28.1 alkörzet | 16 534 000 | 19 334 630 | 20 084 200 | 103,88 % | 749 570 | / | / | / | / | 749 570 | 749 570 | / |
| NL | HKE | 3A/BCD | Szürke tőkehal | IIIa övezet; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | / | 0 | 1 655 | N.A. | 1 655 | / | C | / | / | 2 482 | 2 482 | / |
| NL | RED | 1N2AB. | Vörös álsügérek | Az I és II övezet norvég vizei | / | 0 | 2 798 | N.A. | 2 798 | / | / | / | / | 2 798 | 2 798 | / |
| PT | ANF | 8C3411 | Ördöghalfélék | VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 436 000 | 664 000 | 676 302 | 101,85 % | 12 302 | / | / | / | / | 12 302 | 12 302 | / |
| PT | BFT | AE45WM | Kékúszójú tonhal | Atlanti-óceán a ny. h. 45°-tól keletre és a Földközi-tenger | 235 500 | 235 500 | 243 092 | 103,22 % | 7 592 | / | C | / | / | 11 388 | 11 388 | / |
| PT | HAD | 1N2AB | Foltos tőkehal | Az I és II övezet norvég vizei | / | 0 | 26 816 | N.A. | 26 816 | / | / | / | 344 950 | 371 766 | 371 766 | / |
| PT | POK | 1N2AB. | Fekete tőkehal | Az I és II övezet norvég vizei | / | 18 000 | 11 850 | 65,83 % | – 6 150 | / | / | / | 185 000 | 178 850 | 33 234 | 145 616 |
| PT | SRX | 89-C. | Rájaalakúak | A VIII és IX övezet uniós vizei | 1 051 000 | 1 051 000 | 1 059 237 | 100,78 % | 8 237 | / | / | / | / | 8 237 | 8 237 | / |
| SE | COD | 03AN. | Közönséges tőkehal | Skagerrak | 371 000 | 560 000 | 562 836 | 100,51 % | 2 836 | / | C | / | / | 4 254 | 4 254 | / |
| UK | DGS | 15X14 | Tüskéscápa | Az I, V, VI, VII, VIII, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 0 | 0 | 1 027 | N.A. | 1 027 | / | A | / | / | 1 541 | 1 541 | / |
| UK | GHL | 514GRN | Grönlandi laposhal | Az V és XIV övezet grönlandi vizei | 189 000 | 0 | 0 | N.A. | 0 | / | / | 1 000 | / | 1 000 | 1 000 | / |
| UK | HAD | 5BC6A. | Foltos tőkehal | Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei | 3 106 000 | 3 236 600 | 3 277 296 | 101,26 % | 40 696 | / | / | / | / | 40 696 | 40 696 | / |
| UK | MAC | 2CX14- | Makréla | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 179 471 000 | 275 119 000 | 279 250 206 | 101,50 % | 4 131 206 | / | / | / | / | 4 131 206 | 4 131 206 | / |
| UK | NOP | 2A3A4. | Norvég tőkehal | IIIa övezet; a IIa és IV övezet uniós vizei | / | 0 | 14 000 | N.A. | 14 000 | / | / | / | / | 14 000 | 14 000 | / |
| UK | PLE | 7DE. | Sima lepényhal | VIId és VIIe övezet | 1 548 000 | 1 500 000 | 1 606 749 | 107,12 % | 106 749 | 1,1 | / | / | / | 117 424 | 117 424 | / |
| UK | SOL | 7FG. | Közönséges nyelvhal | VIIf és VIIg övezet | 282 000 | 255 250 | 252 487 | 98,92 % | (– 2 763) (12) | / | / | 1 950 | / | 1 950 | 1 950 | / |
| UK | SRX | 07D. | Rájaalakúak | A VIId övezet uniós vizei | 120 000 | 95 000 | 102 679 | 108,08 % | 7 679 | / | / | / | / | 7 679 | 7 679 | / |
| UK | WHB | 24-N | Kék puhatőkehal | A II és IV övezet norvég vizei | 0 | 0 | 22 204 | N.A. | 22 204 | / | / | / | / | 22 204 | 22 204 | / |

Tagállam

Fajkód

Területkód

Faj neve

Terület neve

2014. évi kiinduló kvóta (kilogrammban)

2014. évi engedélyezett kirakodások (teljes kiigazított mennyiség kilogrammban) (1)

2014. évi összfogás (kilogrammban)

Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított kvótafelhasználás

Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított túlhalászás (kilogrammban)

Szorzótényező (2)

Kiegészítő szorzótényező (3)
   (4)

2014-ből fennmaradó csökkentés (5) (kilogrammban)

Fennmaradó egyenleg (6) (kilogrammban)

2015-ben alkalmazandó csökkentések (kilogrammban) (7)

2015-ben már alkalmazott csökkentések

(kilogrammban) (8)

A 2016-ban és a későbbi év(ek)ben levonandó mennyiségek (kilogrammban)

BE

PLE

7HJK.

Sima lepényhal

VIIh, VIIj és VIIk övezet

8 000

1 120

3 701

330,45 %

2 581

/

/

/

/

2 581

2 581

/

BE

SOL

8AB.

Közönséges nyelvhal

VIIIa és VIIIb övezet

47 000

327 900

328 823

100,28 %

923

/

C

/

/

1 385

1 385

/

BE

SRX

07D.

Rájaalakúak

A VIId övezet uniós vizei

72 000

60 000

69 586

115,98 %

9 586

/

/

/

/

9 586

8 489

1 097

BE

SRX

67AKXD

Rájaalakúak

A VIa, VIb és VIIa–c és VIIe–k övezet uniós vizei

725 000

765 000

770 738

100,75 %

5 738

/

/

/

/

5 738

5 738

/

DK

COD

03AN.

Közönséges tőkehal

Skagerrak

3 177 000

3 299 380

3 408 570

103,31 %

109 190

/

C

/

/

163 785

163 785

/

DK

HER

03A.

Hering

IIIa övezet

19 357 000

15 529 000

15 641 340

100,72 %

112 340

/

/

/

/

112 340

112 340

/

DK

HER

2A47DX

Hering

IV és VIId övezet, valamint a IIa övezet uniós vizei

12 526 000

12 959 000

13 430 160

103,64 %

471 160

/

/

/

/

471 160

471 160

/

DK

HER

4AB.

Hering

A IV övezetnek az é. sz. 53°30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei

80 026 000

99 702 000

99 711 800

100,10 %

9 800

/

/

/

/

9 800

9 800

/

DK

PRA

03A.

Norvég garnéla

IIIa övezet

2 308 000

2 308 000

2 317 330

100,40 %

9 330

/

/

/

/

9 330

9 330

/

DK

SAN

234_2

Homoki angolnák

A 2. homokiangolna-gazdálkodási terület uniós vizei

4 717 000

4 868 000

8 381 430

172,17 %

3 513 430

2

/

/

/

7 026 860

7 026 860

/

DK

SPR

2AC4-C

Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

A IIa és IV övezet uniós vizei

122 383 000

126 007 000

127 165 410

100,92 %

1 158 410

/

/

/

/

1 158 410

1 158 410

/

ES

ALF

3X14-

Nyálkásfejű halak

A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

67 000

67 000

79 683

118,93 %

12 683

/

A

3 000

/

22 025

5 866

16 159

ES

BSF

56712-

Fekete abroncshal

Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei

226 000

312 500

327 697

104,86 %

15 197

/

A

/

/

22 796

22 796

/

ES

BSF

8910-

Fekete abroncshal

A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei

12 000

6 130

15 769

257,24 %

9 639

/

A

27 130

/

41 589

11 950

29 639

ES

BUM

ATLANT

Kormos marlin

Atlanti-óceán

27 200

27 200

124 452

457,54 %

97 252

/

A

27 000

/

172 878

0

172 878

ES

DWS

56789-

Mélytengeri cápák

Az V, VI, VII, VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei

0

0

3 039

N.A.

3 039

/

A

/

/

4 559

4 559

/

ES

GFB

567-

Ezüstös tengericompó

Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

588 000

828 030

842 467

101,74 %

14 437

/

/

/

/

14 437

14 437

/

ES

GFB

89-

Ezüstös tengericompó

A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei

242 000

216 750

237 282

109,47 %

20 532

/

A

17 750

/

48 548

48 548

/

ES

GHL

1N2AB.

Grönlandi laposhal

Az I és II övezet norvég vizei

/

0

22 685

N.A.

22 685

/

/

/

/

22 685

22 685

/

ES

HAD

5BC6A.

Foltos tőkehal

Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei

/

2 840

18 933

666,65 %

16 093

/

A

12 540

/

36 680

36 680

/

ES

HAD

7X7A34

Foltos tőkehal

VIIb–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

/

0

3 075

N.A.

3 075

/

A

/

/

4 613

4 613

/

ES

NEP

9/3411

Norvég homár

IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

55 000

33 690

24 403

72,43 %

– 5 918 (9)

/

/

19 000 (10)

/

13 082

13 082 (11)

/

ES

OTH

1N2AB.

Egyéb fajok

Az I és II övezet norvég vizei

/

0

26 744

N.A.

26 744

/

/

/

/

26 744

26 744

/

ES

POK

56-14

Fekete tőkehal

VI övezet; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

/

4 810

8 703

180,94 %

3 893

/

/

/

/

3 893

3 893

/

ES

RNG

5B67-

Gránátoshal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

70 000

111 160

125 401

112,81 %

14 241

/

/

/

/

14 241

14 241

/

ES

SBR

678-

Nagyszemű vörösdurbincs

A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei

143 000

133 060

136 418

102,52 %

3 358

/

/

/

/

3 358

3 358

/

ES

SOL

8AB.

Közönséges nyelvhal

VIIIa és VIIIb övezet

9 000

8 100

9 894

122,15 %

1 794

/

A+C

2 100

/

4 791

2 032

2 759

ES

SRX

89-C.

Rájaalakúak

A VIII és IX övezet uniós vizei

1 057 000

857 000

1 089 241

127,10 %

232 241

1,4

/

/

/

325 137

206 515

118 622

ES

USK

567EI.

Norvég menyhal

Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

26 000

15 770

15 762

99,95 %

– 8

/

/

58 770

/

58 762

0

58 762

ES

WHM

ATLANT

Fehér marlin

Atlanti-óceán

30 500

25 670

98 039

381,92 %

72 369

/

/

170

/

72 539

0

72 539

FR

SRX

07D.

Rájaalakúak

A VIId övezet uniós vizei

602 000

627 000

698 414

111,39 %

71 414

/

/

/

/

71 414

71 414

/

FR

SRX

2AC4-C

Rájaalakúak

A IIa és IV övezet uniós vizei

33 000

36 000

48 212

133,92 %

12 212

/

/

/

/

12 212

12 212

/

IE

PLE

7HJK.

Sima lepényhal

VIIh, VIIj és VIIk övezet

59 000

61 000

78 270

128,31 %

17 270

/

A

/

/

25 905

25 905

/

IE

SOL

07A.

Közönséges nyelvhal

VIIa övezet

41 000

42 000

43 107

102,64 %

1 107

/

/

/

/

1 107

1 107

/

IE

SRX

67AKXD

Rájaalakúak

A VIa, VIb és VIIa–c és VIIe–k övezet uniós vizei

1 048 000

1 030 000

1 079 446

104,80 %

49 446

/

/

/

/

49 446

49 446

/

LT

GHL

N3LMNO

Grönlandi laposhal

NAFO 3LMNO övezet

22 000

0

0

N.A.

0

/

/

46 000

/

46 000

46 000

/

LV

HER

03D.RG

Hering

28.1 alkörzet

16 534 000

19 334 630

20 084 200

103,88 %

749 570

/

/

/

/

749 570

749 570

/

NL

HKE

3A/BCD

Szürke tőkehal

IIIa övezet; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

/

0

1 655

N.A.

1 655

/

C

/

/

2 482

2 482

/

NL

RED

1N2AB.

Vörös álsügérek

Az I és II övezet norvég vizei

/

0

2 798

N.A.

2 798

/

/

/

/

2 798

2 798

/

PT

ANF

8C3411

Ördöghalfélék

VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

436 000

664 000

676 302

101,85 %

12 302

/

/

/

/

12 302

12 302

/

PT

BFT

AE45WM

Kékúszójú tonhal

Atlanti-óceán a ny. h. 45°-tól keletre és a Földközi-tenger

235 500

235 500

243 092

103,22 %

7 592

/

C

/

/

11 388

11 388

/

PT

HAD

1N2AB

Foltos tőkehal

Az I és II övezet norvég vizei

/

0

26 816

N.A.

26 816

/

/

/

344 950

371 766

371 766

/

PT

POK

1N2AB.

Fekete tőkehal

Az I és II övezet norvég vizei

/

18 000

11 850

65,83 %

– 6 150

/

/

/

185 000

178 850

33 234

145 616

PT

SRX

89-C.

Rájaalakúak

A VIII és IX övezet uniós vizei

1 051 000

1 051 000

1 059 237

100,78 %

8 237

/

/

/

/

8 237

8 237

/

SE

COD

03AN.

Közönséges tőkehal

Skagerrak

371 000

560 000

562 836

100,51 %

2 836

/

C

/

/

4 254

4 254

/

UK

DGS

15X14

Tüskéscápa

Az I, V, VI, VII, VIII, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

0

0

1 027

N.A.

1 027

/

A

/

/

1 541

1 541

/

UK

GHL

514GRN

Grönlandi laposhal

Az V és XIV övezet grönlandi vizei

189 000

0

0

N.A.

0

/

/

1 000

/

1 000

1 000

/

UK

HAD

5BC6A.

Foltos tőkehal

Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei

3 106 000

3 236 600

3 277 296

101,26 %

40 696

/

/

/

/

40 696

40 696

/

UK

MAC

2CX14-

Makréla

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei

179 471 000

275 119 000

279 250 206

101,50 %

4 131 206

/

/

/

/

4 131 206

4 131 206

/

UK

NOP

2A3A4.

Norvég tőkehal

IIIa övezet; a IIa és IV övezet uniós vizei

/

0

14 000

N.A.

14 000

/

/

/

/

14 000

14 000

/

UK

PLE

7DE.

Sima lepényhal

VIId és VIIe övezet

1 548 000

1 500 000

1 606 749

107,12 %

106 749

1,1

/

/

/

117 424

117 424

/

UK

SOL

7FG.

Közönséges nyelvhal

VIIf és VIIg övezet

282 000

255 250

252 487

98,92 %

(– 2 763) (12)

/

/

1 950

/

1 950

1 950

/

UK

SRX

07D.

Rájaalakúak

A VIId övezet uniós vizei

120 000

95 000

102 679

108,08 %

7 679

/

/

/

/

7 679

7 679

/

UK

WHB

24-N

Kék puhatőkehal

A II és IV övezet norvég vizei

0

0

22 204

N.A.

22 204

/

/

/

/

22 204

22 204

/

---

(1)  A halászati lehetőségeket meghatározó vonatkozó rendeletek értelmében a halászati lehetőségek 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.) 16. cikkének (8) bekezdése szerinti cseréjének, a 847/96/EK tanácsi rendelet (HL L 115., 1996.5.9., 3. o.) 4. cikkének (2) bekezdése szerinti kvótaátcsoportosításoknak és/vagy a halászati lehetőségek 1224/2009/EK rendelet 37., illetve 105. cikke szerinti újrakiosztásának és csökkentésének a figyelembevétele után valamely tagállam számára rendelkezésre álló kvóták.

1

(2)  Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. A túlhalászás × 1,00 mértékű levonás alkalmazandó minden olyan esetben, amikor a túlhalászott mennyiség legfeljebb 100 tonna.

2

(3)  Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.

3

(4)  Az »A« azt jelzi, hogy további 1,5-es szorzótényezőt alkalmaztak a 2012., 2013. és 2014. évi folyamatos túlhalászások miatt. A »C« azt jelzi, hogy további 1,5-es szorzótényezőt alkalmaztak, mivel a faj valamely többéves terv hatálya alá tartozik.

4

(5)  Azon fennmaradó mennyiségek, melyeket 2014-ben nem lehetett számításba venni az 871/2014/EU rendelet szerinti csökkentések során, mert az érintett kvóta kimerült vagy nem volt elegendő.

5

(6)  Azok az 1224/2009/EK rendelet hatálybalépését megelőző években történt túlhalászáshoz kapcsolódó, fennmaradó mennyiségek, amelyek nem vonhatók le más állományok kvótájából.

6

(7)  Az (EU) 2015/1801 végrehajtási rendelet értelmében 2015-ben alkalmazandó csökkentések.

7

(8)  Azok a 2015-ben alkalmazandó csökkentések, amelyek a rendelkezésre álló kvóta alapján ténylegesen alkalmazhatók voltak az (EU) 2015/1801 rendelet hatálybalépésének napján.

8

(9)  Egy 3 369 kilogrammos mennyiség nem áll rendelkezésre a Spanyolország által a 847/96/EK rendelet alapján benyújtott és az (EU) 2015/1170 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 189., 2015.7.17., 2. o.) alapján alkalmazandó átcsoportosítási kérelem miatt.

9

(10)  Spanyolország kérelmére a 2013-ban esedékes visszafizetést hároméves időtartamra osztották el.

10

(11)  A fennmaradó 3 369 kilogrammos mennyiséget e rendelet hatálybalépésének időpontjáig kell levonni.

11

(12)  Ez a mennyiség nem áll rendelkezésre az Egyesült Királyság által a 847/96/EK rendelet alapján benyújtott és az (EU) 2015/1170 rendelet (HL L 189., 2015.7.17., 2. o.) alapján alkalmazandó átcsoportosítási kérelem miatt.”

12

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/89 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/89

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2405 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. december 18.)

az Ukrajnából származó mezőgazdasági termékekre vonatkozó uniós vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 187. cikke a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2014/668/EU tanácsi határozat (2) engedélyezte az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásnak (3) (a továbbiakban: „megállapodás”) az Európai Unió nevében történő aláírását és ideiglenes alkalmazását az említett megállapodás bizonyos rendelkezései tekintetében. A megállapodás 29. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy az Ukrajnából származó áruk behozatalára vonatkozó vámokat a megállapodás IV. címe I. fejezetének I-A. melléklete szerint csökkenteni kell vagy el kell törölni. Az említett melléklet függeléke felsorolja az egyes, Ukrajnából származó árukra – többek között az 1308/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékekre – vonatkozó vámkontingenseket. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/668/EU tanácsi határozat (2) engedélyezte az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásnak (3) (a továbbiakban: „megállapodás”) az Európai Unió nevében történő aláírását és ideiglenes alkalmazását az említett megállapodás bizonyos rendelkezései tekintetében. A megállapodás 29. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy az Ukrajnából származó áruk behozatalára vonatkozó vámokat a megállapodás IV. címe I. fejezetének I-A. melléklete szerint csökkenteni kell vagy el kell törölni. Az említett melléklet függeléke felsorolja az egyes, Ukrajnából származó árukra – többek között az 1308/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékekre – vonatkozó vámkontingenseket.

| (2) | A megállapodás ideiglenes alkalmazásáig a 374/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően 2014-ben és 2015-ben bizonyos Ukrajnából származó árukra vámkontingenseket nyitottak, és ezeket a Bizottság a 2454/93/EGK bizottsági rendelettel (5) összhangban az „érkezési sorrend” elve alapján kezeli. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás ideiglenes alkalmazásáig a 374/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően 2014-ben és 2015-ben bizonyos Ukrajnából származó árukra vámkontingenseket nyitottak, és ezeket a Bizottság a 2454/93/EGK bizottsági rendelettel (5) összhangban az „érkezési sorrend” elve alapján kezeli.

| (3) | A megállapodást 2016. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazni kell. Ezért 2016. január 1-jétől éves vámkontingenseket kell nyitni a megállapodás IV. címe 1. fejezetének I-A. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást 2016. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazni kell. Ezért 2016. január 1-jétől éves vámkontingenseket kell nyitni a megállapodás IV. címe 1. fejezetének I-A. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekre vonatkozóan.

| (4) | A megállapodás rendelkezései szerint az e rendelettel megállapított vámengedményekből való részesülés érdekében a mellékletben felsorolt termékeket származási igazolásnak kell kísérnie. |
| --- | --- |

(4)

A megállapodás rendelkezései szerint az e rendelettel megállapított vámengedményekből való részesülés érdekében a mellékletben felsorolt termékeket származási igazolásnak kell kísérnie.

| (5) | Az 1101/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (6) által módosított 2658/87/EGK tanácsi rendelet (7) I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúra új KN-kódokat tartalmaz, amelyek eltérnek a megállapodásban említettektől. Indokolt tehát, hogy e rendelet mellékletében az új KN-kódok szerepeljenek. |
| --- | --- |

(5)

Az 1101/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (6) által módosított 2658/87/EGK tanácsi rendelet (7) I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúra új KN-kódokat tartalmaz, amelyek eltérnek a megállapodásban említettektől. Indokolt tehát, hogy e rendelet mellékletében az új KN-kódok szerepeljenek.

| (6) | A megállapodást 2016. január 1-jétől részben ideiglenesen alkalmazni kell. A megállapodás szerinti vámkontingensek hatékony alkalmazásának és kezelésének biztosítása érdekében e rendeletet 2016. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

A megállapodást 2016. január 1-jétől részben ideiglenesen alkalmazni kell. A megállapodás szerinti vámkontingensek hatékony alkalmazásának és kezelésének biztosítása érdekében e rendeletet 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben felsorolt, Ukrajnából származó termékek behozatalára uniós vámkontingenseket kell nyitni.

2. cikk

A mellékletben felsorolt és Ukrajnából származó termékek Unióba történő behozatalára alkalmazandó vámtételek – a mellékletben meghatározott megfelelő vámkontingenseken belül – felfüggesztésre kerülnek.

3. cikk

A mellékletben felsorolt termékeket az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodáshoz csatolt I. jegyzőkönyv III. mellékletében foglaltaknak megfelelően származási igazolásnak kell kísérnie.

4. cikk

A mellékletben megállapított vámkontingenseket a Bizottság a 2454/93/EGK rendelet 308a., 308b. és 308c. cikkével összhangban kezeli.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Tanács 2014. június 23-i 2014/668/EU határozata az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásnak a megállapodás III. címe (a harmadik országoknak a másik fél területén jogszerűen, munkavállalóként foglalkoztatott állampolgáraival kapcsolatos bánásmódra vonatkozó rendelkezések kivételével), valamint IV., V., VI. és VII. címe és a vonatkozó mellékletek és jegyzőkönyvek tekintetében az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 278., 2014.9.20., 1. o.).

2

(3)  Megállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulás létrehozásáról, (HL L 161., 2014.5.29., 3. o.)

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 374/2014/EU rendelete az Ukrajnából származó árukra vonatkozó vámok csökkentéséről vagy eltörléséről (HL L 118., 2014.4.22., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 1993. július 2-i 2454/93/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság 2014. október 16-i 1101/2014/EU végrehajtási rendelete a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 312., 2014.10.31., 1. o.).

6

(7)  A Tanács 1987. július 23-i 2658/87/EGK rendelete a vám- és a statisztikai nómenklatúráról valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

7

---

MELLÉKLET

A Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó szabályok ellenére a termékek árumegnevezésének szövege csupán tájékoztató jellegűnek tekintendő, mivel e melléklet keretein belül a preferenciális rendszer alkalmazási körét az e rendelet elfogadásakor hatályos KN-kódok határozzák meg.

| Rendelésszám | KN-kód | Árumegnevezés | Kontingens időszak | Éves kontingens mennyiség
  (eltérő rendelkezés hiányában nettó tömeg tonnában) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.6700 | 0204 22 50
  0204 22 90 | Juhláb, másképpen darabolt, csonttal (az egész és a fél, a rövid elülső negyed, a bélszín és/vagy bestend kivételével), frissen vagy hűtve | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 1 500 (1) |
| 0204 23 | Juhhús csont nélkül, frissen vagy hűtve |
| 0204 42 30
  0204 42 50
  0204 42 90 | Juhhús, másképpen darabolt, csonttal, fagyasztva (az egész és a fél, valamint a rövid elülső negyed kivételével) |
| 0204 43 10
  0204 43 90 | Bárányhús fagyasztva, csont nélkül
  Juhhús fagyasztva, csont nélkül |
| 09.6701 | 0409 | Természetes méz | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 5 000 (2) |
| 09.6702 | 0703 20 | Fokhagyma frissen vagy hűtve | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 500 |
| 09.6703 | 1004 | Zab | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 4 000 |
| 09.6704 | 1701 12 | Nyers répacukor ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadása nélkül | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 20 070 |
| 1701 91 | |
| 1701 99 | Más cukor, a nyerscukor kivételével |
| 1702 20 10 | Juharcukor szilárd állapotban, ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával |
| 1702 90 30 | Izoglükóz szilárd állapotban, 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva |
| 1702 90 50 | Maltodextrin szilárd állapotban és maltodextrinszirup, 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva |
| 1702 90 71
  1702 90 75
  1702 90 79 | Égetett cukor |
| 1702 90 80 | Inulinszirup |
| 1702 90 95 | Más cukor, beleértve az invertcukrot és más cukor- és cukorszirup-keveréket 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva |
| 09.6705 | 1702 30
  1702 40 | Szőlőcukor és szőlőcukorszirup, gyümölcscukor-tartalom nélkül vagy 50 tömegszázaléknál kevesebb gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva, az invertcukor kivételével | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 10 000 (3) |
| 1702 60 | Más gyümölcscukor és gyümölcscukorszirup, 50 tömegszázalékot meghaladó gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva, az invertcukor kivételével |
| 09.6706 | 2106 90 30 | Ízesített vagy színezett izoglükózszirup | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 2 000 |
| 2106 90 55 | Ízesített vagy színezett szőlőcukorszirup és maltodextrinszirup |
| 2106 90 59 | Ízesített vagy színezett cukorszirupok (az izoglükóz-, a tejcukor-, a szőlőcukor- és a maltodextrinszirup kivételével) |
| 09.6707 | ex 1103 19 20 | Durva árpaőrlemény és -dara | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 6 300 (4) |
| 1103 19 90 | Durva gabonaőrlemény és -dara (a búza, a rozs, a zab, a kukorica, a rizs és az árpa kivételével) |
| 1103 20 90 | Gabona labdacs (pellet) (a búza, a rozs, a zab, a kukorica, a rizs és az árpa kivételével) |
| 1104 19 10
  1104 19 50
  1104 19 61
  1104 19 69 | Lapított vagy pelyhesített búzaszemek
  Lapított vagy pelyhesített kukoricaszemek
  Lapított árpaszemek
  Pelyhesített árpaszemek |
| ex 1104 29 | Megmunkált (például hántolt, fényezett, szeletelt vagy durván darált) gabonafélék, a zab, a rozs és a kukorica kivételével |
| 1104 30 | Gabonacsíra egészben, lapítva, pelyhesítve vagy őrölve |
| 09.6708 | 1107 | Maláta, pörkölve is | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 7 000 |
| 1109 | Búzasikér, szárítva is |
| 09.6709 | 1108 11 | Búzakeményítő | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 10 000 |
| 1108 12 | Kukoricakeményítő |
| 1108 13 | Burgonyakeményítő |
| 09.6710 | 3505 10 10
  3505 10 90 | Dextrinek és más átalakított keményítők (kivéve az észterezett vagy éterezett keményítőket) | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 1 000 (5) |
| 3505 20 30
  3505 20 50
  3505 20 90 | Enyvek, legalább 25 tömegszázalék keményítő-, dextrin- vagy más átalakított keményítőtartalommal |
| 09.6711 | 2302 10
  2302 30
  2302 40 10
  2302 40 90 | Gabonafélék (a rizs kivételével) szitálásából, őrléséből vagy más megmunkálásából keletkező korpa, korpás liszt és más maradék, labdacs (pellet) alakban is | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 17 000 (6) |
| 2303 10 11 | Keményítő gyártásánál keletkező hulladék kukoricából (kivéve az áztatólé-koncentrátumot), amelynek szárazanyagra számított fehérjetartalma meghaladja a 40 tömegszázalékot |
| 09.6712 | 0711 51 | Az Agaricus nemhez tartozó ehető gombák ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 500 |
| 2003 10 | Az Agaricus nemhez tartozó ehető gombák ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva |
| 09.6713 | 0711 51 | Az Agaricus nemhez tartozó ehető gombák ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 500 |
| 09.6714 | 2002 | Paradicsom ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 10 000 |
| 09.6715 | 2009 61 90 | Szőlőlé, beleértve a szőlőmustot is, legfeljebb 30 Brix-értékkel, amelynek 100 kg nettó tömegre jutó értéke legfeljebb 18 EUR | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 10 000 (7) |
| 2009 69 11 | Szőlőlé, beleértve a szőlőmustot is, több mint 67 Brix-értékkel, amelynek 100 kg nettó tömegre jutó értéke legfeljebb 22 EUR |
| 2009 69 71
  2009 69 79
  2009 69 90 | Szőlőlé, beleértve a szőlőmustot is, több mint 30, de legfeljebb 67 Brix-értékkel, amelynek 100 kg nettó tömegre jutó értéke legfeljebb 18 EUR |
| 2009 71
  2009 79 | Almalé |
| 09.6716 | 0403 10 51
  0403 10 53
  0403 10 59
  0403 10 91
  0403 10 93
  0403 10 99
  0403 90 71
  0403 90 73
  0403 90 79
  0403 90 91
  0403 90 93
  0403 90 99 | Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl, sűrítve is, ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 2 000 |
| 09.6717 | 0405 20 10
  0405 20 30 | Kenhető tejkészítmények (vajkrém), legalább 39 tömegszázalék, de legfeljebb 75 tömegszázalék zsírtartalommal | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 250 |
| 09.6718 | 0710 40
  0711 90 30
  2001 90 30
  2004 90 10
  2005 80 | Csemegekukorica | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 1 500 |
| 09.6719 | 1702 50 | Vegytiszta gyümölcscukor | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 2 000 (8) |
| 1702 90 10 | Vegytiszta malátacukor |
| ex 1704 90 99 | Más cukorkaáru kakaótartalom nélkül, legalább 70 tömegszázalék szacharóztartalommal |
| 1806 10 30
  1806 10 90 | Kakaópor, legalább 65 tömegszázalék szacharóztartalommal vagy szacharózban kifejezett izoglükóztartalommal |
| ex 1806 20 95 | Más készítmény tömb, tábla vagy rúd formában, vagy folyadék, massza, por, szemcse vagy más ömlesztett alakban, tartályban vagy más közvetlen csomagolásban 2 kg-nál nagyobb tömegben, kevesebb mint 18 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal és legalább 70 tömegszázalék szacharóztartalommal |
| ex 1901 90 99 | Lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított máshol nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; szacharózt legalább 70 tömegszázalékban tartalmaz |
| 2101 12 98
  2101 20 98 | Kávé-, tea- vagy matétea-alapú készítmények |
| 3302 10 29 | Illatanyag-keverékek és egy vagy több ilyen anyagon alapuló keverékek, az italgyártáshoz használt fajták, egy italfajtára jellemző összes ízesítőanyagot tartalmazva, legfeljebb 0,5 térfogatszázalék tényleges alkoholtartalommal |
| 09.6720 | 1903 | Tápióka és keményítőből készült tápiókapótló, mindezek pehely, szem, gyöngy, átszitált vagy hasonló formában | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 2 000 |
| 1904 30 | Bulgur búza |
| 09.6721 | 1806 20 70 | Tejcsokoládé-morzsa | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 300 (9) |
| 2106 10 80 | Más fehérjekoncentrátumok és texturált fehérjék |
| 2202 90 99 | Alkoholmentes italok, a víz kivételével, amelyeknek a 0401–0404 vtsz. alá tartozó termékekből nyert zsírtartalma legalább 2 tömegszázalék |
| 09.6722 | 2106 90 98 | Máshol nem említett, más élelmiszer-készítmények | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 2 000 |
| 09.6723 | 2207 10
  2208 90 91
  2208 90 99 | Nem denaturált etil-alkohol | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 27 000 (10) |
| 2207 20 | Etil-alkohol és más szesz denaturálva, bármilyen alkoholtartalommal |
| 09.6724 | 2402 10 | Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar) és kis alakú szivar (cigarillos) dohánytöltettel | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 2 500 |
| 2402 20 90 | Cigaretta dohánytöltettel, szegfűszegtartalom nélkül |
| 09.6725 | 2905 43 | Mannit | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 100 |
| 2905 44 | Szorbit (D-glucit) |
| 3824 60 | Szorbit, a 2905 44 alszám alá tartozó kivételével |
| 09.6726 | 3809 10 10
  3809 10 30
  3809 10 50
  3809 10 90 | Textil-, papír-, bőr- vagy hasonló iparban használt, máshol nem említett végkikészítő szerek, festést gyorsító és elősegítő vagy színtartósságot növelő anyagok, valamint más termékek és készítmények (pl. appretálószerek és pácanyagok) keményítőtartalommal | 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban | 2 000 |

Rendelésszám

KN-kód

Árumegnevezés

Kontingens időszak

Éves kontingens mennyiség

(eltérő rendelkezés hiányában nettó tömeg tonnában)

09.6700

0204 22 50

0204 22 90

Juhláb, másképpen darabolt, csonttal (az egész és a fél, a rövid elülső negyed, a bélszín és/vagy bestend kivételével), frissen vagy hűtve

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

1 500 (1)

0204 23

Juhhús csont nélkül, frissen vagy hűtve

0204 42 30

0204 42 50

0204 42 90

Juhhús, másképpen darabolt, csonttal, fagyasztva (az egész és a fél, valamint a rövid elülső negyed kivételével)

0204 43 10

0204 43 90

Bárányhús fagyasztva, csont nélkül

Juhhús fagyasztva, csont nélkül

09.6701

0409

Természetes méz

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

5 000 (2)

09.6702

0703 20

Fokhagyma frissen vagy hűtve

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

500

09.6703

1004

Zab

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

4 000

09.6704

1701 12

Nyers répacukor ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadása nélkül

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

20 070

1701 91

1701 99

Más cukor, a nyerscukor kivételével

1702 20 10

Juharcukor szilárd állapotban, ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával

1702 90 30

Izoglükóz szilárd állapotban, 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva

1702 90 50

Maltodextrin szilárd állapotban és maltodextrinszirup, 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva

1702 90 71

1702 90 75

1702 90 79

Égetett cukor

1702 90 80

Inulinszirup

1702 90 95

Más cukor, beleértve az invertcukrot és más cukor- és cukorszirup-keveréket 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva

09.6705

1702 30

1702 40

Szőlőcukor és szőlőcukorszirup, gyümölcscukor-tartalom nélkül vagy 50 tömegszázaléknál kevesebb gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva, az invertcukor kivételével

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

10 000 (3)

1702 60

Más gyümölcscukor és gyümölcscukorszirup, 50 tömegszázalékot meghaladó gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva, az invertcukor kivételével

09.6706

2106 90 30

Ízesített vagy színezett izoglükózszirup

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

2 000

2106 90 55

Ízesített vagy színezett szőlőcukorszirup és maltodextrinszirup

2106 90 59

Ízesített vagy színezett cukorszirupok (az izoglükóz-, a tejcukor-, a szőlőcukor- és a maltodextrinszirup kivételével)

09.6707

ex 1103 19 20

Durva árpaőrlemény és -dara

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

6 300 (4)

1103 19 90

Durva gabonaőrlemény és -dara (a búza, a rozs, a zab, a kukorica, a rizs és az árpa kivételével)

1103 20 90

Gabona labdacs (pellet) (a búza, a rozs, a zab, a kukorica, a rizs és az árpa kivételével)

1104 19 10

1104 19 50

1104 19 61

1104 19 69

Lapított vagy pelyhesített búzaszemek

Lapított vagy pelyhesített kukoricaszemek

Lapított árpaszemek

Pelyhesített árpaszemek

ex 1104 29

Megmunkált (például hántolt, fényezett, szeletelt vagy durván darált) gabonafélék, a zab, a rozs és a kukorica kivételével

1104 30

Gabonacsíra egészben, lapítva, pelyhesítve vagy őrölve

09.6708

1107

Maláta, pörkölve is

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

7 000

1109

Búzasikér, szárítva is

09.6709

1108 11

Búzakeményítő

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

10 000

1108 12

Kukoricakeményítő

1108 13

Burgonyakeményítő

09.6710

3505 10 10

3505 10 90

Dextrinek és más átalakított keményítők (kivéve az észterezett vagy éterezett keményítőket)

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

1 000 (5)

3505 20 30

3505 20 50

3505 20 90

Enyvek, legalább 25 tömegszázalék keményítő-, dextrin- vagy más átalakított keményítőtartalommal

09.6711

2302 10

2302 30

2302 40 10

2302 40 90

Gabonafélék (a rizs kivételével) szitálásából, őrléséből vagy más megmunkálásából keletkező korpa, korpás liszt és más maradék, labdacs (pellet) alakban is

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

17 000 (6)

2303 10 11

Keményítő gyártásánál keletkező hulladék kukoricából (kivéve az áztatólé-koncentrátumot), amelynek szárazanyagra számított fehérjetartalma meghaladja a 40 tömegszázalékot

09.6712

0711 51

Az Agaricus nemhez tartozó ehető gombák ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

500

2003 10

Az Agaricus nemhez tartozó ehető gombák ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva

09.6713

0711 51

Az Agaricus nemhez tartozó ehető gombák ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

500

09.6714

2002

Paradicsom ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

10 000

09.6715

2009 61 90

Szőlőlé, beleértve a szőlőmustot is, legfeljebb 30 Brix-értékkel, amelynek 100 kg nettó tömegre jutó értéke legfeljebb 18 EUR

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

10 000 (7)

2009 69 11

Szőlőlé, beleértve a szőlőmustot is, több mint 67 Brix-értékkel, amelynek 100 kg nettó tömegre jutó értéke legfeljebb 22 EUR

2009 69 71

2009 69 79

2009 69 90

Szőlőlé, beleértve a szőlőmustot is, több mint 30, de legfeljebb 67 Brix-értékkel, amelynek 100 kg nettó tömegre jutó értéke legfeljebb 18 EUR

2009 71

2009 79

Almalé

09.6716

0403 10 51

0403 10 53

0403 10 59

0403 10 91

0403 10 93

0403 10 99

0403 90 71

0403 90 73

0403 90 79

0403 90 91

0403 90 93

0403 90 99

Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl, sűrítve is, ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

2 000

09.6717

0405 20 10

0405 20 30

Kenhető tejkészítmények (vajkrém), legalább 39 tömegszázalék, de legfeljebb 75 tömegszázalék zsírtartalommal

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

250

09.6718

0710 40

0711 90 30

2001 90 30

2004 90 10

2005 80

Csemegekukorica

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

1 500

09.6719

1702 50

Vegytiszta gyümölcscukor

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

2 000 (8)

1702 90 10

Vegytiszta malátacukor

ex 1704 90 99

Más cukorkaáru kakaótartalom nélkül, legalább 70 tömegszázalék szacharóztartalommal

1806 10 30

1806 10 90

Kakaópor, legalább 65 tömegszázalék szacharóztartalommal vagy szacharózban kifejezett izoglükóztartalommal

ex 1806 20 95

Más készítmény tömb, tábla vagy rúd formában, vagy folyadék, massza, por, szemcse vagy más ömlesztett alakban, tartályban vagy más közvetlen csomagolásban 2 kg-nál nagyobb tömegben, kevesebb mint 18 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal és legalább 70 tömegszázalék szacharóztartalommal

ex 1901 90 99

Lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított máshol nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; szacharózt legalább 70 tömegszázalékban tartalmaz

2101 12 98

2101 20 98

Kávé-, tea- vagy matétea-alapú készítmények

3302 10 29

Illatanyag-keverékek és egy vagy több ilyen anyagon alapuló keverékek, az italgyártáshoz használt fajták, egy italfajtára jellemző összes ízesítőanyagot tartalmazva, legfeljebb 0,5 térfogatszázalék tényleges alkoholtartalommal

09.6720

1903

Tápióka és keményítőből készült tápiókapótló, mindezek pehely, szem, gyöngy, átszitált vagy hasonló formában

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

2 000

1904 30

Bulgur búza

09.6721

1806 20 70

Tejcsokoládé-morzsa

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

300 (9)

2106 10 80

Más fehérjekoncentrátumok és texturált fehérjék

2202 90 99

Alkoholmentes italok, a víz kivételével, amelyeknek a 0401–0404 vtsz. alá tartozó termékekből nyert zsírtartalma legalább 2 tömegszázalék

09.6722

2106 90 98

Máshol nem említett, más élelmiszer-készítmények

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

2 000

09.6723

2207 10

2208 90 91

2208 90 99

Nem denaturált etil-alkohol

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

27 000 (10)

2207 20

Etil-alkohol és más szesz denaturálva, bármilyen alkoholtartalommal

09.6724

2402 10

Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar) és kis alakú szivar (cigarillos) dohánytöltettel

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

2 500

2402 20 90

Cigaretta dohánytöltettel, szegfűszegtartalom nélkül

09.6725

2905 43

Mannit

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

100

2905 44

Szorbit (D-glucit)

3824 60

Szorbit, a 2905 44 alszám alá tartozó kivételével

09.6726

3809 10 10

3809 10 30

3809 10 50

3809 10 90

Textil-, papír-, bőr- vagy hasonló iparban használt, máshol nem említett végkikészítő szerek, festést gyorsító és elősegítő vagy színtartósságot növelő anyagok, valamint más termékek és készítmények (pl. appretálószerek és pácanyagok) keményítőtartalommal

2016. január 1-jétől2016. december 31-ig és ezt követően minden január 1-jétől december 31-ig tartó időszakban

2 000

---

(1)  2017. január 1-jétől2021. január 1-jéig évente 150 tonnával növelve

(2)  2017. január 1-jétől2021. január 1-jéig évente 200 tonnával növelve

(3)  2017. január 1-jétől2021. január 1-jéig évente 2 000 tonnával növelve

(4)  2017. január 1-jétől2021. január 1-jéig évente 300 tonnával növelve

(5)  2017. január 1-jétől2021. január 1-jéig évente 200 tonnával növelve

(6)  2017. január 1-jétől2021. január 1-jéig évente 1 000 tonnával növelve

(7)  2017. január 1-jétől2021. január 1-jéig évente 2 000 tonnával növelve

(8)  2017. január 1-jétől2021. január 1-jéig évente 200 tonnával növelve

(9)  2017. január 1-jétől2021. január 1-jéig évente 40 tonnával növelve

(10)  2017. január 1-jétől2021. január 1-jéig évente 14 600 tonnával növelve

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/97 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/97

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2406 RENDELETE

(2015. december 18.)

az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IAS 1 nemzetközi számviteli standard tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések. |
| --- | --- |

(1)

Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések.

| (2) | A Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) 2014. december 18-ánKözzétételi kezdeményezés címmel közzétette a IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása nemzetközi számviteli standard módosításait. A módosítások célja a közzététel hatékonyságának növelése és a társaságok bátorítása arra, hogy szakmai megítélést kövessenek annak eldöntése során, hogy az IAS 1 alkalmazásakor milyen információkat tesznek közzé pénzügyi kimutatásaikban. |
| --- | --- |

(2)

A Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) 2014. december 18-ánKözzétételi kezdeményezés címmel közzétette a IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása nemzetközi számviteli standard módosításait. A módosítások célja a közzététel hatékonyságának növelése és a társaságok bátorítása arra, hogy szakmai megítélést kövessenek annak eldöntése során, hogy az IAS 1 alkalmazásakor milyen információkat tesznek közzé pénzügyi kimutatásaikban.

| (3) | Az IAS 1 módosítása a nemzetközi számviteli standardok közötti összhang biztosítása érdekében maga után vonja az IAS 34 standard és az IFRS 7 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard módosítását. |
| --- | --- |

(3)

Az IAS 1 módosítása a nemzetközi számviteli standardok közötti összhang biztosítása érdekében maga után vonja az IAS 34 standard és az IFRS 7 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard módosítását.

| (4) | Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoporttal (EFRAG) folytatott konzultáció megerősítette, hogy az IAS 1 standard módosításai megfelelnek az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében az elfogadáshoz megállapított kritériumoknak. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoporttal (EFRAG) folytatott konzultáció megerősítette, hogy az IAS 1 standard módosításai megfelelnek az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében az elfogadáshoz megállapított kritériumoknak.

| (5) | Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1126/2008/EK rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| a) | az IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása nemzetközi számviteli standard e rendelet mellékletének megfelelően módosul; |
| --- | --- |

a)

az IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása nemzetközi számviteli standard e rendelet mellékletének megfelelően módosul;

| b) | az IAS 34 Évközi pénzügyi beszámolás standard és az IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: közzétételek standard az IAS 1 e rendelet mellékletében meghatározott módosításának megfelelően módosul. |
| --- | --- |

b)

az IAS 34 Évközi pénzügyi beszámolás standard és az IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: közzétételek standard az IAS 1 e rendelet mellékletében meghatározott módosításának megfelelően módosul.

2. cikk

Az 1. cikkben említett módosításokat minden társaság legkésőbb a 2016. január 1-jén vagy az azt követően kezdődő első pénzügyi éve kezdőnapjától alkalmazza.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2008. november 3-i 1126/2008/EK rendelete az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról (HL L 320., 2008.11.29., 1. o.)

2

---

MELLÉKLET

Közzétételi kezdeményezés

(Az IAS 1 módosításai)

Az IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása

standard módosításai

A 10., a 31., az 54–55., a 82A., a 85., a 113–114., a 117., a 119. és a 122. bekezdés módosul, a standard kiegészül a 30A., az 55A., a 85A–85B. és a 139P. bekezdéssel, a 115. és a 120. bekezdés törlésre kerül. A 29–30., a 112., a 116., a 118. és a 121. bekezdés nem módosul, itt csak a könnyebb eligazodás érdekében kerül beillesztésre..

Teljes pénzügyi kimutatások

| 10. | A teljes pénzügyi kimutatások tartalmazzák:







  a) | az időszak végi pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatást; |
| --- | --- | --- |

10.

A teljes pénzügyi kimutatások tartalmazzák:

a)

az időszak végi pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatást;

| b) | az időszaki eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatást; |
| --- | --- |

b)

az időszaki eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatást;

| c) | az időszaki saját tőke változásainak kimutatását; |
| --- | --- |

c)

az időszaki saját tőke változásainak kimutatását;

| d) | az időszaki cash flow-k kimutatását; |
| --- | --- |

d)

az időszaki cash flow-k kimutatását;

| e) | megjegyzéseket, amelyek jelentős számviteli politikákat és más magyarázó információkat tartalmaznak; |
| --- | --- |

e)

megjegyzéseket, amelyek jelentős számviteli politikákat és más magyarázó információkat tartalmaznak;

| ea) | a megelőző időszakra vonatkozó összehasonlító információkat a 38. és a 38A. bekezdésnek megfelelően; és |
| --- | --- |

ea)

a megelőző időszakra vonatkozó összehasonlító információkat a 38. és a 38A. bekezdésnek megfelelően; és

| f) | a megelőző összehasonlító időszak elejére fennálló pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatást a 40A–40D. bekezdésnek megfelelően, amennyiben a gazdálkodó egység visszamenőleges hatállyal alkalmaz valamely számviteli politikát vagy pénzügyi kimutatásainak elemeit visszamenőlegesen újra megállapítja vagy ha a pénzügyi kimutatásaiban szereplő elemeket átsorolja. |
| --- | --- |

f)

a megelőző összehasonlító időszak elejére fennálló pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatást a 40A–40D. bekezdésnek megfelelően, amennyiben a gazdálkodó egység visszamenőleges hatállyal alkalmaz valamely számviteli politikát vagy pénzügyi kimutatásainak elemeit visszamenőlegesen újra megállapítja vagy ha a pénzügyi kimutatásaiban szereplő elemeket átsorolja.

A gazdálkodó egység a jelen standardban használt címektől eltérőeket is adhat a kimutatásoknak. Az „eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás” helyett használhatja például az „átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás” címet is.

...

Lényegesség és összevonás

| 29. | A gazdálkodó egységnek a hasonló tételek minden lényeges csoportját elkülönítve kell bemutatnia. A gazdálkodó egységnek az eltérő jellegű vagy rendeltetésű tételeket elkülönítve kell bemutatnia, kivéve, ha azok nem lényegesek. |
| --- | --- |

29.

| 30. | A pénzügyi kimutatások nagyszámú ügylet és egyéb esemény feldolgozásából állnak elő úgy, hogy azokat jellegük vagy rendeltetésük alapján csoportokba rendszerezik. Az összevonás és besorolás folyamatának utolsó szakasza az összevont és besorolt adatok bemutatása, amely adatok elkülönült tételsort alkotnak a pénzügyi kimutatásokban. Ha valamely tételsor önmagában nem lényeges, azt ezen kimutatásokban vagy a megjegyzésekben összevonják más tételekkel. Egy tétel, amely nem elég lényeges ahhoz, hogy indokolt legyen az elkülönült bemutatása magukban a kimutatásokban, elég lényeges lehet ahhoz, hogy elkülönülten szerepeltetendő legyen a megjegyzésekben. |
| --- | --- |

30.

A pénzügyi kimutatások nagyszámú ügylet és egyéb esemény feldolgozásából állnak elő úgy, hogy azokat jellegük vagy rendeltetésük alapján csoportokba rendszerezik. Az összevonás és besorolás folyamatának utolsó szakasza az összevont és besorolt adatok bemutatása, amely adatok elkülönült tételsort alkotnak a pénzügyi kimutatásokban. Ha valamely tételsor önmagában nem lényeges, azt ezen kimutatásokban vagy a megjegyzésekben összevonják más tételekkel. Egy tétel, amely nem elég lényeges ahhoz, hogy indokolt legyen az elkülönült bemutatása magukban a kimutatásokban, elég lényeges lehet ahhoz, hogy elkülönülten szerepeltetendő legyen a megjegyzésekben.

| 30A. | A gazdálkodó egységnek jelen IFRS és más IFRS-ek alkalmazásakor minden releváns tény és körülmény figyelembevételével el kell döntenie, hogy a pénzügyi kimutatásokban, beleértve a megjegyzéseket is, miként vonja össze az információkat. A gazdálkodó egység nem csökkentheti pénzügyi kimutatásai érthetőségét lényeges információk lényegtelen információkkal való elfedésével vagy eltérő jellegű vagy szerepű lényeges tételek összevonásával. |
| --- | --- |

30A.

A gazdálkodó egységnek jelen IFRS és más IFRS-ek alkalmazásakor minden releváns tény és körülmény figyelembevételével el kell döntenie, hogy a pénzügyi kimutatásokban, beleértve a megjegyzéseket is, miként vonja össze az információkat. A gazdálkodó egység nem csökkentheti pénzügyi kimutatásai érthetőségét lényeges információk lényegtelen információkkal való elfedésével vagy eltérő jellegű vagy szerepű lényeges tételek összevonásával.

| 31. | Egyes IFRS-ek előírják, hogy a pénzügyi kimutatásoknak, beleértve a megjegyzéseket is, tartalmazniuk kell bizonyos információkat. A gazdálkodó egységnek nem szükséges egy adott IFRS konkrét közzétételi előírásának eleget tennie, ha a közzétételből eredő információ nem lényeges. Ez még akkor is érvényes, ha az IFRS konkrét követelmények listáját tartalmazza, vagy azokat minimumkövetelményként határozza meg. A gazdálkodó egységnek azt is meg kell fontolnia, hogy további információkat is közzétegyen-e olyan esetekben, amikor az IFRS konkrét előírásainak való megfelelés nem elegendő ahhoz, hogy a pénzügyi kimutatások felhasználói megértsék bizonyos ügyleteknek, más eseményeknek és feltételeknek a gazdálkodó egység pénzügyi helyzetére és pénzügyi teljesítményére gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

31.

Egyes IFRS-ek előírják, hogy a pénzügyi kimutatásoknak, beleértve a megjegyzéseket is, tartalmazniuk kell bizonyos információkat. A gazdálkodó egységnek nem szükséges egy adott IFRS konkrét közzétételi előírásának eleget tennie, ha a közzétételből eredő információ nem lényeges. Ez még akkor is érvényes, ha az IFRS konkrét követelmények listáját tartalmazza, vagy azokat minimumkövetelményként határozza meg. A gazdálkodó egységnek azt is meg kell fontolnia, hogy további információkat is közzétegyen-e olyan esetekben, amikor az IFRS konkrét előírásainak való megfelelés nem elegendő ahhoz, hogy a pénzügyi kimutatások felhasználói megértsék bizonyos ügyleteknek, más eseményeknek és feltételeknek a gazdálkodó egység pénzügyi helyzetére és pénzügyi teljesítményére gyakorolt hatását.

...

A pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban megjelenítendő információk

| 54. | A pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásnak a következő összegeket bemutató sorokat kell tartalmaznia:







  a) | ... |
| --- | --- | --- |

54.

a)

| 55. | A gazdálkodó egységnek (akár az 54. bekezdésben említett sorok bontásával) további sorokat, összesítő sorokat és részösszegeket kell feltüntetnie a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban, ha azok bemutatása releváns a gazdálkodó egység pénzügyi helyzetének megértéséhez. |
| --- | --- |

55.

| 55A. | A gazdálkodó egység által az 55. bekezdésnek megfelelően feltüntetett részösszegeknek:






  a) | az IFRS-sel összhangban megjelenített és értékelt összegeket tartalmazó sorokból kell állniuk; |
| --- | --- | --- |

55A.

A gazdálkodó egység által az 55. bekezdésnek megfelelően feltüntetett részösszegeknek:

a)

az IFRS-sel összhangban megjelenített és értékelt összegeket tartalmazó sorokból kell állniuk;

| b) | prezentálásuk és jelölésük módjával egyértelművé és érthetővé kell tenniük a részösszeget alkotó sorokat; |
| --- | --- |

b)

prezentálásuk és jelölésük módjával egyértelművé és érthetővé kell tenniük a részösszeget alkotó sorokat;

| c) | a 45. bekezdéssel összhangban időszakról időszakra konzisztensnek kell lenniük; valamint |
| --- | --- |

c)

a 45. bekezdéssel összhangban időszakról időszakra konzisztensnek kell lenniük; valamint

| d) | nem szabad fontosabbnak tűnniük a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás IFRS által előírt részösszegeinél vagy összegeinél. |
| --- | --- |

d)

nem szabad fontosabbnak tűnniük a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás IFRS által előírt részösszegeinél vagy összegeinél.

...

Az egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó részben bemutatandó információk

| 82A. | Az egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó részben be kell mutatni az alábbiakra vonatkozó időszaki összegek tételsorait:







  a) | az egyéb átfogó jövedelem tételei (kivéve a (b) pontban szereplő összegeket), amelyeket jellegük szerint kell besorolni, és aszerint kell őket csoportosítani, hogy az egyéb IFRS standardoknak megfelelően:








  i) | a későbbiekben nem kerülnek átsorolásra az eredménybe; és |
| --- | --- | --- | --- |

82A.

a)

az egyéb átfogó jövedelem tételei (kivéve a (b) pontban szereplő összegeket), amelyeket jellegük szerint kell besorolni, és aszerint kell őket csoportosítani, hogy az egyéb IFRS standardoknak megfelelően:

i)

a későbbiekben nem kerülnek átsorolásra az eredménybe; és

| ii) | bizonyos feltételek teljesülése esetén a későbbiekben átsorolásra kerülnek az eredménybe. |
| --- | --- |

ii)

bizonyos feltételek teljesülése esetén a későbbiekben átsorolásra kerülnek az eredménybe.

| b) | a tőkemódszer alkalmazásával elszámolt társult és közös vállalkozások egyéb átfogó jövedelméből való részesedés, elkülönítve azon tételek részesedéseit, amelyek az egyéb IFRS standardoknak megfelelően:








  i) | a későbbiekben nem kerülnek átsorolásra az eredménybe; és |
| --- | --- | --- |

b)

a tőkemódszer alkalmazásával elszámolt társult és közös vállalkozások egyéb átfogó jövedelméből való részesedés, elkülönítve azon tételek részesedéseit, amelyek az egyéb IFRS standardoknak megfelelően:

i)

a későbbiekben nem kerülnek átsorolásra az eredménybe; és

| ii) | bizonyos feltételek teljesülése esetén a későbbiekben átsorolásra kerülnek az eredménybe. |
| --- | --- |

ii)

bizonyos feltételek teljesülése esetén a későbbiekben átsorolásra kerülnek az eredménybe.

...

| 85. | A gazdálkodó egységnek (akár az 82. bekezdésben említett sorok bontásával) további sorokat, összesítő sorokat és részösszegeket kell feltüntetnie az eredményre és az egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás(ok)ban, ha azok bemutatása releváns a gazdálkodó egység pénzügyi helyzetének megértéséhez. |
| --- | --- |

85.

| 85A. | A gazdálkodó egység által az 85. bekezdésnek megfelelően feltüntetett részösszegeknek:






  a) | az IFRS-sel összhangban megjelenített és értékelt összegeket tartalmazó sorokból kell állniuk; |
| --- | --- | --- |

85A.

A gazdálkodó egység által az 85. bekezdésnek megfelelően feltüntetett részösszegeknek:

a)

az IFRS-sel összhangban megjelenített és értékelt összegeket tartalmazó sorokból kell állniuk;

| b) | prezentálásuk és jelölésük módjával egyértelművé és érthetővé kell tenniük a részösszeget alkotó sorokat; |
| --- | --- |

b)

prezentálásuk és jelölésük módjával egyértelművé és érthetővé kell tenniük a részösszeget alkotó sorokat;

| c) | a 45. bekezdéssel összhangban időszakról időszakra konzisztensnek kell lenniük; és |
| --- | --- |

c)

a 45. bekezdéssel összhangban időszakról időszakra konzisztensnek kell lenniük; és

| d) | nem szabad fontosabbnak tűnniük az eredményre és az egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás(ok) IFRS által előírt részösszegeinél vagy összegeinél. |
| --- | --- |

d)

nem szabad fontosabbnak tűnniük az eredményre és az egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás(ok) IFRS által előírt részösszegeinél vagy összegeinél.

| 85B. | A gazdálkodó egységnek úgy kell bemutatnia az eredményre és az egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás(ok) tételsorait, hogy a 85. bekezdésnek megfelelően bemutatott részösszegek összeegyeztethetők legyenek az ilyen kimutatás(ok) IFRS által előírt összegeivel vagy részösszegeivel. |
| --- | --- |

85B.

A gazdálkodó egységnek úgy kell bemutatnia az eredményre és az egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás(ok) tételsorait, hogy a 85. bekezdésnek megfelelően bemutatott részösszegek összeegyeztethetők legyenek az ilyen kimutatás(ok) IFRS által előírt összegeivel vagy részösszegeivel.

...

Felépítés

| 112. | A megjegyzéseknek







  a) | a 117–124. bekezdésnek megfelelően információkat kell bemutatniuk a pénzügyi kimutatások elkészítésének alapjáról, valamint az alkalmazott konkrét számviteli politikáról; |
| --- | --- | --- |

112.

a)

a 117–124. bekezdésnek megfelelően információkat kell bemutatniuk a pénzügyi kimutatások elkészítésének alapjáról, valamint az alkalmazott konkrét számviteli politikáról;

| b) | közzé kell tenniük azokat az IFRS-ek által előírt információkat, amelyek a pénzügyi kimutatásokban máshol nem szerepelnek; valamint |
| --- | --- |

b)

közzé kell tenniük azokat az IFRS-ek által előírt információkat, amelyek a pénzügyi kimutatásokban máshol nem szerepelnek; valamint

| c) | biztosítani kell a pénzügyi kimutatásokban máshol nem bemutatott, de a kimutatásokban szereplő információk megértése szempontjából releváns információkat. |
| --- | --- |

c)

biztosítani kell a pénzügyi kimutatásokban máshol nem bemutatott, de a kimutatásokban szereplő információk megértése szempontjából releváns információkat.

| 113. | A megjegyzéseket, amennyire kivitelezhető, a gazdálkodó egységnek rendszerezett módon kell bemutatnia. A rendszerezett mód meghatározásakor a gazdálkodó egységnek figyelembe kell vennie a pénzügyi kimutatásainak érthetőségére és összehasonlíthatóságára gyakorolt hatást. A gazdálkodó egységnek a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás, az eredményre és az egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás(ok), valamint a saját tőke változásainak kimutatása és cash flow-k kimutatása minden tételét kereszthivatkozásokkal kell ellátnia a megjegyzések kapcsolódó információihoz. |
| --- | --- |

113.

| 114. | A megjegyzések rendszerezett bemutatása vagy csoportosítása történhet az alábbiak útján:






  a) | azon tevékenységi területek kiemelésével, amelyek a gazdálkodó egység megítélése szerint a leginkább relevánsak pénzügyi teljesítménye és pénzügyi helyzete megértéséhez, például bizonyos működési tevékenységekre vonatkozó információk csoportosításával; |
| --- | --- | --- |

114.

A megjegyzések rendszerezett bemutatása vagy csoportosítása történhet az alábbiak útján:

a)

azon tevékenységi területek kiemelésével, amelyek a gazdálkodó egység megítélése szerint a leginkább relevánsak pénzügyi teljesítménye és pénzügyi helyzete megértéséhez, például bizonyos működési tevékenységekre vonatkozó információk csoportosításával;

| b) | a hasonló módon értékelt tételekre, például a valós értéken értékelt eszközökre vonatkozó információk csoportosításával; vagy |
| --- | --- |

b)

a hasonló módon értékelt tételekre, például a valós értéken értékelt eszközökre vonatkozó információk csoportosításával; vagy

| c) | az eredményre és az egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás(ok) és a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás tételsorainak például az alábbi sorrendjét követve:






  i) | nyilatkozat az IFRS-eknek való megfelelésről (lásd a 16. bekezdést); |
| --- | --- | --- |

c)

az eredményre és az egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás(ok) és a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás tételsorainak például az alábbi sorrendjét követve:

i)

nyilatkozat az IFRS-eknek való megfelelésről (lásd a 16. bekezdést);

| ii) | alkalmazott jelentős számviteli politikák összefoglalása (lásd a 117. bekezdést); |
| --- | --- |

ii)

alkalmazott jelentős számviteli politikák összefoglalása (lásd a 117. bekezdést);

| iii) | a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás, az eredményre és az egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás(ok), valamint a saját tőke változásainak kimutatása és cash flow-k kimutatása tételeire vonatkozó kiegészítő információk, az egyes kimutatások és az egyes sorok bemutatásának sorrendjében; valamint |
| --- | --- |

iii)

a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás, az eredményre és az egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás(ok), valamint a saját tőke változásainak kimutatása és cash flow-k kimutatása tételeire vonatkozó kiegészítő információk, az egyes kimutatások és az egyes sorok bemutatásának sorrendjében; valamint

| iv) | egyéb közzétételek, beleértve:






  (1) | a függő kötelezettségeket (lásd az IAS 37 standardot), valamint a meg nem jelenített szerződéses elkötelezettségeket; valamint |
| --- | --- | --- |

iv)

egyéb közzétételek, beleértve:

(1)

a függő kötelezettségeket (lásd az IAS 37 standardot), valamint a meg nem jelenített szerződéses elkötelezettségeket; valamint

| (2) | a nem pénzügyi jellegű közzétételeket, pl. a gazdálkodó egység pénzügyikockázat-kezelési céljait és politikáit (lásd az IFRS 7 standardot). |
| --- | --- |

(2)

a nem pénzügyi jellegű közzétételeket, pl. a gazdálkodó egység pénzügyikockázat-kezelési céljait és politikáit (lásd az IFRS 7 standardot).

| 115. | [Törölve] |
| --- | --- |

115.

[Törölve]

| 116. | A gazdálkodó egység úgy is összeállíthatja a megjegyzéseket, hogy a pénzügyi kimutatások elkészítésének alapjára és a konkrét számviteli politikára vonatkozó információkat a pénzügyi kimutatásokon belül külön részként mutatja be. |
| --- | --- |

116.

A gazdálkodó egység úgy is összeállíthatja a megjegyzéseket, hogy a pénzügyi kimutatások elkészítésének alapjára és a konkrét számviteli politikára vonatkozó információkat a pénzügyi kimutatásokon belül külön részként mutatja be.

A számviteli politikák közzététele

| 117. | A gazdálkodó egységnek közzé kell tennie jelentős számviteli politikáit, benne:







  a) | a pénzügyi kimutatások elkészítésénél alkalmazott értékelési alapot (vagy alapokat); valamint |
| --- | --- | --- |

117.

a)

a pénzügyi kimutatások elkészítésénél alkalmazott értékelési alapot (vagy alapokat); valamint

| b) | az egyéb olyan számviteli politikákat, amelyek relevánsak a pénzügyi kimutatások megértéséhez. |
| --- | --- |

b)

az egyéb olyan számviteli politikákat, amelyek relevánsak a pénzügyi kimutatások megértéséhez.

| 118. | A gazdálkodó egységek számára fontos a felhasználók tájékoztatása a pénzügyi kimutatásokban alkalmazott értékelési alapról vagy alapokról (pl. eredeti bekerülési érték, jelenlegi érték, nettó realizálható érték, valós érték, megtérülő érték), mivel a pénzügyi kimutatások elkészítésének alapjául szolgáló módszer jelentős mértékben befolyásolja a felhasználók elemzését. Ha a gazdálkodó egység több értékelési alapot is alkalmaz a pénzügyi kimutatásokban, pl. konkrét eszközcsoportok átértékelésekor, elegendő azokat az egyes eszköz- és kötelezettségcsoportokat jelezni, amelyre az egyes értékelési alapokat alkalmazták. |
| --- | --- |

118.

A gazdálkodó egységek számára fontos a felhasználók tájékoztatása a pénzügyi kimutatásokban alkalmazott értékelési alapról vagy alapokról (pl. eredeti bekerülési érték, jelenlegi érték, nettó realizálható érték, valós érték, megtérülő érték), mivel a pénzügyi kimutatások elkészítésének alapjául szolgáló módszer jelentős mértékben befolyásolja a felhasználók elemzését. Ha a gazdálkodó egység több értékelési alapot is alkalmaz a pénzügyi kimutatásokban, pl. konkrét eszközcsoportok átértékelésekor, elegendő azokat az egyes eszköz- és kötelezettségcsoportokat jelezni, amelyre az egyes értékelési alapokat alkalmazták.

| 119. | Annak eldöntéséhez, hogy egy adott számviteli politika bemutatása szükséges-e, a vezetés azt mérlegeli, hogy a közzététel segítené-e a felhasználókat annak megértésében, hogy az ügyletek, más események és feltételek hogyan tükröződnek a közzétett pénzügyi teljesítményben és pénzügyi helyzetben. Minden gazdálkodó egységnek mérlegelnie kell tevékenységei jellegét és azokat a politikákat, amelyeknek közzétételét az adott típusú gazdálkodó egység esetében a pénzügyi kimutatásait felhasználók elvárnák. Az egyes számviteli politikák közzététele különösen hasznos a felhasználók számára, ha a politikákat az IFRS-ekben adott alternatívák közül választják ki. Példa erre annak közzététele, hogy egy gazdálkodó egység a valós érték vagy a bekerülési érték modellt alkalmazza-e befektetési célú ingatlanaira (lásd az IAS 40 Befektetési célú ingatlan standardot). Egyes IFRS-ek konkrétan előírják egyes számviteli politikák közzétételét, beleértve a vezetés választásait a különböző megengedett politikák között. Például az IAS 16 standard előírja a tárgyi eszközök egyes csoportjainál alkalmazott értékelési alapok közzétételét. |
| --- | --- |

119.

Annak eldöntéséhez, hogy egy adott számviteli politika bemutatása szükséges-e, a vezetés azt mérlegeli, hogy a közzététel segítené-e a felhasználókat annak megértésében, hogy az ügyletek, más események és feltételek hogyan tükröződnek a közzétett pénzügyi teljesítményben és pénzügyi helyzetben. Minden gazdálkodó egységnek mérlegelnie kell tevékenységei jellegét és azokat a politikákat, amelyeknek közzétételét az adott típusú gazdálkodó egység esetében a pénzügyi kimutatásait felhasználók elvárnák. Az egyes számviteli politikák közzététele különösen hasznos a felhasználók számára, ha a politikákat az IFRS-ekben adott alternatívák közül választják ki. Példa erre annak közzététele, hogy egy gazdálkodó egység a valós érték vagy a bekerülési érték modellt alkalmazza-e befektetési célú ingatlanaira (lásd az IAS 40 Befektetési célú ingatlan standardot). Egyes IFRS-ek konkrétan előírják egyes számviteli politikák közzétételét, beleértve a vezetés választásait a különböző megengedett politikák között. Például az IAS 16 standard előírja a tárgyi eszközök egyes csoportjainál alkalmazott értékelési alapok közzétételét.

| 120. | [Törölve] |
| --- | --- |

120.

[Törölve]

| 121. | Egy adott számviteli politika a gazdálkodó egység tevékenységeinek jellege miatt is jelentős lehet, még akkor is, ha a tárgyidőszaki és korábbi időszaki adatok nem lényegesek. Szintén helyénvaló közzétenni minden olyan jelentős számviteli politikát, amelyet az IFRS-ek nem kifejezetten írnak elő, de amelyet az a gazdálkodó egység az IAS 8 standard szerint választ ki és alkalmaz. |
| --- | --- |

121.

Egy adott számviteli politika a gazdálkodó egység tevékenységeinek jellege miatt is jelentős lehet, még akkor is, ha a tárgyidőszaki és korábbi időszaki adatok nem lényegesek. Szintén helyénvaló közzétenni minden olyan jelentős számviteli politikát, amelyet az IFRS-ek nem kifejezetten írnak elő, de amelyet az a gazdálkodó egység az IAS 8 standard szerint választ ki és alkalmaz.

| 122. | A gazdálkodó egységnek a jelentős számviteli politikák vagy az egyéb megjegyzések mellett közzé kell tennie a számviteli politika azon egyes elemeinek alkalmazásakor a vezetés által mérlegelt szempontokat – a becsléseket tartalmazók kivételével (lásd a 125. bekezdést) –, amelyek a legjelentősebb hatással voltak a pénzügyi kimutatásokban megjelenített összegekre. |
| --- | --- |

122.

...

ÁTTÉRÉS ÉS HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

...

| 139P. | A 2014 decemberében kibocsátott Közzétételi kezdeményezés (Az IAS 1 módosításai) módosította a 10., a 31., az 54–55., a 82A., a 85., a 113–114., a 117., a 119. és a 122. bekezdést, a standardot kiegészítette a 30A., az 55A. és a 85A–85B. bekezdéssel, és törölte a 115. és a 120. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 2016. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. A gazdálkodó egységeknek e módosításokkal összefüggésben nem szükséges közzétenniük az IAS 8 standard 28–30. bekezdésében előírt információkat. |
| --- | --- |

139P.

A 2014 decemberében kibocsátott Közzétételi kezdeményezés (Az IAS 1 módosításai) módosította a 10., a 31., az 54–55., a 82A., a 85., a 113–114., a 117., a 119. és a 122. bekezdést, a standardot kiegészítette a 30A., az 55A. és a 85A–85B. bekezdéssel, és törölte a 115. és a 120. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 2016. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. A gazdálkodó egységeknek e módosításokkal összefüggésben nem szükséges közzétenniük az IAS 8 standard 28–30. bekezdésében előírt információkat.

Más standardok szükségszerű módosításai

IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: közzétételek

A 21. bekezdés módosul, a standard kiegészül a 44BB. bekezdéssel.

Számviteli politikák

| 21. | A (2007-ben módosított) IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása standard 117. bekezdésével összhangban a gazdálkodó egységnek közzé kell tennie jelentős számviteli politikáit, benne a pénzügyi kimutatások elkészítése során alkalmazott értékelési alapot (vagy alapokat) és azokat az egyéb számviteli politikákat, amelyek a pénzügyi kimutatások megértése szempontjából relevánsak. |
| --- | --- |

21.

A (2007-ben módosított) IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása standard 117. bekezdésével összhangban a gazdálkodó egységnek közzé kell tennie jelentős számviteli politikáit, benne a pénzügyi kimutatások elkészítése során alkalmazott értékelési alapot (vagy alapokat) és azokat az egyéb számviteli politikákat, amelyek a pénzügyi kimutatások megértése szempontjából relevánsak.

...

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA ÉS ÁTTÉRÉS

...

| 44BB. | A 2014 decemberében kibocsátott Közzétételi kezdeményezés (Az IAS 1 módosításai) módosította a 21. és a B5. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 2016. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. E módosítások korábbi alkalmazása megengedett. |
| --- | --- |

44BB.

A 2014 decemberében kibocsátott Közzétételi kezdeményezés (Az IAS 1 módosításai) módosította a 21. és a B5. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 2016. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. E módosítások korábbi alkalmazása megengedett.

A B. függelék B5. bekezdése módosul.

Egyéb közzétételek – számviteli politikák (21. bekezdés)

| B5. | A 21. bekezdés előírja a pénzügyi kimutatások elkészítése során alkalmazott értékelési alap (vagy alapok), valamint a pénzügyi kimutatások megértéséhez fontos egyéb számviteli politikák közzétételét. A pénzügyi instrumentumoknál ez a közzététel tartalmazhatja:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

B5.

A 21. bekezdés előírja a pénzügyi kimutatások elkészítése során alkalmazott értékelési alap (vagy alapok), valamint a pénzügyi kimutatások megértéséhez fontos egyéb számviteli politikák közzétételét. A pénzügyi instrumentumoknál ez a közzététel tartalmazhatja:

a)

...

A (2007-ben módosított) IAS 1 standard 122. bekezdése azt is előírja a gazdálkodó egységnek, hogy a jelentős számviteli politikák vagy az egyéb megjegyzések mellett közzé kell tennie a számviteli politika azon egyes elemeinek alkalmazásakor a vezetés által mérlegelt szempontokat – a becsléseket tartalmazók kivételével –, amelyek a legjelentősebb hatással voltak a pénzügyi kimutatásokban megjelenített összegekre.

IAS 34 Évközi pénzügyi beszámolás

Az 5. bekezdés módosul, a standard kiegészül az 57. bekezdéssel.

AZ ÉVKÖZI PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓ TARTALMA

| 5. | Az IAS 1 standard meghatározása szerint a teljes pénzügyi kimutatások a következő elemeket tartalmazzák:
  ...






  e) | megjegyzéseket, amelyek jelentős számviteli politikákat és más magyarázó információkat tartalmaznak; |
| --- | --- | --- |

5.

Az IAS 1 standard meghatározása szerint a teljes pénzügyi kimutatások a következő elemeket tartalmazzák:

...

e)

megjegyzéseket, amelyek jelentős számviteli politikákat és más magyarázó információkat tartalmaznak;

...

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

...

| 57. | A 2014 decemberében kibocsátott Közzétételi kezdeményezés (Az IAS 1 módosításai) módosította az 5. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezt a módosítást a 2016. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. E módosítás korábbi alkalmazása megengedett. |
| --- | --- |

57.

A 2014 decemberében kibocsátott Közzétételi kezdeményezés (Az IAS 1 módosításai) módosította az 5. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezt a módosítást a 2016. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. E módosítás korábbi alkalmazása megengedett.

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/104 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/104

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2407 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. december 18.)

az 1967/2006/EK tanácsi rendelettől az üveggéb (Aphia minuta) Olaszország felségvizeinek egyes területein folytatott halászatában alkalmazott, hajóról üzemeltetett kerítőhálók telepítésének mélysége és parttól számított távolsága tekintetében történő eltérés megújításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és az 1626/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 21-i 1967/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy tilos vontatott halászeszközöket használni a parttól számított 3 tengeri mérföld távolságon vagy az 50 méteres izobáton belül, ahol ez a mélység a parttól számított kisebb távolságon belül elérhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy tilos vontatott halászeszközöket használni a parttól számított 3 tengeri mérföld távolságon vagy az 50 méteres izobáton belül, ahol ez a mélység a parttól számított kisebb távolságon belül elérhető.

| (2) | A Bizottság valamely tagállam kérésére lehetővé teheti az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésétől való eltérést, feltéve, hogy teljesülnek a 13. cikk (5) és (9) bekezdésében meghatározott feltételek. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság valamely tagállam kérésére lehetővé teheti az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésétől való eltérést, feltéve, hogy teljesülnek a 13. cikk (5) és (9) bekezdésében meghatározott feltételek.

| (3) | 2010. március 16-án kérelem érkezett a Bizottsághoz, amelyben Olaszország eltérést kérelmezett az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől az üveggébnek (Aphia minuta) az 1343/2011/EU Európai Parlament és a tanácsi rendelet (2) I. mellékletében szereplő meghatározás szerinti, 9. földrajzi alterület parti tengerén hajóról üzemeltetett kerítőhálókkal folytatott halászata tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

2010. március 16-án kérelem érkezett a Bizottsághoz, amelyben Olaszország eltérést kérelmezett az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől az üveggébnek (Aphia minuta) az 1343/2011/EU Európai Parlament és a tanácsi rendelet (2) I. mellékletében szereplő meghatározás szerinti, 9. földrajzi alterület parti tengerén hajóról üzemeltetett kerítőhálókkal folytatott halászata tekintetében.

| (4) | A kérelem a genovai és livornói tengerügyi igazgatóságon lajstromozott olyan hajókra vonatkozott, amelyek az adott halászatban több mint 5 éve folytatnak tevékenységet, és az üveggéb (Aphia minuta) hajóról üzemeltetett kerítőhálókkal folytatott halászatát szabályozó irányítási terv keretében a 9. földrajzi alterületen halásznak. |
| --- | --- |

(4)

A kérelem a genovai és livornói tengerügyi igazgatóságon lajstromozott olyan hajókra vonatkozott, amelyek az adott halászatban több mint 5 éve folytatnak tevékenységet, és az üveggéb (Aphia minuta) hajóról üzemeltetett kerítőhálókkal folytatott halászatát szabályozó irányítási terv keretében a 9. földrajzi alterületen halásznak.

| (5) | A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) 2010-ben értékelte az Olaszország által kérelmezett eltérést és a vonatkozó irányítási terv tervezetét. Az 1967/2006/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően Olaszország rendelet (3) útján halászati irányítási tervet fogadott el. |
| --- | --- |

(5)

A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) 2010-ben értékelte az Olaszország által kérelmezett eltérést és a vonatkozó irányítási terv tervezetét. Az 1967/2006/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően Olaszország rendelet (3) útján halászati irányítási tervet fogadott el.

| (6) | Az Olaszország által kérelmezett eltérés – amelyet a Bizottság a 988/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (4)2014. március 31-ig engedélyezett – megfelel az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) és (9) bekezdésében meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(6)

Az Olaszország által kérelmezett eltérés – amelyet a Bizottság a 988/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (4)2014. március 31-ig engedélyezett – megfelel az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) és (9) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

| (7) | 2015. július 16-án az olasz hatóságok a 2014. március 31-én lejárt eltérés megújítását kérelmezték az Európai Bizottságtól. Az eltérés megújításának indoklására Olaszország naprakész információkkal szolgált, többek között az engedéllyel rendelkező hajók számának csökkentésére és a kapcsolódó irányítási terv további kiigazítására vonatkozó részletekkel. |
| --- | --- |

(7)

2015. július 16-án az olasz hatóságok a 2014. március 31-én lejárt eltérés megújítását kérelmezték az Európai Bizottságtól. Az eltérés megújításának indoklására Olaszország naprakész információkkal szolgált, többek között az engedéllyel rendelkező hajók számának csökkentésére és a kapcsolódó irányítási terv további kiigazítására vonatkozó részletekkel.

| (8) | Olaszország 2015. július 16-án értesítette a Bizottságot arról, hogy a közeljövőben aktualizált irányítási tervet kíván közzétenni. |
| --- | --- |

(8)

Olaszország 2015. július 16-án értesítette a Bizottságot arról, hogy a közeljövőben aktualizált irányítási tervet kíván közzétenni.

| (9) | Az Olaszország által kérelmezett eltérés megfelel az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) és (9) bekezdésében meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(9)

Az Olaszország által kérelmezett eltérés megfelel az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) és (9) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

| (10) | Az eltérést a különleges földrajzi adottságok indokolják, mivel a kontinentális talapzat és a célfaj elterjedési területe korlátozott méretű, az üveggéb ugyanis csupán a part menti övezetek bizonyos részein, 50 méternél sekélyebb vizekben fordul elő. Következésképp maga a halászterület is korlátozott kiterjedésű. |
| --- | --- |

(10)

Az eltérést a különleges földrajzi adottságok indokolják, mivel a kontinentális talapzat és a célfaj elterjedési területe korlátozott méretű, az üveggéb ugyanis csupán a part menti övezetek bizonyos részein, 50 méternél sekélyebb vizekben fordul elő. Következésképp maga a halászterület is korlátozott kiterjedésű.

| (11) | Az Olaszország által kérelmezett eltérés 117 hajót érint. |
| --- | --- |

(11)

Az Olaszország által kérelmezett eltérés 117 hajót érint.

| (12) | Az irányítási terv biztosítja, hogy a halászati erőkifejtés a jövőben ne fokozódjon, mivel halászati engedélyt csak az említett 117 hajó kaphat, amelyek összesített teljesítménye 5 754,5 kW, és amelyek számára Olaszország már engedélyezte a halászatot. |
| --- | --- |

(12)

Az irányítási terv biztosítja, hogy a halászati erőkifejtés a jövőben ne fokozódjon, mivel halászati engedélyt csak az említett 117 hajó kaphat, amelyek összesített teljesítménye 5 754,5 kW, és amelyek számára Olaszország már engedélyezte a halászatot.

| (13) | A kérelem olyan hajókra vonatkozik, amelyek a szóban forgó halászatban már több mint öt éve részt vesznek, és amelyek e tevékenységüket Franciaország által az 1967/2006/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése szerint elfogadott halászati irányítási terv keretében végzik. |
| --- | --- |

(13)

A kérelem olyan hajókra vonatkozik, amelyek a szóban forgó halászatban már több mint öt éve részt vesznek, és amelyek e tevékenységüket Franciaország által az 1967/2006/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése szerint elfogadott halászati irányítási terv keretében végzik.

| (14) | Az említett hajók szerepelnek a Bizottság részére az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (9) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően elküldött listán. |
| --- | --- |

(14)

Az említett hajók szerepelnek a Bizottság részére az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (9) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően elküldött listán.

| (15) | Hajóról üzemeltetett kerítőhálókkal a part közelében, sekély vízben halásznak. Ez a fajta halászat jellegéből adódóan nem végezhető másféle halászeszközzel. |
| --- | --- |

(15)

Hajóról üzemeltetett kerítőhálókkal a part közelében, sekély vízben halásznak. Ez a fajta halászat jellegéből adódóan nem végezhető másféle halászeszközzel.

| (16) | A hajóról üzemeltetett kerítőhálókkal folytatott halászat nincs számottevő hatással a védett élőhelyekre, és kifejezetten szelektív, mivel a kerítőhálókat a vízoszlopban vontatják, így azok nem érintkeznek a tengerfenékkel; a tengerfenékről való begyűjtés ugyanis káros volna a célfajokra nézve, amelyeknek kis mérete miatt gyakorlatilag nem volna lehetséges a szelektív halászat. |
| --- | --- |

(16)

A hajóról üzemeltetett kerítőhálókkal folytatott halászat nincs számottevő hatással a védett élőhelyekre, és kifejezetten szelektív, mivel a kerítőhálókat a vízoszlopban vontatják, így azok nem érintkeznek a tengerfenékkel; a tengerfenékről való begyűjtés ugyanis káros volna a célfajokra nézve, amelyeknek kis mérete miatt gyakorlatilag nem volna lehetséges a szelektív halászat.

| (17) | A szóban forgó halászati tevékenység megfelel az 1967/2006/EK rendelet 4. cikkében foglalt feltételeknek, mivel az olasz irányítási terv kifejezetten tiltja a védett élőhelyek felett folytatott halászatot. |
| --- | --- |

(17)

A szóban forgó halászati tevékenység megfelel az 1967/2006/EK rendelet 4. cikkében foglalt feltételeknek, mivel az olasz irányítási terv kifejezetten tiltja a védett élőhelyek felett folytatott halászatot.

| (18) | Az 1967/2006/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének h) pontjában foglalt követelmény nem alkalmazandó, mivel vonóhálós hajókra vonatkozik. |
| --- | --- |

(18)

Az 1967/2006/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének h) pontjában foglalt követelmény nem alkalmazandó, mivel vonóhálós hajókra vonatkozik.

| (19) | Az 1967/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében a legkisebb szembőségre vonatkozóan meghatározott követelmények kapcsán a Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó halászati tevékenység rendkívül szelektív, a tengeri környezetre gyakorolt hatása elhanyagolható, és nem védett élőhelyek felett végzik, így Olaszország az 1967/2006/EK rendelet 9. cikkének (7) bekezdésében foglaltakkal összhangban engedélyezte az irányítási tervben az e rendelkezésektől való eltérést. |
| --- | --- |

(19)

Az 1967/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében a legkisebb szembőségre vonatkozóan meghatározott követelmények kapcsán a Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó halászati tevékenység rendkívül szelektív, a tengeri környezetre gyakorolt hatása elhanyagolható, és nem védett élőhelyek felett végzik, így Olaszország az 1967/2006/EK rendelet 9. cikkének (7) bekezdésében foglaltakkal összhangban engedélyezte az irányítási tervben az e rendelkezésektől való eltérést.

| (20) | Az érintett halászati tevékenység során teljesülnek az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (5) 14. cikkében meghatározott, a halászati nyilvántartásra vonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

(20)

Az érintett halászati tevékenység során teljesülnek az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (5) 14. cikkében meghatározott, a halászati nyilvántartásra vonatkozó követelmények.

| (21) | Az érintett halászati tevékenység a parttól kis távolságra zajlik, így nem zavarja a vonóhálótól, kerítőhálótól vagy egyéb vontatott hálótól eltérő halászeszközöket használó más hajók tevékenységét. |
| --- | --- |

(21)

Az érintett halászati tevékenység a parttól kis távolságra zajlik, így nem zavarja a vonóhálótól, kerítőhálótól vagy egyéb vontatott hálótól eltérő halászeszközöket használó más hajók tevékenységét.

| (22) | A hajóról üzemeltetett kerítőhálókkal folytatott halászatot az olasz irányítási terv úgy szabályozza, hogy az 1967/2006/EK rendelet III. mellékletében említett fajok fogásai a lehető legkisebbek legyenek. Ezen túlmenően az olasz irányítási terv 5.1.2. pontja a) alpontjának megfelelően az Aphia minuta faj halászata minden évben a november 1-jétől március 31-ig tartó halászati idényre korlátozódik. |
| --- | --- |

(22)

A hajóról üzemeltetett kerítőhálókkal folytatott halászatot az olasz irányítási terv úgy szabályozza, hogy az 1967/2006/EK rendelet III. mellékletében említett fajok fogásai a lehető legkisebbek legyenek. Ezen túlmenően az olasz irányítási terv 5.1.2. pontja a) alpontjának megfelelően az Aphia minuta faj halászata minden évben a november 1-jétől március 31-ig tartó halászati idényre korlátozódik.

| (23) | A hajóról üzemeltetett kerítőhálókkal nem halásznak lábasfejűekre. |
| --- | --- |

(23)

A hajóról üzemeltetett kerítőhálókkal nem halásznak lábasfejűekre.

| (24) | Az olasz irányítási terv az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (9) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően rendelkezik a halászati tevékenységek felügyeletéről. |
| --- | --- |

(24)

Az olasz irányítási terv az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (9) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően rendelkezik a halászati tevékenységek felügyeletéről.

| (25) | Indokolt előírni, hogy Olaszország kellő időben és az olasz irányítási tervben előírt felügyeleti tervnek megfelelően jelentést tegyen a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(25)

Indokolt előírni, hogy Olaszország kellő időben és az olasz irányítási tervben előírt felügyeleti tervnek megfelelően jelentést tegyen a Bizottságnak.

| (26) | Az eltérés korlátozott időbeli hatálya következtében lehetőség nyílik gyors korrekciós intézkedések alkalmazására abban az esetben, ha a Bizottságnak benyújtott jelentés szerint a kiaknázott állomány védettségi helyzete rossz, és egyben arra is, hogy egy későbbi, kiigazított irányítási terv szilárdabb tudományos alapokra épüljön. |
| --- | --- |

(26)

Az eltérés korlátozott időbeli hatálya következtében lehetőség nyílik gyors korrekciós intézkedések alkalmazására abban az esetben, ha a Bizottságnak benyújtott jelentés szerint a kiaknázott állomány védettségi helyzete rossz, és egyben arra is, hogy egy későbbi, kiigazított irányítási terv szilárdabb tudományos alapokra épüljön.

| (27) | Ennek megfelelően az eltérést 2018. március 31-ig kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(27)

Ennek megfelelően az eltérést 2018. március 31-ig kell alkalmazni.

| (28) | Az eltérés megújítására vonatkozó kérelemnek ezért helyt kell adni. |
| --- | --- |

(28)

Az eltérés megújítására vonatkozó kérelemnek ezért helyt kell adni.

| (29) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(29)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Eltérés

Az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése a Liguria és Toscana partja mentén elterülő olasz felségvizeken nem alkalmazandó az üveggéb (Aphia minuta) olyan hajók által folytatott kerítőhálós halászatára, amelyek:

| a) | szerepelnek a genovai és livornói tengerügyi igazgatóság (Direzioni Marittime) hajólajstromában; |
| --- | --- |

a)

szerepelnek a genovai és livornói tengerügyi igazgatóság (Direzioni Marittime) hajólajstromában;

| b) | a szóban forgó halászatban már több mint öt éve részt vesznek, és a jövőben nem növelik halászati erőkifejtésüket; valamint |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó halászatban már több mint öt éve részt vesznek, és a jövőben nem növelik halászati erőkifejtésüket; valamint

| c) | rendelkeznek halászati engedéllyel, és tevékenységüket Olaszország által az 1967/2006/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdésének megfelelően elfogadott halászati irányítási terv keretében végzik. |
| --- | --- |

c)

rendelkeznek halászati engedéllyel, és tevékenységüket Olaszország által az 1967/2006/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdésének megfelelően elfogadott halászati irányítási terv keretében végzik.

2. cikk

Felügyeleti terv és jelentéstétel

Olaszország e rendelet hatálybalépésétől számítva egy éven belül jelentést tesz a Bizottságnak az 1. cikk c) pontja szerinti irányítási tervben előírt megfigyelési tervnek megfelelően.

3. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás időtartama

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet 2018. március 31-ig alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 409., 2006.12.30., helyesbített változat: HL L 36., 2007.2.8., 6. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. december 13-i 1343/2011/EU rendelete a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről és a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 347., 2011.12.30., 44. o.).

2

(3)  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana 192., 2011.8.19., supplemento ordinario n. 192.

3

(4)  A Bizottság 2011. október 4-i 988/2011/EU végrehajtási rendelete az 1967/2006/EK tanácsi rendelettől az üveggéb (Aphia minuta) Olaszország egyes felségvizein folytatott halászatában alkalmazott, hajóról üzemeltetett kerítőhálók telepítésének mélysége és parttól számított távolsága tekintetében történő eltérésről (HL L 260., 2011.10.5., 15. o.).

4

Aphia minuta

(5)  A Tanács 2009. november 20-i 1224/2009/EK rendelete a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

5

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/108 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/108

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2408 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. december 18.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 18-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 94,6 |
| TR | 118,0 |
| ZZ | 149,6 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| MA | 82,9 |
| TR | 149,4 |
| ZZ | 135,7 |
| 0709 93 10 | MA | 46,5 |
| TR | 153,0 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 10 20 | EG | 57,7 |
| MA | 64,7 |
| TR | 52,2 |
| ZA | 48,6 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 20 10 | MA | 75,3 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 110,0 |
| TR | 88,5 |
| ZZ | 99,3 |
| 0805 50 10 | TR | 94,4 |
| ZZ | 94,4 |
| 0808 10 80 | CA | 151,7 |
| CL | 82,8 |
| US | 163,9 |
| ZA | 141,1 |
| ZZ | 134,9 |
| 0808 30 90 | CN | 63,2 |
| TR | 127,3 |
| ZZ | 95,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

236,2

MA

94,6

TR

118,0

ZZ

149,6

0707 00 05

EG

174,9

MA

82,9

TR

149,4

ZZ

135,7

0709 93 10

MA

46,5

TR

153,0

ZZ

99,8

0805 10 20

EG

57,7

MA

64,7

TR

52,2

ZA

48,6

ZZ

55,8

0805 20 10

MA

75,3

ZZ

75,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

110,0

TR

88,5

ZZ

99,3

0805 50 10

TR

94,4

ZZ

94,4

0808 10 80

CA

151,7

CL

82,8

US

163,9

ZA

141,1

ZZ

134,9

0808 30 90

CN

63,2

TR

127,3

ZZ

95,3

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/110 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/110

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2409 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. december 18.)

az Amerikai Egyesült Államokból származó baromfihúsra vonatkozóan az 536/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingens keretében a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikke (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 536/2007/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenst nyitott meg az Amerikai Egyesült Államokból származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 536/2007/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenst nyitott meg az Amerikai Egyesült Államokból származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A 2015. december 1. és 7. között a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiségekhez. |
| --- | --- |

(2)

A 2015. december 1. és 7. között a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiségekhez.

| (3) | Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(3)

Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Azok a mennyiségek, amelyekre az 536/2007/EK rendelet alapján nem nyújtottak be behozataliengedély-kérelmet, és amelyeket ezért hozzá kell adni a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez, e rendelet mellékletében szerepelnek.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2007. május 15-i 536/2007/EK rendelete az Amerikai Egyesült Államok részére a baromfihúsra vonatkozóan kiutalt vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről (HL L 128., 2007.5.16., 6. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Tételszám | A 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek
  (kg-ban) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 16 008 750 |

Tételszám

A 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek

(kg-ban)

09.4169

16 008 750

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/112 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/112

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2410 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. december 18.)

az Ukrajnából származó tojásra, tojástermékekre és albuminokra vonatkozóan az (EU) 2015/2077 végrehajtási rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikke (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/2077 bizottsági végrehajtási rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg az Ukrajnából származó tojás- és tojásfehérje-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/2077 bizottsági végrehajtási rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg az Ukrajnából származó tojás- és tojásfehérje-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A 2015. december 1. és 7. között a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiséghez. |
| --- | --- |

(2)

A 2015. december 1. és 7. között a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiséghez.

| (3) | Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(3)

Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Azok a mennyiségek, amelyekre az (EU) 2015/2077 végrehajtási rendelet alapján nem nyújtottak be behozataliengedély-kérelmet, és amelyeket ezért hozzá kell adni a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez, e rendelet mellékletében szerepelnek.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2015. november 18-i (EU) 2015/2077 végrehajtási rendelete az Ukrajnából származó tojásra, tojástermékekre és albuminokra vonatkozó uniós behozatali vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről (HL L 302., 2015.11.19., 57. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Tételszám | A 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig tartó alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek
  (kg-ban, héjastojás-egyenértékben) |
| --- | --- |
| 09.4275 | 375 000 |
| 09.4276 | 750 000 |

Tételszám

A 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig tartó alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek

(kg-ban, héjastojás-egyenértékben)

09.4275

375 000

09.4276

750 000

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/114 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/114

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2411 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. december 18.)

az Izraelből származó baromfihúsra vonatkozóan az 1384/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikke (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1384/2007/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg az Izraelből származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 1384/2007/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg az Izraelből származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A 2015. december 1. és 7. között a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiségekhez. |
| --- | --- |

(2)

A 2015. december 1. és 7. között a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiségekhez.

| (3) | Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(3)

Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Azok a mennyiségek, amelyekre az 1384/2007/EK rendelet alapján nem nyújtottak be behozataliengedély-kérelmet, és amelyeket ezért hozzá kell adni a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez, e rendelet mellékletében szerepelnek.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2007. november 26-i 1384/2007/EK rendelete az Izraelből származó baromfihús-ágazati termékek közösségi behozatalára vonatkozó egyes vámkontingensek megnyitása és kezelése tekintetében a 2398/96/EK tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 309., 2007.11.27., 40. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Tételszám | A 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek
  (kg-ban) |
| --- | --- |
| 09.4091 | 140 000 |
| 09.4092 | 800 000 |

Tételszám

A 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek

(kg-ban)

09.4091

140 000

09.4092

800 000

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/116 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/116

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2412 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. december 18.)

a sertéshúságazatra vonatkozóan a 442/2009/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikke (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 442/2009/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg a sertéshús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan. Az említett rendelet I. mellékletének B. részében felsorolt kontingensek kezelése a kérelmek egyidejű vizsgálatának módszere szerint történik. |
| --- | --- |

(1)

A 442/2009/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg a sertéshús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan. Az említett rendelet I. mellékletének B. részében felsorolt kontingensek kezelése a kérelmek egyidejű vizsgálatának módszere szerint történik.

| (2) | A 2015. december 1. és 7. között a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiségekhez. |
| --- | --- |

(2)

A 2015. december 1. és 7. között a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiségekhez.

| (3) | Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(3)

Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Azok a mennyiségek, amelyekre a 442/2009/EK rendelet alapján nem nyújtottak be behozataliengedély-kérelmet, és amelyeket ezért hozzá kell adni a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez, e rendelet mellékletében szerepelnek.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2009. május 27-i 442/2009/EK rendelete a sertéshúságazatra vonatkozó közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről (HL L 129., 2009.5.28., 13. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Tételszám | A 2016. április 1-jétől június 30-ig terjedő alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek
  (kg-ban) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 25 743 750 |
| 09.4170 | 3 691 500 |
| 09.4204 | 3 468 000 |

Tételszám

A 2016. április 1-jétől június 30-ig terjedő alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek

(kg-ban)

09.4038

25 743 750

09.4170

3 691 500

09.4204

3 468 000

---

HATÁROZATOK

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/118 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/118

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2015/2413 HATÁROZATA

(2015. december 9.)

az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziója misszióvezetőjének adott megbízatás meghosszabbításáról (EUPOL AFGHANISTAN) (EUPOL Afganisztán/2/2015)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójáról (EUPOL Afghanistan [helyesen: EUPOL Afganisztán]) szóló, 2010. május 18-i 2010/279/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2010/279/KKBP határozat 10. cikkének (1) bekezdése értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a Szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazást kapott arra, hogy meghozza az EUPOL Afganisztán misszió politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is. |
| --- | --- |

(1)

A 2010/279/KKBP határozat 10. cikkének (1) bekezdése értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a Szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazást kapott arra, hogy meghozza az EUPOL Afganisztán misszió politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is.

| (2) | A Tanács 2014. december 17-én elfogadta a 2014/922/KKBP határozatot (2), amely 2016. december 31-ig meghosszabbította az EUPOL Afganisztán missziót. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2014. december 17-én elfogadta a 2014/922/KKBP határozatot (2), amely 2016. december 31-ig meghosszabbította az EUPOL Afganisztán missziót.

| (3) | A PBB 2015. február 10-én elfogadta a (KKBP) 2015/247 (3), amelyben a PBB a 2015. február 16-tól2015. december 31-ig tartó időszakra Pia STJERNVALL-t nevezte ki az EUPOL Afganisztán misszióvezetőjének. |
| --- | --- |

(3)

A PBB 2015. február 10-én elfogadta a (KKBP) 2015/247 (3), amelyben a PBB a 2015. február 16-tól2015. december 31-ig tartó időszakra Pia STJERNVALL-t nevezte ki az EUPOL Afganisztán misszióvezetőjének.

| (4) | Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője azt javasolta, hogy a 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig tartó időszakra hosszabbítsák meg Pia STJERNVALL-nak, az EUPOL Afganisztán misszióvezetőjének megbízatását, |
| --- | --- |

(4)

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője azt javasolta, hogy a 2016. január 1-jétől2016. december 31-ig tartó időszakra hosszabbítsák meg Pia STJERNVALL-nak, az EUPOL Afganisztán misszióvezetőjének megbízatását,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság 2016. december 31-ig meghosszabbítja Pia STJERNVALL-nak, az EUPOL Afganisztán misszióvezetőjének megbízatását.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 9-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

W. STEVENS

---

(1)  A Tanács 2010/279/KKBP határozata (2010 május 18.) az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójáról (EUPOL AFGHANISTAN) (HL L 123., 2010.5.19., 4. o.).

1

(2)  A Tanács 2014/922/KKBP határozata (2014. december 17.) az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójáról (EUPOL AFGHANISTAN) szóló 2010/279/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról (HL L 363., 2014.12.18., 152. o.).

2

(3)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2015/247 határozata (2015. február 10.) az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziója misszióvezetőjének kinevezéséről (EUPOL Afganisztán) (EUPOL AFGANISZTÁN/1/2015) (HL L 41., 2015.2.17., 24. o.).

3

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/120

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2414 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. december 17.)

az EN 521:2006 „Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Hordozható, gőznyomású, szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek” című harmonizált szabvány hivatkozásának a 2009/142/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban, az Európai Unió Hivatalos Lapjában, korlátozással való közzétételéről

(az értesítés a C(2015) 9145. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a gázüzemű berendezésekről szóló, 2009. november 30-i 2009/142/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 22. cikke értelmében létrehozott bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | A 2009/142/EK irányelv úgy rendelkezik, hogy a gázüzemű berendezések (a továbbiakban: „berendezések”) csak akkor hozhatók forgalomba és helyezhetők üzembe, ha azok rendeltetésszerű használat mellett nem veszélyeztetik a személyek, a háziállatok és a vagyontárgyak biztonságát. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/142/EK irányelv úgy rendelkezik, hogy a gázüzemű berendezések (a továbbiakban: „berendezések”) csak akkor hozhatók forgalomba és helyezhetők üzembe, ha azok rendeltetésszerű használat mellett nem veszélyeztetik a személyek, a háziállatok és a vagyontárgyak biztonságát.

| (2) | A berendezéseknek teljesíteniük kell a 2009/142/EK irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető követelményeket. Amennyiben a berendezések megfelelnek azoknak a vonatkozó nemzeti szabványoknak, amelyek átültetik azon harmonizált szabványokat, amelyek hivatkozási számát az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétették, vélelmezni kell, hogy a berendezések teljesítik e követelményeket. |
| --- | --- |

(2)

A berendezéseknek teljesíteniük kell a 2009/142/EK irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető követelményeket. Amennyiben a berendezések megfelelnek azoknak a vonatkozó nemzeti szabványoknak, amelyek átültetik azon harmonizált szabványokat, amelyek hivatkozási számát az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétették, vélelmezni kell, hogy a berendezések teljesítik e követelményeket.

| (3) | Az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) 2005. december 28-án elfogadta az EN 521:2006 „Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Hordozható, gőznyomású, szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek” című harmonizált szabványt. A szabvány hivatkozási számát ezt követően közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) 2005. december 28-án elfogadta az EN 521:2006 „Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Hordozható, gőznyomású, szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek” című harmonizált szabványt. A szabvány hivatkozási számát ezt követően közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3).

| (4) | 2014. június 30-án Hollandia a 2009/142/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése alapján hivatalos kifogást emelt az EN 521:2006 szabvánnyal kapcsolatban. A hivatalos kifogás azon alapult, hogy Hollandia értékelése szerint a szabvány nem felel meg teljes mértékben a 2009/142/EK irányelv alapvető követelményeinek. |
| --- | --- |

(4)

2014. június 30-án Hollandia a 2009/142/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése alapján hivatalos kifogást emelt az EN 521:2006 szabvánnyal kapcsolatban. A hivatalos kifogás azon alapult, hogy Hollandia értékelése szerint a szabvány nem felel meg teljes mértékben a 2009/142/EK irányelv alapvető követelményeinek.

| (5) | Mivel a (vízszintes kialakítású) hordozható fekvő gázfőzőkkel összefüggésben sorozatos balesetek történtek, és ezt követően az érintett termékekkel kapcsolatban piacfelügyeleti eljárásra került sor, Hollandia szerint úgy tűnik, hogy a szóban forgó termékek a rendeltetésszerű használat során veszélyt jelentenek a felhasználókra nézve. Konkrét példát említve: amikor a fekvő gázfőzőket grillrosttal vagy 180 mm-nél nagyobb átmérőjű serpenyővel használták, a gázpalack hőmérséklete jóval meghaladta az EN 521:2006 szabványban előírt 50 °C-ot, és emiatt fennállt annak a veszélye, hogy a palack kigyullad vagy felrobban. Hollandia rámutatott arra, hogy az EN 521:2006 szabványban előírt vizsgálatok nem térnek ki megfelelő mértékben a szóban forgó hordozható tűzhelyekkel és hasonló gázberendezésekkel összefüggő kockázatokra, mivel az ilyen berendezéseket nem biztonságos nagyméretű serpenyőkkel használni, és ezért az EN 521:2006 szabvány nem felel meg a 2009/142/EK irányelv I. mellékletének 1.1. és 3.1.1. pontjában meghatározott alapvető követelményeknek. |
| --- | --- |

(5)

Mivel a (vízszintes kialakítású) hordozható fekvő gázfőzőkkel összefüggésben sorozatos balesetek történtek, és ezt követően az érintett termékekkel kapcsolatban piacfelügyeleti eljárásra került sor, Hollandia szerint úgy tűnik, hogy a szóban forgó termékek a rendeltetésszerű használat során veszélyt jelentenek a felhasználókra nézve. Konkrét példát említve: amikor a fekvő gázfőzőket grillrosttal vagy 180 mm-nél nagyobb átmérőjű serpenyővel használták, a gázpalack hőmérséklete jóval meghaladta az EN 521:2006 szabványban előírt 50 °C-ot, és emiatt fennállt annak a veszélye, hogy a palack kigyullad vagy felrobban. Hollandia rámutatott arra, hogy az EN 521:2006 szabványban előírt vizsgálatok nem térnek ki megfelelő mértékben a szóban forgó hordozható tűzhelyekkel és hasonló gázberendezésekkel összefüggő kockázatokra, mivel az ilyen berendezéseket nem biztonságos nagyméretű serpenyőkkel használni, és ezért az EN 521:2006 szabvány nem felel meg a 2009/142/EK irányelv I. mellékletének 1.1. és 3.1.1. pontjában meghatározott alapvető követelményeknek.

| (6) | A hordozható fekvő gázfőzők gázzal üzemelő főzőberendezésnek minősülnek, és a 2009/142/EK irányelv hatálya alá tartoznak. Ezek és az álló gázfőzők jelentik a közvetlenül gázpalackhoz csatlakozó hordozható gázfőzők két alaptípusát. Ellentétben az álló gázfőzőkkel, amelyekben a gázégő a gázpalack vagy a palack számára kialakított rekesz tetejére van szerelve, a fekvő gázfőzőkben a gázégő egy olyan vízszintes házra van szerelve, amelyben a gázpalack beépített rekesze az égő mellett található. Úgy tűnik, hogy a hordozható fekvő gázfőzők egyre nagyobb részarányt képviselnek a hordozható gázfőzők piacán; ez utóbbi fogyasztási cikkek használata általánosan elterjedt a családi szabadidős tevékenységek során. |
| --- | --- |

(6)

A hordozható fekvő gázfőzők gázzal üzemelő főzőberendezésnek minősülnek, és a 2009/142/EK irányelv hatálya alá tartoznak. Ezek és az álló gázfőzők jelentik a közvetlenül gázpalackhoz csatlakozó hordozható gázfőzők két alaptípusát. Ellentétben az álló gázfőzőkkel, amelyekben a gázégő a gázpalack vagy a palack számára kialakított rekesz tetejére van szerelve, a fekvő gázfőzőkben a gázégő egy olyan vízszintes házra van szerelve, amelyben a gázpalack beépített rekesze az égő mellett található. Úgy tűnik, hogy a hordozható fekvő gázfőzők egyre nagyobb részarányt képviselnek a hordozható gázfőzők piacán; ez utóbbi fogyasztási cikkek használata általánosan elterjedt a családi szabadidős tevékenységek során.

| (7) | A 2009/142/EK irányelv értelmében a berendezéseket úgy kell megtervezni és gyártani, hogy biztonságosan működjenek, és rendeltetésszerű használat során ne jelentsenek veszélyt. Ezen túlmenően használatuk során nem fordulhat elő semmiféle, a biztonságukat hátrányosan befolyásoló instabilitás, alakváltozás, törés vagy elhasználódás. Végül pedig a berendezések azon részei, amelyeket a talajhoz vagy más felületekhez közel szándékoznak elhelyezni, nem érhetnek el olyan hőmérsékletet, amely veszélyt jelent a környezetre. |
| --- | --- |

(7)

A 2009/142/EK irányelv értelmében a berendezéseket úgy kell megtervezni és gyártani, hogy biztonságosan működjenek, és rendeltetésszerű használat során ne jelentsenek veszélyt. Ezen túlmenően használatuk során nem fordulhat elő semmiféle, a biztonságukat hátrányosan befolyásoló instabilitás, alakváltozás, törés vagy elhasználódás. Végül pedig a berendezések azon részei, amelyeket a talajhoz vagy más felületekhez közel szándékoznak elhelyezni, nem érhetnek el olyan hőmérsékletet, amely veszélyt jelent a környezetre.

| (8) | A nem újratölthető palackokhoz tervezett, gőznyomású cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő, többek között főzésre, világításra és fűtésre használt hordozható berendezések széles skálája tartozik az EN 521:2006 szabvány hatálya alá. A szabvány hatálya alá olyan főzőberendezések tartoznak, mint például a főzőlapok, a grillsütők és a kerti grillsütők egyes típusai, kivéve a zárt térben használható kerti grillsütőket. Az EN 521:2006 szabvány részletes rendelkezéseket és rajzokat tartalmaz a hatálya alá tartozó hordozható berendezések kialakítására, a biztonságosságukkal összefüggő teljesítményjellemzőkre és racionális energiafelhasználásukra, valamint a vizsgálati módszerekre és tájékoztatási követelményekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(8)

A nem újratölthető palackokhoz tervezett, gőznyomású cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő, többek között főzésre, világításra és fűtésre használt hordozható berendezések széles skálája tartozik az EN 521:2006 szabvány hatálya alá. A szabvány hatálya alá olyan főzőberendezések tartoznak, mint például a főzőlapok, a grillsütők és a kerti grillsütők egyes típusai, kivéve a zárt térben használható kerti grillsütőket. Az EN 521:2006 szabvány részletes rendelkezéseket és rajzokat tartalmaz a hatálya alá tartozó hordozható berendezések kialakítására, a biztonságosságukkal összefüggő teljesítményjellemzőkre és racionális energiafelhasználásukra, valamint a vizsgálati módszerekre és tájékoztatási követelményekre vonatkozóan.

| (9) | Az EN 521:2006 szabvány több szakasza is úgy rendelkezik, hogy a stabilitás, hőmérséklet stb. ellenőrzésére szolgáló vizsgálatokat egy 180 mm átmérőjű edénnyel kell végrehajtani, míg A. mellékletének A.1. táblázata (A vizsgálathoz szükséges edények jellemzői) 120 mm-től 340 mm-ig terjedő átmérőjű serpenyőre hivatkozik. Továbbá a berendezéshez mellékelendő utasítások és figyelmeztetések nem tartalmaznak olyan utalást, amely felhívná a felhasználó figyelmét arra, hogy csak legfeljebb 180 mm átmérőjű serpenyők használhatók a berendezéssel. |
| --- | --- |

(9)

Az EN 521:2006 szabvány több szakasza is úgy rendelkezik, hogy a stabilitás, hőmérséklet stb. ellenőrzésére szolgáló vizsgálatokat egy 180 mm átmérőjű edénnyel kell végrehajtani, míg A. mellékletének A.1. táblázata (A vizsgálathoz szükséges edények jellemzői) 120 mm-től 340 mm-ig terjedő átmérőjű serpenyőre hivatkozik. Továbbá a berendezéshez mellékelendő utasítások és figyelmeztetések nem tartalmaznak olyan utalást, amely felhívná a felhasználó figyelmét arra, hogy csak legfeljebb 180 mm átmérőjű serpenyők használhatók a berendezéssel.

| (10) | Általában az EN 521:2006 szabványt tekintik referenciának annak ellenőrzésére, hogy a hordozható fekvő gázfőzők megfelelnek-e a 2009/142/EK irányelv alapvető követelményeinek. Az EN 521:2006 szabvány azonban nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely arra utalna, hogy milyen kockázatokkal járhat, ha a fekvő gázfőzőket 180 mm-nél nagyobb átmérőjű serpenyővel használják. Nem foglal magában semmiféle figyelmeztetést arra vonatkozóan, hogy a felhasználók ne használják őket nagyobb méretű serpenyőkkel. Ezenfelül a szabvány nem tartalmaz olyan tervezési követelményt (műszaki előírást), amely – figyelembe véve a technika jelenlegi állását – megvalósítható lenne azzal a céllal, hogy a gyakorlatban lehetetlenné váljon a berendezésnek a használat biztonságosságát garantáló serpenyőknél nagyobb serpenyőkkel való használata. Következésképpen a forgalomban lévő hordozható fekvő gázfőzők kialakításában nincs olyan tervezési megoldás, amely megelőzné a 180 mm-nél nagyobb átmérőjű serpenyők használatából fakadó kockázatokat, de a gázfőzők erre vonatkozó figyelmeztetéssel, illetve tájékoztatással sincsenek ellátva. A fekvő gázfőzők gázpalackjai azonban a hőmérséklet szempontjából sokkal érzékenyebbek a nagy serpenyők használatára, mint az álló gázfőzők gázpalackjai, amelyekkel kapcsolatban egyáltalán nem jelentettek baleseteket vagy egyéb problémákat. |
| --- | --- |

(10)

Általában az EN 521:2006 szabványt tekintik referenciának annak ellenőrzésére, hogy a hordozható fekvő gázfőzők megfelelnek-e a 2009/142/EK irányelv alapvető követelményeinek. Az EN 521:2006 szabvány azonban nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely arra utalna, hogy milyen kockázatokkal járhat, ha a fekvő gázfőzőket 180 mm-nél nagyobb átmérőjű serpenyővel használják. Nem foglal magában semmiféle figyelmeztetést arra vonatkozóan, hogy a felhasználók ne használják őket nagyobb méretű serpenyőkkel. Ezenfelül a szabvány nem tartalmaz olyan tervezési követelményt (műszaki előírást), amely – figyelembe véve a technika jelenlegi állását – megvalósítható lenne azzal a céllal, hogy a gyakorlatban lehetetlenné váljon a berendezésnek a használat biztonságosságát garantáló serpenyőknél nagyobb serpenyőkkel való használata. Következésképpen a forgalomban lévő hordozható fekvő gázfőzők kialakításában nincs olyan tervezési megoldás, amely megelőzné a 180 mm-nél nagyobb átmérőjű serpenyők használatából fakadó kockázatokat, de a gázfőzők erre vonatkozó figyelmeztetéssel, illetve tájékoztatással sincsenek ellátva. A fekvő gázfőzők gázpalackjai azonban a hőmérséklet szempontjából sokkal érzékenyebbek a nagy serpenyők használatára, mint az álló gázfőzők gázpalackjai, amelyekkel kapcsolatban egyáltalán nem jelentettek baleseteket vagy egyéb problémákat.

| (11) | Figyelmeztetés vagy olyan tervezési előírás hiányában, amely korlátozná a fekvő gázfőzők 180 mm-nél nagyobb átmérőjű serpenyővel való használatát, ésszerűen feltételezhető, hogy a fogyasztók nagyobb serpenyőket használnak, amikor a családjuknak készítenek ételt. Ez a magatartás ésszerűen előreláthatónak és ezért a 2009/142/EK irányelv értelmében véve „rendeltetésszerű használatnak” tekinthető. Egyes gyártók saját kezdeményezésből már figyelembe veszik ezt a gyakorlatot, és olyan figyelmeztetéssel látják el berendezéseiket, amely óva inti a felhasználókat attól, hogy 180 mm-nél nagyobb átmérőjű serpenyővel használják azokat. |
| --- | --- |

(11)

Figyelmeztetés vagy olyan tervezési előírás hiányában, amely korlátozná a fekvő gázfőzők 180 mm-nél nagyobb átmérőjű serpenyővel való használatát, ésszerűen feltételezhető, hogy a fogyasztók nagyobb serpenyőket használnak, amikor a családjuknak készítenek ételt. Ez a magatartás ésszerűen előreláthatónak és ezért a 2009/142/EK irányelv értelmében véve „rendeltetésszerű használatnak” tekinthető. Egyes gyártók saját kezdeményezésből már figyelembe veszik ezt a gyakorlatot, és olyan figyelmeztetéssel látják el berendezéseiket, amely óva inti a felhasználókat attól, hogy 180 mm-nél nagyobb átmérőjű serpenyővel használják azokat.

| (12) | Tartalma alapján úgy tűnik, hogy az EN 521:2006 szabvány nem veszi figyelembe a hordozható fekvő gázfőzők sajátosságait. A szabvány csak álló gázfőzőkre vonatkozó rajzokat és vizsgálatokat tartalmaz, illetve ír elő. Ez a szabvány kidolgozásakor uralkodó helyzetet tükrözi, amikor ilyen típusú hordozható gázfőzők még nem voltak forgalomban. Ebből tehát az következik, hogy a szándék szerint csak az álló gázfőzők tartoznak az EN 521:2006 szabvány hatálya alá, a fekvő kialakításúak, amelyekre Hollandia hivatalos kifogása is vonatkozik, azonban nem. Ez azonban sem a szabvány hatályában, sem az egyéb rendelkezéseiben nem tükröződik. Ez azzal a kockázattal jár, hogy félreértés alakul ki a gyártók, a bejelentett szervezetek, valamint az egyéb érintett felek körében az EN 521:2006 szabvány hatályát illetően. |
| --- | --- |

(12)

Tartalma alapján úgy tűnik, hogy az EN 521:2006 szabvány nem veszi figyelembe a hordozható fekvő gázfőzők sajátosságait. A szabvány csak álló gázfőzőkre vonatkozó rajzokat és vizsgálatokat tartalmaz, illetve ír elő. Ez a szabvány kidolgozásakor uralkodó helyzetet tükrözi, amikor ilyen típusú hordozható gázfőzők még nem voltak forgalomban. Ebből tehát az következik, hogy a szándék szerint csak az álló gázfőzők tartoznak az EN 521:2006 szabvány hatálya alá, a fekvő kialakításúak, amelyekre Hollandia hivatalos kifogása is vonatkozik, azonban nem. Ez azonban sem a szabvány hatályában, sem az egyéb rendelkezéseiben nem tükröződik. Ez azzal a kockázattal jár, hogy félreértés alakul ki a gyártók, a bejelentett szervezetek, valamint az egyéb érintett felek körében az EN 521:2006 szabvány hatályát illetően.

| (13) | Az EN 521:2006 szabvány, valamint Hollandia és a többi tagállam, a CEN és az ágazat által benyújtott adatok alapján, továbbá a gázüzemű berendezésekkel foglalkozó munkacsoporttal folytatott konzultációt követően széles körű megállapodás alakult ki arról, hogy mivel az EN 521:2006 szabvány nem tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek a hordozható fekvő gázfőzők sajátosságaira és az azokhoz kapcsolódó kockázatokra vonatkoznának, a szabvány az ilyen típusú berendezések tekintetében nem felel meg a 2009/142/EK irányelv alapvető követelményeinek. A hordozható fekvő gázfőzők gyártóinak ezért más módon kell biztosítaniuk, hogy berendezéseik megfeleljenek a 2009/142/EK irányelv alapvető követelményeinek, amit a megfelelőségértékelés során ellenőrizni kell. Az ilyen berendezésekre a 2009/142/EK irányelvnek való vélelmezett megfelelés alapján már kiadott EK-típusvizsgálati tanúsítványokat felül kell vizsgálni, és ellenőrizni kell, hogy az érintett berendezések megfelelnek-e a szóban forgó irányelvben előírt alapvető követelményeknek. |
| --- | --- |

(13)

Az EN 521:2006 szabvány, valamint Hollandia és a többi tagállam, a CEN és az ágazat által benyújtott adatok alapján, továbbá a gázüzemű berendezésekkel foglalkozó munkacsoporttal folytatott konzultációt követően széles körű megállapodás alakult ki arról, hogy mivel az EN 521:2006 szabvány nem tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek a hordozható fekvő gázfőzők sajátosságaira és az azokhoz kapcsolódó kockázatokra vonatkoznának, a szabvány az ilyen típusú berendezések tekintetében nem felel meg a 2009/142/EK irányelv alapvető követelményeinek. A hordozható fekvő gázfőzők gyártóinak ezért más módon kell biztosítaniuk, hogy berendezéseik megfeleljenek a 2009/142/EK irányelv alapvető követelményeinek, amit a megfelelőségértékelés során ellenőrizni kell. Az ilyen berendezésekre a 2009/142/EK irányelvnek való vélelmezett megfelelés alapján már kiadott EK-típusvizsgálati tanúsítványokat felül kell vizsgálni, és ellenőrizni kell, hogy az érintett berendezések megfelelnek-e a szóban forgó irányelvben előírt alapvető követelményeknek.

| (14) | Az EN 521:2006 szabvány hivatkozási számát továbbra is közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, mivel a hatálya alá tartozó berendezések tekintetében nem merült fel probléma a 2009/142/EK irányelvben előírt alapvető követelményeknek való megfeleléssel összefüggésben. Mindazonáltal az EN 521:2006 szabvány hatályát és azzal összefüggésben a megfelelőség vélelmezésének mértékét illető jogbiztonság érdekében a közzétételt olyan figyelmeztetésnek kell kísérnie, amely felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy az EN 521:2006 szabvány hatálya nem terjed ki a hordozható fekvő gázfőzőkre, |
| --- | --- |

(14)

Az EN 521:2006 szabvány hivatkozási számát továbbra is közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, mivel a hatálya alá tartozó berendezések tekintetében nem merült fel probléma a 2009/142/EK irányelvben előírt alapvető követelményeknek való megfeleléssel összefüggésben. Mindazonáltal az EN 521:2006 szabvány hatályát és azzal összefüggésben a megfelelőség vélelmezésének mértékét illető jogbiztonság érdekében a közzétételt olyan figyelmeztetésnek kell kísérnie, amely felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy az EN 521:2006 szabvány hatálya nem terjed ki a hordozható fekvő gázfőzőkre,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az EN 521:2006 „Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Hordozható, gőznyomású, szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek” című harmonizált szabvány hivatkozását nem kell visszavonni az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett szabványok jegyzékéből.

(2)   Az EN 521:2006 szabványnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozási számát a mellékletben előírt figyelmeztetésnek kell kísérnie.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 17-én.

a Bizottság részéről

Elżbieta BIEŃKOWSKA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 330., 2009.12.16., 10. o.

1

(2)  HL L 316., 2012.11.14., 12. o.

2

(3)  A Bizottság közleménye a gázüzemű berendezésekről szóló 2009/142/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (kodifikált változat) végrehajtása keretében (HL C 349., 2010.12.22., 6. o.).

3

---

MELLÉKLET

Az uniós harmonizációs jogszabályok értelmében harmonizált szabványok címének és hivatkozásának közzététele

| ESZSZ (1) | A harmonizált szabvány hivatkozási száma és címe
  (és a referenciadokumentum) | A helyettesített szabvány hivatkozási száma | A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja
  1. megjegyzés: |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 521:2006 Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Hordozható, gőznyomású, szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek | EN 521:1998
  2.1. megjegyzés: | A hatályvesztés időpontja
  (2009.11.30.) |
| Figyelmeztetés
   (2): E közzététel nem vonatkozik a hordozható fekvő gázfőzőkre (3). |

ESZSZ (1)

A harmonizált szabvány hivatkozási száma és címe

(és a referenciadokumentum)

A helyettesített szabvány hivatkozási száma

A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja

1. megjegyzés:

CEN

EN 521:2006 Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Hordozható, gőznyomású, szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek

EN 521:1998

2.1. megjegyzés:

A hatályvesztés időpontja

(2009.11.30.)

Figyelmeztetés
   (2): E közzététel nem vonatkozik a hordozható fekvő gázfőzőkre (3).

---

(1)  ESZSZ: Európai szabványügyi szervezet:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel. +32 2 5500811; fax + 32 2 5500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel. +32 2 5500811; fax + 32 2 5500819 (http://www.cen.eu)

(2)  Az EN 521:2006 „Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Hordozható, gőznyomású, szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek” című harmonizált szabvány hivatkozásának a 2009/142/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban, az Európai Unió Hivatalos Lapjában, korlátozással való közzétételéről szóló (EU) 2015/2414 bizottsági végrehajtási határozatnak (HL L 333, 2015.12.19., 120. o.) megfelelően.

(3)  A fekvő gázfőzőkben a gázégő egy olyan vízszintes házra van szerelve, amelyben az égő mellett beépített rekesz található a gázpalack számára.

1. megjegyzés: A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az európai szabványügyi szervezet által meghatározott visszavonási időponttal, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet.

2.1. megjegyzés: Az új (vagy módosított szabvány) alkalmazási köre megegyezik a helyettesített szabványéval. A meghatározott időponttól a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem.

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/124 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/124

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2415 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. december 17.)

a Milano Malpensa, a Milano Linate, valamint a bergamói Orio al Serio repülőterekre vonatkozó módosított forgalommegosztási szabályoknak az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikke szerinti jóváhagyásáról

(az értesítés a C(2015) 9177. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 19. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2015. április 21-én kelt és a Bizottsághoz 2015. április 21-én beérkezett levelükben az olasz hatóságok az 1008/2008/EK rendelet 19. cikkének (3) bekezdése szerint tájékoztatták a Bizottságot a Milánó repülőtérrendszerén belül a forgalom megosztásáról szóló, 2000. március 3-i 15. sz. miniszteri rendeletet módosító 2014. október 1-i 395. sz. miniszteri rendeletről (2) (a továbbiakban: Lupi-rendelet). 2014. november 5-én és 2015. március 18-án kelt leveleikben az olasz hatóságok további információkat szolgáltattak a Lupi-rendeletről. A Bizottság 2015. szeptember 5-i levelében további információkat kért, amelyeket az olasz hatóságok 2015. szeptember 25-i levelükben elküldtek. |
| --- | --- |

(1)

2015. április 21-én kelt és a Bizottsághoz 2015. április 21-én beérkezett levelükben az olasz hatóságok az 1008/2008/EK rendelet 19. cikkének (3) bekezdése szerint tájékoztatták a Bizottságot a Milánó repülőtérrendszerén belül a forgalom megosztásáról szóló, 2000. március 3-i 15. sz. miniszteri rendeletet módosító 2014. október 1-i 395. sz. miniszteri rendeletről (2) (a továbbiakban: Lupi-rendelet). 2014. november 5-én és 2015. március 18-án kelt leveleikben az olasz hatóságok további információkat szolgáltattak a Lupi-rendeletről. A Bizottság 2015. szeptember 5-i levelében további információkat kért, amelyeket az olasz hatóságok 2015. szeptember 25-i levelükben elküldtek.

| (2) | A milánói repülőtérrendszer a Malpensa, Linate, valamint Orio al Serio (Bergamo) repülőterekből áll. |
| --- | --- |

(2)

A milánói repülőtérrendszer a Malpensa, Linate, valamint Orio al Serio (Bergamo) repülőterekből áll.

2.   HÁTTÉR ÉS AZ INTÉZKEDÉSEK ISMERTETÉSE

2.1.   A Bersani-rendelet és a második Bersani-rendelet

| (3) | A Bizottság 2000. december 21-én hozott határozata (3) szerint az infrastruktúráért és közlekedésért felelős miniszter 2000. március 3-i rendeletében (4) (a továbbiakban: Bersani-rendelet) a milánói repülőtérrendszerre vonatkozóan meghatározott forgalommegosztási szabályok összeegyeztethetőek a 2408/92/EGK tanácsi rendelettel (5). Ezt a rendeletet azóta hatályon kívül helyezte és felváltotta az 1008/2008/EK rendelet. A Bizottság határozatának feltétele volt, hogy ezeket a szabályokat az olasz hatóságok 2000. december 4-i levelükben jelzett módon módosítsák. Ez a módosítás az infrastruktúráért és közlekedésért felelős miniszter 2001. január 5-i rendeletével (6) (a továbbiakban: második Bersani-rendelet) történt meg. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2000. december 21-én hozott határozata (3) szerint az infrastruktúráért és közlekedésért felelős miniszter 2000. március 3-i rendeletében (4) (a továbbiakban: Bersani-rendelet) a milánói repülőtérrendszerre vonatkozóan meghatározott forgalommegosztási szabályok összeegyeztethetőek a 2408/92/EGK tanácsi rendelettel (5). Ezt a rendeletet azóta hatályon kívül helyezte és felváltotta az 1008/2008/EK rendelet. A Bizottság határozatának feltétele volt, hogy ezeket a szabályokat az olasz hatóságok 2000. december 4-i levelükben jelzett módon módosítsák. Ez a módosítás az infrastruktúráért és közlekedésért felelős miniszter 2001. január 5-i rendeletével (6) (a továbbiakban: második Bersani-rendelet) történt meg.

| (4) | A Bersani-rendelet és a második Bersani-rendelet célja az volt, hogy biztosítsa a Milano Malpensa repülőtér teljes fejlődési potenciáljának kihasználását nemzetközi csomópontként, miközben a Milano Linate repülőteret a helyközi összeköttetéseket biztosító létesítményként határozta meg. E célból a Bersani-rendelet és a második Bersani-rendelet több előírást tartalmazott; különösen a Milano Linate repülőtérre vonatkozó korlátozásokat állapít meg az utasforgalom alapján az uniós repülőterekre irányuló napi menettérti járatok száma tekintetében, az alábbiak szerint:






  — | napi egy menettérti járat légitársaságonként a 350 000–700 000 utas forgalmú útvonalakon, |
| --- | --- | --- |

(4)

A Bersani-rendelet és a második Bersani-rendelet célja az volt, hogy biztosítsa a Milano Malpensa repülőtér teljes fejlődési potenciáljának kihasználását nemzetközi csomópontként, miközben a Milano Linate repülőteret a helyközi összeköttetéseket biztosító létesítményként határozta meg. E célból a Bersani-rendelet és a második Bersani-rendelet több előírást tartalmazott; különösen a Milano Linate repülőtérre vonatkozó korlátozásokat állapít meg az utasforgalom alapján az uniós repülőterekre irányuló napi menettérti járatok száma tekintetében, az alábbiak szerint:

—

napi egy menettérti járat légitársaságonként a 350 000–700 000 utas forgalmú útvonalakon,

| — | napi két menettérti járat légitársaságonként a 700 000–1 400 000 utas forgalmú útvonalakon, |
| --- | --- |

—

napi két menettérti járat légitársaságonként a 700 000–1 400 000 utas forgalmú útvonalakon,

| — | napi három menettérti járat légitársaságonként az 1 400 000–2 800 000 utas forgalmú útvonalakon, |
| --- | --- |

—

napi három menettérti járat légitársaságonként az 1 400 000–2 800 000 utas forgalmú útvonalakon,

| — | a 2 800 000 utas feletti forgalmú útvonalakra nincs korlátozás; |
| --- | --- |

—

a 2 800 000 utas feletti forgalmú útvonalakra nincs korlátozás;

| (5) | A közösségi légi fuvarozók a fenti feltételek mellett a Linate repülőtérről indíthatnak napi egy menettérti járatot két résidő használatával az „1. célkitűzés” alá tartozó régiók olyan repülőtérrendszereibe vagy egyes repülőtereire, amelyek az 1999-es naptári évben a milánói repülőtérrendszeren belül 350 000 egységnél kisebb utasforgalmat regisztráltak. |
| --- | --- |

(5)

A közösségi légi fuvarozók a fenti feltételek mellett a Linate repülőtérről indíthatnak napi egy menettérti járatot két résidő használatával az „1. célkitűzés” alá tartozó régiók olyan repülőtérrendszereibe vagy egyes repülőtereire, amelyek az 1999-es naptári évben a milánói repülőtérrendszeren belül 350 000 egységnél kisebb utasforgalmat regisztráltak.

| (6) | A második Bersani-rendelet pontosítja, hogy minden európai fővárosnak lesz legalább napi egy menettérti kapcsolata Linatéval, és hogy az 1999-ben évi 40 millió utasnál nagyobb éves forgalmú közösségi repülőtereket legalább napi két menettérti járat fogja összekötni Linatéval, |
| --- | --- |

(6)

A második Bersani-rendelet pontosítja, hogy minden európai fővárosnak lesz legalább napi egy menettérti kapcsolata Linatéval, és hogy az 1999-ben évi 40 millió utasnál nagyobb éves forgalmú közösségi repülőtereket legalább napi két menettérti járat fogja összekötni Linatéval,

| (7) | A Bersani-rendelet és a második Bersani-rendelet ezenfelül a Milano Linate repülőtér használatát az Unión belüli menetrendszerinti helyközi összeköttetéseket biztosító egyfolyosós légi járművekre korlátozta. |
| --- | --- |

(7)

A Bersani-rendelet és a második Bersani-rendelet ezenfelül a Milano Linate repülőtér használatát az Unión belüli menetrendszerinti helyközi összeköttetéseket biztosító egyfolyosós légi járművekre korlátozta.

2.2.   A Lupi-rendelet

| (8) | A Lupi-rendelet módosítja a Bersani-rendeletet és a második Bersani-rendeletet oly módon, hogy feloldja a Milano Linate repülőtéren az uniós repülőterekre irányuló napi menettérti járatok száma tekintetében az utasforgalom alapján megállapított korlátozást. A Milano Linate repülőtérre vonatkozó egyéb korlátozások (egyfolyosós légi járművek, az Unión belüli menetrendszerinti helyközi összeköttetések) érvényben maradnak. |
| --- | --- |

(8)

A Lupi-rendelet módosítja a Bersani-rendeletet és a második Bersani-rendeletet oly módon, hogy feloldja a Milano Linate repülőtéren az uniós repülőterekre irányuló napi menettérti járatok száma tekintetében az utasforgalom alapján megállapított korlátozást. A Milano Linate repülőtérre vonatkozó egyéb korlátozások (egyfolyosós légi járművek, az Unión belüli menetrendszerinti helyközi összeköttetések) érvényben maradnak.

| (9) | Az olasz hatóságok kifejtették, hogy e változtatás oka az immár elavult és nem megfelelő kritériumokon alapuló korlátozások feloldásának szükségessége volt, és az, hogy lehetővé tegyék az üzemeltetőknek, hogy Milano Linate repülőtéren résidőket birtokolhassanak és azokat a lehető leghatékonyabban használhassák fel. Ez hozzájárulna ahhoz, hogy Olaszország és Európa repülőtérrendszerei mind a vállalkozások, mind az utasok számára hatékonyabbá váljanak. |
| --- | --- |

(9)

Az olasz hatóságok kifejtették, hogy e változtatás oka az immár elavult és nem megfelelő kritériumokon alapuló korlátozások feloldásának szükségessége volt, és az, hogy lehetővé tegyék az üzemeltetőknek, hogy Milano Linate repülőtéren résidőket birtokolhassanak és azokat a lehető leghatékonyabban használhassák fel. Ez hozzájárulna ahhoz, hogy Olaszország és Európa repülőtérrendszerei mind a vállalkozások, mind az utasok számára hatékonyabbá váljanak.

| (10) | A Lupi-rendeletet (395. sz. miniszteri rendelet) 2014. október 1-jén írták alá és 2014. október 11-én tették közzé, közvetlenül az IATA 2014. október 26-án kezdődő, 2014/2015-ös téli menetrendi időszaka előtt. A Lupi-rendeletet a 2014/2015-ös téli menetrendi időszak kezdetétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(10)

A Lupi-rendeletet (395. sz. miniszteri rendelet) 2014. október 1-jén írták alá és 2014. október 11-én tették közzé, közvetlenül az IATA 2014. október 26-án kezdődő, 2014/2015-ös téli menetrendi időszaka előtt. A Lupi-rendeletet a 2014/2015-ös téli menetrendi időszak kezdetétől kell alkalmazni.

| (11) | A Lupi-rendelet elfogadása előtt Olaszország nem folytatott konzultációt az érintett felekkel. |
| --- | --- |

(11)

A Lupi-rendelet elfogadása előtt Olaszország nem folytatott konzultációt az érintett felekkel.

3.   ÉRDEKELT FELEK ÁLTAL A BIZOTTSÁGHOZ ELJUTTATOTT ÉSZREVÉTELEK

| (12) | A Bizottság közzétett egy összefoglalót (7) az Európai Unió Hivatalos Lapjában az olasz hatóságok által bejelentett módosított forgalommegosztási szabályokról, és felhívta az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság közzétett egy összefoglalót (7) az Európai Unió Hivatalos Lapjában az olasz hatóságok által bejelentett módosított forgalommegosztási szabályokról, és felhívta az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket.

| (13) | A Bizottság két érdekelt féltől kapott észrevételeket, akik névtelenségük megőrzését kérték. A Bizottság megküldte az észrevételek összefoglalóját az olasz hatóságoknak, hogy ők is megtegyék észrevételeiket. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság két érdekelt féltől kapott észrevételeket, akik névtelenségük megőrzését kérték. A Bizottság megküldte az észrevételek összefoglalóját az olasz hatóságoknak, hogy ők is megtegyék észrevételeiket.

3.1.   Az első érdekelt fél

| (14) | Az első érdekelt fél jelezte, hogy az olasz hatóságok nem konzultáltak a módosított forgalommegosztási szabályokról azok elfogadása előtt az azok által érintett összes légitársasággal és repülőtérrel. Ebből következően – ugyanezen érdekelt fél szerint – csak néhány légitársaság, amelyeket előre figyelmeztettek a közeli változásokra, tudta kihasználni az új rendelet nyújtotta rugalmasságot, és ennek megfelelően a 2014/2015 téli menetrendi időszak kezdetéig időben tervezni. |
| --- | --- |

(14)

Az első érdekelt fél jelezte, hogy az olasz hatóságok nem konzultáltak a módosított forgalommegosztási szabályokról azok elfogadása előtt az azok által érintett összes légitársasággal és repülőtérrel. Ebből következően – ugyanezen érdekelt fél szerint – csak néhány légitársaság, amelyeket előre figyelmeztettek a közeli változásokra, tudta kihasználni az új rendelet nyújtotta rugalmasságot, és ennek megfelelően a 2014/2015 téli menetrendi időszak kezdetéig időben tervezni.

| (15) | Az első érdekelt fél azt is kifejtette, hogy az olasz hatóságok nem teljesítették az 1008/2008/EK rendelet szerinti azon kötelezettségüket, hogy a forgalommegosztási szabályokra csak a bizottsági jóváhagyást követően alkalmazzanak változtatásokat. |
| --- | --- |

(15)

Az első érdekelt fél azt is kifejtette, hogy az olasz hatóságok nem teljesítették az 1008/2008/EK rendelet szerinti azon kötelezettségüket, hogy a forgalommegosztási szabályokra csak a bizottsági jóváhagyást követően alkalmazzanak változtatásokat.

| (16) | Ezenfelül az első érdekelt fél felvetette a résidő-elosztás problémáját is a Milano Linate repülőtér vonatkozásában. |
| --- | --- |

(16)

Ezenfelül az első érdekelt fél felvetette a résidő-elosztás problémáját is a Milano Linate repülőtér vonatkozásában.

3.2.   A második érdekelt fél

| (17) | A második érdekelt fél jelezte, hogy a Lupi-rendelet elfogadásának időzítése lehetővé tette egyes légitársaságoknak, hogy új útvonalakat nyissanak Linatéból azonnali hatállyal, anélkül, hogy a Linate repülőtéren üzemelő egyéb légitársaságokkal megfelelően egyeztettek volna, vagy akár csak előzetes információkat nyújtottak volna nekik. |
| --- | --- |

(17)

A második érdekelt fél jelezte, hogy a Lupi-rendelet elfogadásának időzítése lehetővé tette egyes légitársaságoknak, hogy új útvonalakat nyissanak Linatéból azonnali hatállyal, anélkül, hogy a Linate repülőtéren üzemelő egyéb légitársaságokkal megfelelően egyeztettek volna, vagy akár csak előzetes információkat nyújtottak volna nekik.

| (18) | A második érdekelt fél azt is kiemelte, hogy a Lupi-rendelet bejelentése a Bizottsághoz 7 hónappal annak közzététele után érkezett. |
| --- | --- |

(18)

A második érdekelt fél azt is kiemelte, hogy a Lupi-rendelet bejelentése a Bizottsághoz 7 hónappal annak közzététele után érkezett.

| (19) | Ezenfelül a második érdekelt fél úgy véli, hogy a Lupi-rendelet kifejezett előnyöket nyújt az Etihad–Alitaliának és európai partnereinek, mivel a résidők túlnyomó többségét az Alitalia birtokolja, és hogy a Lupi-rendelet alkalmas a verseny súlyos torzítására az Alitalia javára. A második érdekelt fél kérte a Bizottságot, hogy azonnal helyezze hatályon kívül a Lupi-rendeletet. |
| --- | --- |

(19)

Ezenfelül a második érdekelt fél úgy véli, hogy a Lupi-rendelet kifejezett előnyöket nyújt az Etihad–Alitaliának és európai partnereinek, mivel a résidők túlnyomó többségét az Alitalia birtokolja, és hogy a Lupi-rendelet alkalmas a verseny súlyos torzítására az Alitalia javára. A második érdekelt fél kérte a Bizottságot, hogy azonnal helyezze hatályon kívül a Lupi-rendeletet.

4.   AZ 1008/2008/EK RENDELET 19. CIKKÉBEN FOGLALT FELTÉTELEK

| (20) | Az 1008/2008/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy egy tagállam az érintett felekkel folytatott konzultációt követően a Közösségen belüli úti célokra való tekintet nélkül és a légi fuvarozók állampolgársága vagy személye miatti hátrányos megkülönböztetéstől mentesen szabályozhatja a légi forgalom megosztását az ugyanazt a várost vagy konurbációt kiszolgáló repülőterek között. A forgalommegosztásra vonatkozó különös feltételekről ugyanaz a bekezdés rendelkezik. |
| --- | --- |

(20)

Az 1008/2008/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy egy tagállam az érintett felekkel folytatott konzultációt követően a Közösségen belüli úti célokra való tekintet nélkül és a légi fuvarozók állampolgársága vagy személye miatti hátrányos megkülönböztetéstől mentesen szabályozhatja a légi forgalom megosztását az ugyanazt a várost vagy konurbációt kiszolgáló repülőterek között. A forgalommegosztásra vonatkozó különös feltételekről ugyanaz a bekezdés rendelkezik.

| (21) | Az 1008/2008/EK rendelet 19. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az érintett tagállamnak tájékoztatnia kell a Bizottságot arról, ha forgalommegosztási szabályokat szándékozik hozni, vagy ha egy érvényben lévő forgalommegosztási szabályt szándékozik megváltoztatni. Arról is rendelkezik, hogy a Bizottság megvizsgálja a 19. cikk (2) bekezdésének alkalmazását, és a tagállamtól származó információ kézhezvételétől számított hat hónapon belül, az 1008/2008/EK rendelet 25. cikkében létrehozott bizottság megkérdezésével határoz arról, hogy a tagállam alkalmazhatja-e a tervezett intézkedéseket. Hozzáteszi, hogy a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi határozatát, és hogy az intézkedéseket a bizottsági jóváhagyás közzététele előtt nem alkalmazzák. |
| --- | --- |

(21)

Az 1008/2008/EK rendelet 19. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az érintett tagállamnak tájékoztatnia kell a Bizottságot arról, ha forgalommegosztási szabályokat szándékozik hozni, vagy ha egy érvényben lévő forgalommegosztási szabályt szándékozik megváltoztatni. Arról is rendelkezik, hogy a Bizottság megvizsgálja a 19. cikk (2) bekezdésének alkalmazását, és a tagállamtól származó információ kézhezvételétől számított hat hónapon belül, az 1008/2008/EK rendelet 25. cikkében létrehozott bizottság megkérdezésével határoz arról, hogy a tagállam alkalmazhatja-e a tervezett intézkedéseket. Hozzáteszi, hogy a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi határozatát, és hogy az intézkedéseket a bizottsági jóváhagyás közzététele előtt nem alkalmazzák.

5.   ÉRTÉKELÉS

| (22) | A Lupi-rendelet megváltoztatja Milánó repülőtérrendszerének forgalommegosztási szabályait, azáltal, hogy feloldja a Linate repülőtéren az uniós repülőterekre irányuló napi menettérti járatok száma tekintetében az utasforgalom alapján megállapított korlátozást. Ezért az 1008/2008/EK rendelet 19. cikkének (3) bekezdése értelmében ez egy meglévő forgalommegosztási szabály megváltoztatásának minősül. |
| --- | --- |

(22)

A Lupi-rendelet megváltoztatja Milánó repülőtérrendszerének forgalommegosztási szabályait, azáltal, hogy feloldja a Linate repülőtéren az uniós repülőterekre irányuló napi menettérti járatok száma tekintetében az utasforgalom alapján megállapított korlátozást. Ezért az 1008/2008/EK rendelet 19. cikkének (3) bekezdése értelmében ez egy meglévő forgalommegosztási szabály megváltoztatásának minősül.

| (23) | Az olasz hatóságok úgy vélik, hogy a Lupi-rendelet nem minősül a meglévő forgalommegosztási szabályok megváltoztatásának, mivel a Lupi-rendeletet nem tekintették a milánói repülőtérrendszer légi forgalmának megváltoztatását célzó intézkedésnek. A Lupi-rendelet csak a szolgáltatások nyújtásának egy korlátozását oldja fel. |
| --- | --- |

(23)

Az olasz hatóságok úgy vélik, hogy a Lupi-rendelet nem minősül a meglévő forgalommegosztási szabályok megváltoztatásának, mivel a Lupi-rendeletet nem tekintették a milánói repülőtérrendszer légi forgalmának megváltoztatását célzó intézkedésnek. A Lupi-rendelet csak a szolgáltatások nyújtásának egy korlátozását oldja fel.

| (24) | A Bizottság ezt az érvet nem fogadja el. Az uniós repülőterekre irányuló napi menettérti járatok száma tekintetében az utasforgalom alapján megállapított korlátozás egy olyan forgalommegosztási szabály részét képezi, melynek célja, hogy a korlátozáson felüli légi járatokat a milánói repülőtérrendszeren belül egy másik repülőtérre allokálja. A Bizottság 2000-ben jóváhagyta ezt a forgalommegosztási szabályt. Ezen megosztási szabály egyik elemének eltávolítása ezért az említett szabály megváltoztatását jelenti. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság ezt az érvet nem fogadja el. Az uniós repülőterekre irányuló napi menettérti járatok száma tekintetében az utasforgalom alapján megállapított korlátozás egy olyan forgalommegosztási szabály részét képezi, melynek célja, hogy a korlátozáson felüli légi járatokat a milánói repülőtérrendszeren belül egy másik repülőtérre allokálja. A Bizottság 2000-ben jóváhagyta ezt a forgalommegosztási szabályt. Ezen megosztási szabály egyik elemének eltávolítása ezért az említett szabály megváltoztatását jelenti.

| (25) | A Lupi-rendelet elfogadása előtt az olasz hatóságok nem folytattak konzultációt az érintett felekkel. Ezért nem tettek eleget az 1008/2008/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése szerint erre vonatkozó kötelezettségüknek. |
| --- | --- |

(25)

A Lupi-rendelet elfogadása előtt az olasz hatóságok nem folytattak konzultációt az érintett felekkel. Ezért nem tettek eleget az 1008/2008/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése szerint erre vonatkozó kötelezettségüknek.

| (26) | Az olasz hatóságok úgy vélik, hogy nem volt szükséges konzultációt folytatni az érintett harmadik felekkel, mivel az 1008/2008/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése csak akkor követeli meg az érdekelt felekkel folytatott konzultációt, ha a tagállam „szabályozni” szándékozik a forgalmat, vagyis egy forgalommegosztási szabály létrehozása előtt, de annak módosítása esetén nem. A Bizottság nem ért egyet ezzel az érvvel. Egy forgalommegosztási szabály módosítása azt jelenti, hogy a módosítás utáni szabály eltér az az előtt alkalmazandótól. Figyelembe véve a 19. cikk alapjául szolgáló jogalkotói szándékot, a jogi helyzet ilyen (szándékolt) megváltoztatása nem különbözik alapvetően az új szabályok bevezetése által okozott változástól. A jogi helyzet ezen megváltozása indokolja a nemzeti hatóságok azon kötelezettségét, hogy konzultációt folytassanak az érintett felekkel, mint ahogy alátámasztja a hatóságok azon kötelezettségét is, hogy az ilyen eseteket bejelentsék a Bizottságnak. Ezért a 19. cikk (2) bekezdésében a „szabályozza” kifejezést úgy kell érteni, hogy az magában foglalja a forgalommegosztási szabályok módosítását is. |
| --- | --- |

(26)

Az olasz hatóságok úgy vélik, hogy nem volt szükséges konzultációt folytatni az érintett harmadik felekkel, mivel az 1008/2008/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése csak akkor követeli meg az érdekelt felekkel folytatott konzultációt, ha a tagállam „szabályozni” szándékozik a forgalmat, vagyis egy forgalommegosztási szabály létrehozása előtt, de annak módosítása esetén nem. A Bizottság nem ért egyet ezzel az érvvel. Egy forgalommegosztási szabály módosítása azt jelenti, hogy a módosítás utáni szabály eltér az az előtt alkalmazandótól. Figyelembe véve a 19. cikk alapjául szolgáló jogalkotói szándékot, a jogi helyzet ilyen (szándékolt) megváltoztatása nem különbözik alapvetően az új szabályok bevezetése által okozott változástól. A jogi helyzet ezen megváltozása indokolja a nemzeti hatóságok azon kötelezettségét, hogy konzultációt folytassanak az érintett felekkel, mint ahogy alátámasztja a hatóságok azon kötelezettségét is, hogy az ilyen eseteket bejelentsék a Bizottságnak. Ezért a 19. cikk (2) bekezdésében a „szabályozza” kifejezést úgy kell érteni, hogy az magában foglalja a forgalommegosztási szabályok módosítását is.

| (27) | Az olasz hatóságok azzal érvelnek, hogy a konzultáció alapvetően szükségtelen volt, mivel a Linate repülőtéren résidővel rendelkező légi fuvarozók mindegyikének egyformán előnye származott a Lupi-rendeletből. A Bizottság megjegyzi, hogy ez az érvelés előrevetíti az azon észrevételek fényében levonható egyik lehetséges következtetést, amelyeket az érdekelt felek jogosultak megtenni. Ez természetéből adódóan nem mentesíti Olaszországot azon kötelezettsége alól, hogy a következtetések levonása előtt először konzultációt folytasson az érintett felekkel. |
| --- | --- |

(27)

Az olasz hatóságok azzal érvelnek, hogy a konzultáció alapvetően szükségtelen volt, mivel a Linate repülőtéren résidővel rendelkező légi fuvarozók mindegyikének egyformán előnye származott a Lupi-rendeletből. A Bizottság megjegyzi, hogy ez az érvelés előrevetíti az azon észrevételek fényében levonható egyik lehetséges következtetést, amelyeket az érdekelt felek jogosultak megtenni. Ez természetéből adódóan nem mentesíti Olaszországot azon kötelezettsége alól, hogy a következtetések levonása előtt először konzultációt folytasson az érintett felekkel.

| (28) | Az olasz hatóságok jelezték, hogy készek most lefolytatni a konzultációt. Az egyértelműség kedvéért fontos azonban leszögezni, hogy egy ilyen konzultációt egy, a benyújtott észrevételeket figyelembe véve meghozott új jogi aktusnak kell követnie. Egy ilyen új jogi aktus akkor is elengedhetetlen lenne, ha a konzultáció után az olasz hatóságok a Lupi-rendelet által módosított szabályt továbbra is helyénvalónak tartanák. |
| --- | --- |

(28)

Az olasz hatóságok jelezték, hogy készek most lefolytatni a konzultációt. Az egyértelműség kedvéért fontos azonban leszögezni, hogy egy ilyen konzultációt egy, a benyújtott észrevételeket figyelembe véve meghozott új jogi aktusnak kell követnie. Egy ilyen új jogi aktus akkor is elengedhetetlen lenne, ha a konzultáció után az olasz hatóságok a Lupi-rendelet által módosított szabályt továbbra is helyénvalónak tartanák.

6.   KÖVETKEZTETÉS

| (29) | Az 1008/2008/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdésével ellentétben az olasz hatóságok elmulasztottak konzultációt folytatni az érintett felekkel a milánói repülőtérrendszer forgalommegosztási szabályainak módosítása előtt. |
| --- | --- |

(29)

Az 1008/2008/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdésével ellentétben az olasz hatóságok elmulasztottak konzultációt folytatni az érintett felekkel a milánói repülőtérrendszer forgalommegosztási szabályainak módosítása előtt.

| (30) | A Bizottságnak 2015. április 21-én bejelentett, a Milánó repülőtérrendszerén belül a forgalom megosztásáról szóló 2000. március 3-i 15. sz. miniszteri rendeletet módosító 2014. október 1-i 395. sz. miniszteri rendeletben foglalt intézkedéseket ezért nem lehet jóváhagyni. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottságnak 2015. április 21-én bejelentett, a Milánó repülőtérrendszerén belül a forgalom megosztásáról szóló 2000. március 3-i 15. sz. miniszteri rendeletet módosító 2014. október 1-i 395. sz. miniszteri rendeletben foglalt intézkedéseket ezért nem lehet jóváhagyni.

| (31) | Ez a határozat összhangban van az 1008/2008/EK rendelet 25. cikkében említett bizottság véleményével. |
| --- | --- |

(31)

Ez a határozat összhangban van az 1008/2008/EK rendelet 25. cikkében említett bizottság véleményével.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottságnak 2015. április 21-én bejelentett, a Milánó repülőtérrendszerén belül a forgalom megosztásáról szóló, 2000. március 3-i 15. sz. miniszteri rendeletet módosító 2014. október 1-i 395. sz. miniszteri rendeletben foglalt intézkedések jóváhagyását a Bizottság ezennel megtagadja.

2. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 17-én.

a Bizottság részéről

Violeta BULC

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 293., 2008.10.31., 3. o.

1

(2)  Olaszország Hivatalos Közlönye, 237. sz., 2014.10.11.

2

(3)  HL L 58., 2001.2.28., 29. o.

3

(4)  Olaszország Hivatalos Közlönye, 60. sz., 2000. március 13.

4

(5)  A Tanács 2408/92/EGK rendelete (1992. július 23.) a közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról (HL L 240., 1992.8.24., 8. o.). A hatályon kívül helyezés tekintetében lásd az 1008/2008/EK rendelet 27. cikkét.

5

(HL L 240., 1992.8.24., 8. o.).

(6)  Olaszország Hivatalos Közlönye, 14. sz., 2001. január 18.

6

(7)  HL C 183., 2015.6.4., 4. o.

7

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/128 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/128

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2416 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. december 17.)

az Amerikai Egyesült Államok egyes területeinek az Agrilus planipennis Fairmaire előfordulásától mentesként történő elismeréséről

(az értesítés a C(2015) 9185. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak IV. melléklete A. része I. szakaszának 2.3., 2.4. és 2.5. pontjára,

mivel:

| (1) | A 2000/29/EK tanácsi irányelv IV. melléklete A. része I. szakaszának 2.3., 2.4. és 2.5. pontja különleges előírásokról rendelkezik bizonyos országokból származó egyes növényi termékek és egyéb áruk Unióba történő behozatala tekintetében. Az egyik ilyen különleges előírás értelmében hatósági nyilatkozat szükséges arról, hogy a növényi termékek és egyéb áruk olyan területről származnak, amelyet az Agrilus planipennis Fairmaire előfordulásától mentesnek ismertek el. |
| --- | --- |

(1)

A 2000/29/EK tanácsi irányelv IV. melléklete A. része I. szakaszának 2.3., 2.4. és 2.5. pontja különleges előírásokról rendelkezik bizonyos országokból származó egyes növényi termékek és egyéb áruk Unióba történő behozatala tekintetében. Az egyik ilyen különleges előírás értelmében hatósági nyilatkozat szükséges arról, hogy a növényi termékek és egyéb áruk olyan területről származnak, amelyet az Agrilus planipennis Fairmaire előfordulásától mentesnek ismertek el.

| (2) | Az Amerikai Egyesült Államok kérelmezte bizonyos területeinek a 2000/29/EK tanácsi irányelv IV. melléklete A. része I. szakaszának 2.3., 2.4. és 2.5. pontja szerint az Agrilus planipennis Fairmaire előfordulásától mentesként történő elismerését. |
| --- | --- |

(2)

Az Amerikai Egyesült Államok kérelmezte bizonyos területeinek a 2000/29/EK tanácsi irányelv IV. melléklete A. része I. szakaszának 2.3., 2.4. és 2.5. pontja szerint az Agrilus planipennis Fairmaire előfordulásától mentesként történő elismerését.

| (3) | Az Amerikai Egyesült Államok által benyújtott hivatalos információkból kiderül, hogy egyes területei mentesek az Agrilus planipennis Fairmaire előfordulásától. Ezeket a területeket ezért az említett károsítótól mentesként kell elismerni. |
| --- | --- |

(3)

Az Amerikai Egyesült Államok által benyújtott hivatalos információkból kiderül, hogy egyes területei mentesek az Agrilus planipennis Fairmaire előfordulásától. Ezeket a területeket ezért az említett károsítótól mentesként kell elismerni.

| (4) | Tekintettel az Agrilus planipennis Fairmaire Amerikai Egyesült Államokban történő folyamatos terjedésére, helyénvaló az említett területeknek az Agrilus planipennis Fairmaire előfordulásától mentesként történő elismerését egy bizonyos időszakra korlátozni. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel az Agrilus planipennis Fairmaire Amerikai Egyesült Államokban történő folyamatos terjedésére, helyénvaló az említett területeknek az Agrilus planipennis Fairmaire előfordulásától mentesként történő elismerését egy bizonyos időszakra korlátozni.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Elismerés

A 2000/29/EK tanácsi irányelv IV. melléklete A. része I. szakaszának 2.3., 2.4. és 2.5. pontja alkalmazásában az Amerikai Egyesült Államok e határozat mellékletében felsorolt területeit az Agrilus planipennis Fairmaire-től mentesként kell elismerni.

2. cikk

Hatályvesztés

Ez a határozat 2017. december 31-én hatályát veszti.

3. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 17-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT TERÜLETEK LISTÁJA

| 1. | Az Agrilus planipennis Fairmaire előfordulásától mentes államok







  Alaska
  Arizona
  California
  Florida
  Hawaii
  Idaho
  Mississippi
  Montana
  Nevada | New Mexico
  North Dakota
  Oklahoma
  Oregon
  South Dakota
  Utah
  Washington
  Wyoming |
| --- | --- | --- |

1.

Az Agrilus planipennis Fairmaire előfordulásától mentes államok

Alaska

Arizona

California

Florida

Hawaii

Idaho

Mississippi

Montana

Nevada

New Mexico

North Dakota

Oklahoma

Oregon

South Dakota

Utah

Washington

Wyoming

| 2. | Az Agrilus planipennis Fairmaire előfordulásától mentes megyék







  a) | Megyék Alabama államban:







  Autauga
  Baldwin
  Barbour
  Bibb
  Blount
  Bullock
  Butler
  Calhoun
  Chambers
  Chilton
  Choctaw
  Clarke
  Clay
  Coffee
  Colbert
  Conecuh
  Coosa
  Covington
  Crenshaw
  Cullman
  Dale
  Dallas | DeKalb
  Elmore
  Escambia
  Etowah
  Fayette
  Franklin
  Geneva
  Greene
  Hale
  Henry
  Houston
  Jefferson
  Lamar
  Lawrence
  Lee
  Lowndes
  Macon
  Marengo
  Marion
  Marshall
  Mobile
  Monroe |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Az Agrilus planipennis Fairmaire előfordulásától mentes megyék

a)

Megyék Alabama államban:

Autauga

Baldwin

Barbour

Bibb

Blount

Bullock

Butler

Calhoun

Chambers

Chilton

Choctaw

Clarke

Clay

Coffee

Colbert

Conecuh

Coosa

Covington

Crenshaw

Cullman

Dale

Dallas

DeKalb

Elmore

Escambia

Etowah

Fayette

Franklin

Geneva

Greene

Hale

Henry

Houston

Jefferson

Lamar

Lawrence

Lee

Lowndes

Macon

Marengo

Marion

Marshall

Mobile

Monroe

| Montgomery
  Morgan
  Perry
  Pickens
  Pike
  Russell
  Shelby
  St. Clair | Sumter
  Talladega
  Tallapoosa
  Tuscaloosa
  Walker
  Washington
  Wilcox
  Winston |
| --- | --- |

Montgomery

Morgan

Perry

Pickens

Pike

Russell

Shelby

St. Clair

Sumter

Talladega

Tallapoosa

Tuscaloosa

Walker

Washington

Wilcox

Winston

| b) | Megyék Arkansas államban:







  Baxter
  Benton
  Boone
  Carroll
  Clay
  Cleburne
  Conway
  Craighead
  Crawford
  Crittenden
  Cross
  Faulkner
  Franklin
  Fulton
  Greene
  Independence
  Izard
  Jackson
  Johnson
  Lawrence
  Lee
  Logan | Madison
  Marion
  Mississippi
  Monroe
  Newton
  Phillips
  Poinsett
  Polk
  Pope
  Prairie
  Randolph
  St. Francis
  Scott
  Searcy
  Sebastian
  Sharp
  Stone
  Van Buren
  Washington
  White
  Woodruff |
| --- | --- | --- |

b)

Megyék Arkansas államban:

Baxter

Benton

Boone

Carroll

Clay

Cleburne

Conway

Craighead

Crawford

Crittenden

Cross

Faulkner

Franklin

Fulton

Greene

Independence

Izard

Jackson

Johnson

Lawrence

Lee

Logan

Madison

Marion

Mississippi

Monroe

Newton

Phillips

Poinsett

Polk

Pope

Prairie

Randolph

St. Francis

Scott

Searcy

Sebastian

Sharp

Stone

Van Buren

Washington

White

Woodruff

| c) | Megyék Colorado államban:







  Alamosa
  Arapahoe
  Archuleta
  Baca
  Bent | Broomfield
  Chaffee
  Cheyenne
  Clear Creek
  Conejos |
| --- | --- | --- |

c)

Megyék Colorado államban:

Alamosa

Arapahoe

Archuleta

Baca

Bent

Broomfield

Chaffee

Cheyenne

Clear Creek

Conejos

| Costilla
  Crowley
  Custer
  Delta
  Denver
  Dolores
  Douglas
  Eagle
  El Paso
  Elbert
  Fremont
  Garfield
  Gunnison
  Hinsdale
  Huerfano
  Jackson
  Kiowa
  Kit Carson
  La Plata
  Lake
  Las Animas
  Lincoln
  Logan
  Mesa | Mineral
  Moffat
  Montezuma
  Montrose
  Morgan
  Otero
  Ouray
  Park
  Phillips
  Pitkin
  Prowers
  Pueblo
  Rio Blanco
  Rio Grande
  Routt
  Saguache
  San Juan
  San Miguel
  Sedgwick
  Summit
  Teller
  Washington
  Yuma |
| --- | --- |

Costilla

Crowley

Custer

Delta

Denver

Dolores

Douglas

Eagle

El Paso

Elbert

Fremont

Garfield

Gunnison

Hinsdale

Huerfano

Jackson

Kiowa

Kit Carson

La Plata

Lake

Las Animas

Lincoln

Logan

Mesa

Mineral

Moffat

Montezuma

Montrose

Morgan

Otero

Ouray

Park

Phillips

Pitkin

Prowers

Pueblo

Rio Blanco

Rio Grande

Routt

Saguache

San Juan

San Miguel

Sedgwick

Summit

Teller

Washington

Yuma

| d) | Megyék Georgia államban:







  Appling
  Atkinson
  Bacon
  Baker
  Baldwin
  Ben Hill
  Berrien
  Bibb
  Bleckley
  Brantley
  Brooks
  Bryan | Bulloch
  Burke
  Calhoun
  Camden
  Candler
  Charlton
  Chatham
  Chattahoochee
  Clay
  Clinch
  Coffee
  Colquitt |
| --- | --- | --- |

d)

Megyék Georgia államban:

Appling

Atkinson

Bacon

Baker

Baldwin

Ben Hill

Berrien

Bibb

Bleckley

Brantley

Brooks

Bryan

Bulloch

Burke

Calhoun

Camden

Candler

Charlton

Chatham

Chattahoochee

Clay

Clinch

Coffee

Colquitt

| Columbia
  Cook
  Crawford
  Crisp
  Decatur
  Dodge
  Dooly
  Dougherty
  Early
  Echols
  Effingham
  Emanuel
  Evans
  Glascock
  Glynn
  Grady
  Hancock
  Harris
  Houston
  Irwin
  Jeff Davis
  Jefferson
  Jenkins
  Johnson
  Jones
  Lanier
  Laurens
  Lee
  Liberty
  Lincoln
  Long
  Lowndes
  Macon
  Marion
  McDuffie
  McIntosh
  Miller | Mitchell
  Montgomery
  Morgan
  Muscogee
  Peach
  Pierce
  Pulaski
  Quitman
  Randolph
  Richmond
  Schley
  Seminole
  Stewart
  Sumter
  Talbot
  Taliaferro
  Tattnall
  Taylor
  Telfair
  Terrell
  Thomas
  Tift
  Toombs
  Treutlen
  Turner
  Twiggs
  Upson
  Ware
  Warren
  Washington
  Wayne
  Webster
  Wheeler
  Wilcox
  Wilkinson
  Worth |
| --- | --- |

Columbia

Cook

Crawford

Crisp

Decatur

Dodge

Dooly

Dougherty

Early

Echols

Effingham

Emanuel

Evans

Glascock

Glynn

Grady

Hancock

Harris

Houston

Irwin

Jeff Davis

Jefferson

Jenkins

Johnson

Jones

Lanier

Laurens

Lee

Liberty

Lincoln

Long

Lowndes

Macon

Marion

McDuffie

McIntosh

Miller

Mitchell

Montgomery

Morgan

Muscogee

Peach

Pierce

Pulaski

Quitman

Randolph

Richmond

Schley

Seminole

Stewart

Sumter

Talbot

Taliaferro

Tattnall

Taylor

Telfair

Terrell

Thomas

Tift

Toombs

Treutlen

Turner

Twiggs

Upson

Ware

Warren

Washington

Wayne

Webster

Wheeler

Wilcox

Wilkinson

Worth

| e) | Megyék Kansas államban:







  Allen
  Anderson
  Barber
  Barton
  Bourbon
  Butler
  Chase
  Chautauqua
  Cherokee
  Cheyenne
  Clark
  Clay
  Cloud
  Coffey
  Comanche
  Cowley
  Crawford
  Decatur
  Dickinson
  Edwards
  Elk
  Ellis
  Ellsworth
  Finney
  Ford
  Geary
  Gove
  Graham
  Grant
  Gray
  Greeley
  Greenwood
  Hamilton
  Harper
  Harvey
  Haskell
  Hodgeman | Jewell
  Kearny
  Kingman
  Kiowa
  Labette
  Lane
  Lincoln
  Linn
  Logan
  Lyon
  McPherson
  Marion
  Marshall
  Meade
  Mitchell
  Montgomery
  Morris
  Morton
  Nemaha
  Neosho
  Ness
  Norton
  Osborne
  Ottawa
  Pawnee
  Phillips
  Pottawatomie
  Pratt
  Rawlins
  Reno
  Republic
  Rice
  Riley
  Rooks
  Rush
  Russell
  Saline |
| --- | --- | --- |

e)

Megyék Kansas államban:

Allen

Anderson

Barber

Barton

Bourbon

Butler

Chase

Chautauqua

Cherokee

Cheyenne

Clark

Clay

Cloud

Coffey

Comanche

Cowley

Crawford

Decatur

Dickinson

Edwards

Elk

Ellis

Ellsworth

Finney

Ford

Geary

Gove

Graham

Grant

Gray

Greeley

Greenwood

Hamilton

Harper

Harvey

Haskell

Hodgeman

Jewell

Kearny

Kingman

Kiowa

Labette

Lane

Lincoln

Linn

Logan

Lyon

McPherson

Marion

Marshall

Meade

Mitchell

Montgomery

Morris

Morton

Nemaha

Neosho

Ness

Norton

Osborne

Ottawa

Pawnee

Phillips

Pottawatomie

Pratt

Rawlins

Reno

Republic

Rice

Riley

Rooks

Rush

Russell

Saline

| Scott
  Sedgwick
  Seward
  Sheridan
  Sherman
  Smith
  Stafford
  Stanton
  Stevens | Sumner
  Thomas
  Trego
  Wabaunsee
  Wallace
  Washington
  Wichita
  Wilson
  Woodson |
| --- | --- |

Scott

Sedgwick

Seward

Sheridan

Sherman

Smith

Stafford

Stanton

Stevens

Sumner

Thomas

Trego

Wabaunsee

Wallace

Washington

Wichita

Wilson

Woodson

| f) | Megyék („parishes”) Louisiana államban:







  Acadia
  Allen
  Ascension
  Assumption
  Avoyelles
  Beauregard
  Calcasieu
  Caldwell
  Cameron
  Catahoula
  Concordia
  De Soto
  East Baton Rouge
  East Feliciana
  Evangeline
  Franklin
  Grant
  Iberia
  Iberville
  Jefferson Davis
  Jefferson
  Lafayette
  Lafourche
  La Salle
  Livingston | Natchitoches
  Orleans
  Plaquemines
  Pointe Coupee
  Rapides
  Red River
  Sabine
  St. Bernard
  St. Charles
  St. Helena
  St. James
  St. John the Baptist
  St. Landry
  St. Martin
  St. Mary
  St. Tammany
  Tangipahoa
  Tensas
  Terrebonne
  Vermilion
  Vernon
  Washington
  West Baton Rouge
  West Feliciana
  Winn |
| --- | --- | --- |

f)

Megyék („parishes”) Louisiana államban:

Acadia

Allen

Ascension

Assumption

Avoyelles

Beauregard

Calcasieu

Caldwell

Cameron

Catahoula

Concordia

De Soto

East Baton Rouge

East Feliciana

Evangeline

Franklin

Grant

Iberia

Iberville

Jefferson Davis

Jefferson

Lafayette

Lafourche

La Salle

Livingston

Natchitoches

Orleans

Plaquemines

Pointe Coupee

Rapides

Red River

Sabine

St. Bernard

St. Charles

St. Helena

St. James

St. John the Baptist

St. Landry

St. Martin

St. Mary

St. Tammany

Tangipahoa

Tensas

Terrebonne

Vermilion

Vernon

Washington

West Baton Rouge

West Feliciana

Winn

| g) | Megyék Maine államban:







  Aroostook
  Franklin
  Hancock
  Kennebec
  Knox
  Lincoln | Penobscot
  Piscataquis
  Somerset
  Waldo
  Washington |
| --- | --- | --- |

g)

Megyék Maine államban:

Aroostook

Franklin

Hancock

Kennebec

Knox

Lincoln

Penobscot

Piscataquis

Somerset

Waldo

Washington

| h) | Megyék Minnesota államban:







  Becker
  Beltrami
  Big Stone
  Blue Earth
  Brown
  Cass
  Chippewa
  Clay
  Clearwater
  Cook
  Cottonwood
  Crow Wing
  Douglas
  Faribault
  Grant
  Hubbard
  Jackson
  Kandiyohi
  Kittson
  Koochiching
  Lac qui Parle
  Lake of the Woods
  Lincoln
  Lyon
  Mahnomen
  Martin | Meeker
  Morrison
  Murray
  Nicollet
  Nobles
  Norman
  Otter Tail
  Pennington
  Pipestone
  Polk
  Pope
  Red Lake
  Redwood
  Renville
  Rock
  Roseau
  Stearns
  Stevens
  Swift
  Todd
  Traverse
  Wabasha
  Wadena
  Watonwan
  Wilkin
  Yellow Medicine |
| --- | --- | --- |

h)

Megyék Minnesota államban:

Becker

Beltrami

Big Stone

Blue Earth

Brown

Cass

Chippewa

Clay

Clearwater

Cook

Cottonwood

Crow Wing

Douglas

Faribault

Grant

Hubbard

Jackson

Kandiyohi

Kittson

Koochiching

Lac qui Parle

Lake of the Woods

Lincoln

Lyon

Mahnomen

Martin

Meeker

Morrison

Murray

Nicollet

Nobles

Norman

Otter Tail

Pennington

Pipestone

Polk

Pope

Red Lake

Redwood

Renville

Rock

Roseau

Stearns

Stevens

Swift

Todd

Traverse

Wabasha

Wadena

Watonwan

Wilkin

Yellow Medicine

| i) | Megyék Nebraska államban:







  Adams
  Antelope | Arthur
  Banner |
| --- | --- | --- |

i)

Megyék Nebraska államban:

Adams

Antelope

Arthur

Banner

| Blaine
  Boone
  Box Butte
  Boyd
  Brown
  Buffalo
  Burt
  Butler
  Cedar
  Chase
  Cherry
  Cheyenne
  Clay
  Colfax
  Cuming
  Custer
  Dakota
  Dawes
  Dawson
  Deuel
  Dixon
  Dodge
  Dundy
  Fillmore
  Franklin
  Frontier
  Furnas
  Gage
  Garden
  Garfield
  Gosper
  Grant
  Greeley
  Hall
  Hamilton
  Harlan
  Hayes
  Hitchcock | Holt
  Hooker
  Howard
  Jefferson
  Kearney
  Keith
  Keya Paha
  Kimball
  Knox
  Lancaster
  Lincoln
  Logan
  Loup
  Madison
  McPherson
  Merrick
  Morrill
  Nance
  Nuckolls
  Perkins
  Phelps
  Pierce
  Platte
  Polk
  Red Willow
  Rock
  Saline
  Saunders
  Seward
  Scotts Bluff
  Sheridan
  Sherman
  Sioux
  Stanton
  Thayer
  Thomas
  Thurston
  Valley |
| --- | --- |

Blaine

Boone

Box Butte

Boyd

Brown

Buffalo

Burt

Butler

Cedar

Chase

Cherry

Cheyenne

Clay

Colfax

Cuming

Custer

Dakota

Dawes

Dawson

Deuel

Dixon

Dodge

Dundy

Fillmore

Franklin

Frontier

Furnas

Gage

Garden

Garfield

Gosper

Grant

Greeley

Hall

Hamilton

Harlan

Hayes

Hitchcock

Holt

Hooker

Howard

Jefferson

Kearney

Keith

Keya Paha

Kimball

Knox

Lancaster

Lincoln

Logan

Loup

Madison

McPherson

Merrick

Morrill

Nance

Nuckolls

Perkins

Phelps

Pierce

Platte

Polk

Red Willow

Rock

Saline

Saunders

Seward

Scotts Bluff

Sheridan

Sherman

Sioux

Stanton

Thayer

Thomas

Thurston

Valley

| Wayne
  Webster | Wheeler
  York |
| --- | --- |

Wayne

Webster

Wheeler

York

| j) | Megyék New Hampshire államban:

  Coos |
| --- | --- |

j)

Megyék New Hampshire államban:

Coos

| k) | Megyék South Carolina államban:







  Aiken County
  Allendale County
  Bamberg County
  Barnwell County
  Beaufort County
  Berkeley County
  Calhoun County
  Charleston County
  Chesterfield County
  Clarendon County
  Colleton County
  Darlington County
  Dillon County
  Dorchester County
  Edgefield County
  Fairfield County
  Florence County
  Georgetown County | Greenwood County
  Hampton County
  Horry County
  Jasper County
  Kershaw County
  Lancaster County
  Laurens County
  Lee County
  Lexington County
  Marion County
  Marlboro County
  McCormick County
  Newberry County
  Orangeburg County
  Richland County
  Saluda County
  Sumter County
  Williamsburg County |
| --- | --- | --- |

k)

Megyék South Carolina államban:

Aiken County

Allendale County

Bamberg County

Barnwell County

Beaufort County

Berkeley County

Calhoun County

Charleston County

Chesterfield County

Clarendon County

Colleton County

Darlington County

Dillon County

Dorchester County

Edgefield County

Fairfield County

Florence County

Georgetown County

Greenwood County

Hampton County

Horry County

Jasper County

Kershaw County

Lancaster County

Laurens County

Lee County

Lexington County

Marion County

Marlboro County

McCormick County

Newberry County

Orangeburg County

Richland County

Saluda County

Sumter County

Williamsburg County

| l) | Megyék Tennessee államban:







  Crockett
  Decatur
  Dyer
  Fayette
  Gibson
  Hardeman
  Hardin
  Haywood
  Henderson | Lake
  Lauderdale
  Madison
  McNairy
  Obion
  Shelby
  Tipton
  Weakley |
| --- | --- | --- |

l)

Megyék Tennessee államban:

Crockett

Decatur

Dyer

Fayette

Gibson

Hardeman

Hardin

Haywood

Henderson

Lake

Lauderdale

Madison

McNairy

Obion

Shelby

Tipton

Weakley

| m) | Megyék Texas államban:







  Anderson
  Andrews
  Angelina | Aransas
  Archer
  Armstrong |
| --- | --- | --- |

m)

Megyék Texas államban:

Anderson

Andrews

Angelina

Aransas

Archer

Armstrong

| Atascosa
  Austin
  Bailey
  Bandera
  Bastrop
  Baylor
  Bee
  Bell
  Bexar
  Blanco
  Borden
  Bosque
  Brazoria
  Brazos
  Brewster
  Briscoe
  Brooks
  Brown
  Burleson
  Burnet
  Caldwell
  Calhoun
  Callahan
  Cameron
  Camp
  Carson
  Castro
  Chambers
  Cherokee
  Childress
  Clay
  Cochran
  Coke
  Coleman
  Collin
  Collingsworth
  Colorado
  Comal | Comanche
  Concho
  Cooke
  Coryell
  Cottle
  Crane
  Crockett
  Crosby
  Culberson
  Dallam
  Dallas
  Dawson
  De Witt
  Deaf Smith
  Delta
  Denton
  Dickens
  Dimmit
  Donley
  Duval
  Eastland
  Ector
  Edwards
  El Paso
  Ellis
  Erath
  Falls
  Fannin
  Fayette
  Fisher
  Floyd
  Foard
  Fort Bend
  Franklin
  Freestone
  Frio
  Gaines
  Galveston |
| --- | --- |

Atascosa

Austin

Bailey

Bandera

Bastrop

Baylor

Bee

Bell

Bexar

Blanco

Borden

Bosque

Brazoria

Brazos

Brewster

Briscoe

Brooks

Brown

Burleson

Burnet

Caldwell

Calhoun

Callahan

Cameron

Camp

Carson

Castro

Chambers

Cherokee

Childress

Clay

Cochran

Coke

Coleman

Collin

Collingsworth

Colorado

Comal

Comanche

Concho

Cooke

Coryell

Cottle

Crane

Crockett

Crosby

Culberson

Dallam

Dallas

Dawson

De Witt

Deaf Smith

Delta

Denton

Dickens

Dimmit

Donley

Duval

Eastland

Ector

Edwards

El Paso

Ellis

Erath

Falls

Fannin

Fayette

Fisher

Floyd

Foard

Fort Bend

Franklin

Freestone

Frio

Gaines

Galveston

| Garza
  Gillespie
  Glasscock
  Goliad
  Gonzales
  Gray
  Grayson
  Gregg
  Grimes
  Guadalupe
  Hale
  Hall
  Hamilton
  Hansford
  Hardeman
  Hardin
  Harris
  Hartley
  Haskell
  Hays
  Hemphill
  Henderson
  Hidalgo
  Hill
  Hockley
  Hood
  Hopkins
  Houston
  Howard
  Hudspeth
  Hunt
  Hutchinson
  Irion
  Jack
  Jackson
  Jasper
  Jeff Davis
  Jefferson | Jim Hogg
  Jim Wells
  Johnson
  Jones
  Karnes
  Kaufman
  Kendall
  Kenedy
  Kent
  Kerr
  Kimble
  King
  Kinney
  Kleberg
  Knox
  La Salle
  Lamar
  Lamb
  Lampasas
  Lavaca
  Lee
  Leon
  Liberty
  Limestone
  Lipscomb
  Live Oak
  Llano
  Loving
  Lubbock
  Lynn
  Madison
  Martin
  Mason
  Matagorda
  Maverick
  McCulloch
  McLennan
  McMullen |
| --- | --- |

Garza

Gillespie

Glasscock

Goliad

Gonzales

Gray

Grayson

Gregg

Grimes

Guadalupe

Hale

Hall

Hamilton

Hansford

Hardeman

Hardin

Harris

Hartley

Haskell

Hays

Hemphill

Henderson

Hidalgo

Hill

Hockley

Hood

Hopkins

Houston

Howard

Hudspeth

Hunt

Hutchinson

Irion

Jack

Jackson

Jasper

Jeff Davis

Jefferson

Jim Hogg

Jim Wells

Johnson

Jones

Karnes

Kaufman

Kendall

Kenedy

Kent

Kerr

Kimble

King

Kinney

Kleberg

Knox

La Salle

Lamar

Lamb

Lampasas

Lavaca

Lee

Leon

Liberty

Limestone

Lipscomb

Live Oak

Llano

Loving

Lubbock

Lynn

Madison

Martin

Mason

Matagorda

Maverick

McCulloch

McLennan

McMullen

| Medina
  Menard
  Midland
  Milam
  Mills
  Mitchell
  Montague
  Montgomery
  Moore
  Morris
  Motley
  Nacogdoches
  Navarro
  Newton
  Nolan
  Nueces
  Ochiltree
  Oldham
  Orange
  Palo Pinto
  Parker
  Parmer
  Pecos
  Polk
  Potter
  Presidio
  Rains
  Randall
  Reagan
  Real
  Red River
  Reeves
  Refugio
  Roberts
  Robertson
  Rockwall
  Runnels
  Rusk | Sabine
  San Augustine
  San Jacinto
  San Patricio
  San Saba
  Schleicher
  Scurry
  Shackelford
  Shelby
  Sherman
  Smith
  Somervell
  Starr
  Stephens
  Sterling
  Stonewall
  Sutton
  Swisher
  Tarrant
  Taylor
  Terrell
  Terry
  Throckmorton
  Titus
  Tom Green
  Travis
  Trinity
  Tyler
  Upshur
  Upton
  Uvalde
  Val Verde
  Van Zandt
  Victoria
  Walker
  Waller
  Ward
  Washington |
| --- | --- |

Medina

Menard

Midland

Milam

Mills

Mitchell

Montague

Montgomery

Moore

Morris

Motley

Nacogdoches

Navarro

Newton

Nolan

Nueces

Ochiltree

Oldham

Orange

Palo Pinto

Parker

Parmer

Pecos

Polk

Potter

Presidio

Rains

Randall

Reagan

Real

Red River

Reeves

Refugio

Roberts

Robertson

Rockwall

Runnels

Rusk

Sabine

San Augustine

San Jacinto

San Patricio

San Saba

Schleicher

Scurry

Shackelford

Shelby

Sherman

Smith

Somervell

Starr

Stephens

Sterling

Stonewall

Sutton

Swisher

Tarrant

Taylor

Terrell

Terry

Throckmorton

Titus

Tom Green

Travis

Trinity

Tyler

Upshur

Upton

Uvalde

Val Verde

Van Zandt

Victoria

Walker

Waller

Ward

Washington

| Webb
  Wharton
  Wheeler
  Wichita
  Wilbarger
  Willacy
  Williamson
  Wilson | Winkler
  Wise
  Wood
  Yoakum
  Young
  Zapata
  Zavala |
| --- | --- |

Webb

Wharton

Wheeler

Wichita

Wilbarger

Willacy

Williamson

Wilson

Winkler

Wise

Wood

Yoakum

Young

Zapata

Zavala

| n) | Megyék Wisconsin államban:

  Rusk |
| --- | --- |

n)

Megyék Wisconsin államban:

Rusk

| o) | Megyék Vermont államban:







  Addison
  Caledonia
  Chittenden
  Essex
  Franklin | Grand Isle
  Lamoille
  Orleans
  Washington |
| --- | --- | --- |

o)

Megyék Vermont államban:

Addison

Caledonia

Chittenden

Essex

Franklin

Grand Isle

Lamoille

Orleans

Washington

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/143 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/143

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2417 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. december 17.)

az (EU) 2015/789 végrehajtási határozatnak a Xylella fastidiosa (Wells et al.) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedések tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2015) 9191. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (3) bekezdésének negyedik mondatára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/789 bizottsági végrehajtási határozat (2) 2015 májusa óta alkalmazandó. Tekintettel arra, hogy illetékességi területeik vonatkozásában a francia hatóságok időközben a Xylella fastidiosa (Wells et al.) (a továbbiakban: meghatározott szervezet) új megjelenéseiről tettek bejelentést, az említett határozatban előírt intézkedéseket hozzá kell igazítani a jelenlegi helyzethez. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/789 bizottsági végrehajtási határozat (2) 2015 májusa óta alkalmazandó. Tekintettel arra, hogy illetékességi területeik vonatkozásában a francia hatóságok időközben a Xylella fastidiosa (Wells et al.) (a továbbiakban: meghatározott szervezet) új megjelenéseiről tettek bejelentést, az említett határozatban előírt intézkedéseket hozzá kell igazítani a jelenlegi helyzethez.

| (2) | A tudományos elemzések kimutatták, hogy a meghatározott szervezetnek különféle alfajai fordulnak elő az Unió területén. Ezenkívül több gazdanövényről kiderült, hogy az említett alfajok közül csak egyre fogékonyak. A fejlemények figyelembevétele érdekében ezért módosítani kell a gazdanövények fogalmát. Ugyanebből az okból helyénvaló lehetőséget biztosítani a tagállamoknak, hogy kizárólag az adott alfajok vonatkozásában területeket határolhassanak körül. |
| --- | --- |

(2)

A tudományos elemzések kimutatták, hogy a meghatározott szervezetnek különféle alfajai fordulnak elő az Unió területén. Ezenkívül több gazdanövényről kiderült, hogy az említett alfajok közül csak egyre fogékonyak. A fejlemények figyelembevétele érdekében ezért módosítani kell a gazdanövények fogalmát. Ugyanebből az okból helyénvaló lehetőséget biztosítani a tagállamoknak, hogy kizárólag az adott alfajok vonatkozásában területeket határolhassanak körül.

| (3) | Annak érdekében, hogy a gazdanövények – jelenleg az (EU) 2015/789 végrehajtási határozat II. mellékletében szereplő – jegyzéke gyorsabban frissíthető legyen, módosítani kell a gazdanövények fogalmának meghatározását, el kell hagyni a II. mellékletet, valamint a gazdanövények jegyzékét közzé kell tenni „az Unió területén a Xylella fastidiosa fajra fogékony gazdanövények” bizottsági adatbázisában. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy a gazdanövények – jelenleg az (EU) 2015/789 végrehajtási határozat II. mellékletében szereplő – jegyzéke gyorsabban frissíthető legyen, módosítani kell a gazdanövények fogalmának meghatározását, el kell hagyni a II. mellékletet, valamint a gazdanövények jegyzékét közzé kell tenni „az Unió területén a Xylella fastidiosa fajra fogékony gazdanövények” bizottsági adatbázisában.

| (4) | Tekintettel a gazdanövények fogalommeghatározásának módosítására, a „meghatározott növények” fogalom meghatározását is helyénvaló módosítani annak biztosítására, hogy a fogalom közvetlenül a (3) preambulumbekezdésben említett adatbázisba való felvételüket követően minden gazdanövényre kiterjedjen. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel a gazdanövények fogalommeghatározásának módosítására, a „meghatározott növények” fogalom meghatározását is helyénvaló módosítani annak biztosítására, hogy a fogalom közvetlenül a (3) preambulumbekezdésben említett adatbázisba való felvételüket követően minden gazdanövényre kiterjedjen.

| (5) | Figyelemmel a meghatározott szervezetnek az az Unió bármely részén történő terjedésének kockázatára, valamint a korai fellépés fontosságára, különösen fontos tagállami szintű vészhelyzeti terveket létrehozni a potenciális járványkitörésekre való fokozottabb felkészültség biztosítására. |
| --- | --- |

(5)

Figyelemmel a meghatározott szervezetnek az az Unió bármely részén történő terjedésének kockázatára, valamint a korai fellépés fontosságára, különösen fontos tagállami szintű vészhelyzeti terveket létrehozni a potenciális járványkitörésekre való fokozottabb felkészültség biztosítására.

| (6) | A meghatározott szervezet gazdanövényekre gyakorolt hatásainak pontos feltérképezésére irányuló tudományos kutatások megkönnyítése érdekében az érintett tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani, hogy – a 2008/61/EK bizottsági irányelvben (3) meghatározott feltételeknek megfelelően – tudományos célokból engedélyezzék a gazdanövények ültetését a visszaszorítási terület egy vagy több részén valamint hogy biztosítsák a meghatározott szervezet által még nem érintett uniós terület védelmét. Ez a lehetőség az (EU) 2015/789 végrehajtási határozat 7. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett terület vonatkozásában azonban nem biztosítható az Unió fennmaradó területeihez való közelsége miatt. |
| --- | --- |

(6)

A meghatározott szervezet gazdanövényekre gyakorolt hatásainak pontos feltérképezésére irányuló tudományos kutatások megkönnyítése érdekében az érintett tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani, hogy – a 2008/61/EK bizottsági irányelvben (3) meghatározott feltételeknek megfelelően – tudományos célokból engedélyezzék a gazdanövények ültetését a visszaszorítási terület egy vagy több részén valamint hogy biztosítsák a meghatározott szervezet által még nem érintett uniós terület védelmét. Ez a lehetőség az (EU) 2015/789 végrehajtási határozat 7. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett terület vonatkozásában azonban nem biztosítható az Unió fennmaradó területeihez való közelsége miatt.

| (7) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2015. szeptember 2-án tudományos szakvéleményt (4) tett közzé a vegetatív nyugalmi állapotban lévő szőlőültetési anyagnak a meghatározott szervezet elleni meleg vizes kezeléséről. E szakvélemény szerint a szőlőültetési anyagnak a Grapevine flavescence dorée fitoplazma elleni fertőtlenítésére előírt és ajánlott módszerek a meghatározott szervezet ellen is hatékonyak. Ezért bizonyos feltételekkel helyénvaló lehetővé tenni a Vitis fajokhoz tartozó, vegetatív nyugalmi állapotban lévő növények körülhatárolt területeken belüli szállítását vagy a körülhatárolt területekről való kiszállítását, amennyiben e növények meleg vizes kezelésen estek át. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2015. szeptember 2-án tudományos szakvéleményt (4) tett közzé a vegetatív nyugalmi állapotban lévő szőlőültetési anyagnak a meghatározott szervezet elleni meleg vizes kezeléséről. E szakvélemény szerint a szőlőültetési anyagnak a Grapevine flavescence dorée fitoplazma elleni fertőtlenítésére előírt és ajánlott módszerek a meghatározott szervezet ellen is hatékonyak. Ezért bizonyos feltételekkel helyénvaló lehetővé tenni a Vitis fajokhoz tartozó, vegetatív nyugalmi állapotban lévő növények körülhatárolt területeken belüli szállítását vagy a körülhatárolt területekről való kiszállítását, amennyiben e növények meleg vizes kezelésen estek át.

| (8) | Figyelembe véve a gazdanövényeknek a meghatározott szervezettel való fertőzésre való fogékonyságát, valamint pozitív vizsgálati eredmények esetén a gazdasági szereplők szélesebb körű tájékoztatása és a nyomon követhetőség fokozása iránti igényt, helyénvaló előírni, hogy a körülhatárolt területeken még soha nem termesztett gazdanövények is csak akkor legyenek szállíthatók az Unió területén, ha növényútlevelet mellékelnek hozzájuk. Az ilyen növények értékesítőit sújtó aránytalan adminisztratív terhek elkerülése érdekében azonban indokolt úgy rendelkezni, hogy e követelmény ne legyen alkalmazandó a szóban forgó növények olyan személyek részére történő szállítására, akik szakmájukon, üzleti tevékenységükön vagy foglalkozásukon kívül eső célból járnak el. |
| --- | --- |

(8)

Figyelembe véve a gazdanövényeknek a meghatározott szervezettel való fertőzésre való fogékonyságát, valamint pozitív vizsgálati eredmények esetén a gazdasági szereplők szélesebb körű tájékoztatása és a nyomon követhetőség fokozása iránti igényt, helyénvaló előírni, hogy a körülhatárolt területeken még soha nem termesztett gazdanövények is csak akkor legyenek szállíthatók az Unió területén, ha növényútlevelet mellékelnek hozzájuk. Az ilyen növények értékesítőit sújtó aránytalan adminisztratív terhek elkerülése érdekében azonban indokolt úgy rendelkezni, hogy e követelmény ne legyen alkalmazandó a szóban forgó növények olyan személyek részére történő szállítására, akik szakmájukon, üzleti tevékenységükön vagy foglalkozásukon kívül eső célból járnak el.

| (9) | Tekintettel a meghatározott szervezet okozta hatások súlyosságára és az unió területét érintő lehetséges járványkitörések megelőzésének vagy mielőbbi megfékezésének fontosságára, a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a lakosságot, az utazókat, valamint a hivatásos és nemzetközi fuvarozókat, ha az Unió területén fennáll a meghatározott szervezet megjelenésének veszélye. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel a meghatározott szervezet okozta hatások súlyosságára és az unió területét érintő lehetséges járványkitörések megelőzésének vagy mielőbbi megfékezésének fontosságára, a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a lakosságot, az utazókat, valamint a hivatásos és nemzetközi fuvarozókat, ha az Unió területén fennáll a meghatározott szervezet megjelenésének veszélye.

| (10) | A francia hatóságok 2015. július 27-én értesítették a Bizottságot a meghatározott szervezet első megjelenéséről Korzika régióban. Mivel a meghatározott szervezet jelenlétét kimutatták olyan növényfajokon, amelyek még nem szerepelnek a meghatározott növények jegyzékében, e fajok felvételével helyénvaló naprakésszé tenni a jegyzéket. Az (EU) 2015/789 végrehajtási határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

A francia hatóságok 2015. július 27-én értesítették a Bizottságot a meghatározott szervezet első megjelenéséről Korzika régióban. Mivel a meghatározott szervezet jelenlétét kimutatták olyan növényfajokon, amelyek még nem szerepelnek a meghatározott növények jegyzékében, e fajok felvételével helyénvaló naprakésszé tenni a jegyzéket. Az (EU) 2015/789 végrehajtási határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Az (EU) 2015/789 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2015/789 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2015/789 végrehajtási határozat módosítása

Az (EU) 2015/789 végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a), b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:
  „a)   »meghatározott szervezet«: a Xylella fastidiosa (Wells et al.) bármely alfaja;
  b)   »gazdanövények«: a vetőmagok kivételével minden olyan ültetésre szánt növény, amely »az Unió területén a Xylella fastidiosa fajra fogékony gazdanövények« bizottsági adatbázisban felsorolt nemzetségek vagy fajok valamelyikébe tartozik, és amelyről megállapítást nyert, hogy az Unió területén fogékony a meghatározott szervezet okozta fertőzésre, vagy amelyről megállapítást nyert, hogy – amennyiben valamely tagállam a 4. cikk (1) bekezdésének második albekezdése értelmében a meghatározott szervezetnek csak egy vagy több alfaja vonatkozásában határolt körül egy adott területet – fogékony a meghatározott szervezet említett alfajára vagy alfajaira;
  c)   »meghatározott növények«: gazdanövények és minden olyan, ültetésre szánt növény, a vetőmagok kivételével, amely az I. mellékletben felsorolt nemzetségek vagy fajok valamelyikébe tartozik;”. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk a), b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)   »meghatározott szervezet«: a Xylella fastidiosa (Wells et al.) bármely alfaja;

b)   »gazdanövények«: a vetőmagok kivételével minden olyan ültetésre szánt növény, amely »az Unió területén a Xylella fastidiosa fajra fogékony gazdanövények« bizottsági adatbázisban felsorolt nemzetségek vagy fajok valamelyikébe tartozik, és amelyről megállapítást nyert, hogy az Unió területén fogékony a meghatározott szervezet okozta fertőzésre, vagy amelyről megállapítást nyert, hogy – amennyiben valamely tagállam a 4. cikk (1) bekezdésének második albekezdése értelmében a meghatározott szervezetnek csak egy vagy több alfaja vonatkozásában határolt körül egy adott területet – fogékony a meghatározott szervezet említett alfajára vagy alfajaira;

c)   »meghatározott növények«: gazdanövények és minden olyan, ültetésre szánt növény, a vetőmagok kivételével, amely az I. mellékletben felsorolt nemzetségek vagy fajok valamelyikébe tartozik;”.

| 2. | A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:
  „3a. cikk
  Vészhelyzeti tervek
  (1)   2016. december 31-ig minden tagállam kidolgoz egy olyan tervet (a továbbiakban: vészhelyzeti terv), amely meghatározza, hogy a 4–6a. és a 9–13a. cikknek megfelelően milyen lépéseket kell végrehajtani az adott tagállam területén, amennyiben megerősítést nyer a meghatározott szervezet jelenléte vagy annak gyanúja.
  (2)   A vészhelyzeti tervnek az alábbiakat is meg kell határoznia:






  a) | az említett lépések végrehajtásába bevont testületek és az egyetlen hatóság szerepe és feladatkörei; |
| --- | --- | --- |

2.

A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:

„3a. cikk

Vészhelyzeti tervek

(1)   2016. december 31-ig minden tagállam kidolgoz egy olyan tervet (a továbbiakban: vészhelyzeti terv), amely meghatározza, hogy a 4–6a. és a 9–13a. cikknek megfelelően milyen lépéseket kell végrehajtani az adott tagállam területén, amennyiben megerősítést nyer a meghatározott szervezet jelenléte vagy annak gyanúja.

(2)   A vészhelyzeti tervnek az alábbiakat is meg kell határoznia:

a)

az említett lépések végrehajtásába bevont testületek és az egyetlen hatóság szerepe és feladatkörei;

| b) | kifejezetten a meghatározott szervezet vizsgálatára alkalmasnak minősített egy vagy több laboratórium; |
| --- | --- |

b)

kifejezetten a meghatározott szervezet vizsgálatára alkalmasnak minősített egy vagy több laboratórium;

| c) | a bevont testületek, az egyetlen hatóság, az érintett hivatásos szereplők és a lakosság közötti kommunikációra vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

c)

a bevont testületek, az egyetlen hatóság, az érintett hivatásos szereplők és a lakosság közötti kommunikációra vonatkozó szabályok;

| d) | a szemrevételezési, mintavételi és laboratóriumi vizsgálati módszereket leíró jegyzőkönyvek; |
| --- | --- |

d)

a szemrevételezési, mintavételi és laboratóriumi vizsgálati módszereket leíró jegyzőkönyvek;

| e) | az említett lépések végrehajtásába bevont testületek személyi állományának képzésére vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

e)

az említett lépések végrehajtásába bevont testületek személyi állományának képzésére vonatkozó szabályok;

| f) | a rendelkezésre bocsátandó minimális erőforrások és a további erőforrások rendelkezésére bocsátására vonatkozó eljárások arra az esetre, ha megállapítást nyer a meghatározott szervezet jelenléte, vagy felmerül annak gyanúja. |
| --- | --- |

f)

a rendelkezésre bocsátandó minimális erőforrások és a további erőforrások rendelkezésére bocsátására vonatkozó eljárások arra az esetre, ha megállapítást nyer a meghatározott szervezet jelenléte, vagy felmerül annak gyanúja.

(3)   A tagállamok szükség szerint értékelik és felülvizsgálják vészhelyzeti tervüket.

(4)   A Bizottság kérésére a tagállamok elküldik a Bizottságnak vészhelyzeti tervüket.”

| 3. | A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Ha a meghatározott szervezet jelenléte megerősítést nyer, az érintett tagállam a (2) bekezdésnek megfelelően haladéktalanul körülhatárol egy területet (a továbbiakban: körülhatárolt terület).
  Az első albekezdéstől eltérve, amennyiben megerősítést nyer a meghatározott szervezet egy vagy több alfajának jelenléte, az érintett tagállam kizárólag az adott alfaj vagy alfajok tekintetében körülhatárolhat egy területet.” |
| --- | --- |

3.

A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ha a meghatározott szervezet jelenléte megerősítést nyer, az érintett tagállam a (2) bekezdésnek megfelelően haladéktalanul körülhatárol egy területet (a továbbiakban: körülhatárolt terület).

Az első albekezdéstől eltérve, amennyiben megerősítést nyer a meghatározott szervezet egy vagy több alfajának jelenléte, az érintett tagállam kizárólag az adott alfaj vagy alfajok tekintetében körülhatárolhat egy területet.”

| 4. | A 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „5. cikk
  A gazdanövények ültetésére vonatkozó tilalom a fertőzött területeken
  (1)   A fertőzött területeken tilos gazdanövényeket ültetni, kivéve azokon a helyszíneken, amelyek fizikailag védettek a meghatározott szervezetnek a vektorai által való behurcolásával szemben.
  (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve az érintett tagállamok a 2008/61/EK bizottsági irányelvben (5) meghatározott feltételekkel engedélyezhetik a gazdanövények tudományos célú ültetését a 7. cikkben említett visszaszorítási területen, a 7. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti terület kivételével.

  (5)  A Bizottság 2008. június 17-i 2008/61/EK irányelve a 2000/29/EK tanácsi irányelv I–V. mellékletében szereplő károsító szervezetek, növények, növényi eredetű termékek és egyéb áruk kísérlet vagy tudományos célú tevékenység, valamint fajtaszelekciós munka céljából a Közösség területére, vagy annak egyes védett övezeteibe történő beléptetésére vagy ezeken belüli mozgatására vonatkozó feltételek megállapításáról (HL L 158., 2008.6.18., 41. o.).”" |
| --- | --- |

4.

A 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

A gazdanövények ültetésére vonatkozó tilalom a fertőzött területeken

(1)   A fertőzött területeken tilos gazdanövényeket ültetni, kivéve azokon a helyszíneken, amelyek fizikailag védettek a meghatározott szervezetnek a vektorai által való behurcolásával szemben.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve az érintett tagállamok a 2008/61/EK bizottsági irányelvben (5) meghatározott feltételekkel engedélyezhetik a gazdanövények tudományos célú ültetését a 7. cikkben említett visszaszorítási területen, a 7. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti terület kivételével.

(5)  A Bizottság 2008. június 17-i 2008/61/EK irányelve a 2000/29/EK tanácsi irányelv I–V. mellékletében szereplő károsító szervezetek, növények, növényi eredetű termékek és egyéb áruk kísérlet vagy tudományos célú tevékenység, valamint fajtaszelekciós munka céljából a Közösség területére, vagy annak egyes védett övezeteibe történő beléptetésére vagy ezeken belüli mozgatására vonatkozó feltételek megállapításáról (HL L 158., 2008.6.18., 41. o.).”"

| 5. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
  „(4a)   Az (1)–(4) bekezdéstől eltérve a vetőmagok kivételével a Vitis fajokhoz tartozó, vegetatív nyugalmi állapotban lévő, ültetésre szánt növények Unión belüli szállítására, a körülhatárolt területeken belüli szállítására vagy a körülhatárolt területekről való kiszállítására csak akkor kerülhet sor, ha teljesül mindkét alábbi feltétel:






  a) | a növényeket a 92/90/EGK irányelvnek megfelelően nyilvántartásba vett helyszínen termesztették; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

a szöveg a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:

„(4a)   Az (1)–(4) bekezdéstől eltérve a vetőmagok kivételével a Vitis fajokhoz tartozó, vegetatív nyugalmi állapotban lévő, ültetésre szánt növények Unión belüli szállítására, a körülhatárolt területeken belüli szállítására vagy a körülhatárolt területekről való kiszállítására csak akkor kerülhet sor, ha teljesül mindkét alábbi feltétel:

a)

a növényeket a 92/90/EGK irányelvnek megfelelően nyilvántartásba vett helyszínen termesztették;

| b) | a növények az illetékes hivatalos szerv által külön e célból engedélyezett és felügyelt kezelőüzemben a szállítás idejéhez a lehető legközelebbi időpontban megfelelő hőkezelésen estek át, amelynek során a vegetatív nyugalmi állapotban lévő növényeket a vonatkozó EPPO-szabványnak (6) megfelelően 45 percig 50 °C-ra felmelegített vízben áztatják. |
| --- | --- |

b)

a növények az illetékes hivatalos szerv által külön e célból engedélyezett és felügyelt kezelőüzemben a szállítás idejéhez a lehető legközelebbi időpontban megfelelő hőkezelésen estek át, amelynek során a vegetatív nyugalmi állapotban lévő növényeket a vonatkozó EPPO-szabványnak (6) megfelelően 45 percig 50 °C-ra felmelegített vízben áztatják.

(6)  Európai és Földközi-tenger melléki Növényvédelmi Szervezet (EPPO), 2012. Hot water treatment of grapevine to control Grapevine flavescence dorée phytoplasma. Bulletin OEPP/EPPO Bulletin, 42(3), 490–492.”"

| b) | A cikk a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
  „(8)   Azok a gazdanövények, amelyeket soha nem termesztettek a körülhatárolt területeken, csak a 92/105/EGK irányelvnek megfelelően elkészített és kiadott növényútlevéllel szállíthatók az Unió területén belül.
  A 2000/29/EK irányelv V. melléklete A. részének sérelme nélkül nem szükséges növényútlevél a gazdanövények olyan személyeknek történő szállításához, akik szakmájukon, üzleti tevékenységükön vagy foglalkozásukon kívül eső célból járnak el, és a szóban forgó növényeket saját használatra szerzik be.” |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő (8) bekezdéssel egészül ki:

„(8)   Azok a gazdanövények, amelyeket soha nem termesztettek a körülhatárolt területeken, csak a 92/105/EGK irányelvnek megfelelően elkészített és kiadott növényútlevéllel szállíthatók az Unió területén belül.

A 2000/29/EK irányelv V. melléklete A. részének sérelme nélkül nem szükséges növényútlevél a gazdanövények olyan személyeknek történő szállításához, akik szakmájukon, üzleti tevékenységükön vagy foglalkozásukon kívül eső célból járnak el, és a szóban forgó növényeket saját használatra szerzik be.”

| 6. | A szöveg a következő 13a. cikkel egészül ki:
  „13a. cikk
  Tájékoztatási kampányok
  A tagállamok tájékoztatják a lakosságot, az utazókat, valamint a hivatásos és nemzetközi fuvarozókat, ha az Unió területén fennáll a meghatározott szervezet megjelenésének veszélye. Ezt a tájékoztatást célzott figyelemfelhívó kampányok formájában nyilvánosan elérhetővé teszik az illetékes hivatalos szervek honlapjain vagy az e szervek által kijelölt honlapokon.” |
| --- | --- |

6.

A szöveg a következő 13a. cikkel egészül ki:

„13a. cikk

Tájékoztatási kampányok

A tagállamok tájékoztatják a lakosságot, az utazókat, valamint a hivatásos és nemzetközi fuvarozókat, ha az Unió területén fennáll a meghatározott szervezet megjelenésének veszélye. Ezt a tájékoztatást célzott figyelemfelhívó kampányok formájában nyilvánosan elérhetővé teszik az illetékes hivatalos szervek honlapjain vagy az e szervek által kijelölt honlapokon.”

| 7. | A mellékletek az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosulnak. |
| --- | --- |

7.

A mellékletek az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosulnak.

2. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 17-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2015. május 18-i (EU) 2015/789 végrehajtási határozata a Xylella fastidiosa (Wells et al.) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedésekről (HL L 125., 2015.5.21., 36. o.).

2

Xylella fastidiosa

(3)  A Bizottság 2008. június 17-i 2008/61/EK irányelve a 2000/29/EK tanácsi irányelv I–V. mellékletében szereplő károsító szervezetek, növények, növényi eredetű termékek és egyéb áruk kísérlet vagy tudományos célú tevékenység, valamint fajtaszelekciós munka céljából a Közösség területére, vagy annak egyes védett övezeteibe történő beléptetésére vagy ezeken belüli mozgatására vonatkozó feltételek megállapításáról (HL L 158., 2008.6.18., 41. o.).

3

(4)  Az EFSA növény-egészségügyi tudományos testülete, 2015. Scientific opinion on hot water treatment of Vitis sp. for Xylella fastidiosa. EFSA Journal 2015;13(9):4225, 10 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4225.

4

Vitis

Xylella fastidiosa

---

MELLÉKLET

A mellékletek a következőképpen módosulnak:

| 1. | Az I. melléklet az alábbi növényfajok nevével egészül ki betűrendben: | Asparagus acutifolius L. |
| --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet az alábbi növényfajok nevével egészül ki betűrendben:

Asparagus acutifolius L.

| | Cistus creticus L. |
| --- | --- |

Cistus creticus L.

| | Cistus monspeliensis L. |
| --- | --- |

Cistus monspeliensis L.

| | Cistus salviifolius L. |
| --- | --- |

Cistus salviifolius L.

| | Cytisus racemosus Broom |
| --- | --- |

Cytisus racemosus Broom

| | Dodonaea viscosa Jacq. |
| --- | --- |

Dodonaea viscosa Jacq.

| | Euphorbia terracina L. |
| --- | --- |

Euphorbia terracina L.

| | Genista ephedroides DC. |
| --- | --- |

Genista ephedroides DC.

| | Grevillea juniperina L. |
| --- | --- |

Grevillea juniperina L.

| | Hebe |
| --- | --- |

Hebe

| | Laurus nobilis L. |
| --- | --- |

Laurus nobilis L.

| | Lavandula angustifolia Mill. |
| --- | --- |

Lavandula angustifolia Mill.

| | Myoporum insulare R. Br. |
| --- | --- |

Myoporum insulare R. Br.

| | Pelargonium graveolens L'Hér |
| --- | --- |

Pelargonium graveolens L'Hér

| | Westringia glabra L. |
| --- | --- |

Westringia glabra L.

| 2. | A II. mellékletet el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A II. mellékletet el kell hagyni.

---

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/148 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/148

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2418 HATÁROZATA

(2015. december 18.)

az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról szóló 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozat módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikkére,

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 65. és 197. cikkére,

mivel:

| (1) | A 966/2012/EU, Euratom rendelet 65. cikke értelmében a Bizottság felelőssége kijelölni a személyzet azon tagjait, akiket feladatai ellátására felhatalmaz, továbbá az e felhatalmazás szerinti hatáskör hatályát és az engedélyezésre jogosult tisztviselőkre vonatkozó felhatalmazás korlátait. A Bizottságnak ennek során kellően figyelembe kell vennie az uniós költségvetés irányítására vonatkozó általános politikai felelősségét. |
| --- | --- |

(1)

A 966/2012/EU, Euratom rendelet 65. cikke értelmében a Bizottság felelőssége kijelölni a személyzet azon tagjait, akiket feladatai ellátására felhatalmaz, továbbá az e felhatalmazás szerinti hatáskör hatályát és az engedélyezésre jogosult tisztviselőkre vonatkozó felhatalmazás korlátait. A Bizottságnak ennek során kellően figyelembe kell vennie az uniós költségvetés irányítására vonatkozó általános politikai felelősségét.

| (2) | A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 15. cikkének (8) bekezdésével összhangban a Felügyelő Bizottság titkárságát az OLAF-nak kell biztosítania – a Felügyelő Bizottsággal szoros együttműködésben –, a kapcsolódó előirányzatokért felelős megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő pedig az OLAF főigazgatója. Az OLAF főigazgatója az említett hatásköröket átruházhatja az uniós személyzeti szabályzat vagy az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek hatálya alá tartozó alkalmazottakra. |
| --- | --- |

(2)

A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 15. cikkének (8) bekezdésével összhangban a Felügyelő Bizottság titkárságát az OLAF-nak kell biztosítania – a Felügyelő Bizottsággal szoros együttműködésben –, a kapcsolódó előirányzatokért felelős megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő pedig az OLAF főigazgatója. Az OLAF főigazgatója az említett hatásköröket átruházhatja az uniós személyzeti szabályzat vagy az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek hatálya alá tartozó alkalmazottakra.

| (3) | A 966/2012/EU, Euratom rendelet 32. cikke szerinti eredményes belső kontroll biztosításának szükségességével összhangban, továbbá annak érdekében, hogy az Európai Csalás Elleni Hivatal még látszatra se legyen képes beavatkozni felügyelő bizottsága tagjainak feladataiba, megfelelő keretet kell meghatározni a felügyelőbizottsági tagokkal kapcsolatos előirányzatok végrehajtásához. Különösen az engedélyezésre jogosult tisztviselő tagokra vonatkozó hatásköreinek átruházását kell oly módon megszervezni, hogy az ne kelthesse esetleges beavatkozás látszatát. |
| --- | --- |

(3)

A 966/2012/EU, Euratom rendelet 32. cikke szerinti eredményes belső kontroll biztosításának szükségességével összhangban, továbbá annak érdekében, hogy az Európai Csalás Elleni Hivatal még látszatra se legyen képes beavatkozni felügyelő bizottsága tagjainak feladataiba, megfelelő keretet kell meghatározni a felügyelőbizottsági tagokkal kapcsolatos előirányzatok végrehajtásához. Különösen az engedélyezésre jogosult tisztviselő tagokra vonatkozó hatásköreinek átruházását kell oly módon megszervezni, hogy az ne kelthesse esetleges beavatkozás látszatát.

| (4) | E határozat alkalmazását 2016. január 1-jétől kell megkezdeni, a belső szabályok új I. mellékletével együtt. Következésképpen e határozatnak a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(4)

E határozat alkalmazását 2016. január 1-jétől kell megkezdeni, a belső szabályok új I. mellékletével együtt. Következésképpen e határozatnak a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie.

| (5) | Az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (3) ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (3) ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozat 6. cikke (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Felügyelő Bizottság tagjaival kapcsolatos előirányzatok végrehajtását kivéve a főigazgató látja el a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő szerepét az Európai Unió általános költségvetésének Bizottságra vonatkozó szakaszában a Hivatalra vonatkozó mellékletbe bevezetett előirányzatok végrehajtása, valamint azon csalás elleni költségvetési tételekbe bevezetett előirányzatok végrehajtása esetében, amelyekre az általános költségvetés végrehajtására vonatkozó belső szabályok alapján felhatalmazást kap. A főigazgató az említett belső szabályokkal összhangban hatásköreit átruházhatja az uniós személyzeti szabályzat vagy az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek hatálya alá tartozó alkalmazottakra.”

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő első napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 1999. április 28-i 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozata az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról (HL L 136., 1999.5.31., 20. o.).

3

---

AJÁNLÁSOK

| 19.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 333/150 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 333/150

---

2015/2419 AJÁNLÁS

(2015. március 16.)

az EU–Ukrajna társulási menetrend végrehajtásáról

AZ EU–UKRAJNA TÁRSULÁSI TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásra és különösen annak 463. cikkére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 463. cikke értelmében a Társulási Tanács hatáskörrel rendelkezik, hogy megfelelő ajánlásokat tegyen a megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 463. cikke értelmében a Társulási Tanács hatáskörrel rendelkezik, hogy megfelelő ajánlásokat tegyen a megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében.

| (2) | A megállapodás 476. cikke értelmében a Felek minden általános vagy különös intézkedést meghoznak, amelyek az e megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 476. cikke értelmében a Felek minden általános vagy különös intézkedést meghoznak, amelyek az e megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek.

| (3) | A 2014/295/EU tanácsi határozattal (2), a 2014/668/EU tanácsi határozattal (3) és a 2014/691/EU tanácsi határozattal (4) összhangban a társulási megállapodást hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazzák. |
| --- | --- |

(3)

A 2014/295/EU tanácsi határozattal (2), a 2014/668/EU tanácsi határozattal (3) és a 2014/691/EU tanácsi határozattal (4) összhangban a társulási megállapodást hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazzák.

| (4) | A részes Felek megállapodtak a társulási menetrend szövegében, amelynek célja a megállapodás végrehajtásának előkészítése és megkönnyítése azáltal, hogy olyan gyakorlati keretet hoz létre, amelynek révén megvalósíthatók a politikai társulás és a gazdasági integráció átfogó célkitűzései. |
| --- | --- |

(4)

A részes Felek megállapodtak a társulási menetrend szövegében, amelynek célja a megállapodás végrehajtásának előkészítése és megkönnyítése azáltal, hogy olyan gyakorlati keretet hoz létre, amelynek révén megvalósíthatók a politikai társulás és a gazdasági integráció átfogó célkitűzései.

| (5) | A társulási menetrend kettős célt szolgál: meghatározza az arra irányuló konkrét lépéseket, hogy a Felek eleget tegyenek a megállapodás szerinti kötelezettségeiknek, valamint a megállapodás átfogó célkitűzéseivel összhangban tágabb keretet biztosít az Unió és Ukrajna közötti kapcsolatok megerősítéséhez, a jelentősebb mértékű gazdasági integráció és a mélyrehatóbb politikai együttműködés érdekében, |
| --- | --- |

(5)

A társulási menetrend kettős célt szolgál: meghatározza az arra irányuló konkrét lépéseket, hogy a Felek eleget tegyenek a megállapodás szerinti kötelezettségeiknek, valamint a megállapodás átfogó célkitűzéseivel összhangban tágabb keretet biztosít az Unió és Ukrajna közötti kapcsolatok megerősítéséhez, a jelentősebb mértékű gazdasági integráció és a mélyrehatóbb politikai együttműködés érdekében,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ AJÁNLÁST:

Egyetlen cikk

A Társulási Tanács ajánlja a Feleknek, hogy hajtsák végre foglalt EU–Ukrajna társulási menetrendet (5), amennyiben e végrehajtás az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás célkitűzéseinek megvalósítására irányul.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 16-án.

a Társulási Tanács részéről

az elnök

A. YATSENYUK

---

(1)  HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

1

(2)  A Tanács 2014/295/EU határozata (2014. március 17.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásnak a Preambulum, az 1. cikk, valamint az I., II. és VII. címek rendelkezései tekintetében az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 161., 2014.5.29., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 2014/668/EU határozata (2014. június 23.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásnak a megállapodás III. címe (a harmadik országoknak a másik fél területén jogszerűen, munkavállalóként foglalkoztatott állampolgáraival kapcsolatos bánásmódra vonatkozó rendelkezések kivételével), valamint IV., V., VI. és VII. címe és a vonatkozó mellékletek és jegyzőkönyvek tekintetében az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 278., 2014.9.20., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 2014/691/EU határozata (2014. szeptember 29.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásnak a megállapodás III. címe (a harmadik országoknak a másik fél területén jogszerűen, munkavállalóként foglalkoztatott állampolgáraival kapcsolatos bánásmódra vonatkozó rendelkezések kivételével), valamint IV., V., VI. és VII. címe és a vonatkozó mellékletek és jegyzőkönyvek tekintetében az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló 2014/668/EU határozat módosításáról (HL L 289., 2014.10.3., 1. o.).

4

(5)  Lásd st 6978/15 sz. dokumentum, a http://register.consilium.europa.eu oldalon.

5

---