# Euroopa Liidu C 422/17.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 422 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide17. detsember 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 422

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide17. detsember 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2015/C 422/01 | Kokkuvõte Euroopa teadusuuringute ühisettevõtete 2014. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite tulemustest | 1 |
| 2015/C 422/02 | Aruanne ühisettevõtte Artemis eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta (ajavahemik 1. jaanuarist kuni 26. juunini 2014) koos ühisettevõtte vastusega | 9 |
| 2015/C 422/03 | Aruanne ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 17 |
| 2015/C 422/04 | Aruanne ühisettevõtte ENIAC eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 26. juunini 2014 koos ühisettevõtte vastusega | 25 |
| 2015/C 422/05 | Aruanne ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõtte eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 33 |
| 2015/C 422/06 | Aruanne Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 51 |
| 2015/C 422/07 | Aruanne Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõtte eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 61 |
| 2015/C 422/08 | Aruanne ühisettevõtte SESAR eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 70 |
| 2015/C 422/09 | Aruanne ühisettevõtte ECSEL eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta (ajavahemik 27. juunist kuni31. detsembrini 2014) koos ühisettevõtte vastusega | 80 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2015/C 422/01

Kokkuvõte Euroopa teadusuuringute ühisettevõtete 2014. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite tulemustest

1

2015/C 422/02

Aruanne ühisettevõtte Artemis eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta (ajavahemik 1. jaanuarist kuni 26. juunini 2014) koos ühisettevõtte vastusega

9

2015/C 422/03

Aruanne ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

17

2015/C 422/04

Aruanne ühisettevõtte ENIAC eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 26. juunini 2014 koos ühisettevõtte vastusega

25

2015/C 422/05

Aruanne ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõtte eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

33

2015/C 422/06

Aruanne Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

51

2015/C 422/07

Aruanne Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõtte eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

61

2015/C 422/08

Aruanne ühisettevõtte SESAR eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

70

2015/C 422/09

Aruanne ühisettevõtte ECSEL eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta (ajavahemik 27. juunist kuni31. detsembrini 2014) koos ühisettevõtte vastusega

80

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 17.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 422/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 422/1

---

Kokkuvõte Euroopa teadusuuringute ühisettevõtete 2014. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite tulemustest

(2015/C 422/01)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| Sissejuhatus | 1-7 | 2 |
| Kontrollikoja arvamusi toetav teave | 8-11 | 3 |
| Audititulemused | 12-24 | 3 |
| Arvamused raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta | 12 | 3 |
| Arvamused raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 13-15 | 3 |
| Asjaolu rõhutamine ELi panuse puhul ITERi projektikuludesse | 16 | 4 |
| Kommentaarid, milles ei seata kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla | 17-22 | 4 |
| Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine | 18 | 4 |
| Sisekontrollimehhanismid | 19-20 | 5 |
| Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus | 21 | 5 |
| Komisjoni teine vahehindamine | 22 | 5 |
| Järeldused | 23-24 | 5 |
| I LISA. | Ühisettevõtete tulud (eelarveprognoosid, kindlaksmääratud nõuded ja laekunud summad) ja ametikohtade loetelud |

Punkt

Lk

Sissejuhatus

1-7

2

Kontrollikoja arvamusi toetav teave

8-11

3

Audititulemused

12-24

3

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

12

3

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

13-15

3

Asjaolu rõhutamine ELi panuse puhul ITERi projektikuludesse

16

4

Kommentaarid, milles ei seata kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla

17-22

4

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

18

4

Sisekontrollimehhanismid

19-20

5

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

21

5

Komisjoni teine vahehindamine

22

5

Järeldused

23-24

5

I LISA.

Ühisettevõtete tulud (eelarveprognoosid, kindlaksmääratud nõuded ja laekunud summad) ja ametikohtade loetelud

6

| II LISA. | Kontrollikoja 2014. aasta kommentaarid |
| --- | --- |

II LISA.

Kontrollikoja 2014. aasta kommentaarid

8

SISSEJUHATUS

| 1. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda järgneva kaheksa Euroopa teadusuuringute ühisettevõtte (1)31. detsembril 2014 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruandeid ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust:






  — | Fusion for Energy – F4E (ITER) – tuumasünteesienergeetika arendamine; |
| --- | --- | --- |

1.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda järgneva kaheksa Euroopa teadusuuringute ühisettevõtte (1)31. detsembril 2014 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruandeid ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust:

—

Fusion for Energy – F4E (ITER) – tuumasünteesienergeetika arendamine;

| — | Clean Sky – keskkonnasäästlik õhutransport; |
| --- | --- |

—

Clean Sky – keskkonnasäästlik õhutransport;

| — | Artemis – manussüsteemid (2); |
| --- | --- |

—

Artemis – manussüsteemid (2);

| — | IMI – innovatiivsete ravimite algatus; |
| --- | --- |

—

IMI – innovatiivsete ravimite algatus;

| — | ENIAC – nanoelektroonika (3); |
| --- | --- |

—

ENIAC – nanoelektroonika (3);

| — | FCH – kütuseelementide ja vesiniku valdkond; |
| --- | --- |

—

FCH – kütuseelementide ja vesiniku valdkond;

| — | SESAR – Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud; |
| --- | --- |

—

SESAR – Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud;

| — | ECSEL – elektroonikakomponendid ja -süsteemid (4). |
| --- | --- |

—

ECSEL – elektroonikakomponendid ja -süsteemid (4).

| 2. | Ühisettevõttel võib peale Euroopa Liidu (mida esindab komisjon) olla ka teisi avalikust ja erasektorist pärit liikmeid, kes annavad oma panuse ühisettevõtte tegevuse rahastamiseks. Ühisettevõtted kasutavad kas kaheosalist mudelit (osalevad Euroopa Komisjon ja valdkonna ettevõtted) või kolmeosalist mudelit (lisaks osalevad ka liikmesriigid) (5). Ühisettevõtetel on tähtis roll teatud valdkondade teadusuuringute poliitika elluviimisel. |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõttel võib peale Euroopa Liidu (mida esindab komisjon) olla ka teisi avalikust ja erasektorist pärit liikmeid, kes annavad oma panuse ühisettevõtte tegevuse rahastamiseks. Ühisettevõtted kasutavad kas kaheosalist mudelit (osalevad Euroopa Komisjon ja valdkonna ettevõtted) või kolmeosalist mudelit (lisaks osalevad ka liikmesriigid) (5). Ühisettevõtetel on tähtis roll teatud valdkondade teadusuuringute poliitika elluviimisel.

| 3. | Nagu varasematel aastatel, auditeeris kontrollikoda tehingute seaduslikkust ja korrektsust. 2014. aasta on aga esimene aasta, kui vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikele 4 ja uue ELi ametite raamfinantsmääruse artikli 107 lõikele 1 kontrollis kahe ühisettevõtte (Fusion for Energy – F4E (ITER) ja SESAR) raamatupidamise aastaaruandeid sõltumatu välisaudiitor (audiitorühing). Kontrollikoda võttis oma arvamuse koostamisel nende raamatupidamise aastaaruannete kohta arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd ning audiitori leidude alusel võetud parandusmeetmeid. Muude ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruandeid kontrollis kontrollikoda ise. |
| --- | --- |

3.

Nagu varasematel aastatel, auditeeris kontrollikoda tehingute seaduslikkust ja korrektsust. 2014. aasta on aga esimene aasta, kui vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikele 4 ja uue ELi ametite raamfinantsmääruse artikli 107 lõikele 1 kontrollis kahe ühisettevõtte (Fusion for Energy – F4E (ITER) ja SESAR) raamatupidamise aastaaruandeid sõltumatu välisaudiitor (audiitorühing). Kontrollikoda võttis oma arvamuse koostamisel nende raamatupidamise aastaaruannete kohta arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd ning audiitori leidude alusel võetud parandusmeetmeid. Muude ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruandeid kontrollis kontrollikoda ise.

| 4. | Käesolevas kokkuvõttes esitatakse ülevaade ühisettevõtete eelarveaasta 2014 kohta tehtud kontrollikoja auditite tulemustest. Kokkuvõtte eesmärk on lihtsustada ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruannete kohta koostatud kontrollikoja iga-aastaste eriaruannete analüüsimist ja omavahelist võrdlemist. Iga-aastastes eriaruannetes esitatakse nii kontrollikoja arvamused ja kommentaarid kui ühisettevõtete vastused. Käesolev kokkuvõte ei ole ei auditiaruanne ega arvamus. |
| --- | --- |

4.

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse ülevaade ühisettevõtete eelarveaasta 2014 kohta tehtud kontrollikoja auditite tulemustest. Kokkuvõtte eesmärk on lihtsustada ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruannete kohta koostatud kontrollikoja iga-aastaste eriaruannete analüüsimist ja omavahelist võrdlemist. Iga-aastastes eriaruannetes esitatakse nii kontrollikoja arvamused ja kommentaarid kui ühisettevõtete vastused. Käesolev kokkuvõte ei ole ei auditiaruanne ega arvamus.

| 5. | Ühisettevõtete 2014. aasta prognoositud eelarvetulud (6) olid ligi 1,9 miljardit eurot (2013. aastal 2,2 miljardit eurot), mis moodustab umbes 1,6 % Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarvest (2013. aastal 1,7 %). Saadud summadest ligi 1,224 miljardit eurot (2013. aastal 686 miljonit eurot) rahastati ELi üldeelarvest ning ligi 204 miljonit eurot (2013. aastal 134 miljonit eurot) saadi tööstuspartneritelt ja ühisettevõtete liikmetelt. Saadud summade suurenemine on peamiselt põhjustatud komisjoni ja ITERi asukohariigi F4E ühisettevõttele tehtud osamaksete suurenemisest. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõtete 2014. aasta prognoositud eelarvetulud (6) olid ligi 1,9 miljardit eurot (2013. aastal 2,2 miljardit eurot), mis moodustab umbes 1,6 % Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarvest (2013. aastal 1,7 %). Saadud summadest ligi 1,224 miljardit eurot (2013. aastal 686 miljonit eurot) rahastati ELi üldeelarvest ning ligi 204 miljonit eurot (2013. aastal 134 miljonit eurot) saadi tööstuspartneritelt ja ühisettevõtete liikmetelt. Saadud summade suurenemine on peamiselt põhjustatud komisjoni ja ITERi asukohariigi F4E ühisettevõttele tehtud osamaksete suurenemisest.

| 6. | Ühisettevõtetes töötab kokku 432 (2013. aastal 414) alalist ja ajutist ametnikku, mis moodustab alla 1 % ELi üldeelarves kindlaks määratud ametnike koguarvust (täpsem teave I lisas). |
| --- | --- |

6.

Ühisettevõtetes töötab kokku 432 (2013. aastal 414) alalist ja ajutist ametnikku, mis moodustab alla 1 % ELi üldeelarves kindlaks määratud ametnike koguarvust (täpsem teave I lisas).

| 7. | Ühisettevõtetest lähtuv finantsrisk on küll küllaltki väike (nad moodustavad vaid väikese osa ELi eelarvest), ent risk Euroopa Liidu mainele samas suur: ettevõtted on ELi teadusuuringute strateegia rakendamise peamine vahend ning nende avaliku ja erasektori partnerluse tõttu on ühisettevõtted nendega koostööd tegevatele tööstusharudele hästi nähtavad. |
| --- | --- |

7.

Ühisettevõtetest lähtuv finantsrisk on küll küllaltki väike (nad moodustavad vaid väikese osa ELi eelarvest), ent risk Euroopa Liidu mainele samas suur: ettevõtted on ELi teadusuuringute strateegia rakendamise peamine vahend ning nende avaliku ja erasektori partnerluse tõttu on ühisettevõtted nendega koostööd tegevatele tööstusharudele hästi nähtavad.

KONTROLLIKOJA ARVAMUSI TOETAV TEAVE

| 8. | Kontrollikoda vaatas läbi audiitorühingute rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega kooskõlas tehtud töö seoses sõltumatute välisaudiitorite auditeeritud kahe ühisettevõttega. Kontrollikoda võttis audiitorühingute tööd arvesse iga-aastastes eriaruannetes raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta esitatud arvamuste koostamisel. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda vaatas läbi audiitorühingute rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega kooskõlas tehtud töö seoses sõltumatute välisaudiitorite auditeeritud kahe ühisettevõttega. Kontrollikoda võttis audiitorühingute tööd arvesse iga-aastastes eriaruannetes raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta esitatud arvamuste koostamisel.

| 9. | Kontrollikojal on audiitorühingute tööle tuginev piisav kindlus oma auditiarvamuste avaldamiseks raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikojal on audiitorühingute tööle tuginev piisav kindlus oma auditiarvamuste avaldamiseks raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta.

| 10. | Raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas on kontrollikoda ainuisikuliselt vastutav, ning auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtete tasandil ja ühisettevõtete järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi ja aasta tegevusaruandeid. 2014. aasta auditi käigus pöörati jätkuvalt erilist tähelepanu järelaudititele. |
| --- | --- |

10.

Raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas on kontrollikoda ainuisikuliselt vastutav, ning auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtete tasandil ja ühisettevõtete järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi ja aasta tegevusaruandeid. 2014. aasta auditi käigus pöörati jätkuvalt erilist tähelepanu järelaudititele.

| 11. | Ülejäänud kuue ühisettevõtte puhul jätkas kontrollikoda raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ja raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse auditite tegemist. |
| --- | --- |

11.

Ülejäänud kuue ühisettevõtte puhul jätkas kontrollikoda raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ja raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse auditite tegemist.

AUDITITULEMUSED

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul kajastavad kõigi ühisettevõtete lõplikud raamatupidamise aastaaruanded kõigis olulistes aspektides õiglaselt nende finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kohaldatavate finantsmääruste sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul kajastavad kõigi ühisettevõtete lõplikud raamatupidamise aastaaruanded kõigis olulistes aspektides õiglaselt nende finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kohaldatavate finantsmääruste sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed viie ühisettevõtte puhul (F4E, Clean Sky, FCH, IMI ja SESAR) kaheksast. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul on 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed viie ühisettevõtte puhul (F4E, Clean Sky, FCH, IMI ja SESAR) kaheksast.

| 14. | Ühisettevõtete Artemis ja ENIAC puhul on projektide väljamaksetaotluste auditeerimine vastavalt kehtivatele halduslepingutele delegeeritud riiklikele rahastamisasutustele. Artemis ja ENIAC said riiklikelt rahastamisasutustelt auditiaruanded, kuid ei hinnanud süstemaatiliselt auditite kvaliteeti. Kontrollikoda hindas kolme riikliku rahastamisasutuse auditistrateegiaid (sh auditiaruandeid). Riiklike rahastamisasutuste kasutatavad auditimetoodikad ei võimalda ühisettevõtete kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära usaldusväärselt arvutada. Sellest tulenevalt järeldas kontrollikoda, et ühisettevõtete Artemis ja ENIAC järelauditite strateegia rakendamise kohta saadaolev teave ei ole piisav, et kontrollikoda saaks teha järeldusi selle keskse kontrollivahendi mõjususe kohta (7), ning seega esitas kontrollikoda märkusega arvamuse (8). |
| --- | --- |

14.

Ühisettevõtete Artemis ja ENIAC puhul on projektide väljamaksetaotluste auditeerimine vastavalt kehtivatele halduslepingutele delegeeritud riiklikele rahastamisasutustele. Artemis ja ENIAC said riiklikelt rahastamisasutustelt auditiaruanded, kuid ei hinnanud süstemaatiliselt auditite kvaliteeti. Kontrollikoda hindas kolme riikliku rahastamisasutuse auditistrateegiaid (sh auditiaruandeid). Riiklike rahastamisasutuste kasutatavad auditimetoodikad ei võimalda ühisettevõtete kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära usaldusväärselt arvutada. Sellest tulenevalt järeldas kontrollikoda, et ühisettevõtete Artemis ja ENIAC järelauditite strateegia rakendamise kohta saadaolev teave ei ole piisav, et kontrollikoda saaks teha järeldusi selle keskse kontrollivahendi mõjususe kohta (7), ning seega esitas kontrollikoda märkusega arvamuse (8).

| 15. | Ühisettevõte ECSEL võttis üle ühisettevõtete Artemis ja ENIAC projektid. Ühisettevõtted Artemis ja ENIAC olid sõlminud riiklike rahastamisasutustega halduskoostöö lepingud, mille kehtivus jätkub ka peale ühisettevõtete Artemis ja ENIAC ühinemist ühisettevõtteks ECSEL (9). Punktis 14 kirjeldatud olukorra tõttu esitas kontrollikoda märkusega arvamuse ka ECSELi kohta seoses ühisettevõtete Artemis ja ENIAC raames alustatud projektidega. |
| --- | --- |

15.

Ühisettevõte ECSEL võttis üle ühisettevõtete Artemis ja ENIAC projektid. Ühisettevõtted Artemis ja ENIAC olid sõlminud riiklike rahastamisasutustega halduskoostöö lepingud, mille kehtivus jätkub ka peale ühisettevõtete Artemis ja ENIAC ühinemist ühisettevõtteks ECSEL (9). Punktis 14 kirjeldatud olukorra tõttu esitas kontrollikoda märkusega arvamuse ka ECSELi kohta seoses ühisettevõtete Artemis ja ENIAC raames alustatud projektidega.

Asjaolu rõhutamine ELi panuse puhul ITERi projektikuludesse

   (10)

| 16. | Ühisettevõtte F4E puhul hindas nõukogu 2010. aastal ITERi ehitusetapi jaoks eraldatud ELi panuse (11) suuruseks 6,6 miljardit eurot. See summa võib märgatavalt suureneda, peamiselt projekti ulatuses tehtud muudatuste ning praeguse ebarealistlikuks peetava ajakava tõttu. Kõige viimase hindamise kohaselt on projekti ehitusetapi lõpetamiseks veel puudu 428 miljonit eurot. Projekti ehitusetapi lõpetamine viibib ühisettevõtte poolt auditi ajal (märts 2015) esitatud hinnangul vähemalt 43 kuud. Nende riskidega seoses töötab ühisettevõte välja süsteemi, mille abil lepingute tasandil kulude kõrvalekaldeid jälgida, kuid ei olnud veel ajakohastanud ühisettevõtte poolt ITERi projekti ehitusele järgnevasse etappi tehtava panuse hindamist. Ühisettevõte rakendab aga hetkel tegevuskava, mille abil tegeletakse projekti arengut takistavate peamiste probleemide kõrvaldamisega. |
| --- | --- |

16.

Ühisettevõtte F4E puhul hindas nõukogu 2010. aastal ITERi ehitusetapi jaoks eraldatud ELi panuse (11) suuruseks 6,6 miljardit eurot. See summa võib märgatavalt suureneda, peamiselt projekti ulatuses tehtud muudatuste ning praeguse ebarealistlikuks peetava ajakava tõttu. Kõige viimase hindamise kohaselt on projekti ehitusetapi lõpetamiseks veel puudu 428 miljonit eurot. Projekti ehitusetapi lõpetamine viibib ühisettevõtte poolt auditi ajal (märts 2015) esitatud hinnangul vähemalt 43 kuud. Nende riskidega seoses töötab ühisettevõte välja süsteemi, mille abil lepingute tasandil kulude kõrvalekaldeid jälgida, kuid ei olnud veel ajakohastanud ühisettevõtte poolt ITERi projekti ehitusele järgnevasse etappi tehtava panuse hindamist. Ühisettevõte rakendab aga hetkel tegevuskava, mille abil tegeletakse projekti arengut takistavate peamiste probleemide kõrvaldamisega.

Kommentaarid, milles ei seata kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla

| 17. | Kontrollikoda esitas 55 kommentaari (2013. aastal 55), mis hõlmasid kõiki ühisettevõtteid ja milles rõhutatakse olulisi küsimusi. Ülevaade esitatud kommentaaridest on toodud II lisas. Järgnevalt esitatakse kokkuvõte kõige sagedamini esitatud kommentaaridest. |
| --- | --- |

17.

Kontrollikoda esitas 55 kommentaari (2013. aastal 55), mis hõlmasid kõiki ühisettevõtteid ja milles rõhutatakse olulisi küsimusi. Ülevaade esitatud kommentaaridest on toodud II lisas. Järgnevalt esitatakse kokkuvõte kõige sagedamini esitatud kommentaaridest.

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 18. | Selle valdkonna kommentaarides keskendutakse kolmele valdkonnale:






  — | eelarve täitmise määr: kulukohustuste assigneeringute eelarve täitmise määr oli 90–100 % (välja arvatud Artemis ja ENIAC, mille puhul see oli 38–43 %, mis vastab kogu aasta assigneeringute rakendusmäärale kuue kuu jooksul) ning maksete assigneeringute eelarve täitmise määr oli 74–100 %. Maksete assigneeringute eelarve täitmise määr oli FCH ja IMI puhul 74 % ja SESARi puhul 80 %. Selle põhjuseks on viivitused projektide rahastamisel; |
| --- | --- | --- |

18.

Selle valdkonna kommentaarides keskendutakse kolmele valdkonnale:

—

eelarve täitmise määr: kulukohustuste assigneeringute eelarve täitmise määr oli 90–100 % (välja arvatud Artemis ja ENIAC, mille puhul see oli 38–43 %, mis vastab kogu aasta assigneeringute rakendusmäärale kuue kuu jooksul) ning maksete assigneeringute eelarve täitmise määr oli 74–100 %. Maksete assigneeringute eelarve täitmise määr oli FCH ja IMI puhul 74 % ja SESARi puhul 80 %. Selle põhjuseks on viivitused projektide rahastamisel;

| — | projektikonkursid ja projektide rakendamine: Artemise puhul moodustas projektikonkursside raames kulukohustustega kaetud lõplik assigneeringute määr ainult 48 % (2013. aasta 31. detsembri seisuga 49 %) ühisettevõtte kogu tegevusaja (kümme aastat alates 2007. aastast) tegevuskulude katteks ettenähtud eelarvest. Ülejäänud ühisettevõtete puhul oli see näitaja 90–100 %; |
| --- | --- |

—

projektikonkursid ja projektide rakendamine: Artemise puhul moodustas projektikonkursside raames kulukohustustega kaetud lõplik assigneeringute määr ainult 48 % (2013. aasta 31. detsembri seisuga 49 %) ühisettevõtte kogu tegevusaja (kümme aastat alates 2007. aastast) tegevuskulude katteks ettenähtud eelarvest. Ülejäänud ühisettevõtete puhul oli see näitaja 90–100 %;

| — | ametid ja asutused peavad igal aastal esitama aruande eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta (12). Ühisettevõtete poolt aruandes esitatud teave ei olnud ühtlustatud ja oli sageli ebatäielik. Komisjon peab koostama aruande olemuse ja sisu kohta suunised. |
| --- | --- |

—

ametid ja asutused peavad igal aastal esitama aruande eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta (12). Ühisettevõtete poolt aruandes esitatud teave ei olnud ühtlustatud ja oli sageli ebatäielik. Komisjon peab koostama aruande olemuse ja sisu kohta suunised.

Sisekontrollimehhanismid

| 19. | Järelauditid on ühisettevõtete keskne kontrollivahend toetusesaajate ja/või partnerite esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse tagamiseks. Kõikidel ühisettevõtetel peale ECSELi (13) on olemas järelauditite strateegia; viis ühisettevõtet neist tellisid järelauditite tegemise sõltumatutelt välisaudiitoritelt. Kolmel juhul (vt punktid 14 ja 15) esitas kontrollikoda märkusega arvamuse ühisettevõtte järelauditite strateegia ebapiisava rakendamise või järelauditite põhjal leitud veamäära tõttu. |
| --- | --- |

19.

Järelauditid on ühisettevõtete keskne kontrollivahend toetusesaajate ja/või partnerite esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse tagamiseks. Kõikidel ühisettevõtetel peale ECSELi (13) on olemas järelauditite strateegia; viis ühisettevõtet neist tellisid järelauditite tegemise sõltumatutelt välisaudiitoritelt. Kolmel juhul (vt punktid 14 ja 15) esitas kontrollikoda märkusega arvamuse ühisettevõtte järelauditite strateegia ebapiisava rakendamise või järelauditite põhjal leitud veamäära tõttu.

| 20. | F4E kohta märgib kontrollikoda, et tehtud on märkimisväärseid edusamme, kuigi auditi toimumise ajal (märts 2015) oli ühisettevõttel endiselt käsil mitu olulist tegevust. Endiselt tuleb parandada konkurentsi hankemenetlustes. Eelkõige on hankemenetlused olulised F4E ühisettevõtte ITER projekti rakendamiseks. Toetuste puhul saadi keskmiselt ainult üks pakkumus menetluse kohta (nagu 2012. ja 2013. aastalgi). |
| --- | --- |

20.

F4E kohta märgib kontrollikoda, et tehtud on märkimisväärseid edusamme, kuigi auditi toimumise ajal (märts 2015) oli ühisettevõttel endiselt käsil mitu olulist tegevust. Endiselt tuleb parandada konkurentsi hankemenetlustes. Eelkõige on hankemenetlused olulised F4E ühisettevõtte ITER projekti rakendamiseks. Toetuste puhul saadi keskmiselt ainult üks pakkumus menetluse kohta (nagu 2012. ja 2013. aastalgi).

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

| 21. | Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus on pandud paika seitsmendas raamprogrammis, milles on kehtestatud teadusuuringute tulemuste kaitset, levitamist ja edastamist hõlmav järelevalve- ja aruandlussüsteem. Ühisettevõtted lisasid liikmete ja teiste toetusesaajatega allkirjastatud toetuslepingutesse intellektuaalomandit ja teadusuuringute levitamist reguleerivad tingimused. Ühisettevõtted kontrollivad nimetatud tingimuste täitmist rahastatavate projektide eri etappides ning 2014. aastal tehti suuri edusamme. Programmi „Horisont 2020”nõuetest kinni pidamiseks ja seitsmenda raamprogrammi teadustöö tulemuste paremaks levitamiseks peaks siiski võimalikult palju parandama ühisettevõtte ja komisjoni vahelist koostööd, pöörates erilist tähelepanu ühisettevõtete andmete edasisele integreerimisele komisjoni süsteemidesse. |
| --- | --- |

21.

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus on pandud paika seitsmendas raamprogrammis, milles on kehtestatud teadusuuringute tulemuste kaitset, levitamist ja edastamist hõlmav järelevalve- ja aruandlussüsteem. Ühisettevõtted lisasid liikmete ja teiste toetusesaajatega allkirjastatud toetuslepingutesse intellektuaalomandit ja teadusuuringute levitamist reguleerivad tingimused. Ühisettevõtted kontrollivad nimetatud tingimuste täitmist rahastatavate projektide eri etappides ning 2014. aastal tehti suuri edusamme. Programmi „Horisont 2020”nõuetest kinni pidamiseks ja seitsmenda raamprogrammi teadustöö tulemuste paremaks levitamiseks peaks siiski võimalikult palju parandama ühisettevõtte ja komisjoni vahelist koostööd, pöörates erilist tähelepanu ühisettevõtete andmete edasisele integreerimisele komisjoni süsteemidesse.

Komisjoni teine vahehindamine

| 22. | Komisjoni teine vahehindamine toimus 2013. aastal ja 2014. aasta alguses. Hinnati kõigi ühisettevõtete (välja arvatud F4E) asjakohasust, tõhusust, mõjusust ja teadusuuringute kvaliteeti. Aruande põhjal vastu võetud tegevuskavad olid rakendamisel kõikides ühisettevõtetes. |
| --- | --- |

22.

Komisjoni teine vahehindamine toimus 2013. aastal ja 2014. aasta alguses. Hinnati kõigi ühisettevõtete (välja arvatud F4E) asjakohasust, tõhusust, mõjusust ja teadusuuringute kvaliteeti. Aruande põhjal vastu võetud tegevuskavad olid rakendamisel kõikides ühisettevõtetes.

JÄRELDUSED

| 23. | Kõigi ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruanded on usaldusväärsed, kuid kolme ühisettevõtte 2014. aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta esitati märkusega arvamus. |
| --- | --- |

23.

Kõigi ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruanded on usaldusväärsed, kuid kolme ühisettevõtte 2014. aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta esitati märkusega arvamus.

| 24. | Menetluste puhul on veel parandamisruumi, eelkõige järelauditite strateegia rakendamisel, ühisettevõtete ja komisjoni vahelise koostöö parandamisel teadusuuringute tulemuste integreerimise osas, ning F4E puhul kulude kontrolli mehhanismide osas. |
| --- | --- |

24.

Menetluste puhul on veel parandamisruumi, eelkõige järelauditite strateegia rakendamisel, ühisettevõtete ja komisjoni vahelise koostöö parandamisel teadusuuringute tulemuste integreerimise osas, ning F4E puhul kulude kontrolli mehhanismide osas.

---

(1)  Kaks ühisettevõtet loodi aastal 2014: BBI (Bio-Based Industries) ja Shift2Rail. Kuna need ühisettevõtted ei saanud 2014. aastal majanduslikku sõltumatust Euroopa Komisjonist, siis kontrollikoda nende raamatupidamise aastaaruandeid ei auditeerinud.

(2)  27. juunil 2014 ühendati ühisettevõtted Artemis ja ENIAC, et luua elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonna ühine tehnoloogiaalgatus (ühisettevõte ECSEL). Ühinemisest tulenevalt hõlmab kontrollikoja audit ühisettevõtte Artemis tegevust finantsperioodil 1. jaanuarist 2014 kuni 26. juunini 2014.

(3)  27. juunil 2014 ühendati ühisettevõtted ENIAC ja Artemis, et luua elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonna ühine tehnoloogiaalgatus (ühisettevõte ECSEL). Ühinemisest tulenevalt hõlmab käesolev aruanne ühisettevõtte ENIAC tegevust finantsperioodil 1. jaanuarist kuni 26. juunini 2014.

(4)  Ühisettevõte ECSEL asendab ühisettevõtted ENIAC ja Artemis, mille ametlik sulgemine toimus 26. juunil 2014, ning on nende õigusjärglane. Ühinemisest tulenevalt hõlmab kontrollikoja audit ühisettevõtte ENIAC tegevust finantsperioodil 27. juunist kuni 31. detsembrini 2014.

(5)  Kaheosalised ühisettevõtted on Clean Sky, IMI, FCH ja SESAR. Kolmeosalised ühisettevõtted on Artemis, ENIAC ja ECSEL. Ühisettevõtte Fusion for Energy-F4E (ITER) liikmeteks on Euratom, mida esindab Euroopa Komisjon, Euratomi liikmesriigid ja teised riigid, kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi alal ning kes on avaldanud soovi liikmeks saada (31. detsembri 2013. aasta seisuga: Šveits).

(6)  Prognoositud eelarvetulu moodustavad kulukohustustega seotud assigneeringud (lõplik eelarve).

(7)  ENIAC ja Artemis algatasid 2014. aastal ühise tegevuskava märkusega arvamuse leevendamiseks, mis hõlmab riiklike rahastamisasutuste külastamist ja nende süsteemide kontrollimist.

(8)  Kontrollikoda esitab märkusega arvamuse juhul, kui audiitoril on piisavalt asjakohast auditi tõendusmaterjali ja ta järeldab, et raamatupidamise aastaaruanne või alustehingud sisaldavad väärkajastamisi või eeskirjadele mittevastavust, mis on küll olulised, ent mitte ulatuslikud. Kontrollikoda esitab märkusega arvamuse ka juhul, kui audiitoril ei ole auditiarvamuse esitamiseks piisavalt asjakohast auditi tõendusmaterjali ning selle võimalik mõju raamatupidamise aastaaruandele või alustehingutele on küll oluline, ent mitte ulatuslik (nagu kirjeldatud punktides 14 ja 15). Ulatuslik mõju on audiitori arvamuse kohaselt selline, mis ei piirdu konkreetsete elementide, raamatupidamisaruannete või kirjetega, või kui piirdub, moodustavad need olulise osa finantsaruannetest.

(9)  Märkusega arvamuse leevendamiseks jätkab ühisettevõte ECSEL ühisettevõtete ENIAC ja Artemis 2014. aastal algatatud ühise tegevuskava rakendamist.

(10)  Asjaolu rõhutava lõigu eesmärk on juhtida lugejate tähelepanu asjaolule, mida ei ole raamatupidamise aastaaruandes küll olulisel määral valesti esitatud, ent mis on aruande mõistmiseks siiski keskse tähtsusega.

(11)  Nõukogu järeldus ITERi projekti seisu kohta, 7. juuli 2010 (viide 11 902/10).

(12)  Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.) artikkel 142, komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artikkel 93, ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 (ELT L 38, 7.2.2014, lk 2) artikkel 39.

(13)  ECSEL ei ole veel oma projektide jaoks auditistrateegiat vastu võtnud.

---

I LISA

Ühisettevõtete tulud (eelarveprognoosid, kindlaksmääratud nõuded ja laekunud summad) ja ametikohtade loetelud

| ÜHISETTEVÕTE | Vastutav peadirektoraat | Poliitikavaldkond | 2014 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prognoositud tulu (1) | Kindlaksmääratud nõuded (2) | Laekunud summad (3) | Ametikohtade loetelu (4)
   (5) | Prognoositud tulu (1) | Kindlaksmääratud nõuded (2) | Laekunud summad (3) | Ametikohtade loetelu (4) |
| 1 | Artemis (kuni 26. juunini 2014) | Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat | Teadusuuringud | 2 2 24  000 | 8 63  193 | 2 0 1 00  000 | (15) | 3 2 6 43  708 | 3 2 6 47  545 | 2 0 1 23  350 | 15 |
| 2 | CLEAN SKY | Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat | Teadusuuringud | 22 9 2 41  764 | 18 9 3 16  793 | 9 8 5 85  400 | 37 | 30 6 0 43  097 | 22 7 0 00  428 | 12 4 6 13  566 | 24 |
| 3 | ENIAC (kuni 26. juunini 2014) | Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat | Teadusuuringud | 2 7 20  633 | 1 0 22  580 | 5 4 1 44  250 | (15) | 17 2 6 96  508 | 17 2 6 08  748 | 3 6 5 29  216 | 15 |
| 4 | FUSION FOR ENERGY | Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat | Teadusuuringud | 1  16 8 8 25  456 | 1  16 8 8 25  456 | 72 0 9 17  805 | 262 | 1  29 7 0 13  166 | 1  29 6 9 52  709 | 24 5 0 02  495 | 262 |
| 5 | KÜTUSEELEMENTIDE JA VESINIKU VALDKOND – FCH | Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat | Teadusuuringud | 11 2 9 19  000 | 10 8 3 84  000 | 6 9 3 79  993 | 26 | 7 4 4 82  039 | 7 3 6 72  484 | 5 6 3 93  265 | 20 |
| 6 | INNOVATIIVSETE RAVIMITE ALGATUS (IMI) | Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat | Teadusuuringud | 22 3 2 94  603 | 20 7 4 33  859 | 16 5 6 27  993 | 37 | 25 5 7 15  919 | 25 4 4 35  104 | 12 5 8 29  159 | 36 |
| 7 | SESAR | Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat | Teadusuuringud | 1 3 1 19  600 | 1 3 0 46  425 | 9 4 7 53  384 | 42 | 8 4 2 22  608 | 6 4 0 66  631 | 7 7 5 35  515 | 42 |
| 8 | ECSEL (alates 27. juunist 2014) | Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat | Teadusuuringud | 15 8 2 45  086 | 15 8 3 18  481 | 4 60  000 | 28 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| | Kokku | | | 1  91 0 5 90  142 | 1  84 7 2 10  787 | 1  22 3 9 67  872 | 432 | 2  22 2 8 17  045 | 2  12 1 3 82  649 | 68 6 0 26  566 | 414 |

ÜHISETTEVÕTE

Vastutav peadirektoraat

Poliitikavaldkond

2014

2013

Prognoositud tulu (1)

Kindlaksmääratud nõuded (2)

Laekunud summad (3)

Ametikohtade loetelu (4)
   (5)

Prognoositud tulu (1)

Kindlaksmääratud nõuded (2)

Laekunud summad (3)

Ametikohtade loetelu (4)

1

Artemis (kuni 26. juunini 2014)

Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat

Teadusuuringud

2 2 24  000

8 63  193

2 0 1 00  000

(15)

3 2 6 43  708

3 2 6 47  545

2 0 1 23  350

15

2

CLEAN SKY

Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

Teadusuuringud

22 9 2 41  764

18 9 3 16  793

9 8 5 85  400

37

30 6 0 43  097

22 7 0 00  428

12 4 6 13  566

24

3

ENIAC (kuni 26. juunini 2014)

Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat

Teadusuuringud

2 7 20  633

1 0 22  580

5 4 1 44  250

(15)

17 2 6 96  508

17 2 6 08  748

3 6 5 29  216

15

4

FUSION FOR ENERGY

Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

Teadusuuringud

1  16 8 8 25  456

1  16 8 8 25  456

72 0 9 17  805

262

1  29 7 0 13  166

1  29 6 9 52  709

24 5 0 02  495

262

5

KÜTUSEELEMENTIDE JA VESINIKU VALDKOND – FCH

Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

Teadusuuringud

11 2 9 19  000

10 8 3 84  000

6 9 3 79  993

26

7 4 4 82  039

7 3 6 72  484

5 6 3 93  265

20

6

INNOVATIIVSETE RAVIMITE ALGATUS (IMI)

Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

Teadusuuringud

22 3 2 94  603

20 7 4 33  859

16 5 6 27  993

37

25 5 7 15  919

25 4 4 35  104

12 5 8 29  159

36

7

SESAR

Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat

Teadusuuringud

1 3 1 19  600

1 3 0 46  425

9 4 7 53  384

42

8 4 2 22  608

6 4 0 66  631

7 7 5 35  515

42

8

ECSEL (alates 27. juunist 2014)

Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat

Teadusuuringud

15 8 2 45  086

15 8 3 18  481

4 60  000

28

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Kokku

1  91 0 5 90  142

1  84 7 2 10  787

1  22 3 9 67  872

432

2  22 2 8 17  045

2  12 1 3 82  649

68 6 0 26  566

414

---

(1)  Prognoositud tulu moodustavad kulukohustuste assigneeringud (lõplik eelarve).

(2)  Kindlaksmääratud nõuded moodustavad heakskiidetud kulukohustused.

(3)  Laekunud summad moodustavad aasta jooksul Euroopa Komisjoni poolt tehtud rahalised sissemaksed.

(4)  Lõplik eelarve.

(5)  ARTEMIS ja ENIAC ühendati ühisettevõtteks ECSEL 27. juunil 2014. Kokku 30 ametikohta muudeti ECSELi 28 ametikohaks. Ametikohtade arv seisuga 31. detsember 2014 on seega 432.

---

II LISA

Kontrollikoja 2014. aasta kommentaarid

| | ÜHISETTEVÕTE | Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine | Ühisettevõtete peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid | Muud küsimused ja varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eelarve täitmine ja mitmeaastane rahastamine | Raamatupidamise aastaaruande esitusviis | Projektikonkursid | Mitmepoolne raamleping | Sisekontrolli ja raamatupidamissüsteemid | Põhitegevusega seotud hanked ja toetused | Järelauditite strateegia rakendamine | Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus | Õigusraamistik | Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus | Intellektuaalomandi õigused ja tootmisharu poliitika | Huvide konflikt | Komisjoni teine vahehindamine | ELi toetus ITERi ehitusetapile | Muu |
| 1 | Artemis | x | | x | | | | x (1) | x | x | | | x | | | |
| 2 | CLEAN SKY | x | | | | x | | | x | x | x | | x | x | | |
| 3 | ENIAC | x | | x | | | | x (1) | | x | | | | | | |
| 4 | FUSION FOR ENERGY | x | x | | | x | x | | | x | | x | x | | x (1) | x |
| 5 | KÜTUSEELEMENTIDE JA VESINIKU VALDKOND – FCH | x | | x | | x | | | x | x | x | | x | x | | |
| 6 | INNOVATIIVSETE RAVIMITE ALGATUS (IMI) | x | | | | x | | | x | x | x | | x | x | | |
| 7 | SESAR | x | | | x | | | | x | x | x | | x | x | | |
| 8 | ECSEL | x | | | | x | | x (1) | x | x | x | | x | | | |
| | Vahesumma | 8 | 1 | 3 | 1 | 5 | 1 | 3 | 6 | 8 | 5 | 1 | 7 | 4 | 1 | 1 |
| | Kokku | 13 | 9 | 33 |

ÜHISETTEVÕTE

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Ühisettevõtete peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

Muud küsimused ja varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

Eelarve täitmine ja mitmeaastane rahastamine

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis

Projektikonkursid

Mitmepoolne raamleping

Sisekontrolli ja raamatupidamissüsteemid

Põhitegevusega seotud hanked ja toetused

Järelauditite strateegia rakendamine

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

Õigusraamistik

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

Intellektuaalomandi õigused ja tootmisharu poliitika

Huvide konflikt

Komisjoni teine vahehindamine

ELi toetus ITERi ehitusetapile

Muu

1

Artemis

x

x

x (1)

x

x

x

2

CLEAN SKY

x

x

x

x

x

x

x

3

ENIAC

x

x

x (1)

x

4

FUSION FOR ENERGY

x

x

x

x

x

x

x

x (1)

x

5

KÜTUSEELEMENTIDE JA VESINIKU VALDKOND – FCH

x

x

x

x

x

x

x

x

6

INNOVATIIVSETE RAVIMITE ALGATUS (IMI)

x

x

x

x

x

x

x

7

SESAR

x

x

x

x

x

x

x

8

ECSEL

x

x

x (1)

x

x

x

x

Vahesumma

8

1

3

1

5

1

3

6

8

5

1

7

4

1

1

Kokku

13

9

33

---

(1)  Kommentaarid on esitatud aruande arvamuse osas.

---

| 17.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 422/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 422/9

---

ARUANNE

ühisettevõtte Artemis eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta (ajavahemik 1. jaanuarist kuni 26. juunini 2014) koos ühisettevõtte vastusega

(2015/C 422/02)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| Sissejuhatus | 1-4 | 10 |
| Kinnitavat avaldust toetav teave | 5 | 10 |
| Kinnitav avaldus | 6-16 | 10 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 11 | 11 |
| Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 12-14 | 12 |
| Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 15 | 12 |
| Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta | 17-18 | 12 |
| Eelarve täitmine | 17 | 12 |
| Projektikonkursid | 18 | 12 |
| Muud küsimused | 19-22 | 13 |
| Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed | 19-22 | 13 |

Punkt

Lk

Sissejuhatus

1-4

10

Kinnitavat avaldust toetav teave

5

10

Kinnitav avaldus

6-16

10

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

11

11

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

12-14

12

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

15

12

Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta

17-18

12

Eelarve täitmine

17

12

Projektikonkursid

18

12

Muud küsimused

19-22

13

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

19-22

13

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte Artemis loodi detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see on tegutsenud iseseisvalt alates 2009. aastast. 27. juunil 2014 ühendati ühisettevõtted Artemis ja ENIAC, (2) et luua elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonna (ECSEL) ühine tehnoloogiaalgatus (3). Ühisettevõte ECSEL alustas tegevust 27. juunil 2014 ning tegevuse kestuseks on 10 aastat. Ühinemisest tulenevalt hõlmab käesolev aruanne ühisettevõtte Artemis tegevust finantsperioodil 1. jaanuarist 2014 kuni 26. juunini 2014. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte Artemis loodi detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see on tegutsenud iseseisvalt alates 2009. aastast. 27. juunil 2014 ühendati ühisettevõtted Artemis ja ENIAC, (2) et luua elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonna (ECSEL) ühine tehnoloogiaalgatus (3). Ühisettevõte ECSEL alustas tegevust 27. juunil 2014 ning tegevuse kestuseks on 10 aastat. Ühinemisest tulenevalt hõlmab käesolev aruanne ühisettevõtte Artemis tegevust finantsperioodil 1. jaanuarist 2014 kuni 26. juunini 2014.

| 2. | Ühisettevõtte peamine eesmärk oli määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja ühiskondlike rakenduste tekkimist (4). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte peamine eesmärk oli määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja ühiskondlike rakenduste tekkimist (4).

| 3. | Ühisettevõtte Artemis asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, teatud ELi liikmesriigid (Belgia, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik) ja Artemis-IA – ühing, mis esindab Euroopas manussüsteemide valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid uurimis- ja arendusorganisatsioone. 2009. aastal said ühisettevõtte liikmeteks ka Tšehhi Vabariik, Küpros, Läti ja Norra, ning 2012. aastal liitus Poola. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte Artemis asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, teatud ELi liikmesriigid (Belgia, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik) ja Artemis-IA – ühing, mis esindab Euroopas manussüsteemide valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid uurimis- ja arendusorganisatsioone. 2009. aastal said ühisettevõtte liikmeteks ka Tšehhi Vabariik, Küpros, Läti ja Norra, ning 2012. aastal liitus Poola.

| 4. | Maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks oli 420 miljonit eurot, mis kaeti teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest (5). Lisaks eraldas Artemis-IA jooksvate kulude katmiseks maksimaalselt 30 miljonit eurot ning liikmesriigid andsid mitterahalist toetust (lihtsustades projektide rakendamist) ja maksid rahalist toetust, mis oli vähemalt 1,8 korda ELi toetusest suurem. Mitterahalist toetust andsid ka projektides osalevad teadusorganisatsioonid. |
| --- | --- |

4.

Maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks oli 420 miljonit eurot, mis kaeti teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest (5). Lisaks eraldas Artemis-IA jooksvate kulude katmiseks maksimaalselt 30 miljonit eurot ning liikmesriigid andsid mitterahalist toetust (lihtsustades projektide rakendamist) ja maksid rahalist toetust, mis oli vähemalt 1,8 korda ELi toetusest suurem. Mitterahalist toetust andsid ka projektides osalevad teadusorganisatsioonid.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 5. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  6. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ühisettevõtte Artemis raamatupidamisaruandeid, mis koosnevad ajavahemiku 1. jaanuarist kuni 26. juunini 2014 finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest (7), ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

6.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ühisettevõtte Artemis raamatupidamisaruandeid, mis koosnevad ajavahemiku 1. jaanuarist kuni 26. juunini 2014 finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest (7), ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 7. | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 110/2014 (8) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (9) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

7.

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 110/2014 (8) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (9) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 8. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 9. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

9.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 10. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul kajastavad ühisettevõtte ajavahemiku 1. jaanuarist kuni 26. juunini 2014 raamatupidamisaruanded kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud perioodil vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul kajastavad ühisettevõtte ajavahemiku 1. jaanuarist kuni 26. juunini 2014 raamatupidamisaruanded kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud perioodil vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 12. | Ühisettevõtte järelauditite strateegia (11) võeti vastu juhatuse 25. novembri 2010. aasta otsusega ja seda muudeti 20. veebruaril 2013. Strateegia on alustehingute seaduslikkuse ning korrektsuse hindamise peamiseks vahendiks (12). 2014. aastal tehti riiklike ametiasutuste väljastatud kulude heakskiitmise kontrollitõenditega seotud makseid kokku summas 5,9 miljonit eurot, mis moodustab 37 % kõigist maksetest. |
| --- | --- |

12.

Ühisettevõtte järelauditite strateegia (11) võeti vastu juhatuse 25. novembri 2010. aasta otsusega ja seda muudeti 20. veebruaril 2013. Strateegia on alustehingute seaduslikkuse ning korrektsuse hindamise peamiseks vahendiks (12). 2014. aastal tehti riiklike ametiasutuste väljastatud kulude heakskiitmise kontrollitõenditega seotud makseid kokku summas 5,9 miljonit eurot, mis moodustab 37 % kõigist maksetest.

| 13. | Kuigi projektikulude väljamaksetaotluste auditeerimine on delegeeritud liikmesriikide riiklikele rahastamisasutustele, ei sisalda nendega sõlmitud halduslepingud järelauditite läbiviimise praktilist korda. |
| --- | --- |

13.

Kuigi projektikulude väljamaksetaotluste auditeerimine on delegeeritud liikmesriikide riiklikele rahastamisasutustele, ei sisalda nendega sõlmitud halduslepingud järelauditite läbiviimise praktilist korda.

| 14. | Ühisettevõte sai riiklikelt rahastamisasutustelt auditiaruanded, mis hõlmasid ligikaudu 46 % lõpetatud projektidega seotud kuludest (seisuga aprill 2015). Ühisettevõte ei hinnanud aga nende auditite kvaliteeti (13). Kontrollikoda hindas kolme riikliku rahastamisasutuse auditistrateegiaid (sh auditiaruandeid), mis näitas, et riiklike rahastamisasutuste kasutatavad auditimetoodikad ei võimalda ühisettevõttel kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära usaldusväärselt arvutada. Seega ei olnud võimalik teha järeldust järelauditite mõjususe kohta ega hinnata, kas see peamine kontrollimehhanism annab alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta piisava kindluse. |
| --- | --- |

14.

Ühisettevõte sai riiklikelt rahastamisasutustelt auditiaruanded, mis hõlmasid ligikaudu 46 % lõpetatud projektidega seotud kuludest (seisuga aprill 2015). Ühisettevõte ei hinnanud aga nende auditite kvaliteeti (13). Kontrollikoda hindas kolme riikliku rahastamisasutuse auditistrateegiaid (sh auditiaruandeid), mis näitas, et riiklike rahastamisasutuste kasutatavad auditimetoodikad ei võimalda ühisettevõttel kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära usaldusväärselt arvutada. Seega ei olnud võimalik teha järeldust järelauditite mõjususe kohta ega hinnata, kas see peamine kontrollimehhanism annab alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta piisava kindluse.

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 15. | Välja arvatud punktides 12–14 (alus märkusega arvamuse esitamiseks) kirjeldatud asjaolude võimalik mõju, on kontrollikoja hinnangul 26. juunil 2014 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

15.

Välja arvatud punktides 12–14 (alus märkusega arvamuse esitamiseks) kirjeldatud asjaolude võimalik mõju, on kontrollikoja hinnangul 26. juunil 2014 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 17. | Ühisettevõtte 2014. aasta algne eelarve sisaldas jooksvate kulude kulukohustuste assigneeringuid summas 2,2 miljonit eurot. Eelarve ei sisaldanud tegevuskulude kulukohustuste assigneeringuid, mis oleksid arvestanud Artemise ja ENIACi 2014. aastasse kavandatud ühendamist ja ECSELi loomist, ega asjaolu, et 2014. aasta projektikonkursi korraldajaks on ECSEL. Halduskulude kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 38 %, kuna eelarve võeti vastu kogu aastaks, ent ühisettevõtete ühinemine toimus juba juunis. |
| --- | --- |

17.

Ühisettevõtte 2014. aasta algne eelarve sisaldas jooksvate kulude kulukohustuste assigneeringuid summas 2,2 miljonit eurot. Eelarve ei sisaldanud tegevuskulude kulukohustuste assigneeringuid, mis oleksid arvestanud Artemise ja ENIACi 2014. aastasse kavandatud ühendamist ja ECSELi loomist, ega asjaolu, et 2014. aasta projektikonkursi korraldajaks on ECSEL. Halduskulude kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 38 %, kuna eelarve võeti vastu kogu aastaks, ent ühisettevõtete ühinemine toimus juba juunis.

Projektikonkursid

| 18. | Ühisettevõtte loomist käsitlev nõukogu määrus näeb tegevuskulude katteks ette maksimaalselt 410 miljonit eurot. Ühinemise ajaks oli projektikonkursside jaoks võetud kulukohustusi summas 198 miljonit eurot ehk 48 % kogu eelarvest. Vastavalt ühisettevõtte Artemis nõukogu poolt vastu võetud asutamismäärusele on Artemis kohustatud kinni pidama nõudest, mille kohaselt liikmesriikide toetus peab olema ELi toetusest 1,8 korda suurem. Liikmesriikide eelarvepiirangute tõttu ei olnud neil võimalik eraldada ülejäänud osa eelarvest (52 %). |
| --- | --- |

18.

Ühisettevõtte loomist käsitlev nõukogu määrus näeb tegevuskulude katteks ette maksimaalselt 410 miljonit eurot. Ühinemise ajaks oli projektikonkursside jaoks võetud kulukohustusi summas 198 miljonit eurot ehk 48 % kogu eelarvest. Vastavalt ühisettevõtte Artemis nõukogu poolt vastu võetud asutamismäärusele on Artemis kohustatud kinni pidama nõudest, mille kohaselt liikmesriikide toetus peab olema ELi toetusest 1,8 korda suurem. Liikmesriikide eelarvepiirangute tõttu ei olnud neil võimalik eraldada ülejäänud osa eelarvest (52 %).

MUUD KÜSIMUSED

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| 19. | Liidu üldeelarve suhtes kohaldatav uus finantsmäärus (14) võeti vastu 25. oktoobril 2012 ja jõustus 1. jaanuaril 2013 (15). Uue finantsmääruse artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmäärus jõustus aga alles 8. veebruaril 2014 (16). Ühisettevõtteks ECSEL ühinemise tõttu ühisettevõtte finantseeskirju ei muudetud. |
| --- | --- |

19.

Liidu üldeelarve suhtes kohaldatav uus finantsmäärus (14) võeti vastu 25. oktoobril 2012 ja jõustus 1. jaanuaril 2013 (15). Uue finantsmääruse artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmäärus jõustus aga alles 8. veebruaril 2014 (16). Ühisettevõtteks ECSEL ühinemise tõttu ühisettevõtte finantseeskirju ei muudetud.

| 20. | Ühisettevõtte Artemis loomist käsitleva nõukogu määruse artikli 6 lõige 2 sätestab, et ühisettevõttel peab olema oma siseauditi talitus. Talitus loodi ühisettevõtete ühinemisel. |
| --- | --- |

20.

Ühisettevõtte Artemis loomist käsitleva nõukogu määruse artikli 6 lõige 2 sätestab, et ühisettevõttel peab olema oma siseauditi talitus. Talitus loodi ühisettevõtete ühinemisel.

| 21. | Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 25. novembril 2010. Ühisettevõttega ECSEL ühinemise tõttu ühisettevõtte finantseeskirju ei muudetud, seetõttu ei sisalda need raammääruse sätteid, mis osutavad komisjoni siseaudiitori pädevusele. |
| --- | --- |

21.

Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 25. novembril 2010. Ühisettevõttega ECSEL ühinemise tõttu ühisettevõtte finantseeskirju ei muudetud, seetõttu ei sisalda need raammääruse sätteid, mis osutavad komisjoni siseaudiitori pädevusele.

| 22. | Auditi tegemise ajal puudus ühisettevõttel terviklik kirjalik menetlus huvide konfliktide käsitlemiseks. |
| --- | --- |

22.

Auditi tegemise ajal puudus ühisettevõttel terviklik kirjalik menetlus huvide konfliktide käsitlemiseks.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 20. oktoobri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 74/2008, mis käsitleb ühisettevõtte Artemis loomist ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides (ELT L 30, 4.2.2008, lk 52).

1

(2)  Ühisettevõte ENIAC asutati nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 72/2008 (ELT L 30, 4.2.2008, lk 21), et määratleda ja rakendada teadusuuringute kava nanoelektroonika põhipädevuste arendamiseks.

2

(3)  Ühisettevõte ECSEL loodi nõukogu 6. mai 2014. aasta määrusega (EL) nr 561/2014 (ELT L 169, 7.6.2014, lk 152).

3

(4)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest ja tegevusest.

4

Lisas

(5)  Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1), koondab enda alla kõik ELi teadusuuringutega seotud algatused ning sellel on tähtis roll majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive alaste eesmärkide saavutamisel. Seitsmes raamprogramm on ka Euroopa teadusruumi üks tugisammastest.

5

(6)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

6

(7)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

7

(8)  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

8

(9)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

9

(10)  Delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 artikkel 47.

10

(11)  Euroopa Komisjoni ja ühisettevõtte vaheline üldine rahastamisleping sätestab: „ühisettevõte ja selle pädev juhatus võtab vastu järelauditite strateegia, mille eesmärk on anda põhjendatud kinnitus alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta” ning „järelauditite strateegia põhineb kõikide toetusesaajate või nende valimi protseduuride ja tehingute valimi kontrollimisel, mis eelkõige kajastab asjakohaselt asjaomaseid riske.”

11

(12)  Määruse (EÜ) nr 74/2008 artikkel 12 sätestab, et „ühisettevõte ARTEMIS tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes asjakohast sise- ja väliskontrolli või tellides selle tegemise” ja et ühisettevõte „teeb ühisettevõtte ARTEMIS avaliku sektori vahendite saajate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid. Kõnealuseid kontrolle ja auditeid teevad ühisettevõte ARTEMIS ise või tema nimel ARTEMISe liikmesriigid. ARTEMISe liikmesriigid võivad oma siseriiklike vahendite saajate seas viia läbi kontrolle ja auditeid, kui nad peavad seda vajalikuks, ning nad teavitavad tulemustest ühisettevõtet ARTEMIS”.

12

(13)  Artemise juhatuse vastu võetud järelauditite strateegia kohaselt peab ühisettevõte vähemalt korra aastas hindama seda, kas Artemise liikmesriikidelt saadud teave annab piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

14

(15)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 966/2012 artikkel 214 koos viidatud eranditega.

15

(16)  Delegeeritud määrus (EL) nr 110/2014.

16

---

LISA

Ühisettevõte Artemis (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.
  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 74/2008, mis käsitleb ühisettevõtte Artemis loomist ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2008) | Eesmärgid







  — | Ühisettevõte Artemis aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi rakendamisele, määratledes ja rakendades olulist osa Artemise strateegilisest teadusuuringute kavast manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks, luues jätkusuutliku avaliku ja erasektori partnerluse ning suurendades ja võimendades era- ja avaliku sektori investeeringuid Euroopa manussüsteemide sektoris. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.

Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 74/2008, mis käsitleb ühisettevõtte Artemis loomist ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides.

Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2008)

Eesmärgid

—

Ühisettevõte Artemis aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi rakendamisele, määratledes ja rakendades olulist osa Artemise strateegilisest teadusuuringute kavast manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks, luues jätkusuutliku avaliku ja erasektori partnerluse ning suurendades ja võimendades era- ja avaliku sektori investeeringuid Euroopa manussüsteemide sektoris.

| — | Ühisettevõte Artemis püüab saavutada raamprogrammi, tööstuse, riiklike uurimis- ja arendusprogrammide ning valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide poolsete ressursside ja rahastamise tõhusa koordineerimise ning koostoime, aidates sel moel kaasa Euroopa majanduskasvu, konkurentsivõime ja säästva arengu tugevdamisele tulevikus. |
| --- | --- |

—

Ühisettevõte Artemis püüab saavutada raamprogrammi, tööstuse, riiklike uurimis- ja arendusprogrammide ning valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide poolsete ressursside ja rahastamise tõhusa koordineerimise ning koostoime, aidates sel moel kaasa Euroopa majanduskasvu, konkurentsivõime ja säästva arengu tugevdamisele tulevikus.

| — | Artemise eesmärk on kõikide uurimisalaseid jõupingutusi ühendavate ja koondavate sidusrühmade, näiteks tööstuse (sh väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted), riigiasutuste, akadeemiliste ringkondade ja uurimiskeskuste vahelise koostöö edendamine. |
| --- | --- |

—

Artemise eesmärk on kõikide uurimisalaseid jõupingutusi ühendavate ja koondavate sidusrühmade, näiteks tööstuse (sh väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted), riigiasutuste, akadeemiliste ringkondade ja uurimiskeskuste vahelise koostöö edendamine.

| — | Ühisettevõte võtab vastu ühiselt kokkulepitud teadusuuringute kava, mis täpselt järgib tehnoloogiaplatvormi Artemis väljatöötatud strateegilise teadusuuringute kava soovitusi. Ühisettevõte määratleb ja vaatab korrapäraselt läbi teadusuuringute prioriteedid manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning võimaldada uute turgude ja ühiskonnale oluliste rakenduste tekkimist. |
| --- | --- |

—

Ühisettevõte võtab vastu ühiselt kokkulepitud teadusuuringute kava, mis täpselt järgib tehnoloogiaplatvormi Artemis väljatöötatud strateegilise teadusuuringute kava soovitusi. Ühisettevõte määratleb ja vaatab korrapäraselt läbi teadusuuringute prioriteedid manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning võimaldada uute turgude ja ühiskonnale oluliste rakenduste tekkimist.

| — | Ühisettevõte toetab teadus- ja arendustegevust iga-aastaste avatud ja konkurentsivõimeliste projektikonkursside kaudu, et leida Euroopa parimad teadusuuringute ideed ja võimalused manussüsteemide valdkonnas. Ühisettevõttele Artemis esitatud taotlused läbivad sõltumatute ekspertide abiga läbiviidava hindamis- ja valikuprotsessi. See protsess tagab, et ühisettevõtte Artemis riikliku rahastamise jaotamisel järgitakse võrdse kohtlemise, kompetentsuse ja konkurentsi põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Ühisettevõte toetab teadus- ja arendustegevust iga-aastaste avatud ja konkurentsivõimeliste projektikonkursside kaudu, et leida Euroopa parimad teadusuuringute ideed ja võimalused manussüsteemide valdkonnas. Ühisettevõttele Artemis esitatud taotlused läbivad sõltumatute ekspertide abiga läbiviidava hindamis- ja valikuprotsessi. See protsess tagab, et ühisettevõtte Artemis riikliku rahastamise jaotamisel järgitakse võrdse kohtlemise, kompetentsuse ja konkurentsi põhimõtet.

Juhtimine

Ühisettevõtte juhtorgan on juhatus. Tegevjuhtimise eest vastutab tegevdirektor. Tööstusharu (mis hõlmab suur- ja väikeettevõtteid, akadeemilisi ringkondi ja uurimisinstituute) esindab Artemise tööstusühendus (Artemis-IA). Artemis-IA nimetab ametisse juhatuse esimehe ning tehnilise töö programmi eest vastutava tööstus- ja teaduskomitee liikmed. Avalikul sektoril (osalevad Artemise liikmesriigid ja Euroopa Komisjon) on juhatuses ja finantsküsimuste eest vastutavas ametiasutuste nõukogus oma esindajad.

2014. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

2 5 54  510 eurot kulukohustusteks.

3 0 3 30  178 eurot makseteks (põhitegevus).

Töötajate arv seisuga 26. juuni 2014

15 ametikohta ametikohtade loetelus (8 ajutist ja 7 lepingulist töötajat), neist täidetud 13 ametikohta, mis jagunesid järgnevalt: põhitegevus – 8, haldusülesanded – 5, mitmesugused ülesanded – 0.

2014. aasta tegevus ja osutatud teenused

Vt ühisettevõtte kõige uuem olemasolev tegevusaruanne (2013. aasta) aadressil: http://www.artemis-ju.eu/reference_documents

Allikas: ühisettevõtte Artemis edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 13. | Ühisettevõte Artemis on sõlminud riiklike rahastamisasutustega kokkulepped nõukogu määruses (EÜ) nr 74/2008 (1) sätestatud piirides, mille kohaselt riiklikud rahastamisasutused määravad kogukulud kindlaks toetuslepingute alusel ja „vastavalt oma riiklikele eeskirjadele, võttes eelkõige arvesse abikõlblikkuskriteeriumeid ning muid vajalikke õiguslikke ja finantsnõudeid”. Määrusega ei anta ühisettevõttele pädevust kehtestada riiklike rahastamisasutuste jaoks eeskirju ning sellega ei anta ühisettevõttele õigust teha riiklikes rahastamisasutustes pistelisi kontrolle ega auditeid. Neid ilmseid puudusi leevendab nõukogu määrus (EL) nr 561/2014 (ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta), mis võimaldab ühisettevõttel anda Euroopa Liidu toetusi ranges vastavuses algatuse Horisont 2020 menetlustega. |
| --- | --- |

13.

Ühisettevõte Artemis on sõlminud riiklike rahastamisasutustega kokkulepped nõukogu määruses (EÜ) nr 74/2008 (1) sätestatud piirides, mille kohaselt riiklikud rahastamisasutused määravad kogukulud kindlaks toetuslepingute alusel ja „vastavalt oma riiklikele eeskirjadele, võttes eelkõige arvesse abikõlblikkuskriteeriumeid ning muid vajalikke õiguslikke ja finantsnõudeid”. Määrusega ei anta ühisettevõttele pädevust kehtestada riiklike rahastamisasutuste jaoks eeskirju ning sellega ei anta ühisettevõttele õigust teha riiklikes rahastamisasutustes pistelisi kontrolle ega auditeid. Neid ilmseid puudusi leevendab nõukogu määrus (EL) nr 561/2014 (ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta), mis võimaldab ühisettevõttel anda Euroopa Liidu toetusi ranges vastavuses algatuse Horisont 2020 menetlustega.

| 14. | Ühisettevõte ECSEL kinnitab riiklike kvaliteeditagamise süsteemide ulatuslike hindamiste põhjal, et need tagavad ühisettevõtte liikmete finantshuvide mõistliku kaitse; samas, nagu märgib kontrollikoda, ei saa riiklike metoodikate järgi arvutada ühisettevõtete Artemis ja ENIAC raames algatatud projektide jaoks kaalutud veamäära ega jääkvigade määra. See tehniline probleem ei anna alust kontrollikoja negatiivseks arvamuseks, kuid takistab tal siiski kinnitamast tehingute seaduslikkust ja korrektsust ilma reservatsiooni tegemata. |
| --- | --- |

14.

Ühisettevõte ECSEL kinnitab riiklike kvaliteeditagamise süsteemide ulatuslike hindamiste põhjal, et need tagavad ühisettevõtte liikmete finantshuvide mõistliku kaitse; samas, nagu märgib kontrollikoda, ei saa riiklike metoodikate järgi arvutada ühisettevõtete Artemis ja ENIAC raames algatatud projektide jaoks kaalutud veamäära ega jääkvigade määra. See tehniline probleem ei anna alust kontrollikoja negatiivseks arvamuseks, kuid takistab tal siiski kinnitamast tehingute seaduslikkust ja korrektsust ilma reservatsiooni tegemata.

| 20. | Kohe pärast ühisettevõtete Artemis ja ENIAC ühinemist ühisettevõtteks ECSEL loodi siseauditi funktsioon (4. juulil 2014) ühisettevõtte ECSEL juhatuse otsusega ning ülesannetega, mis hõlmavad nii ühisettevõtete Artemis ja ENIAC alustatud programme kui ka ühisettevõtet ECSEL ennast. |
| --- | --- |

20.

Kohe pärast ühisettevõtete Artemis ja ENIAC ühinemist ühisettevõtteks ECSEL loodi siseauditi funktsioon (4. juulil 2014) ühisettevõtte ECSEL juhatuse otsusega ning ülesannetega, mis hõlmavad nii ühisettevõtete Artemis ja ENIAC alustatud programme kui ka ühisettevõtet ECSEL ennast.

| 22. | Ühisettevõtte ECSEL juhatus on vastu võtnud huvide konflikti vältimise üksikasjaliku poliitika. |
| --- | --- |

22.

Ühisettevõtte ECSEL juhatus on vastu võtnud huvide konflikti vältimise üksikasjaliku poliitika.

---

(1)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte Artemis.

---

| 17.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 422/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 422/17

---

ARUANNE

ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2015/C 422/03)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| Sissejuhatus | 1-5 | 18 |
| Kinnitavat avaldust toetav teave | 6 | 19 |
| Kinnitav avaldus | 7-14 | 19 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 12 | 20 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 13 | 20 |
| Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta | 15-16 | 20 |
| Eelarve täitmine | 15 | 20 |
| Mitmeaastane rahastamine | 16 | 20 |
| Muud asjaolud | 17-19 | 20 |
| Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid | 17 | 20 |
| Õigusraamistik | 18 | 21 |
| Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus | 19 | 21 |
| Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed | 20-23 | 21 |
| Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus | 20-21 | 21 |
| Huvide konfliktid | 22 | 21 |
| Komisjoni teine vahehindamine | 23 | 21 |

Punkt

Lk

Sissejuhatus

1-5

18

Kinnitavat avaldust toetav teave

6

19

Kinnitav avaldus

7-14

19

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

12

20

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

13

20

Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta

15-16

20

Eelarve täitmine

15

20

Mitmeaastane rahastamine

16

20

Muud asjaolud

17-19

20

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

17

20

Õigusraamistik

18

21

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

19

21

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

20-23

21

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

20-21

21

Huvide konfliktid

22

21

Komisjoni teine vahehindamine

23

21

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte lennunduse valdkonnas ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte Clean Sky”) asutati detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009. 6. mail 2014 (2) võttis nõukogu vastu uue asutamismääruse, millega tunnistati kehtetuks algne määrus ja määrati ühisettevõttele Clean Sky 2 (3) teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (4) raames uued ülesanded ja pikendati ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte lennunduse valdkonnas ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte Clean Sky”) asutati detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009. 6. mail 2014 (2) võttis nõukogu vastu uue asutamismääruse, millega tunnistati kehtetuks algne määrus ja määrati ühisettevõttele Clean Sky 2 (3) teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (4) raames uued ülesanded ja pikendati ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024.

| 2. | Ühisettevõtte Clean Sky 2 eesmärk on aidata kaasa seitsmenda raamprogrammi (5) teadusuuringute valmimisele ja lennundustehnoloogiate keskkonnamõju parandamisele ning tugeva ja ülemaailmselt konkurentsivõimelise Euroopa lennundustööstuse ja tarneahela arendamisele. Ühisettevõtte Clean Sky 2 eesmärgid kuuluvad „Horisont 2020” ühiskonnaprobleemide samba alla ning täpsemalt aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordi valdkonda (6). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte Clean Sky 2 eesmärk on aidata kaasa seitsmenda raamprogrammi (5) teadusuuringute valmimisele ja lennundustehnoloogiate keskkonnamõju parandamisele ning tugeva ja ülemaailmselt konkurentsivõimelise Euroopa lennundustööstuse ja tarneahela arendamisele. Ühisettevõtte Clean Sky 2 eesmärgid kuuluvad „Horisont 2020” ühiskonnaprobleemide samba alla ning täpsemalt aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordi valdkonda (6).

| 3. | Ühisettevõtte koordineeritud teadusuuringutes sisaldub a) kuus püsivat tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse valdkonda ehk integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda, mille abil viiakse ellu seitsmenda raamprogrammi projekte, ja b) üheksa uut tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse valdkonda, mille abil viiakse ellu programmi „Horisont 2020” projekte:






  — | kolm integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda; |
| --- | --- | --- |

3.

Ühisettevõtte koordineeritud teadusuuringutes sisaldub a) kuus püsivat tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse valdkonda ehk integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda, mille abil viiakse ellu seitsmenda raamprogrammi projekte, ja b) üheksa uut tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse valdkonda, mille abil viiakse ellu programmi „Horisont 2020” projekte:

—

kolm integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda;

| — | kolm innovatiivsete õhusõidukite tutvustusplatvormi; |
| --- | --- |

—

kolm innovatiivsete õhusõidukite tutvustusplatvormi;

| — | kolm läbivat valdkonda, sh tehnoloogiahindajad. |
| --- | --- |

—

kolm läbivat valdkonda, sh tehnoloogiahindajad.

| 4. | Uue määruse kohaselt on ühisettevõtte liikmeteks Euroopa Liit, keda esindab komisjon, integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade/innovatiivsete õhusõidukite tutvustusplatvormide/tehnoloogiahindajate juhid ja muud vastasutatud ühisettevõtte liikmed, kes valitakse avatud ja konkurentsipõhiste projektikonkursside põhjal ning kellest saavad tuumikpartnerid. Seitsmenda raamprogrammi raames säilitavad ühisettevõtte Clean Sky toetajaliikmed oma staatuse kuni teadusuuringutealase tegevuse ja vastavalt määrusele (EÜ) nr 71/2008 algatatud tegevuse lõpetamiseni. |
| --- | --- |

4.

Uue määruse kohaselt on ühisettevõtte liikmeteks Euroopa Liit, keda esindab komisjon, integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade/innovatiivsete õhusõidukite tutvustusplatvormide/tehnoloogiahindajate juhid ja muud vastasutatud ühisettevõtte liikmed, kes valitakse avatud ja konkurentsipõhiste projektikonkursside põhjal ning kellest saavad tuumikpartnerid. Seitsmenda raamprogrammi raames säilitavad ühisettevõtte Clean Sky toetajaliikmed oma staatuse kuni teadusuuringutealase tegevuse ja vastavalt määrusele (EÜ) nr 71/2008 algatatud tegevuse lõpetamiseni.

| 5. | Ühisettevõtte Clean Sky jooksvate ja teadusuuringute kulude katteks seitsmenda raamprogrammi raames antav maksimaalne ELi rahaline toetus oli 800 miljonit eurot. Ühisettevõttele Clean Sky 2 programmi „Horisont 2020” raames antav maksimaalne ELi rahaline toetus on 1,755 miljardit eurot. Ühisettevõtte juhid ja tuumikpartnerid peavad programmile ühisettevõtte tegutsemisajal (7) andma minimaalselt 2  193,7 miljoni euro väärtuses eraviisilist toetust, sh toetama täiendavaid tegevusi (8) vähemalt 965,2 miljoni euro eest samal perioodil (9). Halduskulud peaksid jääma alla 78 miljoni euro ja jagunema võrdselt ELi ja ühisettevõtte erasektori partnerite vahel. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõtte Clean Sky jooksvate ja teadusuuringute kulude katteks seitsmenda raamprogrammi raames antav maksimaalne ELi rahaline toetus oli 800 miljonit eurot. Ühisettevõttele Clean Sky 2 programmi „Horisont 2020” raames antav maksimaalne ELi rahaline toetus on 1,755 miljardit eurot. Ühisettevõtte juhid ja tuumikpartnerid peavad programmile ühisettevõtte tegutsemisajal (7) andma minimaalselt 2  193,7 miljoni euro väärtuses eraviisilist toetust, sh toetama täiendavaid tegevusi (8) vähemalt 965,2 miljoni euro eest samal perioodil (9). Halduskulud peaksid jääma alla 78 miljoni euro ja jagunema võrdselt ELi ja ühisettevõtte erasektori partnerite vahel.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ühisettevõtte Clean Sky raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (10) ja eelarve täitmise aruannetest (11)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ühisettevõtte Clean Sky raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (10) ja eelarve täitmise aruannetest (11)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 8. | Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 (12) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (13) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

8.

Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 (12) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (13) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (14) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (14) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

10.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 11. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2014 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2014 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 14. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

14.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 15. | 2014. aasta lõplik eelarve sisaldas 201,6 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 153,6 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 93,9 % (2013. aastal 90,6 %) ning maksete assigneeringute kasutusmäär 90,2 % (2013. aastal 87,7 %). Paranenud kasutusmäärad saavutati tänu toetuste kiiremale menetlemisele. |
| --- | --- |

15.

2014. aasta lõplik eelarve sisaldas 201,6 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 153,6 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 93,9 % (2013. aastal 90,6 %) ning maksete assigneeringute kasutusmäär 90,2 % (2013. aastal 87,7 %). Paranenud kasutusmäärad saavutati tänu toetuste kiiremale menetlemisele.

Mitmeaastane rahastamine

| 16. | Alates 2007. aastast kuni auditi toimumiseni (aprill 2015) moodustas Euroopa Liidu kulukohustustega seotud osalus Clean Sky algsele programmile eraldatud 790 miljoni euro suurusest tegevuseelarvest 703 miljonit eurot ehk 88,9 % (millest oli välja makstud 631 miljonit eurot ehk 79,9 %). Teiste liikmete poolt põhitegevusse tehtud osamaksete summa oli 31. detsembri 2014. aasta seisuga 486 miljonit eurot (15) ehk 82,4 % teiste liikmete põhitegevuse kogueelarvest (590 miljonit eurot). |
| --- | --- |

16.

Alates 2007. aastast kuni auditi toimumiseni (aprill 2015) moodustas Euroopa Liidu kulukohustustega seotud osalus Clean Sky algsele programmile eraldatud 790 miljoni euro suurusest tegevuseelarvest 703 miljonit eurot ehk 88,9 % (millest oli välja makstud 631 miljonit eurot ehk 79,9 %). Teiste liikmete poolt põhitegevusse tehtud osamaksete summa oli 31. detsembri 2014. aasta seisuga 486 miljonit eurot (15) ehk 82,4 % teiste liikmete põhitegevuse kogueelarvest (590 miljonit eurot).

MUUD ASJAOLUD

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

| 17. | Maksetähtaegu alati ei järgita, mistõttu tuleb trahve maksta (2014. aastal 41  000 eurot). |
| --- | --- |

17.

Maksetähtaegu alati ei järgita, mistõttu tuleb trahve maksta (2014. aastal 41  000 eurot).

Õigusraamistik

| 18. | Ühisettevõtte Clean Sky 2 finantseeskirjad võeti vastu 3. juulil 2014; need põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmäärusel (16) ning võtavad arvesse nõudmisi, mis tulenevad nõukogu määrusest (EL) nr 558/2014 ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamise kohta. |
| --- | --- |

18.

Ühisettevõtte Clean Sky 2 finantseeskirjad võeti vastu 3. juulil 2014; need põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmäärusel (16) ning võtavad arvesse nõudmisi, mis tulenevad nõukogu määrusest (EL) nr 558/2014 ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamise kohta.

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 19. | 2014. aastal viis komisjoni siseauditi talitus lõpule toetuste haldamise finantsaspektide auditi. Komisjoni siseauditi talitus esitas kaks väga olulist soovitust liikmete ja partnerite finantsaruannete heakskiitmisega seotud eelvalideerimise suuniste ja kontrollnimekirjade kohta ning partnerite projektitulemuste heakskiitmise menetluse kohta. Mõlema soovituse puhul on kokkulepitud tegevused ellu viidud. |
| --- | --- |

19.

2014. aastal viis komisjoni siseauditi talitus lõpule toetuste haldamise finantsaspektide auditi. Komisjoni siseauditi talitus esitas kaks väga olulist soovitust liikmete ja partnerite finantsaruannete heakskiitmisega seotud eelvalideerimise suuniste ja kontrollnimekirjade kohta ning partnerite projektitulemuste heakskiitmise menetluse kohta. Mõlema soovituse puhul on kokkulepitud tegevused ellu viidud.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

| 20. | Clean Sky kasutab teadusuuringute tulemuste alases järelevalves ja aruandluses (17) Euroopa Komisjoni vahendeid ja oma vahendeid teadusuuringute tulemuste integreerimiseks komisjoni aruandlussüsteemiga. Seitsmendat teadusuuringute raamprogrammi puudutav komisjoni viimane järelevalvearuanne (avaldati märtsis 2015 (18)) sisaldab esmakordselt kvantitatiivset teavet ühisettevõtte Clean Sky tegevuse kohta (19). Kvalitatiivset teavet sisaldavad andmed Clean Sky teadusuuringutealase tegevuse kohta on toodud ühisettevõtte veebilehel, tegevusaruandes, liikmetega sõlmitud toetuslepingutes, aastaaruannete kokkuvõtetes ja muudes väljaannetes. |
| --- | --- |

20.

Clean Sky kasutab teadusuuringute tulemuste alases järelevalves ja aruandluses (17) Euroopa Komisjoni vahendeid ja oma vahendeid teadusuuringute tulemuste integreerimiseks komisjoni aruandlussüsteemiga. Seitsmendat teadusuuringute raamprogrammi puudutav komisjoni viimane järelevalvearuanne (avaldati märtsis 2015 (18)) sisaldab esmakordselt kvantitatiivset teavet ühisettevõtte Clean Sky tegevuse kohta (19). Kvalitatiivset teavet sisaldavad andmed Clean Sky teadusuuringutealase tegevuse kohta on toodud ühisettevõtte veebilehel, tegevusaruandes, liikmetega sõlmitud toetuslepingutes, aastaaruannete kokkuvõtetes ja muudes väljaannetes.

| 21. | Programmi „Horisont 2020” õigusraamistikus nõutakse konkreetseid järelevalve- ja teadustöö tulemusi, mis põhinevad kvantitatiivsetel ja (võimaluse korral) kvalitatiivsetel tulemustel ning mille edenemist tuleb võrrelda tulemusnäitajate alusel (20). Programmi „Horisont 2020” nõuetest kinni pidamiseks ja seitsmenda raamprogrammi teadustöö tulemuste paremaks levitamiseks (eriti seepärast, et projektid on jõudmas lõpule) peaks parandama ühisettevõtte ja komisjoni vahelist koostööd (21). |
| --- | --- |

21.

Programmi „Horisont 2020” õigusraamistikus nõutakse konkreetseid järelevalve- ja teadustöö tulemusi, mis põhinevad kvantitatiivsetel ja (võimaluse korral) kvalitatiivsetel tulemustel ning mille edenemist tuleb võrrelda tulemusnäitajate alusel (20). Programmi „Horisont 2020” nõuetest kinni pidamiseks ja seitsmenda raamprogrammi teadustöö tulemuste paremaks levitamiseks (eriti seepärast, et projektid on jõudmas lõpule) peaks parandama ühisettevõtte ja komisjoni vahelist koostööd (21).

Huvide konfliktid

| 22. | Komisjon koostab parajasti ühisettevõtete ühtset vormi. Seniks kasutatakse Clean Sky oma menetlust. |
| --- | --- |

22.

Komisjon koostab parajasti ühisettevõtete ühtset vormi. Seniks kasutatakse Clean Sky oma menetlust.

Komisjoni teine vahehindamine

| 23. | Komisjoni teise vahehindamise (22) tulemusel arutas juhatus 20. märtsil 2014 soovituste elluviimise tegevuskava. Enamik soovitustest on seotud Clean Sky 2 programmiga ning elluviimisel. |
| --- | --- |

23.

Komisjoni teise vahehindamise (22) tulemusel arutas juhatus 20. märtsil 2014 soovituste elluviimise tegevuskava. Enamik soovitustest on seotud Clean Sky 2 programmiga ning elluviimisel.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 6. oktoobri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 71/2008, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky (ELT L 30, 4.2.2008, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 558/2014 ühisettevõtte Clean Sky 2 asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 77).

2

(3)  Käesolevas aruandes kasutatakse nime „ühisettevõte Clean Sky”, v.a juhtudel, kui kahte programmi on vaja eristada.

3

(4)  Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” on perioodi 2014–2020 teadusuuringute ja innovatsiooni programm ja see koondab kõik ELi olemasolevad teadusuuringutele ja innovatsioonile eraldatud vahendid. Programm võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

4

(5)  Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1), koondab enda alla kõik ELi teadusuuringutega seotud algatused ning sellel on tähtis roll majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide saavutamisel.

5

(6)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja ressurssidest.

6

Lisas

(7)  Määruse (EL) nr 558/2014 artikli 4 lõige 1.

7

(8)  Juhtide ja tuumikpartnerite poolt väljaspool ühisettevõtte Clean Sky 2 tööprogrammi kantavad ja ühise tehnoloogialgatuse Clean Sky eesmärkide saavutamisele kaasa aitavad kulud.

8

(9)  Määruse (EL) nr 558/2014 I lisa artikli 15 lõikes 3 sätestatakse, et „ühisettevõtte Clean Sky 2 tegevuskulud kaetakse järgmistest allikatest: a) liidu rahaline osalus; b) juhtide ja tuumikpartnerite ning nendega seotud üksuste mitterahaline osalus, mis koosneb nende poolt kaudsete meetmete rakendamisel tehtud kulutustest, millest arvestatakse maha ühisettevõtte Clean Sky 2 poolne osalus ja muu liidu osalus nendes kuludes”.

9

(10)  Need sisaldavad bilanssi ja kasumiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

10

(11)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

11

(12)  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

12

(13)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

13

(14)  Delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 artikkel 47.

14

(15)  Teiste liikmete osamaksete kogusumma on 498 miljonit eurot ja see sisaldab liikmete osamakseid, mis on juba heaks kiidetud (448 miljonit eurot), ja saadud, kuid veel heaks kiitmata osamakseid (38 miljonit eurot), ning makseid jooksvate kulude katteks (12 miljonit eurot).

15

(16)  Delegeeritud määrus (EL) nr 110/2014.

16

(17)  Kontrollikoja 2013. aasta aruande punkt 27 (ELT C 452, 16.12.2014, lk 17).

17

(18)  http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7_monitoring_reports/7th_fp7_monitoring_report.pdf#view=fit&pagemode=none

18

(19)  Euroopa Komisjoni järelevalvearuandes esitatakse see teave koondarvudes koos teiste ühiste tehnoloogiaalgatuste andmetega.

19

(20)  Määruse (EL) nr 1291/2013 (millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020”) artikkel 31 ning nõukogu 3. detsembri 2013. aasta otsuse 2013/743/EL (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965) (millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogramm) II lisa (tulemusnäitajad).

20

(21)  Vt komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule – eduaruanne ühiste tehnoloogiaalgatuste raames asutatud ühisettevõtete tegevuse kohta (COM(2013) 935).

21

(22)  Kontrollikoja 2013. aasta aruande punkt 30 (ELT C 452, 16.12.2014, lk 17).

22

---

LISA

Ühisettevõte Clean Sky 2 (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104). „Horisont 2020” eesmärk on saavutada teadusuuringute ja arendustegevuse suurem mõju, ühendades raamprogrammi „Horisont 2020” ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerluses peamistes teadusuuringute ja arendustegevuse valdkondades, millega saab kaasa aidata liidu laiemate konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele, erainvesteeringute suurendamisele ja ühiskonnaprobleemide lahendamisele.
  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 558/2014, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky 2 (ELT L 169, 7.6.2014, lk 77). |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad


  (Nõukogu määrus (EL) nr 558/2014) | Eesmärgid

  Ühisettevõtte Clean Sky 2 eesmärgid on järgmised:






  a) | aidata kaasa määruse (EÜ) nr 71/2008 raames algatatud teadusuuringute lõpuleviimisele ning määruse (EL) nr 1291/2013 rakendamisele ning eelkõige aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordivaldkonna ülesannete täitmisele otsuse 2013/743/EL III osas „Ühiskonnaprobleemid”; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104). „Horisont 2020” eesmärk on saavutada teadusuuringute ja arendustegevuse suurem mõju, ühendades raamprogrammi „Horisont 2020” ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerluses peamistes teadusuuringute ja arendustegevuse valdkondades, millega saab kaasa aidata liidu laiemate konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele, erainvesteeringute suurendamisele ja ühiskonnaprobleemide lahendamisele.

Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 558/2014, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky 2 (ELT L 169, 7.6.2014, lk 77).

Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad

(Nõukogu määrus (EL) nr 558/2014)

Eesmärgid

Ühisettevõtte Clean Sky 2 eesmärgid on järgmised:

a)

aidata kaasa määruse (EÜ) nr 71/2008 raames algatatud teadusuuringute lõpuleviimisele ning määruse (EL) nr 1291/2013 rakendamisele ning eelkõige aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordivaldkonna ülesannete täitmisele otsuse 2013/743/EL III osas „Ühiskonnaprobleemid”;

| b) | aidata kaasa lennundustehnoloogiate, sealhulgas väikelennundusega seotud lennundustehnoloogiate keskkonnamõju parandamisele ning tugeva ja ülemaailmselt konkurentsivõimelise Euroopa lennundustööstuse ja tarneahela arendamisele. Selle saavutamiseks tuleks kiirendada puhtamate lennutranspordi tehnoloogiate arendamist ja võimalikult varajast kasutuselevõttu ning eeskätt integreerida, tutvustada ja valideerida tehnoloogiat, mis suudab järgmist:






  i) | suurendada õhusõidukite kütusetõhusust, vähendades seeläbi CO2-heidet 20–30 % võrreldes 2014. aastast kasutusele võetavate nn tehnoloogia viimase sõna õhusõidukitega; |
| --- | --- | --- |

b)

aidata kaasa lennundustehnoloogiate, sealhulgas väikelennundusega seotud lennundustehnoloogiate keskkonnamõju parandamisele ning tugeva ja ülemaailmselt konkurentsivõimelise Euroopa lennundustööstuse ja tarneahela arendamisele. Selle saavutamiseks tuleks kiirendada puhtamate lennutranspordi tehnoloogiate arendamist ja võimalikult varajast kasutuselevõttu ning eeskätt integreerida, tutvustada ja valideerida tehnoloogiat, mis suudab järgmist:

i)

suurendada õhusõidukite kütusetõhusust, vähendades seeläbi CO2-heidet 20–30 % võrreldes 2014. aastast kasutusele võetavate nn tehnoloogia viimase sõna õhusõidukitega;

| ii) | vähendada NOx-heidet 20–30 % võrreldes 2014. aastast kasutusele võetavate nn tehnoloogia viimase sõna õhusõidukitega. |
| --- | --- |

ii)

vähendada NOx-heidet 20–30 % võrreldes 2014. aastast kasutusele võetavate nn tehnoloogia viimase sõna õhusõidukitega.

Juhtimine

Ühisettevõtte juhtorgan on juhatus, kuhu kuuluvad:

| a) | liidu nimel üks komisjoni esindaja; |
| --- | --- |

a)

liidu nimel üks komisjoni esindaja;

| b) | üks esindaja iga juhi kohta; |
| --- | --- |

b)

üks esindaja iga juhi kohta;

| c) | üks tuumikpartnerite esindaja ITD kohta; |
| --- | --- |

c)

üks tuumikpartnerite esindaja ITD kohta;

| d) | üks toetajaliikmete esindaja ITD kohta; |
| --- | --- |

d)

üks toetajaliikmete esindaja ITD kohta;

| e) | üks tuumikpartnerite esindaja IADP kohta. |
| --- | --- |

e)

üks tuumikpartnerite esindaja IADP kohta.

Juhatuse pädevusvaldkonnad/ülesanded on sätestatud põhikirja artiklis 8 (ühisettevõtte määruse I lisa).

Liidul on 50 % hääleõigustest. Liidu hääleõigus on jagamatu. Kõigil teistel esindajatel on võrdne hulk hääli.

Tegevjuhtimise eest vastutab tegevdirektor, kes on ka ühisettevõtte ametiasutus ning kelle pädevusvaldkonnad/ülesanded on sätestatud põhikirja artiklis 10.

Tööstusharu otsesteks esindajateks on juhatus ja muud ühisettevõtte organid (ITD ja IADP juhtkomiteed), kelle pädevusvaldkonnad/ülesanded on sätestatud põhikirja artiklis 11. Riikide esindajate rühm ja teaduskomitee on samuti ühisettevõtte organid, kuid neil on vaid nõuandev roll.

2014. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

22 9 2 41  764 eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

37 ametikohta ametikohtade loetelus (31 ajutist ja 6 lepingulist töötajat), neist täidetud 31 ametikohta, mis jagunesid järgmiselt: põhitegevus – 24; mitmesugused ülesanded – 6.

2014. aasta tegevus ja osutatud teenused

Vt ühisettevõtte Clean Sky 2 2014. aasta tegevusaruanne aadressil www.cleansky.eu

Allikas: ühisettevõtte Clean Sky 2 edastatud teave

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 17. | Selleks et vältida maksete hilist töötlemist eelkõige partnerite toetuslepingute valdkonnas, kus on tekkinud enim probleeme, võttis ühisettevõte järgmised meetmed:






  — | efektiivsem töövoog partnerite finantsaruannete kinnitamisel ja tihedam koostöö tegevus- ja finantsüksuse vahel; |
| --- | --- | --- |

17.

Selleks et vältida maksete hilist töötlemist eelkõige partnerite toetuslepingute valdkonnas, kus on tekkinud enim probleeme, võttis ühisettevõte järgmised meetmed:

—

efektiivsem töövoog partnerite finantsaruannete kinnitamisel ja tihedam koostöö tegevus- ja finantsüksuse vahel;

| — | Euroopa Komisjoni ühise esitamise menetluse rakendamine (tehnilised ja finantsaruanded); |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni ühise esitamise menetluse rakendamine (tehnilised ja finantsaruanded);

| — | olemasolevate toetuslepingute maksetähtaegade korraline igakuine jälgimine. |
| --- | --- |

—

olemasolevate toetuslepingute maksetähtaegade korraline igakuine jälgimine.

| 21. | Seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi (FP7) tulemuste levitamise edasiseks parandamiseks ja asjakohaseks aruandluseks programmi „Horisont 2020” tulemusnäitajate alusel koostas ühisettevõte järgmise tegevusplaani:






  A) | uuringutulemuste hoidla loomine Clean Sky veebilehel; |
| --- | --- | --- |

21.

Seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi (FP7) tulemuste levitamise edasiseks parandamiseks ja asjakohaseks aruandluseks programmi „Horisont 2020” tulemusnäitajate alusel koostas ühisettevõte järgmise tegevusplaani:

A)

uuringutulemuste hoidla loomine Clean Sky veebilehel;

| B) | aruandluse ühtlustamine iga-aastases tegevusaruandes (2015) seoses tulemuste levitamisega koos Euroopa Komisjoniga ja programmi „Horisont 2020” ühtsete põhitulemusnäitajate kasutamisega; |
| --- | --- |

B)

aruandluse ühtlustamine iga-aastases tegevusaruandes (2015) seoses tulemuste levitamisega koos Euroopa Komisjoniga ja programmi „Horisont 2020” ühtsete põhitulemusnäitajate kasutamisega;

| C) | aruandluse/levitamise mooduli väljatöötamine kohaliku süsteemi toetuste haldamise vahendis. |
| --- | --- |

C)

aruandluse/levitamise mooduli väljatöötamine kohaliku süsteemi toetuste haldamise vahendis.

---

| 17.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 422/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 422/25

---

ARUANNE

ühisettevõtte ENIAC eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 26. juunini 2014 koos ühisettevõtte vastusega

(2015/C 422/04)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| Sissejuhatus | 1-4 | 26 |
| Kinnitavat avaldust toetav teave | 5 | 26 |
| Kinnitav avaldus | 6-16 | 26 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 11 | 27 |
| Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 12-14 | 28 |
| Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 15 | 28 |
| Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta | 17-18 | 28 |
| Eelarve täitmine | 17 | 28 |
| Projektikonkursid | 18 | 28 |
| Muud asjaolud | 19 | 29 |
| Õigusraamistik | 19 | 29 |

Punkt

Lk

Sissejuhatus

1-4

26

Kinnitavat avaldust toetav teave

5

26

Kinnitav avaldus

6-16

26

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

11

27

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

12-14

28

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

15

28

Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta

17-18

28

Eelarve täitmine

17

28

Projektikonkursid

18

28

Muud asjaolud

19

29

Õigusraamistik

19

29

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte ENIAC”) asutati detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks ning on tegutsenud iseseisvalt alates aastast 2010. 27. juunil 2014 ühendati ühisettevõtted ENIAC ja Artemis, (2) et luua elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonna (ECSEL) ühine tehnoloogiaalgatus (3). Ühisettevõte ECSEL alustas tegevust 27. juunil 2014 ning tegevuse kestuseks on kümme aastat. Ühinemisest tulenevalt hõlmab käesolev aruanne ühisettevõtte ENIAC tegevust finantsperioodil 1. jaanuarist kuni 26. juunini 2014. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte ENIAC”) asutati detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks ning on tegutsenud iseseisvalt alates aastast 2010. 27. juunil 2014 ühendati ühisettevõtted ENIAC ja Artemis, (2) et luua elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonna (ECSEL) ühine tehnoloogiaalgatus (3). Ühisettevõte ECSEL alustas tegevust 27. juunil 2014 ning tegevuse kestuseks on kümme aastat. Ühinemisest tulenevalt hõlmab käesolev aruanne ühisettevõtte ENIAC tegevust finantsperioodil 1. jaanuarist kuni 26. juunini 2014.

| 2. | Ühisettevõtte peamine eesmärk oli määratleda ja rakendada teadusuuringute kava nanoelektroonika põhipädevuste arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist (4). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte peamine eesmärk oli määratleda ja rakendada teadusuuringute kava nanoelektroonika põhipädevuste arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist (4).

| 3. | Ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmed olid Euroopa Liit, keda esindab komisjon, teatud liikmesriigid (Belgia, Saksamaa, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Poola, Portugal, Rootsi, ja Ühendkuningriik) ning Aeneas (ühing, mis esindab Euroopas nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid teadus- ja arendusorganisatsioone). Ühisettevõtte ENIAC liikmeks võisid saada ka teised liikmesriigid ja assotsieerunud riigid ning kõik teised riigid või juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ENIAC eesmärkide täitmist oluliselt rahaliselt toetama. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmed olid Euroopa Liit, keda esindab komisjon, teatud liikmesriigid (Belgia, Saksamaa, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Poola, Portugal, Rootsi, ja Ühendkuningriik) ning Aeneas (ühing, mis esindab Euroopas nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid teadus- ja arendusorganisatsioone). Ühisettevõtte ENIAC liikmeks võisid saada ka teised liikmesriigid ja assotsieerunud riigid ning kõik teised riigid või juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ENIAC eesmärkide täitmist oluliselt rahaliselt toetama.

| 4. | Maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele ENIAC jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks oli 450 miljonit eurot, mis kaeti teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest (5). Aenease maksimaalne toetus ühisettevõtte jooksvate kulude katmiseks oli 30 miljonit eurot. Ühisettevõtte ENIAC liikmesriigid andsid jooksvate kulude katmiseks mitterahalist toetust (toetades projektide rakendamist) ning maksid rahalist toetust, mis oli vähemalt 1,8 korda ELi toetusest suurem. Projektides osalevad teadusasutused pidid samuti eraldama mitterahalist toetust komisjoni ja liikmesriikide rahalise toetusega vähemalt samas väärtuses. |
| --- | --- |

4.

Maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele ENIAC jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks oli 450 miljonit eurot, mis kaeti teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest (5). Aenease maksimaalne toetus ühisettevõtte jooksvate kulude katmiseks oli 30 miljonit eurot. Ühisettevõtte ENIAC liikmesriigid andsid jooksvate kulude katmiseks mitterahalist toetust (toetades projektide rakendamist) ning maksid rahalist toetust, mis oli vähemalt 1,8 korda ELi toetusest suurem. Projektides osalevad teadusasutused pidid samuti eraldama mitterahalist toetust komisjoni ja liikmesriikide rahalise toetusega vähemalt samas väärtuses.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 5. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  6. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ühisettevõtte ENIAC raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb ajavahemiku 1. jaanuarist kuni 26. juunini 2014 finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest; (7) ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

6.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ühisettevõtte ENIAC raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb ajavahemiku 1. jaanuarist kuni 26. juunini 2014 finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest; (7) ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 7. | Vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 110/2014 (8) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (9) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

7.

Vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 110/2014 (8) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (9) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 8. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning Intosai kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning Intosai kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 9. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

9.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 10. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul kajastavad ühisettevõtte ajavahemiku 1. jaanuarist kuni 26. juunini 2014 raamatupidamisaruanded kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 26. juuni 2014. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud perioodil vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul kajastavad ühisettevõtte ajavahemiku 1. jaanuarist kuni 26. juunini 2014 raamatupidamisaruanded kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 26. juuni 2014. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud perioodil vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 12. | Ühisettevõtte järelauditite strateegia (11), mis võeti vastu juhatuse 18. novembri 2010. aasta otsusega, on alustehingute seaduslikkuse ning korrektsuse hindamise peamine kontrollivahend (12). 2014. aastal tehti riiklike ametiasutuste väljastatud kulude heakskiitmise kontrollitõenditega seotud makseid kokku summas 14,2 miljonit eurot, mis moodustab 79 % kõigist maksetest. |
| --- | --- |

12.

Ühisettevõtte järelauditite strateegia (11), mis võeti vastu juhatuse 18. novembri 2010. aasta otsusega, on alustehingute seaduslikkuse ning korrektsuse hindamise peamine kontrollivahend (12). 2014. aastal tehti riiklike ametiasutuste väljastatud kulude heakskiitmise kontrollitõenditega seotud makseid kokku summas 14,2 miljonit eurot, mis moodustab 79 % kõigist maksetest.

| 13. | Kuigi projektikulude väljamaksetaotluste auditeerimine on delegeeritud liikmesriikide riiklikele rahastamisasutustele, ei sisalda nendega sõlmitud halduslepingud järelauditite läbiviimise praktilist korda. |
| --- | --- |

13.

Kuigi projektikulude väljamaksetaotluste auditeerimine on delegeeritud liikmesriikide riiklikele rahastamisasutustele, ei sisalda nendega sõlmitud halduslepingud järelauditite läbiviimise praktilist korda.

| 14. | Ühisettevõte ENIAC sai riiklikelt rahastamisasutustelt auditiaruanded, mis hõlmasid ligikaudu 76 % lõpetatud projektidega seotud kuludest (seisuga aprill 2015). Ühisettevõte ei hinnanud aga nende auditite kvaliteeti (13). Kontrollikoda hindas kolme riikliku rahastamisasutuse auditistrateegiaid (sh auditiaruandeid), mis näitas, et riiklike rahastamisasutuste kasutatavad auditimetoodikad ei võimalda ühisettevõttel kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära usaldusväärselt arvutada. Seega ei olnud võimalik teha järeldust järelauditite mõjususe kohta ega hinnata, kas see peamine kontrollimehhanism annab piisava kindluse alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

14.

Ühisettevõte ENIAC sai riiklikelt rahastamisasutustelt auditiaruanded, mis hõlmasid ligikaudu 76 % lõpetatud projektidega seotud kuludest (seisuga aprill 2015). Ühisettevõte ei hinnanud aga nende auditite kvaliteeti (13). Kontrollikoda hindas kolme riikliku rahastamisasutuse auditistrateegiaid (sh auditiaruandeid), mis näitas, et riiklike rahastamisasutuste kasutatavad auditimetoodikad ei võimalda ühisettevõttel kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära usaldusväärselt arvutada. Seega ei olnud võimalik teha järeldust järelauditite mõjususe kohta ega hinnata, kas see peamine kontrollimehhanism annab piisava kindluse alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 15. | Välja arvatud punktides 12–14 (alus märkusega arvamuse esitamiseks) kirjeldatud asjaolude võimalik mõju, on kontrollikoja hinnangul 26. juunil 2014 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

15.

Välja arvatud punktides 12–14 (alus märkusega arvamuse esitamiseks) kirjeldatud asjaolude võimalik mõju, on kontrollikoja hinnangul 26. juunil 2014 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 16. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 17. | Ühisettevõtte 2014. aasta algne eelarve sisaldas vaid jooksvate kulude kulukohustuste assigneeringuid summas 2,3 miljonit eurot. Eelarve ei sisaldanud tegevuskulude kulukohustuste assigneeringuid, mis oleksid arvestanud ENIACi ja Artemise 2014. aastasse kavandatud ühendamist ja ECSELi loomist, ega asjaolu, et 2014. aasta projektikonkursi korraldajaks on ECSEL. Halduskulude kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 43 %. Eelarve täitmise madal määr tulenes peamiselt asjaolust, et eelarve võeti vastu kogu aastaks, ent ühisettevõtete ühinemine toimus juba juunis. |
| --- | --- |

17.

Ühisettevõtte 2014. aasta algne eelarve sisaldas vaid jooksvate kulude kulukohustuste assigneeringuid summas 2,3 miljonit eurot. Eelarve ei sisaldanud tegevuskulude kulukohustuste assigneeringuid, mis oleksid arvestanud ENIACi ja Artemise 2014. aastasse kavandatud ühendamist ja ECSELi loomist, ega asjaolu, et 2014. aasta projektikonkursi korraldajaks on ECSEL. Halduskulude kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 43 %. Eelarve täitmise madal määr tulenes peamiselt asjaolust, et eelarve võeti vastu kogu aastaks, ent ühisettevõtete ühinemine toimus juba juunis.

Projektikonkursid

| 18. | Ühinemise ajaks oli kogu projektikonkurssideks eraldatud summa juba kulukohustustega kaetud. |
| --- | --- |

18.

Ühinemise ajaks oli kogu projektikonkurssideks eraldatud summa juba kulukohustustega kaetud.

MUUD ASJAOLUD

Õigusraamistik

| 19. | Liidu üldeelarve suhtes kohaldatav uus finantsmäärus (14) võeti vastu 25. oktoobril 2012 ja jõustus 1. jaanuaril 2013 (15). Uue finantsmääruse artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmäärus jõustus aga alles 8. veebruaril 2014 (16). Ühisettevõtteks ECSEL ühinemise tõttu ühisettevõtte finantseeskirju ei muudetud. |
| --- | --- |

19.

Liidu üldeelarve suhtes kohaldatav uus finantsmäärus (14) võeti vastu 25. oktoobril 2012 ja jõustus 1. jaanuaril 2013 (15). Uue finantsmääruse artiklis 209 osutatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmäärus jõustus aga alles 8. veebruaril 2014 (16). Ühisettevõtteks ECSEL ühinemise tõttu ühisettevõtte finantseeskirju ei muudetud.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 20. oktoobri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 72/2008, millega asutatakse ühisettevõte ENIAC (ELT L 30, 4.2.2008, lk 21).

1

(2)  Ühisettevõte Artemis asutati nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 74/2008 (ELT L 30, 4.2.2008, lk 52), et määratleda ja rakendada teadusuuringute tegevuskava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks.

2

(3)  Ühisettevõte ECSEL loodi nõukogu 6. mai 2014. aasta määrusega (EL) nr 561/2014 (ELT L 169, 7.6.2014, lk 152).

3

(4)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja ressurssidest.

4

Lisas

(5)  Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1), koondab enda alla kõik ELi teadusuuringutega seotud algatused ning sellel on tähtis roll majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive alaste eesmärkide saavutamisel. Seitsmes raamprogramm on ka Euroopa teadusruumi üks tugisammastest.

5

(6)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

6

(7)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

7

(8)  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

8

(9)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

9

(10)  Delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 artikkel 47.

10

(11)  Järelauditite strateegias sätestatakse, et ühisettevõte „hangib piisavat teavet ENIACi liikmesriikides kohaldatava järelauditite strateegia kohta, et hinnata liikmesriikide menetlusi ja seda, kas nende abil on võimalik saada piisav kindlus ühisettevõtte ENIAC projektidega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta”.

11

(12)  Määruse (EÜ) nr 72/2008 artikkel 12 sätestab, et „ühisettevõte tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes asjakohast sise- ja väliskontrolli või tellides selle tegemise” ja et ühisettevõte „teeb ühisettevõtte ENIAC avaliku sektori vahendite saajate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid. Kõnealuseid kontrolle ja auditeid teevad ühisettevõte ENIAC ise või tema nimel ENIACi liikmesriigid”.

12

(13)  ENIACi juhatuse vastu võetud järelauditite strateegia kohaselt peab ühisettevõte vähemalt korra aastas hindama seda, kas ENIACi liikmesriikidelt saadud teave annab piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

14

(15)  Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikkel 214 koos osutatud eranditega.

15

(16)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 110/2014.

16

---

LISA

Ühisettevõte ENIAC (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.
  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 72/2008, millega asutatakse ühisettevõte ENIAC. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 72/2008) | Eesmärgid

  Ühisettevõte ENIAC aitab kaasa Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ning eriprogrammi „Koostöö” teema „Info- ja sidetehnoloogia” rakendamisele. Eelkõige on tema ülesandeks:






  — | määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.

Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 72/2008, millega asutatakse ühisettevõte ENIAC.

Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 72/2008)

Eesmärgid

Ühisettevõte ENIAC aitab kaasa Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ning eriprogrammi „Koostöö” teema „Info- ja sidetehnoloogia” rakendamisele. Eelkõige on tema ülesandeks:

—

määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist;

| — | toetada teadusuuringute kava ellurakendamiseks vajalikku tegevust, eelkõige määrates projektikonkursside alusel valitud projektides osalejatele rahalise toetuse; |
| --- | --- |

—

toetada teadusuuringute kava ellurakendamiseks vajalikku tegevust, eelkõige määrates projektikonkursside alusel valitud projektides osalejatele rahalise toetuse;

| — | edendada avaliku ja erasektori partnerlust eesmärgiga mobiliseerida ja ühendada ELi, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades teadus- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid nanoelektroonika valdkonnas ning edendades avaliku ja erasektori vahelist koostööd; |
| --- | --- |

—

edendada avaliku ja erasektori partnerlust eesmärgiga mobiliseerida ja ühendada ELi, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades teadus- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid nanoelektroonika valdkonnas ning edendades avaliku ja erasektori vahelist koostööd;

| — | tagada nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus ja kestvus; |
| --- | --- |

—

tagada nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus ja kestvus;

| — | saavutada nanoelektroonika valdkonnas Euroopa uurimis- ja arendustegevusalaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimise, sealhulgas kõnealuse valdkonnaga seotud sellise tegevuse integreerimine ühisettevõttesse ENIAC, mida praegu rakendatakse valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide (Eureka) kaudu. |
| --- | --- |

—

saavutada nanoelektroonika valdkonnas Euroopa uurimis- ja arendustegevusalaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimise, sealhulgas kõnealuse valdkonnaga seotud sellise tegevuse integreerimine ühisettevõttesse ENIAC, mida praegu rakendatakse valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide (Eureka) kaudu.

Juhtimine

Ühisettevõtte juhtorgan on juhatus. Tegevjuhtimise eest vastutab tegevdirektor. Tööstusharu on esindatud tööstus- ja teaduskomitees ning ühisettevõtte asutajaliikmest ühingu Aeneas kaudu. Ametiasutuste nõukogu koosneb komisjonist (esindab ELi) ning liikmes- ja assotsieerunud riikidest.

2014. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

2 3 56  000,00 eurot kulukohustusteks.

7 6 5 00  250,00 eurot makseteks.

Töötajate arv seisuga 26. juuni 2014

15 ametikohta ametikohtade loetelus (7 ajutist ja 8 lepingulist töötajat), neist täidetud 15 ametikohta, mis jagunesid järgnevalt: põhitegevus – 6, haldusülesanded – 5, mitmesugused ülesanded – 4.

2014. aasta tegevus ja teenused

Vt ühisettevõtte ENIAC 2014. aasta tegevusaruanne aadressil www.ecsel.eu

Allikas: ühisettevõtte ENIAC edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 13. | Ühisettevõte ENIAC on sõlminud riiklike rahastamisasutustega kokkulepped nõukogu määruses (EÜ) nr 72/2008 (1) sätestatud piirides, mille kohaselt riiklikud rahastamisasutused määravad kogukulud kindlaks toetuslepingute alusel ja „vastavalt oma riiklikele eeskirjadele, võttes eelkõige arvesse abikõlblikkuskriteeriumeid ning muid vajalikke õiguslikke ja finantsnõudeid”. Määrusega ei anta ühisettevõttele pädevust kehtestada riiklike rahastamisasutuste jaoks eeskirju ning sellega ei anta ühisettevõttele õigust teha riiklikes rahastamisasutustes pistelisi kontrolle ega auditeid. Neid ilmseid puudusi leevendab nõukogu määrus (EL) nr 561/2014 (ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta), mis võimaldab ühisettevõttel anda Euroopa Liidu toetusi ranges vastavuses algatuse Horisont 2020 menetlustega. |
| --- | --- |

13.

Ühisettevõte ENIAC on sõlminud riiklike rahastamisasutustega kokkulepped nõukogu määruses (EÜ) nr 72/2008 (1) sätestatud piirides, mille kohaselt riiklikud rahastamisasutused määravad kogukulud kindlaks toetuslepingute alusel ja „vastavalt oma riiklikele eeskirjadele, võttes eelkõige arvesse abikõlblikkuskriteeriumeid ning muid vajalikke õiguslikke ja finantsnõudeid”. Määrusega ei anta ühisettevõttele pädevust kehtestada riiklike rahastamisasutuste jaoks eeskirju ning sellega ei anta ühisettevõttele õigust teha riiklikes rahastamisasutustes pistelisi kontrolle ega auditeid. Neid ilmseid puudusi leevendab nõukogu määrus (EL) nr 561/2014 (ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta), mis võimaldab ühisettevõttel anda Euroopa Liidu toetusi ranges vastavuses algatuse Horisont 2020 menetlustega.

| 14. | Ühisettevõte ECSEL kinnitab riiklike kvaliteeditagamise süsteemide ulatuslike hindamiste põhjal, et need tagavad ühisettevõtte liikmete finantshuvide mõistliku kaitse; samas, nagu märgib kontrollikoda, ei saa riiklike metoodikate järgi arvutada ühisettevõtete Artemis ja ENIAC raames algatatud projektide jaoks kaalutud veamäära ega jääkvigade määra. See tehniline probleem ei anna alust kontrollikoja negatiivseks arvamuseks, kuid takistab tal siiski kinnitamast tehingute seaduslikkust ja korrektsust ilma reservatsiooni tegemata. |
| --- | --- |

14.

Ühisettevõte ECSEL kinnitab riiklike kvaliteeditagamise süsteemide ulatuslike hindamiste põhjal, et need tagavad ühisettevõtte liikmete finantshuvide mõistliku kaitse; samas, nagu märgib kontrollikoda, ei saa riiklike metoodikate järgi arvutada ühisettevõtete Artemis ja ENIAC raames algatatud projektide jaoks kaalutud veamäära ega jääkvigade määra. See tehniline probleem ei anna alust kontrollikoja negatiivseks arvamuseks, kuid takistab tal siiski kinnitamast tehingute seaduslikkust ja korrektsust ilma reservatsiooni tegemata.

---

(1)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 72/2008, 20. detsember 2007, millega luuakse ühisettevõte ENIAC

---

| 17.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 422/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 422/33

---

ARUANNE

ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõtte eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2015/C 422/05)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| Sissejuhatus | 1-3 | 34 |
| Kinnitavat avaldust toetav teave | 4 | 34 |
| Kinnitav avaldus | 5-17 | 34 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 10 | 35 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 11 | 35 |
| Asjaolu rõhutamine | 12-16 | 36 |
| Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta | 18-19 | 37 |
| Finantsaruanded | 18 | 37 |
| Eelarve täitmine | 19 | 37 |
| Kommentaarid ühisettevõtte järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide kohta | 20-25 | 37 |
| Põhitegevusega seotud hanked ja toetused | 21-22 | 38 |
| Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste üldine kontroll ning järelevalve | 23-25 | 39 |
| Muud asjaolud | 26-27 | 39 |
| Õigusraamistik | 26 | 39 |
| Aasta tegevusaruanne | 27 | 39 |
| Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed | 28-34 | 39 |
| Intellektuaalomandi õigused ja tootmisharu poliitika | 28-31 | 39 |
| Huvide konfliktid | 32 | 40 |
| Asukohariigi leping | 33 | 40 |
| Personalieeskirjade rakenduseeskirjad | 34 | 40 |

Punkt

Lk

Sissejuhatus

1-3

34

Kinnitavat avaldust toetav teave

4

34

Kinnitav avaldus

5-17

34

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

10

35

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

11

35

Asjaolu rõhutamine

12-16

36

Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta

18-19

37

Finantsaruanded

18

37

Eelarve täitmine

19

37

Kommentaarid ühisettevõtte järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide kohta

20-25

37

Põhitegevusega seotud hanked ja toetused

21-22

38

Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste üldine kontroll ning järelevalve

23-25

39

Muud asjaolud

26-27

39

Õigusraamistik

26

39

Aasta tegevusaruanne

27

39

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

28-34

39

Intellektuaalomandi õigused ja tootmisharu poliitika

28-31

39

Huvide konfliktid

32

40

Asukohariigi leping

33

40

Personalieeskirjade rakenduseeskirjad

34

40

SISSEJUHATUS

| 1. | ITERi (1) ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte” või „F4E”) loodi märtsis 2007 (2) 35 aasta pikkuseks perioodiks. Peamisi tuumasünteesirajatisi arendatakse Prantsusmaal Cadarache’is ja ühisettevõtte peakorter asub Barcelonas. |
| --- | --- |

1.

ITERi (1) ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte” või „F4E”) loodi märtsis 2007 (2) 35 aasta pikkuseks perioodiks. Peamisi tuumasünteesirajatisi arendatakse Prantsusmaal Cadarache’is ja ühisettevõtte peakorter asub Barcelonas.

| 2. | Ühisettevõttel on järgmised ülesanded (3):






  a) | anda Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni (4); |
| --- | --- | --- |

2.

Ühisettevõttel on järgmised ülesanded (3):

a)

anda Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni (4);

| b) | anda Euratomi panus Jaapaniga elluviidavatesse laiema lähenemisviisi meetmetesse (täiendavad ühised tuumasünteesi teadusuuringud) tuumasünteesienergeetika kiireks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

b)

anda Euratomi panus Jaapaniga elluviidavatesse laiema lähenemisviisi meetmetesse (täiendavad ühised tuumasünteesi teadusuuringud) tuumasünteesienergeetika kiireks kasutuselevõtuks;

| c) | valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks. |
| --- | --- |

c)

valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks.

| 3. | Ühisettevõtte liikmeteks on Euratom, mida esindab Euroopa Komisjon, Euratomi liikmesriigid ja teised riigid, kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi alal (31. detsembri 2014. aasta seisuga Šveits). |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte liikmeteks on Euratom, mida esindab Euroopa Komisjon, Euratomi liikmesriigid ja teised riigid, kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi alal (31. detsembri 2014. aasta seisuga Šveits).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 4. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

4.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  5. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet (5), mis koosneb finantsaruannetest ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

5.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet (5), mis koosneb finantsaruannetest ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 6. | Vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 1271/2013 (7) artiklitele 39 ja 50 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (8) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

6.

Vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 1271/2013 (7) artiklitele 39 ja 50 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (8) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 7. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 8. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

8.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alltoodud arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alltoodud arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2014. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2014. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Asjaolu rõhutamine

| 12. | Ilma punktides 10 ja 11 toodud arvamusi kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgnevale asjaolule: 7. juulil 2010 vastu võetud nõukogu otsustega (10) kiideti heaks ühisettevõtte rahaline sissemakse ITERi projekti ehitusetappi summas 6,6 miljardit eurot (2008. aasta hindades). Nimetatud summa, mis kahekordistas projekti ehitusetapile algselt ette nähtud eelarvelised kulutused, ei sisaldanud Euroopa Komisjoni poolt võimalike ettenägematute kulude katmiseks 2010. aastal soovitatud 663 miljonit eurot (11). |
| --- | --- |

12.

Ilma punktides 10 ja 11 toodud arvamusi kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgnevale asjaolule: 7. juulil 2010 vastu võetud nõukogu otsustega (10) kiideti heaks ühisettevõtte rahaline sissemakse ITERi projekti ehitusetappi summas 6,6 miljardit eurot (2008. aasta hindades). Nimetatud summa, mis kahekordistas projekti ehitusetapile algselt ette nähtud eelarvelised kulutused, ei sisaldanud Euroopa Komisjoni poolt võimalike ettenägematute kulude katmiseks 2010. aastal soovitatud 663 miljonit eurot (11).

| 13. | Ühisettevõtte tegevuse keerulisus (12) tähendab aga riski, et ITERi projekti ehitusetapiks eraldatud summa võib veel märgatavalt suureneda (13). Maksumuse suurenemise riski peamised põhjused on projekti ulatuses tehtud muudatused (14) ning praegusest ebarealistlikuks peetavast ajakavast mittekinnipidamine (15). ITERi rahvusvahelise organisatsiooni nõukogu (16) poolt 2015. aasta juunisse kavandatud ITERi uue projektikirjelduse (ulatus, ajakava ja maksumus) valmimine lükati edasi 2015. aasta novembrisse. Projekti ehitusetapi lõpetamine viibib ühisettevõtte poolt auditi ajal (märts 2015) esitatud hinnangul vähemalt 43 kuud. |
| --- | --- |

13.

Ühisettevõtte tegevuse keerulisus (12) tähendab aga riski, et ITERi projekti ehitusetapiks eraldatud summa võib veel märgatavalt suureneda (13). Maksumuse suurenemise riski peamised põhjused on projekti ulatuses tehtud muudatused (14) ning praegusest ebarealistlikuks peetavast ajakavast mittekinnipidamine (15). ITERi rahvusvahelise organisatsiooni nõukogu (16) poolt 2015. aasta juunisse kavandatud ITERi uue projektikirjelduse (ulatus, ajakava ja maksumus) valmimine lükati edasi 2015. aasta novembrisse. Projekti ehitusetapi lõpetamine viibib ühisettevõtte poolt auditi ajal (märts 2015) esitatud hinnangul vähemalt 43 kuud.

| 14. | Ühisettevõtte poolt novembris 2014 tehtud arvutuste kohaselt on projekti ehitusetapi lõpuni vahendite puudujääk (ettenägematud kulud) 428 miljonit eurot (2008. aasta hindades) (17). Ühisettevõte töötab praegu täpsema ja paremini ajakohastatud prognoosi kallal. |
| --- | --- |

14.

Ühisettevõtte poolt novembris 2014 tehtud arvutuste kohaselt on projekti ehitusetapi lõpuni vahendite puudujääk (ettenägematud kulud) 428 miljonit eurot (2008. aasta hindades) (17). Ühisettevõte töötab praegu täpsema ja paremini ajakohastatud prognoosi kallal.

| 15. | Ühisettevõte töötab endiselt välja ühtset kesksüsteemi kõigi põhitegevusega seotud andmete integreerimiseks, mis võimaldaks ka prognooside, kulude ja nendest kõrvale kaldumise regulaarset seiret ja kontrolli (18). F4E ei ole ka ajakohastanud enda osaluse suurust ITERi projektis peale ehitusetapi lõppemist. |
| --- | --- |

15.

Ühisettevõte töötab endiselt välja ühtset kesksüsteemi kõigi põhitegevusega seotud andmete integreerimiseks, mis võimaldaks ka prognooside, kulude ja nendest kõrvale kaldumise regulaarset seiret ja kontrolli (18). F4E ei ole ka ajakohastanud enda osaluse suurust ITERi projektis peale ehitusetapi lõppemist.

| 16. | ITERi projekti ees seisvate raskuste tõttu esitas ITERi rahvusvahelise organisatsiooni peadirektor ITERi nõukogule tegevuskava, milles loetletakse konkreetsed meetmed projekti arengut takistavate peamiste probleemide kõrvaldamiseks (19). F4E uus direktori kohusetäitja (20) esitas juhatusele ühisettevõtte tegevuskava, mis suures osas toetab ITERi rahvusvahelisele organisatsiooni tegevuskava (21) Auditi tegemise ajal tegeldi veel mõlema tegevuskava konkreetsete meetmete väljatöötamisega. |
| --- | --- |

16.

ITERi projekti ees seisvate raskuste tõttu esitas ITERi rahvusvahelise organisatsiooni peadirektor ITERi nõukogule tegevuskava, milles loetletakse konkreetsed meetmed projekti arengut takistavate peamiste probleemide kõrvaldamiseks (19). F4E uus direktori kohusetäitja (20) esitas juhatusele ühisettevõtte tegevuskava, mis suures osas toetab ITERi rahvusvahelisele organisatsiooni tegevuskava (21) Auditi tegemise ajal tegeldi veel mõlema tegevuskava konkreetsete meetmete väljatöötamisega.

| 17. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

17.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Finantsaruanded

| 18. | Finantsaruannete lisades peegeldavad tabel ja rubriigis 4.3.1.1. „ITERi hankekokkulepped ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga” esitatud teave selle ajani sõlmitud hankekokkuleppeid (3. tulp) ja tasutud hankekokkuleppeid (4. tulp). Tabelis ei kirjeldata aga tööde edenemist ning tekst sisaldab vaid piiratud teavet. Selline teave on väga oluline, näitamaks ühisettevõtte seni elluviidud tegevuste seisu ja väärtust. |
| --- | --- |

18.

Finantsaruannete lisades peegeldavad tabel ja rubriigis 4.3.1.1. „ITERi hankekokkulepped ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga” esitatud teave selle ajani sõlmitud hankekokkuleppeid (3. tulp) ja tasutud hankekokkuleppeid (4. tulp). Tabelis ei kirjeldata aga tööde edenemist ning tekst sisaldab vaid piiratud teavet. Selline teave on väga oluline, näitamaks ühisettevõtte seni elluviidud tegevuste seisu ja väärtust.

Eelarve täitmine

| 19. | 2014. aasta lõplik eelarve sisaldas 1  168,8 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 567,6 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 100 % ja 88,5 %. 2014. aasta algses eelarves kajastatud maksete assigneeringute kasutusmäär oli aga 73 % (22). Põhitegevuseks kasutada olnud kulukohustuste assigneeringutest summas 1  125,2 miljonit eurot kasutati 23 % otseste individuaalsete ning ülejäänud 77 % üldiste kulukohustuste kaudu. Individuaalsete kulukohustuste täitmise madal määr tuleneb ITERi projekti edenemise üldisest venimisest ja ITERi rahvusvahelise organisatsiooni tehtud arvukatest muudatustaotlustest. |
| --- | --- |

19.

2014. aasta lõplik eelarve sisaldas 1  168,8 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 567,6 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 100 % ja 88,5 %. 2014. aasta algses eelarves kajastatud maksete assigneeringute kasutusmäär oli aga 73 % (22). Põhitegevuseks kasutada olnud kulukohustuste assigneeringutest summas 1  125,2 miljonit eurot kasutati 23 % otseste individuaalsete ning ülejäänud 77 % üldiste kulukohustuste kaudu. Individuaalsete kulukohustuste täitmise madal määr tuleneb ITERi projekti edenemise üldisest venimisest ja ITERi rahvusvahelise organisatsiooni tehtud arvukatest muudatustaotlustest.

KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 20. | Kontrollikoda märgib, et mitmes valdkonnas on tehtud märkimisväärseid edusamme. Auditi tegemise ajal (märts 2015) oli F4E-l endiselt käsil mitu ühisettevõtte juhtimise seisukohast olulist tegevust:






  — | ühisettevõte töötab endiselt välja ühtset kesksüsteemi kõigi põhitegevusega seotud andmete integreerimiseks, mis võimaldaks ka prognooside ja kuludest kõrvale kaldumise regulaarset seiret ja kontrolli, sealhulgas hinnata iga tööühiku maksumust lepingu tasandil. Auditi tegemise ajaks oli F4E lõpetanud oma kulukalkulatsiooni ajakohastamise (23) 4. tasandil (põhistruktuur), ent mitte lepingute tasandil (6. tasand). Lisaks tuleb veel välja töötada tööde edenemise kohta teavet andev süsteem (Earn Value Management); |
| --- | --- | --- |

20.

Kontrollikoda märgib, et mitmes valdkonnas on tehtud märkimisväärseid edusamme. Auditi tegemise ajal (märts 2015) oli F4E-l endiselt käsil mitu ühisettevõtte juhtimise seisukohast olulist tegevust:

—

ühisettevõte töötab endiselt välja ühtset kesksüsteemi kõigi põhitegevusega seotud andmete integreerimiseks, mis võimaldaks ka prognooside ja kuludest kõrvale kaldumise regulaarset seiret ja kontrolli, sealhulgas hinnata iga tööühiku maksumust lepingu tasandil. Auditi tegemise ajaks oli F4E lõpetanud oma kulukalkulatsiooni ajakohastamise (23) 4. tasandil (põhistruktuur), ent mitte lepingute tasandil (6. tasand). Lisaks tuleb veel välja töötada tööde edenemise kohta teavet andev süsteem (Earn Value Management);

| — | ühisettevõtte vastu võetud tegevuskavad (nende aluseks olid siseauditid finantsringluse, toetuste haldamise ja ekspertidega sõlmitud lepingute kohta) olid auditi tegemise ajal (märts 2015) peaaegu täielikult ellu viidud. Seni tehtud siseauditite (24) põhjal vastu võetud F4E tegevuskavade senine üldine edenemine käesoleva auditi tegemise seisuga on järgmine: 46-st soovitusest, mille rakendamist ei ole veel lõpetatud, on 29 elluviimiseks seatud tähtajad juba ületatud; |
| --- | --- |

—

ühisettevõtte vastu võetud tegevuskavad (nende aluseks olid siseauditid finantsringluse, toetuste haldamise ja ekspertidega sõlmitud lepingute kohta) olid auditi tegemise ajal (märts 2015) peaaegu täielikult ellu viidud. Seni tehtud siseauditite (24) põhjal vastu võetud F4E tegevuskavade senine üldine edenemine käesoleva auditi tegemise seisuga on järgmine: 46-st soovitusest, mille rakendamist ei ole veel lõpetatud, on 29 elluviimiseks seatud tähtajad juba ületatud;

| — | 2014. aastal kontrollis ühisettevõtte siseauditi üksus ITERi ala hoonete lepingute rakendamist (25) ning andis teada olulistest riskifaktoritest, nagu mõne ITERi tegevuse halvasti ette valmistatud ülesehitus, projektide muutmise taotluste suur arv, ebarealistlik ajakava ning tegevuste elluviimise viibimine. Ühisettevõttel on mõnda riski raske maandada, kuna tegu on ITERi rahvusvahelise organisatsiooni kontrolli all olevate teemadega. Kontroll näitas ka, et protsessid vajavad tugevamaid kontrollimehhanisme – eelkõige juhtimises ja muudatuste kontrollimisel, lepingute finantsjuhtimises ning normidele mittevastamise haldamisel; |
| --- | --- |

—

2014. aastal kontrollis ühisettevõtte siseauditi üksus ITERi ala hoonete lepingute rakendamist (25) ning andis teada olulistest riskifaktoritest, nagu mõne ITERi tegevuse halvasti ette valmistatud ülesehitus, projektide muutmise taotluste suur arv, ebarealistlik ajakava ning tegevuste elluviimise viibimine. Ühisettevõttel on mõnda riski raske maandada, kuna tegu on ITERi rahvusvahelise organisatsiooni kontrolli all olevate teemadega. Kontroll näitas ka, et protsessid vajavad tugevamaid kontrollimehhanisme – eelkõige juhtimises ja muudatuste kontrollimisel, lepingute finantsjuhtimises ning normidele mittevastamise haldamisel;

| — | Euroopa Komisjoni siseauditi talitus tegi piiratud kontrolli lepingute haldamise üle (26) ning tõdes, et F4E muutub peamiselt hangetega tegelevast organisatsioonist eelkõige lepingute haldamisega tegelevaks organisatsiooniks. Kontrolli põhjal järeldati, et F4E töötab lepingute haldamisega seotud riske maandavate kontrollimehhanismide kehtestamise kallal; samas leiti ka teatud valdkondi, mille kontrollimehhanismid ei olnud veel küllalt hästi välja töötatud (eelkõige lepingute muutmise ja ettenägematute asjaolude haldamise puhul). |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus tegi piiratud kontrolli lepingute haldamise üle (26) ning tõdes, et F4E muutub peamiselt hangetega tegelevast organisatsioonist eelkõige lepingute haldamisega tegelevaks organisatsiooniks. Kontrolli põhjal järeldati, et F4E töötab lepingute haldamisega seotud riske maandavate kontrollimehhanismide kehtestamise kallal; samas leiti ka teatud valdkondi, mille kontrollimehhanismid ei olnud veel küllalt hästi välja töötatud (eelkõige lepingute muutmise ja ettenägematute asjaolude haldamise puhul).

| — | F4E sisemine riskijuhtimissüsteem tuvastas 2014. aastal kümme uut riski. Kuue väga suure riski maandamiseks 2014. aasta oktoobris paika pandud 32 tegevusest viidi ellu 13, üheksa tegevust on töös, üks katkestati kui mitteasjakohane ning üheksa tegevust on veel alustamata. |
| --- | --- |

—

F4E sisemine riskijuhtimissüsteem tuvastas 2014. aastal kümme uut riski. Kuue väga suure riski maandamiseks 2014. aasta oktoobris paika pandud 32 tegevusest viidi ellu 13, üheksa tegevust on töös, üks katkestati kui mitteasjakohane ning üheksa tegevust on veel alustamata.

Põhitegevusega seotud hanked ja toetused

| 21. | Läbirääkimistega menetlused moodustasid 58 % kõigist 2014. aastal algatatud põhitegevusega seotud 67 hankemenetlustest (2013. aastal 44 %). Kuigi ühisettevõte tegutseb väga spetsiifilises tehnilises valdkonnas, peab ta siiski suurendama konkurentsi hankemenetlustes. Toetuste puhul saadi keskmiselt ainult üks projektiettepanek konkursi kohta. |
| --- | --- |

21.

Läbirääkimistega menetlused moodustasid 58 % kõigist 2014. aastal algatatud põhitegevusega seotud 67 hankemenetlustest (2013. aastal 44 %). Kuigi ühisettevõte tegutseb väga spetsiifilises tehnilises valdkonnas, peab ta siiski suurendama konkurentsi hankemenetlustes. Toetuste puhul saadi keskmiselt ainult üks projektiettepanek konkursi kohta.

| 22. | Auditeeriti viit põhitegevusega seotud hankemenetlust. Leiti järgmised puudused:






  — | kui üks erand välja arvata, siis ei suutnud F4E näidata, millised summad olid 6,6 miljardi euro suurusest eelarvest konkreetsetele lepingutele eraldatud (hankemenetluse alustamise seisuga). F4E ei suutnud ka esitada lepingute prognoositud maksumust nende tegevuste lõpetamisel (27). Tegu on teabega, mis on oluline eelarvelisest maksumusest kõrvale kaldumise arvutamiseks; |
| --- | --- | --- |

22.

Auditeeriti viit põhitegevusega seotud hankemenetlust. Leiti järgmised puudused:

—

kui üks erand välja arvata, siis ei suutnud F4E näidata, millised summad olid 6,6 miljardi euro suurusest eelarvest konkreetsetele lepingutele eraldatud (hankemenetluse alustamise seisuga). F4E ei suutnud ka esitada lepingute prognoositud maksumust nende tegevuste lõpetamisel (27). Tegu on teabega, mis on oluline eelarvelisest maksumusest kõrvale kaldumise arvutamiseks;

| — | ühes teises menetluses oli edukaks kuulutatud pakkumuse maksumus võrdlusalusest 29 % suurem (12,4 miljonit eurot 2008. aasta hindades). Kirjeldatud hinnamuutust hindamiskomisjoni aruandes ei mainitud; |
| --- | --- |

—

ühes teises menetluses oli edukaks kuulutatud pakkumuse maksumus võrdlusalusest 29 % suurem (12,4 miljonit eurot 2008. aasta hindades). Kirjeldatud hinnamuutust hindamiskomisjoni aruandes ei mainitud;

| — | puudusi leiti finantspakkumuste hindamiskomisjoni poolses hindamises. Ühel juhul ei võetud hindamisel arvesse ei lepingu lisatingimusi (32 miljonit eurot) ega nendega seonduvaid lisakulusid. Ühel teisel juhul ei võrreldud pakkumusi eraldatud eelarve ega kulukalkulatsiooniga. Mitte ühegi hankemenetluse puhul ei sisaldanud hindamiskomisjoni aruanded lepingute prognoositud maksumust nende tegevuste lõpetamisel; |
| --- | --- |

—

puudusi leiti finantspakkumuste hindamiskomisjoni poolses hindamises. Ühel juhul ei võetud hindamisel arvesse ei lepingu lisatingimusi (32 miljonit eurot) ega nendega seonduvaid lisakulusid. Ühel teisel juhul ei võrreldud pakkumusi eraldatud eelarve ega kulukalkulatsiooniga. Mitte ühegi hankemenetluse puhul ei sisaldanud hindamiskomisjoni aruanded lepingute prognoositud maksumust nende tegevuste lõpetamisel;

| — | ühe hankemenetluse tulemuslikkust mõjutas 21-kuune viivitus kavandatud valmimisajast kinni pidamisel. Kahes teises hankemenetluses toimus edukaks kuulutamine vastavalt kümme ja viis kuud kavandatust hiljem; |
| --- | --- |

—

ühe hankemenetluse tulemuslikkust mõjutas 21-kuune viivitus kavandatud valmimisajast kinni pidamisel. Kahes teises hankemenetluses toimus edukaks kuulutamine vastavalt kümme ja viis kuud kavandatust hiljem;

| — | ühes hankemenetluses pidi ühisettevõte 2014. aasta tööprogrammi lisama ettenägematu ja eelarves kavandamata tegevuse (28). Täiendava lepingu maht oli 2,88 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

ühes hankemenetluses pidi ühisettevõte 2014. aasta tööprogrammi lisama ettenägematu ja eelarves kavandamata tegevuse (28). Täiendava lepingu maht oli 2,88 miljonit eurot;

| — | ühes hankemenetluses hindas hindamiskomisjon edukaks kuulutamise tehnilisi tingimusi oma hindamisaruandes liiga üldiselt ning esitatud kommentaarid ei olnud komisjoni antud hinnete põhjendamiseks küllaldaselt üksikasjalikud; |
| --- | --- |

—

ühes hankemenetluses hindas hindamiskomisjon edukaks kuulutamise tehnilisi tingimusi oma hindamisaruandes liiga üldiselt ning esitatud kommentaarid ei olnud komisjoni antud hinnete põhjendamiseks küllaldaselt üksikasjalikud;

| — | kolme hankemenetluse puhul ei avaldanud ühisettevõte lepingute kohta komisjoni hangete alastes suunistes soovitatud eelteateid, mis oleks suurendanud nähtavust ja konkurentsi; seda hoolimata asjaolust, et ühisettevõte oli avaldanud vastavad hanketeated ja viinud läbi mitmeid teisi menetlustele eelnevaid tegevusi. |
| --- | --- |

—

kolme hankemenetluse puhul ei avaldanud ühisettevõte lepingute kohta komisjoni hangete alastes suunistes soovitatud eelteateid, mis oleks suurendanud nähtavust ja konkurentsi; seda hoolimata asjaolust, et ühisettevõte oli avaldanud vastavad hanketeated ja viinud läbi mitmeid teisi menetlustele eelnevaid tegevusi.

Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste üldine kontroll ning järelevalve

| 23. | Ühisettevõte kasutab töövõtjate tasandil auditite süsteemi (29), mille eemärk on kontrollida vastavust kvaliteedi tagamise nõuetele (30). |
| --- | --- |

23.

Ühisettevõte kasutab töövõtjate tasandil auditite süsteemi (29), mille eemärk on kontrollida vastavust kvaliteedi tagamise nõuetele (30).

| 24. | Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste üldine kontroll ning järelevalve (sh finants- ja vastavuseküsimuste kontroll) sisaldus ühisettevõtte enda siseauditi teenistuse ja Euroopa Komisjoni siseauditi talituse 2014. aasta auditikavades (31). |
| --- | --- |

24.

Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste üldine kontroll ning järelevalve (sh finants- ja vastavuseküsimuste kontroll) sisaldus ühisettevõtte enda siseauditi teenistuse ja Euroopa Komisjoni siseauditi talituse 2014. aasta auditikavades (31).

| 25. | Toetuste järelauditeid (F4E kontrolli- ja järelevalvesüsteemi osa) ei olnud käesoleva auditi toimumise ajaks veel lõpetatud. |
| --- | --- |

25.

Toetuste järelauditeid (F4E kontrolli- ja järelevalvesüsteemi osa) ei olnud käesoleva auditi toimumise ajaks veel lõpetatud.

MUUD ASJAOLUD

Õigusraamistik

| 26. | Liidu üldeelarve suhtes kohaldatav uus finantsmäärus (32) võeti vastu 25. oktoobril 2012 ja see jõustus 1. jaanuaril 2013 (33). Uue finantsmääruse artiklis 208 viidatud asutuste raamfinantsmäärus (34) jõustus 8. detsembril 2013. Käesoleva auditi toimumise ajaks ei olnud ühisettevõtte finantseeskirju nende muudatuste kajastamiseks veel muudetud. |
| --- | --- |

26.

Liidu üldeelarve suhtes kohaldatav uus finantsmäärus (32) võeti vastu 25. oktoobril 2012 ja see jõustus 1. jaanuaril 2013 (33). Uue finantsmääruse artiklis 208 viidatud asutuste raamfinantsmäärus (34) jõustus 8. detsembril 2013. Käesoleva auditi toimumise ajaks ei olnud ühisettevõtte finantseeskirju nende muudatuste kajastamiseks veel muudetud.

Aasta tegevusaruanne

| 27. | Ühisettevõtte juhatuse esimees mainis 2014. aasta tegevusaruandes vajadust viia läbi kõik kulusid piirata aitavad tegevused; tegevdirektor viitab samas sisekontrollisüsteemi edasisele parandamisele, et vähendada Euroopa Kontrollikoja poolt F4E kohta koostatud 2013. aasta aastaaruande asjaolu rõhutavas osas loetletud riske (35). |
| --- | --- |

27.

Ühisettevõtte juhatuse esimees mainis 2014. aasta tegevusaruandes vajadust viia läbi kõik kulusid piirata aitavad tegevused; tegevdirektor viitab samas sisekontrollisüsteemi edasisele parandamisele, et vähendada Euroopa Kontrollikoja poolt F4E kohta koostatud 2013. aasta aastaaruande asjaolu rõhutavas osas loetletud riske (35).

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

Intellektuaalomandi õigused ja tootmisharu poliitika

| 28. | Juhatus võttis 27. juunil 2013 vastu ühisettevõtte otsuse tuumasünteesienergeetika tööstuspoliitika ning intellektuaalomandi õiguste ja teabe levitamise poliitika rakendamise kohta. |
| --- | --- |

28.

Juhatus võttis 27. juunil 2013 vastu ühisettevõtte otsuse tuumasünteesienergeetika tööstuspoliitika ning intellektuaalomandi õiguste ja teabe levitamise poliitika rakendamise kohta.

| 29. | 2014. aastal lõpetati mitu intellektuaalomandi õiguste ja tootmisharu poliitika rakendamisega seotud tegevust (36); mõni tegevus on aga endiselt töös (37) ning kolm olid ootel (38). Nii pea kui tegevused on ellu viidud, kavatseb F4E teha mõjuhindamise, mille eesmärk on mõõta eri meetmete mõju tootmisharu poliitika eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

29.

2014. aastal lõpetati mitu intellektuaalomandi õiguste ja tootmisharu poliitika rakendamisega seotud tegevust (36); mõni tegevus on aga endiselt töös (37) ning kolm olid ootel (38). Nii pea kui tegevused on ellu viidud, kavatseb F4E teha mõjuhindamise, mille eesmärk on mõõta eri meetmete mõju tootmisharu poliitika eesmärkide saavutamisele.

| 30. | Suurendamaks valdkonna ettevõtete huvi ITERi projekti vastu ja tugevdamaks konkurentsi võttis F4E 2013. aastal järgneva meetme: ühisettevõte pakub töövõtjatele intellektuaalomandi õiguste kasutamise lihtlitsentsi tuumasünteesivaldkonna puhul ning ainuõigust teiste valdkondade puhul. |
| --- | --- |

30.

Suurendamaks valdkonna ettevõtete huvi ITERi projekti vastu ja tugevdamaks konkurentsi võttis F4E 2013. aastal järgneva meetme: ühisettevõte pakub töövõtjatele intellektuaalomandi õiguste kasutamise lihtlitsentsi tuumasünteesivaldkonna puhul ning ainuõigust teiste valdkondade puhul.

| 31. | Maandamaks riski, mis puudutab ühisettevõtte kohustust omada täielikku juurdepääsu intellektuaalomandi õigustele (taustteave ja teadmised), mis on seotud Euroopa mitterahaliste sissemaksetega, ning vajadusel suuta seda juurdepääsuõigust ITERi organisatsioonile üle anda, võttis ühisettevõte vastu F4E tegevust puudutavad konkreetsed lepingulised tingimused. |
| --- | --- |

31.

Maandamaks riski, mis puudutab ühisettevõtte kohustust omada täielikku juurdepääsu intellektuaalomandi õigustele (taustteave ja teadmised), mis on seotud Euroopa mitterahaliste sissemaksetega, ning vajadusel suuta seda juurdepääsuõigust ITERi organisatsioonile üle anda, võttis ühisettevõte vastu F4E tegevust puudutavad konkreetsed lepingulised tingimused.

Huvide konfliktid

| 32. | F4E juhatus võttis töötajate huvide konfliktide haldamiseks vastu asjaomased eeskirjad, mis jõustusid 1. juulil 2014 (39). Kooskõlas huvide konflikte puudutavate eeskirjade artikliga 6 loodi olulisemate juhtumite seireks register, mis sisaldab teavet asjassepuutuva töötaja, huvide konflikti liigi ja selleni viinud olukorra kohta. Ühisettevõte on loonud ka huvide konflikte puudutavate eeskirjade artiklis 7 osutatud huvide deklaratsioonide andmebaasi. |
| --- | --- |

32.

F4E juhatus võttis töötajate huvide konfliktide haldamiseks vastu asjaomased eeskirjad, mis jõustusid 1. juulil 2014 (39). Kooskõlas huvide konflikte puudutavate eeskirjade artikliga 6 loodi olulisemate juhtumite seireks register, mis sisaldab teavet asjassepuutuva töötaja, huvide konflikti liigi ja selleni viinud olukorra kohta. Ühisettevõte on loonud ka huvide konflikte puudutavate eeskirjade artiklis 7 osutatud huvide deklaratsioonide andmebaasi.

Asukohariigi leping

| 33. | Hispaania Kuningriigiga 28. juunil 2007 sõlmitud asukohariigi lepingu kohaselt oleks ühisettevõte pidanud oma alalised ruumid kätte saama juuniks 2010. F4E ja Hispaania valitsuse kontaktide tulemusel tehti ühisettevõttele 10. märtsil 2015 sellekohane ametlik ettepanek. 19. märtsil esitati see juhatusele ning praegu käivad arutelud Hispaania ametiasutustega. |
| --- | --- |

33.

Hispaania Kuningriigiga 28. juunil 2007 sõlmitud asukohariigi lepingu kohaselt oleks ühisettevõte pidanud oma alalised ruumid kätte saama juuniks 2010. F4E ja Hispaania valitsuse kontaktide tulemusel tehti ühisettevõttele 10. märtsil 2015 sellekohane ametlik ettepanek. 19. märtsil esitati see juhatusele ning praegu käivad arutelud Hispaania ametiasutustega.

Personalieeskirjade rakenduseeskirjad

| 34. | 2014. aastal võttis ühisettevõte vastu mitmed personalieeskirjade rakendamiseks vajalikud Euroopa Komisjoni eeskirjad (40). Auditi tegemise ajal (märts 2015) olid mõned Euroopa Komisjoni eeskirjad endiselt vastu võtmata (41). |
| --- | --- |

34.

2014. aastal võttis ühisettevõte vastu mitmed personalieeskirjade rakendamiseks vajalikud Euroopa Komisjoni eeskirjad (40). Auditi tegemise ajal (märts 2015) olid mõned Euroopa Komisjoni eeskirjad endiselt vastu võtmata (41).

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 20. oktoobri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ITER: International Thermonuclear Experimental Reactor – rahvusvaheline katsetermotuumareaktor.

1

International Thermonuclear Experimental Reactor

(2)  Nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsus 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58), mida on muudetud nõukogu 13. detsembri 2013. aasta otsusega 2013/791/Euratom (ELT L 349, 21.12.2013, lk 100) ja nõukogu 10. veebruari 2015. aasta otsusega (Euratom) 2015/224 (ELT L 37, 13.2.2015, lk 8).

2

(3)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja ressurssidest.

3

Lisas

(4)  ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsioon loodi oktoobris 2007 esialgseks 35-aastaseks perioodiks, et viia ellu projekt ITER, mille eesmärk on tõestada, et termotuumasünteesi kasutamine elektrienergia tootmisel on teaduslikult ja tehniliselt teostatav. Selle liikmed on Euratom, Hiina Rahvavabariik, India Vabariik, Jaapan, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon ja Ameerika Ühendriigid.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

5

(6)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

6

(7)  ELT L 328, 7.12.2013, lk 42.

7

(8)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

8

(9)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

9

(10)  Nõukogu järeldused ITERi projekti seisu kohta, 7. juuli 2010 (viide 11 902/10).

10

(11)  Komisjoni 4. mai 2010. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule ITERi projekti seisu ja võimalike edasiste sammude kohta (KOM(2010) 226 lõplik).

11

(12)  See tuleneb eelkõige ITERi rahvusvahelisele organisatsioonile tarnitavate paljude mitterahaliste sissemaksete innovaatilisusest ja nendega seotud tehnilistest probleemidest; lisaks tehnilises kirjelduses ja ulatuses tehtud muudatustest, mis kuuluvad ITERi rahvusvahelise organisatsiooni pädevusse ja mille üle ühisettevõttel sisuliselt kontroll puudub.

12

(13)  Seda kajastatakse ka tuumasünteesienergeetika eduaruandes Euroopa Liidu Nõukogule (november 2014) ning Euroopa Liidu Nõukogule esitatud kolmandas iga-aastases tuumasünteesienergeetika aruande hindamises (november 2014).

13

(14)  ITERi rahvusvahelisele organisatsioonile eraldatavate mitterahaliste sissemaksete ulatuses tehtud muudatuste küsimuses on neist muudatustest tuleneva maksumuse suurenemise kompenseerimine endiselt ITERi rahvusvahelisele organisatsiooni ja ühisettevõtte vaheline tüliküsimus; ühisettevõte on seisukohal, et kehtivat süsteemi ei rakendata vastavalt kavandatule ja ühisettevõttele ei kompenseerita maksumuse suurenemist (2014. aasta tuumasünteesienergeetika eduaruanne Euroopa Liidu Nõukogule, november 2014).

14

(15)  Kontrollikoja 2013. aasta aruande 12. joonealune punktis 12 (ELT C 452, 16.12.2014, lk 44).

15

(16)  ITERi rahvusvahelise organisatsiooni nõukogu.

16

(17)  See on 7,2 % suurune kõrvalekalle nõukogu poolt 2010. aastal heaks kiidetud mahust (Euroopa konkurentsivõime nõukogule 2014. aasta novembris esitatud tuumasünteesienergeetika eduaruanne). Võrreldes vahendite puudujäägi kohta 2013. aasta novembris esitatud summaga (290 miljonit eurot) on see 138 miljoni euro võrra suurenenud; põhjuseks on peamiselt ITERi rahvusvahelisele organisatsioonile eraldatud täiendavad ressursid ning Jaapanile tehtud täiendav osamakse, mis puudutas Jaapanile antud ELi hankeid – mõlemad puudusid algses kulukalkulatsioonis (vt ühisettevõtte 2014. aasta raamatupidamise aastaruande punkt 2.7).

17

(18)  Vt punkt 20.

18

(19)  ITERi rahvusvahelise organisatsiooni nõukogu nimetas 2015. aasta 5. märtsil ametisse uue peadirektori ja kiitis heaks ITERi rahvusvahelise organisatsiooni 2015. aasta tegevuskava.

19

(20)  Kuni uue direktori värbamiseni nimetas F4E juhatus 2014. aasta 3. detsembril üheks aastaks ametisse uue direktori kohusetäitja (ametiaja algus 1. märts 2015).

20

(21)  Juhatus kiitis heaks F4E tegevuskava peamised põhimõtted ning eelkõige meetmed, mida uus ITERi rahvusvahelise organisatsiooni peadirektoraat oli kavandanud uue integreeritud organisatsiooni loomise toetamiseks; ning tellis tegevuskava elluviimist mõjutada võivate mistahes õiguslike küsimuste analüüsi.

21

(22)  1. detsembril 2013 vastu võetud algne maksete assigneeringute eelarve oli 698 miljonit eurot. Seejärel vähendati eelarvet 567,6 miljonit eurot 11. juuni ja 3. detsembri 2014. aasta paranduseelarvetega, mis tehti peamiselt ITERi ehituse eelarvepeatükiga seotud tegevuse elluviimisel esinenud viivituste tõttu.

22

(23)  Euroopa Liidu Nõukogule koostatud tuumasünteesienergeetika 2014. aasta eduaruande 3. joonealuses märkuses on kulukalkulatsioon määratletud järgnmiselt: „Projekti, struktuurikomponendi, tööpaketi või kavandatud tegevuse hinnanguline maksumus kulukalkulatsiooni tegemise ajal. See kujutab endast F4E 6,6 miljardi euro suuruse algse maksumuse hinnangut, mida on asjakohaselt ajakohastatud nii, et sellel on lisatud üksnes kuni praeguse ajani projekti ulatuse muutmisest tuleneva maksumuse hinnangulise suurenemise võrra. Kulukalkulatsioon on võrdlusalus, mille alusel saab võrrelda F4E rahalist tulemuslikkust. Projekti iga konkreetse ulatuse jaoks koostatud kulukalkulatsioon on esitatud tihedusfunktsioonina”.

23

(24)  Siseauditid järgmistel teemadel: finantsringlus, toetuste haldamine, ekspertidega sõlmitud lepingud, hangetele eelnevad tegevused, ITERi ala hoonete haldamine, valik ja värbamine, ITERi ala lepingute rakendamise järelevalve, hankemenetluste ettevalmistamine ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamiseks, 3. paketi (Tokamaki hooned) hanke läbirääkimistega hankemenetluse läbivaatamine ning lepingute haldamise piiratud läbivaatamine.

24

(25)  ITERi ala hoonete lepingute rakendamiste kontroll, F4E siseauditi üksus, oktoober 2014.

25

(26)  Komisjoni siseauditi talituse piiratud kontroll ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõtte kogu organisatsiooni hõlmavate lepingute haldamise kontrollimehhanismide üle, oktoober 2014.

26

(27)  Euroopa Liidu Nõukogule koostatud tuumasünteesienergeetika 2014. aasta eduaruande 4. joonealuses märkuses on „lepingute prognoositud maksumust nende lõpetamisel” määratletud järgnevalt: „Kavandatud tegevuse, töö või projekti prognoositud kogumaksumus peale tööde lõpetamist nende kavandatud ulatuses.” Tegelikkuses hõlmab see kõiki F4E tegevuse kõige uuemaid kuluprognoose, sh lõpetatud lepingute tegelikku lõppmaksumust, jooksvate lepingute maksumuse ajakohastatud prognoose ning tulevaste lepingute prognoositud hindu. Lepingute prognoositud maksumus nende lõpetamisel sisaldab ka oodatavate muudatuste maksumust ning praeguste ja tulevaste lepingute täitmise käigus aset leidva maksumuse oodatava muutumise riski rahalist väärtust. Lepingute prognoositud maksumus nende lõpetamisel on esitatud tihedusfunktsioonina.

27

(28)  See tulenes asjaolust, et ühisettevõte pidi kandma ühe tootmisetapi komponendi mittetoimimisest tulenevad kulud.

28

(29)  2014. aastal tehtud 19 kvaliteediauditist 17 olid 2015. aasta märtsi seisuga lõpetatud. Audititega leiti 21 menetlusnõuetele mittevastavuse juhtumit ning 129 parandamist vajavat valdkonda.

29

(30)  Auditite ulatus hõlmas kvaliteedikava, mittevastavuse juhtumeid (mistahes tingimus, mis ei vasta nõuetele), hangete kontrolli ning allhangete haldamist, dokumentatsiooni ja andmete haldamist, muutuste ja kõrvalekallete haldamist, ehitustööde kvaliteedikontrolli plaani, projektide üksikasjalikku ajakava, lepingute riskijuhtimist ning tehniliste tööde kvaliteedikontrolli plaani.

30

(31)  Vt punkti 20 alapunktid 4 ja 5.

31

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

32

(33)  Määruse nr 966/2012 (EL, Euratom) artikkel 214 koos osutatud eranditega.

33

(34)  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

34

(35)  Kontrollikoja 2013. aasta aruande punkt 30 (ELT C 452, 16.12.2014, lk 50).

35

(36)  Muu hulgas puudutavad need lepingusummale tekitatud kaudse/järelkahju selget piiramist; kohaldatavates õigusaktides tehtud muudatustest tulenevate töövõtjate kantud täiendavate kulude F4E poolset katmist; tehnilise dokumentatsiooni sisenditesse sattuvate vigade riski jagamist; määratletud minimaalset ajavahemikku ületavate lepingukatkestuste puhul töövõtjatele makstavaid kahjutasusid; töövõtjatele hüvitatavaid lisakulusid juhul, kui viibib neist sõltumatute komponentide tarnimine; F4E tööstusportaali edasi arendamise kava ja täiendavate e-riigihangete kasutuselevõttu; harmoniseeritud suuniste koostamist valiku- ja edukaks kuulutamise kriteeriumide määratlemiseks ja kasutamiseks.

36

(37)  Suunised finantskompensatsiooni maksmiseks võistlevast dialoogist osa võtmise eest.

37

(38)  Tuumavaldkonna tegevusest tuleneva vastutuse vältimine; üleminek enamjaolt tulemuslikkusel põhinevale hanketegevusele; kaheetapilise võistleva dialoogi korraldamise võimaluste uurimine.

38

(39)  F4E juhatuse otsus, millega võeti vastu eeskirjad ühisettevõtte töötajate huvide konfliktide vältimiseks ja haldamiseks.

39

(40)  Eelkõige puudutab see pensioneid, töötasusid ja hüvitisi, töötingimusi, ravikulusid, eetikat ja käitumist ning töötajate kasutamist väljaspool ELi piire.

40

(41)  Muu hulgas ajutiste töötajate töölevõtmise, lepinguliste töötajate kasutamise ning ametnike hindamise ja edutamise kohta.

41

---

LISA

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (Barcelona)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 45 ja 49) | Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu 5. peatükk „Ühisettevõtted”, ja eelkõige:
  artikkel 45:

  „Ühenduses tuumatööstuse arengu seisukohast eriti tähtsaid ettevõtjaid võib asutada käesolevas lepingus määratletud ühisettevõtetena kooskõlas järgmiste artiklitega.”

  artikkel 49:

  „Ühisettevõtted luuakse nõukogu otsusega. Ühisettevõte on juriidiline isik.” |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad


  (Nõukogu otsus 2007/198/Euratom, mida on muudetud nõukogu otsusega 2013/791/Euratom ja nõukogu otsusega (Euratom) 2015/224) | Eesmärgid







  — | anda Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratomi) panus ITERi Rahvusvahelisse Tuumasünteesienergeetika Organisatsiooni; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 45 ja 49)

Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu 5. peatükk „Ühisettevõtted”, ja eelkõige:

artikkel 45:

„Ühenduses tuumatööstuse arengu seisukohast eriti tähtsaid ettevõtjaid võib asutada käesolevas lepingus määratletud ühisettevõtetena kooskõlas järgmiste artiklitega.”

artikkel 49:

„Ühisettevõtted luuakse nõukogu otsusega. Ühisettevõte on juriidiline isik.”

Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad

(Nõukogu otsus 2007/198/Euratom, mida on muudetud nõukogu otsusega 2013/791/Euratom ja nõukogu otsusega (Euratom) 2015/224)

Eesmärgid

—

anda Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratomi) panus ITERi Rahvusvahelisse Tuumasünteesienergeetika Organisatsiooni;

| — | anda Euratomi panus koos Jaapaniga läbiviidavate laiema lähenemisviisi tegevustesse termotuumaenergia kiiremaks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

—

anda Euratomi panus koos Jaapaniga läbiviidavate laiema lähenemisviisi tegevustesse termotuumaenergia kiiremaks kasutuselevõtuks;

| — | valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks. |
| --- | --- |

—

valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks.

Ülesanded

| — | jälgida ITERi projekti ehituskoha ettevalmistamist; |
| --- | --- |

—

jälgida ITERi projekti ehituskoha ettevalmistamist;

| — | varustada ITERi organisatsiooni komponentide, seadmete, materjalide ja muude vahenditega; |
| --- | --- |

—

varustada ITERi organisatsiooni komponentide, seadmete, materjalide ja muude vahenditega;

| — | hallata hankekorraldust seoses ITERi organisatsiooniga ja eelkõige sellega kaasnevaid kvaliteedi tagamise menetlusi; |
| --- | --- |

—

hallata hankekorraldust seoses ITERi organisatsiooniga ja eelkõige sellega kaasnevaid kvaliteedi tagamise menetlusi;

| — | valmistada ette ja koordineerida Euratomi osalust ITERi projekti teaduslikus ja tehnilises kasutussevõtmises; |
| --- | --- |

—

valmistada ette ja koordineerida Euratomi osalust ITERi projekti teaduslikus ja tehnilises kasutussevõtmises;

| — | koordineerida teadus- ja tehnikaalast teadus- ja arendustegevust, millega toetada Euratomi panust ITERi organisatsiooni; |
| --- | --- |

—

koordineerida teadus- ja tehnikaalast teadus- ja arendustegevust, millega toetada Euratomi panust ITERi organisatsiooni;

| — | anda Euratomi rahaline panus ITERi organisatsiooni; |
| --- | --- |

—

anda Euratomi rahaline panus ITERi organisatsiooni;

| — | korraldada ITERi organisatsioonile personali leidmine; |
| --- | --- |

—

korraldada ITERi organisatsioonile personali leidmine;

| — | tegutseda koos ITERi organisatsiooniga ja viia ellu kõiki teisi ITERi lepingut edendavaid tegevusi. |
| --- | --- |

—

tegutseda koos ITERi organisatsiooniga ja viia ellu kõiki teisi ITERi lepingut edendavaid tegevusi.

Juhtimine

Juhatus, direktor ja muud organid

Juhatus vastutab ühisettevõtte järelevalve eest eesmärkide täitmisel ning tagab oma tegevuses tiheda koostöö ühisettevõtte ja selle liikmete vahel. Lisaks juhatusele ja direktorile, kes on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja, on ühisettevõttel mitu organit:

büroo, tehniline nõuandekomitee, täitevkomitee, haldus- ja finantskomitee, auditikomitee.

Siseaudiitor: siseauditi üksus ja alates 1. jaanuarist 2012 Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Välisaudiitor: Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon: Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

Tulude lõplik summa (maksete assigneeringud) 550,6 miljonit eurot, millest ühenduse rahastatud osa moodustab 77 %.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

262 ELi ametniku ja ajutise teenistuja ametikohta ametikohtade loetelus, neist täidetud 249 ametikohta;

144 täidetud lepingulist ametikohta

2014. aasta tegevus ja osutatud teenused

Põhjaliku teabe 2014. aasta tegevuse ja teenuste kohta leiate ühisettevõtte veebisaidilt aadressil http://www.fusionforenergy.europa.eu/

Allikas: ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 13. | Viimastel aastatel on ühisettevõttel palutud rakendada sisemiste tehniliste raskuste ja juhtimispiirangutega projekti, millega samalaadset ei ole maailmas ilmselt võimalik leida: olukorras, kus sellise esimese omalaadse, tehniliselt keeruka seadmega nagu ITER on juba niigi tohutuid rakendusprobleeme, põhinevad tehnilised kirjeldused enamjaolt teise üksuse, ITERi rahvusvahelisse organisatsiooni tarnitavatel sisenditel ja kirjelduste muudatused on isegi lepingu täitmise ajal väga sagedased. F4E on saanud need kätte viimasena, olles sunnitud neid rakendama enamasti igasuguse hüvitiseta.
  2011. aastal ITERi nõukogus vastu võetud niinimetatud MAC-10 suunised, milles määratletakse vastutus ülesehituse muudatuste rahastamisel ja mis võeti algselt kasutusele eesmärgiga lihtsustada otsustamisprotsessi, on eespool kirjeldatud olukorda halvendanud, mitte parandanud. See on toonud kaasa süsteemide/väärtuse loomise püüdluse nõrgenemise ITERi rahvusvahelisse organisatsiooni integreerimisel, millega kaasnevad ülekulud ning tekivad lisapinged ITERI rahvusvahelises organisatsioonis ja kõigis kohalikes asutustes. Probleem on terav kõigi kohalike asutuste jaoks, kuid eelkõige F4E jaoks, kus komponentidega pidevalt toimuvate muudatuste mõju avaldub hoonetele peaaegu vaikimisi, mida tõendavad F4E juhatusele 2014. aasta detsembri koosolekul esitatud dokumendid.
  Kulu sõltub ilmselgelt töömahust (s.t ülesehitusest) ja see kehtib veelgi enam siis, kui muudatusi on vaja teha ehitusjärgus. Asjaolu, et viimast kontrollib ja juhib enamjaolt ITERi rahvusvaheline organisatsioon ja esimest F4E, näitab selgelt kohustuste vastuolulisust.
  See on tõepoolest üks ITERi projekti kõige keerulisemaid aspekte, mis on kindlaks tehtud ka Euroopa Parlamendi tellitud ja ettevõtte Ernst and Young läbi viidud 2013. aasta uuringus ITERi kulutasuvuse kohta. Nimetatud uuringu kommenteeritud kokkuvõtte pealdistes märgitakse, et „Kulude kasv lähtub enamjaolt projekti tasandilt ega ole F4E otsese kontrolli all” ning „F4E on sui generis organisatsioon, mis tegutseb kulutõhususe võimalusi piiravas keerukas keskkonnas”. Lühidalt öeldes ei ole kokkuleppe sõlmimise ja selle vahendite määramise tõttu oluline osa kuludest, mida F4E peab kandma, tema otsese kontrolli all.
  Konkreetselt kulude kontrolli küsimuses, mis on F4E peamine eesmärk, ei oleks eelmiste MAC-10 suuniste kohaselt ükski ühisettevõttega piiratud sisemine kontrollisüsteem suutnud piirata muudatuste sissevoolu ITERi rahvusvahelisest organisatsioonist (kes tegutseb omaniku ja integreerijana). Alles nüüd, kui MAC-10 suunised kõrvaldatakse ja nende kavandatud otstarbe täitmiseks kehtestatakse uus süsteem (ITERi rahvusvahelise organisatsiooni reservfond), samuti kui ITERi rahvusvahelise organisatsiooni juhtkond on lubanud rakendada tervikliku konfiguratsioonihaldussüsteemi, võib olla täiesti võimalik rakendada tehnilise haldamise protsesside järkjärgulise integratsiooni kaudu tõhusamat kulude kontrolli süsteemi.
  Tuginedes enamjaolt eespool öeldule, on projekti sidusrühmad (ITERi rahvusvaheline organisatsioon ja kohalikud asutused, sealhulgas F4E) jõudnud järeldusele, et praegune ajakava ei ole realistlik – see on tõsiasi, mida on kinnitanud ka mitmed viimase kahe aasta (2013–2014) jooksul läbi viidud sõltumatud hindamised. Seetõttu tegelevad ITERi rahvusvaheline organisatsioon ja F4E koos teiste osaliste kohalike asutustega uue läbivaadatud ajakavaga, mis peaks esitatama ITERi nõukogule 2015. aasta novembris. Seejärel hindavad läbivaadatud ajakava ITERi osalised, kes peaksid arvesse võtma ka olemasolevaid vahendeid ja kulumõõdet, sest need elemendid on omavahel tihedalt seotud. Seetõttu on väga tõenäoline, et läbivaadatud ajakava tulemusel tuleb arutada üldist maksumuse hinnangut ja esitada selle kohta ettepanek. See ei mõjuta praeguses mitmeaastases finantsraamistikus vajalikke vahendeid, kuid sellel võivad olla pikemaajalised tagajärjed. |
| --- | --- |

13.

Viimastel aastatel on ühisettevõttel palutud rakendada sisemiste tehniliste raskuste ja juhtimispiirangutega projekti, millega samalaadset ei ole maailmas ilmselt võimalik leida: olukorras, kus sellise esimese omalaadse, tehniliselt keeruka seadmega nagu ITER on juba niigi tohutuid rakendusprobleeme, põhinevad tehnilised kirjeldused enamjaolt teise üksuse, ITERi rahvusvahelisse organisatsiooni tarnitavatel sisenditel ja kirjelduste muudatused on isegi lepingu täitmise ajal väga sagedased. F4E on saanud need kätte viimasena, olles sunnitud neid rakendama enamasti igasuguse hüvitiseta.

2011. aastal ITERi nõukogus vastu võetud niinimetatud MAC-10 suunised, milles määratletakse vastutus ülesehituse muudatuste rahastamisel ja mis võeti algselt kasutusele eesmärgiga lihtsustada otsustamisprotsessi, on eespool kirjeldatud olukorda halvendanud, mitte parandanud. See on toonud kaasa süsteemide/väärtuse loomise püüdluse nõrgenemise ITERi rahvusvahelisse organisatsiooni integreerimisel, millega kaasnevad ülekulud ning tekivad lisapinged ITERI rahvusvahelises organisatsioonis ja kõigis kohalikes asutustes. Probleem on terav kõigi kohalike asutuste jaoks, kuid eelkõige F4E jaoks, kus komponentidega pidevalt toimuvate muudatuste mõju avaldub hoonetele peaaegu vaikimisi, mida tõendavad F4E juhatusele 2014. aasta detsembri koosolekul esitatud dokumendid.

Kulu sõltub ilmselgelt töömahust (s.t ülesehitusest) ja see kehtib veelgi enam siis, kui muudatusi on vaja teha ehitusjärgus. Asjaolu, et viimast kontrollib ja juhib enamjaolt ITERi rahvusvaheline organisatsioon ja esimest F4E, näitab selgelt kohustuste vastuolulisust.

See on tõepoolest üks ITERi projekti kõige keerulisemaid aspekte, mis on kindlaks tehtud ka Euroopa Parlamendi tellitud ja ettevõtte Ernst and Young läbi viidud 2013. aasta uuringus ITERi kulutasuvuse kohta. Nimetatud uuringu kommenteeritud kokkuvõtte pealdistes märgitakse, et „Kulude kasv lähtub enamjaolt projekti tasandilt ega ole F4E otsese kontrolli all” ning „F4E on sui generis organisatsioon, mis tegutseb kulutõhususe võimalusi piiravas keerukas keskkonnas”. Lühidalt öeldes ei ole kokkuleppe sõlmimise ja selle vahendite määramise tõttu oluline osa kuludest, mida F4E peab kandma, tema otsese kontrolli all.

Konkreetselt kulude kontrolli küsimuses, mis on F4E peamine eesmärk, ei oleks eelmiste MAC-10 suuniste kohaselt ükski ühisettevõttega piiratud sisemine kontrollisüsteem suutnud piirata muudatuste sissevoolu ITERi rahvusvahelisest organisatsioonist (kes tegutseb omaniku ja integreerijana). Alles nüüd, kui MAC-10 suunised kõrvaldatakse ja nende kavandatud otstarbe täitmiseks kehtestatakse uus süsteem (ITERi rahvusvahelise organisatsiooni reservfond), samuti kui ITERi rahvusvahelise organisatsiooni juhtkond on lubanud rakendada tervikliku konfiguratsioonihaldussüsteemi, võib olla täiesti võimalik rakendada tehnilise haldamise protsesside järkjärgulise integratsiooni kaudu tõhusamat kulude kontrolli süsteemi.

Tuginedes enamjaolt eespool öeldule, on projekti sidusrühmad (ITERi rahvusvaheline organisatsioon ja kohalikud asutused, sealhulgas F4E) jõudnud järeldusele, et praegune ajakava ei ole realistlik – see on tõsiasi, mida on kinnitanud ka mitmed viimase kahe aasta (2013–2014) jooksul läbi viidud sõltumatud hindamised. Seetõttu tegelevad ITERi rahvusvaheline organisatsioon ja F4E koos teiste osaliste kohalike asutustega uue läbivaadatud ajakavaga, mis peaks esitatama ITERi nõukogule 2015. aasta novembris. Seejärel hindavad läbivaadatud ajakava ITERi osalised, kes peaksid arvesse võtma ka olemasolevaid vahendeid ja kulumõõdet, sest need elemendid on omavahel tihedalt seotud. Seetõttu on väga tõenäoline, et läbivaadatud ajakava tulemusel tuleb arutada üldist maksumuse hinnangut ja esitada selle kohta ettepanek. See ei mõjuta praeguses mitmeaastases finantsraamistikus vajalikke vahendeid, kuid sellel võivad olla pikemaajalised tagajärjed.

| 14. | F4E on kohustatud täitma nõudeid ja rakendama ülesehituses ITERi rahvusvahelise organisatsiooni tehtud muudatused, kuigi need võivad mõjutada kulusid ja põhjustada riske. Samal ajal rakendab F4E oma juhatuse hoolika järelevalve all jõuliselt suurt hulka kulude piiramise meetmeid, et tagada praeguse mitmeaastase finantsraamistiku jaoks kuni 2020. aastaks eraldatud eelarve ülemmäärast kinnipidamine. Mõned neist meetmetest on järgmised:






  — | selliste olemasolevate eri liiki hankemenetluste parem ärakasutamine, mis võimaldavad ühisettevõttel vähendada kulusid ja tulemuslikumalt töötada: see hõlmab võistleva dialoogi ja läbirääkimistega hankemenetluste laiemat kasutamist, kui seda lubab F4E finantsmäärus, mis aitab meil koos töövõtjatega välja selgitada tõhusad lahendused; |
| --- | --- | --- |

14.

F4E on kohustatud täitma nõudeid ja rakendama ülesehituses ITERi rahvusvahelise organisatsiooni tehtud muudatused, kuigi need võivad mõjutada kulusid ja põhjustada riske. Samal ajal rakendab F4E oma juhatuse hoolika järelevalve all jõuliselt suurt hulka kulude piiramise meetmeid, et tagada praeguse mitmeaastase finantsraamistiku jaoks kuni 2020. aastaks eraldatud eelarve ülemmäärast kinnipidamine. Mõned neist meetmetest on järgmised:

—

selliste olemasolevate eri liiki hankemenetluste parem ärakasutamine, mis võimaldavad ühisettevõttel vähendada kulusid ja tulemuslikumalt töötada: see hõlmab võistleva dialoogi ja läbirääkimistega hankemenetluste laiemat kasutamist, kui seda lubab F4E finantsmäärus, mis aitab meil koos töövõtjatega välja selgitada tõhusad lahendused;

| — | hankemenetluste kvaliteedi ja hinna suhte parandamine, laiendades konkurentsi võimalike tarnijate hulgas: see hõlmab selliste astmeliste hankestrateegiate kasutamist, kus mitu tarnijat töötavad varases etapis üheaegselt välja prototüübid ja seejärel võistlevad seeriatootmise õiguse eest; |
| --- | --- |

—

hankemenetluste kvaliteedi ja hinna suhte parandamine, laiendades konkurentsi võimalike tarnijate hulgas: see hõlmab selliste astmeliste hankestrateegiate kasutamist, kus mitu tarnijat töötavad varases etapis üheaegselt välja prototüübid ja seejärel võistlevad seeriatootmise õiguse eest;

| — | tugevamale väärtuste loomisele kaasaaitamine, edendades hankekohustuste tõhusat jaotamist eri osapoolte (ITERi rahvusvaheline organisatsioon ja kohalikud asutused) hulgas, leppides kokku standardid ja kasutades võimaluse korral mastaabisäästu. |
| --- | --- |

—

tugevamale väärtuste loomisele kaasaaitamine, edendades hankekohustuste tõhusat jaotamist eri osapoolte (ITERi rahvusvaheline organisatsioon ja kohalikud asutused) hulgas, leppides kokku standardid ja kasutades võimaluse korral mastaabisäästu.

Alates 2015. aasta märtsist ametis oleva ITERi organisatsiooni uue peadirektori juhtimisel on kulude kontrollimine üldise projektijuhtimise tasandil jätkuvalt prioriteet.

Mis puudutab kuluarvestust F4E tasandil, viiakse ELi mitterahaliste sissemaksete üksikasjalik hindamine läbi projekti lõpetamisel põhistruktuuri 6. tasandil, võttes arvesse riske ja ebakindlust. See tulemus toob kaasa ettenägematute kuludega seotud uute nõuete hindamise.

| 15. | Nagu F4E on viimasel ajal teatavaks teinud, kehtestati praeguse mitmeaastase finantsraamistiku jaoks eraldatud eelarve, võttes eelduseks 2008. aasta tegevuse (Toschi aruanne), mis toimus põhistruktuuri 3. tasandil (süsteem) ja 4. tasandil (hankekokkulepped). See ei tähenda mingil juhul, et puudub kulude kontrolli süsteem. Tegelikult on juba olemas täielikult toimiv süsteem kulude kontrollimiseks ja järelevalveks hankekokkulepete tasandil, (põhistruktuuri 4. tasand) ja süsteemi tasandil (põhistruktuuri 3. tasand) (nagu möönis kontrollikoda oma 2013. aasta aruandes). On tõsi, et ühisettevõttel ei olnud auditi läbiviimise ajal (2015. aasta märts) paigas veel kõiki 6. tasandi andmeid (lepingud). See ei tähenda, et F4E ei kalkuleerinud üksiklepingute kulusid, F4E tegi seda, kuid eraldi projektimeeskondades, mitte tsentraliseeritult ja ühetaoliselt.
  Kuigi F4E kasutab juba aastaid oma tegevust ja eelarvet käsitlevate andmete säilitamiseks/haldamiseks mitut andmehaldusvahendit (nt muu hulgas ABAC, ABAC Contracts, Primavera, IDM), mis on ühendatud kesksesse integreeritud aruandlussüsteemi, kinnitab F4E, et töö tema kulude ja kõrvalekallete haldamiseni süsteemi parandamiseks edeneb. Esimest osa, süsteemi ja metoodikat kuluprognooside ja kõrvalekallete järelevalveks lepingu tasandil, tutvustati komisjoni siseauditi talitusele 2015. aasta septembris hankekokkulepete ettevalmistamise järelauditiga seotud külaskäigu ajal. Teine etapp on täielikult integreeritud ettevõtte ressursiplaneerimise süsteemi rakendamine, mis ühendab andmed ja protsessid: alates eelarvestamisest, seejärel hangetest kuni kõrvalekallete haldamise ja tarnimiseni. Ettevõtte ressursiplaneerimise rakendamine on kokku lepitud juhatuse tasandil, luues F4E struktuuris eriotstarbelise neljanda osakonna, kes tegeleb projektijuhtimisega (maksumus, ulatus, kvaliteet, ajakava ja risk) ning selle taristuga (andmemudelid, vahendid, protsessid).
  F4E kinnitab, et ajakohastamine, võttes arvesse ITERi rahvusvahelisest organisatsioonist tulenevaid kulukalkulatsiooni ulatuse muudatusi, mille Toschi rühm 2008. aastal välja töötas, viidi läbi 4. tasandil, ja seda ajakohastatakse alati, kui ITERi nõukogu kiidab kulukalkulatsiooni muudatused heaks (peamiselt projektide muutmise taotluste kaudu). Mis puudutab kulukalkulatsiooni 6. tasandil, on Toschi kulukalkulatsioonide rekonstrueerimine sellel tasandil olnud võimalik ainult mõne süsteemi puhul (nt „Magnet”), sest Toschi rühma tulemused ei paku piisavalt andmeid, et oleks võimalik jaotada 4. tasandi väärtused täielikult (s.t summeerides kogu ulatusele) 6. tasandile.
  Seetõttu on olnud töö eesmärk täiesti uue kulukalkulatsiooni väljatöötamine, mitte üksnes hindu mõjutavate riskide lisamine (nagu tehti Toschi analüüsis), vaid võttes igasuguse 6. tasandi tegevuse puhul arvesse lepingute prognoositud maksumust nende tegevuse lõpetamisel.
  Selleks moodustas F4E direktor töörühma, et määrata kindlaks ja rakendada struktureeritud ja jälgitava protsessi, et saavutada kogu töö puhul, mille F4E peab lõpetama, 6. tasandil lepingute prognoositud maksumus nende lõpetamisel, et täita oma ITERi projektiga seotud kohustused. Seega tegeletakse ka vajadusega kehtestada ja säilitada kulukalkulatsioonide ning tulemusi ja nende usaldusväärsust mõjutavate tegurite (nt riskid ja ebakindlus) usaldatavus. Süsteemi ja metoodikat tutvustati siseauditi teenistusele juba selle 2015. aasta kontrollkülaskäigu ajal.
  ELi osalust ITERi projektis pärast selle ehitusetappi ei ole ajakohastatud ja seda ei kavatseta teha enne, kui projekti kohta on saadud sellist analüüsi võimaldavat asjaomast teavet. |
| --- | --- |

15.

Nagu F4E on viimasel ajal teatavaks teinud, kehtestati praeguse mitmeaastase finantsraamistiku jaoks eraldatud eelarve, võttes eelduseks 2008. aasta tegevuse (Toschi aruanne), mis toimus põhistruktuuri 3. tasandil (süsteem) ja 4. tasandil (hankekokkulepped). See ei tähenda mingil juhul, et puudub kulude kontrolli süsteem. Tegelikult on juba olemas täielikult toimiv süsteem kulude kontrollimiseks ja järelevalveks hankekokkulepete tasandil, (põhistruktuuri 4. tasand) ja süsteemi tasandil (põhistruktuuri 3. tasand) (nagu möönis kontrollikoda oma 2013. aasta aruandes). On tõsi, et ühisettevõttel ei olnud auditi läbiviimise ajal (2015. aasta märts) paigas veel kõiki 6. tasandi andmeid (lepingud). See ei tähenda, et F4E ei kalkuleerinud üksiklepingute kulusid, F4E tegi seda, kuid eraldi projektimeeskondades, mitte tsentraliseeritult ja ühetaoliselt.

Kuigi F4E kasutab juba aastaid oma tegevust ja eelarvet käsitlevate andmete säilitamiseks/haldamiseks mitut andmehaldusvahendit (nt muu hulgas ABAC, ABAC Contracts, Primavera, IDM), mis on ühendatud kesksesse integreeritud aruandlussüsteemi, kinnitab F4E, et töö tema kulude ja kõrvalekallete haldamiseni süsteemi parandamiseks edeneb. Esimest osa, süsteemi ja metoodikat kuluprognooside ja kõrvalekallete järelevalveks lepingu tasandil, tutvustati komisjoni siseauditi talitusele 2015. aasta septembris hankekokkulepete ettevalmistamise järelauditiga seotud külaskäigu ajal. Teine etapp on täielikult integreeritud ettevõtte ressursiplaneerimise süsteemi rakendamine, mis ühendab andmed ja protsessid: alates eelarvestamisest, seejärel hangetest kuni kõrvalekallete haldamise ja tarnimiseni. Ettevõtte ressursiplaneerimise rakendamine on kokku lepitud juhatuse tasandil, luues F4E struktuuris eriotstarbelise neljanda osakonna, kes tegeleb projektijuhtimisega (maksumus, ulatus, kvaliteet, ajakava ja risk) ning selle taristuga (andmemudelid, vahendid, protsessid).

F4E kinnitab, et ajakohastamine, võttes arvesse ITERi rahvusvahelisest organisatsioonist tulenevaid kulukalkulatsiooni ulatuse muudatusi, mille Toschi rühm 2008. aastal välja töötas, viidi läbi 4. tasandil, ja seda ajakohastatakse alati, kui ITERi nõukogu kiidab kulukalkulatsiooni muudatused heaks (peamiselt projektide muutmise taotluste kaudu). Mis puudutab kulukalkulatsiooni 6. tasandil, on Toschi kulukalkulatsioonide rekonstrueerimine sellel tasandil olnud võimalik ainult mõne süsteemi puhul (nt „Magnet”), sest Toschi rühma tulemused ei paku piisavalt andmeid, et oleks võimalik jaotada 4. tasandi väärtused täielikult (s.t summeerides kogu ulatusele) 6. tasandile.

Seetõttu on olnud töö eesmärk täiesti uue kulukalkulatsiooni väljatöötamine, mitte üksnes hindu mõjutavate riskide lisamine (nagu tehti Toschi analüüsis), vaid võttes igasuguse 6. tasandi tegevuse puhul arvesse lepingute prognoositud maksumust nende tegevuse lõpetamisel.

Selleks moodustas F4E direktor töörühma, et määrata kindlaks ja rakendada struktureeritud ja jälgitava protsessi, et saavutada kogu töö puhul, mille F4E peab lõpetama, 6. tasandil lepingute prognoositud maksumus nende lõpetamisel, et täita oma ITERi projektiga seotud kohustused. Seega tegeletakse ka vajadusega kehtestada ja säilitada kulukalkulatsioonide ning tulemusi ja nende usaldusväärsust mõjutavate tegurite (nt riskid ja ebakindlus) usaldatavus. Süsteemi ja metoodikat tutvustati siseauditi teenistusele juba selle 2015. aasta kontrollkülaskäigu ajal.

ELi osalust ITERi projektis pärast selle ehitusetappi ei ole ajakohastatud ja seda ei kavatseta teha enne, kui projekti kohta on saadud sellist analüüsi võimaldavat asjaomast teavet.

| 16. | F4E soovib rõhutada, et nende kahe tegevuskava eesmärk on – kuivõrd see on võimalik ITERi projekti õigusraamistikus – võtta meetmeid, mis kompenseerivad mõned eespool tuvastatud puudused.
  Esiteks määras ITERi nõukogu (kus Euroopat esindab komisjon) 5. märtsil 2015 ametisse ITERi rahvusvahelise organisatsiooni uue peadirektori ja kinnitas tegevuskava, mille ta oli valmistanud ette vastuseks muu hulgas ITERi juhtimist käsitlevale 2013. aasta hindamisele. Lisaks ITERi projekti uue projektikirjelduse (ulatus, ajakava ja maksumus) avaldamisele pakuti ITERi rahvusvahelise organisatsiooni tegevuskavas välja mitu erimeedet, näiteks järgmised:






  — | sellise uue organisatsiooni loomine, mida iseloomustab kohalike asutuste ja ITERi rahvusvahelise organisatsiooni keskse rühma põhjalik integratsioon; |
| --- | --- | --- |

16.

F4E soovib rõhutada, et nende kahe tegevuskava eesmärk on – kuivõrd see on võimalik ITERi projekti õigusraamistikus – võtta meetmeid, mis kompenseerivad mõned eespool tuvastatud puudused.

Esiteks määras ITERi nõukogu (kus Euroopat esindab komisjon) 5. märtsil 2015 ametisse ITERi rahvusvahelise organisatsiooni uue peadirektori ja kinnitas tegevuskava, mille ta oli valmistanud ette vastuseks muu hulgas ITERi juhtimist käsitlevale 2013. aasta hindamisele. Lisaks ITERi projekti uue projektikirjelduse (ulatus, ajakava ja maksumus) avaldamisele pakuti ITERi rahvusvahelise organisatsiooni tegevuskavas välja mitu erimeedet, näiteks järgmised:

—

sellise uue organisatsiooni loomine, mida iseloomustab kohalike asutuste ja ITERi rahvusvahelise organisatsiooni keskse rühma põhjalik integratsioon;

| — | ITERi rahvusvahelise organisatsiooni peadirektorist ja kohalikest asutustes koosneva projektide täitevnõukogu loomine, et tehnilistes küsimustest oleks võimalik otsuseid kiiresti vastu võtta; |
| --- | --- |

—

ITERi rahvusvahelise organisatsiooni peadirektorist ja kohalikest asutustes koosneva projektide täitevnõukogu loomine, et tehnilistes küsimustest oleks võimalik otsuseid kiiresti vastu võtta;

| — | reservfondi loomine eesmärgiga hüvitada kohalikele asutustele kulude kasv, mis on tekkinud ITERi rahvusvahelise organisatsiooni keskse rühma esialgsetesse tehnilistesse kirjeldustesse tehtud muudatuste tõttu, asendades seega 2011. aasta niinimetatud MAC-10 suunised; |
| --- | --- |

—

reservfondi loomine eesmärgiga hüvitada kohalikele asutustele kulude kasv, mis on tekkinud ITERi rahvusvahelise organisatsiooni keskse rühma esialgsetesse tehnilistesse kirjeldustesse tehtud muudatuste tõttu, asendades seega 2011. aasta niinimetatud MAC-10 suunised;

| — | konkreetsete valdkondade jaoks ning teabevahetuse hõlbustamiseks ja töötajate liikuvuse parandamiseks rahvusvahelise organisatsiooni keskse rühma ja kohalike asutajate juhtidest ja töötajatest koosnevate projektimeeskondade moodustamine. |
| --- | --- |

—

konkreetsete valdkondade jaoks ning teabevahetuse hõlbustamiseks ja töötajate liikuvuse parandamiseks rahvusvahelise organisatsiooni keskse rühma ja kohalike asutajate juhtidest ja töötajatest koosnevate projektimeeskondade moodustamine.

Teiseks valmistas F4E uus direktori kohusetäitja ette tegevuskava ja esitas selle 24. märtsil 2015 F4E juhatusele, kes selle täielikult heaks kiitis. F4E tegevuskava täiendab ITERi tegevuskava mitmes mõttes, kuid selles määratakse kindlaks ka F4E enda tegevuse täiendavad parandused. Peamised elemendid on järgmised:

| — | aidata kaasa realistliku ajakava koostamisele, mis võimaldab täpsemalt ülesandeid kirjeldada ja paremini eelarvet täita kooskõlas kavadega; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa realistliku ajakava koostamisele, mis võimaldab täpsemalt ülesandeid kirjeldada ja paremini eelarvet täita kooskõlas kavadega;

| — | määrata kindlaks kulude hindamine, kasutades parandatud, realistlikumat metoodikat ja rakendades rahaliste vahendite haldamise süsteemi. F4E on rakendanud keskse ja ühtse süsteemi, et hallata kuluandmeid prognooside, kulude ja nendest kõrvalekaldumise paremaks kontrollimiseks. See võimaldab ühisettevõttel F4E säilitada vahetu kontroll eelarve kujunemise üle ja teha regulaarset kuludest kõrvalekaldumise seiret ning tagada, et F4E direktor ja kõrgem juhtkond saavad teostada projekti finantsjuhtimist tõhusalt ja usaldusväärselt; |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks kulude hindamine, kasutades parandatud, realistlikumat metoodikat ja rakendades rahaliste vahendite haldamise süsteemi. F4E on rakendanud keskse ja ühtse süsteemi, et hallata kuluandmeid prognooside, kulude ja nendest kõrvalekaldumise paremaks kontrollimiseks. See võimaldab ühisettevõttel F4E säilitada vahetu kontroll eelarve kujunemise üle ja teha regulaarset kuludest kõrvalekaldumise seiret ning tagada, et F4E direktor ja kõrgem juhtkond saavad teostada projekti finantsjuhtimist tõhusalt ja usaldusväärselt;

| — | tugevdada F4E riskijuhtimise raamistikku, sealhulgas asjakohase riskivalmiduse määramist, et parandada F4E paindlikkust ja usaldusväärset finantsjuhtimist; |
| --- | --- |

—

tugevdada F4E riskijuhtimise raamistikku, sealhulgas asjakohase riskivalmiduse määramist, et parandada F4E paindlikkust ja usaldusväärset finantsjuhtimist;

| — | teha F4E organisatsioonis täiendavaid muudatusi, et parandada organisatsiooni tõhusust, eelkõige projektijuhtimise vahendeid ja protsesse; |
| --- | --- |

—

teha F4E organisatsioonis täiendavaid muudatusi, et parandada organisatsiooni tõhusust, eelkõige projektijuhtimise vahendeid ja protsesse;

| — | rakendada sise- ja välisaudiitorite väljastatud auditisoovitused, et asjakohaselt vähendada F4E sisekontrolli süsteemi (kuluarvestus, lepingute haldamine, hanketegevus jne) puudusi, täiustada oma sisemisi protsesse ning optimeerida tegevust, et veelgi parandada meie tulemuslikkust. |
| --- | --- |

—

rakendada sise- ja välisaudiitorite väljastatud auditisoovitused, et asjakohaselt vähendada F4E sisekontrolli süsteemi (kuluarvestus, lepingute haldamine, hanketegevus jne) puudusi, täiustada oma sisemisi protsesse ning optimeerida tegevust, et veelgi parandada meie tulemuslikkust.

ITERi rahvusvaheline organisatsioon ja F4E rakendavad seda tegevuskava alates 2015. aasta märtsist ning eeldatakse, et olukord seoses Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas raportis esitatud tähelepanekutega paraneb. Nende tegevuskavade rakendamist jälgitakse ITERi projekti juhtimise kõrgeimatel tasanditel nii ITERi rahvusvahelises organisatsioonis kui ka ühisettevõttes.

| 18. | F4E teeb Euroopa nimel komponentide kujul mitterahalise sissemakse ITERi projekti. Kui komponendi ülesehitus on piisavalt küps, sõlmitakse F4E ja ITERi rahvusvahelise organisatsiooni vahel nn hankekokkulepe, milles määratakse kindlaks, mida tuleb mis ajaks tarnida. Kuna töö on tehtud ITERi rahvusvahelist organisatsiooni rahuldaval viisil, on F4E andnud ITERile järk-järgult krediiti, tunnustades eelnevalt kokkulepitud konkreetsete vahe-eesmärkidega seotud töös saavutatud edu. See on ITERi partnerite kokku lepitud süsteem ITERi nõukogule õigel tasemel teabe esitamiseks, kindlustades seega kõigi kohalike asutuste integreeritud aruandluse, mis on projekti edu asjakohane mõõt.
  F4E lisas 2014. aasta finantsaruannetesse (lülitatud F4E 2014. aasta raamatupidamise aastaaruandesse) tabeli, mis näitab sõlmitud hankekokkulepete väärtust ja ITERi rahvusvaheliselt organisatsioonilt siiani saadud tasude summat, kusjuures viimane on tõesti väike. Selle põhjuseks on asjaolu, et esialgne ITERi rahvusvahelise organisatsiooni juhtkond jaotas tasud hankekokkulepete vahel valdavalt lõpu poole ja see puudus tekitab aruannetes mõningast pessimismi. See on määratletud kui probleem, mis tuleb lahendada, ja juba on alanud töö ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga, et vaadata läbi hankekokkulepete perioodi vältel tasude jaotamine viisil, mis kajastab täpsemini iga kohaliku asutuse edusamme. See probleem loodetakse lahendada 2015. aasta lõpuks.
  Just sel põhjusel lisas F4E 2014. aasta raamatupidamise aastaaruandesse hinnangu lõpetatud tööde protsendi kohta, mis põhineb hankekokkulepetega seotud, 2014. aastal kantud kulude summal, ja võrdles neid projekti tehtud mitterahalise sissemakse hinnangulise väärtusega.
  Lisaks sellele koostab F4E iga-aastase eduaruande ja iga-aastase tegevusaruande, mis annavad üksikasjalikku teavet Euroopa osalemise edusammudest ITERi projektis koos iga-aastase võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitaja ja ettevõtte eesmärkide saavutamisega. Lisaks kohaldatakse F4E suhtes iga-aastaseid välishindamisi, milles sõltumatud eksperdid hindavad projekti edukust olemasolevate aruannete põhjal, et esitada juhatusele ja Euroopa Ülemkogule ülevaade ITERi projekti edusammude kohta. |
| --- | --- |

18.

F4E teeb Euroopa nimel komponentide kujul mitterahalise sissemakse ITERi projekti. Kui komponendi ülesehitus on piisavalt küps, sõlmitakse F4E ja ITERi rahvusvahelise organisatsiooni vahel nn hankekokkulepe, milles määratakse kindlaks, mida tuleb mis ajaks tarnida. Kuna töö on tehtud ITERi rahvusvahelist organisatsiooni rahuldaval viisil, on F4E andnud ITERile järk-järgult krediiti, tunnustades eelnevalt kokkulepitud konkreetsete vahe-eesmärkidega seotud töös saavutatud edu. See on ITERi partnerite kokku lepitud süsteem ITERi nõukogule õigel tasemel teabe esitamiseks, kindlustades seega kõigi kohalike asutuste integreeritud aruandluse, mis on projekti edu asjakohane mõõt.

F4E lisas 2014. aasta finantsaruannetesse (lülitatud F4E 2014. aasta raamatupidamise aastaaruandesse) tabeli, mis näitab sõlmitud hankekokkulepete väärtust ja ITERi rahvusvaheliselt organisatsioonilt siiani saadud tasude summat, kusjuures viimane on tõesti väike. Selle põhjuseks on asjaolu, et esialgne ITERi rahvusvahelise organisatsiooni juhtkond jaotas tasud hankekokkulepete vahel valdavalt lõpu poole ja see puudus tekitab aruannetes mõningast pessimismi. See on määratletud kui probleem, mis tuleb lahendada, ja juba on alanud töö ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga, et vaadata läbi hankekokkulepete perioodi vältel tasude jaotamine viisil, mis kajastab täpsemini iga kohaliku asutuse edusamme. See probleem loodetakse lahendada 2015. aasta lõpuks.

Just sel põhjusel lisas F4E 2014. aasta raamatupidamise aastaaruandesse hinnangu lõpetatud tööde protsendi kohta, mis põhineb hankekokkulepetega seotud, 2014. aastal kantud kulude summal, ja võrdles neid projekti tehtud mitterahalise sissemakse hinnangulise väärtusega.

Lisaks sellele koostab F4E iga-aastase eduaruande ja iga-aastase tegevusaruande, mis annavad üksikasjalikku teavet Euroopa osalemise edusammudest ITERi projektis koos iga-aastase võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitaja ja ettevõtte eesmärkide saavutamisega. Lisaks kohaldatakse F4E suhtes iga-aastaseid välishindamisi, milles sõltumatud eksperdid hindavad projekti edukust olemasolevate aruannete põhjal, et esitada juhatusele ja Euroopa Ülemkogule ülevaade ITERi projekti edusammude kohta.

| 19. | Projektis tekkinud pikad viivitused seoses praeguse lähtepunktiga („Esimene plasma” 2020. aasta novembris) on põhjustanud nihke paljude süsteemidega seotud kohustustes.
  Tegelikult on mitu ITERi rahvusvahelisest organisatsioonist tulnud muudatuse taotlust aeglustanud projekti ja tekitanud viivitusi, põhjustanud lugematuid kõrvalekaldeid olemasolevatest lepingutest ja tekitanud üldisi viivitusi projekti elluviimisel. Kuigi need sündmused ei allunud enamjaolt F4E kontrollile, paluti sellised kõrvalekalded rakendada vastavalt ITERi nõukogus (kus Euroopat esindab komisjon, mitte F4E) heaks kiidetud MAC-10 suunistele. Samuti on F4E otsustanud sagedaste muudatuste tõttu tihti loobuda mõne sellise hankemenetluse jätkamisest, mida peeti kuni kirjeldusteni suhteliselt stabiilseks. Avatud lepingute suhtes kohaldatavad kõrvalekalded kujutavad endast tegelikult kulude suurenemise olulist põhjust ja seega peavad need piirduma miinimumiga, et võidelda kulude piiramisega seotud probleemidega, millest kontrollikoda teatab muude järelduste hulgas.
  Lisaks on eelarveprofiili jäikust mitmeaastases finantsraamistikus raske ühitada seda laadi uuenduslikus projektis täheldatud arenguga, mis vajab realistlikumat ajakava. Selle tulemusena oli F4E kulukohustuste assigneering viimastel aastatel surve all. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kava võimaldas kanda 500 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid 2015. aastalt 2018.–2020. aastale. See ümberpaigutus sobib rakendamisprofiiliga paremini ja on uue realistliku ajakavaga rohkem kooskõlas.
  Mis puudutab maksete assigneeringuid, on sellised viivitused projekti elluviimisel aeglustanud lepingute sõlmimist ja sellest tulenevalt ei ole võimaldanud teha kavandatud eelmakseid ja muid ettenähtud makseid.
  Muudatus ITERi rahvusvahelise organisatsiooni juhtimises ja praegu käimasoleva projekti kulukalkulatsiooni ümbertegemine peaksid olema tulevikus selle probleemi lahendamise aluseks. |
| --- | --- |

19.

Projektis tekkinud pikad viivitused seoses praeguse lähtepunktiga („Esimene plasma” 2020. aasta novembris) on põhjustanud nihke paljude süsteemidega seotud kohustustes.

Tegelikult on mitu ITERi rahvusvahelisest organisatsioonist tulnud muudatuse taotlust aeglustanud projekti ja tekitanud viivitusi, põhjustanud lugematuid kõrvalekaldeid olemasolevatest lepingutest ja tekitanud üldisi viivitusi projekti elluviimisel. Kuigi need sündmused ei allunud enamjaolt F4E kontrollile, paluti sellised kõrvalekalded rakendada vastavalt ITERi nõukogus (kus Euroopat esindab komisjon, mitte F4E) heaks kiidetud MAC-10 suunistele. Samuti on F4E otsustanud sagedaste muudatuste tõttu tihti loobuda mõne sellise hankemenetluse jätkamisest, mida peeti kuni kirjeldusteni suhteliselt stabiilseks. Avatud lepingute suhtes kohaldatavad kõrvalekalded kujutavad endast tegelikult kulude suurenemise olulist põhjust ja seega peavad need piirduma miinimumiga, et võidelda kulude piiramisega seotud probleemidega, millest kontrollikoda teatab muude järelduste hulgas.

Lisaks on eelarveprofiili jäikust mitmeaastases finantsraamistikus raske ühitada seda laadi uuenduslikus projektis täheldatud arenguga, mis vajab realistlikumat ajakava. Selle tulemusena oli F4E kulukohustuste assigneering viimastel aastatel surve all. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kava võimaldas kanda 500 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid 2015. aastalt 2018.–2020. aastale. See ümberpaigutus sobib rakendamisprofiiliga paremini ja on uue realistliku ajakavaga rohkem kooskõlas.

Mis puudutab maksete assigneeringuid, on sellised viivitused projekti elluviimisel aeglustanud lepingute sõlmimist ja sellest tulenevalt ei ole võimaldanud teha kavandatud eelmakseid ja muid ettenähtud makseid.

Muudatus ITERi rahvusvahelise organisatsiooni juhtimises ja praegu käimasoleva projekti kulukalkulatsiooni ümbertegemine peaksid olema tulevikus selle probleemi lahendamise aluseks.

| 20. | F4E avaldab heameelt, et kontrollikoda tunnustab olulisi edusamme ning arvestab käimasolevaid meetmeid osana pidevast täiustamisest ja kontrollisüsteemide väljaarendamisest.
  Seoses kulude järelevalve kesksüsteemiga viitame oma vastusele punktile 15. F4E on nüüd võtnud kasutusele kesksüsteemi, et jälgida ja kontrollida kuluandmeid lepingu tasandil.
  Vastuseks siseaudititele seoses tegevuskavadega viib F4E aktiivselt ellu avatud tegevust vastavalt direktori sätestatud ning auditikomitee ja juhatuse kokku lepitud prioriteetidele, tegeledes kiireloomulise küsimusena kriitiliste ja väga tähtsate soovitustega. Olulist edu on saavutatud järgmiste tegevuskavade rakendamisel:






  — | siseauditi üksus viis läbi toetuste haldamise, eksperdilepingute ja hanke-eelsete meetmete rakendamise järelkontrolli. Tulemusi arutati auditikomitees, kes jäi tulemusega rahule ja seega loetakse need auditid nüüd lõpetatuks; |
| --- | --- | --- |

20.

F4E avaldab heameelt, et kontrollikoda tunnustab olulisi edusamme ning arvestab käimasolevaid meetmeid osana pidevast täiustamisest ja kontrollisüsteemide väljaarendamisest.

Seoses kulude järelevalve kesksüsteemiga viitame oma vastusele punktile 15. F4E on nüüd võtnud kasutusele kesksüsteemi, et jälgida ja kontrollida kuluandmeid lepingu tasandil.

Vastuseks siseaudititele seoses tegevuskavadega viib F4E aktiivselt ellu avatud tegevust vastavalt direktori sätestatud ning auditikomitee ja juhatuse kokku lepitud prioriteetidele, tegeledes kiireloomulise küsimusena kriitiliste ja väga tähtsate soovitustega. Olulist edu on saavutatud järgmiste tegevuskavade rakendamisel:

—

siseauditi üksus viis läbi toetuste haldamise, eksperdilepingute ja hanke-eelsete meetmete rakendamise järelkontrolli. Tulemusi arutati auditikomitees, kes jäi tulemusega rahule ja seega loetakse need auditid nüüd lõpetatuks;

| — | tegevuskavad, mis F4E võttis vastu vastuseks raharingluse, hankekokkuleppe ettevalmistamise ja TB03 võistleva dialoogi siseaudititele, on nüüd täielikult ellu viidud ning siseauditi talitus ja siseauditi üksus teostavad järelkontrolle; |
| --- | --- |

—

tegevuskavad, mis F4E võttis vastu vastuseks raharingluse, hankekokkuleppe ettevalmistamise ja TB03 võistleva dialoogi siseaudititele, on nüüd täielikult ellu viidud ning siseauditi talitus ja siseauditi üksus teostavad järelkontrolle;

| — | mis puutub valiku ja värbamise auditisse, rakendatakse 34 tegevust, kaks tegevust on pooleli, üks peatatud ja üks vananenud; |
| --- | --- |

—

mis puutub valiku ja värbamise auditisse, rakendatakse 34 tegevust, kaks tegevust on pooleli, üks peatatud ja üks vananenud;

| — | seoses ITERi ala hoonete hanget käsitleva auditiga on ellu viidud 31 tegevust, kaks on veel pooleli ja üks tühistatud. |
| --- | --- |

—

seoses ITERi ala hoonete hanget käsitleva auditiga on ellu viidud 31 tegevust, kaks on veel pooleli ja üks tühistatud.

Siseauditi üksus vaatas läbi ITERi ala hoonete lepingute rakendamise järelevalve: vastuseks sellele auditile võeti 2015. aasta veebruaris vastu tegevuskava ja saavutatud on olulist edu: 24 kavandatud tegevusest on rakendatud 20, üks on tühistatud ja üks pooleli.

Siseauditi talitus vaatas läbi lepingute haldamise: tegevuskava võeti vastu 2014. aasta novembris ja praegune seis on järgmine: 19 kavandatud tegevusest on rakendatud 12 ja seitse on pooleli.

Ettevõtte riskid: 2015. aasta suuri riske käsitlev ajakohastamine viiakse läbi, pidades silmas novembris toimuvat auditikomitee koosolekut, määrates sealhulgas asjakohase riskivalmiduse, et parandada F4E paindlikkust ja usaldusväärset finantsjuhtimist.

| 21. | F4E soovib rõhutada, et suhteliselt suur osa läbirääkimistega menetlustest on seotud F4E keerukas ja innovaatilises keskkonnas tegutsemisega. Selle tulemuseks on sageli piiratud konkurents või (äärmuslikel juhtudel) monopol või isegi vähene osalemine pakkumismenetluses. 2014. aastal läbiviidud 39st läbirääkimistega hankemenetlusest 15 puhul muutsid konkreetsed turutingimused ja/või teenused/tööd läbirääkimistega hankemenetluse parimaks hankevõimaluseks vastavalt F4E rakenduseeskirjade artikli 100 lõikele 2.
  Ülejäänud 24 läbirääkimistega hankemenetlust vastavad madala maksumusega lepingutele vastavalt F4E rakenduseeskirjade artikli 100 lõikele 1. Tuleb märkida, et need 24 lepingut moodustavad 36 % kõigist sõlmitud lepingutest (kõik hankemenetluse liigid), kuid ainult 0,3 % antud toetuse väärtusest. Läbirääkimistega hankemenetluste madal maksumus toob kaasa palju väiksema sisemiste ressursside kasutamise kui avatud, piiratud või võistleva dialoogiga menetlused (tänu menetluse lihtsustamisele) ja seetõttu peab F4E nende kasutamist väärtuslikuks vahendiks, et oleks võimalik suunata piiratud sisemised ressursid suure väärtusega/suure riskiga hangetele.
  F4E soovib meenutada, et ITERi projekti ulatusega seotud tegevuse laad on selline, et piiratud konkurents on kahjuks tõsiasi, mida F4E saab vaid vähesel määral mõjutada. Enamik F4E jaoks kättesaadavaid konkurentsi suurendamise võimalusi on ära kasutatud (s.t laiaulatuslik levitamine kõigis liikmesriikides eri paigus üle Euroopa valdkonna sideametnike ja sihtotstarbeliste koosolekute, sihtotstarbeliste ja üldotstarbeliste teabepäevade kaudu, suurendades jõupingutusi seoses tarneahela stabiliseerimise ja parema mõistmisega, eelteateid käsitleva sisepoliitikaga, turu-uuringute intensiivistamisega, tööstusstandardi intellektuaalomandiga, vastutust käsitlevate sätetega jne). F4E tegevust tuleks võrrelda sarnaste uuenduslike kõrgtehnoloogiliste projektidega kogu maailmas. Ei saa eitada, et F4E võiks investeerida konkurentsi suurendamiseks veelgi rohkem tööd, kuid sellele kuluks selgelt rohkem sisemisi ressursse ja see mõjutaks seetõttu negatiivselt teisi valdkondi.
  Mis puudutab konkursikutsetele vastuseks saadud ettepanekute väga väikest arvu, on selle asjaolu põhjuseks peamiselt kaks tegurit: ühelt poolt toob F4E toetuste väga suur spetsialiseerumine kaasa selle, et töö iseloom pakub Euroopas huvi vaid väga vähestele taotlejatele, ja teiselt poolt loob Euroopa tuumasünteesi programmi edu Euroopa tuumasünteesi teadusruumi, dubleerides minimaalselt tööd ja tehes tihedat koostööd samas valdkonnas aktiivselt tegutsevate töörühmadega. See ilmneb üleeuroopalistes konsortsiumides, kes on kõige suurema arvu F4E konkursikutsetele vastuseks esitatud ettepanekute taga. |
| --- | --- |

21.

F4E soovib rõhutada, et suhteliselt suur osa läbirääkimistega menetlustest on seotud F4E keerukas ja innovaatilises keskkonnas tegutsemisega. Selle tulemuseks on sageli piiratud konkurents või (äärmuslikel juhtudel) monopol või isegi vähene osalemine pakkumismenetluses. 2014. aastal läbiviidud 39st läbirääkimistega hankemenetlusest 15 puhul muutsid konkreetsed turutingimused ja/või teenused/tööd läbirääkimistega hankemenetluse parimaks hankevõimaluseks vastavalt F4E rakenduseeskirjade artikli 100 lõikele 2.

Ülejäänud 24 läbirääkimistega hankemenetlust vastavad madala maksumusega lepingutele vastavalt F4E rakenduseeskirjade artikli 100 lõikele 1. Tuleb märkida, et need 24 lepingut moodustavad 36 % kõigist sõlmitud lepingutest (kõik hankemenetluse liigid), kuid ainult 0,3 % antud toetuse väärtusest. Läbirääkimistega hankemenetluste madal maksumus toob kaasa palju väiksema sisemiste ressursside kasutamise kui avatud, piiratud või võistleva dialoogiga menetlused (tänu menetluse lihtsustamisele) ja seetõttu peab F4E nende kasutamist väärtuslikuks vahendiks, et oleks võimalik suunata piiratud sisemised ressursid suure väärtusega/suure riskiga hangetele.

F4E soovib meenutada, et ITERi projekti ulatusega seotud tegevuse laad on selline, et piiratud konkurents on kahjuks tõsiasi, mida F4E saab vaid vähesel määral mõjutada. Enamik F4E jaoks kättesaadavaid konkurentsi suurendamise võimalusi on ära kasutatud (s.t laiaulatuslik levitamine kõigis liikmesriikides eri paigus üle Euroopa valdkonna sideametnike ja sihtotstarbeliste koosolekute, sihtotstarbeliste ja üldotstarbeliste teabepäevade kaudu, suurendades jõupingutusi seoses tarneahela stabiliseerimise ja parema mõistmisega, eelteateid käsitleva sisepoliitikaga, turu-uuringute intensiivistamisega, tööstusstandardi intellektuaalomandiga, vastutust käsitlevate sätetega jne). F4E tegevust tuleks võrrelda sarnaste uuenduslike kõrgtehnoloogiliste projektidega kogu maailmas. Ei saa eitada, et F4E võiks investeerida konkurentsi suurendamiseks veelgi rohkem tööd, kuid sellele kuluks selgelt rohkem sisemisi ressursse ja see mõjutaks seetõttu negatiivselt teisi valdkondi.

Mis puudutab konkursikutsetele vastuseks saadud ettepanekute väga väikest arvu, on selle asjaolu põhjuseks peamiselt kaks tegurit: ühelt poolt toob F4E toetuste väga suur spetsialiseerumine kaasa selle, et töö iseloom pakub Euroopas huvi vaid väga vähestele taotlejatele, ja teiselt poolt loob Euroopa tuumasünteesi programmi edu Euroopa tuumasünteesi teadusruumi, dubleerides minimaalselt tööd ja tehes tihedat koostööd samas valdkonnas aktiivselt tegutsevate töörühmadega. See ilmneb üleeuroopalistes konsortsiumides, kes on kõige suurema arvu F4E konkursikutsetele vastuseks esitatud ettepanekute taga.

| 22. | Seoses viie hankemenetlusega soovib F4E esitada järgmised kommentaarid.
  Lepingutele eraldatud summa
  Kontrollikoda märgib, et hankemenetluste alustamise ajal (2013. ja 2014. aastal) ei olnud F4E teinud eri lepingutele assigneeringuid 6,6 miljardi euro väärtuses. Nagu F4E on varem teatanud, määrati 6,6 miljardi euro suurune eelarve Toschi aruande põhistruktuuri 3. tasandil (süsteem) ja 4. tasandil (hankekokkulepped), mitte 6. tasandil (lepingud) tehtud prognooside kohaselt. Põhjuseks oli asjaolu, et üksikasjalikkuse aste, millega tegevuse kogu ulatus jagati eri lepingute vahel, ei olnud eri süsteemides ühtlane. Seega on vajalik ulatuse ja seotud kulude arengu jälgimine 3. ja 4. tasandil, mis võimaldas otsest võrdlust Toschi kalkulatsiooniga ja nii ka võrreldes 6,6 miljardi euroga.
  Mahu erinevus kulukalkulatsioonist
  Kontrollikoja teatatud juhtum vastab hoonete valdkonna hankemenetlusele, kus disainilahenduse määratluse madal tase (funktsionaalse kirjelduse tasandil) ja ITERi rahvusvahelise organisatsiooni pidevalt muutuvad nõuded, samuti Prantsusmaa ohutusameti uued nõuded põhjustasid selles valdkonnas kulude järkjärgulise suurenemise üle esialgse eelarves määratud osa.
  Kuluriskidega tegelemiseks ja peamiselt projekti tulemuste ulatuse pidevatest muudatustest tuleneva kulumõju vähendamiseks, mille all F4E on kannatanud mõnes oma vastutusalas, eelkõige hoonete valdkonnas, esitati F4E juhatusele 2014. aasta detsembris põhjuste ja saadud õppetundide üksikasjalik analüüs. Analüüsis näidati, et viivitused sisendandmete edastamisel ja ITERi rahvusvahelise organisatsiooni esitatud pidevad muudatuste taotlused ning Fukushima õnnetuse järgne ohutusnõuete karmistamine aeglustavad F4E töö edenemist ja toovad kaasa lugematuid tohutu kulumõjuga kõrvalekaldeid.
  Kuigi F4E on kehtestanud kulusid hõlmavad leevendusmeetmed, on paljudel juhtudel olnud projektis tehtud muudatuste ja nendega seotud kulude rakendamine möödapääsmatu.
  Puudused finantspakkumiste hindamises
  F4E leiab, et finantspakkumiste hindamises puudusi ei olnud.
  Meeles tuleb pidada seda, et nende hankemenetluste toimumise ajal teostati ulatuse ja sellega seotud kulude hindamise järelevalvet ja kontrolli 3. ja 4. tasandil. Samuti tuleb rõhutada, et alati, kui F4E on sõlminud täitevkomitee kohustusliku soovituse kohaselt olulise lepingu, on viidud koos eelarvevahendite käsutajaga läbi erikoosolekud, et anda enne lepingu sõlmimist täielik ülevaade nii kulude kui ka riskidega seotud aspektidest. Kui need hankemenetlused algatati, oli projektimeeskonna juht juba hinnanud hanke võimalikku kulu (s.t enda koostatud hinnangu, ekspert- või tööstusliku hindamise kaudu) ja teinud kindlaks, et esialgne ulatus oli kaetud ja seda hinnaga, mis võimaldaks hoida üldkulud põhistruktuuri 4. tasandil assigneeringu ülemmäära piires. Nüüdseks kesktasandil tehtud töö eesmärgiga määratleda põhistruktuuri 6. tasandil lepingute prognoositud maksumus nende lõpetamisel pakub kontrollimiseks ja kulude täiendavaks hõlmamiseks paremat lähenemisviisi.
  Kui leping sisaldab 32 miljoni euro väärtuses võimalusi ja lisakulusid, tuleb märkida, et sellised võimalused on ette nähtud kogu hankekokkuleppe võimalike riskide katmiseks (toroidaalse välja mähised). Riskide finantsmõju ohjati hankekokkuleppe tasandil (seega põhistruktuuri 4. tasandil). Selles konkreetses süsteemis saavutas F4E üldise kokkuhoiu: toroidaalse välja mähiste tootmiseks sõlmitud 3 lepingu kogu rahaline väärtus on tegelikult ~50 miljonit eurot vähem kui toroidaalse välja mähistele 4. tasandil eraldatud assigneeringu rahaline väärtus (vastab 6,6. miljardi euro suurusele eelarvele). See summa on oluliselt suurem kui selle lepinguga seotud 32 miljonit eurot ning seetõttu on enam kui asjakohane katta mitte ainult selle lepingu, vaid ka kahe teise lepingu riskid. Samuti on oluline märkida, et tänu riskide vähendamise strateegiale, mille F4E nende 3 lepingu jaoks vastu võttis, on nende riskide tõenäosus praegu väike (alla 5 %).
  Viivitused hankemenetlustes
  F4E leiab, et need viivitused ei ole hankemenetluste nõrkus, sest tegelikult on need reageering erandlikule keskkonnale, kus F4E tegutseb (konkurentsi puudumine ja lepinguline keerukus), ja vajadusele otsida kokkuhoidu, kindlustades kirjelduste piisava küpsuse enne hankemenetluse alustamist.
  Ettenägematu tegevus
  F4E pidi 2014. aasta tööprogrammi lisama materjalihanke tegevuse, mis ei olnud tõepoolest JT60SA laiema käsitlusviisi projekti kalkulatsioonis algselt ette nähtud. See käivitati ettenägematu tehnilise raskuse ületamiseks pärast ekspertidelt arvamuse saamist. Tegevust ning selle vältimisega seotud võimalikke riske ja maine kahjustamist arutati 2013. aasta detsembris juhatuses, kes nõustus seda materjalihanget kiiremas korras jätkama. See täiendav tegevus viidi nagunii läbi sellele konkreetsele projektile eriolukorraks eraldatud vahendite raames ja hoolimata kiireloomulisusest suutis F4E säilitada mõistliku konkurentsi ja saada majanduslikult kasuliku hinna.
  Edukaks kuulutamise tehniliste tingimuste hindamine
  Tehnilised kirjeldused koostati, lähtudes eksperdirühma läbivaatamise tulemustest ja kirjeldustes sisalduvad nõuded määratlesid täielikult olulised nõuded. Kahest pakkujast mõlema sõnaselge kõigi nõuetega nõustumine (nõuetekohaselt täidetud vastavusmaatriksi vormis) koos pakkumistele lisatud kavandatud tootmisprotsessi kirjelduse ja riskianalüüsiga andsid pakkumuste tehnilise kvaliteedi suhtes täieliku kindluse. Selle põhjal nõustus hindamiskomisjon üksmeelselt, et mõlemale projektile kõrgeima tehnilise hinde andmine oli põhjendatud.
  Eelteate kasutamine
  F4E leiab, et see ei kujutanud endast hankemenetluse nõrkust, sest konkurentsi suurendamiseks võeti leevendusmeetmeid.
  Euroopa Kontrollikoja kindlaks tehtud kolmes menetluses ei avaldatud tõepoolest eelteadet, kuna see ei olnud toonaste sisekorra eeskirjadega ette nähtud (vahepeal korda muudeti, et tegeleda teistes auditites esile toodud riskidega ja nüüd on eelteadete kasutamine enam kui 10 miljoni euro suuruste hangete korral kohustuslik). F4E leiab, et on leevendanud vähese konkurentsi riski, viies läbi sihtmeetmed (teabepäevad, üritused, nagu ärifoorum, turu-uuringud, ILO võrgustiku kasutamine jne). Sellist teabelevistrateegiat peetakse tõhusamaks kui lihtsalt eelteate avaldamist ELTs, sest sellega pöördutakse otsesemalt asjaomaste ettevõtjate poole. |
| --- | --- |

22.

Seoses viie hankemenetlusega soovib F4E esitada järgmised kommentaarid.

Lepingutele eraldatud summa

Kontrollikoda märgib, et hankemenetluste alustamise ajal (2013. ja 2014. aastal) ei olnud F4E teinud eri lepingutele assigneeringuid 6,6 miljardi euro väärtuses. Nagu F4E on varem teatanud, määrati 6,6 miljardi euro suurune eelarve Toschi aruande põhistruktuuri 3. tasandil (süsteem) ja 4. tasandil (hankekokkulepped), mitte 6. tasandil (lepingud) tehtud prognooside kohaselt. Põhjuseks oli asjaolu, et üksikasjalikkuse aste, millega tegevuse kogu ulatus jagati eri lepingute vahel, ei olnud eri süsteemides ühtlane. Seega on vajalik ulatuse ja seotud kulude arengu jälgimine 3. ja 4. tasandil, mis võimaldas otsest võrdlust Toschi kalkulatsiooniga ja nii ka võrreldes 6,6 miljardi euroga.

Mahu erinevus kulukalkulatsioonist

Kontrollikoja teatatud juhtum vastab hoonete valdkonna hankemenetlusele, kus disainilahenduse määratluse madal tase (funktsionaalse kirjelduse tasandil) ja ITERi rahvusvahelise organisatsiooni pidevalt muutuvad nõuded, samuti Prantsusmaa ohutusameti uued nõuded põhjustasid selles valdkonnas kulude järkjärgulise suurenemise üle esialgse eelarves määratud osa.

Kuluriskidega tegelemiseks ja peamiselt projekti tulemuste ulatuse pidevatest muudatustest tuleneva kulumõju vähendamiseks, mille all F4E on kannatanud mõnes oma vastutusalas, eelkõige hoonete valdkonnas, esitati F4E juhatusele 2014. aasta detsembris põhjuste ja saadud õppetundide üksikasjalik analüüs. Analüüsis näidati, et viivitused sisendandmete edastamisel ja ITERi rahvusvahelise organisatsiooni esitatud pidevad muudatuste taotlused ning Fukushima õnnetuse järgne ohutusnõuete karmistamine aeglustavad F4E töö edenemist ja toovad kaasa lugematuid tohutu kulumõjuga kõrvalekaldeid.

Kuigi F4E on kehtestanud kulusid hõlmavad leevendusmeetmed, on paljudel juhtudel olnud projektis tehtud muudatuste ja nendega seotud kulude rakendamine möödapääsmatu.

Puudused finantspakkumiste hindamises

F4E leiab, et finantspakkumiste hindamises puudusi ei olnud.

Meeles tuleb pidada seda, et nende hankemenetluste toimumise ajal teostati ulatuse ja sellega seotud kulude hindamise järelevalvet ja kontrolli 3. ja 4. tasandil. Samuti tuleb rõhutada, et alati, kui F4E on sõlminud täitevkomitee kohustusliku soovituse kohaselt olulise lepingu, on viidud koos eelarvevahendite käsutajaga läbi erikoosolekud, et anda enne lepingu sõlmimist täielik ülevaade nii kulude kui ka riskidega seotud aspektidest. Kui need hankemenetlused algatati, oli projektimeeskonna juht juba hinnanud hanke võimalikku kulu (s.t enda koostatud hinnangu, ekspert- või tööstusliku hindamise kaudu) ja teinud kindlaks, et esialgne ulatus oli kaetud ja seda hinnaga, mis võimaldaks hoida üldkulud põhistruktuuri 4. tasandil assigneeringu ülemmäära piires. Nüüdseks kesktasandil tehtud töö eesmärgiga määratleda põhistruktuuri 6. tasandil lepingute prognoositud maksumus nende lõpetamisel pakub kontrollimiseks ja kulude täiendavaks hõlmamiseks paremat lähenemisviisi.

Kui leping sisaldab 32 miljoni euro väärtuses võimalusi ja lisakulusid, tuleb märkida, et sellised võimalused on ette nähtud kogu hankekokkuleppe võimalike riskide katmiseks (toroidaalse välja mähised). Riskide finantsmõju ohjati hankekokkuleppe tasandil (seega põhistruktuuri 4. tasandil). Selles konkreetses süsteemis saavutas F4E üldise kokkuhoiu: toroidaalse välja mähiste tootmiseks sõlmitud 3 lepingu kogu rahaline väärtus on tegelikult ~50 miljonit eurot vähem kui toroidaalse välja mähistele 4. tasandil eraldatud assigneeringu rahaline väärtus (vastab 6,6. miljardi euro suurusele eelarvele). See summa on oluliselt suurem kui selle lepinguga seotud 32 miljonit eurot ning seetõttu on enam kui asjakohane katta mitte ainult selle lepingu, vaid ka kahe teise lepingu riskid. Samuti on oluline märkida, et tänu riskide vähendamise strateegiale, mille F4E nende 3 lepingu jaoks vastu võttis, on nende riskide tõenäosus praegu väike (alla 5 %).

Viivitused hankemenetlustes

F4E leiab, et need viivitused ei ole hankemenetluste nõrkus, sest tegelikult on need reageering erandlikule keskkonnale, kus F4E tegutseb (konkurentsi puudumine ja lepinguline keerukus), ja vajadusele otsida kokkuhoidu, kindlustades kirjelduste piisava küpsuse enne hankemenetluse alustamist.

Ettenägematu tegevus

F4E pidi 2014. aasta tööprogrammi lisama materjalihanke tegevuse, mis ei olnud tõepoolest JT60SA laiema käsitlusviisi projekti kalkulatsioonis algselt ette nähtud. See käivitati ettenägematu tehnilise raskuse ületamiseks pärast ekspertidelt arvamuse saamist. Tegevust ning selle vältimisega seotud võimalikke riske ja maine kahjustamist arutati 2013. aasta detsembris juhatuses, kes nõustus seda materjalihanget kiiremas korras jätkama. See täiendav tegevus viidi nagunii läbi sellele konkreetsele projektile eriolukorraks eraldatud vahendite raames ja hoolimata kiireloomulisusest suutis F4E säilitada mõistliku konkurentsi ja saada majanduslikult kasuliku hinna.

Edukaks kuulutamise tehniliste tingimuste hindamine

Tehnilised kirjeldused koostati, lähtudes eksperdirühma läbivaatamise tulemustest ja kirjeldustes sisalduvad nõuded määratlesid täielikult olulised nõuded. Kahest pakkujast mõlema sõnaselge kõigi nõuetega nõustumine (nõuetekohaselt täidetud vastavusmaatriksi vormis) koos pakkumistele lisatud kavandatud tootmisprotsessi kirjelduse ja riskianalüüsiga andsid pakkumuste tehnilise kvaliteedi suhtes täieliku kindluse. Selle põhjal nõustus hindamiskomisjon üksmeelselt, et mõlemale projektile kõrgeima tehnilise hinde andmine oli põhjendatud.

Eelteate kasutamine

F4E leiab, et see ei kujutanud endast hankemenetluse nõrkust, sest konkurentsi suurendamiseks võeti leevendusmeetmeid.

Euroopa Kontrollikoja kindlaks tehtud kolmes menetluses ei avaldatud tõepoolest eelteadet, kuna see ei olnud toonaste sisekorra eeskirjadega ette nähtud (vahepeal korda muudeti, et tegeleda teistes auditites esile toodud riskidega ja nüüd on eelteadete kasutamine enam kui 10 miljoni euro suuruste hangete korral kohustuslik). F4E leiab, et on leevendanud vähese konkurentsi riski, viies läbi sihtmeetmed (teabepäevad, üritused, nagu ärifoorum, turu-uuringud, ILO võrgustiku kasutamine jne). Sellist teabelevistrateegiat peetakse tõhusamaks kui lihtsalt eelteate avaldamist ELTs, sest sellega pöördutakse otsesemalt asjaomaste ettevõtjate poole.

| 25. | Kolmest 2014. aastal läbi viidud auditist kahe lõpparuanne saadi 2014. aasta detsembris ja see on antud ka kontrollikojale. Kolmanda auditi esialgne auditiaruanne saadi 2014. aasta detsembris ning praegu käivad arutelud audiitori ja abisaajaga.
  F4E toetuste 2015. aasta järelauditi kavandamine algas 2014. aasta septembris kolme toetusesaaja valimisega ja 2015. aasta veebruaris väliste auditiettevõtetega konkreetsete lepingute sõlmimisega. Vastavad 3 esialgset auditiaruannet on kätte saadud ja praegu neid analüüsitakse. |
| --- | --- |

25.

Kolmest 2014. aastal läbi viidud auditist kahe lõpparuanne saadi 2014. aasta detsembris ja see on antud ka kontrollikojale. Kolmanda auditi esialgne auditiaruanne saadi 2014. aasta detsembris ning praegu käivad arutelud audiitori ja abisaajaga.

F4E toetuste 2015. aasta järelauditi kavandamine algas 2014. aasta septembris kolme toetusesaaja valimisega ja 2015. aasta veebruaris väliste auditiettevõtetega konkreetsete lepingute sõlmimisega. Vastavad 3 esialgset auditiaruannet on kätte saadud ja praegu neid analüüsitakse.

| 26. | F4E finantsmäärust tuleb kooskõlas kontrollikoja esitatud märkustega muuta, et kajastada muudetud raamfinantsmääruse ja üldise finantsmäärusega tehtud muudatusi.
  F4E esitas finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjad komisjonile 25. juulil 2014 ja sellest ajast alates toimuvad arutelud. Komisjon soovib esitada üldise arvamuse F4E finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade kohta siis, kui 26. veebruari 2014. aasta uue direktiivi 2014/24/EL hanke-eeskirjade sätted on üldisesse finantsmäärusesse ja raamfinantsmäärusesse ning selle rakenduseeskirjadesse üle võetud.
  Et F4E finantsmääruse/selle rakendamiseeskirjade muutmist mitte veelgi edasi lükata, nõustus juhatus oma 2015. aasta juuni viimasel koosolekul järgima selles toimikus kaheetapilist menetlust:






  — | F4E ja komisjon peaksid seadma eesmärgiks lõpetada võimalikult kiiresti arutelud F4E finantsmääruse üle (ilma hangete peatükita); |
| --- | --- | --- |

26.

F4E finantsmäärust tuleb kooskõlas kontrollikoja esitatud märkustega muuta, et kajastada muudetud raamfinantsmääruse ja üldise finantsmäärusega tehtud muudatusi.

F4E esitas finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjad komisjonile 25. juulil 2014 ja sellest ajast alates toimuvad arutelud. Komisjon soovib esitada üldise arvamuse F4E finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade kohta siis, kui 26. veebruari 2014. aasta uue direktiivi 2014/24/EL hanke-eeskirjade sätted on üldisesse finantsmäärusesse ja raamfinantsmäärusesse ning selle rakenduseeskirjadesse üle võetud.

Et F4E finantsmääruse/selle rakendamiseeskirjade muutmist mitte veelgi edasi lükata, nõustus juhatus oma 2015. aasta juuni viimasel koosolekul järgima selles toimikus kaheetapilist menetlust:

—

F4E ja komisjon peaksid seadma eesmärgiks lõpetada võimalikult kiiresti arutelud F4E finantsmääruse üle (ilma hangete peatükita);

| — | niipea kui uued komisjoni riigihanke-eeskirjad on kättesaadavad, peaksid F4E ja komisjon alustama kõnelusi eesmärgiga esitada 2016. aasta kevadel uus hankepeatükk juhatuse heakskiidu saamiseks. |
| --- | --- |

—

niipea kui uued komisjoni riigihanke-eeskirjad on kättesaadavad, peaksid F4E ja komisjon alustama kõnelusi eesmärgiga esitada 2016. aasta kevadel uus hankepeatükk juhatuse heakskiidu saamiseks.

Vahepeal esitas komisjon 3. juulil 2015 ühisettevõttele kaalumiseks uute hanke-eeskirjade projekti, nii et sõltuvalt nende heakskiitmise protsessist nõukogus/Euroopa Parlamendis (üldine finantsmäärus) ja komisjonis (üldise finantsmääruse rakenduseeskirjad) võib üheastmeline protsess olla siiski võimalik.

| 29. | Juhatuse vastava otsusega luuakse vahendid kohustuste täitmiseks seoses intellektuaalomandiga (IP) tehnoloogia kättesaadavuse ja kasutajaõiguste andmise valdkonnas: mõlemat aspekti käsitletakse F4E intellektuaalomandi õigusega seotud näidisklauslite sõnastuses. Mis puudutab tööstuspoliitikaga seotud teiste meetmete rakendamist, tuleb märkida, et F4E oli 2014. aasta lõpuks viinud ellu 24 kavandatud 32 meetmest.
  Lisaks leiab F4E, et selline intellektuaalomandi õiguste käsitlemine soodustab konkurentsi, sest lepingutingimused on töövõtjatele atraktiivsemad, mis aitab nii piirata kulusid kui ka laiendada meie kohalolu kogu Euroopas. |
| --- | --- |

29.

Juhatuse vastava otsusega luuakse vahendid kohustuste täitmiseks seoses intellektuaalomandiga (IP) tehnoloogia kättesaadavuse ja kasutajaõiguste andmise valdkonnas: mõlemat aspekti käsitletakse F4E intellektuaalomandi õigusega seotud näidisklauslite sõnastuses. Mis puudutab tööstuspoliitikaga seotud teiste meetmete rakendamist, tuleb märkida, et F4E oli 2014. aasta lõpuks viinud ellu 24 kavandatud 32 meetmest.

Lisaks leiab F4E, et selline intellektuaalomandi õiguste käsitlemine soodustab konkurentsi, sest lepingutingimused on töövõtjatele atraktiivsemad, mis aitab nii piirata kulusid kui ka laiendada meie kohalolu kogu Euroopas.

| 33. | 2015. aasta märtsis pakkus Hispaania valitsus ühisettevõttele uusi ruume hoones, mida tuleb jagada asutusega Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia (CNMC). F4E avaldas selle pakkumise üle heameelt ja tema heakskiit sõltub üksikasjalikust kontrollist ja eksperdianalüüsist.
  2015. aasta juunis esitas sõltumatu väline arhitekt analüüsi, eesmärgiga sobitada omavahel pakkumist ja nõudeid. Tulemus näitas, et on veel olulisi probleeme, eeskätt seoses lühiajalises kuni keskpikas plaanis kättesaadava ruumiga, millega vastuvõtjariik peab tegelema, enne kui ettepanek vastab täielikult F4E vajadustele.
  F4E ja vastuvõtjariik hindavad edasiliikumise viisi nende kriitiliste küsimustega tegelemisel, et oleks võimalik leida lähiajal lõplik lahendus. |
| --- | --- |

33.

2015. aasta märtsis pakkus Hispaania valitsus ühisettevõttele uusi ruume hoones, mida tuleb jagada asutusega Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia (CNMC). F4E avaldas selle pakkumise üle heameelt ja tema heakskiit sõltub üksikasjalikust kontrollist ja eksperdianalüüsist.

2015. aasta juunis esitas sõltumatu väline arhitekt analüüsi, eesmärgiga sobitada omavahel pakkumist ja nõudeid. Tulemus näitas, et on veel olulisi probleeme, eeskätt seoses lühiajalises kuni keskpikas plaanis kättesaadava ruumiga, millega vastuvõtjariik peab tegelema, enne kui ettepanek vastab täielikult F4E vajadustele.

F4E ja vastuvõtjariik hindavad edasiliikumise viisi nende kriitiliste küsimustega tegelemisel, et oleks võimalik leida lähiajal lõplik lahendus.

| 34. | Et vältida õiguslikku vaakumit enne oma personalieeskirjade menetluses olevate rakenduseeskirjade ametlikku vastuvõtmist, toetus F4E kahele üleminekumeetmele järgmiselt.






  — | Personalieeskirjade asjaomaste sätete rakendusviise käsitlevate direktori ajutiste otsuste vastuvõtmine. Need peegeldasid tavaliselt komisjoni rakenduspõhimõtteid ja tavasid, kuigi sisaldasid teatud muudatusi, et kajastada F4E eripära, ja |
| --- | --- | --- |

34.

Et vältida õiguslikku vaakumit enne oma personalieeskirjade menetluses olevate rakenduseeskirjade ametlikku vastuvõtmist, toetus F4E kahele üleminekumeetmele järgmiselt.

—

Personalieeskirjade asjaomaste sätete rakendusviise käsitlevate direktori ajutiste otsuste vastuvõtmine. Need peegeldasid tavaliselt komisjoni rakenduspõhimõtteid ja tavasid, kuigi sisaldasid teatud muudatusi, et kajastada F4E eripära, ja

| — | selliste direktori otsuste vastuvõtmine, milles märgitakse, et Euroopa Komisjoni asutuste suhtes kohaldatavad näidisrakenduseeskirjad on kohaldatavad ühisettevõtte suhtes analoogia alusel (välja arvatud juhul, kui on märgitud teisiti). |
| --- | --- |

—

selliste direktori otsuste vastuvõtmine, milles märgitakse, et Euroopa Komisjoni asutuste suhtes kohaldatavad näidisrakenduseeskirjad on kohaldatavad ühisettevõtte suhtes analoogia alusel (välja arvatud juhul, kui on märgitud teisiti).

On saavutatud olulist edu ning ametlikult vastu võetud või ühisettevõtte suhtes analoogia alusel kohaldatavaid rakenduseeskirju on praegu 26. Veel nelja rakenduseeskirja suhtes teostab praegu ühisettevõte Fusion for Energy kirjalikku vastuvõtumenetlust ning eeldatavasti võetakse need vastu 2015. aasta novembriks.

Seoses ülejäänud rakenduseeskirjadega, mis tuleb vastu võtta pärast 2014. aasta ELi personalieeskirjade reformi:

| — | tegeleb komisjon praegu asutuste ja ühisettevõtete suhtes kohaldatava 5 uue näidisrakenduseeskirja vastuvõtmisega. F4E alustab nende uute eeskirjade vastuvõtmise protsessi kohe, kui komisjon on need välja andnud. Kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 on ühisettevõttel oma vastuvõtumenetluse lõpetamiseks aega 9 kuud alates komisjoni väljastamiskuupäevast; |
| --- | --- |

—

tegeleb komisjon praegu asutuste ja ühisettevõtete suhtes kohaldatava 5 uue näidisrakenduseeskirja vastuvõtmisega. F4E alustab nende uute eeskirjade vastuvõtmise protsessi kohe, kui komisjon on need välja andnud. Kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 on ühisettevõttel oma vastuvõtumenetluse lõpetamiseks aega 9 kuud alates komisjoni väljastamiskuupäevast;

| — | on veel 8 rakenduseeskirja, mis ootavad komisjoni tagasisidet F4E taotluse kohta neid kas mitte kohaldada või heaks kiita. |
| --- | --- |

—

on veel 8 rakenduseeskirja, mis ootavad komisjoni tagasisidet F4E taotluse kohta neid kas mitte kohaldada või heaks kiita.

---

| 17.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 422/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 422/51

---

ARUANNE

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2015/C 422/06)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| Sissejuhatus | 1-4 | 52 |
| Kinnitavat avaldust toetav teave | 5 | 52 |
| Kinnitav avaldus | 6-13 | 53 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 11 | 54 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 12 | 54 |
| Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta | 14-18 | 54 |
| Eelarve täitmine | 14-15 | 54 |
| Projektikonkursid | 16-17 | 54 |
| Mitmeaastane rahastamine | 18 | 54 |
| Muud asjaolud | 19-22 | 55 |
| Õigusraamistik | 19 | 55 |
| Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus | 20-21 | 55 |
| Peaarvepidaja | 22 | 55 |
| Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed | 23-26 | 55 |
| Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus | 23-24 | 55 |
| Huvide konfliktid | 25 | 56 |
| Komisjoni teine vahehindamine | 26 | 56 |

Punkt

Lk

Sissejuhatus

1-4

52

Kinnitavat avaldust toetav teave

5

52

Kinnitav avaldus

6-13

53

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

11

54

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

12

54

Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta

14-18

54

Eelarve täitmine

14-15

54

Projektikonkursid

16-17

54

Mitmeaastane rahastamine

18

54

Muud asjaolud

19-22

55

Õigusraamistik

19

55

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

20-21

55

Peaarvepidaja

22

55

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

23-26

55

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

23-24

55

Huvide konfliktid

25

56

Komisjoni teine vahehindamine

26

56

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (edaspidi „FCH ühisettevõte”) kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutati mais 2008 (1) ajavahemikuks kuni 31. detsember 2017 ning see alustas iseseisvalt tööd 15. novembril 2010. Mais 2014 (2) võttis nõukogu vastu uue asutamismääruse, millega tunnistati kehtetuks algne määrus ja määrati kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõttele (FCH 2 ühisettevõte) (3) teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (4) raames uued ülesanded ja pikendati ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (edaspidi „FCH ühisettevõte”) kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutati mais 2008 (1) ajavahemikuks kuni 31. detsember 2017 ning see alustas iseseisvalt tööd 15. novembril 2010. Mais 2014 (2) võttis nõukogu vastu uue asutamismääruse, millega tunnistati kehtetuks algne määrus ja määrati kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõttele (FCH 2 ühisettevõte) (3) teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (4) raames uued ülesanded ja pikendati ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024.

| 2. | FCH ühisettevõtte ülesanneteks on muu hulgas toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga (5) assotsieerunud riikides teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust koostöös tööstuse ja teadusasutustega ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelementide- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks. FCH 2 ühisettevõtte eesmärk on aidata „Horisont 2020” raames kaasa „kindla, puhta ja tõhusa energia” eesmärgi ning „aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordivaldkonna” ülesannete täitmisele ning aidata kaasa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele, arendades liidus välja tugeva, jätkusuutliku ja globaalselt konkurentsivõimelise kütuseelementide ja vesiniku sektori (6). |
| --- | --- |

2.

FCH ühisettevõtte ülesanneteks on muu hulgas toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga (5) assotsieerunud riikides teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust koostöös tööstuse ja teadusasutustega ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelementide- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks. FCH 2 ühisettevõtte eesmärk on aidata „Horisont 2020” raames kaasa „kindla, puhta ja tõhusa energia” eesmärgi ning „aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordivaldkonna” ülesannete täitmisele ning aidata kaasa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele, arendades liidus välja tugeva, jätkusuutliku ja globaalselt konkurentsivõimelise kütuseelementide ja vesiniku sektori (6).

| 3. | Ühisettevõtte liikmeteks on Euroopa Liit (keda esindab komisjon), maailma uue energia tööstusrühmitus (NEW-IG) ja mittetulundusühing New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen (N.ERGHY). |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte liikmeteks on Euroopa Liit (keda esindab komisjon), maailma uue energia tööstusrühmitus (NEW-IG) ja mittetulundusühing New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen (N.ERGHY).

| 4. | ELi maksimaalne toetus FCH ühisettevõtte jooksvateks kuludeks ja teadustegevuseks on 470 miljonit eurot. See makstakse seitsmenda raamprogrammi eelarvest ning kogutoetus halduskulude katteks ei tohi ületada 20 miljonit eurot. ELi maksimaalne toetus FCH 2 ühisettevõtte jooksvateks kuludeks ja teadustegevuseks on 665 miljonit eurot. See makstakse programmi „Horisont 2020” eelarvest ning kogutoetus halduskulude katteks ei tohi ületada 19 miljonit eurot (7). Tööstus- ja teadusuuringute rühmitused peaksid katma 50 % halduskuludest ning andma mitterahalist (8) toetust FCH 2 ühisettevõtte rahastatavatele projektidele ja mitterahalist toetust, mis seisneb nende kulude kandmises, mis on tekkinud väljaspool teise ühisettevõtte töökava selliste meetmete (9) võtmisel, mis aitavad kaasa kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

4.

ELi maksimaalne toetus FCH ühisettevõtte jooksvateks kuludeks ja teadustegevuseks on 470 miljonit eurot. See makstakse seitsmenda raamprogrammi eelarvest ning kogutoetus halduskulude katteks ei tohi ületada 20 miljonit eurot. ELi maksimaalne toetus FCH 2 ühisettevõtte jooksvateks kuludeks ja teadustegevuseks on 665 miljonit eurot. See makstakse programmi „Horisont 2020” eelarvest ning kogutoetus halduskulude katteks ei tohi ületada 19 miljonit eurot (7). Tööstus- ja teadusuuringute rühmitused peaksid katma 50 % halduskuludest ning andma mitterahalist (8) toetust FCH 2 ühisettevõtte rahastatavatele projektidele ja mitterahalist toetust, mis seisneb nende kulude kandmises, mis on tekkinud väljaspool teise ühisettevõtte töökava selliste meetmete (9) võtmisel, mis aitavad kaasa kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 5. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  6. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | FCH ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (10) ja eelarve täitmise aruannetest (11)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

6.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

FCH ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (10) ja eelarve täitmise aruannetest (11)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 7. | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 110/2014 (12) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (13) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

7.

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 110/2014 (12) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (13) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 8. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (14) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (14) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 9. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

9.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 10. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul on 2014. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul on 2014. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 13. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

13.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 14. | Juhatuse poolt vastu võetud 2014. aasta algne eelarve sisaldas 100,9 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 112,9 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid; lõplikus eelarves olid vastavad summad 72,1 miljonit eurot ja 97,5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

14.

Juhatuse poolt vastu võetud 2014. aasta algne eelarve sisaldas 100,9 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 112,9 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid; lõplikus eelarves olid vastavad summad 72,1 miljonit eurot ja 97,5 miljonit eurot.

| 15. | Kulukohustuste assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,5 % ja 96 % (2013. aastal 98,9 %). Maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 66,3 % ja 74,5 % (2013. aastal 56,7 %), mis kajastab projektikulude väljamaksetaotluste maksmise edasilükkamist 2014. aasta lõpust 2015. aasta algusesse. |
| --- | --- |

15.

Kulukohustuste assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,5 % ja 96 % (2013. aastal 98,9 %). Maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 66,3 % ja 74,5 % (2013. aastal 56,7 %), mis kajastab projektikulude väljamaksetaotluste maksmise edasilükkamist 2014. aasta lõpust 2015. aasta algusesse.

Projektikonkursid

| 16. | 31. detsembri 2014. aasta seisuga sisaldas FCH ühisettevõtte seitsmes raamprogramm 155 toetuslepingut, mis sõlmiti aastatel 2008–2013 korraldatud seitsme projektikonkursi tulemusel. Esimesed „Horisont 2020” raames sõlmitavad toetuslepingud allkirjastatakse 2015. aastal. |
| --- | --- |

16.

31. detsembri 2014. aasta seisuga sisaldas FCH ühisettevõtte seitsmes raamprogramm 155 toetuslepingut, mis sõlmiti aastatel 2008–2013 korraldatud seitsme projektikonkursi tulemusel. Esimesed „Horisont 2020” raames sõlmitavad toetuslepingud allkirjastatakse 2015. aastal.

| 17. | Seitsmenda raamprogrammi puhul oli keskmine toetuse määramiseni kuluv aeg 370 päeva ja eelmaksete tegemiseni kuluv aeg 14 päeva, mis seitsmenda raamprogrammi viimase projektikonkursi ajaks olid vähenenud vastavalt 280 päeva ja 5 päevani. |
| --- | --- |

17.

Seitsmenda raamprogrammi puhul oli keskmine toetuse määramiseni kuluv aeg 370 päeva ja eelmaksete tegemiseni kuluv aeg 14 päeva, mis seitsmenda raamprogrammi viimase projektikonkursi ajaks olid vähenenud vastavalt 280 päeva ja 5 päevani.

Mitmeaastane rahastamine

| 18. | Aastatel 2008–2013 seitsmenda raamprogrammi raames korraldatud projektikonkursside tulemusel kirjutati alla toetuslepingud summas 450 miljonit eurot, mis moodustab 100 % ühisettevõttele teadusuuringuteks ette nähtud ELi maksimaalsest toetusest. |
| --- | --- |

18.

Aastatel 2008–2013 seitsmenda raamprogrammi raames korraldatud projektikonkursside tulemusel kirjutati alla toetuslepingud summas 450 miljonit eurot, mis moodustab 100 % ühisettevõttele teadusuuringuteks ette nähtud ELi maksimaalsest toetusest.

MUUD ASJAOLUD

Õigusraamistik

| 19. | FCH 2 ühisettevõtte finantseeskirjad võeti vastu 30. juunil 2014; need põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmäärusel (15) ning võtavad arvesse nõudmisi, mis tulenevad nõukogu määrusest (EL) nr 559/2014 FCH 2 ühisettevõtte asutamise kohta. |
| --- | --- |

19.

FCH 2 ühisettevõtte finantseeskirjad võeti vastu 30. juunil 2014; need põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmäärusel (15) ning võtavad arvesse nõudmisi, mis tulenevad nõukogu määrusest (EL) nr 559/2014 FCH 2 ühisettevõtte asutamise kohta.

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 20. | Kooskõlas siseauditi talituse poolt FCH ühisettevõttele ettenähtud 2014. aasta töökavaga viis FCH ühisettevõtte siseauditi üksus läbi järelauditi „Kasutajate juurdepääsuõigused seitsmenda raamprogrammi IT-vahenditele” ja pakkus muid kindlustandvaid ja konsultatsiooniteenuseid, sh mitterahaliste sissemaksete hindamine. |
| --- | --- |

20.

Kooskõlas siseauditi talituse poolt FCH ühisettevõttele ettenähtud 2014. aasta töökavaga viis FCH ühisettevõtte siseauditi üksus läbi järelauditi „Kasutajate juurdepääsuõigused seitsmenda raamprogrammi IT-vahenditele” ja pakkus muid kindlustandvaid ja konsultatsiooniteenuseid, sh mitterahaliste sissemaksete hindamine.

| 21. | Komisjoni siseauditi talitus FCH ühisettevõtet 2014. aastal ei auditeerinud. Siseauditi talitus kontrollis siiski piiratud mahus uurimistulemuste kasutamist ja levitamist (16). FCH ühisettevõtte siseauditi üksuse ja komisjoni siseauditi talituse poolt eelmiste eelarveaastate kohta tehtud auditite tulemusel koostati ja viidi ellu tegevuskavad. |
| --- | --- |

21.

Komisjoni siseauditi talitus FCH ühisettevõtet 2014. aastal ei auditeerinud. Siseauditi talitus kontrollis siiski piiratud mahus uurimistulemuste kasutamist ja levitamist (16). FCH ühisettevõtte siseauditi üksuse ja komisjoni siseauditi talituse poolt eelmiste eelarveaastate kohta tehtud auditite tulemusel koostati ja viidi ellu tegevuskavad.

Peaarvepidaja

| 22. | FCH2 ühisettevõtte juhatus nimetas Euroopa Komisjoni peaarvepidaja alates 15. juulist 2014 FCH2 ühisettevõtte peaarvepidajaks, kooskõlas FCH2 ühisettevõtte finantseeskirjades sätestatud võimalusega. |
| --- | --- |

22.

FCH2 ühisettevõtte juhatus nimetas Euroopa Komisjoni peaarvepidaja alates 15. juulist 2014 FCH2 ühisettevõtte peaarvepidajaks, kooskõlas FCH2 ühisettevõtte finantseeskirjades sätestatud võimalusega.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

| 23. | FCH kasutab teadusuuringute projektide tulemuste alases järelevalves ja aruandluses (17) Euroopa Komisjoni töövahendeid ja oma vahendeid teadusuuringute tulemuste integreerimiseks komisjoni aruandlussüsteemidesse. Seitsmendat teadusuuringute raamprogrammi puudutav komisjoni viimane järelevalvearuanne (avaldati märtsis 2015) (18) sisaldab esmakordselt kvantitatiivset teavet FCH tegevuse kohta (19). Kvalitatiivsete andmete seisukohast on ühisettevõte alates 2011. aastast koostanud iga-aastast programmi läbivaatamise aruannet (20), mille eesmärk on FCH ühisettevõtte rahastatud projektide tulemuste võrdlemine ühisettevõtte strateegiliste eesmärkidega. |
| --- | --- |

23.

FCH kasutab teadusuuringute projektide tulemuste alases järelevalves ja aruandluses (17) Euroopa Komisjoni töövahendeid ja oma vahendeid teadusuuringute tulemuste integreerimiseks komisjoni aruandlussüsteemidesse. Seitsmendat teadusuuringute raamprogrammi puudutav komisjoni viimane järelevalvearuanne (avaldati märtsis 2015) (18) sisaldab esmakordselt kvantitatiivset teavet FCH tegevuse kohta (19). Kvalitatiivsete andmete seisukohast on ühisettevõte alates 2011. aastast koostanud iga-aastast programmi läbivaatamise aruannet (20), mille eesmärk on FCH ühisettevõtte rahastatud projektide tulemuste võrdlemine ühisettevõtte strateegiliste eesmärkidega.

| 24. | Programmi „Horisont 2020” õigusraamistikus nõutakse konkreetseid järelevalve- ja teadustöö tulemusi, mis põhinevad kvantitatiivsetel ja (võimaluse korral) kvalitatiivsetel tulemustel, ning mille edenemist tuleb võrrelda tulemusnäitajate alusel (21). Programmi „Horisont 2020”nõuetest kinni pidamiseks ja seitsmenda raamprogrammi teadustöö tulemuste paremaks levitamiseks (eriti seepärast, et projektid on jõudmas lõpule) (22), peaks parandama ühisettevõtte ja komisjoni vahelist koostööd (23). |
| --- | --- |

24.

Programmi „Horisont 2020” õigusraamistikus nõutakse konkreetseid järelevalve- ja teadustöö tulemusi, mis põhinevad kvantitatiivsetel ja (võimaluse korral) kvalitatiivsetel tulemustel, ning mille edenemist tuleb võrrelda tulemusnäitajate alusel (21). Programmi „Horisont 2020”nõuetest kinni pidamiseks ja seitsmenda raamprogrammi teadustöö tulemuste paremaks levitamiseks (eriti seepärast, et projektid on jõudmas lõpule) (22), peaks parandama ühisettevõtte ja komisjoni vahelist koostööd (23).

Huvide konfliktid

| 25. | Komisjonil koostab parajasti ühisettevõtete ühtset vormi. Seniks kasutatakse FCH ühisettevõtte oma menetlust. |
| --- | --- |

25.

Komisjonil koostab parajasti ühisettevõtete ühtset vormi. Seniks kasutatakse FCH ühisettevõtte oma menetlust.

Komisjoni teine vahehindamine

| 26. | Komisjoni teise vahehindamise (24) tulemusel võttis juhatus 11. novembril 2014 vastu soovituste elluviimise tegevuskava. Enamik soovitustest on ellu viidud (25). |
| --- | --- |

26.

Komisjoni teise vahehindamise (24) tulemusel võttis juhatus 11. novembril 2014 vastu soovituste elluviimise tegevuskava. Enamik soovitustest on ellu viidud (25).

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 6. oktoobri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 30. mai 2008. aasta määrus (EÜ) nr 521/2008, millega asutatakse Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (ELT L 153, 12.6.2008, lk 1), ning mida on muudetud nõukogu 14. novembri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1183/2011 (ELT L 302, 19.11.2011, lk 3).

1

(2)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 559/2014 kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 108).

2

(3)  Käesolevas aruandes kasutatakse nime „Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte”, v.a juhtudel, kui kahte programmi on vaja eristada.

3

(4)  Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” on perioodi 2014–2020 teadusuuringute ja innovatsiooni programm ja see koondab kokku kõik ELi olemasolevad teadusuuringutele ja innovatsioonile eraldatud vahendid. Programm võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

4

(5)  Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1), koondab enda alla kõik ELi teadusuuringutega seotud algatused ning sellel on tähtis roll majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive alaste eesmärkide saavutamisel. Seitsmes raamprogramm on ka Euroopa teadusruumi üks tugisammastest.

5

(6)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja ressurssidest.

6

Lisas

(7)  Teise ühisettevõtte halduskulud ei tohi ületada 38 miljonit eurot ning need tuleb katta rahalise osalusega, mis jagatakse igal aastal võrdselt liidu ning muude liikmete kui liidu vahel.

7

(8)  Määruse (EL) nr 559/2014 lisa artikli 13 lõikes 3 sätestatakse, et „FCH 2 ühisettevõtte tegevuskulud kaetakse järgmistest allikatest: a) liidu rahaline osalus; b) kaudsetes meetmetes osalevate muude liikmete kui liidu koosseisu kuuluvate või nendega seotud üksuste mitterahaline osalus, mis koosneb nende poolt kaudsete meetmete rakendamisel tehtud kulutustest, millest arvestatakse maha teise ühisettevõtte osalus ja liidu muu osalus nende kulude kandmises”.

8

(9)  Nagu sätestatud määruse (EL) nr 559/2014 artikli 4 lõike 2 punktis b.

9

(10)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

10

(11)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

11

(12)  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

12

(13)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

13

(14)  Määruse (EL) nr 110/2014 artikkel 47.

14

(15)  Määrus (EL) nr 110/2014.

15

(16)  Vt 22. joonealune märkus.

16

(17)  Kontrollikoja 2013. aasta aruande punktid 21–23 (ELT C 452, 16.12.2014, lk 67).

17

(18)  http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7_monitoring_reports/7th_fp7_monitoring_report.pdf#view=fit&pagemode=none

18

(19)  Euroopa Komisjoni järelevalvearuandes esitatakse see teave koondarvudes koos teiste ühiste tehnoloogiaalgatuste andmetega.

19

(20)  http://www.fch.europa.eu/sites/default/files/FCH-PPR14-17Mar2015-web%20%283%29.pdf

20

(21)  Määruse (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020”, artikkel 31; ning nõukogu 3. detsembri 2013. aasta otsuse 2013/743/EL (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogramm, II lisa (tulemusnäitajad).

21

(22)  Sellega seoses viis komisjoni siseauditi talitus 2014. aasta mais lõpule FCH ühisettevõtte uurimistulemuste kasutamise ja levitamise piiratud mahus kontrollimise. Kuigi siseauditi talitus tunnistab, et ühisettevõte on toetusesaajate poolt uurimistulemuste kasutamise ja levitamise järelevalvega seoses rakendanud juhtimis- ja kontrollisüsteemi, soovitab ta FCH ühisettevõttel uurimistulemuste keskse levitamise kava veelgi tugevdada.

22

(23)  Vt komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule – eduaruanne ühiste tehnoloogiaalgatuste raames asutatud ühisettevõtete tegevuse kohta (KOM(2013) 935).

23

(24)  Kontrollikoja 2013. aasta aruande punkt 26 (ELT C 452, 16.12.2014, lk 67).

24

(25)  Eelkõige a) nõukogu määruses (EL) nr 559/2014, millega asutatakse FCH teine ühisettevõte on juhtimise, ülesehituse ja haldamisega seotud peamised soovitused arvesse võetud ja tõhusalt ellu viidud (nt rohkem ressursse programmile, teadmushaldus ja raamatupidamisteenus komisjonilt); b) tehnoloogia seire ja poliitika toetamist käsitlevad peamised soovitused on ellu viidud, luues vastava vahendi TEMONAS, millega jälgitakse tehnoloogia arengut, ning c) nõukogu määruses (EL) nr 559/2014 käsitletakse liikmesriikide kaasatusega seotud peamisi soovitusi, andes riikide esindajate rühmale laiema funktsiooni.

25

---

LISA

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, millega nähakse ette avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomine ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013 („Horisont 2020”), mille eesmärk on saavutada teadusuuringute ja arendustegevuse suurem mõju, ühendades programmi „Horisont 2020” ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerluses peamistes teadusuuringute ja arendustegevuse valdkondades, millega saab kaasa aidata Euroopa Liidu laiemate konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele, erainvesteeringute suurendamisele ja ühiskonnaprobleemide lahendamisele.
  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 559/2014 FCH 2 ühisettevõtte asutamise kohta. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus –

  määratletud nõukogu määruses (EL) nr 559/2014 | Eesmärgid

  Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte eesmärgid on järgmised:






  a) | aidata kaasa määruse (EL) nr 1291/2013 elluviimisele, eriti otsuse 2013/743/EL I lisa III osa „kindla, puhta ja tõhusa energia” eesmärgi ning „aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordivaldkonna” ülesannete täitmisele; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, millega nähakse ette avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomine ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013 („Horisont 2020”), mille eesmärk on saavutada teadusuuringute ja arendustegevuse suurem mõju, ühendades programmi „Horisont 2020” ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerluses peamistes teadusuuringute ja arendustegevuse valdkondades, millega saab kaasa aidata Euroopa Liidu laiemate konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele, erainvesteeringute suurendamisele ja ühiskonnaprobleemide lahendamisele.

Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 559/2014 FCH 2 ühisettevõtte asutamise kohta.

Ühisettevõtte pädevus –

määratletud nõukogu määruses (EL) nr 559/2014

Eesmärgid

Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte eesmärgid on järgmised:

a)

aidata kaasa määruse (EL) nr 1291/2013 elluviimisele, eriti otsuse 2013/743/EL I lisa III osa „kindla, puhta ja tõhusa energia” eesmärgi ning „aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordivaldkonna” ülesannete täitmisele;

| b) | aidata kaasa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele, arendades liidus välja tugeva, jätkusuutliku ja globaalselt konkurentsivõimelise kütuseelementide ja vesiniku sektori. |
| --- | --- |

b)

aidata kaasa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele, arendades liidus välja tugeva, jätkusuutliku ja globaalselt konkurentsivõimelise kütuseelementide ja vesiniku sektori.

Eelkõige on tema ülesandeks:

| a) | vähendada transpordirakendustes kasutatavate kütuseelemendisüsteemide tootmiskulusid, suurendades samal ajal nende eluiga tavatehnoloogiaga konkurentsivõimelisele tasemele; |
| --- | --- |

a)

vähendada transpordirakendustes kasutatavate kütuseelemendisüsteemide tootmiskulusid, suurendades samal ajal nende eluiga tavatehnoloogiaga konkurentsivõimelisele tasemele;

| b) | suurendada energia tootmiseks kasutatavate erinevate kütuseelementide elektrienergia kasutegurit ja vastupidavust, vähendades samal ajal kulusid, et saavutada tavatehnoloogiaga konkurentsivõimeline tase; |
| --- | --- |

b)

suurendada energia tootmiseks kasutatavate erinevate kütuseelementide elektrienergia kasutegurit ja vastupidavust, vähendades samal ajal kulusid, et saavutada tavatehnoloogiaga konkurentsivõimeline tase;

| c) | suurendada vesiniku peamiselt vee elektrolüüsi teel ja taastuvatest energiaallikatest tootmise energiatõhusust, vähendades tegevus- ja kapitalikulusid, et vesiniku tootmise ja kütuseelementide süsteemi abil vesiniku muundamise kombineeritud süsteem oleks teiste turul saadaolevate lahendustega võrreldes konkurentsivõimeline; |
| --- | --- |

c)

suurendada vesiniku peamiselt vee elektrolüüsi teel ja taastuvatest energiaallikatest tootmise energiatõhusust, vähendades tegevus- ja kapitalikulusid, et vesiniku tootmise ja kütuseelementide süsteemi abil vesiniku muundamise kombineeritud süsteem oleks teiste turul saadaolevate lahendustega võrreldes konkurentsivõimeline;

| d) | näidata laiaulatuslikult, et vesinikku kasutades saab edendada taastuvate energiaallikate ühendamist energiasüsteemidesse, sealhulgas kasutades vesinikku taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia konkurentsivõimelise energiasalvestina; |
| --- | --- |

d)

näidata laiaulatuslikult, et vesinikku kasutades saab edendada taastuvate energiaallikate ühendamist energiasüsteemidesse, sealhulgas kasutades vesinikku taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia konkurentsivõimelise energiasalvestina;

| e) | vähendada ELi jaoks kriitilise tähtsusega toorainena määratletud ressursside kasutamist, näiteks vähese plaatinasisaldusega või plaatinavaba tooraine kasutamise ning haruldaste muldmetallide ringlussevõtu või kasutamise vähendamise või vältimise teel. |
| --- | --- |

e)

vähendada ELi jaoks kriitilise tähtsusega toorainena määratletud ressursside kasutamist, näiteks vähese plaatinasisaldusega või plaatinavaba tooraine kasutamise ning haruldaste muldmetallide ringlussevõtu või kasutamise vähendamise või vältimise teel.

Juhtimine

nagu sätestatud nõukogu määruses (EL) nr 559/2014

FCH ühisettevõtte organid on:

| | 1 – | Juhatus
  Juhatus on FCH ühisettevõtte põhiline otsustav organ. |
| --- | --- | --- |

1 –

Juhatus on FCH ühisettevõtte põhiline otsustav organ.

| | 2 – | Tegevdirektor
  Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja. Tegevdirektor annab aru juhatusele. |
| --- | --- | --- |

2 –

Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja. Tegevdirektor annab aru juhatusele.

| | 3 – | Teaduskomitee
  Teaduskomitee koosneb maksimaalselt üheksast liikmest, kes esindavad tasakaalustatult teaduse, tööstuse ja reguleerivate asutuste maailmatasemel eksperte. Teaduskomiteel on järgmised ülesanded:






  a) | anda nõu aasta töökavades käsitletavate teaduslike prioriteetide teemal; |
| --- | --- | --- | --- |

3 –

Teaduskomitee koosneb maksimaalselt üheksast liikmest, kes esindavad tasakaalustatult teaduse, tööstuse ja reguleerivate asutuste maailmatasemel eksperte. Teaduskomiteel on järgmised ülesanded:

a)

anda nõu aasta töökavades käsitletavate teaduslike prioriteetide teemal;

| b) | anda nõu iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste kohta. |
| --- | --- |

b)

anda nõu iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste kohta.

FCH ühisettevõtte nõuandvad välisorganid on:

| | 4 – | FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühm
  Rühma kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja „Horisont 2020” assotsieerunud riigist.
  Riikide esindajate rühm annab konsultatsioone ning eelkõige vaatab läbi teabe ja avaldab arvamust järgmistes küsimustes:






  a) | FCH teise ühisettevõtte programmitöö edenemine ja eesmärkide saavutamine; |
| --- | --- | --- | --- |

4 –

Rühma kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja „Horisont 2020” assotsieerunud riigist.

Riikide esindajate rühm annab konsultatsioone ning eelkõige vaatab läbi teabe ja avaldab arvamust järgmistes küsimustes:

a)

FCH teise ühisettevõtte programmitöö edenemine ja eesmärkide saavutamine;

| b) | strateegilise suunitluse ajakohastamine; |
| --- | --- |

b)

strateegilise suunitluse ajakohastamine;

| c) | sidemed Horisont 2020 projektidega; |
| --- | --- |

c)

sidemed Horisont 2020 projektidega;

| d) | iga-aastased töökavad; |
| --- | --- |

d)

iga-aastased töökavad;

| e) | VKEde kaasamine. |
| --- | --- |

e)

VKEde kaasamine.

Riikide esindajate rühm annab FCH 2 ühisettevõttele teavet ja tegutseb ühisettevõtte kontaktina ka järgmistes küsimustes:

| a) | asjassepuutuvate riiklike või piirkondlike teadus- ja innovatsiooniprogrammide staatus ning võimalike koostöövaldkondade määratlemine, kaasa arvatud kütuseelementide ja vesiniku tehnoloogiate kasutuselevõtt, et võimaldada sünergiat ja vältida kattumisi; |
| --- | --- |

a)

asjassepuutuvate riiklike või piirkondlike teadus- ja innovatsiooniprogrammide staatus ning võimalike koostöövaldkondade määratlemine, kaasa arvatud kütuseelementide ja vesiniku tehnoloogiate kasutuselevõtt, et võimaldada sünergiat ja vältida kattumisi;

| b) | teabeleviüritustega seoses riiklikul või piirkondlikul tasandil võetavad meetmed tehniliste töörühmade korraldamiseks ja kommunikatsioonitegevuseks. |
| --- | --- |

b)

teabeleviüritustega seoses riiklikul või piirkondlikul tasandil võetavad meetmed tehniliste töörühmade korraldamiseks ja kommunikatsioonitegevuseks.

| | 5 – | Sidusrühmade üldkogu
  Sidusrühmade üldkogu on oluline FCH ühisettevõtte tegevuse suhtluskanal, mis on avatud kõikidele avaliku ja erasektori sidusrühmadele ning liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja kolmandate riikide rahvusvahelistele sidusrühmadele. Üldkogu kutsutakse kokku üks kord aastas. Sidusrühmade üldkogu teavitatakse FCH ühisettevõtte tegevusest ja üldkogul palutakse esitada oma märkused. |
| --- | --- | --- |

5 –

Sidusrühmade üldkogu on oluline FCH ühisettevõtte tegevuse suhtluskanal, mis on avatud kõikidele avaliku ja erasektori sidusrühmadele ning liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja kolmandate riikide rahvusvahelistele sidusrühmadele. Üldkogu kutsutakse kokku üks kord aastas. Sidusrühmade üldkogu teavitatakse FCH ühisettevõtte tegevusest ja üldkogul palutakse esitada oma märkused.

FCH ühisettevõtte sise- ja välisaudiitorid ning eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon on:

| | 6 – | Siseaudit






  — | FCH ühisettevõtte siseauditi juht (st siseauditi üksus); |
| --- | --- | --- | --- |

6 –

—

FCH ühisettevõtte siseauditi juht (st siseauditi üksus);

| — | Euroopa Komisjoni siseauditi talitus. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

| | 7 – | Välisaudit
  Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- | --- |

7 –

Euroopa Kontrollikoda.

| | 8 – | Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon
  Euroopa Parlament nõukogu soovitusel. |
| --- | --- | --- |

8 –

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2014. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

(ühisettevõtte 2014. aasta lõpliku raamatupidamise aastaaruande andmed)

Eelarve (kulukohustuste assigneeringud)

112 miljonit eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

2014. aasta ametikohtade loetelu sisaldab 26 ametikohta (24 ajutist töötajat ning kaks lepingulist töötajat), millest 25 olid 2014. aasta lõpu seisuga täidetud. Ametikohad jagunesid järgnevalt: põhitegevuse toetamine (18) ja haldusülesanded (7).

2014. aasta tegevus ja osutatud teenused

Vt FCH ühisettevõtte 2014. aasta tegevusaruanne aadressil http://www.fch.europa.eu/page/documents

Allikas: FCH ühisettevõtte edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

Ühisettevõte FCH 2 tunneb heameelt Euroopa Kontrollikoja positiivse arvamuse üle, mida kontrollikoda avaldas Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte 2014. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta ning võtab kontrollikoja märkused teadmiseks.

---

| 17.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 422/61 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 422/61

---

ARUANNE

Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõtte eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2015/C 422/07)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| Sissejuhatus | 1-4 | 62 |
| Kinnitavat avaldust toetav teave | 5 | 62 |
| Kinnitav avaldus | 6-13 | 62 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 11 | 64 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 12 | 64 |
| Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta | 14-16 | 64 |
| Eelarve täitmine | 14-15 | 64 |
| Mitmeaastane rahastamine | 16 | 64 |
| Muud asjaolud | 17-20 | 64 |
| Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid | 17 | 64 |
| Õigusraamistik | 18 | 65 |
| Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus | 19-20 | 65 |
| Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed | 21-24 | 65 |
| Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus | 21-22 | 65 |
| Huvide konfliktid | 23 | 65 |
| Komisjoni teine vahehindamine | 24 | 66 |

Punkt

Lk

Sissejuhatus

1-4

62

Kinnitavat avaldust toetav teave

5

62

Kinnitav avaldus

6-13

62

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

11

64

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

12

64

Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta

14-16

64

Eelarve täitmine

14-15

64

Mitmeaastane rahastamine

16

64

Muud asjaolud

17-20

64

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

17

64

Õigusraamistik

18

65

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

19-20

65

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

21-24

65

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

21-22

65

Huvide konfliktid

23

65

Komisjoni teine vahehindamine

24

66

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „IMI ühisettevõte”) asutati detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009. Mais 2014 (2) võttis nõukogu vastu uue asutamismääruse, millega tunnistati kehtetuks algne määrus ja määrati innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse 2 ühisettevõttele (IMI 2 ühisettevõte) (3) teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (4) raames uued ülesanded ja pikendati ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „IMI ühisettevõte”) asutati detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks ning see alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009. Mais 2014 (2) võttis nõukogu vastu uue asutamismääruse, millega tunnistati kehtetuks algne määrus ja määrati innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse 2 ühisettevõttele (IMI 2 ühisettevõte) (3) teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (4) raames uued ülesanded ja pikendati ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024.

| 2. | Seitsmenda raamprogrammi (5) raames on ühisettevõtte eesmärk märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid. „Horisont 2020” raames on IMI 2 ühisettevõtte eesmärk tervise parandamine innovatiivsete ravimite väljatöötamise kiirendamise ja patsientidele kättesaadavaks tegemise abil, eriti juhtudel, kui ravialased või sotsiaalsed vajadused on rahuldamata. Selleks hõlbustab ühisettevõte tervishoiualaste teadusuuringutega tegelevate põhiliste osalejate (sh ülikoolid, ravimitootjad ja muud tööstusharud, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, patsientide ühingud ja meditsiinivaldkonna reguleerivad asutused) (6) vahelist koostööd. |
| --- | --- |

2.

Seitsmenda raamprogrammi (5) raames on ühisettevõtte eesmärk märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid. „Horisont 2020” raames on IMI 2 ühisettevõtte eesmärk tervise parandamine innovatiivsete ravimite väljatöötamise kiirendamise ja patsientidele kättesaadavaks tegemise abil, eriti juhtudel, kui ravialased või sotsiaalsed vajadused on rahuldamata. Selleks hõlbustab ühisettevõte tervishoiualaste teadusuuringutega tegelevate põhiliste osalejate (sh ülikoolid, ravimitootjad ja muud tööstusharud, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, patsientide ühingud ja meditsiinivaldkonna reguleerivad asutused) (6) vahelist koostööd.

| 3. | Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ja Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (EFPIA). Programmiga võivad liituda ka teised liikmed ja assotsieerunud partnerid. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ja Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (EFPIA). Programmiga võivad liituda ka teised liikmed ja assotsieerunud partnerid.

| 4. | ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele katab jooksvad kulud ning teadusuuringute kulud. Toetuse suurus on üks miljard eurot ja see makstakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest. IMI 2 ühisettevõttele „Horisont 2020” raames antav maksimaalne ELi rahaline toetus on 1,638 miljardit eurot, millest kuni 1,425 miljardit eurot vastab ravimisektori osalusele (7) ja kuni 213 miljonit eurot muude IMI 2 ühisettevõtte assotsieerunud partneriteks hakkavate ettevõtete osalusele. Liikmed peavad jooksvate kulude (mis IMI 2 ühisettevõtte puhul on maksimaalselt 85,2 miljonit eurot) katteks võrdselt panustama. |
| --- | --- |

4.

ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele katab jooksvad kulud ning teadusuuringute kulud. Toetuse suurus on üks miljard eurot ja see makstakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest. IMI 2 ühisettevõttele „Horisont 2020” raames antav maksimaalne ELi rahaline toetus on 1,638 miljardit eurot, millest kuni 1,425 miljardit eurot vastab ravimisektori osalusele (7) ja kuni 213 miljonit eurot muude IMI 2 ühisettevõtte assotsieerunud partneriteks hakkavate ettevõtete osalusele. Liikmed peavad jooksvate kulude (mis IMI 2 ühisettevõtte puhul on maksimaalselt 85,2 miljonit eurot) katteks võrdselt panustama.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 5. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  6. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | IMI ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

6.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

IMI ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 7. | Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 (10) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (11) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

7.

Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 (10) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (11) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 8. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (12) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (12) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 9. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

9.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 10. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 12. | Ühisettevõtte 31. detsembril 2014 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

12.

Ühisettevõtte 31. detsembril 2014 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 13. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

13.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 14. | 2014. aasta eelarve sisaldas 223 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 171 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste assigneeringute üldine kasutusmäär oli 92,4 % (2013. aastal 99,5 %) ning maksete assigneeringute kasutusmäär 73,9 % (2013. aastal 97,5 %). |
| --- | --- |

14.

2014. aasta eelarve sisaldas 223 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 171 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste assigneeringute üldine kasutusmäär oli 92,4 % (2013. aastal 99,5 %) ning maksete assigneeringute kasutusmäär 73,9 % (2013. aastal 97,5 %).

| 15. | Põhitegevuse osas oli kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär 93 % ning maksete assigneeringute kasutusmäär 74 % (13). Kulukohustuste assigneeringud fikseeriti üldisel tasemel, st neile vastavaid toetuslepinguid ei olnud 2014. aasta lõpuks veel sõlmitud. |
| --- | --- |

15.

Põhitegevuse osas oli kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär 93 % ning maksete assigneeringute kasutusmäär 74 % (13). Kulukohustuste assigneeringud fikseeriti üldisel tasemel, st neile vastavaid toetuslepinguid ei olnud 2014. aasta lõpuks veel sõlmitud.

Mitmeaastane rahastamine

| 16. | Aastatel 2008–2013 seitsmenda raamprogrammi raames korraldatud projektikonkursside tulemusel kirjutati alla toetuslepingud summas 897 miljonit eurot, mis moodustab 93 % ühisettevõttele teadusuuringuteks ette nähtud ELi maksimaalsest toetusest. |
| --- | --- |

16.

Aastatel 2008–2013 seitsmenda raamprogrammi raames korraldatud projektikonkursside tulemusel kirjutati alla toetuslepingud summas 897 miljonit eurot, mis moodustab 93 % ühisettevõttele teadusuuringuteks ette nähtud ELi maksimaalsest toetusest.

MUUD ASJAOLUD

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemid

| 17. | Projektikulude maksmise eelkontroll oli ebapiisavalt dokumenteeritud järgmistes ülimalt olulistes valdkondades:






  a) | IMI ühisettevõtte teadusuuringute või konkreetse projektiga seotud ametnike kasutatavas eelkontrolli vormis keskenduti pigem haldusnõuete täitmisele kui tegevusalastele nõuetele, kuna selles ei olnud projekti olukorda (pooleli, jätkuvalt puudulik, peatatud/tühistatud) ja tulemusi (reservatsioonid puuduvad, reservatsioonid vajavad selgitamist, tõsised reservatsioonid) selgelt määratletud ega kommenteeritud; |
| --- | --- | --- |

17.

Projektikulude maksmise eelkontroll oli ebapiisavalt dokumenteeritud järgmistes ülimalt olulistes valdkondades:

a)

IMI ühisettevõtte teadusuuringute või konkreetse projektiga seotud ametnike kasutatavas eelkontrolli vormis keskenduti pigem haldusnõuete täitmisele kui tegevusalastele nõuetele, kuna selles ei olnud projekti olukorda (pooleli, jätkuvalt puudulik, peatatud/tühistatud) ja tulemusi (reservatsioonid puuduvad, reservatsioonid vajavad selgitamist, tõsised reservatsioonid) selgelt määratletud ega kommenteeritud;

| b) | makse tehti ilma IMI ühisettevõtte teadusuuringute või konkreetse projektiga seotud ametnike heakskiidetud ametliku tulemuste loeteluta ega viidatud ka IMI ühisettevõtte teadusuuringute või konkreetse projektiga seotud ametnike poolsele tulemuste hindamisele. |
| --- | --- |

b)

makse tehti ilma IMI ühisettevõtte teadusuuringute või konkreetse projektiga seotud ametnike heakskiidetud ametliku tulemuste loeteluta ega viidatud ka IMI ühisettevõtte teadusuuringute või konkreetse projektiga seotud ametnike poolsele tulemuste hindamisele.

Õigusraamistik

| 18. | IMI 2 ühisettevõtte finantseeskirjad võeti vastu 7. juulil 2014; need põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmäärusel (14) ning võtavad arvesse nõudmisi, mis tulenevad nõukogu määrusest (EL) nr 557/2014 IMI 2 ühisettevõtte asutamise kohta. |
| --- | --- |

18.

IMI 2 ühisettevõtte finantseeskirjad võeti vastu 7. juulil 2014; need põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmäärusel (14) ning võtavad arvesse nõudmisi, mis tulenevad nõukogu määrusest (EL) nr 557/2014 IMI 2 ühisettevõtte asutamise kohta.

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 19. | Jaanuaris 2014 viis komisjoni siseauditi talitus lõpule auditi IMI ühisettevõtte projektihalduse ja toimingute tulemuslikkuse üle aru andmise kohta. 2015. aasta aprilli seisuga olid kõik soovitused kokkulepitud meetmete (15) abil käsitletud. Siseauditi talitus teeb tegevuskava täitmise üle järelevalvet ja vastav hindamine soovituste rakendamise kohta peaks valmima 2015. aastal. |
| --- | --- |

19.

Jaanuaris 2014 viis komisjoni siseauditi talitus lõpule auditi IMI ühisettevõtte projektihalduse ja toimingute tulemuslikkuse üle aru andmise kohta. 2015. aasta aprilli seisuga olid kõik soovitused kokkulepitud meetmete (15) abil käsitletud. Siseauditi talitus teeb tegevuskava täitmise üle järelevalvet ja vastav hindamine soovituste rakendamise kohta peaks valmima 2015. aastal.

| 20. | Lisaks valmisid 2015. aasta esimesel poolel veel kaks auditit – üks tegevuskulude eelkontrollide kohta ja teine riskihindamise kohta. IMI ühisettevõte on eelkontrolle puudutavat soovitust käsitlenud siseauditi talituse poolt heaks kiidetud tegevuskavaga. |
| --- | --- |

20.

Lisaks valmisid 2015. aasta esimesel poolel veel kaks auditit – üks tegevuskulude eelkontrollide kohta ja teine riskihindamise kohta. IMI ühisettevõte on eelkontrolle puudutavat soovitust käsitlenud siseauditi talituse poolt heaks kiidetud tegevuskavaga.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

| 21. | Teadusuuringute tulemuste alases järelevalves ja aruandluses (16) kasutab IMI ühisettevõte teadusuuringute tulemuste komisjoni üldisesse aruandlussüsteemiga integreerimiseks oma töövahendeid. Seitsmendat teadusuuringute raamprogrammi puudutav komisjoni viimane järelevalvearuanne (avaldati märtsis 2015 (17)) sisaldab esmakordselt kvantitatiivset teavet IMI ühisettevõtte tegevuse kohta (18). Lisaks IMI veebisaidil esitatud kvalitatiivsele teabele koostab ühisettevõte kaks korda aastas pooleliolevate projektide (19) tekstianalüüse, mille eesmärk on võrrelda IMI ühisettevõtte toetatud projektide ja muude valitud avaliku ja erasektori partnerluse tulemusel avaldatud teadusuuringuid. IMI ühisettevõte on projektide elluviimise erinevate aspektide kohta välja töötanud peamised tulemusnäitajad ja mõõdab nende alusel projektide edenemist. |
| --- | --- |

21.

Teadusuuringute tulemuste alases järelevalves ja aruandluses (16) kasutab IMI ühisettevõte teadusuuringute tulemuste komisjoni üldisesse aruandlussüsteemiga integreerimiseks oma töövahendeid. Seitsmendat teadusuuringute raamprogrammi puudutav komisjoni viimane järelevalvearuanne (avaldati märtsis 2015 (17)) sisaldab esmakordselt kvantitatiivset teavet IMI ühisettevõtte tegevuse kohta (18). Lisaks IMI veebisaidil esitatud kvalitatiivsele teabele koostab ühisettevõte kaks korda aastas pooleliolevate projektide (19) tekstianalüüse, mille eesmärk on võrrelda IMI ühisettevõtte toetatud projektide ja muude valitud avaliku ja erasektori partnerluse tulemusel avaldatud teadusuuringuid. IMI ühisettevõte on projektide elluviimise erinevate aspektide kohta välja töötanud peamised tulemusnäitajad ja mõõdab nende alusel projektide edenemist.

| 22. | Programmi „Horisont 2020” õigusraamistikus nõutakse konkreetseid järelevalve- ja teadustöö tulemusi, mis põhinevad kvantitatiivsetel ja (võimaluse korral) kvalitatiivsetel tulemustel ning mille edenemist tuleb võrrelda tulemusnäitajate alusel (20). Programmi „Horisont 2020”nõuetest kinni pidamiseks ja seitsmenda raamprogrammi teadustöö tulemuste paremaks levitamiseks peaks võimalikult palju parandama ühisettevõtte ja komisjoni vahelist koostööd (21), pöörates erilist tähelepanu IMI ühisettevõtte andmete edasisele integreerimisele komisjoni süsteemidesse. |
| --- | --- |

22.

Programmi „Horisont 2020” õigusraamistikus nõutakse konkreetseid järelevalve- ja teadustöö tulemusi, mis põhinevad kvantitatiivsetel ja (võimaluse korral) kvalitatiivsetel tulemustel ning mille edenemist tuleb võrrelda tulemusnäitajate alusel (20). Programmi „Horisont 2020”nõuetest kinni pidamiseks ja seitsmenda raamprogrammi teadustöö tulemuste paremaks levitamiseks peaks võimalikult palju parandama ühisettevõtte ja komisjoni vahelist koostööd (21), pöörates erilist tähelepanu IMI ühisettevõtte andmete edasisele integreerimisele komisjoni süsteemidesse.

Huvide konfliktid

| 23. | Komisjonil koostab parajasti ühisettevõtete ühtset vormi. Seniks kasutatakse IMI ühisettevõtte oma menetlust. |
| --- | --- |

23.

Komisjonil koostab parajasti ühisettevõtete ühtset vormi. Seniks kasutatakse IMI ühisettevõtte oma menetlust.

Komisjoni teine vahehindamine

| 24. | Komisjoni siseauditi talituse teises vahehindamises sisalduvad soovitused esitati juhatusele 29. oktoobril 2013. Soovituste põhjal esitati parandusmeetmed ja 2014. aasta rakenduskavasse lisati teatavad põhimeetmed (22). Tegevdirektor on meetmete suhtes tehtava järelkontrolli kohta regulaarselt juhatusele aru andnud. IMI 2 ühisettevõtte loomist puudutavaid soovitusi (23) viiakse hetkel ellu ja on tehtud plaanid, mille kohaselt haldusosakond peaks tegema 2015. aasta lõpuks võetud meetmete konsolideeritud järelkontrolli ja hindamise. |
| --- | --- |

24.

Komisjoni siseauditi talituse teises vahehindamises sisalduvad soovitused esitati juhatusele 29. oktoobril 2013. Soovituste põhjal esitati parandusmeetmed ja 2014. aasta rakenduskavasse lisati teatavad põhimeetmed (22). Tegevdirektor on meetmete suhtes tehtava järelkontrolli kohta regulaarselt juhatusele aru andnud. IMI 2 ühisettevõtte loomist puudutavaid soovitusi (23) viiakse hetkel ellu ja on tehtud plaanid, mille kohaselt haldusosakond peaks tegema 2015. aasta lõpuks võetud meetmete konsolideeritud järelkontrolli ja hindamise.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 6. oktoobri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 73/2008, millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (ELT L 30, 4.2.2008, lk 38).

1

(2)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 557/2014 IMI 2 ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 54).

2

(3)  Käesolevas aruandes kasutatakse nime „IMI ühisettevõte”, v.a juhtudel, kui kahte programmi on vaja eristada.

3

(4)  Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” on perioodi 2014–2020 teadusuuringute ja innovatsiooni programm ja see koondab kokku kõik ELi olemasolevad teadusuuringutele ja innovatsioonile eraldatud vahendid. Programm võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

4

(5)  Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1), koondab enda alla kõik ELi teadusuuringutega seotud algatused ning sellel on tähtis roll majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide saavutamisel.

5

(6)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja ressurssidest.

6

Lisas

(7)  Määruse (EL) nr 557/2014 lisa artikli 13 lõikes 3 sätestatakse, et „IMI 2 ühisettevõtte tegevuskulud kaetakse järgmistest allikatest: a) liidu rahaline osalus; b) muude liikmete kui liidu ja assotsieerunud partnerite [–-] mitterahaline osalus, mis koosneb nende poolt kaudsete meetmete [–-] rakendamisel tehtud kulutustest, millest arvestatakse maha IMI 2 ühisettevõtte poolne osalus ja muu liidu osalus nendes kuludes”.

7

(8)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

8

(9)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

9

(10)  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

10

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 artikkel 47.

12

(13)  Halduskuludele 2014. aastal eraldatud assigneeringute summa oli 8,9 miljonit eurot. Põhitegevuse osas oli IMI ühisettevõtte kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär 84 % ning maksete assigneeringute kasutusmäär 70 %.

13

(14)  Delegeeritud määrus (EL) nr 110/2014.

14

(15)  Need sisaldavad kahte olulist soovitust, mis puudutavad eesmärkide ülesehituse ja nendest aru andmise ning peamiste tulemusnäitajate muutmist ja aruandluse tõhustamiseks projektihalduse ja IT-süsteemide tugevdamist. Viimati mainitud soovituse puhul on mõne meetme elluviimine veel pooleli.

15

(16)  Kontrollikoja 2013. aasta aruande punkt 21 (ELT C 452, 16.12.2014, lk 67).

16

(17)  http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7_monitoring_reports/7th_fp7_monitoring_report.pdf#view=fit&pagemode=none

17

(18)  Euroopa Komisjoni järelevalvearuandes esitatakse see teave koondarvudes koos teiste ühiste tehnoloogiaalgatuste andmetega.

18

(19)  http://www.imi.europa.eu/sites/default/files/uploads/documents/BibliometricsReport5.pdf

19

(20)  Määruse (EL) nr 1291/2013 (millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020”) artikkel 31 ning nõukogu 3. detsembri 2013. aasta otsuse 2013/743/EL (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965) (millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogramm) II lisa (tulemusnäitajad).

20

(21)  Vt komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule – eduaruanne ühiste tehnoloogiaalgatuste raames asutatud ühisettevõtete tegevuse kohta (COM(2013) 935).

21

(22)  Nt kommunikatsioonistrateegia läbivaatamine, sotsiaal-majanduslike mõjude tõlgendamine peamiste tulemusnäitajate raames, tööstussektori ja eriti VKEde suurem kaasamine, projektikonkursside käivitamisel paindlikkuse suurendamine ja ELi mittekuuluvate riikide mitterahalise toetuse kasutamine.

22

(23)  Nt teistest tervishoiuga seotud sektoritest ettevõtjate kaasamine, juhtimise seisukohast paindlikkuse ja läbipaistvuse suurendamine.

23

---

LISA

Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (väljavõtted Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 187 ja 188) | Liit võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud liidu uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu või tutvustamise programmide edukaks elluviimiseks.
  Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega vastu artiklis 187 märgitud sätted.
  Toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu artiklites 183, 184 ja 185 märgitud sätted. Lisaprogrammide vastuvõtmiseks on nõutav asjasse puutuvate liikmesriikide nõusolek. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad


  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 557/2014 innovatiivsete ravimite algatuse teise ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 54). | Eesmärgid

  Nõukogu määruse (EL) nr 557/2014 artikli 2 kohaselt on IMI 2 ühisettevõtte eesmärgid järgmised:






  a) | toetada vastavalt määruse (EL) nr 1291/2013 artiklile 25 sellise konkurentsieelse teadus- ja innovatsioonitegevuse väljatöötamist ja elluviimist, mis on liidu konkurentsivõime ja tööstuse valdkonna juhtpositsiooni seisukohalt strateegiliselt tähtis või mille abil lahendatakse konkreetseid ühiskonnaprobleeme, eelkõige nõukogu otsuse 2013/743/EL I lisa II ja III osa rakendamist ja eelkõige Euroopa elanike tervise ja heaolu parandamist; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(väljavõtted Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 187 ja 188)

Liit võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud liidu uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu või tutvustamise programmide edukaks elluviimiseks.

Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega vastu artiklis 187 märgitud sätted.

Toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu artiklites 183, 184 ja 185 märgitud sätted. Lisaprogrammide vastuvõtmiseks on nõutav asjasse puutuvate liikmesriikide nõusolek.

Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad

Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 557/2014 innovatiivsete ravimite algatuse teise ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 54).

Eesmärgid

Nõukogu määruse (EL) nr 557/2014 artikli 2 kohaselt on IMI 2 ühisettevõtte eesmärgid järgmised:

a)

toetada vastavalt määruse (EL) nr 1291/2013 artiklile 25 sellise konkurentsieelse teadus- ja innovatsioonitegevuse väljatöötamist ja elluviimist, mis on liidu konkurentsivõime ja tööstuse valdkonna juhtpositsiooni seisukohalt strateegiliselt tähtis või mille abil lahendatakse konkreetseid ühiskonnaprobleeme, eelkõige nõukogu otsuse 2013/743/EL I lisa II ja III osa rakendamist ja eelkõige Euroopa elanike tervise ja heaolu parandamist;

| b) | aidata kaasa innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele ning eelkõige:






  i) | suurendada Maailma Terviseorganisatsiooni kindlaks määratud esmatähtsate ravimite kliiniliste uuringute edumäära; |
| --- | --- | --- |

b)

aidata kaasa innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele ning eelkõige:

i)

suurendada Maailma Terviseorganisatsiooni kindlaks määratud esmatähtsate ravimite kliiniliste uuringute edumäära;

| ii) | võimaluse korral vähendada ravimi väljatöötamisel ravimikontsepti õigeks tunnistamiseni jõudmise aega, nt vähktõve ning immunoloogiliste, respiratoorsete, neuroloogiliste ja neurodegeneratiivsete haiguste puhul; |
| --- | --- |

ii)

võimaluse korral vähendada ravimi väljatöötamisel ravimikontsepti õigeks tunnistamiseni jõudmise aega, nt vähktõve ning immunoloogiliste, respiratoorsete, neuroloogiliste ja neurodegeneratiivsete haiguste puhul;

| iii) | töötada välja uued ravimeetodid suure ja rahuldamata ravivajadusega haigustele (nt Alzheimeri tõbi) ning haigustele ja seisunditele, mille ravi jaoks on vähe turustiimuleid (nt antimikroobne resistentsus); |
| --- | --- |

iii)

töötada välja uued ravimeetodid suure ja rahuldamata ravivajadusega haigustele (nt Alzheimeri tõbi) ning haigustele ja seisunditele, mille ravi jaoks on vähe turustiimuleid (nt antimikroobne resistentsus);

| iv) | töötada välja sellised haiguste diagnostilised ja ravialased biomarkerid, mis on selge kliinilise tähtsusega ja mille on heaks kiitnud seadusandjad; |
| --- | --- |

iv)

töötada välja sellised haiguste diagnostilised ja ravialased biomarkerid, mis on selge kliinilise tähtsusega ja mille on heaks kiitnud seadusandjad;

| v) | vähendada vaktsiinikandidaatide III faasi kliiniliste uuringute ebaõnnestumise määra vaktsiinide tõhususe ja ohutuse varajase prognoosimise uudsete biomarkerite abil; |
| --- | --- |

v)

vähendada vaktsiinikandidaatide III faasi kliiniliste uuringute ebaõnnestumise määra vaktsiinide tõhususe ja ohutuse varajase prognoosimise uudsete biomarkerite abil;

| vi) | parandada praegust ravimite väljatöötamise protsessi, toetades vahendite, standardite ja lähenemisviiside väljatöötamist reguleeritud tervisetoodete tõhususe, ohutuse ja kvaliteedi hindamiseks. |
| --- | --- |

vi)

parandada praegust ravimite väljatöötamise protsessi, toetades vahendite, standardite ja lähenemisviiside väljatöötamist reguleeritud tervisetoodete tõhususe, ohutuse ja kvaliteedi hindamiseks.

Juhtimine

IMI 2 ühisettevõtte juhtimisorganid on: i) juhatus; ii) tegevdirektor; iii) teaduskomitee; iv) riikide esindajate rühm ja v) sidusrühmade foorum. Juhatus võib luua ka muid nõuandvaid rühmasid.

Juhatus koosneb kümnest juhatuse liikmest, kes esindavad võrdselt kahte ühisettevõtte liiget: Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ja Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (EFPIA). Juhatus kannab üldist vastutust IMI 2 ühisettevõtte strateegilise suuna ja tegevuse eest ning teeb tegevuse elluviimise üle järelevalvet.

Tegevdirektor on tegevjuht, kes vastutab ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastavalt juhatuse otsustele ning teda toetab haldusosakond. Tegevdirektor on IMI 2 ühisettevõtte seaduslik esindaja ja täidab ühisettevõtte eelarvet.

IMI 2 ühisettevõtte nõuandvad organid on teaduskomitee, riikide esindajate rühm ja sidusrühmade foorum.

Juhatuse loodud strateegiline juhtrühm tagab teatud strateegilistes valdkondades IMI 2 ühisettevõtte tegevuse koordineerimise ja tegutseb selle nimel, et uute teemade arendamine oleks läbipaistvam ja mõjusam.

2014. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

Kulukohustused: 22 3 2 94  603 eurot

Maksed: 17 0 8 01  250 eurot

Nimetatud summad sisaldavad 2013. aastast üle kantud assigneeringuid ja ka pärast IMI 2 ühisettevõtte loomist alates 27. juunist 2014 tehtud muudatusi.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

37 ametikohta ametikohtade loetelus (29 ajutist ja 8 lepingulist töötajat), millest 34 olid täidetud. 80 % personalist tegeleb otseselt põhitegevuse toetamisega.

2014. aasta tegevus ja osutatud teenused

Vt ühisettevõtte IMI 2014. aasta tegevusaruanne aadressil www.imi.europa.eu

Allikas: IMI 2 ühisettevõtte edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

Raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kohta esitatud märkuseta arvamuse alus

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta esitatud märkuseta arvamuse alus

Punktid 11 ja 12

Ühisettevõttel on hea meel positiivse järelduse üle, mille kontrollikoda tegi tema raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse ja ka raamatupidamise aastaaruande tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

Ühisettevõte haldab jätkuvalt rahastamistegevust usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ja projektides osalejate usaldamise kaudu, tagades ühtlasi piisava kontrolli ja vastutuse. See tasakaalustatud lähenemisviis aitab tagada ka ühisettevõtte projektide edukuse, sest paljud neist hakkavad juba andma patsientide ja kogu ühiskonna huvides muljet avaldavaid või paljutõotavaid tulemusi.

Eelarve täitmine

Punkt 15

2015. aasta esimeses kvartalis sõlmiti IMI 2 ühisettevõtte 2. projektikonkursi alusel kaheksa toetuslepingut.

Põhilised kontrollimehhanismid ja järelevalvesüsteemid

Punkt 17

Kooskõlas komisjoni siseauditi talitusega kokku lepitud soovituste ja tegevusplaaniga tugevdatakse projektikulude maksete järelkontrolli.

Siseaudit ja komisjoni siseauditi talitus

Punkt 20

Töötati välja tegevusplaan, mis edastati siseauditi talitusele 6. märtsil 2015. Siseauditi talitus pidas esitatud tegevusplaani piisavaks. Ühisettevõte rakendab tegevusplaani.

Varasemate tähelepanekute järelkontroll

Punkt 22

Alates septembrist 2013 on ühisettevõtte projektikonkursside ja projektide andmed eksporditud ja kättesaadavad CORDAs. Euroopa Komisjoni ja IMI 2 ühisettevõtte vahelise delegeerimislepingu alusel valmistatakse praegu ette IMI 2 ühisettevõtte projektikonkursside ja projektihalduse IT-süsteemide edasist integreerimist, mis loodetakse lõpetada 2016. aasta alguseks.

---

| 17.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 422/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 422/70

---

ARUANNE

ühisettevõtte SESAR eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

(2015/C 422/08)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| Sissejuhatus | 1-5 | 71 |
| Kinnitavat avaldust toetav teave | 6 | 71 |
| Kinnitav avaldus | 7-14 | 72 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 12 | 73 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 13 | 73 |
| Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta | 15-18 | 73 |
| 2014. aasta eelarve täitmine | 15-16 | 73 |
| Mitmepoolne raamleping | 17-18 | 73 |
| Muud asjaolud | 19-21 | 73 |
| Õigusraamistik | 19 | 73 |
| Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus | 20-21 | 73 |
| Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed | 22-26 | 74 |
| Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus | 22-24 | 74 |
| Huvide konflikt | 25 | 74 |
| Komisjoni teine vahehindamine | 26 | 74 |

Punkt

Lk

Sissejuhatus

1-5

71

Kinnitavat avaldust toetav teave

6

71

Kinnitav avaldus

7-14

72

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

12

73

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

13

73

Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta

15-18

73

2014. aasta eelarve täitmine

15-16

73

Mitmepoolne raamleping

17-18

73

Muud asjaolud

19-21

73

Õigusraamistik

19

73

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

20-21

73

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

22-26

74

Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

22-24

74

Huvide konflikt

25

74

Komisjoni teine vahehindamine

26

74

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte SESAR asutati veebruaris 2007 (1), et hallata projekti SESAR (Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud) tehnoloogia-alaseid tegevusi. Juunis 2014 (2) muutis nõukogu algset määrust ja pikendas ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte SESAR asutati veebruaris 2007 (1), et hallata projekti SESAR (Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud) tehnoloogia-alaseid tegevusi. Juunis 2014 (2) muutis nõukogu algset määrust ja pikendas ühisettevõtte tegutsemisaega kuni 31. detsembrini 2024.

| 2. | Projekti SESAR eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimine ning see on jagatud kolme etappi:






  — | määratlemisetapp (2004–2007), mida juhib Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol); etappi kaasrahastatakse Euroopa Liidu eelarvest üleeuroopaliste transpordivõrkude programmi kaudu. Tulemuseks oli Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, milles määratletakse järgmise põlvkonna lennuliikluse korraldamise süsteemid ning kirjeldatakse nende arendamist ja kasutuselevõttu; |
| --- | --- | --- |

2.

Projekti SESAR eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimine ning see on jagatud kolme etappi:

—

määratlemisetapp (2004–2007), mida juhib Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol); etappi kaasrahastatakse Euroopa Liidu eelarvest üleeuroopaliste transpordivõrkude programmi kaudu. Tulemuseks oli Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, milles määratletakse järgmise põlvkonna lennuliikluse korraldamise süsteemid ning kirjeldatakse nende arendamist ja kasutuselevõttu;

| — | kaheosaline arendusetapp (1. osa: 2008–2016, rahastatakse programmitöö perioodil 2008–2013; 2. osa: pikendatud 2024. aastani ja programm 2020 maksimaalse kestusega 2016–2024), mida juhib ühisettevõte SESAR (vt lisa) ja mille käigus luuakse uued tehnoloogilised süsteemid, koostisosad ja käitamisprotseduurid vastavalt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale; |
| --- | --- |

—

kaheosaline arendusetapp (1. osa: 2008–2016, rahastatakse programmitöö perioodil 2008–2013; 2. osa: pikendatud 2024. aastani ja programm 2020 maksimaalse kestusega 2016–2024), mida juhib ühisettevõte SESAR (vt lisa) ja mille käigus luuakse uued tehnoloogilised süsteemid, koostisosad ja käitamisprotseduurid vastavalt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale;

| — | kasutuselevõtu etapp (2014–2024), mida juhivad ettevõtted ja sidusrühmad; kasutuselevõtu etapis toimub uue lennuliikluse korraldamise infrastruktuuri laiaulatuslik rajamine ja kasutuselevõtmine. |
| --- | --- |

—

kasutuselevõtu etapp (2014–2024), mida juhivad ettevõtted ja sidusrühmad; kasutuselevõtu etapis toimub uue lennuliikluse korraldamise infrastruktuuri laiaulatuslik rajamine ja kasutuselevõtmine.

| 3. | Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (3) raames tegi nõukogu ühisettevõttele ülesandeks jätkata ühtse Euroopa taeva kontekstis lennuliikluse korraldamise ja eriti kooskõlastatud lähenemisviisiga seotud teadusuuringuid ja innovatsiooni, et saavutada püstitatud tulemuseesmärgid. 2015. aasta teises pooles käivitatakse „Horisont 2020” raames programm SESAR II, mis kannab nimetust SESAR 2020. |
| --- | --- |

3.

Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (3) raames tegi nõukogu ühisettevõttele ülesandeks jätkata ühtse Euroopa taeva kontekstis lennuliikluse korraldamise ja eriti kooskõlastatud lähenemisviisiga seotud teadusuuringuid ja innovatsiooni, et saavutada püstitatud tulemuseesmärgid. 2015. aasta teises pooles käivitatakse „Horisont 2020” raames programm SESAR II, mis kannab nimetust SESAR 2020.

| 4. | Ühisettevõte loodi avaliku ja erasektori partnerluse põhimõttel. Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euroopa Liit (mida esindab Euroopa Komisjon) ja Eurocontrol (mida esindab tema amet). Osalemiskutse alusel valiti 15 aeronavigatsioonitööstuse avaliku ja erasektori ettevõtet ühisettevõtte liikmeteks. Nende seas on lennukitootjaid, lennuvälja- ja kosmoseseadmete tootjaid, aeronavigatsiooniteenuste pakkujaid ja lennujaamu. |
| --- | --- |

4.

Ühisettevõte loodi avaliku ja erasektori partnerluse põhimõttel. Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euroopa Liit (mida esindab Euroopa Komisjon) ja Eurocontrol (mida esindab tema amet). Osalemiskutse alusel valiti 15 aeronavigatsioonitööstuse avaliku ja erasektori ettevõtet ühisettevõtte liikmeteks. Nende seas on lennukitootjaid, lennuvälja- ja kosmoseseadmete tootjaid, aeronavigatsiooniteenuste pakkujaid ja lennujaamu.

| 5. | Programmi SESAR I arendusetapi eelarve on 2,1 miljardit eurot, mis eraldatakse võrdsetes osades ELi, Eurocontroli ning osalevate avaliku ja erasektori partnerite poolt. ELi osalust rahastatakse teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmendast raamprogrammist, üleeuroopaliste transpordivõrkude programmist ja SESAR 2020 jaoks programmist „Horisont 2020”. Ligikaudu 90 % Eurocontroli ja teiste sidusrühmade osalusest tuleb mitterahaliste osamaksetena. |
| --- | --- |

5.

Programmi SESAR I arendusetapi eelarve on 2,1 miljardit eurot, mis eraldatakse võrdsetes osades ELi, Eurocontroli ning osalevate avaliku ja erasektori partnerite poolt. ELi osalust rahastatakse teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmendast raamprogrammist, üleeuroopaliste transpordivõrkude programmist ja SESAR 2020 jaoks programmist „Horisont 2020”. Ligikaudu 90 % Eurocontroli ja teiste sidusrühmade osalusest tuleb mitterahaliste osamaksetena.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ühisettevõte SESAR raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ühisettevõte SESAR raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 8. | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 1271/2013 (6) artiklitele 39 ja 50 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

8.

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 1271/2013 (6) artiklitele 39 ja 50 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning Intosai kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning Intosai kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

10.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 11. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on 2014. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul on 2014. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 14. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

14.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

2014. aasta eelarve täitmine

| 15. | 2014. aasta algne eelarve sisaldas 12,4 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 13,1 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid; lõplikus eelarves olid vastavad summad 116,4 miljonit eurot ja 121,9 miljonit eurot. |
| --- | --- |

15.

2014. aasta algne eelarve sisaldas 12,4 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 13,1 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid; lõplikus eelarves olid vastavad summad 116,4 miljonit eurot ja 121,9 miljonit eurot.

| 16. | Kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 99,4 % (2013. aastal 99,6 %). Kulukohustuste kasutusmäär oli 79,8 % (2013. aastal 94,4 %), mis kajastab liikmete iga-aastaste väljamaksetaotluste maksmise edasilükkamist 2014. aasta lõpust 2015. aasta algusesse. |
| --- | --- |

16.

Kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 99,4 % (2013. aastal 99,6 %). Kulukohustuste kasutusmäär oli 79,8 % (2013. aastal 94,4 %), mis kajastab liikmete iga-aastaste väljamaksetaotluste maksmise edasilükkamist 2014. aasta lõpust 2015. aasta algusesse.

Mitmepoolne raamleping

| 17. | 2013. aasta 31. detsembri seisuga koosnes ühisettevõtte SESAR arendusetapp 16 liikme (sh Eurocontrol) tehtavast tööst; selle tegevusega olid seotud enam kui sada era- ja avaliku sektori asutust ning allhankijat. Neljanda mitmepoolse raamlepingu 369st SESARi programmi projektist oli rakendamisel või lõpetatud 348 (94 %). |
| --- | --- |

17.

2013. aasta 31. detsembri seisuga koosnes ühisettevõtte SESAR arendusetapp 16 liikme (sh Eurocontrol) tehtavast tööst; selle tegevusega olid seotud enam kui sada era- ja avaliku sektori asutust ning allhankijat. Neljanda mitmepoolse raamlepingu 369st SESARi programmi projektist oli rakendamisel või lõpetatud 348 (94 %).

| 18. | Neljanda mitmepoolse raamlepingu (alates 1. jaanuarist 2014) alusel ülejäänud 15 liikmele Euroopa Liidu ja Eurocontroli makstavast kaasrahastamise summast (595 miljonit eurot) oli 2014. aasta 31. detsembri seisuga kulukohustustega kaetud 100 % ning välja makstud 66 % (369 miljonit eurot); ülejäänud 34 % (187 miljonit eurot) tuleb välja maksta 31. detsembriks 2017. |
| --- | --- |

18.

Neljanda mitmepoolse raamlepingu (alates 1. jaanuarist 2014) alusel ülejäänud 15 liikmele Euroopa Liidu ja Eurocontroli makstavast kaasrahastamise summast (595 miljonit eurot) oli 2014. aasta 31. detsembri seisuga kulukohustustega kaetud 100 % ning välja makstud 66 % (369 miljonit eurot); ülejäänud 34 % (187 miljonit eurot) tuleb välja maksta 31. detsembriks 2017.

MUUD ASJAOLUD

Õigusraamistik

| 19. | Ühisettevõtte haldusnõukogu võttis programmitöö perioodi 2014–2020 ühisettevõtte finantseeskirjad vastu 25. juunil 2015 (9). |
| --- | --- |

19.

Ühisettevõtte haldusnõukogu võttis programmitöö perioodi 2014–2020 ühisettevõtte finantseeskirjad vastu 25. juunil 2015 (9).

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 20. | Ühisettevõtte siseauditi üksus auditeeris inimressursse/värbamist ja ABAC Workflow-mooduli kasutusõiguste valideerimist ning osutas muid nõustamis- ja kindlustandvaid teenuseid. |
| --- | --- |

20.

Ühisettevõtte siseauditi üksus auditeeris inimressursse/värbamist ja ABAC Workflow-mooduli kasutusõiguste valideerimist ning osutas muid nõustamis- ja kindlustandvaid teenuseid.

| 21. | Siseauditi talitus auditeerist riskijuhtimist ja tegi seejärel riskihindamise. Auditi tulemusel esitati kolm soovitust (10), mis ka vastu võeti. Tegevuskava on rakendamisel. |
| --- | --- |

21.

Siseauditi talitus auditeerist riskijuhtimist ja tegi seejärel riskihindamise. Auditi tulemusel esitati kolm soovitust (10), mis ka vastu võeti. Tegevuskava on rakendamisel.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

| 22. | Projektide teadusalaste tulemuste alaseks järelevalveks ja aruandluseks (11) on ühisettevõttel oma süsteem ja vahendid, mida kasutatakse andmete kogumiseks ning SESARi liikmete ja partnerite loodud tegevusalaste ja tehnoloogiliste uuendustega saadud tulemuste levitamiseks (12). Tulemused esitatakse ühisettevõtte veebisaidil (13), iga-aastates valideerimisprojektide ülevaadetes ja aasta tegevusaruannetes. |
| --- | --- |

22.

Projektide teadusalaste tulemuste alaseks järelevalveks ja aruandluseks (11) on ühisettevõttel oma süsteem ja vahendid, mida kasutatakse andmete kogumiseks ning SESARi liikmete ja partnerite loodud tegevusalaste ja tehnoloogiliste uuendustega saadud tulemuste levitamiseks (12). Tulemused esitatakse ühisettevõtte veebisaidil (13), iga-aastates valideerimisprojektide ülevaadetes ja aasta tegevusaruannetes.

| 23. | 5. detsembril 2014 asutas komisjon SESARi kasutuselevõtu asutuse (14), tagamaks, et uusi tehnoloogiad ning ühisettevõtte SESARi teadusuuringute ja arendusetappides juba testitud ja valideeritud lahendused lülitatakse igapäevasesse tegevusse. SESARi kasutuselevõtu asutus vastutab lahenduste rakendamise alase aruandluse ja järelevalve eest. |
| --- | --- |

23.

5. detsembril 2014 asutas komisjon SESARi kasutuselevõtu asutuse (14), tagamaks, et uusi tehnoloogiad ning ühisettevõtte SESARi teadusuuringute ja arendusetappides juba testitud ja valideeritud lahendused lülitatakse igapäevasesse tegevusse. SESARi kasutuselevõtu asutus vastutab lahenduste rakendamise alase aruandluse ja järelevalve eest.

| 24. | Ühisettevõte koostab parajasti põhjalikku aruannet lõpetatud projektide sotsiaalse ja majandusliku kasu kohta; samuti kogutakse teavet kõikide SESARi liikmete poolt programmile antud panuse kohta. Aruanne peaks kättesaadav olema 2015. aasta teises pooles. |
| --- | --- |

24.

Ühisettevõte koostab parajasti põhjalikku aruannet lõpetatud projektide sotsiaalse ja majandusliku kasu kohta; samuti kogutakse teavet kõikide SESARi liikmete poolt programmile antud panuse kohta. Aruanne peaks kättesaadav olema 2015. aasta teises pooles.

Huvide konflikt

| 25. | Komisjonil koostab parajasti ühisettevõtete ühtset vormi. Seniks kasutatakse SESARi oma menetlust. |
| --- | --- |

25.

Komisjonil koostab parajasti ühisettevõtete ühtset vormi. Seniks kasutatakse SESARi oma menetlust.

Komisjoni teine vahehindamine

| 26. | Komisjoni teise vahehindamise (15) tulemusel arutas juhatus oktoobris ja detsembris 2014 (16) konkreetseid meetmeid (17) kahe esitatud soovituse elluviimiseks. Nimetatud meetmeid viiakse praegu ellu ja nende elluviimist kontrollitakse. |
| --- | --- |

26.

Komisjoni teise vahehindamise (15) tulemusel arutas juhatus oktoobris ja detsembris 2014 (16) konkreetseid meetmeid (17) kahe esitatud soovituse elluviimiseks. Nimetatud meetmeid viiakse praegu ellu ja nende elluviimist kontrollitakse.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 6. oktoobri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, 27. veebruar 2007, ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1), mida muudeti määrusega (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008, lk 12).

1

(2)  Nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 721/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte tegevusaja pikendamisega aastani 2024 (ELT L 192, 1.7.2014, lk 1).

2

(3)  Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” on perioodi 2014–2020 teadusuuringute ja innovatsiooni programm ja see koondab kokku kõik ELi olemasolevad teadusuuringutele ja innovatsioonile eraldatud vahendid. Programm võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

3

(4)  Need sisaldavad bilanssi ja kasumiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

5

(6)  Komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1271/2013 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42).

6

(7)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

7

(8)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

8

(9)  Ühisettevõtte haldusnõukogu võttis finantseeskirjad vastu pärast seda, kui komisjon oli 4. juunil 2015 vastu võtnud rakendusotsuse, millega lubatakse ühisettevõtte finantseeskirjades teha erandeid delegeeritud määrusest (EL) nr 1271/2013, mis jõustusid 1. jaanuaril 2014.

9

(10)  Nimetatud kolm soovitust olid: i) ülesehitus (riskide seostamine eesmärkidega), ii) tõhus toimimine, ja iii) juhtimise kontroll ja järelevalve.

10

(11)  Kontrollikoja 2013. aasta aruande punkt 21 (ELT C 452, 16.12.2014, lk 58).

11

(12)  SESARi teadusuuringute ja innovatsiooniprojektide tulemusi nimetatakse SESARi lahendusteks. Lahendused on SESARi liikmeste ja partnerite loodud tegevuslikud ja tehnoloogilised uuendused. Lahenduste eesmärk on aidata ajakohastada Euroopa ja ülemaailmse lennuliikluse korraldamise süsteemi, et näidata nendega lennuliikluse korraldamise valdkonnas saadavat selget ärialast kasu, kui neid mõjusalt rakendatakse.

12

(13)  http://www.sesarju.eu/solutions

13

(14)  SESARi kasutuselevõtu asutus on üksus, mis Euroopa Komisjoni järelevalvel sünkroniseerib ja koordineerib Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi uuendamist. SESARi kasutuselevõtu asutus luuakse Euroopa Komisjoniga sõlmitava partnerluse raamlepinguga ning on sellest tulenevalt ühisettevõttest SESAR eraldi seisev üksus. Ühisettevõte SESAR ja SESARi kasutuselevõtu asutus on vormiliselt ühtse Euroopa taeva algatuse projekti SESARi kaks sammast.

14

(15)  Kontrollikoja 2013. aasta aastaaruande punkt 26.

15

(16)  Eelkõige uus kommunikatsioonistrateegia ja programmi lõpetamise juhtimiskava.

16

(17)  Programmi lõpetamise juhtimiskava koostamise ja jooksva haldamise osas lepiti kokku ajavahemikul oktoober 2014 kuni märts 2015 toimunud kolmel programmi lõpetamise töörühma kohtumisel ja kolmel programmi lõpetamise koosolekul.

17

---

LISA

Ühisettevõte SESAR (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.
  Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte SESAR loomise kohta, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008).
  Nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 721/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte tegevusaja pikendamisega aastani 2024 |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus


  (nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1361/2008) | Eesmärgid

  Ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjakohase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. Ühisettevõte vastutab lennuliikluse korraldamise üldkava ja eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:






  — | SESARi arendusetapi korraldamine ja koordineerimine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale, mis põhineb Eurocontroli juhitava projekti määratlemisetapi tulemustel, ühitades ja hallates ühisesse struktuuri ühendatud avalikult ja erasektorilt saadavaid rahalisi vahendeid; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte SESAR loomise kohta, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008).

Nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 721/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte tegevusaja pikendamisega aastani 2024

Ühisettevõtte pädevus

(nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1361/2008)

Eesmärgid

Ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjakohase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. Ühisettevõte vastutab lennuliikluse korraldamise üldkava ja eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:

—

SESARi arendusetapi korraldamine ja koordineerimine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale, mis põhineb Eurocontroli juhitava projekti määratlemisetapi tulemustel, ühitades ja hallates ühisesse struktuuri ühendatud avalikult ja erasektorilt saadavaid rahalisi vahendeid;

| — | SESARi arendusetapi tegevuse rakendamiseks vajaliku rahastamise tagamine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale; |
| --- | --- |

—

SESARi arendusetapi tegevuse rakendamiseks vajaliku rahastamise tagamine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale;

| — | Euroopa lennuliikluse korraldamise sektori sidusrühmade kaasamise tagamine, mis puudutab eelkõige aeronavigatsiooniteenuste pakkujaid, õhuruumi kasutajaid, kutseühinguid, lennuvälju ja tootmisettevõtteid, samuti asjaomaseid teadusasutusi või asjaomaseid teadusringkondi; |
| --- | --- |

—

Euroopa lennuliikluse korraldamise sektori sidusrühmade kaasamise tagamine, mis puudutab eelkõige aeronavigatsiooniteenuste pakkujaid, õhuruumi kasutajaid, kutseühinguid, lennuvälju ja tootmisettevõtteid, samuti asjaomaseid teadusasutusi või asjaomaseid teadusringkondi;

| — | tehniliste teadus- ja arendustegevuste, hindamiste ja uuringute korraldamine, mida saab viia ellu ühisettevõtte raames, vältides nende killustatust; |
| --- | --- |

—

tehniliste teadus- ja arendustegevuste, hindamiste ja uuringute korraldamine, mida saab viia ellu ühisettevõtte raames, vältides nende killustatust;

| — | lennuliikluse korraldamise üldkavas nõuetekohaselt määratletud ühiste toodete arenduse järelevalve tagamine ja vajaduse korral eri pakkumiskutsete algatamine. |
| --- | --- |

—

lennuliikluse korraldamise üldkavas nõuetekohaselt määratletud ühiste toodete arenduse järelevalve tagamine ja vajaduse korral eri pakkumiskutsete algatamine.

Juhtimine

(nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1361/2008)

Haldusnõukogu

Haldusnõukogu ülesanded:

| a) | võtta vastu määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud nõukogu kinnitatud lennuliikluse korraldamise üldkava ning kiita heaks ettepanekud selle muutmiseks; |
| --- | --- |

a)

võtta vastu määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud nõukogu kinnitatud lennuliikluse korraldamise üldkava ning kiita heaks ettepanekud selle muutmiseks;

| b) | anda suunised ja teha vajalikud otsused projekti SESAR arendusetapi elluviimiseks ning teostada üldkontrolli projekti rakendamise üle; |
| --- | --- |

b)

anda suunised ja teha vajalikud otsused projekti SESAR arendusetapi elluviimiseks ning teostada üldkontrolli projekti rakendamise üle;

| c) | kiita heaks artikli 16 lõikes 1 osutatud ühisettevõtte tööprogramm ning iga-aastane tööprogramm, samuti aastaeelarve koos ametikohtade loeteluga; |
| --- | --- |

c)

kiita heaks artikli 16 lõikes 1 osutatud ühisettevõtte tööprogramm ning iga-aastane tööprogramm, samuti aastaeelarve koos ametikohtade loeteluga;

| d) | anda luba läbirääkimisteks ning otsustada uute liikmete ühinemise ning sellega seotud artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingute üle; |
| --- | --- |

d)

anda luba läbirääkimisteks ning otsustada uute liikmete ühinemise ning sellega seotud artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingute üle;

| e) | kontrollida liikmete ja ühisettevõtte vahel sõlmitud lepingute täitmist; |
| --- | --- |

e)

kontrollida liikmete ja ühisettevõtte vahel sõlmitud lepingute täitmist;

| f) | nimetada ametisse ja vabastada ametist tegevdirektor ja kiita heaks organisatsiooniline struktuur ning teostada järelevalvet tegevdirektori töö üle; |
| --- | --- |

f)

nimetada ametisse ja vabastada ametist tegevdirektor ja kiita heaks organisatsiooniline struktuur ning teostada järelevalvet tegevdirektori töö üle;

| g) | võtta vastu otsused liikmete poolt osamaksude maksmise suuruse ja korra ning mitterahaliste sissemaksete hindamise kohta; |
| --- | --- |

g)

võtta vastu otsused liikmete poolt osamaksude maksmise suuruse ja korra ning mitterahaliste sissemaksete hindamise kohta;

| h) | võtta vastu ühisettevõtte finantseeskirjad; |
| --- | --- |

h)

võtta vastu ühisettevõtte finantseeskirjad;

| i) | kiita heaks iga-aastane raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss; |
| --- | --- |

i)

kiita heaks iga-aastane raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss;

| j) | võtta vastu artikli 16 lõikes 2 osutatud aastaaruanne projekti SESAR arendusetapi edenemise ning finantsolukorra kohta; |
| --- | --- |

j)

võtta vastu artikli 16 lõikes 2 osutatud aastaaruanne projekti SESAR arendusetapi edenemise ning finantsolukorra kohta;

| k) | teha otsused komisjonile esitatavate ühisettevõtte tegevuse jätkamist või lõpetamist käsitlevate ettepanekute kohta; |
| --- | --- |

k)

teha otsused komisjonile esitatavate ühisettevõtte tegevuse jätkamist või lõpetamist käsitlevate ettepanekute kohta;

| l) | kehtestada ühisettevõtte omanduses olevate materiaalsete ja mittemateriaalsete varade kasutamisõiguse ning selliste varade üleandmise kord; |
| --- | --- |

l)

kehtestada ühisettevõtte omanduses olevate materiaalsete ja mittemateriaalsete varade kasutamisõiguse ning selliste varade üleandmise kord;

| m) | määrata kindlaks lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimiseks vajalikud eeskirjad ja alltöövõtumenetlused, sealhulgas erimenetlus huvide konflikti korral; |
| --- | --- |

m)

määrata kindlaks lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimiseks vajalikud eeskirjad ja alltöövõtumenetlused, sealhulgas erimenetlus huvide konflikti korral;

| n) | otsustada vastavalt artiklile 24 komisjonile esitatavate põhikirja muutmise ettepanekute üle; |
| --- | --- |

n)

otsustada vastavalt artiklile 24 komisjonile esitatavate põhikirja muutmise ettepanekute üle;

| o) | muude volituste teostamine ja ülesannete täitmine, sealhulgas allorganite asutamine, kui need on projekti SESAR arendusetapi jaoks vajalikud; |
| --- | --- |

o)

muude volituste teostamine ja ülesannete täitmine, sealhulgas allorganite asutamine, kui need on projekti SESAR arendusetapi jaoks vajalikud;

| p) | võtta vastu artikli 8 rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

p)

võtta vastu artikli 8 rakenduseeskirjad.

Tegevdirektor

Tegevdirektor täidab oma ametikohustusi täiesti sõltumatult talle antud volituste piires.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu ja ühisettevõtte SESAR haldusnõukogu.

2014. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Ühisettevõtte SESAR 2014. aasta lõplik raamatupidamise aastaaruanne

Eelarve

kulukohustused: 1 3 1 19  600 eurot

maksed: 12 1 9 42  760 eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

2014. aasta tegevuseelarve ametikohtade loetelu sisaldab 39 ajutise töötaja ning kolme lähetatud riikliku eksperdi ametikohta. Kokku 42 ametikohta, millest 2014. aasta lõpu seisuga oli täidetud 37:

| — | 31 ajutist töötajat, kes värvati asutuseväliselt, |
| --- | --- |

—

31 ajutist töötajat, kes värvati asutuseväliselt,

| — | 1 vastavalt määruse (EÜ) nr 219/2007 artiklile 8 ühisettevõtte SESAR liikmete lähetatud töötaja, |
| --- | --- |

—

1 vastavalt määruse (EÜ) nr 219/2007 artiklile 8 ühisettevõtte SESAR liikmete lähetatud töötaja,

| — | 3 lepingulist töötajat, |
| --- | --- |

—

3 lepingulist töötajat,

| — | 2 lähetatud riiklikku eksperti. |
| --- | --- |

—

2 lähetatud riiklikku eksperti.

Töötajate jaotus vastavalt ülesannetele

Põhitegevus: 20

Haldus- ja tugiülesanded: 16

Mitmesugused ülesanded: 1

2014. aasta tegevus ja osutatud teenused

Vt ühisettevõtte 2014. aasta tegevusaruanne aadressil http://www.sesarju.eu/

Allikas: ühisettevõtte SESAR edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

Ühisettevõte on kontrollikoja aruande teadmiseks võtnud.

---

| 17.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 422/80 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 422/80

---

ARUANNE

ühisettevõtte ECSEL eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta (ajavahemik 27. juunist kuni31. detsembrini 2014) koos ühisettevõtte vastusega

(2015/C 422/09)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| Sissejuhatus | 1-4 | 81 |
| Kinnitavat avaldust toetav teave | 5 | 81 |
| Kinnitav avaldus | 6-17 | 81 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta | 11 | 82 |
| Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 12-15 | 83 |
| Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 16 | 83 |
| Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta | 18 | 83 |
| Eelarve täitmine | 18 | 83 |
| Muud asjaolud | 19-24 | 83 |
| Õigusraamistik | 19 | 83 |
| Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus | 20-21 | 84 |
| Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed | 22-24 | 84 |

Punkt

Lk

Sissejuhatus

1-4

81

Kinnitavat avaldust toetav teave

5

81

Kinnitav avaldus

6-17

81

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

11

82

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

12-15

83

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

16

83

Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta

18

83

Eelarve täitmine

18

83

Muud asjaolud

19-24

83

Õigusraamistik

19

83

Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

20-21

84

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

22-24

84

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte ühise tehnoloogiaalgatuse „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel” rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte ECSEL”) asutati teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (1) raames mais 2014 (2) ajavahemikuks kuni 31. detsember 2024. Ühisettevõte ECSEL asendab määrustega (EÜ) nr 72/2008 ja (EÜ) nr 74/2008 loodud ühisettevõtted ENIAC ja ARTEMIS, mille ametlik sulgemine toimus 26. juunil 2014, ning on nende õigusjärglane. Ühisettevõte ECSEL alustas iseseisvalt tööd 27. juunil 2014. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte ühise tehnoloogiaalgatuse „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel” rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte ECSEL”) asutati teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (1) raames mais 2014 (2) ajavahemikuks kuni 31. detsember 2024. Ühisettevõte ECSEL asendab määrustega (EÜ) nr 72/2008 ja (EÜ) nr 74/2008 loodud ühisettevõtted ENIAC ja ARTEMIS, mille ametlik sulgemine toimus 26. juunil 2014, ning on nende õigusjärglane. Ühisettevõte ECSEL alustas iseseisvalt tööd 27. juunil 2014.

| 2. | Ühisettevõtte ECSEL eesmärk on aidata kaasa tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise elektroonikakomponentide ja -süsteemide tööstuse väljakujunemisele liidus. Täiendavad eesmärgid on tagada elektroonikakomponentide ja -süsteemide kättesaadavus peamiste turgude jaoks ja ühiskondlike probleemide lahendamiseks, ning säilitada ja suurendada Euroopas pooljuhtide ja arukate süsteemide tootmise võimet. Lisaks püüab ühisettevõte ECSEL kooskõlastada strateegiad liikmesriikidega, et meelitada ligi erasektori investeeringuid ja aidata tõhustada avaliku sektori toetust, vältides tarbetut jõupingutuste dubleerimist ja killustamist ning hõlbustades teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tegutsejate osalemist (3). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte ECSEL eesmärk on aidata kaasa tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise elektroonikakomponentide ja -süsteemide tööstuse väljakujunemisele liidus. Täiendavad eesmärgid on tagada elektroonikakomponentide ja -süsteemide kättesaadavus peamiste turgude jaoks ja ühiskondlike probleemide lahendamiseks, ning säilitada ja suurendada Euroopas pooljuhtide ja arukate süsteemide tootmise võimet. Lisaks püüab ühisettevõte ECSEL kooskõlastada strateegiad liikmesriikidega, et meelitada ligi erasektori investeeringuid ja aidata tõhustada avaliku sektori toetust, vältides tarbetut jõupingutuste dubleerimist ja killustamist ning hõlbustades teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tegutsejate osalemist (3).

| 3. | Ühisettevõtte ECSEL asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ECSELi osalevad riigid (Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik) ning erasektori ühendused AENEAS, ARTEMISIA ja EPoSS, mis esindavad manus- ja küberfüüsikaliste süsteemide, arukate integreeritud süsteemide ning mikro- ja nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid uurimis- ja arendusorganisatsioone. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte ECSEL asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ECSELi osalevad riigid (Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik) ning erasektori ühendused AENEAS, ARTEMISIA ja EPoSS, mis esindavad manus- ja küberfüüsikaliste süsteemide, arukate integreeritud süsteemide ning mikro- ja nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid uurimis- ja arendusorganisatsioone.

| 4. | Ühisettevõttele ECSEL programmi „Horisont 2020” raames makstav maksimaalne ELi toetus on 1,185 miljardit eurot. Vähemalt sama suure summa peavad panustama ECSELi osalevad riigid. Erasektori toetus on vähemalt 2,340 miljardit eurot. Ühisettevõtte ECSEL halduskulud kaetakse täies mahus rahalisest osalusest, tegevuskulud kaetakse ELi ja ECSELi osalevate riikide rahalise osaluse ning erasektorist pärit liikmete mitterahalise osalusega. |
| --- | --- |

4.

Ühisettevõttele ECSEL programmi „Horisont 2020” raames makstav maksimaalne ELi toetus on 1,185 miljardit eurot. Vähemalt sama suure summa peavad panustama ECSELi osalevad riigid. Erasektori toetus on vähemalt 2,340 miljardit eurot. Ühisettevõtte ECSEL halduskulud kaetakse täies mahus rahalisest osalusest, tegevuskulud kaetakse ELi ja ECSELi osalevate riikide rahalise osaluse ning erasektorist pärit liikmete mitterahalise osalusega.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 5. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  6. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ühisettevõtte ECSEL raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb ajavahemiku 27. juunist kuni31. detsembrini 2014 finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5); ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

6.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ühisettevõtte ECSEL raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb ajavahemiku 27. juunist kuni31. detsembrini 2014 finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5); ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 7. | Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 (6) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

7.

Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 (6) artiklitele 16 ja 22 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 8. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 9. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

9.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 10. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul kajastavad ühisettevõtte ajavahemiku 27. juunist kuni 31. detsembrini 2014 raamatupidamisaruanded kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud perioodil vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul kajastavad ühisettevõtte ajavahemiku 27. juunist kuni 31. detsembrini 2014 raamatupidamisaruanded kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud perioodil vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 12. | Ühisettevõte ECSEL võttis üle ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC projektid. Riiklike rahastamisasutuste väljastatud kulude heakskiitmise kontrollitõendite alusel tehti ajavahemikus 27. juunist kuni31. detsembrini 2014 nende projektide raames makseid kokku summas 12,6 miljonit eurot, mis moodustab 48 % kõigist ühisettevõtte sooritatud maksetest. |
| --- | --- |

12.

Ühisettevõte ECSEL võttis üle ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC projektid. Riiklike rahastamisasutuste väljastatud kulude heakskiitmise kontrollitõendite alusel tehti ajavahemikus 27. juunist kuni31. detsembrini 2014 nende projektide raames makseid kokku summas 12,6 miljonit eurot, mis moodustab 48 % kõigist ühisettevõtte sooritatud maksetest.

| 13. | Ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC olid sõlminud riiklike rahastamisasutustega halduskoostöö lepingud, mille kehtivus jätkub ka peale ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC ühinemist ühisettevõtteks ECSEL. Lepingute kohaselt teevad riiklikud rahastamisasutused ühisettevõtte nimel maksete järelauditeid. Ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC järelauditite strateegia toetus suurel määral riiklike rahastamisasutuste tehtavale väljamaksetaotluste auditeerimisele (9). |
| --- | --- |

13.

Ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC olid sõlminud riiklike rahastamisasutustega halduskoostöö lepingud, mille kehtivus jätkub ka peale ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC ühinemist ühisettevõtteks ECSEL. Lepingute kohaselt teevad riiklikud rahastamisasutused ühisettevõtte nimel maksete järelauditeid. Ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC järelauditite strateegia toetus suurel määral riiklike rahastamisasutuste tehtavale väljamaksetaotluste auditeerimisele (9).

| 14. | Kuigi projektikulude väljamaksetaotluste auditeerimine on delegeeritud liikmesriikide riiklikele rahastamisasutustele, ei sisalda nendega sõlmitud halduslepingud järelauditite läbiviimise praktilist korda. |
| --- | --- |

14.

Kuigi projektikulude väljamaksetaotluste auditeerimine on delegeeritud liikmesriikide riiklikele rahastamisasutustele, ei sisalda nendega sõlmitud halduslepingud järelauditite läbiviimise praktilist korda.

| 15. | Riiklikelt rahastamisasutustelt saadud auditiaruanded hõlmasid 61 % lõpetatud projektidega seotud kuludest (seisuga aprill 2015). Ühisettevõte ECSEL ei hinnanud aga nende auditite kvaliteeti. Kontrollikoda hindas kolme riikliku rahastamisasutuse auditistrateegiaid (sh auditiaruandeid), mis näitas, et riiklike rahastamisasutuste kasutatavad auditimetoodikad ei võimalda ühisettevõttel ECSEL ühisettevõtete Artemis ja ENIAC raames alustatud projektide kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära usaldusväärselt arvutada. Seega ei olnud võimalik teha järeldust Artemisee ja ENIACi projektide järelauditite mõjususe kohta ega hinnata, kas see peamine kontrollimehhanism annab piisava kindluse alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

15.

Riiklikelt rahastamisasutustelt saadud auditiaruanded hõlmasid 61 % lõpetatud projektidega seotud kuludest (seisuga aprill 2015). Ühisettevõte ECSEL ei hinnanud aga nende auditite kvaliteeti. Kontrollikoda hindas kolme riikliku rahastamisasutuse auditistrateegiaid (sh auditiaruandeid), mis näitas, et riiklike rahastamisasutuste kasutatavad auditimetoodikad ei võimalda ühisettevõttel ECSEL ühisettevõtete Artemis ja ENIAC raames alustatud projektide kaalutud veamäära ega allesjäänud veamäära usaldusväärselt arvutada. Seega ei olnud võimalik teha järeldust Artemisee ja ENIACi projektide järelauditite mõjususe kohta ega hinnata, kas see peamine kontrollimehhanism annab piisava kindluse alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 16. | Välja arvatud punktides 12–15 (alus märkusega arvamuse esitamiseks) kirjeldatud asjaolu võimalik mõju, on ühisettevõtte 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

16.

Välja arvatud punktides 12–15 (alus märkusega arvamuse esitamiseks) kirjeldatud asjaolu võimalik mõju, on ühisettevõtte 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 17. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

17.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 18. | 2014. aasta esialgne tegevuseelarve sisaldas 138,2 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 71,3 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Juhatus võttis aasta lõpus vastu paranduseelarve, millega suurendati kulukohustuste assigneeringuid 158,2 miljoni euroni. Tegevuskulude kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 99,7 %. Kulukohustuste assigneeringud fikseeriti üldisel tasemel, st neile vastavaid toetuslepinguid ei olnud veel sõlmitud. |
| --- | --- |

18.

2014. aasta esialgne tegevuseelarve sisaldas 138,2 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 71,3 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Juhatus võttis aasta lõpus vastu paranduseelarve, millega suurendati kulukohustuste assigneeringuid 158,2 miljoni euroni. Tegevuskulude kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 99,7 %. Kulukohustuste assigneeringud fikseeriti üldisel tasemel, st neile vastavaid toetuslepinguid ei olnud veel sõlmitud.

MUUD KÜSIMUSED

Õigusraamistik

| 19. | Ühisettevõtte ECSEL finantseeskirjad võeti vastu 3 juulil 2014; need põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmäärusel (10) ning võtavad arvesse nõudmisi, mis tulenevad nõukogu määrusest (EL) nr 561/2014 ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta. |
| --- | --- |

19.

Ühisettevõtte ECSEL finantseeskirjad võeti vastu 3 juulil 2014; need põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste näidisfinantsmäärusel (10) ning võtavad arvesse nõudmisi, mis tulenevad nõukogu määrusest (EL) nr 561/2014 ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta.

Projektide teadusalaste tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

| 20. | Ühisettevõte ECSEL jätkab teabe ja dokumentide avaldamist oma eelkäijate alustatud projektide kohta. Ühisettevõtte teadusuuringute tulemuste integreerimiseks komisjoni üldisesse järelevalvesüsteemi on ühisettevõttel ECSEL enda järelevalvevahendid. Seitsmendat teadusuuringute raamprogrammi puudutav komisjoni viimane järelevalvearuanne (7. märts 2015) (11) sisaldab kvantitatiivset teavet ühisettevõtte ECSEL tegevuse kohta (12). Ühisettevõte ECSEL peaks parandama teadusuuringute tulemusi puudutava kvalitatiivse teabe süstemaatilist levitamist (seda lisaks ühisettevõtte aasta tegevusaruandes avaldatud teabele) oma veebisaidil ja teistes temaatilistes aruannetes (13). |
| --- | --- |

20.

Ühisettevõte ECSEL jätkab teabe ja dokumentide avaldamist oma eelkäijate alustatud projektide kohta. Ühisettevõtte teadusuuringute tulemuste integreerimiseks komisjoni üldisesse järelevalvesüsteemi on ühisettevõttel ECSEL enda järelevalvevahendid. Seitsmendat teadusuuringute raamprogrammi puudutav komisjoni viimane järelevalvearuanne (7. märts 2015) (11) sisaldab kvantitatiivset teavet ühisettevõtte ECSEL tegevuse kohta (12). Ühisettevõte ECSEL peaks parandama teadusuuringute tulemusi puudutava kvalitatiivse teabe süstemaatilist levitamist (seda lisaks ühisettevõtte aasta tegevusaruandes avaldatud teabele) oma veebisaidil ja teistes temaatilistes aruannetes (13).

| 21. | Programmi „Horisont 2020” õigusraamistikus nõutakse konkreetseid järelevalve- ja teadustöö tulemusi, mis põhinevad kvantitatiivsetel ja (võimaluse korral) kvalitatiivsetel tulemustel, ning mille edenemist tuleb võrrelda tulemusnäitajate alusel (14). Programmi „Horisont 2020”nõuetest kinni pidamiseks ja seitsmenda raamprogrammi teadustöö tulemuste paremaks levitamiseks peaks parandama ühisettevõtte ja komisjoni vahelist koostööd (15). |
| --- | --- |

21.

Programmi „Horisont 2020” õigusraamistikus nõutakse konkreetseid järelevalve- ja teadustöö tulemusi, mis põhinevad kvantitatiivsetel ja (võimaluse korral) kvalitatiivsetel tulemustel, ning mille edenemist tuleb võrrelda tulemusnäitajate alusel (14). Programmi „Horisont 2020”nõuetest kinni pidamiseks ja seitsmenda raamprogrammi teadustöö tulemuste paremaks levitamiseks peaks parandama ühisettevõtte ja komisjoni vahelist koostööd (15).

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

   (16)

| 22. | Ühisettevõtte ECSEL finantseeskirjade artikli 26 kohaselt peab ühisettevõttel olema siseauditi funktsioon, mida täidab komisjoni siseaudiitor; lisaks pannakse eeskirjadega paika audiitori ametissenimetamine, pädevus ja ülesanded. |
| --- | --- |

22.

Ühisettevõtte ECSEL finantseeskirjade artikli 26 kohaselt peab ühisettevõttel olema siseauditi funktsioon, mida täidab komisjoni siseaudiitor; lisaks pannakse eeskirjadega paika audiitori ametissenimetamine, pädevus ja ülesanded.

| 23. | Ühisettevõtte ECSEL finantseeskirjade artikli 28 kohaselt peab juhatus lisaks looma siseauditi üksuse ning heaks kiitma siseauditi põhikirja, mis sisaldab siseauditi üksuse eesmärke ning aruandlus- ja töökorda. |
| --- | --- |

23.

Ühisettevõtte ECSEL finantseeskirjade artikli 28 kohaselt peab juhatus lisaks looma siseauditi üksuse ning heaks kiitma siseauditi põhikirja, mis sisaldab siseauditi üksuse eesmärke ning aruandlus- ja töökorda.

| 24. | Ühisettevõte ECSEL võttis vastu tervikliku huvide konflikti vältimise poliitika. |
| --- | --- |

24.

Ühisettevõte ECSEL võttis vastu tervikliku huvide konflikti vältimise poliitika.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 20. oktoobri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” on perioodi 2014–2020 teadusuuringute ja innovatsiooni programm ja see koondab kokku kõik ELi olemasolevad teadusuuringutele ja innovatsioonile eraldatud vahendid. Programm võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

1

(2)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 561/2014 ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 152).

2

(3)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja ressurssidest.

3

Lisas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

5

(6)  ELT L 38, 7.2.2014, lk 2.

6

(7)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

7

(8)  Delegeeritud määruse (EL) nr 110/2014 artikkel 47.

8

(9)  Artemise ja ENIACi järelauditite strateegiate kohaselt peab ühisettevõte vähemalt korra aastas hindama seda, kas liikmesriikidelt saadud teave annab piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

9

(10)  Delegeeritud määrus (EL) nr 110/2014.

10

(11)  http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7_monitoring_reports/7th_fp7_monitoring_report.pdf#view=fit&pagemode=none

11

(12)  Euroopa Komisjoni järelevalvearuandes esitatakse see teave koondarvudes koos teiste ühiste tehnoloogiaalgatuste andmetega. Ühisettevõtte ECSEL puhul on enamasti tegu projektidega, mida olid alustanud endised ühisettevõtted Artemis ja ENIAC, mis ühendati 27. juunil 2014 ühisettevõtteks ECSEL.

12

(13)  2015. aasta märtsis avaldas Artemis tegevuse mõju ja näitajate aruande.

13

(14)  Määruse (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020”, artikkel 31; ning nõukogu 3. detsembri 2013. aasta otsuse 2013/743/EL (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965), millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogramm, II lisa (tulemusnäitajad).

14

(15)  Vt komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule – eduaruanne ühiste tehnoloogiaalgatuste raames asutatud ühisettevõtete tegevuse kohta (KOM(2013) 935).

15

(16)  Tähelepanekud esitati kontrollikoja 2013. aasta aruannetes Artemise ja ENIACi ühisettevõtete kohta (ELT C 452, 16.12.2014, lk. 8 ja 26).

16

---

LISA

Ühisettevõte ECSEL (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) | Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 561/2014 ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 561/2014) | Eesmärgid

  Ühisettevõtte ECSEL eesmärgid on järgmised:






  a) | aidata kaasa määruse (EL) nr 1291/2013 rakendamisele ning eelkõige otsuse 2013/743/EL II osa rakendamisele; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188)

Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 561/2014 ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013.

Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 561/2014)

Eesmärgid

Ühisettevõtte ECSEL eesmärgid on järgmised:

a)

aidata kaasa määruse (EL) nr 1291/2013 rakendamisele ning eelkõige otsuse 2013/743/EL II osa rakendamisele;

| b) | aidata kaasa tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise elektroonikakomponentide ja -süsteemide tööstuse väljakujunemisele liidus; |
| --- | --- |

b)

aidata kaasa tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise elektroonikakomponentide ja -süsteemide tööstuse väljakujunemisele liidus;

| c) | tagada elektroonikakomponentide ja -süsteemide kättesaadavus peamiste turgude jaoks ja ühiskondlike probleemide lahendamiseks, et hoida Euroopa tehnoloogia arengus esikohal, kaotada lõhe teadusuuringute ja nende uuringute tulemuste rakendamise vahel, suurendada innovatsioonivõimet ning tekitada liidus majanduse ja tööhõive kasv; |
| --- | --- |

c)

tagada elektroonikakomponentide ja -süsteemide kättesaadavus peamiste turgude jaoks ja ühiskondlike probleemide lahendamiseks, et hoida Euroopa tehnoloogia arengus esikohal, kaotada lõhe teadusuuringute ja nende uuringute tulemuste rakendamise vahel, suurendada innovatsioonivõimet ning tekitada liidus majanduse ja tööhõive kasv;

| d) | kooskõlastada strateegiad liikmesriikidega, et meelitada ligi erasektori investeeringuid ja aidata tõhustada avaliku sektori toetust, vältides tarbetut jõupingutuste dubleerimist ja killustamist ning hõlbustades teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tegutsejate osalemist; |
| --- | --- |

d)

kooskõlastada strateegiad liikmesriikidega, et meelitada ligi erasektori investeeringuid ja aidata tõhustada avaliku sektori toetust, vältides tarbetut jõupingutuste dubleerimist ja killustamist ning hõlbustades teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tegutsejate osalemist;

| e) | säilitada ja suurendada Euroopas pooljuhtide ja arukate süsteemide tootmise võimet, sealhulgas tugevdada liidripositsiooni tootmisseadmete ja materjalide töötlemise valdkonnas; |
| --- | --- |

e)

säilitada ja suurendada Euroopas pooljuhtide ja arukate süsteemide tootmise võimet, sealhulgas tugevdada liidripositsiooni tootmisseadmete ja materjalide töötlemise valdkonnas;

| f) | kindlustada juhtpositsioon süsteemide, sealhulgas manussüsteemide projekteerimise ja ehitamise valdkonnas, ning seda tugevdada; |
| --- | --- |

f)

kindlustada juhtpositsioon süsteemide, sealhulgas manussüsteemide projekteerimise ja ehitamise valdkonnas, ning seda tugevdada;

| g) | võimaldada kõikidele sidusrühmadele juurdepääs elektroonikakomponentide ning manussüsteemide/küberfüüsikaliste ja arukate süsteemide maailma tasemel projekteerimis- ja tootmisinfrastruktuurile ja |
| --- | --- |

g)

võimaldada kõikidele sidusrühmadele juurdepääs elektroonikakomponentide ning manussüsteemide/küberfüüsikaliste ja arukate süsteemide maailma tasemel projekteerimis- ja tootmisinfrastruktuurile ja

| h) | rajada dünaamiline ökosüsteem, kaasates väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), seeläbi tugevdades olemasolevaid klastreid ja soodustades paljulubavates uutes valdkondades uute klastrite loomist. |
| --- | --- |

h)

rajada dünaamiline ökosüsteem, kaasates väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), seeläbi tugevdades olemasolevaid klastreid ja soodustades paljulubavates uutes valdkondades uute klastrite loomist.

Juhtimine

Ühisettevõtte juhtorgan on juhatus. Tegevjuhtimise eest vastutab tegevdirektor. Tööstusharu on esindatud erasektorist pärit liikmete nõukogus. Ametiasutuste nõukogu koosneb komisjonist (esindab ELi) ning osalevatest ja assotsieerunud riikidest.

2014. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

16 0 1 14  500,00 eurot kulukohustusteks

10 4 1 44  250,00 eurot makseteks

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

28 ametikohta ametikohtade loetelus (14 ajutist ja 13 lepingulist töötajat) ja 1 lähetatud ekspert; neist täidetud 26 ametikohta, mis jagunesid järgnevalt: põhitegevus – 13, haldusülesanded – 10, mitmesugused ülesanded – 3.

2014. aasta tegevus ja osutatud teenused

Vt ühisettevõtte ECSEL 2014. aasta tegevusaruanne aadressil www.ecsel.eu

Allikas: ühisettevõtte ECSEL edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 14. | Ühisettevõte ECSEL on sõlminud riiklike rahastamisasutustega kokkulepped nõukogu määruses (EÜ) nr 72/2008 (1) ja nõukogu määruses (EÜ) nr 74/2008 (2) sätestatud piirides, mille kohaselt riiklikud rahastamisasutused määravad kogukulud kindlaks toetuslepingute alusel ja „vastavalt oma riiklikele eeskirjadele, võttes eelkõige arvesse abikõlblikkuskriteeriumeid ning muid vajalikke õiguslikke ja finantsnõudeid”. Määrustega ei anta ühisettevõttele pädevust kehtestada riiklike rahastamisasutuste jaoks eeskirju ning nendega ei anta ühisettevõttele õigust teha riiklikes rahastamisasutustes pistelisi kontrolle ega auditeid. Neid ilmseid puudusi leevendab nõukogu määrus (EL) nr 561/2014 (ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta), mis võimaldab ühisettevõttel anda Euroopa Liidu toetusi ranges vastavuses algatuse Horisont 2020 menetlustega. |
| --- | --- |

14.

Ühisettevõte ECSEL on sõlminud riiklike rahastamisasutustega kokkulepped nõukogu määruses (EÜ) nr 72/2008 (1) ja nõukogu määruses (EÜ) nr 74/2008 (2) sätestatud piirides, mille kohaselt riiklikud rahastamisasutused määravad kogukulud kindlaks toetuslepingute alusel ja „vastavalt oma riiklikele eeskirjadele, võttes eelkõige arvesse abikõlblikkuskriteeriumeid ning muid vajalikke õiguslikke ja finantsnõudeid”. Määrustega ei anta ühisettevõttele pädevust kehtestada riiklike rahastamisasutuste jaoks eeskirju ning nendega ei anta ühisettevõttele õigust teha riiklikes rahastamisasutustes pistelisi kontrolle ega auditeid. Neid ilmseid puudusi leevendab nõukogu määrus (EL) nr 561/2014 (ühisettevõtte ECSEL asutamise kohta), mis võimaldab ühisettevõttel anda Euroopa Liidu toetusi ranges vastavuses algatuse Horisont 2020 menetlustega.

| 15. | Ühisettevõte ECSEL kinnitab riiklike kvaliteeditagamise süsteemide ulatuslike hindamiste põhjal, et need tagavad ühisettevõtte liikmete finantshuvide mõistliku kaitse; samas, nagu märgib kontrollikoda, ei saa riiklike metoodikate järgi arvutada ühisettevõtete Artemis ja ENIAC raames algatatud projektide jaoks kaalutud veamäära ega jääkvigade määra. See tehniline probleem ei anna alust kontrollikoja negatiivseks arvamuseks, kuid takistab tal siiski kinnitamast tehingute seaduslikkust ja korrektsust ilma reservatsiooni tegemata. |
| --- | --- |

15.

Ühisettevõte ECSEL kinnitab riiklike kvaliteeditagamise süsteemide ulatuslike hindamiste põhjal, et need tagavad ühisettevõtte liikmete finantshuvide mõistliku kaitse; samas, nagu märgib kontrollikoda, ei saa riiklike metoodikate järgi arvutada ühisettevõtete Artemis ja ENIAC raames algatatud projektide jaoks kaalutud veamäära ega jääkvigade määra. See tehniline probleem ei anna alust kontrollikoja negatiivseks arvamuseks, kuid takistab tal siiski kinnitamast tehingute seaduslikkust ja korrektsust ilma reservatsiooni tegemata.

| 20. | Ühisettevõtte ECSEL veebilehte uuendatakse pidevalt ning sinna lisatakse üha enam kvaliteetset levitamismaterjali. Ühisettevõte ECSEL teeb lisaks alalist koostööd komisjoni pädevate teenistustega, eelkõige ühise tugikeskusega, et arendada ja rakendada vastavaid aruandlus- ja levitamisvahendeid. |
| --- | --- |

20.

Ühisettevõtte ECSEL veebilehte uuendatakse pidevalt ning sinna lisatakse üha enam kvaliteetset levitamismaterjali. Ühisettevõte ECSEL teeb lisaks alalist koostööd komisjoni pädevate teenistustega, eelkõige ühise tugikeskusega, et arendada ja rakendada vastavaid aruandlus- ja levitamisvahendeid.

---

(1)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 72/2008, 20. detsember 2007, millega luuakse ühisettevõte ENIAC

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte Artemis.

---