# Uradni list C 440/30.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 440 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5830. december 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 440

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5830. december 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2012–2013Seje: 14. januar–17. januar 2013
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 92 E, 28.3.2013 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2012–2013Seje: 14. januar–17. januar 2013
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 92 E, 28.3.2013 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 92 E, 28.3.2013 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 15. januar 2013 |
| 2015/C 440/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 o urbani prenovi kot prispevku h gospodarski rasti v okviru kohezijske politike EU (2011/2311(INI)) | 2 |
| 2015/C 440/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 o optimizaciji vloge teritorialnega razvoja v kohezijski politiki (2011/2312(INI)) | 6 |
| 2015/C 440/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 o Solidarnostnem skladu Evropske unije, izvajanju in uporabi (2012/2075(INI)) | 13 |
| 2015/C 440/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o zakonu Evropske unije o upravnem postopku (2012/2024(INL)) | 17 |
| 2015/C 440/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o obveščanju zaposlenih in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja (2012/2061(INL)) | 23 |
| 2015/C 440/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 o strategiji EU za Afriški rog (2012/2026(INI)) | 38 |
| 2015/C 440/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 o razvojnih vidikih pravic intelektualne lastnine za genske vire: vpliv na zmanjšanje revščine v državah v razvoju (2012/2135(INI)) | 55 |
| | Sreda, 16. januar 2013 |
| 2015/C 440/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o javnih financah v ekonomski in monetarni uniji (EMU) – 2011 in 2012 (2011/2274(INI)) | 62 |
| 2015/C 440/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o jamstvu za mlade (2012/2901(RSP)) | 67 |
| 2015/C 440/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o vlogi kohezijske politike EU in njenih akterjev pri izvajanju nove evropske energetske politike (2012/2099(INI)) | 69 |
| 2015/C 440/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o izvedljivosti uvedbe stabilnostnih obveznic (2012/2028(INI)) | 74 |
| | Četrtek, 17. januar 2013 |
| 2015/C 440/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom (2012/2850(RSP)) | 83 |
| 2015/C 440/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o izvajanju začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo ter državami vzhodne in južne Afrike glede na trenutne razmere v Zimbabveju (2013/2515(RSP)) | 89 |
| 2015/C 440/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o posodobitvi državne pomoči (2012/2920(RSP)) | 92 |
| 2015/C 440/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o nedavnih žrtvah požarov v tekstilnih tovarnah, zlasti v Bangladešu (2012/2908(RSP)) | 94 |
| 2015/C 440/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o priporočilih pregledne konference o pogodbi o neširjenju jedrskega orožja glede vzpostavitve območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu (2012/2890(RSP)) | 97 |
| 2015/C 440/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o navedbi države porekla za določene izdelke, ki prihajajo v EU iz tretjih držav (2012/2923(RSP)) | 100 |
| 2015/C 440/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o trgovinskih pogajanjih med EU in Mercosurjem (2012/2924(RSP)) | 101 |
| 2015/C 440/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o nasilju nad ženskami v Indiji (2013/2512(RSP)) | 103 |
| 2015/C 440/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o stanju človekovih pravic v Bahrajnu (2013/2513(RSP)) | 107 |
| 2015/C 440/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o razmerah v Srednjeafriški republiki (2013/2514(RSP)) | 111 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 15. januar 2013

2015/C 440/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 o urbani prenovi kot prispevku h gospodarski rasti v okviru kohezijske politike EU (2011/2311(INI))

2

2015/C 440/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 o optimizaciji vloge teritorialnega razvoja v kohezijski politiki (2011/2312(INI))

6

2015/C 440/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 o Solidarnostnem skladu Evropske unije, izvajanju in uporabi (2012/2075(INI))

13

2015/C 440/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o zakonu Evropske unije o upravnem postopku (2012/2024(INL))

17

2015/C 440/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o obveščanju zaposlenih in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja (2012/2061(INL))

23

2015/C 440/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 o strategiji EU za Afriški rog (2012/2026(INI))

38

2015/C 440/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 o razvojnih vidikih pravic intelektualne lastnine za genske vire: vpliv na zmanjšanje revščine v državah v razvoju (2012/2135(INI))

55

Sreda, 16. januar 2013

2015/C 440/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o javnih financah v ekonomski in monetarni uniji (EMU) – 2011 in 2012 (2011/2274(INI))

62

2015/C 440/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o jamstvu za mlade (2012/2901(RSP))

67

2015/C 440/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o vlogi kohezijske politike EU in njenih akterjev pri izvajanju nove evropske energetske politike (2012/2099(INI))

69

2015/C 440/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o izvedljivosti uvedbe stabilnostnih obveznic (2012/2028(INI))

74

Četrtek, 17. januar 2013

2015/C 440/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom (2012/2850(RSP))

83

2015/C 440/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o izvajanju začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo ter državami vzhodne in južne Afrike glede na trenutne razmere v Zimbabveju (2013/2515(RSP))

89

2015/C 440/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o posodobitvi državne pomoči (2012/2920(RSP))

92

2015/C 440/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o nedavnih žrtvah požarov v tekstilnih tovarnah, zlasti v Bangladešu (2012/2908(RSP))

94

2015/C 440/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o priporočilih pregledne konference o pogodbi o neširjenju jedrskega orožja glede vzpostavitve območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu (2012/2890(RSP))

97

2015/C 440/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o navedbi države porekla za določene izdelke, ki prihajajo v EU iz tretjih držav (2012/2923(RSP))

100

2015/C 440/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o trgovinskih pogajanjih med EU in Mercosurjem (2012/2924(RSP))

101

2015/C 440/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o nasilju nad ženskami v Indiji (2013/2512(RSP))

103

2015/C 440/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o stanju človekovih pravic v Bahrajnu (2013/2513(RSP))

107

2015/C 440/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o razmerah v Srednjeafriški republiki (2013/2514(RSP))

111

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 16. januar 2013 |
| 2015/C 440/22 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o spremembi člena 15(2) Poslovnika Evropskega parlamenta glede prednostnega vrstnega reda podpredsednikov, izvoljenih s ploskanjem (2012/2020(REG)) | 116 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 16. januar 2013

2015/C 440/22

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o spremembi člena 15(2) Poslovnika Evropskega parlamenta glede prednostnega vrstnega reda podpredsednikov, izvoljenih s ploskanjem (2012/2020(REG))

116

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Sreda, 16. januar 2013 |
| 2015/C 440/23 | P7_TA(2013)0008Razvrščanje, pakiranje in označevanje nevarnih pripravkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, pakiranju in označevanju nevarnih pripravkov (prenovitev) (COM(2012)0008 – C7-0021/2012 – 2012/0007(COD))P7_TC1-COD(2012)0007Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, pakiranju in označevanju nevarnih pripravkov (Prenovitev) | 117 |
| 2015/C 440/24 | P7_TA(2013)0009Trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (COM(2011)0479 – C7-0216/2011 – 2011/0218(COD))P7_TC1-COD(2011)0218Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju | 186 |
| 2015/C 440/25 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dopolnilnega protokola iz Nagoje in Kuala Lumpurja o odgovornosti in nadomestilih h Kartagenskemu protokolu o biološki varnosti v imenu Evropske unije (13582/2012 – C7-0323/2012 – 2012/0120(NLE)) | 192 |
| 2015/C 440/26 | P7_TA(2013)0012Bonitetne agencije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (COM(2011)0747 – C7-0420/2011 – 2011/0361(COD))P7_TC1-COD(2011)0361Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah | 193 |
| 2015/C 440/27 | P7_TA(2013)0013Kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in upravitelji alternativnih investicijskih skladov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in Direktive 2011/61/EU o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov v zvezi s prevelikim zanašanjem na bonitetne ocene (COM(2011)0746 – C7-0419/2011 – 2011/0360(COD))P7_TC1-COD(2011)0360Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/41/ES o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje, Direktive 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in Direktive 2011/61/EU o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov v zvezi s prevelikim zanašanjem na bonitetne ocene | 194 |
| 2015/C 440/28 | P7_TA(2013)0014Večletni načrt za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 z dne 18. septembra 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže (COM(2012)0155 – C7-0090/2012 – 2012/0077(COD))P7_TC1-COD(2012)0077Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 z dne 18. septembra 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže | 195 |
| | Četrtek, 17. januar 2013 |
| 2015/C 440/29 | Odločitev Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o začetku in mandatu za medinstitucionalna pogajanja o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta finančne podpore na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD) – (2013/2503(RSP)) | 200 |
| 2015/C 440/30 | Odločitev Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o začetku in mandatu za medinstitucionalna pogajanja o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za migracije in azil (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD) – (2013/2504(RSP)) | 238 |
| 2015/C 440/31 | Odločitev Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o začetku in mandatu za medinstitucionalna pogajanja o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja v okviru Sklada za notranjo varnost (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD) – (2013/2505(RSP)) | 276 |
| 2015/C 440/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (10209/2012 – C7-0189/2012 – 2010/0310(NLE)) | 301 |
| 2015/C 440/33 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi začasnega sporazuma o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu z državami vzhodne in južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (11699/2012 – C7-0193/2012 – 2008/0251(NLE)) | 302 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Sreda, 16. januar 2013

2015/C 440/23

P7_TA(2013)0008Razvrščanje, pakiranje in označevanje nevarnih pripravkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, pakiranju in označevanju nevarnih pripravkov (prenovitev) (COM(2012)0008 – C7-0021/2012 – 2012/0007(COD))P7_TC1-COD(2012)0007Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, pakiranju in označevanju nevarnih pripravkov (Prenovitev)

117

2015/C 440/24

P7_TA(2013)0009Trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (COM(2011)0479 – C7-0216/2011 – 2011/0218(COD))P7_TC1-COD(2011)0218Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju

186

2015/C 440/25

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dopolnilnega protokola iz Nagoje in Kuala Lumpurja o odgovornosti in nadomestilih h Kartagenskemu protokolu o biološki varnosti v imenu Evropske unije (13582/2012 – C7-0323/2012 – 2012/0120(NLE))

192

2015/C 440/26

P7_TA(2013)0012Bonitetne agencije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (COM(2011)0747 – C7-0420/2011 – 2011/0361(COD))P7_TC1-COD(2011)0361Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah

193

2015/C 440/27

P7_TA(2013)0013Kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in upravitelji alternativnih investicijskih skladov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in Direktive 2011/61/EU o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov v zvezi s prevelikim zanašanjem na bonitetne ocene (COM(2011)0746 – C7-0419/2011 – 2011/0360(COD))P7_TC1-COD(2011)0360Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/41/ES o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje, Direktive 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in Direktive 2011/61/EU o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov v zvezi s prevelikim zanašanjem na bonitetne ocene

194

2015/C 440/28

P7_TA(2013)0014Večletni načrt za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 z dne 18. septembra 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže (COM(2012)0155 – C7-0090/2012 – 2012/0077(COD))P7_TC1-COD(2012)0077Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 z dne 18. septembra 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže

195

Četrtek, 17. januar 2013

2015/C 440/29

Odločitev Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o začetku in mandatu za medinstitucionalna pogajanja o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta finančne podpore na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD) – (2013/2503(RSP))

200

2015/C 440/30

Odločitev Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o začetku in mandatu za medinstitucionalna pogajanja o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za migracije in azil (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD) – (2013/2504(RSP))

238

2015/C 440/31

Odločitev Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o začetku in mandatu za medinstitucionalna pogajanja o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja v okviru Sklada za notranjo varnost (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD) – (2013/2505(RSP))

276

2015/C 440/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (10209/2012 – C7-0189/2012 – 2010/0310(NLE))

301

2015/C 440/33

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi začasnega sporazuma o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu z državami vzhodne in južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (11699/2012 – C7-0193/2012 – 2008/0251(NLE))

302

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

30.12.2015

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2012–2013

Seje: 14. januar–17. januar 2013

Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 92 E, 28.3.2013.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 15. januar 2013

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/2

---

P7_TA(2013)0001

Urbana prenova kot prispevek h gospodarski rasti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 o urbani prenovi kot prispevku h gospodarski rasti v okviru kohezijske politike EU (2011/2311(INI))

(2015/C 440/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 174 in 176 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določata cilj ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, opredeljujeta strukturne finančne instrumente za njegovo doseganje ter zagotavljata, da je Evropski sklad za regionalni razvoj namenjen pomoči pri odpravljanju poglavitnih regionalnih neravnovesij v Uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 174 in 176 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določata cilj ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, opredeljujeta strukturne finančne instrumente za njegovo doseganje ter zagotavljata, da je Evropski sklad za regionalni razvoj namenjen pomoči pri odpravljanju poglavitnih regionalnih neravnovesij v Uniji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2010 o doseganju dejanske ozemeljske, socialne in gospodarske kohezije v EU – nujen pogoj za globalno konkurenčnost? (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2010 o doseganju dejanske ozemeljske, socialne in gospodarske kohezije v EU – nujen pogoj za globalno konkurenčnost? (2),

| — | ob upoštevanju petega poročila Komisije z dne 9. novembra 2010 z naslovom „Sklepi petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike“ (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega poročila Komisije z dne 9. novembra 2010 z naslovom „Sklepi petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike“ (COM(2010)0642),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2010 z naslovom „Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti“ (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2010 z naslovom „Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti“ (COM(2010)0682),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom „Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“ (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom „Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“ (COM(2010)0758),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 z naslovom „Evropa, gospodarna z viri – vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020“ (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 z naslovom „Evropa, gospodarna z viri – vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020“ (COM(2011)0021),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o trenutnem stanju in prihodnji sinergiji ESRR in drugih strukturnih skladov za večjo učinkovitost (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o trenutnem stanju in prihodnji sinergiji ESRR in drugih strukturnih skladov za večjo učinkovitost (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o BDP in več – merjenje napredka v svetu, ki se spreminja (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o BDP in več – merjenje napredka v svetu, ki se spreminja (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o petem kohezijskem poročilu Komisije in strategiji za kohezijsko politiko po letu 2013 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o petem kohezijskem poročilu Komisije in strategiji za kohezijsko politiko po letu 2013 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o črpanju strukturnih in kohezijskih skladov: pridobljene izkušnje za prihodnjo kohezijsko politiko Unije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o črpanju strukturnih in kohezijskih skladov: pridobljene izkušnje za prihodnjo kohezijsko politiko Unije (7),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2011 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2011 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2011 o posebnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj in cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2011 o posebnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj in cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2011 o Socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1081/2006 (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2011 o Socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1081/2006 (COM(2011)0607),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2011 o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2011 o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (COM(2011)0609),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2008 o temi „Za novo kulturo mobilnosti v mestih“ (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2008 o temi „Za novo kulturo mobilnosti v mestih“ (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o urbani razsežnosti kohezijske politike v novem programskem obdobju (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o urbani razsežnosti kohezijske politike v novem programskem obdobju (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. aprila 2009 o akcijskem načrtu za mobilnost v mestih (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. aprila 2009 o akcijskem načrtu za mobilnost v mestih (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o evropski mestni agendi in njeni prihodnosti v kohezijski politiki (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o evropski mestni agendi in njeni prihodnosti v kohezijski politiki (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o urbani razsežnosti v okviru širitve (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o urbani razsežnosti v okviru širitve (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. septembra 2006 o tematski strategiji za urbano okolje (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. septembra 2006 o tematski strategiji za urbano okolje (14),

| — | ob upoštevanju leipziške listine o trajnostnih evropskih mestih, ki je bila sprejeta na neuradnem zasedanju sveta ministrov o razvoju mest in teritorialni koheziji v Leipzigu 24. in 25. maja 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju leipziške listine o trajnostnih evropskih mestih, ki je bila sprejeta na neuradnem zasedanju sveta ministrov o razvoju mest in teritorialni koheziji v Leipzigu 24. in 25. maja 2007,

| — | ob upoštevanju izjave iz Toleda o razvoju mest, ki je bila sprejeta na neuradnem zasedanju sveta ministrov v Toledu 22. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Toleda o razvoju mest, ki je bila sprejeta na neuradnem zasedanju sveta ministrov v Toledu 22. junija 2010,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0406/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0406/2012),

| A. | ker 80 % evropskih državljanov živi v mestnem okolju (ta številka pa še narašča zaradi pospešenih migracijskih tokov s podeželja v mesta), kjer se učinki gospodarske krize najbolj odražajo in kjer se spopadajo z izzivi, povezanimi z bojem proti podnebnim spremembam, ustvarjanjem delovnih mest, blaginjo in kakovostjo življenja; |
| --- | --- |

A.

ker 80 % evropskih državljanov živi v mestnem okolju (ta številka pa še narašča zaradi pospešenih migracijskih tokov s podeželja v mesta), kjer se učinki gospodarske krize najbolj odražajo in kjer se spopadajo z izzivi, povezanimi z bojem proti podnebnim spremembam, ustvarjanjem delovnih mest, blaginjo in kakovostjo življenja;

| B. | ker bi morala mestna območja pripraviti srednjeročne/dolgoročne akcijske načrte na področju trajnostne ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala mestna območja pripraviti srednjeročne/dolgoročne akcijske načrte na področju trajnostne ekonomske, socialne in teritorialne kohezije;

| C. | ker so mesta gonilna sila za gospodarstvo, proizvodnjo in zaposlovanje, obenem pa se prav v tem okolju pojavljajo težave na področju suburbanizacije, brezposelnosti ter na splošno socialne izključenosti, segregacije in onesnaževanja okolja; |
| --- | --- |

C.

ker so mesta gonilna sila za gospodarstvo, proizvodnjo in zaposlovanje, obenem pa se prav v tem okolju pojavljajo težave na področju suburbanizacije, brezposelnosti ter na splošno socialne izključenosti, segregacije in onesnaževanja okolja;

| D. | ker močna mestna območja pozitivno vplivajo na podeželje, ki jih obdaja, kar lahko pripelje do učinkov prelivanja; |
| --- | --- |

D.

ker močna mestna območja pozitivno vplivajo na podeželje, ki jih obdaja, kar lahko pripelje do učinkov prelivanja;

| E. | ker je treba ponovno razmisliti o konceptu mestnih obrobij, da bi spremenili sedanji trend prostorske segregacije, ki sproža družbeno polarizacijo; |
| --- | --- |

E.

ker je treba ponovno razmisliti o konceptu mestnih obrobij, da bi spremenili sedanji trend prostorske segregacije, ki sproža družbeno polarizacijo;

| F. | ker trenutni procesi preoblikovanja urbanega tkiva ustvarjajo vedno večja pričakovanja in težave, na katere lahko tradicionalni javni ukrepi le stežka ponudijo ustrezne odgovore, zaradi česar so za njihovo reševanje potrebni inovativni in celoviti mehanizmi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

F.

ker trenutni procesi preoblikovanja urbanega tkiva ustvarjajo vedno večja pričakovanja in težave, na katere lahko tradicionalni javni ukrepi le stežka ponudijo ustrezne odgovore, zaradi česar so za njihovo reševanje potrebni inovativni in celoviti mehanizmi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije;

| G. | ker so socialno-demografske spremembe v številnih mestih sprožile preseljevanje prebivalcev iz starih mestnih območij v nova stanovanjska naselja bolj na obrobju, mestna območja na njihovem obrobju ali preprosto v nove kraje v bližini velikih aglomeracij; |
| --- | --- |

G.

ker so socialno-demografske spremembe v številnih mestih sprožile preseljevanje prebivalcev iz starih mestnih območij v nova stanovanjska naselja bolj na obrobju, mestna območja na njihovem obrobju ali preprosto v nove kraje v bližini velikih aglomeracij;

| H. | ker je socialna neenakost izziv v številnih mestnih območjih in ker se neenakosti med soseskami pogosto pojavljajo zaradi neustreznih stanovanjskih politik in zaradi tega, ker je zagotavljanje storitev pogosto omejeno na bolj premožna območja; |
| --- | --- |

H.

ker je socialna neenakost izziv v številnih mestnih območjih in ker se neenakosti med soseskami pogosto pojavljajo zaradi neustreznih stanovanjskih politik in zaradi tega, ker je zagotavljanje storitev pogosto omejeno na bolj premožna območja;

| I. | ker lahko pregled tradicionalnih pristopov ponudi priložnost za urbanistične preizkuse in projektne načrte, ki bi temeljili na novem tolmačenju ukrepov prostorskega načrtovanja, potreb skupnosti in vključevanja državljanov; |
| --- | --- |

I.

ker lahko pregled tradicionalnih pristopov ponudi priložnost za urbanistične preizkuse in projektne načrte, ki bi temeljili na novem tolmačenju ukrepov prostorskega načrtovanja, potreb skupnosti in vključevanja državljanov;

| 1. | poudarja, da predstavlja model lokalnega razvoja eno glavnih prednosti kohezijske politike, saj omogoča mobilizacijo odločilnih dejavnikov, spodbuja izbiro najboljših rešitev, ki so najbližje državljanom, skupnih dejavnosti in najbolj doslednih, uspešnih ter učinkovitih ukrepov, obenem pa omogoča prepoznavnost ukrepov Evropske unije tudi na tistih njenih območjih, ki se spopadajo z največjimi izzivi; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da predstavlja model lokalnega razvoja eno glavnih prednosti kohezijske politike, saj omogoča mobilizacijo odločilnih dejavnikov, spodbuja izbiro najboljših rešitev, ki so najbližje državljanom, skupnih dejavnosti in najbolj doslednih, uspešnih ter učinkovitih ukrepov, obenem pa omogoča prepoznavnost ukrepov Evropske unije tudi na tistih njenih območjih, ki se spopadajo z največjimi izzivi;

| 2. | poziva k novi regulativni fazi EU, povezani z načrtom za ohranitev in obnovo mestnih območij, ki bi lahko – ob spoštovanju načela subsidiarnosti –zagotovila potrebno pravno podlago, opredelila skupne srednje in dolgoročne cilje ter optimizirala uporabo sredstev kohezijske politike; |
| --- | --- |

2.

poziva k novi regulativni fazi EU, povezani z načrtom za ohranitev in obnovo mestnih območij, ki bi lahko – ob spoštovanju načela subsidiarnosti –zagotovila potrebno pravno podlago, opredelila skupne srednje in dolgoročne cilje ter optimizirala uporabo sredstev kohezijske politike;

| 3. | poziva k sprejetju ukrepov, usmerjenih v dokončanje in obnovo obstoječih delov mest, vključno z marginaliziranimi soseskami, funkcionalno preobrazbo opuščenih območij in območij, ki jih je treba oživiti, povečanje privlačnosti krajev, kjer ljudje živijo, z dinamičnim razvojnim procesom ter v vračanje območij z visoko simbolno vrednostjo in bogato zgodovinsko dediščino, ki so izgubila svojo prvotno vlogo ali so bila postopno zanemarjena, lokalnim skupnostim, ob hkratnem spodbujanju kulturne dediščine; |
| --- | --- |

3.

poziva k sprejetju ukrepov, usmerjenih v dokončanje in obnovo obstoječih delov mest, vključno z marginaliziranimi soseskami, funkcionalno preobrazbo opuščenih območij in območij, ki jih je treba oživiti, povečanje privlačnosti krajev, kjer ljudje živijo, z dinamičnim razvojnim procesom ter v vračanje območij z visoko simbolno vrednostjo in bogato zgodovinsko dediščino, ki so izgubila svojo prvotno vlogo ali so bila postopno zanemarjena, lokalnim skupnostim, ob hkratnem spodbujanju kulturne dediščine;

| 4. | poziva k uporabi kulturnih in gospodarskih virov ob prednostni obravnavi socialne vzdržnosti preoblikovanja mest, s čimer bi prispevali k mestni solidarnosti, socialnemu vključevanju ter vključevanju ranljivih in marginaliziranih skupin v mestna območja, da bi v celoti izkoristili razvojni potencial ob upoštevanju, da procesi urbane prenove vedno predstavljajo nevarnost izrivanja šibkejših segmentov prebivalstva; zato poudarja potrebo po čimprejšnjem tesnem vključevanju prebivalcev; |
| --- | --- |

4.

poziva k uporabi kulturnih in gospodarskih virov ob prednostni obravnavi socialne vzdržnosti preoblikovanja mest, s čimer bi prispevali k mestni solidarnosti, socialnemu vključevanju ter vključevanju ranljivih in marginaliziranih skupin v mestna območja, da bi v celoti izkoristili razvojni potencial ob upoštevanju, da procesi urbane prenove vedno predstavljajo nevarnost izrivanja šibkejših segmentov prebivalstva; zato poudarja potrebo po čimprejšnjem tesnem vključevanju prebivalcev;

| 5. | poudarja ključno vlogo, ki jo morajo imeti mestna območja pri doseganju gospodarskih, družbenih in okoljskih ciljev strategije Evropa 2020, ter izpostavlja dejstvo, da je Unija lahko svetovno konkurenčna le, če bo kohezijska politika v celoti izkoristila razvojni potencial vseh njenih regij in mestnih območij; |
| --- | --- |

5.

poudarja ključno vlogo, ki jo morajo imeti mestna območja pri doseganju gospodarskih, družbenih in okoljskih ciljev strategije Evropa 2020, ter izpostavlja dejstvo, da je Unija lahko svetovno konkurenčna le, če bo kohezijska politika v celoti izkoristila razvojni potencial vseh njenih regij in mestnih območij;

| 6. | poziva k celovitemu pristopu, ki bi predvidel medsebojno povezavo med naravnim in okoljskim sistemom ter kulturno-zgodovinskim in družbeno-proizvodnim sistemom, obenem pa zagotovil razvoj infrastrukturnega omrežja, izboljšanje urbanega prostora in rast gospodarstva ter spodbujal mešano rabo prostora s povezovanjem stanovanjskih in nestanovanjskih stavb, materialne infrastrukture in nematerialnih sistemov za medsebojno sodelovanje; |
| --- | --- |

6.

poziva k celovitemu pristopu, ki bi predvidel medsebojno povezavo med naravnim in okoljskim sistemom ter kulturno-zgodovinskim in družbeno-proizvodnim sistemom, obenem pa zagotovil razvoj infrastrukturnega omrežja, izboljšanje urbanega prostora in rast gospodarstva ter spodbujal mešano rabo prostora s povezovanjem stanovanjskih in nestanovanjskih stavb, materialne infrastrukture in nematerialnih sistemov za medsebojno sodelovanje;

| 7. | poudarja, da so potrebne nove oblike prenove mest, ki bi se osredotočale na potrebe skupnosti po javnih prostorih, parkih, prostočasnih dejavnostih, kulturi in športu; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da so potrebne nove oblike prenove mest, ki bi se osredotočale na potrebe skupnosti po javnih prostorih, parkih, prostočasnih dejavnostih, kulturi in športu;

| 8. | poziva k vzpostavitvi dinamike participativnega načrtovanja in partnerstev z združenji in državljani, da bi na ta način zagotovili potrebno povezavo med splošnimi politikami in posameznimi geografskimi območji, pri tem pa upoštevali njihove posebnosti, identiteto, pričevalno in zgodovinsko vrednost in krepili občutek pripadnosti lokalnim skupnostim in zaupanje v institucije; |
| --- | --- |

8.

poziva k vzpostavitvi dinamike participativnega načrtovanja in partnerstev z združenji in državljani, da bi na ta način zagotovili potrebno povezavo med splošnimi politikami in posameznimi geografskimi območji, pri tem pa upoštevali njihove posebnosti, identiteto, pričevalno in zgodovinsko vrednost in krepili občutek pripadnosti lokalnim skupnostim in zaupanje v institucije;

| 9. | poudarja, da sta urbana prenova in oživitev gospodarstva tesno povezani in da lahko privlačna prenova nekega kraja pomembno prispeva k ponovnemu zagonu gospodarstva; opozarja, da je treba za dosego le-tega urbano prenovo povezati z novim pristopom, ki združuje prizadevanja za preprečevanje propadanja mest, spodbujanje razvoja marginaliziranih območij in območij, ki so najbolj potrebna pomoči, ter za podporo lokalni gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest, ter jo dopolniti s socialnimi ukrepi; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da sta urbana prenova in oživitev gospodarstva tesno povezani in da lahko privlačna prenova nekega kraja pomembno prispeva k ponovnemu zagonu gospodarstva; opozarja, da je treba za dosego le-tega urbano prenovo povezati z novim pristopom, ki združuje prizadevanja za preprečevanje propadanja mest, spodbujanje razvoja marginaliziranih območij in območij, ki so najbolj potrebna pomoči, ter za podporo lokalni gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest, ter jo dopolniti s socialnimi ukrepi;

| 10. | poziva k odločnim ukrepom za boj proti energetski neučinkovitosti s funkcionalno prenovo stavb in gradnjo stanovanj, tudi socialnih, ki bodo učinkoviteje izkoriščala vire; poziva k zmanjšanju prometnih zamaškov, onesnaženosti in hrupa tako, da bodo mesta konkurenčnejša, kar zadeva okoljske probleme; |
| --- | --- |

10.

poziva k odločnim ukrepom za boj proti energetski neučinkovitosti s funkcionalno prenovo stavb in gradnjo stanovanj, tudi socialnih, ki bodo učinkoviteje izkoriščala vire; poziva k zmanjšanju prometnih zamaškov, onesnaženosti in hrupa tako, da bodo mesta konkurenčnejša, kar zadeva okoljske probleme;

| 11. | poudarja potrebo po strategiji za ohranjanje in zaščito mestne in stanovanjske dediščine na območjih, ki sodijo med močno potresno ali poplavno ogrožena; |
| --- | --- |

11.

poudarja potrebo po strategiji za ohranjanje in zaščito mestne in stanovanjske dediščine na območjih, ki sodijo med močno potresno ali poplavno ogrožena;

| 12. | poudarja potrebo po usklajevanju rabe sredstev, s čimer bi zagotovili celovit pristop k odpravi težav zaradi demografskih sprememb, postopnega staranja in koncentracije mestnega prebivalstva; opozarja na dejstvo, da lahko projekti strukturnih skladov pomagajo poiskati rešitve za resne probleme in da bi se morali osredotočiti na ljudi ter posebno pozornost posvetiti najranljivejšim v družbi, npr. otrokom, mladim, ženskam in starejšim; |
| --- | --- |

12.

poudarja potrebo po usklajevanju rabe sredstev, s čimer bi zagotovili celovit pristop k odpravi težav zaradi demografskih sprememb, postopnega staranja in koncentracije mestnega prebivalstva; opozarja na dejstvo, da lahko projekti strukturnih skladov pomagajo poiskati rešitve za resne probleme in da bi se morali osredotočiti na ljudi ter posebno pozornost posvetiti najranljivejšim v družbi, npr. otrokom, mladim, ženskam in starejšim;

| 13. | pozdravlja sprejete ukrepe, ki spodbujajo ustvarjanje mrež med mesti ter izmenjavo izkušenj in dobrih praks; opozarja, da bi morali te ukrepe še okrepiti in jih razširiti tako, da bi zajeli funkcionalna mestna območja; poziva k razširitvi obstoječih instrumentov v ta namen in hkrati poudarja, da bi morali pred oblikovanjem novih struktur uporabiti obstoječe programe in telesa; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja sprejete ukrepe, ki spodbujajo ustvarjanje mrež med mesti ter izmenjavo izkušenj in dobrih praks; opozarja, da bi morali te ukrepe še okrepiti in jih razširiti tako, da bi zajeli funkcionalna mestna območja; poziva k razširitvi obstoječih instrumentov v ta namen in hkrati poudarja, da bi morali pred oblikovanjem novih struktur uporabiti obstoječe programe in telesa;

| 14. | pozdravlja določbo, da je treba najmanj 5 % sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), namenjenih celovitim ukrepom za trajnostni razvoj mest, dodeliti v upravljanje mestom; poudarja, da je ta delež minimalni cilj in bi ga morali uporabiti za podporo razvoju v funkcionalnih mestnih območjih; poziva različne ravni oblasti, naj uporabijo nove instrumente, kot je lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja določbo, da je treba najmanj 5 % sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), namenjenih celovitim ukrepom za trajnostni razvoj mest, dodeliti v upravljanje mestom; poudarja, da je ta delež minimalni cilj in bi ga morali uporabiti za podporo razvoju v funkcionalnih mestnih območjih; poziva različne ravni oblasti, naj uporabijo nove instrumente, kot je lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost;

| 15. | nasprotuje togosti pri uporabi omenjenih sredstev pri izvajanju celostnih teritorialnih naložb; meni, da bi morale države članice imeti možnost izvajanja celostnih ukrepov za trajnostni urbani razvoj tudi prek posebnega operativnega programa ali posebne prednostne osi; |
| --- | --- |

15.

nasprotuje togosti pri uporabi omenjenih sredstev pri izvajanju celostnih teritorialnih naložb; meni, da bi morale države članice imeti možnost izvajanja celostnih ukrepov za trajnostni urbani razvoj tudi prek posebnega operativnega programa ali posebne prednostne osi;

| 16. | poudarja, da je, čeprav lahko urbana območja pomembno prispevajo k rasti kot centri in gonilne sile rasti, treba v obravnavo problemov primestnih, sosednjih in podeželskih območij vključiti lokalne razvojne potrebe, da bi spodbudili odnos, v katerem ne prihaja do navzkrižij, temveč je dopolnilen in sinergičen, ter da bi se spopadli s postopnim izginjanjem obrobnega pasu med mesti in podeželjem zaradi trenda širjenja urbanih območij in spreminjanja podeželskih območij v zazidljive površine, ob hkratnem razvijanju dostopnosti javnih storitev; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je, čeprav lahko urbana območja pomembno prispevajo k rasti kot centri in gonilne sile rasti, treba v obravnavo problemov primestnih, sosednjih in podeželskih območij vključiti lokalne razvojne potrebe, da bi spodbudili odnos, v katerem ne prihaja do navzkrižij, temveč je dopolnilen in sinergičen, ter da bi se spopadli s postopnim izginjanjem obrobnega pasu med mesti in podeželjem zaradi trenda širjenja urbanih območij in spreminjanja podeželskih območij v zazidljive površine, ob hkratnem razvijanju dostopnosti javnih storitev;

| 17. | da bi zagotovili uresničitev ciljev, poziva k izboljšanju upravne zmogljivosti – npr. z večjo rabo tehnične pomoči – lokalnih in regionalnih organov ter gospodarskih in družbenih akterjev pri upravljanju strukturnih skladov z namenom dejanskega upravljanja na več ravneh; meni, da je bistveno, da se razvijejo in spodbujajo trajnostne večfunkcijske mreže, ki temeljijo na dobrih praksah, in sicer na način, ki bo spodbudil oblikovanje živahnih in celostnih partnerstev podeželskih regij in mestnih območij, ki bodo temeljila na potrebah posameznih regij; |
| --- | --- |

17.

da bi zagotovili uresničitev ciljev, poziva k izboljšanju upravne zmogljivosti – npr. z večjo rabo tehnične pomoči – lokalnih in regionalnih organov ter gospodarskih in družbenih akterjev pri upravljanju strukturnih skladov z namenom dejanskega upravljanja na več ravneh; meni, da je bistveno, da se razvijejo in spodbujajo trajnostne večfunkcijske mreže, ki temeljijo na dobrih praksah, in sicer na način, ki bo spodbudil oblikovanje živahnih in celostnih partnerstev podeželskih regij in mestnih območij, ki bodo temeljila na potrebah posameznih regij;

| 18. | opozarja na priložnosti za vzpostavitev povezav med pilotnimi projekti na področju trajnostnega urbanega razvoja, ki se financirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, in novim večletnim programom Obzorje 2020, da bi zagotovili inovativne rešitve in ponovljive strategije na področju urbane prenove; |
| --- | --- |

18.

opozarja na priložnosti za vzpostavitev povezav med pilotnimi projekti na področju trajnostnega urbanega razvoja, ki se financirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, in novim večletnim programom Obzorje 2020, da bi zagotovili inovativne rešitve in ponovljive strategije na področju urbane prenove;

| 19. | je prepričan, da lahko izkušnje, pridobljene v okviru konvencije županov, predstavljajo dobro izhodišče za nadaljnji razvoj pri doseganju ciljev strategije EU 2020; |
| --- | --- |

19.

je prepričan, da lahko izkušnje, pridobljene v okviru konvencije županov, predstavljajo dobro izhodišče za nadaljnji razvoj pri doseganju ciljev strategije EU 2020;

| 20. | poziva k vzpostavitvi modela za trajnostno upravljanje mobilnosti, povezanega z urbanističnimi načrti, ki bo zajemal več sredstev javnega prometa in sistemskih logističnih omrežij, ki ustrezajo potrebam na področju dobave blaga in zagotavljanja storitev v mestih, z ustreznim poudarkom na okolju prijaznem prometu; |
| --- | --- |

20.

poziva k vzpostavitvi modela za trajnostno upravljanje mobilnosti, povezanega z urbanističnimi načrti, ki bo zajemal več sredstev javnega prometa in sistemskih logističnih omrežij, ki ustrezajo potrebam na področju dobave blaga in zagotavljanja storitev v mestih, z ustreznim poudarkom na okolju prijaznem prometu;

| 21. | je prepričan, da okoljski problemi, kot je ravnanje z odpadki, predstavljajo velik problem, ki presega zgolj tehnične vidike in vpliva na družbena vprašanja; poleg tega poziva k nadaljnjemu izvajanju ukrepov, ki v mestih zagotavljajo oskrbo z vodo in njeno čiščenje, saj je to hkrati koristno za ljudi in okolje; |
| --- | --- |

21.

je prepričan, da okoljski problemi, kot je ravnanje z odpadki, predstavljajo velik problem, ki presega zgolj tehnične vidike in vpliva na družbena vprašanja; poleg tega poziva k nadaljnjemu izvajanju ukrepov, ki v mestih zagotavljajo oskrbo z vodo in njeno čiščenje, saj je to hkrati koristno za ljudi in okolje;

| 22. | poudarja, da je povečanje zelenih površin in števila mestnih parkov izjemnega pomena z vidika naravne, zgodovinske in kulturne dediščine, da prispeva k uravnavanju negativnih učinkov mikroklime, k boljši energijski bilanci in finančnim prihrankom, povečuje trajnost in kakovost urbanega okolja ter omogoča izpolnjevanje potreb po rekreaciji in druženju; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je povečanje zelenih površin in števila mestnih parkov izjemnega pomena z vidika naravne, zgodovinske in kulturne dediščine, da prispeva k uravnavanju negativnih učinkov mikroklime, k boljši energijski bilanci in finančnim prihrankom, povečuje trajnost in kakovost urbanega okolja ter omogoča izpolnjevanje potreb po rekreaciji in druženju;

| 23. | upa, da bodo pri določanju usmeritev na področju urbane prenove prednostno obravnavani materiali in tehnične rešitve, ki v skladu s cilji politik Skupnosti omogočajo varčevanje z energijo; |
| --- | --- |

23.

upa, da bodo pri določanju usmeritev na področju urbane prenove prednostno obravnavani materiali in tehnične rešitve, ki v skladu s cilji politik Skupnosti omogočajo varčevanje z energijo;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 120.

(2)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 29.

(3)  UL C 390 E, 18.12.2012, str 27.

(4)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 81.

(5)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 89.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0316.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0403.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0495.

(9)  UL C 294 E, 3.12.2009, str. 42.

(10)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 73.

(11)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 43.

(12)  UL C 390 E, 18.12.2012, str. 10.

(13)  UL C 233 E, 28.9.2006, str. 127.

(14)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 182.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/6

---

P7_TA(2013)0002

Vloga teritorialnega razvoja v kohezijski politiki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 o optimizaciji vloge teritorialnega razvoja v kohezijski politiki (2011/2312(INI))

(2015/C 440/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti njenega naslova XVIII, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti njenega naslova XVIII,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/702/ES s 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/702/ES s 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o petem kohezijskem poročilu Komisije in strategiji za kohezijsko politiko po letu 2013 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o petem kohezijskem poročilu Komisije in strategiji za kohezijsko politiko po letu 2013 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o trenutnem stanju in prihodnji sinergiji ESRR in drugih strukturnih skladov za večjo učinkovitost (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o trenutnem stanju in prihodnji sinergiji ESRR in drugih strukturnih skladov za večjo učinkovitost (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o evropski mestni agendi in njeni prihodnosti v kohezijski politiki (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o evropski mestni agendi in njeni prihodnosti v kohezijski politiki (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o cilju 3: izziv za teritorialno sodelovanje – prihodnji načrt čezmejnega, medregijskega in sosedskega sodelovanja (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o cilju 3: izziv za teritorialno sodelovanje – prihodnji načrt čezmejnega, medregijskega in sosedskega sodelovanja (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o kohezijski in regionalni politiki Evropske unije po letu 2013 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o kohezijski in regionalni politiki Evropske unije po letu 2013 (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničevanju sinergij med sredstvi za raziskave in inovacije iz Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj ter Sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj v mestih in regijah ter državah članicah in Uniji (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničevanju sinergij med sredstvi za raziskave in inovacije iz Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj ter Sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj v mestih in regijah ter državah članicah in Uniji (10),

| — | ob upoštevanju študije, ki jo je objavil Parlament, z naslovom „Kohezijska politika po letu 2013: kritična ocena zakonodajnih predlogov“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, ki jo je objavil Parlament, z naslovom „Kohezijska politika po letu 2013: kritična ocena zakonodajnih predlogov“,

| — | ob upoštevanju sklepov poljskega predsedstva 24. in 25. novembra 2011 o ozemeljski razsežnosti politik EU in prihodnji kohezijski politiki (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov poljskega predsedstva 24. in 25. novembra 2011 o ozemeljski razsežnosti politik EU in prihodnji kohezijski politiki (11),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe z dne 6. oktobra 2011 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe z dne 6. oktobra 2011 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj in cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj in cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2010 z naslovom „Sklepi petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike“ (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2010 z naslovom „Sklepi petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike“ (COM(2010)0642),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2010 o pregledu proračuna EU (COM(2010)0700) in njegovih tehničnih prilog (SEC(2010)7000), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2010 o pregledu proračuna EU (COM(2010)0700) in njegovih tehničnih prilog (SEC(2010)7000),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020“ (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020“ (COM(2010)0553),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2010 z naslovom „Kohezijska politika: strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010“ (COM(2010)0110); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2010 z naslovom „Kohezijska politika: strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010“ (COM(2010)0110);

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju neodvisnega poročila z naslovom „An agenda for a reformed cohesion policy – A place-based approach to meeting European Union challenges and expectations“ (Program za reformirano kohezijsko politiko – lokalni pristop v odziv na izzive in pričakovanja Evropske unije), ki ga je aprila 2009 pripravil Fabrizio Barca po naročilu komisarke za regionalni razvoj Danute Hübner, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neodvisnega poročila z naslovom „An agenda for a reformed cohesion policy – A place-based approach to meeting European Union challenges and expectations“ (Program za reformirano kohezijsko politiko – lokalni pristop v odziv na izzive in pričakovanja Evropske unije), ki ga je aprila 2009 pripravil Fabrizio Barca po naročilu komisarke za regionalni razvoj Danute Hübner,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0421/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0421/2012),

| A. | ker je namen kohezijske politike zmanjšati razlike med regijami EU s krepitvijo ekonomske, socialne in teritorialne kohezije in ker je bila učinkovita pri spodbujanju evropskega povezovanja prek družbenega in gospodarskega razvoja; |
| --- | --- |

A.

ker je namen kohezijske politike zmanjšati razlike med regijami EU s krepitvijo ekonomske, socialne in teritorialne kohezije in ker je bila učinkovita pri spodbujanju evropskega povezovanja prek družbenega in gospodarskega razvoja;

| B. | ker uredba o skupnih določbah določa skupna pravila, ki jih je mogoče uporabljati za vseh pet evropskih programov financiranja (Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)), ki so oblikovani za izvajanje kohezijskih politik, politik za podeželje in ribiških politik; |
| --- | --- |

B.

ker uredba o skupnih določbah določa skupna pravila, ki jih je mogoče uporabljati za vseh pet evropskih programov financiranja (Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)), ki so oblikovani za izvajanje kohezijskih politik, politik za podeželje in ribiških politik;

| C. | ker skupni strateški okvir išče mehanizme, s katerimi bi bilo mogoče doseči večjo usklajenost med skladi, zajetimi v uredbi o skupnih določbah (ESRR, ESS, Kohezijski sklad, EKSRP, ESPR), in boljše povezovanje skladov, zajetih v uredbi o skupnih določbah, z drugimi področji politik EU; |
| --- | --- |

C.

ker skupni strateški okvir išče mehanizme, s katerimi bi bilo mogoče doseči večjo usklajenost med skladi, zajetimi v uredbi o skupnih določbah (ESRR, ESS, Kohezijski sklad, EKSRP, ESPR), in boljše povezovanje skladov, zajetih v uredbi o skupnih določbah, z drugimi področji politik EU;

| D. | ker je ozemeljska razsežnost prečen vidik kohezijske politike in daje evropskim regijam možnost, da uporabijo posamezne ozemeljske potenciale, da bi delovale v smeri uresničevanja ciljev kohezijske politike; |
| --- | --- |

D.

ker je ozemeljska razsežnost prečen vidik kohezijske politike in daje evropskim regijam možnost, da uporabijo posamezne ozemeljske potenciale, da bi delovale v smeri uresničevanja ciljev kohezijske politike;

| E. | ker je sedaj z Lizbonsko pogodbo teritorialna kohezija priznana kot temeljni cilj EU; |
| --- | --- |

E.

ker je sedaj z Lizbonsko pogodbo teritorialna kohezija priznana kot temeljni cilj EU;

Vseobsegajoči pomisleki: krepitev ozemeljskega cilja

| 1. | prepoznava poenostavljen sistem upravljanja na več ravneh kot sestavni del procesa odločanja v okviru kohezijske politike, pri katerem je sodelovanje potrebno na vseh ravneh na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni pri načrtovanju, razvoju in izvedbi evropskih programov financiranja; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se to odraža v razvijanju jasnih in dobro opredeljenih pogodb o partnerstvu; |
| --- | --- |

1.

prepoznava poenostavljen sistem upravljanja na več ravneh kot sestavni del procesa odločanja v okviru kohezijske politike, pri katerem je sodelovanje potrebno na vseh ravneh na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni pri načrtovanju, razvoju in izvedbi evropskih programov financiranja; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se to odraža v razvijanju jasnih in dobro opredeljenih pogodb o partnerstvu;

| 2. | poudarja pomen evropskega kodeksa ravnanja za države članice, regije in lokalne organe med pripravo, izvajanjem in spremljanjem programov financiranja; priznava, da je za dosego takšnega sodelovanja pomembno zagotoviti, da se odločitve sprejemajo na ravni, ki je državljanom najbližja; |
| --- | --- |

2.

poudarja pomen evropskega kodeksa ravnanja za države članice, regije in lokalne organe med pripravo, izvajanjem in spremljanjem programov financiranja; priznava, da je za dosego takšnega sodelovanja pomembno zagotoviti, da se odločitve sprejemajo na ravni, ki je državljanom najbližja;

| 3. | poudarja, da kljub pomembnemu napredku pri doseganju konvergence v EU še vedno obstajajo neenakosti (na primer glede dostopnosti) med regijami EU in se celo poglabljajo; poudarja dejstvo, da je treba proračun za kohezijsko politiko po letu 2013 vsaj ohraniti na njegovi sedanji ravni, da se zagotovi, da bo podpora še naprej dosegala območja v vseh regijah EU, ki potrebujejo gospodarsko in socialno oživitev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da kljub pomembnemu napredku pri doseganju konvergence v EU še vedno obstajajo neenakosti (na primer glede dostopnosti) med regijami EU in se celo poglabljajo; poudarja dejstvo, da je treba proračun za kohezijsko politiko po letu 2013 vsaj ohraniti na njegovi sedanji ravni, da se zagotovi, da bo podpora še naprej dosegala območja v vseh regijah EU, ki potrebujejo gospodarsko in socialno oživitev;

| 4. | pozdravlja predloge Komisije za osredotočenje na merljive rezultate, ki jih doseže kohezijska politika, da se poveča trajnost naložb in zagotovi učinkovitost programov financiranja; poudarja, da mora osredotočenost na sistem, ki je usmerjen v rezultate, vključevati prožnost na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pri čemer se upoštevajo poenostavitev, prednostne naloge načrtovanja in partnerstvo, tako da so sistemi, ki so usmerjeni v rezultate, specifični za regije; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja predloge Komisije za osredotočenje na merljive rezultate, ki jih doseže kohezijska politika, da se poveča trajnost naložb in zagotovi učinkovitost programov financiranja; poudarja, da mora osredotočenost na sistem, ki je usmerjen v rezultate, vključevati prožnost na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pri čemer se upoštevajo poenostavitev, prednostne naloge načrtovanja in partnerstvo, tako da so sistemi, ki so usmerjeni v rezultate, specifični za regije;

| 5. | podpira celostne predloge Komisije iz uredbe o skupnih določbah za zmanjšanje upravnega bremena; zato poudarja, da morajo biti pravila, preverjanje in upravičenost jasni od začetka in da je uspešno poenostavitev upravnih postopkov mogoče doseči z integriranim pristopom k zagotavljanju sredstev; |
| --- | --- |

5.

podpira celostne predloge Komisije iz uredbe o skupnih določbah za zmanjšanje upravnega bremena; zato poudarja, da morajo biti pravila, preverjanje in upravičenost jasni od začetka in da je uspešno poenostavitev upravnih postopkov mogoče doseči z integriranim pristopom k zagotavljanju sredstev;

| 6. | poudarja pomen zagotavljanja pravičnega ravnotežja med potrebnimi preverjanji porabe sredstev in učinkovitostjo porabe teh sredstev pri oblikovanju in izvajanju kohezijske politike; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen zagotavljanja pravičnega ravnotežja med potrebnimi preverjanji porabe sredstev in učinkovitostjo porabe teh sredstev pri oblikovanju in izvajanju kohezijske politike;

| 7. | poudarja potrebo po zagotavljanju prožnega pristopa k določanju lokalnih in regionalnih ciljev, pri čemer morajo biti zainteresirane strani na regionalni ravni vključene v vseh fazah, da se zagotovi, da evropski programi financiranja zadovoljujejo potrebe po odpravljanju socialnih in gospodarskih neenakosti; |
| --- | --- |

7.

poudarja potrebo po zagotavljanju prožnega pristopa k določanju lokalnih in regionalnih ciljev, pri čemer morajo biti zainteresirane strani na regionalni ravni vključene v vseh fazah, da se zagotovi, da evropski programi financiranja zadovoljujejo potrebe po odpravljanju socialnih in gospodarskih neenakosti;

| 8. | poudarja, da bi bilo treba prožnost razširiti na pripravo projektov, ki bi v večji meri delovali v okviru različnih skladov, zajetih v uredbi o skupnih določbah, ter da bi ta večja prožnost pomagala poenostaviti uresničevanje projektov ter povečati dopolnjevanje in večsektorske vidike evropskega financiranja; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi bilo treba prožnost razširiti na pripravo projektov, ki bi v večji meri delovali v okviru različnih skladov, zajetih v uredbi o skupnih določbah, ter da bi ta večja prožnost pomagala poenostaviti uresničevanje projektov ter povečati dopolnjevanje in večsektorske vidike evropskega financiranja;

| 9. | poudarja, da so cilji teritorialne kohezije neločljivo povezani z gospodarskimi in družbenimi izzivi, ter priznava, da lahko kohezijska politika pomembno prispeva k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, zlasti na področju zaposlovanja, izobraževanja in zmanjševanja revščine, in sicer z uvedbo ozemeljske razsežnosti v strategijo za rast Evrope; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so cilji teritorialne kohezije neločljivo povezani z gospodarskimi in družbenimi izzivi, ter priznava, da lahko kohezijska politika pomembno prispeva k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, zlasti na področju zaposlovanja, izobraževanja in zmanjševanja revščine, in sicer z uvedbo ozemeljske razsežnosti v strategijo za rast Evrope;

| 10. | poudarja, da bi pri prizadevanjih za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 veljalo razmisliti tudi o uporabi drugih programov financiranja (npr. Obzorje 2020), nemara skladno s financiranjem iz naslova kohezijske politike; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bi pri prizadevanjih za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 veljalo razmisliti tudi o uporabi drugih programov financiranja (npr. Obzorje 2020), nemara skladno s financiranjem iz naslova kohezijske politike;

| 11. | opaža večjo osredotočenost na mesta in mestna območja kot gonila gospodarske rasti; |
| --- | --- |

11.

opaža večjo osredotočenost na mesta in mestna območja kot gonila gospodarske rasti;

| 12. | poudarja, da je pomembno okrepiti obstoječe podeželsko-mestne povezave in spodbujati nove; poudarja, da to zahteva močno osredotočenost na vseh ravneh in sodelovanje med podeželskimi in mestnimi zainteresiranimi stranmi ter da je treba ustvariti ustrezne pogoje s spodbujanjem partnerstev in omrežij, da bi pripomogli k udeležbi podeželja v povezanih dejavnostih zadevne funkcionalne geografske enote; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je pomembno okrepiti obstoječe podeželsko-mestne povezave in spodbujati nove; poudarja, da to zahteva močno osredotočenost na vseh ravneh in sodelovanje med podeželskimi in mestnimi zainteresiranimi stranmi ter da je treba ustvariti ustrezne pogoje s spodbujanjem partnerstev in omrežij, da bi pripomogli k udeležbi podeželja v povezanih dejavnostih zadevne funkcionalne geografske enote;

| 13. | poudarja potrebo po učinkovitejši povezavi programov teritorialnega sodelovanja s teritorialnimi strategijami in potencialno vlogo evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) pri doseganju le-te; |
| --- | --- |

13.

poudarja potrebo po učinkovitejši povezavi programov teritorialnega sodelovanja s teritorialnimi strategijami in potencialno vlogo evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) pri doseganju le-te;

| 14. | poudarja, da se zaradi različne velikosti, virov ter družbenih in gospodarskih vidikov mest in mestnih območij v EU o opredelitvi teh območij odloča na ravni držav članic; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da se zaradi različne velikosti, virov ter družbenih in gospodarskih vidikov mest in mestnih območij v EU o opredelitvi teh območij odloča na ravni držav članic;

| 15. | poudarja, da velja teritorialna kohezija tudi za kohezijo znotraj ozemelj, tj. zagotavlja, da ekonomsko prispeva celotno območje in ne le večja mesta, ter poudarja, da ne smemo spregledati potenciala majhnih in srednje velikih mest na podeželju, da pomembno prispevajo k regiji; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da velja teritorialna kohezija tudi za kohezijo znotraj ozemelj, tj. zagotavlja, da ekonomsko prispeva celotno območje in ne le večja mesta, ter poudarja, da ne smemo spregledati potenciala majhnih in srednje velikih mest na podeželju, da pomembno prispevajo k regiji;

| 16. | poudarja, da so za obravnavo medsektorskih vidikov teritorialne kohezije, kar naj bi privedlo do oprijemljivih rezultatov na regionalni ravni in omogočilo izkoriščanje celotnega potenciala posameznih regij, potrebne jasne in dobro opredeljene pogodbe o partnerstvu; poudarja, da je to mogoče doseči le z vključitvijo akterjev na lokalni in regionalni ravni, da bi lahko vse strani prispevale k pripravi in izvajanju programov; poudarja, da je to še zlasti pomembno pri podpiranju ozemelj, ki se soočajo s posebnimi izzivi, kot so čezmejne, gorske, otoške in najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da so za obravnavo medsektorskih vidikov teritorialne kohezije, kar naj bi privedlo do oprijemljivih rezultatov na regionalni ravni in omogočilo izkoriščanje celotnega potenciala posameznih regij, potrebne jasne in dobro opredeljene pogodbe o partnerstvu; poudarja, da je to mogoče doseči le z vključitvijo akterjev na lokalni in regionalni ravni, da bi lahko vse strani prispevale k pripravi in izvajanju programov; poudarja, da je to še zlasti pomembno pri podpiranju ozemelj, ki se soočajo s posebnimi izzivi, kot so čezmejne, gorske, otoške in najbolj oddaljene regije;

Večje povezovanje evropskih skladov v obdobju 2014–2020

| 17. | pozdravlja predloge iz uredbe o skupnih določbah, ki spodbujajo boljše usklajevanje in povezovanje programov financiranja, da se zagotovi večji učinek sredstev, ter močnejšo prisotnost ozemeljske razsežnosti kohezijske politike v okviru za obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja predloge iz uredbe o skupnih določbah, ki spodbujajo boljše usklajevanje in povezovanje programov financiranja, da se zagotovi večji učinek sredstev, ter močnejšo prisotnost ozemeljske razsežnosti kohezijske politike v okviru za obdobje 2014–2020;

| 18. | poudarja, da je trdnejši in celovitejši teritorialni pristop k evropskemu financiranju z zagotavljanjem primerne zmogljivosti in vključevanjem socialnih partnerjev in partnerjev iz civilne družbe na lokalni in regionalni ravni tako v mestnih kot v podeželskih okoljih pozitiven način zagotavljanja, da se denar usmeri k obravnavanju dolgoročnih družbenih in gospodarskih izzivov Evrope; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je trdnejši in celovitejši teritorialni pristop k evropskemu financiranju z zagotavljanjem primerne zmogljivosti in vključevanjem socialnih partnerjev in partnerjev iz civilne družbe na lokalni in regionalni ravni tako v mestnih kot v podeželskih okoljih pozitiven način zagotavljanja, da se denar usmeri k obravnavanju dolgoročnih družbenih in gospodarskih izzivov Evrope;

| 19. | poudarja, da bo boljše usklajevanje med kohezijsko politiko in drugimi področji politik, ki jih izpostavlja uredba o skupnih določbah, omogočilo evropskim regijam nadaljevati gospodarski razvoj z uporabo svojih prednosti; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bo boljše usklajevanje med kohezijsko politiko in drugimi področji politik, ki jih izpostavlja uredba o skupnih določbah, omogočilo evropskim regijam nadaljevati gospodarski razvoj z uporabo svojih prednosti;

| 20. | kot primer navaja valižanski urad za evropsko financiranje (Wales European Funding Office – WEFO) in njegovo namero o povezovanju evropskih skladov v Walesu z oblikovanjem enotnega portala, ki bo omogočal dostop do informacij o vseh skladih, zajetih v uredbi o skupnih določbah; poudarja potencial, da bo portal tega urada vključeval skupno platformo z enotnim postopkom za prijave, plačila, spremljanje in ocenjevanje za vse sklade, zajete v uredbi o skupnih določbah; poudarja, da bi ta pristop omogočil enostavnejše prepoznavanje potencialnih sinergij med tokovi financiranja in njihovo povezovanje ter tako uskladil in poenostavil proces zaprošanja za evropska sredstva; |
| --- | --- |

20.

kot primer navaja valižanski urad za evropsko financiranje (Wales European Funding Office – WEFO) in njegovo namero o povezovanju evropskih skladov v Walesu z oblikovanjem enotnega portala, ki bo omogočal dostop do informacij o vseh skladih, zajetih v uredbi o skupnih določbah; poudarja potencial, da bo portal tega urada vključeval skupno platformo z enotnim postopkom za prijave, plačila, spremljanje in ocenjevanje za vse sklade, zajete v uredbi o skupnih določbah; poudarja, da bi ta pristop omogočil enostavnejše prepoznavanje potencialnih sinergij med tokovi financiranja in njihovo povezovanje ter tako uskladil in poenostavil proces zaprošanja za evropska sredstva;

| 21. | poudarja, da bi bilo mogoče, glede na značilnosti, ki so skupne skladom, zajetim v uredbi o skupnih določbah, in drugim programom financiranja (npr. Obzorje 2020, LIFE+), izboljšati učinkovitost evropskega financiranja z iskanjem morebitnih skladnosti med temi skladi; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi bilo mogoče, glede na značilnosti, ki so skupne skladom, zajetim v uredbi o skupnih določbah, in drugim programom financiranja (npr. Obzorje 2020, LIFE+), izboljšati učinkovitost evropskega financiranja z iskanjem morebitnih skladnosti med temi skladi;

Mehanizmi za povezovanje evropskih skladov

| 22. | pozdravlja predloge za regulativni okvir, ki bi bil osredotočen na lokalni in celostni razvoj prek „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“, „skupnih akcijskih načrtov“ in „celostnih ozemeljskih naložb“; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja predloge za regulativni okvir, ki bi bil osredotočen na lokalni in celostni razvoj prek „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“, „skupnih akcijskih načrtov“ in „celostnih ozemeljskih naložb“;

| 23. | poudarja, da morajo po predlogih Komisije vse naložbe dopolnjevati lokalne potrebe in se ne smejo prekrivati z drugimi projekti; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da morajo po predlogih Komisije vse naložbe dopolnjevati lokalne potrebe in se ne smejo prekrivati z drugimi projekti;

| 24. | poziva k celovitemu pristopu k povezanim instrumentom izvrševanja („lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“, „celostne ozemeljske naložbe“, „skupni akcijski načrti“), da se lokalnim partnerstvom omogoči izbiranje – glede na njihove posamične potrebe – med različnimi kombinacijami teh instrumentov, kot je primerno, ter k obravnavanju možnosti uporabe prožnih ureditev za namen zbiranja sredstev ob upoštevanju posebnih potreb držav članic in regij; |
| --- | --- |

24.

poziva k celovitemu pristopu k povezanim instrumentom izvrševanja („lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“, „celostne ozemeljske naložbe“, „skupni akcijski načrti“), da se lokalnim partnerstvom omogoči izbiranje – glede na njihove posamične potrebe – med različnimi kombinacijami teh instrumentov, kot je primerno, ter k obravnavanju možnosti uporabe prožnih ureditev za namen zbiranja sredstev ob upoštevanju posebnih potreb držav članic in regij;

| 25. | poudarja, da je treba uporabo predlaganih instrumentov ohraniti čim bolj enostavno, da se prepreči povečevanje upravnega bremena lokalnih organov in deluje v skladu s cilji poenostavitve; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba uporabo predlaganih instrumentov ohraniti čim bolj enostavno, da se prepreči povečevanje upravnega bremena lokalnih organov in deluje v skladu s cilji poenostavitve;

| 26. | meni, da je institucionalna zmogljivost na različnih ravneh ukrepanja pomemben element za zagotavljanje uspešne uporabe teritorialnega pristopa; |
| --- | --- |

26.

meni, da je institucionalna zmogljivost na različnih ravneh ukrepanja pomemben element za zagotavljanje uspešne uporabe teritorialnega pristopa;

| 27. | poudarja primer poddelegiranja svetom na Nizozemskem, ki vključuje dele programov financiranja (npr. ESRR), ki se z ravni regionalne oblasti delegirajo lokalnim oblastem, ukrepi pa se izvajajo na lokalni ravni za zadovoljevanje lokalnih potreb; poudarja, da daje nalaganje upravne odgovornosti lokalnim organom večji potencial za združevanje najboljših kombinacij skladov, ki bodo prilagojene lokalnim potrebam; poudarja, da bi z upravnimi strukturami, ki so na lokalni ravni že vzpostavljene, ta pristop utegnil koristiti uresničevanju „celostnih ozemeljskih naložb“ na lokalni ali podlokalni ravni; |
| --- | --- |

27.

poudarja primer poddelegiranja svetom na Nizozemskem, ki vključuje dele programov financiranja (npr. ESRR), ki se z ravni regionalne oblasti delegirajo lokalnim oblastem, ukrepi pa se izvajajo na lokalni ravni za zadovoljevanje lokalnih potreb; poudarja, da daje nalaganje upravne odgovornosti lokalnim organom večji potencial za združevanje najboljših kombinacij skladov, ki bodo prilagojene lokalnim potrebam; poudarja, da bi z upravnimi strukturami, ki so na lokalni ravni že vzpostavljene, ta pristop utegnil koristiti uresničevanju „celostnih ozemeljskih naložb“ na lokalni ali podlokalni ravni;

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

| 28. | podpira predloge Komisije za „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ kot pomembno določbo iz uredbe o skupnih določbah, ki bo osredotočena na razvoj sinergij med vsemi skladi, zajetimi v uredbi o skupnih določbah; |
| --- | --- |

28.

podpira predloge Komisije za „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ kot pomembno določbo iz uredbe o skupnih določbah, ki bo osredotočena na razvoj sinergij med vsemi skladi, zajetimi v uredbi o skupnih določbah;

| 29. | meni, da je ta instrument izvrsten način za spodbujanje udeležbe od spodaj navzgor s strani preseka subjektov v lokalnih skupnostih, ki delujejo za uresničevanje trajnostnih ozemeljskih ciljev; s tem v zvezi pozdravlja nadaljnjo krepitev upravne zmogljivosti na regionalni in lokalni ravni za ukrepe za krepitev zmogljivosti, usmerjene v izboljšanje sodelovanja lokalnih in regionalnih organov ter socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

29.

meni, da je ta instrument izvrsten način za spodbujanje udeležbe od spodaj navzgor s strani preseka subjektov v lokalnih skupnostih, ki delujejo za uresničevanje trajnostnih ozemeljskih ciljev; s tem v zvezi pozdravlja nadaljnjo krepitev upravne zmogljivosti na regionalni in lokalni ravni za ukrepe za krepitev zmogljivosti, usmerjene v izboljšanje sodelovanja lokalnih in regionalnih organov ter socialnih partnerjev;

| 30. | prepoznava dosedanjo uspešnost programa Leader kot pomembnega orodja za izvajanje politike razvoja podeželja in meni, da je lahko prek „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ ta mehanizem izvajanja ključen za odziv na lokalne in regionalne izzive; prav tako podpira uporabo „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ pri razvoju mest; |
| --- | --- |

30.

prepoznava dosedanjo uspešnost programa Leader kot pomembnega orodja za izvajanje politike razvoja podeželja in meni, da je lahko prek „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ ta mehanizem izvajanja ključen za odziv na lokalne in regionalne izzive; prav tako podpira uporabo „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ pri razvoju mest;

| 31. | poziva Komisijo, naj pojasni svoje predloge o „lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost“ v fazi izvajanja, da se morebitnim udeležencem omogoči celovita opredelitev verjetnega namena, obsega in učinka tega instrumenta; pričakuje objavo smernic o „lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost“ za organe upravljanja; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj pojasni svoje predloge o „lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost“ v fazi izvajanja, da se morebitnim udeležencem omogoči celovita opredelitev verjetnega namena, obsega in učinka tega instrumenta; pričakuje objavo smernic o „lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost“ za organe upravljanja;

| 32. | v napredku, doseženem po letu 2007 z lokalnimi akcijskimi skupinami za ribištvo, ki so sodelovale z lokalnimi akcijskimi skupinami Leader, prepoznava primer, kako bi lahko „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ združeval sredstva na lokalni ravni iz skladov, zajetih v uredbi o skupnih določbah; izpostavlja primer 11 lokalnih partnerstev na Danskem, ki uporabljajo tako EKSRP (Leader) kot ESR (os 4) za financiranje projektov z uporabo istega sistema izvrševanja in uprave; |
| --- | --- |

32.

v napredku, doseženem po letu 2007 z lokalnimi akcijskimi skupinami za ribištvo, ki so sodelovale z lokalnimi akcijskimi skupinami Leader, prepoznava primer, kako bi lahko „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ združeval sredstva na lokalni ravni iz skladov, zajetih v uredbi o skupnih določbah; izpostavlja primer 11 lokalnih partnerstev na Danskem, ki uporabljajo tako EKSRP (Leader) kot ESR (os 4) za financiranje projektov z uporabo istega sistema izvrševanja in uprave;

| 33. | poudarja, da se je treba v naslednjem programskem obdobju zgledovati po primerih, kot je povezana uporaba skladov EKSRP in ESPR prek „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“, in sicer kot načinu razvijanja sinergij med vsemi skladi, zajetimi v uredbi o skupnih določbah; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da se je treba v naslednjem programskem obdobju zgledovati po primerih, kot je povezana uporaba skladov EKSRP in ESPR prek „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“, in sicer kot načinu razvijanja sinergij med vsemi skladi, zajetimi v uredbi o skupnih določbah;

Skupni akcijski načrti

| 34. | podpira predlog iz uredbe o skupnih določbah, da se uvedejo „skupni akcijski načrti“, s katerimi se skupinam projektov omogoči financiranje iz več kot enega operativnega programa; |
| --- | --- |

34.

podpira predlog iz uredbe o skupnih določbah, da se uvedejo „skupni akcijski načrti“, s katerimi se skupinam projektov omogoči financiranje iz več kot enega operativnega programa;

| 35. | prepoznava skupne akcijske načrte kot pozitiven korak v smeri upravljanja na podlagi rezultatov, skladno z enim od vseobsegajočih ciljev kohezijske politike po letu 2013; |
| --- | --- |

35.

prepoznava skupne akcijske načrte kot pozitiven korak v smeri upravljanja na podlagi rezultatov, skladno z enim od vseobsegajočih ciljev kohezijske politike po letu 2013;

| 36. | poudarja, da je pomembno zagotoviti, da se ti instrumenti razvijajo vzporedno z „lokalnim razvojem, ki ga vodi skupnost“, da se zagotovi, da bo slednji prerasel vlogo zgolj strateškega orodja za razvoj lokalnih zmogljivosti namesto naložbenega cilja samega po sebi, pri tem pa spodbujati, med drugim, socialno vključenost in boj proti revščini; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je pomembno zagotoviti, da se ti instrumenti razvijajo vzporedno z „lokalnim razvojem, ki ga vodi skupnost“, da se zagotovi, da bo slednji prerasel vlogo zgolj strateškega orodja za razvoj lokalnih zmogljivosti namesto naložbenega cilja samega po sebi, pri tem pa spodbujati, med drugim, socialno vključenost in boj proti revščini;

| 37. | poziva, da se pojasni področje uporabe in povezovanje skupnih akcijskih načrtov ter odgovori na vprašanje, ali jih bo mogoče uporabljati za uresničevanje celotnih programov ali samo njihovih delov; |
| --- | --- |

37.

poziva, da se pojasni področje uporabe in povezovanje skupnih akcijskih načrtov ter odgovori na vprašanje, ali jih bo mogoče uporabljati za uresničevanje celotnih programov ali samo njihovih delov;

| 38. | priznava, da lahko skupni akcijski načrti ponudijo učinkovito pomoč pri doseganju uravnoteženega vključevanja mladih na trg dela; kljub temu opozarja, da bi se morali izogibati pretirano dolgim procesom odločanja in upravnim postopkom; |
| --- | --- |

38.

priznava, da lahko skupni akcijski načrti ponudijo učinkovito pomoč pri doseganju uravnoteženega vključevanja mladih na trg dela; kljub temu opozarja, da bi se morali izogibati pretirano dolgim procesom odločanja in upravnim postopkom;

Celostne ozemeljske naložbe

| 39. | pozdravlja predlog celostnih ozemeljskih naložb, ki bi mestom lahko zagotovile možnost zadovoljevanja njihovih posebnih potreb s črpanjem sredstev iz več prednostnih osi za izvajanje operativnih programov na celosten način; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja predlog celostnih ozemeljskih naložb, ki bi mestom lahko zagotovile možnost zadovoljevanja njihovih posebnih potreb s črpanjem sredstev iz več prednostnih osi za izvajanje operativnih programov na celosten način;

| 40. | pozdravlja dodatna pojasnila glede področja uporabe celostnih ozemeljskih naložb in možnosti, da bi se ta instrument, če bi ustrezal lokalnim potrebam, uporabljal tudi v nemestnih in primestnih območjih z uporabo vseh skladov, zajetih v uredbi o skupnih določbah; poudarja, da je treba zagotoviti skladnost celostnih ozemeljskih naložb s strategijami regionalnega trajnostnega razvoja, da bi se izboljšala ekonomska in socialna kohezija ne le med regijami, ampak tudi med mestnimi in nemestnimi območji v regijah; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja dodatna pojasnila glede področja uporabe celostnih ozemeljskih naložb in možnosti, da bi se ta instrument, če bi ustrezal lokalnim potrebam, uporabljal tudi v nemestnih in primestnih območjih z uporabo vseh skladov, zajetih v uredbi o skupnih določbah; poudarja, da je treba zagotoviti skladnost celostnih ozemeljskih naložb s strategijami regionalnega trajnostnega razvoja, da bi se izboljšala ekonomska in socialna kohezija ne le med regijami, ampak tudi med mestnimi in nemestnimi območji v regijah;

| 41. | izpostavlja primer predlaganega modela „celostnih ozemeljskih naložb“ iz širšega območja Manchestra, ki združuje financiranje iz kar največ mogočih ustreznih virov za doseganje boljše vrednosti naložbe; poudarja dejstvo, da se ta model še razvija in da bi ga bilo nemara mogoče uporabiti za podporo strategiji, ki bo mestni regiji prinesla številne gospodarske in socialne koristi; poudarja, da bi predlagana celotna ozemeljska naložba povezovala prednostne naloge iz ESRR z ukrepi ESS ter da – glede na vedno večje osredotočanje ESRR na MSP in inovacije – obstajajo možnosti, da bi celostne ozemeljske naložbe v prihodnosti vzpostavile povezave s projekti Obzorja 2020; |
| --- | --- |

41.

izpostavlja primer predlaganega modela „celostnih ozemeljskih naložb“ iz širšega območja Manchestra, ki združuje financiranje iz kar največ mogočih ustreznih virov za doseganje boljše vrednosti naložbe; poudarja dejstvo, da se ta model še razvija in da bi ga bilo nemara mogoče uporabiti za podporo strategiji, ki bo mestni regiji prinesla številne gospodarske in socialne koristi; poudarja, da bi predlagana celotna ozemeljska naložba povezovala prednostne naloge iz ESRR z ukrepi ESS ter da – glede na vedno večje osredotočanje ESRR na MSP in inovacije – obstajajo možnosti, da bi celostne ozemeljske naložbe v prihodnosti vzpostavile povezave s projekti Obzorja 2020;

Finančni instrumenti

| 42. | pozdravlja predlog Komisije za večjo uporabo in razširitev področja uporabe finančnih instrumentov z oblikovanjem enostavnejših in jasnejših pravil za zagotavljanje večje učinkovitosti vseh petih skladov, zajetih v uredbi o skupnih določbah; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja predlog Komisije za večjo uporabo in razširitev področja uporabe finančnih instrumentov z oblikovanjem enostavnejših in jasnejših pravil za zagotavljanje večje učinkovitosti vseh petih skladov, zajetih v uredbi o skupnih določbah;

| 43. | opozarja na potencial finančnih instrumentov, vključno z mikrokrediti, pri odpiranju alternativnih virov financiranja za širok spekter subjektov, s čimer se dopolnjujejo tradicionalne metode financiranja; poudarja, da bi morali biti finančni instrumenti v prihodnjem okviru financiranja sposobni pritegniti zasebno financiranje ter državam članicam in regijam zagotoviti prožnost za prilagajanje ciljnih sektorjev in metod izvajanja njihovim posebnim potrebam; |
| --- | --- |

43.

opozarja na potencial finančnih instrumentov, vključno z mikrokrediti, pri odpiranju alternativnih virov financiranja za širok spekter subjektov, s čimer se dopolnjujejo tradicionalne metode financiranja; poudarja, da bi morali biti finančni instrumenti v prihodnjem okviru financiranja sposobni pritegniti zasebno financiranje ter državam članicam in regijam zagotoviti prožnost za prilagajanje ciljnih sektorjev in metod izvajanja njihovim posebnim potrebam;

| 44. | poudarja, da bi bilo treba spodbujati tudi finančne instrumente – v smislu mehanizmov, ki omogočajo sodelovanje med podjetji, organizacijami javnega sektorja in izobraževalnimi ustanovami – kot sredstvo za razvoj celotnega pristopa k financiranju; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da bi bilo treba spodbujati tudi finančne instrumente – v smislu mehanizmov, ki omogočajo sodelovanje med podjetji, organizacijami javnega sektorja in izobraževalnimi ustanovami – kot sredstvo za razvoj celotnega pristopa k financiranju;

Povezovanje skladov, zajetih v uredbi o skupnih določbah, z drugimi politikami in instrumenti EU

| 45. | pozdravlja predloge iz skupnega strateškega okvira za pogodbe o partnerstvu za oris možne uskladitve skladov, zajetih v uredbi o skupnih določbah, in drugih programov financiranja, kot so okvirni program EU za raziskave in inovacije (prej sedmi okvirni program, zdaj Obzorje 2020), LIFE + in instrument za povezovanje Evrope; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja predloge iz skupnega strateškega okvira za pogodbe o partnerstvu za oris možne uskladitve skladov, zajetih v uredbi o skupnih določbah, in drugih programov financiranja, kot so okvirni program EU za raziskave in inovacije (prej sedmi okvirni program, zdaj Obzorje 2020), LIFE + in instrument za povezovanje Evrope;

| 46. | ugotavlja, da so bili strukturni skladi v preteklosti uspešni pri krepitvi zmogljivosti z zagotavljanjem sredstev za razvoj podjetij ali organizacij, ki so nato postala partnerji v projektih sedmega okvirnega programa ali programa za konkurenčnost in inovacije, medtem ko so programi financiranja, kot je Obzorje 2020, prvenstveno osredotočeni na odličnost; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da so bili strukturni skladi v preteklosti uspešni pri krepitvi zmogljivosti z zagotavljanjem sredstev za razvoj podjetij ali organizacij, ki so nato postala partnerji v projektih sedmega okvirnega programa ali programa za konkurenčnost in inovacije, medtem ko so programi financiranja, kot je Obzorje 2020, prvenstveno osredotočeni na odličnost;

| 47. | poudarja, da obstoječe sinergije med skladi, zajetimi v uredbi o skupnih določbah, in Obzorjem 2020 pomenijo, da bi se lahko oba vira financiranja uporabila pri prizadevanjih za uresničevanje dopolnjujočih se tematskih ciljev; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da obstoječe sinergije med skladi, zajetimi v uredbi o skupnih določbah, in Obzorjem 2020 pomenijo, da bi se lahko oba vira financiranja uporabila pri prizadevanjih za uresničevanje dopolnjujočih se tematskih ciljev;

Zaposlovanje in socialni vidiki

| 48. | poudarja, da imajo politike zaposlovanja in socialne politike pomembno vlogo pri trajnostnem in socialno uravnoteženem teritorialnem razvoju in lahko veliko prispevajo k zmanjševanju regionalnih razlik, povečanju blaginje vseh državljanov in zagotavljanju enakih možnosti za vse; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da imajo politike zaposlovanja in socialne politike pomembno vlogo pri trajnostnem in socialno uravnoteženem teritorialnem razvoju in lahko veliko prispevajo k zmanjševanju regionalnih razlik, povečanju blaginje vseh državljanov in zagotavljanju enakih možnosti za vse;

| 49. | poudarja, da boj proti revščini vključuje boj proti izključenosti in da se morajo podeželske regije z nizko gostoto prebivalstva ali starajočim se prebivalstvom spopadati z nezadostno ponudbo zdravstvenih storitev, kar bi lahko do neke mere uravnotežili z zagotavljanjem boljšega dostopa do širokopasovnih tehnologij in spodbujanjem medicine na daljavo; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da boj proti revščini vključuje boj proti izključenosti in da se morajo podeželske regije z nizko gostoto prebivalstva ali starajočim se prebivalstvom spopadati z nezadostno ponudbo zdravstvenih storitev, kar bi lahko do neke mere uravnotežili z zagotavljanjem boljšega dostopa do širokopasovnih tehnologij in spodbujanjem medicine na daljavo;

| 50. | meni, da bi teritorialni pristop moral biti učinkovit mehanizem za podpiranje malih in srednjih podjetij pri ustvarjanju novih trajnostnih delovnih mest ter uvajanju ali razvijanju programov poklicnega usposabljanja; meni, da lahko podjetništvo, ki zasleduje rast in zaposlovanje ter izkoriščanje potenciala, preseže upravne teritorialne meje, ter poziva države članice, naj izboljšajo obstoječe pogoje za nove podjetnike, da bodo lahko bolje izkoristili svoj velik potencial za odpiranje novih trajnostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

50.

meni, da bi teritorialni pristop moral biti učinkovit mehanizem za podpiranje malih in srednjih podjetij pri ustvarjanju novih trajnostnih delovnih mest ter uvajanju ali razvijanju programov poklicnega usposabljanja; meni, da lahko podjetništvo, ki zasleduje rast in zaposlovanje ter izkoriščanje potenciala, preseže upravne teritorialne meje, ter poziva države članice, naj izboljšajo obstoječe pogoje za nove podjetnike, da bodo lahko bolje izkoristili svoj velik potencial za odpiranje novih trajnostnih delovnih mest;

| 51. | poudarja pomen ustvarjanja močnih sinergij med kohezijsko politiko in drugimi politikami EU, da bi zagotovili, da bo kohezijska politika učinkovita pri soočanju s trenutnimi izzivi na področju zaposlovanja in socialnih zadev; |
| --- | --- |

51.

poudarja pomen ustvarjanja močnih sinergij med kohezijsko politiko in drugimi politikami EU, da bi zagotovili, da bo kohezijska politika učinkovita pri soočanju s trenutnimi izzivi na področju zaposlovanja in socialnih zadev;

| 52. | poudarja, da bi teritorialno sodelovanje in makroregionalne strategije lahko bili koristni instrumenti za opredeljevanje in odpravljanje razlik med regijami, na primer pri dostopu do izobraževanja in zaposlitev, ter za spodbujanje zbliževanja med evropskimi regijami; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da bi teritorialno sodelovanje in makroregionalne strategije lahko bili koristni instrumenti za opredeljevanje in odpravljanje razlik med regijami, na primer pri dostopu do izobraževanja in zaposlitev, ter za spodbujanje zbliževanja med evropskimi regijami;

| 53. | meni, da bi prostovoljna mobilnost delavcev in mladih diplomantov v EU lahko bila rešitev za odpravo pomanjkanja delovne sile na regionalnih in lokalnih trgih dela, ter spodbuja države članice in regije, naj učinkoviteje posegajo po tej mobilnosti za spodbujanje teritorialnega razvoja in kohezije; |
| --- | --- |

53.

meni, da bi prostovoljna mobilnost delavcev in mladih diplomantov v EU lahko bila rešitev za odpravo pomanjkanja delovne sile na regionalnih in lokalnih trgih dela, ter spodbuja države članice in regije, naj učinkoviteje posegajo po tej mobilnosti za spodbujanje teritorialnega razvoja in kohezije;

| 54. | meni, da je treba nujno usklajevati ukrepe, financirane iz ESS, na različnih ravneh politik, da bi omogočili učinkovit teritorialni pristop; zlasti meni, da je treba povezati izobraževalne storitve in zmogljivosti na lokalni ravni s potrebami na trgu dela; |
| --- | --- |

54.

meni, da je treba nujno usklajevati ukrepe, financirane iz ESS, na različnih ravneh politik, da bi omogočili učinkovit teritorialni pristop; zlasti meni, da je treba povezati izobraževalne storitve in zmogljivosti na lokalni ravni s potrebami na trgu dela;

| 55. | meni, da je izrednega pomena, da se spodbuja izmenjava najboljših praks med državami članicami v okviru smiselnega in učinkovitega dolgoročnega načrtovanja teritorialnega razvoja ter ob spodbujanju dostojnih in trajnostnih delovnih mest, da bi tako preprečevali revščino in brezposelnost ter se borili proti njima; |
| --- | --- |

55.

meni, da je izrednega pomena, da se spodbuja izmenjava najboljših praks med državami članicami v okviru smiselnega in učinkovitega dolgoročnega načrtovanja teritorialnega razvoja ter ob spodbujanju dostojnih in trajnostnih delovnih mest, da bi tako preprečevali revščino in brezposelnost ter se borili proti njima;

o

o o

| 56. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

56.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

(2)  UL L 291, 21.10.2006, str. 11.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0316.

(4)  UL C 390 E, 18.12.2012, str. 27.

(5)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 89.

(6)  UL C 390 E, 18.12.2012, str. 10.

(7)  UL C 390 E, 18.12.2012, str. 18.

(8)  UL C 371 E, 20.12.2011, str. 39.

(9)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 120.

(10)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 104.

(11)  Sklepi poljskega predsedstva o ozemeljski razsežnosti politik EU in prihodnji kohezijski politiki z naslovom „Towards an integrated, territorially differentiated and institutionally smart response to EU challenges“ („V smeri integriranega, ozemeljsko raznolikega in institucionalno pametnega odziva na izzive EU“), 24.–25. november 2011, Poznań.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/13

---

P7_TA(2013)0003

Solidarnostni sklad Evropske unije, izvajanje in uporaba

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 o Solidarnostnem skladu Evropske unije, izvajanju in uporabi (2012/2075(INI))

(2015/C 440/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 175, 212 in 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 175, 212 in 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 7. novembra 2002 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o financiranju Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki dopolnjuje Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 7. novembra 2002 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o financiranju Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki dopolnjuje Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in odboru regij z naslovom „Prihodnost Solidarnostnega sklada Evropske unije“ (COM(2011)0613), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in odboru regij z naslovom „Prihodnost Solidarnostnega sklada Evropske unije“ (COM(2011)0613),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o Solidarnostnem skladu Evropske unije z naslovom „Letno poročilo 2010“ (COM(2011)0694), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o Solidarnostnem skladu Evropske unije z naslovom „Letno poročilo 2010“ (COM(2011)0694),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Solidarnostni sklad Evropske unije – Letno poročilo 2008 in Poročilo o izkušnjah šestih let uporabe novega instrumenta“ (COM(2009)0193), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Solidarnostni sklad Evropske unije – Letno poročilo 2008 in Poročilo o izkušnjah šestih let uporabe novega instrumenta“ (COM(2009)0193),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 18. maja 2006 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 18. maja 2006 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (3),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prihodnosti Solidarnostnega sklada Evropske unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prihodnosti Solidarnostnega sklada Evropske unije (4),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 3/2008 z naslovom „Kako hiter, učinkovit in fleksibilen je Solidarnostni sklad Evropske unije?“ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 3/2008 z naslovom „Kako hiter, učinkovit in fleksibilen je Solidarnostni sklad Evropske unije?“ (5),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0398/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0398/2012),

| A. | ker Pogodba o delovanju Evropske unije v členu 222 opredeljuje, da bodo Unija in njene države članice ukrepale skupaj in v duhu solidarnosti, če bo ena izmed držav članic žrtev naravne nesreče, nesreče, ki jo je povzročil človek, ali terorističnega napada; |
| --- | --- |

A.

ker Pogodba o delovanju Evropske unije v členu 222 opredeljuje, da bodo Unija in njene države članice ukrepale skupaj in v duhu solidarnosti, če bo ena izmed držav članic žrtev naravne nesreče, nesreče, ki jo je povzročil človek, ali terorističnega napada;

| B. | ker je Solidarnostni sklad Evropske unije najpomembnejše sredstvo za izkazovanje solidarnosti v Uniji, saj državam članicam ali regijam, ki jih prizadenejo hude nesreče, nudi izdatno finančno pomoč; |
| --- | --- |

B.

ker je Solidarnostni sklad Evropske unije najpomembnejše sredstvo za izkazovanje solidarnosti v Uniji, saj državam članicam ali regijam, ki jih prizadenejo hude nesreče, nudi izdatno finančno pomoč;

| C. | ker je Solidarnostni sklad, kadar je potrebno črpati iz njega, splošno dojet kot eden izmed najbolj zadovoljivih instrumentov, ki jih ima na voljo Evropska unija, saj predstavlja najbolj jasen, najodločnejši in najpomembnejši izkaz evropske solidarnosti z državljani, ki se soočajo s težkimi razmerami; |
| --- | --- |

C.

ker je Solidarnostni sklad, kadar je potrebno črpati iz njega, splošno dojet kot eden izmed najbolj zadovoljivih instrumentov, ki jih ima na voljo Evropska unija, saj predstavlja najbolj jasen, najodločnejši in najpomembnejši izkaz evropske solidarnosti z državljani, ki se soočajo s težkimi razmerami;

| D. | ker je bil zakonodajni predlog za novo uredbo o Solidarnostnem skladu iz leta 2005 deležen velike podpore v Evropskem parlamentu, vendar ni bil sprejemljiv za večino držav članic, zato ga je Komisija nazadnje umaknila; |
| --- | --- |

D.

ker je bil zakonodajni predlog za novo uredbo o Solidarnostnem skladu iz leta 2005 deležen velike podpore v Evropskem parlamentu, vendar ni bil sprejemljiv za večino držav članic, zato ga je Komisija nazadnje umaknila;

| E. | ker sedanja kriza države članice in EU sili, da se izogibajo prekomernim izdatkom; |
| --- | --- |

E.

ker sedanja kriza države članice in EU sili, da se izogibajo prekomernim izdatkom;

| F. | ker je bilo v številnih poročilih (6) ugotovljeno, da je treba sedanjo uredbo o Solidarnostnem skladu spremeniti, predvsem z namenom povečati njegovo prožnost in izboljšati funkcionalnost ob hkratnem spoštovanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo v številnih poročilih (6) ugotovljeno, da je treba sedanjo uredbo o Solidarnostnem skladu spremeniti, predvsem z namenom povečati njegovo prožnost in izboljšati funkcionalnost ob hkratnem spoštovanju načela subsidiarnosti;

Izvajanje Solidarnostnega sklada EU

| 1. | poudarja pomen Solidarnostnega sklada kot poglavitnega instrumenta, ki Evropski uniji omogoča odzivanje na hude nesreče, ki se zgodijo na ozemlju Unije ali držav, ki se pogajajo o pristopu k EU; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen Solidarnostnega sklada kot poglavitnega instrumenta, ki Evropski uniji omogoča odzivanje na hude nesreče, ki se zgodijo na ozemlju Unije ali držav, ki se pogajajo o pristopu k EU;

| 2. | poudarja, da je treba kljub pozitivnemu zaznavanju sklada v javnosti izboljšati njegovo delovanje, da bo prožnejši, bolj odziven in prepoznaven, z namenom povečanja verodostojnosti Evropske unije v očeh državljanov; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba kljub pozitivnemu zaznavanju sklada v javnosti izboljšati njegovo delovanje, da bo prožnejši, bolj odziven in prepoznaven, z namenom povečanja verodostojnosti Evropske unije v očeh državljanov;

| 3. | poudarja pomen pomoči, ki jo Solidarnostni sklad odobri državam članicam za lajšanje bremena za javne finance, ki ob soočanju s posledicami hudih nesreč pogosto presega njihove zmogljivosti; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomen pomoči, ki jo Solidarnostni sklad odobri državam članicam za lajšanje bremena za javne finance, ki ob soočanju s posledicami hudih nesreč pogosto presega njihove zmogljivosti;

| 4. | meni, da je čas za mobilizacijo sklada trenutno nesprejemljivo dolg, in skladno s tem opozarja, da je treba izboljšati učinkovitost in hitrost upravnih postopkov, potrebnih za mobilizacijo sklada, ki so preveč zamudni, saj za odobritev zahtevajo posredovanje treh evropskih institucij ter tako podaljšujejo čas, potreben za začetek pomoči državam članicam, ki jih je prizadela nesreča, zaradi česar so rezultati slabši od pričakovanih; |
| --- | --- |

4.

meni, da je čas za mobilizacijo sklada trenutno nesprejemljivo dolg, in skladno s tem opozarja, da je treba izboljšati učinkovitost in hitrost upravnih postopkov, potrebnih za mobilizacijo sklada, ki so preveč zamudni, saj za odobritev zahtevajo posredovanje treh evropskih institucij ter tako podaljšujejo čas, potreben za začetek pomoči državam članicam, ki jih je prizadela nesreča, zaradi česar so rezultati slabši od pričakovanih;

| 5. | poudarja, da je bila večina vlog (63 %) oddana v izredni kategoriji „regionalnih nesreč“ in da jih je od tega Komisija po proučitvi 66 % zavrnila; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je bila večina vlog (63 %) oddana v izredni kategoriji „regionalnih nesreč“ in da jih je od tega Komisija po proučitvi 66 % zavrnila;

| 6. | meni, da v primeru nesreč, ki se „odvijajo počasi“, sedanje določbe zadevne uredbe povzročajo pravne in praktične težave pri uporabi sklada, ter zato Komisijo poziva, naj razmisli o večji prožnosti glede predpisanega roka za oddajo vlog, da bo mogoče posebno pozornost nameniti zagotovitvi kritja tudi takšne škode iz Solidarnostnega sklada; |
| --- | --- |

6.

meni, da v primeru nesreč, ki se „odvijajo počasi“, sedanje določbe zadevne uredbe povzročajo pravne in praktične težave pri uporabi sklada, ter zato Komisijo poziva, naj razmisli o večji prožnosti glede predpisanega roka za oddajo vlog, da bo mogoče posebno pozornost nameniti zagotovitvi kritja tudi takšne škode iz Solidarnostnega sklada;

Priporočila za izboljšanje Solidarnostnega sklada EU

| 7. | pozdravlja odločitev Komisije, da je treba pregledati sedanjo uredbo o Solidarnostnem skladu z namenom, da se izboljšata njegova funkcionalnost in delovanje; se strinja s Komisijo, da glede na sedanjo gospodarsko krizo predlog spremembe te uredbe ne sme dodatno finančno obremeniti niti proračuna Unije niti proračunov držav članic; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja odločitev Komisije, da je treba pregledati sedanjo uredbo o Solidarnostnem skladu z namenom, da se izboljšata njegova funkcionalnost in delovanje; se strinja s Komisijo, da glede na sedanjo gospodarsko krizo predlog spremembe te uredbe ne sme dodatno finančno obremeniti niti proračuna Unije niti proračunov držav članic;

| 8. | opozarja, da je treba še naprej uporabljati načelo, po katerem stroške krije povzročitelj škode, da ne bi z uporabo Solidarnostnega sklada oprostili odgovornosti tistih, ki so zakrivili nesrečo; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da je treba še naprej uporabljati načelo, po katerem stroške krije povzročitelj škode, da ne bi z uporabo Solidarnostnega sklada oprostili odgovornosti tistih, ki so zakrivili nesrečo;

| 9. | meni, da nasprotovanje nekaterih držav članic, ki se bojijo, da bi večje spremembe pravne podlage tega instrumenta pomenile večje izdatke, ni upravičeno in da omejuje spremembe uredbe iz leta 2002 na nekatera pojasnila in poskuse izboljšanja delovanja sklada; opominja, da se je od ustanovitve sklada žal znatno povečalo število nesreč v regijah Evropske unije ter njihova narava, resnost in intenzivnost; |
| --- | --- |

9.

meni, da nasprotovanje nekaterih držav članic, ki se bojijo, da bi večje spremembe pravne podlage tega instrumenta pomenile večje izdatke, ni upravičeno in da omejuje spremembe uredbe iz leta 2002 na nekatera pojasnila in poskuse izboljšanja delovanja sklada; opominja, da se je od ustanovitve sklada žal znatno povečalo število nesreč v regijah Evropske unije ter njihova narava, resnost in intenzivnost;

| 10. | kljub temu pozdravlja možnost, da se zgolj z uvedbo nekaterih popravkov v veljavne predpise doseže znatno izboljšanje delovanja sklada, hkrati pa se ohrani njegova vloga in značaj, kar pomeni predvsem razpolaganje s prožnim in učinkovitim instrumentom, ki lahko hitro zagotovi pomoč prizadetim državljanom, katerih življenjske razmere in blaginja so se zaradi nesreče bistveno spremenile; |
| --- | --- |

10.

kljub temu pozdravlja možnost, da se zgolj z uvedbo nekaterih popravkov v veljavne predpise doseže znatno izboljšanje delovanja sklada, hkrati pa se ohrani njegova vloga in značaj, kar pomeni predvsem razpolaganje s prožnim in učinkovitim instrumentom, ki lahko hitro zagotovi pomoč prizadetim državljanom, katerih življenjske razmere in blaginja so se zaradi nesreče bistveno spremenile;

| 11. | se sprašuje, ali bi lahko jasnejša in natančnejša opredelitev pojma nesreča pripomogla k zmanjšanju dvomov številnih držav članic, ki nasprotujejo temeljiti reformi tega instrumenta EU; |
| --- | --- |

11.

se sprašuje, ali bi lahko jasnejša in natančnejša opredelitev pojma nesreča pripomogla k zmanjšanju dvomov številnih držav članic, ki nasprotujejo temeljiti reformi tega instrumenta EU;

Skrajšanje časa, potrebnega za zagotovitev pomoči

| 12. | vztraja, da je treba nujno poenostaviti birokratske postopke, ki so potrebni za mobilizacijo tega instrumenta Unije, da bi tako skrajšali čas, ki preteče od nastanka nesreče do trenutka, ko prizadeta država članica ali regija prejme pomoč, kar včasih traja več kot leto dni; kljub temu opozarja, da ta instrument ni bil zasnovan kot hitra pomoč, temveč z namenom kritja stroškov nujnih ukrepov za nazaj, potem ko jih sprva financirajo javni organi prizadete države; |
| --- | --- |

12.

vztraja, da je treba nujno poenostaviti birokratske postopke, ki so potrebni za mobilizacijo tega instrumenta Unije, da bi tako skrajšali čas, ki preteče od nastanka nesreče do trenutka, ko prizadeta država članica ali regija prejme pomoč, kar včasih traja več kot leto dni; kljub temu opozarja, da ta instrument ni bil zasnovan kot hitra pomoč, temveč z namenom kritja stroškov nujnih ukrepov za nazaj, potem ko jih sprva financirajo javni organi prizadete države;

| 13. | pozdravlja predlog Komisije za prispevek k poenostavitvi postopkov na evropski ravni, katerega namen je skrajšanje zamud; poudarja, da bi morale tudi države članice analizirati svoje upravne postopke ter ugotoviti in odpraviti morebitna ozka grla, ki bi lahko predstavljala oviro za hitrejšo mobilizacijo pomoči prizadetim regijam; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja predlog Komisije za prispevek k poenostavitvi postopkov na evropski ravni, katerega namen je skrajšanje zamud; poudarja, da bi morale tudi države članice analizirati svoje upravne postopke ter ugotoviti in odpraviti morebitna ozka grla, ki bi lahko predstavljala oviro za hitrejšo mobilizacijo pomoči prizadetim regijam;

| 14. | poziva države članice k tesnemu sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi na vseh ravneh izvajanja, da se zagotovita vidnost in učinkovitost pomoči Unije na terenu ter da se spodbujajo trajnostne rešitve; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice k tesnemu sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi na vseh ravneh izvajanja, da se zagotovita vidnost in učinkovitost pomoči Unije na terenu ter da se spodbujajo trajnostne rešitve;

| 15. | meni, da je predlog Komisije glede združevanja sklepov o nepovratnih sredstvih in sporazumov o uporabi med Komisijo in državami članicami, potem ko Evropski parlament in Svet dasta na voljo finančna sredstva, zanimiv in ustrezen, saj bi omogočil prihranek časa in posledično hitrejši odziv; |
| --- | --- |

15.

meni, da je predlog Komisije glede združevanja sklepov o nepovratnih sredstvih in sporazumov o uporabi med Komisijo in državami članicami, potem ko Evropski parlament in Svet dasta na voljo finančna sredstva, zanimiv in ustrezen, saj bi omogočil prihranek časa in posledično hitrejši odziv;

| 16. | meni, da mora glede na negotovost in nepredvidljivost števila in resnosti nesreč, do katerih lahko pride, Solidarnostni sklad EU še naprej ostati zunaj proračuna Unije in ga je treba uporabiti, ko pride do nesreče; |
| --- | --- |

16.

meni, da mora glede na negotovost in nepredvidljivost števila in resnosti nesreč, do katerih lahko pride, Solidarnostni sklad EU še naprej ostati zunaj proračuna Unije in ga je treba uporabiti, ko pride do nesreče;

| 17. | se strinja z zamislijo, da je uvedba možnosti izplačevanja predplačil, takoj ko prizadeta država zaprosi za pomoč, prav tako sprejemljiv način za pospešitev postopka izplačila pomoči državam, ki jih prizadene huda nesreča, in da bi pripomogla k večji učinkovitosti Solidarnostnega sklada; meni, da bi morala predplačila, če bodo sprejeta, predstavljati fiksen delež celotne pomoči, ki bi bila predvidena za dodelitev in ki bi jo bilo treba vrniti v evropsko blagajno v primeru, da vloga ne bi bila odobrena; |
| --- | --- |

17.

se strinja z zamislijo, da je uvedba možnosti izplačevanja predplačil, takoj ko prizadeta država zaprosi za pomoč, prav tako sprejemljiv način za pospešitev postopka izplačila pomoči državam, ki jih prizadene huda nesreča, in da bi pripomogla k večji učinkovitosti Solidarnostnega sklada; meni, da bi morala predplačila, če bodo sprejeta, predstavljati fiksen delež celotne pomoči, ki bi bila predvidena za dodelitev in ki bi jo bilo treba vrniti v evropsko blagajno v primeru, da vloga ne bi bila odobrena;

Več jasnosti glede področja uporabe in opredelitev

| 18. | poziva Komisijo, naj jasno opredeli področje uporabe in kritje iz sklada, da se odpravi vsakršna možnost pravne negotovosti v zvezi s področjem njegove uporabe in da se prepreči oddajanje vlog tistih držav članic, ki zaprosijo za pomoč pod pritiskom državljanov, čeprav vedo, da bo vloga zavrnjena; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj jasno opredeli področje uporabe in kritje iz sklada, da se odpravi vsakršna možnost pravne negotovosti v zvezi s področjem njegove uporabe in da se prepreči oddajanje vlog tistih držav članic, ki zaprosijo za pomoč pod pritiskom državljanov, čeprav vedo, da bo vloga zavrnjena;

| 19. | meni, da mora sklad pri nesreči, ki povzroči „učinek snežne kepe“, kriti tudi „kolateralno“ škodo, če ta pomembno vpliva na socialno in gospodarsko strukturo regije; |
| --- | --- |

19.

meni, da mora sklad pri nesreči, ki povzroči „učinek snežne kepe“, kriti tudi „kolateralno“ škodo, če ta pomembno vpliva na socialno in gospodarsko strukturo regije;

| 20. | poudarja potrebo po jasni in enostavni opredelitvi nesreče na regionalni ravni ter jasni določitvi upravičenosti pri nesrečah, ki se zgodijo na regionalni ravni, z uvedbo preprostih in objektivnih meril, s pomočjo katerih jih bo mogoče primerjati z drugimi nesrečami, da se tako odpravi vsakršna možnost špekulativnih razlag in dvomov v zvezi z upravičenostjo morebitne dodelitve pomoči prosilkam; |
| --- | --- |

20.

poudarja potrebo po jasni in enostavni opredelitvi nesreče na regionalni ravni ter jasni določitvi upravičenosti pri nesrečah, ki se zgodijo na regionalni ravni, z uvedbo preprostih in objektivnih meril, s pomočjo katerih jih bo mogoče primerjati z drugimi nesrečami, da se tako odpravi vsakršna možnost špekulativnih razlag in dvomov v zvezi z upravičenostjo morebitne dodelitve pomoči prosilkam;

| 21. | meni, da bi lahko merilo na osnovi dohodkovnega praga sprejeli kot osnovno splošno merilo za vse vrste nesreč; vztraja, da bi ga bilo treba v primeru, da se tak prag določi kot kazalnik za ugotavljanje upravičenosti do pomoči ob nesrečah regionalnih razsežnosti, prilagoditi glede na višino BDP v regiji v zadnjem letu, za katero so na voljo uradni podatki, in uporabiti vnaprej določen korekcijski faktor, ki bi upošteval izgube, ki jih ni mogoče količinsko opredeliti v smislu dohodka, kakor tudi neposredne in posredne učinke, ki običajno spremljajo regionalne nesreče in so pogosto veliko večji od evidentiranih v okviru izpada prihodkov; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi lahko merilo na osnovi dohodkovnega praga sprejeli kot osnovno splošno merilo za vse vrste nesreč; vztraja, da bi ga bilo treba v primeru, da se tak prag določi kot kazalnik za ugotavljanje upravičenosti do pomoči ob nesrečah regionalnih razsežnosti, prilagoditi glede na višino BDP v regiji v zadnjem letu, za katero so na voljo uradni podatki, in uporabiti vnaprej določen korekcijski faktor, ki bi upošteval izgube, ki jih ni mogoče količinsko opredeliti v smislu dohodka, kakor tudi neposredne in posredne učinke, ki običajno spremljajo regionalne nesreče in so pogosto veliko večji od evidentiranih v okviru izpada prihodkov;

| 22. | meni, da bi prag za škodo v višini 1,5 % BDP regij na ravni NUTS II (7), ki je predlagan za opredelitev upravičenosti do pomoči pri nesrečah regionalnih razsežnosti, razjasnil pričakovanja v zvezi s tem, ali bo morebitna vloga za črpanje iz sklada odobrena ali zavrnjena, vendar poudarja, da bi bil rezultat praktično enak kot pri sedanjih merilih za regionalne nesreče, saj skoraj nobena nesreča regionalnih razsežnosti še vedno ne bo upravičena do pomoči; zato opozarja, da tako visok prag ne bo zagotovil odziva, ki ga pričakujejo državljani, in se torej ne bo mogoče izogniti nezadovoljstvu žrtev nesreč – prej nasprotno, te bodo še naprej zelo kritične do odnosa Unije ter ji očitale pomanjkanje razumevanja za državljane; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi prag za škodo v višini 1,5 % BDP regij na ravni NUTS II (7), ki je predlagan za opredelitev upravičenosti do pomoči pri nesrečah regionalnih razsežnosti, razjasnil pričakovanja v zvezi s tem, ali bo morebitna vloga za črpanje iz sklada odobrena ali zavrnjena, vendar poudarja, da bi bil rezultat praktično enak kot pri sedanjih merilih za regionalne nesreče, saj skoraj nobena nesreča regionalnih razsežnosti še vedno ne bo upravičena do pomoči; zato opozarja, da tako visok prag ne bo zagotovil odziva, ki ga pričakujejo državljani, in se torej ne bo mogoče izogniti nezadovoljstvu žrtev nesreč – prej nasprotno, te bodo še naprej zelo kritične do odnosa Unije ter ji očitale pomanjkanje razumevanja za državljane;

| 23. | opozarja, da ima preprečevanje naravnih nesreč pomembno vlogo v politikah Unije in predstavlja najcenejši način za zmanjšanje ranljivosti ob nesrečah; poudarja, da bi morale evropske regije za trajnostno preprečevanje naravnih nesreč skladno uporabljati različne priložnosti za financiranje; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da ima preprečevanje naravnih nesreč pomembno vlogo v politikah Unije in predstavlja najcenejši način za zmanjšanje ranljivosti ob nesrečah; poudarja, da bi morale evropske regije za trajnostno preprečevanje naravnih nesreč skladno uporabljati različne priložnosti za financiranje;

| 24. | poudarja, da mora biti jasno, da bo suša še naprej obravnavana kot vrsta nesreče, ki je upravičena do sredstev Solidarnostnega sklada, z namenom ublažiti socialno-gospodarske in okoljske učinke tega pojava v okvirih, ki jih določa Okvirna direktiva o vodah, in ob upoštevanju, da gre za trajen strukturni problem, pri katerem se je težko prilagoditi predpisanim rokom za prijavo in ki pušča resne posledice za družbeni in gospodarski razvoj prizadetih regij; zato vztraja, da je treba v primeru hudih suš ali drugih nesreč, ki se odvijajo počasi, uvesti posebne določbe, s katerimi se določi datum prvega ukrepanja javnih organov proti temu pojavu, kar bo omogočilo hiter in pravno jasen odziv; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da mora biti jasno, da bo suša še naprej obravnavana kot vrsta nesreče, ki je upravičena do sredstev Solidarnostnega sklada, z namenom ublažiti socialno-gospodarske in okoljske učinke tega pojava v okvirih, ki jih določa Okvirna direktiva o vodah, in ob upoštevanju, da gre za trajen strukturni problem, pri katerem se je težko prilagoditi predpisanim rokom za prijavo in ki pušča resne posledice za družbeni in gospodarski razvoj prizadetih regij; zato vztraja, da je treba v primeru hudih suš ali drugih nesreč, ki se odvijajo počasi, uvesti posebne določbe, s katerimi se določi datum prvega ukrepanja javnih organov proti temu pojavu, kar bo omogočilo hiter in pravno jasen odziv;

| 25. | poziva Komisijo, naj pretehta in prilagodi merila, da se bo lahko Solidarnostni sklad odzival na naravne nesreče, značilne za Sredozemlje, ki v zadnjih letih, deloma zaradi podnebnih sprememb, povzročajo največje naravne nesreče v Uniji; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj pretehta in prilagodi merila, da se bo lahko Solidarnostni sklad odzival na naravne nesreče, značilne za Sredozemlje, ki v zadnjih letih, deloma zaradi podnebnih sprememb, povzročajo največje naravne nesreče v Uniji;

| 26. | poudarja, da Solidarnostni sklad ne krije vse škode, nastale pri naravnih nesrečah, in da je zato treba škodo, ki jo ta instrument zajema, ustrezno opredeliti v prihodnjem predlogu uredbe; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da Solidarnostni sklad ne krije vse škode, nastale pri naravnih nesrečah, in da je zato treba škodo, ki jo ta instrument zajema, ustrezno opredeliti v prihodnjem predlogu uredbe;

| 27. | poudarja, da se je s pomočjo obstoječih instrumentov na ravni EU zelo težko ustrezno odzivati na hude krize, ki niso naravnega izvora, kot se je izkazalo v primerih industrijskih nesreč ali resnih kriz na področju javnega zdravja, ter da mora za takšne primere Unija razpolagati z ustreznimi instrumenti, da se bo lahko nanje primerno odzvala; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da se je s pomočjo obstoječih instrumentov na ravni EU zelo težko ustrezno odzivati na hude krize, ki niso naravnega izvora, kot se je izkazalo v primerih industrijskih nesreč ali resnih kriz na področju javnega zdravja, ter da mora za takšne primere Unija razpolagati z ustreznimi instrumenti, da se bo lahko nanje primerno odzvala;

| 28. | poudarja, da mora Solidarnostni sklad pri odzivanju na naravne nesreče dopolnjevati druge finančne instrumente, kot so strukturni skladi, ter izkoristiti ustvarjanje sinergij s temi mehanizmi in povezanimi programi; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da mora Solidarnostni sklad pri odzivanju na naravne nesreče dopolnjevati druge finančne instrumente, kot so strukturni skladi, ter izkoristiti ustvarjanje sinergij s temi mehanizmi in povezanimi programi;

| 29. | poudarja, da bi morale regije v prihodnjem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 imeti dovolj prožnosti in možnosti prerazporejanja dodeljenih sredstev, da bodo lahko povečale vsoto, ki jim bo na voljo za primere nesreč, če bodo menile, da je to potrebno in primerno, ter poziva Komisijo, naj pravočasno revidira veljavno uredbo pred začetkom novega finančnega obdobja; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da bi morale regije v prihodnjem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 imeti dovolj prožnosti in možnosti prerazporejanja dodeljenih sredstev, da bodo lahko povečale vsoto, ki jim bo na voljo za primere nesreč, če bodo menile, da je to potrebno in primerno, ter poziva Komisijo, naj pravočasno revidira veljavno uredbo pred začetkom novega finančnega obdobja;

o

o o

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom |
| --- | --- |

30.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom

---

(1)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

(2)  UL C 283, 20.11.2002, str. 1.

(3)  UL C 297 E, 7.12.2006, str. 331.

(4)  UL C 181, 21.6.2012, str. 52.

(5)  UL C 153, 18.6.2008, str. 1.

(6)  Posebno poročilo Računskega sodišča št.o3/2008; poročilo Komisije o Solidarnostnem skladu Evropske unije za leto 2010; poročilo Komisije o Solidarnostnem skladu Evropske unije – Letno poročilo 2008 in Poročilo o izkušnjah šestih let uporabe novega instrumenta; Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prihodnosti Solidarnostnega sklada Evropske unije.

(7)  Eurostatova nomenklatura teritorialnih enot za statistiko, regionalna raven 2: osnovne regije za uporabo regionalnih politik.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/17

---

P7_TA(2013)0004

Zakon Evropske unije o upravnem postopku

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o zakonu Evropske unije o upravnem postopku (2012/2024(INL))

(2015/C 440/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki priznava pravico do dobrega upravljanja kot temeljno pravico, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki priznava pravico do dobrega upravljanja kot temeljno pravico,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2),

| — | ob upoštevanju obsežne sodne prakse Sodišča Evropske unije, ki je priznalo nabor splošnih načel upravnega prava, temelječih na ustavnih tradicijah držav članic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obsežne sodne prakse Sodišča Evropske unije, ki je priznalo nabor splošnih načel upravnega prava, temelječih na ustavnih tradicijah držav članic,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2001 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu na podlagi preiskave na lastno pobudo o obstoju in javnem dostopu do kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev v različnih institucijah in organih Skupnosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2001 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu na podlagi preiskave na lastno pobudo o obstoju in javnem dostopu do kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev v različnih institucijah in organih Skupnosti (3),

| — | ob upoštevanju sklepa Komisije 2000/633/ES, ESOJ, Euratom z dne 17. oktobra 2000 o spremembi svojega poslovnika s priložitvijo kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev za osebje Evropske komisije v njihovih stikih z javnostjo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Komisije 2000/633/ES, ESOJ, Euratom z dne 17. oktobra 2000 o spremembi svojega poslovnika s priložitvijo kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev za osebje Evropske komisije v njihovih stikih z javnostjo (4),

| — | ob upoštevanju sklepa generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko z dne 25. junija 2001 o kodeksu dobrega upravnega ravnanja Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije in njegovega osebja v profesionalnih odnosih z javnostjo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko z dne 25. junija 2001 o kodeksu dobrega upravnega ravnanja Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije in njegovega osebja v profesionalnih odnosih z javnostjo (5),

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope CM/Rec(2007)7 z dne 20. junija 2007 državam članicam o dobrem upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope CM/Rec(2007)7 z dne 20. junija 2007 državam članicam o dobrem upravljanju,

| — | ob upoštevanju „Načel javne uprave za javne uslužbence EU“, ki jih je evropski varuh človekovih pravic objavil 19. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju „Načel javne uprave za javne uslužbence EU“, ki jih je evropski varuh človekovih pravic objavil 19. junija 2012,

| — | ob upoštevanju raziskave, ki jo je naročila švedska vlada pri švedski agenciji za javno upravo, o načelih dobrega upravljanja v državah članicah Evropske unije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave, ki jo je naročila švedska vlada pri švedski agenciji za javno upravo, o načelih dobrega upravljanja v državah članicah Evropske unije (6),

| — | ob upoštevanju poročil, predstavljenih na konferenci o upravnem pravu EU, ki sta jo organizirala Tematski sektor Odbora Evropskega parlamenta za pravne zadeve in Univerza v Leónu (León, 27–28 april 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil, predstavljenih na konferenci o upravnem pravu EU, ki sta jo organizirala Tematski sektor Odbora Evropskega parlamenta za pravne zadeve in Univerza v Leónu (León, 27–28 april 2011),

| — | ob upoštevanju priporočil, vključenih v delovni dokument o trenutnem stanju in perspektivah za prihodnost upravnega prava EU, ki ga je predstavila delovna skupina za upravno pravo EU Odbora za pravne zadeve dne 22. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil, vključenih v delovni dokument o trenutnem stanju in perspektivah za prihodnost upravnega prava EU, ki ga je predstavila delovna skupina za upravno pravo EU Odbora za pravne zadeve dne 22. novembra 2011,

| — | ob upoštevanju ocene evropske dodane vrednosti zakona Evropske unije o upravnem postopku, ki ga je predstavila enota za evropsko dodano vrednost pri Odboru za pravne zadeve dne 6. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene evropske dodane vrednosti zakona Evropske unije o upravnem postopku, ki ga je predstavila enota za evropsko dodano vrednost pri Odboru za pravne zadeve dne 6. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije (A7-0369/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije (A7-0369/2012),

| A. | ker se z razvojem pristojnosti Evropske unije državljani vse bolj neposredno srečujejo z upravo Unije, pri tem pa nimajo vedno ustreznih postopkovnih pravic, ki bi jih lahko uveljavljali proti njej, kadar bi bili taki postopki morda potrebni; |
| --- | --- |

A.

ker se z razvojem pristojnosti Evropske unije državljani vse bolj neposredno srečujejo z upravo Unije, pri tem pa nimajo vedno ustreznih postopkovnih pravic, ki bi jih lahko uveljavljali proti njej, kadar bi bili taki postopki morda potrebni;

| B. | ker državljani upravičeno pričakujejo visoko raven preglednosti, učinkovitosti, hitrega izvrševanja in odzivnosti od uprave Unije, ne glede na to, ali vložijo uradno pritožbo ali uveljavljajo pravico do peticije v skladu s Pogodbo, skupaj s tem pa tudi informacije o možnostih za njihovo nadaljnje ukrepanje v zadevah; |
| --- | --- |

B.

ker državljani upravičeno pričakujejo visoko raven preglednosti, učinkovitosti, hitrega izvrševanja in odzivnosti od uprave Unije, ne glede na to, ali vložijo uradno pritožbo ali uveljavljajo pravico do peticije v skladu s Pogodbo, skupaj s tem pa tudi informacije o možnostih za njihovo nadaljnje ukrepanje v zadevah;

| C. | ker so obstoječi predpisi in načela Unije o dobrem upravljanju razpršeni v številnih različnih virih: primarni zakonodaji, sodni praksi Sodišča Evropske unije, sekundarni zakonodaji, nezavezujočih aktih in enostranskih zavezah institucij Unije; |
| --- | --- |

C.

ker so obstoječi predpisi in načela Unije o dobrem upravljanju razpršeni v številnih različnih virih: primarni zakonodaji, sodni praksi Sodišča Evropske unije, sekundarni zakonodaji, nezavezujočih aktih in enostranskih zavezah institucij Unije;

| D. | ker dejstvo, da Unija nima skladnega in celovitega sistema kodificiranih pravil upravnega prava, državljanom otežuje razumevanje njihovih upravnih pravic v skladu z zakonodajo Unije; |
| --- | --- |

D.

ker dejstvo, da Unija nima skladnega in celovitega sistema kodificiranih pravil upravnega prava, državljanom otežuje razumevanje njihovih upravnih pravic v skladu z zakonodajo Unije;

| E. | ker imajo obstoječi notranji kodeksi ravnanja različnih institucij omejen učinek, ker se med seboj razlikujejo in ker niso pravno zavezujoči; |
| --- | --- |

E.

ker imajo obstoječi notranji kodeksi ravnanja različnih institucij omejen učinek, ker se med seboj razlikujejo in ker niso pravno zavezujoči;

| F. | ker je v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 6. septembra 2001, v prepričanju, da bi bilo treba v vseh institucijah, organih in agencijah Unije uporabljati enak kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev, Parlament z nekaj spremembami potrdil Evropski kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev, ki ga je pripravil varuh človekovih pravic; |
| --- | --- |

F.

ker je v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 6. septembra 2001, v prepričanju, da bi bilo treba v vseh institucijah, organih in agencijah Unije uporabljati enak kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev, Parlament z nekaj spremembami potrdil Evropski kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev, ki ga je pripravil varuh človekovih pravic;

| G. | ker je v isti resoluciji Parlament pozval Komisijo, naj predloži predlog uredbe, v katero bo na podlagi člena 308 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti vključen kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev; |
| --- | --- |

G.

ker je v isti resoluciji Parlament pozval Komisijo, naj predloži predlog uredbe, v katero bo na podlagi člena 308 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti vključen kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev;

| H. | ker bi, kakor je poudaril varuh človekovih pravic, to pomagalo preprečiti zmedo, do katere trenutno prihaja zaradi hkratnega obstoja različnih kodeksov za večino institucij in organov Unije, zagotovilo uporabo enakih osnovnih načel v vseh institucijah in organih v njihovih odnosih z državljani ter okrepilo pomen takih načel tako za državljane kakor tudi za uradnike; |
| --- | --- |

H.

ker bi, kakor je poudaril varuh človekovih pravic, to pomagalo preprečiti zmedo, do katere trenutno prihaja zaradi hkratnega obstoja različnih kodeksov za večino institucij in organov Unije, zagotovilo uporabo enakih osnovnih načel v vseh institucijah in organih v njihovih odnosih z državljani ter okrepilo pomen takih načel tako za državljane kakor tudi za uradnike;

| I. | ker morajo vsi ukrepi Unije skladni s pravno državo in strogo delitvijo oblasti; |
| --- | --- |

I.

ker morajo vsi ukrepi Unije skladni s pravno državo in strogo delitvijo oblasti;

| J. | ker je temeljna pravica do dobrega upravljanja iz člena 41 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije postala pravno zavezujoča kot primarna zakonodaja; |
| --- | --- |

J.

ker je temeljna pravica do dobrega upravljanja iz člena 41 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije postala pravno zavezujoča kot primarna zakonodaja;

| K. | ker pravila o dobrem upravljanju spodbujajo preglednost in odgovornost; |
| --- | --- |

K.

ker pravila o dobrem upravljanju spodbujajo preglednost in odgovornost;

| L. | ker za Evropsko unijo danes veliko težavo predstavlja nezaupanje državljanov, kar ima lahko posledice za njeno legitimnost; ker mora EU državljanom dati hitre, jasne in vidne odgovore, da bi pomirila njihove skrbi; |
| --- | --- |

L.

ker za Evropsko unijo danes veliko težavo predstavlja nezaupanje državljanov, kar ima lahko posledice za njeno legitimnost; ker mora EU državljanom dati hitre, jasne in vidne odgovore, da bi pomirila njihove skrbi;

| M. | ker bi kodifikacija načela nudenja storitev – torej načela, po katerem bi si morala uprava prizadevati usmerjati državljane, jim pomagati, služiti in jih podpirati ter delovati z ustrezno spoštljivostjo in se torej izogibati čezmerno zapletenim in predolgim postopkom, kar tako državljanom kot uradnikom prihrani čas in napor – pomagala izpolniti upravičena pričakovanja državljanov in koristila tako državljanom kakor tudi upravi z vidika boljših storitev in večje učinkovitosti; ker je treba državljane Unije bolje ozavestiti o njihovi pravici do dobre uprave, tudi preko ustreznih informacijskih storitev in mrež Komisije; |
| --- | --- |

M.

ker bi kodifikacija načela nudenja storitev – torej načela, po katerem bi si morala uprava prizadevati usmerjati državljane, jim pomagati, služiti in jih podpirati ter delovati z ustrezno spoštljivostjo in se torej izogibati čezmerno zapletenim in predolgim postopkom, kar tako državljanom kot uradnikom prihrani čas in napor – pomagala izpolniti upravičena pričakovanja državljanov in koristila tako državljanom kakor tudi upravi z vidika boljših storitev in večje učinkovitosti; ker je treba državljane Unije bolje ozavestiti o njihovi pravici do dobre uprave, tudi preko ustreznih informacijskih storitev in mrež Komisije;

| N. | ker bi bil ob upoštevanju priporočil skupine držav Sveta Evrope proti korupciji jasen in zavezujoč sistem pravil za upravo Unije pozitiven signal v boju proti korupciji v javni upravi; |
| --- | --- |

N.

ker bi bil ob upoštevanju priporočil skupine držav Sveta Evrope proti korupciji jasen in zavezujoč sistem pravil za upravo Unije pozitiven signal v boju proti korupciji v javni upravi;

| O. | ker so temeljna načela dobrega upravljanja trenutno široko sprejeta v državah članicah; |
| --- | --- |

O.

ker so temeljna načela dobrega upravljanja trenutno široko sprejeta v državah članicah;

| P. | ker so se s sodno prakso Sodišča Evropske unije razvila uveljavljena postopkovna načela, ki se uporabljajo za postopke držav članic v zadevah Skupnosti in ki bi se še zlasti morala uporabljati za neposredno upravo Unije; |
| --- | --- |

P.

ker so se s sodno prakso Sodišča Evropske unije razvila uveljavljena postopkovna načela, ki se uporabljajo za postopke držav članic v zadevah Skupnosti in ki bi se še zlasti morala uporabljati za neposredno upravo Unije;

| Q. | ker bi zakon Evropske unije o upravnem postopku pomagal upravi Unije pri uporabi pristojnosti na področju notranje organizacije za pospešitev in spodbujanje najvišjih upravnih standardov; |
| --- | --- |

Q.

ker bi zakon Evropske unije o upravnem postopku pomagal upravi Unije pri uporabi pristojnosti na področju notranje organizacije za pospešitev in spodbujanje najvišjih upravnih standardov;

| R. | ker bi zakon Evropske unije o upravnem postopku okrepil legitimnost Unije in zaupanje državljanov v njeno upravo; |
| --- | --- |

R.

ker bi zakon Evropske unije o upravnem postopku okrepil legitimnost Unije in zaupanje državljanov v njeno upravo;

| S. | ker bi zakon Evropske unije o upravnem postopku lahko okrepil spontano zbliževanje nacionalnega upravnega prava, kar zadeva splošna postopkovna načela in temeljne pravice državljanov v odnosih z upravo, s čimer bi se okrepil proces povezovanja; |
| --- | --- |

S.

ker bi zakon Evropske unije o upravnem postopku lahko okrepil spontano zbliževanje nacionalnega upravnega prava, kar zadeva splošna postopkovna načela in temeljne pravice državljanov v odnosih z upravo, s čimer bi se okrepil proces povezovanja;

| T. | ker bi zakon Evropske unije o upravnem postopku lahko spodbujal sodelovanje in izmenjavo primerov najboljše prakse med nacionalnimi upravami in upravo Unije, da izpolnijo cilje, določene v členu 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

T.

ker bi zakon Evropske unije o upravnem postopku lahko spodbujal sodelovanje in izmenjavo primerov najboljše prakse med nacionalnimi upravami in upravo Unije, da izpolnijo cilje, določene v členu 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| U. | ker je začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe Uniji zagotovil ustrezno pravno podlago za sprejetje zakona Evropske unije o upravnem postopku; |
| --- | --- |

U.

ker je začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe Uniji zagotovil ustrezno pravno podlago za sprejetje zakona Evropske unije o upravnem postopku;

| V. | ker bi zakonodajni ukrep, zahtevan v tej resoluciji, moral temeljiti na podrobni oceni učinka, ki bi med drugim opredelila tudi višino stroškov upravnih postopkov; |
| --- | --- |

V.

ker bi zakonodajni ukrep, zahtevan v tej resoluciji, moral temeljiti na podrobni oceni učinka, ki bi med drugim opredelila tudi višino stroškov upravnih postopkov;

| W. | ker bi se morala Komisija ustrezno posvetovati z vsemi ustreznimi akterji in bi zlasti morala uporabiti posebna znanja in izkušnje evropskega varuha človekovih pravic, saj so nanj naslovljene pritožbe javnosti o zlorabi v organih in institucijah Unije; |
| --- | --- |

W.

ker bi se morala Komisija ustrezno posvetovati z vsemi ustreznimi akterji in bi zlasti morala uporabiti posebna znanja in izkušnje evropskega varuha človekovih pravic, saj so nanj naslovljene pritožbe javnosti o zlorabi v organih in institucijah Unije;

| 1. | zahteva, da Komisija na podlagi člena 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži predlog uredbe o zakonu Evropske unije o upravnem postopku, ki bo upošteval natančna priporočila iz priloge; |
| --- | --- |

1.

zahteva, da Komisija na podlagi člena 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži predlog uredbe o zakonu Evropske unije o upravnem postopku, ki bo upošteval natančna priporočila iz priloge;

| 2. | potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice in načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

2.

potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice in načelo subsidiarnosti;

| 3. | je mnenja, da zahtevani predlog ne bo imel nobenih finančnih posledic; |
| --- | --- |

3.

je mnenja, da zahtevani predlog ne bo imel nobenih finančnih posledic;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo in priložena podrobna priporočila Svetu in Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo in priložena podrobna priporočila Svetu in Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(2)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(3)  UL C 72 E, 21.3.2002, str. 331.

(4)  UL L 267, 20.10.2000, str. 63.

(5)  UL C 189, 5.7.2001, str. 1.

(6)  na voljo na http://www.statskontoret.se/upload/Publikationer/2005/200504.pdf

---

PRILOGA

PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Priporočilo št. 1 (o cilju in področju uporabe predvidene uredbe)

Cilj uredbe bi moral biti zagotoviti pravico do dobrega upravljanja z odprto, učinkovito in neodvisno upravo na podlagi zakona Evropske unije o upravnem postopku.

Uredba bi se morala uporabljati za institucije, organe, urade in agencije Unije („uprava Unije“) v njihovih odnosih z javnostjo. Področje uporabe bi zato moralo biti omejeno na neposredno upravo.

Kodificirati bi morala temeljna načela dobrega upravljanja in določiti postopek, ki naj ga uprava Unije uporablja pri obravnavi posameznih zadev, v katerih je stranka fizična ali pravna oseba, in drugih primerov, ko ima posameznik neposredni ali osebni stik z upravo Unije.

Priporočilo št. 2 (o razmerju med uredbo in sektorskimi instrumenti)

Uredba bi morala obsegati splošni sistem načel in določiti postopek, ki se uporablja kot pravilo de minimis, kjer ne obstaja lex specialis.

Jamstva, ki jih osebam zagotavljajo sektorski instrumenti, ne smejo nikoli zagotavljati manjše zaščite, kakor jih predvideva uredba.

Priporočilo št. 3 (o splošnih načelih, ki bi morala urejati upravo)

Uredba bi morala kodificirati naslednja načela:

| — | Načelo zakonitosti: uprava Unije ravna v skladu z zakonom ter uporablja pravila in postopke, ki jih določa zakonodaja Unije. Upravne pristojnosti temeljijo na zakonodaji, s katero je skladna tudi njihova vsebina.
  Sprejete odločitve ali ukrepi niso nikoli samovoljni ali posledica namenov, ki ne temeljijo na zakonodaji ali ki niso v javnem interesu. |
| --- | --- |

—

Načelo zakonitosti: uprava Unije ravna v skladu z zakonom ter uporablja pravila in postopke, ki jih določa zakonodaja Unije. Upravne pristojnosti temeljijo na zakonodaji, s katero je skladna tudi njihova vsebina.

Sprejete odločitve ali ukrepi niso nikoli samovoljni ali posledica namenov, ki ne temeljijo na zakonodaji ali ki niso v javnem interesu.

| — | Načelo nediskriminacije in enake obravnave: uprava Unije se izogiba neupravičeni diskriminaciji oseb na podlagi narodnosti, spola, rase, barve kože, etničnega ali družbenega porekla, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali kakega drugega stališča, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.
  Osebe v podobnem položaju se obravnavajo enako. Razlike v obravnavi se lahko utemeljujejo le z objektivnimi značilnostmi zadevnega vprašanja. |
| --- | --- |

—

Načelo nediskriminacije in enake obravnave: uprava Unije se izogiba neupravičeni diskriminaciji oseb na podlagi narodnosti, spola, rase, barve kože, etničnega ali družbenega porekla, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali kakega drugega stališča, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

Osebe v podobnem položaju se obravnavajo enako. Razlike v obravnavi se lahko utemeljujejo le z objektivnimi značilnostmi zadevnega vprašanja.

| — | Načelo sorazmernosti: uprava Unije sprejema odločitve, ki vplivajo na pravice in interese oseb le, kadar je to potrebno, in v obsegu, ki je potreben za dosego cilja.
  Pri sprejemanju odločitev uradniki zagotovijo pravično ravnotežje med interesi posameznikov in splošnim interesom. Zlasti ne nalagajo upravnih ali ekonomskih bremen, ki bi bila prevelika glede na pričakovano korist. |
| --- | --- |

—

Načelo sorazmernosti: uprava Unije sprejema odločitve, ki vplivajo na pravice in interese oseb le, kadar je to potrebno, in v obsegu, ki je potreben za dosego cilja.

Pri sprejemanju odločitev uradniki zagotovijo pravično ravnotežje med interesi posameznikov in splošnim interesom. Zlasti ne nalagajo upravnih ali ekonomskih bremen, ki bi bila prevelika glede na pričakovano korist.

| — | Načelo nepristranskosti: uprava Unije je nepristranska in neodvisna. Vzdrži se vseh samovoljnih ukrepov, ki bi imeli negativne posledice za osebe, in vsakega prednostnega obravnavanja iz kakršnega koli razloga.
  Uprava Unije vedno deluje v interesu Unije in v javno dobro. Nobeno dejanje ni posledica osebnih (vključno s finančnimi), družinskih ali nacionalnih interesov ali političnega pritiska. Uprava Unije jamči za pravično ravnovesje med različnimi interesi državljanov (podjetja, potrošniki in drugi). |
| --- | --- |

—

Načelo nepristranskosti: uprava Unije je nepristranska in neodvisna. Vzdrži se vseh samovoljnih ukrepov, ki bi imeli negativne posledice za osebe, in vsakega prednostnega obravnavanja iz kakršnega koli razloga.

Uprava Unije vedno deluje v interesu Unije in v javno dobro. Nobeno dejanje ni posledica osebnih (vključno s finančnimi), družinskih ali nacionalnih interesov ali političnega pritiska. Uprava Unije jamči za pravično ravnovesje med različnimi interesi državljanov (podjetja, potrošniki in drugi).

| — | Načelo doslednosti in upravičenih pričakovanj: uprava Unije je pri svojem ravnanju dosledna in sledi svoji običajni upravni praksi, ki je javna. Če v posameznih primerih obstajajo legitimni razlogi za odstopanje od običajne upravne prakse, je treba navesti ustrezne razloge za tako odstopanje.
  Spoštujejo se legitimna in upravičena pričakovanja, ki bi jih osebe lahko imele na podlagi preteklega ravnanja uprave Unije. |
| --- | --- |

—

Načelo doslednosti in upravičenih pričakovanj: uprava Unije je pri svojem ravnanju dosledna in sledi svoji običajni upravni praksi, ki je javna. Če v posameznih primerih obstajajo legitimni razlogi za odstopanje od običajne upravne prakse, je treba navesti ustrezne razloge za tako odstopanje.

Spoštujejo se legitimna in upravičena pričakovanja, ki bi jih osebe lahko imele na podlagi preteklega ravnanja uprave Unije.

| — | Načelo spoštovanja zasebnosti: uprava Unije spoštuje zasebnost oseb v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.
  Uprava Unije se vzdrži obdelave osebnih podatkov za nelegitimne namene ali posredovanja takih podatkov nepooblaščenim tretjim osebam. |
| --- | --- |

—

Načelo spoštovanja zasebnosti: uprava Unije spoštuje zasebnost oseb v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

Uprava Unije se vzdrži obdelave osebnih podatkov za nelegitimne namene ali posredovanja takih podatkov nepooblaščenim tretjim osebam.

| — | Načelo poštenosti: spoštovano mora biti kot temeljno nenadomestljivo načelo za ustvarjanje ozračja zaupanja in predvidljivosti v odnosih med posamezniki in upravo; |
| --- | --- |

—

Načelo poštenosti: spoštovano mora biti kot temeljno nenadomestljivo načelo za ustvarjanje ozračja zaupanja in predvidljivosti v odnosih med posamezniki in upravo;

| — | Načelo preglednosti: uprava Unije je odprta. Dokumentira upravne postopke in vodi ustrezne evidence dohodne in odhodne pošte, prejetih dokumentov ter sprejetih sklepov in ukrepov. Vsi prispevki svetovalnih organov in zainteresiranih strani morajo biti javno dostopni.
  Prošnje za dostop do dokumentov se obravnavajo v skladu s splošnimi načeli in omejitvami, določenimi v Uredbi (ES) št. 1049/2001. |
| --- | --- |

—

Načelo preglednosti: uprava Unije je odprta. Dokumentira upravne postopke in vodi ustrezne evidence dohodne in odhodne pošte, prejetih dokumentov ter sprejetih sklepov in ukrepov. Vsi prispevki svetovalnih organov in zainteresiranih strani morajo biti javno dostopni.

Prošnje za dostop do dokumentov se obravnavajo v skladu s splošnimi načeli in omejitvami, določenimi v Uredbi (ES) št. 1049/2001.

| — | Načelo učinkovitosti in storitev: ukrepe uprave Unije urejajo merila učinkovitosti in javnih storitev.
  Osebje javnosti svetuje, kako se lotiti zadeve, ki sodi v njihovo pristojnost.
  Če prejmejo prošnjo v zadevi, za katero niso pristojni, osebo usmerijo na pristojno službo. |
| --- | --- |

—

Načelo učinkovitosti in storitev: ukrepe uprave Unije urejajo merila učinkovitosti in javnih storitev.

Osebje javnosti svetuje, kako se lotiti zadeve, ki sodi v njihovo pristojnost.

Če prejmejo prošnjo v zadevi, za katero niso pristojni, osebo usmerijo na pristojno službo.

Priporočilo št. 4 (o pravilih, ki urejajo upravne odločitve)

Priporočilo št. 4.1: o začetku upravnega postopka

Upravne odločitve lahko uprava Unije sprejme na lastno pobudo ali na zahtevo zainteresirane strani.

Priporočilo št. 4.2: o potrditvi prejema

Prejem zahtevka za posamezne odločitve se potrdi pisno, pri tem pa se navede rok za sprejetje zadevne odločitve. Navedejo se posledice nesprejetja odločitve v tem roku (upravni molk).

V primeru pomanjkljivosti v zahtevku se na potrdilu navede rok za odpravo napake ali predložitev manjkajočih dokumentov.

Priporočilo št. 4.3: o nepristranskosti upravnih odločitev

Noben član osebja ne sodeluje pri upravni odločitvi, pri kateri ima finančni interes.

Navzkrižje interesov zadevni zaposleni sporoči svojemu neposredno nadrejenemu, ki se lahko odloči, da glede na posebne okoliščine zadeve izloči zadevnega zaposlenega iz postopka.

Zainteresirani posameznik lahko zahteva izločitev uradnika iz odločanja, ki bo vplivalo na individualne interese tega posameznika. Tako zahtevo se predloži v pisni obliki, v njej pa se navedejo razlogi, na katerih temelji. Neposredno nadrejeni odloči po zaslišanju zadevnega uradnika.

Določiti je treba ustrezne roke za obravnavo navzkrižij interesov.

Priporočilo št. 4.4: o pravici do zaslišanja

Pravico do obrambe je treba spoštovati na vsakem koraku postopka. Če uprava Unije sprejema odločitev, ki bo neposredno vplivala na pravice ali interese oseb, dobijo zadevne osebe možnost, da pred sprejetjem odločitve pisno ali ustno izrazijo svoje stališče, če je potrebno ali če se tako odločijo, s pomočjo osebe po lastni izbiri.

Priporočilo št. 4.5: o pravici do dostopa do lastnega spisa

Zainteresirani stranki se zagotovi polni dostop do lastnega spisa. Zainteresirana stranka bi morala biti tista, ki odloči, kateri nezaupni dokumenti so pomembni.

Priporočilo št. 4.6: o rokih

Upravne odločitve se sprejemajo v razumnih rokih in brez zamud. Roki se določijo v ustreznem predpisu, ki ureja vsak posamezni postopek. Če rok ni določen, ne sme biti daljši od treh mesecev od datuma sklepa o začetku postopka, če je bil sprožen po uradni dolžnosti, ali od datuma zahteve zainteresirane stranke.

Če odločitve v tem roku ni mogoče sprejeti iz objektivnih razlogov, na primer zaradi potrebe po zagotovitvi časa za odpravo napake, kompleksnosti sproženih vprašanj, obveznosti za odložitev postopka do odločitve tretje strani itd., se zadevna oseba o tem obvesti, odločitev pa se sprejme v najkrajšem možnem času.

Priporočilo št. 4.7: o obliki upravnih odločitev

Upravne odločitve morajo biti v pisni obliki, jezik pa mora biti jasen, preprost in razumljiv. Sestavijo se v jeziku, ki ga izbere naslovnik, pod pogojem da gre za enega od uradnih jezikov Unije.

Priporočilo št. 4.8: o obveznosti obrazložitve

V upravnih odločitvah morajo biti jasno navedeni razlogi, na katerih temeljijo. Navedena morajo biti zadevna dejstva in njihova pravna podlaga.

Obsegati morajo individualno obrazložitev. Če to ni mogoče, ker podobne odločitve zadevajo veliko število oseb, bi bilo treba dovoliti standardna sporočila. Vendar bi bilo v tem primeru vsakemu državljanu treba zagotoviti individualno navedbo razlogov, če to izrecno zahteva.

Priporočilo št. 4.9: o obveščanju o upravnih odločitvah

Zadevna oseba ali osebe se o upravnih odločitvah, ki vplivajo na pravice in interese posameznikov, pisno obvestijo takoj po njihovem sprejetju.

Priporočilo št. 4.10: o navedbi razpoložljivih pravnih sredstev

V upravnih odločitvah je jasno navedeno – kadar tako predvideva zakonodaja Unije –, da je mogoča pritožba, in opisan postopek za vložitev pritožbe, navedeno pa je tudi ime in službeni naslov osebe ali oddelka, kamor je treba pritožbo poslati, ter rok za vložitev.

Kadar je to primerno, upravne odločitve opozarjajo na možnost sprožitve sodnega postopka in/ali vložitve pritožbe pri evropskem varuhu človekovih pravic.

Priporočilo št. 5 (o pregledu in popravkih lastnih odločitev)

Uredba bi morala vključevati možnost, da uprava Unije na lastno pobudo ali na zahtevo zadevne osebe kadar koli popravi tiskarsko, računsko ali podobno napako.

Vstaviti bi bilo treba določbe glede popravkov upravnih odločitev na drugi osnovi, pri čemer bi bilo treba jasno razlikovati med postopkom, ki se uporablja za revizijo sprejetih sklepov, ki škodljivo vplivajo na interese osebe, in tistim, ki zadeva sklepe, ki tej osebi koristijo.

Priporočilo št. 6 (o obliki uredbe in seznanjanju javnosti z njo)

Uredba se sestavi jasno in jedrnato ter mora biti lahko razumljiva za javnost.

Potrebna bi bila njena promocija na spletnih straneh vseh institucij, organov, uradov in agencij Unije.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/23

---

P7_TA(2013)0005

Obveščanje zaposlenih in posvetovanje z njimi ter predvidevanje in upravljanje prestrukturiranja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o obveščanju zaposlenih in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja (2012/2061(INL))

(2015/C 440/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 9, 151 ter člena 153(1)(e) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 9, 151 ter člena 153(1)(e) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 14, 27 in 30 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 14, 27 in 30 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju ocene evropske dodane vrednosti ukrepa Unije na področju obveščanja delavcev in posvetovanja z njimi, predvidevanja in upravljanja prestrukturiranja, ki jo je opravil oddelek Evropskega parlamenta za evropsko dodano vrednost in posredoval Odboru za zaposlovanje in socialne zadeve 19. novembra 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene evropske dodane vrednosti ukrepa Unije na področju obveščanja delavcev in posvetovanja z njimi, predvidevanja in upravljanja prestrukturiranja, ki jo je opravil oddelek Evropskega parlamenta za evropsko dodano vrednost in posredoval Odboru za zaposlovanje in socialne zadeve 19. novembra 2012 (1),

| — | ob upoštevanju poročila „Obvladovanje sprememb – končno poročilo skupine na visoki ravni o gospodarskih in socialnih posledicah industrijskih sprememb“, ki je bilo predstavljeno na luksemburškem vrhu o zaposlovanju novembra 1997 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila „Obvladovanje sprememb – končno poročilo skupine na visoki ravni o gospodarskih in socialnih posledicah industrijskih sprememb“, ki je bilo predstavljeno na luksemburškem vrhu o zaposlovanju novembra 1997 (2),

| — | ob upoštevanju Priporočila Sveta 92/443/EGS z dne 27. julija 1992 o spodbujanju udeležbe zaposlenih oseb v dobičku in rezultatih podjetja (vključno z udeležbo v kapitalu) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Sveta 92/443/EGS z dne 27. julija 1992 o spodbujanju udeležbe zaposlenih oseb v dobičku in rezultatih podjetja (vključno z udeležbo v kapitalu) (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2157/2001 z dne 8. oktobra 2001 o statutu evropske družbe (SE) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2157/2001 z dne 8. oktobra 2001 o statutu evropske družbe (SE) (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 98/59/ES z dne 20. julija 1998 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kolektivnimi odpusti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/59/ES z dne 20. julija 1998 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kolektivnimi odpusti (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (6),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (7),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev (8),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (9),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/72/ES z dne 22. julija 2003 o dopolnitvi Statuta evropske zadruge glede udeležbe delavcev (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/72/ES z dne 22. julija 2003 o dopolnitvi Statuta evropske zadruge glede udeležbe delavcev (10),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/25/ES z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/25/ES z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem (11),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/56/ES z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/56/ES z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb (12),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (13),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2005 z naslovom „Prestrukturiranje in zaposlovanje – Predvidevanje in spremljanje prestrukturiranja za razvoj delovnih mest: vloga Evropske unije“ (COM(2005)0120) in mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. decembra 2005 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2005 z naslovom „Prestrukturiranje in zaposlovanje – Predvidevanje in spremljanje prestrukturiranja za razvoj delovnih mest: vloga Evropske unije“ (COM(2005)0120) in mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. decembra 2005 (14),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o socialni agendi (COM(2005)0033), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o socialni agendi (COM(2005)0033),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (15),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Celostna industrijska politika za dobo globalizacije – Konkurenčnost in trajnost v središču pozornosti“ (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Celostna industrijska politika za dobo globalizacije – Konkurenčnost in trajnost v središču pozornosti“ (COM(2010)0614),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „K aktu za enotni trg“ (COM(2010)0608 final/2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „K aktu za enotni trg“ (COM(2010)0608 final/2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta“ (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta“ (COM(2010)0682),

| — | ob upoštevanju Zelene knjige Komisije o prestrukturiranju in predvidevanju sprememb: spoznanja iz nedavnih izkušenj (COM(2012)0007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Zelene knjige Komisije o prestrukturiranju in predvidevanju sprememb: spoznanja iz nedavnih izkušenj (COM(2012)0007),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o vmesnem pregledu evropske strategije 2007–2012 o zdravju in varnosti pri delu (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o vmesnem pregledu evropske strategije 2007–2012 o zdravju in varnosti pri delu (16),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2005 o socialni agendi za obdobje 2006–2010 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2005 o socialni agendi za obdobje 2006–2010 (17),

| — | ob upoštevanju mnenja na lastno pobudo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 o zadrugah in prestrukturiranju (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja na lastno pobudo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 o zadrugah in prestrukturiranju (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2007 o krepitvi evropske zakonodaje na področju obveščanja delavcev in posvetovanja z njimi (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2007 o krepitvi evropske zakonodaje na področju obveščanja delavcev in posvetovanja z njimi (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o industrijski politiki za dobo globalizacije (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o industrijski politiki za dobo globalizacije (20),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom „Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri“ (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom „Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri“ (COM(2011)0571),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (COM(2011)0112),

| — | ob upoštevanju izsledkov raziskav in anket Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izsledkov raziskav in anket Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer,

| — | ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0390/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0390/2012),

| A. | ker prestrukturiranje ni nov pojav, temveč praksa, ki je zaradi gospodarskih izzivov vse pogostejša in v zadnjih letih vse bolj razširjena ter pridobiva številne različne pojavne oblike, se stopnjuje v nekaterih sektorjih in širi v druge z nepredvidljivimi posledicami za gospodarsko in družbeno tkivo držav članic; |
| --- | --- |

A.

ker prestrukturiranje ni nov pojav, temveč praksa, ki je zaradi gospodarskih izzivov vse pogostejša in v zadnjih letih vse bolj razširjena ter pridobiva številne različne pojavne oblike, se stopnjuje v nekaterih sektorjih in širi v druge z nepredvidljivimi posledicami za gospodarsko in družbeno tkivo držav članic;

| B. | ker svetovna gospodarska kriza, ki je izbruhnila v letu 2008, od podjetij in njihovih zaposlenih zahteva spremembe za ohranitev konkurenčnosti in delovnih mest; ker so finančne špekulacije v finančnem sektorju krizo bistveno poglobile ter močno pospešile hitrost sprememb, s čimer se je pritisk na delavce, ozemlja in vse vladne ravni, da se strukturno prilagodijo, povečal do te mere, da vzbuja skrb; |
| --- | --- |

B.

ker svetovna gospodarska kriza, ki je izbruhnila v letu 2008, od podjetij in njihovih zaposlenih zahteva spremembe za ohranitev konkurenčnosti in delovnih mest; ker so finančne špekulacije v finančnem sektorju krizo bistveno poglobile ter močno pospešile hitrost sprememb, s čimer se je pritisk na delavce, ozemlja in vse vladne ravni, da se strukturno prilagodijo, povečal do te mere, da vzbuja skrb;

| C. | ker je v zadnjih 30 letih kot posledica radikalnih sprememb v gospodarskih strategijah prišlo do ogromne prerazdelitve bogastva iz realnega v finančno gospodarstvo; ker je treba izboljšati položaj tistih, ki ustvarjajo blago in zagotavljajo storitve, a nosijo glavno breme gospodarske krize; |
| --- | --- |

C.

ker je v zadnjih 30 letih kot posledica radikalnih sprememb v gospodarskih strategijah prišlo do ogromne prerazdelitve bogastva iz realnega v finančno gospodarstvo; ker je treba izboljšati položaj tistih, ki ustvarjajo blago in zagotavljajo storitve, a nosijo glavno breme gospodarske krize;

| D. | ker zainteresirane strani o prestrukturiranju začnejo razmišljati šele v pozni fazi, ko se že razmišlja o odpuščanjih; |
| --- | --- |

D.

ker zainteresirane strani o prestrukturiranju začnejo razmišljati šele v pozni fazi, ko se že razmišlja o odpuščanjih;

| E. | ker pri prestrukturiranju največ pozornosti pritegne takojšen in lahko zaznaven vpliv na zaposlovanje, medtem ko škodljivi učinki na delovne pogoje in zdravje delavcev niso dovolj priznani in obravnavani; |
| --- | --- |

E.

ker pri prestrukturiranju največ pozornosti pritegne takojšen in lahko zaznaven vpliv na zaposlovanje, medtem ko škodljivi učinki na delovne pogoje in zdravje delavcev niso dovolj priznani in obravnavani;

| F. | ker številne in različne zainteresirane strani, ki sodelujejo pri prestrukturiranju, delujejo vsaka zase in redko sodelujejo na dolgi rok; |
| --- | --- |

F.

ker številne in različne zainteresirane strani, ki sodelujejo pri prestrukturiranju, delujejo vsaka zase in redko sodelujejo na dolgi rok;

| G. | ker – kot je bilo dosledno poudarjeno v nedavnih dokumentih Komisije, zlasti v strategiji Evropa 2000 in v sporočilu Komisije z dne 28. oktobra 2010 o industrijski politiki – „bi boljše predvidevanje in upravljanje prestrukturiranja zaposlenim in podjetjem pomagalo pri prilagajanju na prehode zaradi presežnih zmogljivosti ter modernizacije in strukturnih uskladitev“. [...] „Uprava in predstavniki delavcev so glavni akterji, ki se morajo na ravni podjetja sporazumeti glede strategij za prestrukturiranje. Takšno prestrukturiranje morajo spremljati posegi politike, ki preprečujejo socialne stiske, spodbujajo nova znanja in spretnosti ter nova delovna mesta; na ta način se v največji možni meri zmanjšujejo masovna odpuščanja, propad celotnih regij ali izselitev celotnih industrij ter omogoči vzpostavljanje prejšnjega gospodarskega stanja in prehod med zaposlitvami“; |
| --- | --- |

G.

ker – kot je bilo dosledno poudarjeno v nedavnih dokumentih Komisije, zlasti v strategiji Evropa 2000 in v sporočilu Komisije z dne 28. oktobra 2010 o industrijski politiki – „bi boljše predvidevanje in upravljanje prestrukturiranja zaposlenim in podjetjem pomagalo pri prilagajanju na prehode zaradi presežnih zmogljivosti ter modernizacije in strukturnih uskladitev“. [...] „Uprava in predstavniki delavcev so glavni akterji, ki se morajo na ravni podjetja sporazumeti glede strategij za prestrukturiranje. Takšno prestrukturiranje morajo spremljati posegi politike, ki preprečujejo socialne stiske, spodbujajo nova znanja in spretnosti ter nova delovna mesta; na ta način se v največji možni meri zmanjšujejo masovna odpuščanja, propad celotnih regij ali izselitev celotnih industrij ter omogoči vzpostavljanje prejšnjega gospodarskega stanja in prehod med zaposlitvami“;

| H. | ker je kriza privedla do novega gospodarskega upravljanja na ravni Unije prek letnega pregleda rasti ter evropskega semestra, kar lahko samo po sebi privede do prestrukturiranja in zahteva sodelovanje socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

H.

ker je kriza privedla do novega gospodarskega upravljanja na ravni Unije prek letnega pregleda rasti ter evropskega semestra, kar lahko samo po sebi privede do prestrukturiranja in zahteva sodelovanje socialnih partnerjev;

| I. | ker je delavce treba pravočasno pripraviti na prehod na okolju prijazno, z viri gospodarno gospodarstvo, ki ima velik potencial za zaposlovanje, vendar bo povzročilo prestrukturiranje netrajnostnih sektorjev in podjetij; |
| --- | --- |

I.

ker je delavce treba pravočasno pripraviti na prehod na okolju prijazno, z viri gospodarno gospodarstvo, ki ima velik potencial za zaposlovanje, vendar bo povzročilo prestrukturiranje netrajnostnih sektorjev in podjetij;

| J. | ker je bilo v tretjem četrtletju leta 2011 izgubljenih delovnih mest skoraj še enkrat več od ustvarjenih delovnih mest in se bo ta razlika verjetno še stopnjevala glede na napovedi večjega prestrukturiranja na strateških področjih; |
| --- | --- |

J.

ker je bilo v tretjem četrtletju leta 2011 izgubljenih delovnih mest skoraj še enkrat več od ustvarjenih delovnih mest in se bo ta razlika verjetno še stopnjevala glede na napovedi večjega prestrukturiranja na strateških področjih;

| K. | ker je bilo v obdobju od 2008 do 2011 v gradbenem in predelovalnem sektorju izgubljenih več kot 6,4 milijona delovnih mest; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo v obdobju od 2008 do 2011 v gradbenem in predelovalnem sektorju izgubljenih več kot 6,4 milijona delovnih mest;

| L. | ker imajo vse države članice, v katerih je od začetka krize delo izgubilo sorazmerno malo delavcev, zelo dobro razvite sisteme odnosov med delodajalci in delojemalci, v okviru katerih imajo delavci in njihovi predstavniki sorazmerno veliko pravic na področju posvetovanja, obveščanja in soodločanja, kar je vodilo do skupnih dogovorov, sklenjenih na ravni obratov, in sicer na podlagi zakonov in kolektivnih pogodb; |
| --- | --- |

L.

ker imajo vse države članice, v katerih je od začetka krize delo izgubilo sorazmerno malo delavcev, zelo dobro razvite sisteme odnosov med delodajalci in delojemalci, v okviru katerih imajo delavci in njihovi predstavniki sorazmerno veliko pravic na področju posvetovanja, obveščanja in soodločanja, kar je vodilo do skupnih dogovorov, sklenjenih na ravni obratov, in sicer na podlagi zakonov in kolektivnih pogodb;

| M. | ker, kot je navedeno v Letnem pregledu rasti, v katerem je predstavljen predlog za celovit odziv Unije na krizo, „pozitivni ustvarjeni izvoz nekaterih držav članic kaže, da uspeh na globalnih trgih ni odvisen le od cenovne konkurenčnosti, ampak tudi od širših dejavnikov, kot so sektorska usmerjenost, inovacije ter raven znanja in veščin, ki spodbujajo resnično konkurenčnost“; ker so podjetja v nekaterih državah članicah ravno v kriznem času sprejela dolgoročni pristop in naredila vse, da bi preprečila odpustitev svojih dobro usposobljenih in zelo izkušenih delavcev; |
| --- | --- |

M.

ker, kot je navedeno v Letnem pregledu rasti, v katerem je predstavljen predlog za celovit odziv Unije na krizo, „pozitivni ustvarjeni izvoz nekaterih držav članic kaže, da uspeh na globalnih trgih ni odvisen le od cenovne konkurenčnosti, ampak tudi od širših dejavnikov, kot so sektorska usmerjenost, inovacije ter raven znanja in veščin, ki spodbujajo resnično konkurenčnost“; ker so podjetja v nekaterih državah članicah ravno v kriznem času sprejela dolgoročni pristop in naredila vse, da bi preprečila odpustitev svojih dobro usposobljenih in zelo izkušenih delavcev;

| N. | ker je za podjetja Unije težko doseči uspeh na svetovnih trgih samo z zbijanjem cen konkurence, ne pa tudi z razvijanjem dobrih proizvodov, procesov in storitev; |
| --- | --- |

N.

ker je za podjetja Unije težko doseči uspeh na svetovnih trgih samo z zbijanjem cen konkurence, ne pa tudi z razvijanjem dobrih proizvodov, procesov in storitev;

| O. | ker je treba zaposlenim v netrajnostnih sektorjih zagotoviti podporo in usposabljanje za prehod na zelena delovna mesta; |
| --- | --- |

O.

ker je treba zaposlenim v netrajnostnih sektorjih zagotoviti podporo in usposabljanje za prehod na zelena delovna mesta;

| P. | ker obstaja nevarnost, da se dobre prakse, ki jih je zaradi krize lahko zbrala zlasti Mednarodna organizacija dela, ne upoštevajo dovolj in se ne bodo uporabljale pri reševanju prihodnjih kriz; ker bi zato morale institucije Unije raziskati in dokumentirati te prakse, da jih bo mogoče uporabiti tudi pri prestrukturiranju; |
| --- | --- |

P.

ker obstaja nevarnost, da se dobre prakse, ki jih je zaradi krize lahko zbrala zlasti Mednarodna organizacija dela, ne upoštevajo dovolj in se ne bodo uporabljale pri reševanju prihodnjih kriz; ker bi zato morale institucije Unije raziskati in dokumentirati te prakse, da jih bo mogoče uporabiti tudi pri prestrukturiranju;

| Q. | ker Komisija v sporočilu o Programu za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta z dne 23. novembra 2010 ugotavlja tudi, da lahko negotove razmere negativno vplivajo na prilagodljivost in proaktivnost pri menjavi delovnega mesta oz. poklica, saj je s prehodom povezano tveganje morebitne brezposelnosti, nižje plače in socialne negotovosti; ker je zato pozitivna izkušnja pri spremembah poklicne poti bistvena za stalno prilagajanje ter ohranjanje in izboljšanje zaposljivosti ter hkrati za zagotavljanje varnosti za posameznike in pretočnosti na trgih dela. |
| --- | --- |

Q.

ker Komisija v sporočilu o Programu za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta z dne 23. novembra 2010 ugotavlja tudi, da lahko negotove razmere negativno vplivajo na prilagodljivost in proaktivnost pri menjavi delovnega mesta oz. poklica, saj je s prehodom povezano tveganje morebitne brezposelnosti, nižje plače in socialne negotovosti; ker je zato pozitivna izkušnja pri spremembah poklicne poti bistvena za stalno prilagajanje ter ohranjanje in izboljšanje zaposljivosti ter hkrati za zagotavljanje varnosti za posameznike in pretočnosti na trgih dela.

| R. | ker so mlajši in starejši delavci v primerih prestrukturiranja, ko je odpuščanje delavcev neizogibno, pogosteje izbrani za presežne kot ostale starostne skupine, in sicer tudi ko to v skladu z ustrezno zakonodajo Unije pomeni diskriminacijo na podlagi starosti; |
| --- | --- |

R.

ker so mlajši in starejši delavci v primerih prestrukturiranja, ko je odpuščanje delavcev neizogibno, pogosteje izbrani za presežne kot ostale starostne skupine, in sicer tudi ko to v skladu z ustrezno zakonodajo Unije pomeni diskriminacijo na podlagi starosti;

| S. | ker je, kot je ugotovljeno v sporočilu Komisije z naslovom „K aktu za enotni trg“, „nelagodje nekaterih do notranjega trga mogoče pojasniti tudi z občutkom, da so bili liberalizacijski vali izpeljani na račun socialnih pravic, ki so jih pridobili različni gospodarski subjekti. Lizbonska pogodba in koncept, visokokonkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva“ kot njen temeljni cilj od nas zahtevata, da sprejmemo celostnejšo podobo enotnega trga. Gospodarske svoboščine in svoboščine do skupnih ukrepov je treba uskladiti. Ponovna oživitev dialoga med socialnimi partnerji je nujna in lahko omogoči pripravo zakonodaje, ki prihaja od socialnih partnerjev in je njim namenjena, kakor to izrecno določa Lizbonska pogodba.“; „Poleg postopkov, ki so odgovor na gospodarsko in finančno krizo, so preventivne strategije podjetjem in njihovim zaposlenim omogočile, da so socialne konflikte preprečila s proaktivnim upravljanjem prestrukturiranja. To je pogoj za gospodarsko uspešnost in socialni imperativ, saj omogoča novo prerazporeditev virov v smeri sektorjev v vzponu, delavcem pa ponuja nove priložnosti, ko je njihovo delovno mesto ogroženo.“; ker bi akt Unije za prestrukturiranje omogočil oblikovanje okolja, ki temelji na vzajemnem zaupanju; |
| --- | --- |

S.

ker je, kot je ugotovljeno v sporočilu Komisije z naslovom „K aktu za enotni trg“, „nelagodje nekaterih do notranjega trga mogoče pojasniti tudi z občutkom, da so bili liberalizacijski vali izpeljani na račun socialnih pravic, ki so jih pridobili različni gospodarski subjekti. Lizbonska pogodba in koncept, visokokonkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva“ kot njen temeljni cilj od nas zahtevata, da sprejmemo celostnejšo podobo enotnega trga. Gospodarske svoboščine in svoboščine do skupnih ukrepov je treba uskladiti. Ponovna oživitev dialoga med socialnimi partnerji je nujna in lahko omogoči pripravo zakonodaje, ki prihaja od socialnih partnerjev in je njim namenjena, kakor to izrecno določa Lizbonska pogodba.“; „Poleg postopkov, ki so odgovor na gospodarsko in finančno krizo, so preventivne strategije podjetjem in njihovim zaposlenim omogočile, da so socialne konflikte preprečila s proaktivnim upravljanjem prestrukturiranja. To je pogoj za gospodarsko uspešnost in socialni imperativ, saj omogoča novo prerazporeditev virov v smeri sektorjev v vzponu, delavcem pa ponuja nove priložnosti, ko je njihovo delovno mesto ogroženo.“; ker bi akt Unije za prestrukturiranje omogočil oblikovanje okolja, ki temelji na vzajemnem zaupanju;

| T. | ker zaradi poglabljanja enotnega trga prihaja do dodatne konkurence, kar ima lahko za posledico prestrukturiranje; ker bi Unija morala prevzeti odgovornost za ta proces, in sicer z oblikovanjem okvira za blažitev socialnih posledic; |
| --- | --- |

T.

ker zaradi poglabljanja enotnega trga prihaja do dodatne konkurence, kar ima lahko za posledico prestrukturiranje; ker bi Unija morala prevzeti odgovornost za ta proces, in sicer z oblikovanjem okvira za blažitev socialnih posledic;

| U. | ker na podlagi „Smernic za upravljanje sprememb in njihovih socialnih posledic“, ki so jih socialni partnerji začrtali v oktobru 2003, ni bil sprejet noben zakonodajni ukrep, čeprav sta sledila dva kroga nacionalnih seminarjev, ki so jih organizirali socialni partnerji v okviru večletnih delovnih programov; ker so te še vedno v veliki meri neznane, in to ne le socialnim partnerjem nacionalnih in sektorskih organizacij, temveč tudi, kar je še pomembneje, podjetjem in predstavnikom delavcev; ker bi bilo pravočasno in učinkovito upoštevanje načel, zapisanih v teh smernicah in nastalih na podlagi številnih drugih študij in poročil, zelo pomembno; ker so prakse podjetij na tem področju pogosto odzivne in ne proaktivne, posredujejo preveč po postopku sprejemanja odločitev in ne vključujejo zunanjih subjektov, ki bi lahko dovolj ali pravočasno prispevali k blaženju socialnih posledic; |
| --- | --- |

U.

ker na podlagi „Smernic za upravljanje sprememb in njihovih socialnih posledic“, ki so jih socialni partnerji začrtali v oktobru 2003, ni bil sprejet noben zakonodajni ukrep, čeprav sta sledila dva kroga nacionalnih seminarjev, ki so jih organizirali socialni partnerji v okviru večletnih delovnih programov; ker so te še vedno v veliki meri neznane, in to ne le socialnim partnerjem nacionalnih in sektorskih organizacij, temveč tudi, kar je še pomembneje, podjetjem in predstavnikom delavcev; ker bi bilo pravočasno in učinkovito upoštevanje načel, zapisanih v teh smernicah in nastalih na podlagi številnih drugih študij in poročil, zelo pomembno; ker so prakse podjetij na tem področju pogosto odzivne in ne proaktivne, posredujejo preveč po postopku sprejemanja odločitev in ne vključujejo zunanjih subjektov, ki bi lahko dovolj ali pravočasno prispevali k blaženju socialnih posledic;

| V. | ker si je Komisija prizadevala najti konkretne predloge za nadaljnji razvoj politike na tem področju, in sicer v zeleni knjigi „Prestrukturiranje in predvidevanje sprememb: spoznanja iz nedavnih izkušenj“, v kateri priznava, da „bi lahko tehnološke spremembe in inovacije pospešile strategije prilagajanja za podjetja in delovno silo, vendar obstajajo tudi znaki, da lahko inovacije skupaj z raziskavami in izobraževanjem pripravijo učinkovito pot, po kateri bi se Evropa izvlekla iz krize.“; |
| --- | --- |

V.

ker si je Komisija prizadevala najti konkretne predloge za nadaljnji razvoj politike na tem področju, in sicer v zeleni knjigi „Prestrukturiranje in predvidevanje sprememb: spoznanja iz nedavnih izkušenj“, v kateri priznava, da „bi lahko tehnološke spremembe in inovacije pospešile strategije prilagajanja za podjetja in delovno silo, vendar obstajajo tudi znaki, da lahko inovacije skupaj z raziskavami in izobraževanjem pripravijo učinkovito pot, po kateri bi se Evropa izvlekla iz krize.“;

| W. | ker zadruge prestrukturiranje izvajajo na družbeno odgovoren način ter njihov poseben zadružni model upravljanja, ki temelji na skupnem lastništvu, demokratični udeležbi in nadzoru s strani članov, in sposobnost zadrug, da se zanašajo na lastna finančna sredstva in podporne mreže, pojasnjujeta, zakaj so zadruge v daljšem časovnem obdobju prožnejše in bolj inovativne pri upravljanju prestrukturiranja in ustvarjanju novih poslovnih priložnosti; |
| --- | --- |

W.

ker zadruge prestrukturiranje izvajajo na družbeno odgovoren način ter njihov poseben zadružni model upravljanja, ki temelji na skupnem lastništvu, demokratični udeležbi in nadzoru s strani članov, in sposobnost zadrug, da se zanašajo na lastna finančna sredstva in podporne mreže, pojasnjujeta, zakaj so zadruge v daljšem časovnem obdobju prožnejše in bolj inovativne pri upravljanju prestrukturiranja in ustvarjanju novih poslovnih priložnosti;

| X. | ker se je Komisija kljub svojim zgoraj navedenim odločnim izjavam nezadovoljivo odzvala na resolucije Parlamenta o obveščanju, posvetovanju in prestrukturiranju, ki poudarjajo potrebo po nujnih in konkretnih ukrepih na tem področju, ter na zahteve drugih ustreznih gospodarskih in družbenih akterjev; |
| --- | --- |

X.

ker se je Komisija kljub svojim zgoraj navedenim odločnim izjavam nezadovoljivo odzvala na resolucije Parlamenta o obveščanju, posvetovanju in prestrukturiranju, ki poudarjajo potrebo po nujnih in konkretnih ukrepih na tem področju, ter na zahteve drugih ustreznih gospodarskih in družbenih akterjev;

| Y. | ker ta resolucija ne posega v obveznosti obveščanja, ki izhajajo iz drugega prava Unije in nacionalnega prava; če to dovoljujeta pravo Unije in nacionalna zakonodaja, bi se postopki obveščanja morali dosledno uporabljati za izvajanje priporočil te resolucije; |
| --- | --- |

Y.

ker ta resolucija ne posega v obveznosti obveščanja, ki izhajajo iz drugega prava Unije in nacionalnega prava; če to dovoljujeta pravo Unije in nacionalna zakonodaja, bi se postopki obveščanja morali dosledno uporabljati za izvajanje priporočil te resolucije;

| Z. | ker ta resolucija ne posega v obveznosti v zvezi z zaščito delovnega mesta in prekinitvijo delovnega razmerja, ki izhajajo iz nacionalnega prava; |
| --- | --- |

Z.

ker ta resolucija ne posega v obveznosti v zvezi z zaščito delovnega mesta in prekinitvijo delovnega razmerja, ki izhajajo iz nacionalnega prava;

| AA. | ker trenutno obstajajo velike razlike v nacionalni zakonodaji na področju odgovornosti delodajalcev do zaposlenih v procesu prestrukturiranja; ker je bilo v predhodnem desetletju posvetovanje z evropskimi socialnimi partnerji opravljeno dvakrat in se Komisija ni odzvala; |
| --- | --- |

AA.

ker trenutno obstajajo velike razlike v nacionalni zakonodaji na področju odgovornosti delodajalcev do zaposlenih v procesu prestrukturiranja; ker je bilo v predhodnem desetletju posvetovanje z evropskimi socialnimi partnerji opravljeno dvakrat in se Komisija ni odzvala;

| AB. | ker je dobro obveščanje in posvetovanje v zvezi s prestrukturiranjem tisto, ki se izvaja več mesecev pred predlaganim prestrukturiranjem, zajema tudi podizvajalce in vključuje hitro zagotovitev poklicnega preusposabljanja, da bi tako spodbudilo konkurenčnost podjetij in Unije ter v času krize državljanom Unije in vlagateljem hkrati izkazalo zanesljivost in preglednost; |
| --- | --- |

AB.

ker je dobro obveščanje in posvetovanje v zvezi s prestrukturiranjem tisto, ki se izvaja več mesecev pred predlaganim prestrukturiranjem, zajema tudi podizvajalce in vključuje hitro zagotovitev poklicnega preusposabljanja, da bi tako spodbudilo konkurenčnost podjetij in Unije ter v času krize državljanom Unije in vlagateljem hkrati izkazalo zanesljivost in preglednost;

| AC. | ker podjetja, ki se ne bodo prilagodila spreminjajočim se okoliščinam, dolgoročno ne bodo mogla iti v korak s konkurenco; ker so običajno podjetja in sektorji tisti, ki lahko najbolje ocenijo lastne potrebe po prestrukturiranju; ker je proces prestrukturiranja v vsaki državi članici drugačen in ker so posledice prestrukturiranja različne od države do države; |
| --- | --- |

AC.

ker podjetja, ki se ne bodo prilagodila spreminjajočim se okoliščinam, dolgoročno ne bodo mogla iti v korak s konkurenco; ker so običajno podjetja in sektorji tisti, ki lahko najbolje ocenijo lastne potrebe po prestrukturiranju; ker je proces prestrukturiranja v vsaki državi članici drugačen in ker so posledice prestrukturiranja različne od države do države;

| AD. | ker je Komisija, z namenom pomagati delavcem in podjetjem, da se učinkoviteje pripravijo na spremembe, izvedla podrobne raziskave in študije pojava prestrukturiranja samega ter spremljanja gospodarskih sektorjev, vključno z vrsto študij o spremembah na področju zaposlovanja od danes do leta 2020 (21); ker pri tej prospektivni analizi sodelujejo neodvisni raziskovalci, socialni partnerji in druge institucije Unije, kot so Evropski parlament, ter agencije in telesa Unije, kot sta Evropski center za spremljanje sprememb (22) Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer in Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

AD.

ker je Komisija, z namenom pomagati delavcem in podjetjem, da se učinkoviteje pripravijo na spremembe, izvedla podrobne raziskave in študije pojava prestrukturiranja samega ter spremljanja gospodarskih sektorjev, vključno z vrsto študij o spremembah na področju zaposlovanja od danes do leta 2020 (21); ker pri tej prospektivni analizi sodelujejo neodvisni raziskovalci, socialni partnerji in druge institucije Unije, kot so Evropski parlament, ter agencije in telesa Unije, kot sta Evropski center za spremljanje sprememb (22) Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer in Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja;

| AE. | ker trenutno poteka revizija Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (23); |
| --- | --- |

AE.

ker trenutno poteka revizija Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (23);

| 1. | poziva Komisijo, naj v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije in po posvetovanju s socialnimi partnerji čim prej pripravi predlog za zakonodajni akt o obveščanju delavcev in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja, ki sledi podrobnim priporočilom v prilogi k temu poročilu; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije in po posvetovanju s socialnimi partnerji čim prej pripravi predlog za zakonodajni akt o obveščanju delavcev in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja, ki sledi podrobnim priporočilom v prilogi k temu poročilu;

| 2. | potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice in načelo subsidiarnosti; nadalje potrjuje, da ta priporočila spoštujejo načelo sorazmernosti ter podjetniške svobode in lastninske pravice; |
| --- | --- |

2.

potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice in načelo subsidiarnosti; nadalje potrjuje, da ta priporočila spoštujejo načelo sorazmernosti ter podjetniške svobode in lastninske pravice;

| 3. | potrjuje pomen močnega socialnega dialoga, ki temelji na vzajemnem zaupanju in deljeni odgovornosti, kot najboljšega instrumenta za iskanje sporazumnih rešitev in pogledov pri predvidevanju, preprečevanju in upravljanju procesa prestrukturiranja; |
| --- | --- |

3.

potrjuje pomen močnega socialnega dialoga, ki temelji na vzajemnem zaupanju in deljeni odgovornosti, kot najboljšega instrumenta za iskanje sporazumnih rešitev in pogledov pri predvidevanju, preprečevanju in upravljanju procesa prestrukturiranja;

| 4. | poziva Komisijo, naj oceni, ali je treba za nadzor dejavnosti podjetij sprejeti ukrepe na ravni Unije, katerih namen je preprečevanje kakršnih koli zlorab s škodljivimi posledicami, zlasti za delavce; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj oceni, ali je treba za nadzor dejavnosti podjetij sprejeti ukrepe na ravni Unije, katerih namen je preprečevanje kakršnih koli zlorab s škodljivimi posledicami, zlasti za delavce;

| 5. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo odpuščanja izhod v sili, ki pride v poštev po preučitvi vseh drugih možnosti, pri čemer naj to ne zmanjša konkurenčnosti podjetij; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo odpuščanja izhod v sili, ki pride v poštev po preučitvi vseh drugih možnosti, pri čemer naj to ne zmanjša konkurenčnosti podjetij;

| 6. | meni, da zahtevani predlog ne bo imel finančnih posledic; |
| --- | --- |

6.

meni, da zahtevani predlog ne bo imel finančnih posledic;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji in Svetu.

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/empl/dv/eava_info_of_workers_with_annexes_/eava_info_of_workers_with_annexes_en.pdf

(2)  UL C 258, 10.9.1999, str. 1.

(3)  UL L 245, 26.8.1992, str. 53.

(4)  UL L 294, 10.11.2001, str. 1.

(5)  UL L 225, 12.8.1998, str. 16.

(6)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(7)  UL L 82, 22.3.2001, str. 16.

(8)  UL L 294, 10.11.2001, str. 22.

(9)  UL L 80, 23.3.2002, str. 29.

(10)  UL L 207, 18.8.2003, str. 25.

(11)  UL L 142, 30.4.2004, str. 12.

(12)  UL L 310, 25.11.2005, str. 1.

(13)  UL L 122, 16.5.2009, str. 28.

(14)  UL C 65, 17.3.2006, str. 58.

(15)  UL L 308, 24.11.2010, str. 46.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0589.

(17)  UL C 117 E, 18.5.2006, str. 256.

(18)  UL C 191, 29.6.2012, str. 24.

(19)  UL C 76 E, 27.3.2008, str. 138.

(20)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 131.

(21)  SEC(2008)2154 Delovni dokument služb komisije, Prestrukturiranje in zaposlovanje, prispevek Evropske unije.

(22)  V letu 2001 je bil izveden eden izmed predlogov strokovne skupine Gyllenhammar. To je vključevalo ustanovitev Evropskega centra za spremljanje sprememb (EMCC) znotraj Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer. EMCC upravlja zlasti Evropski center za spremljanje prestrukturiranja, ki zbira informacije o dejavnostih prestrukturiranja v določenem merilu.

(23)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

PRILOGA

PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

EVROPSKEMU PARLAMENTU

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti njenega člena 153(1)(e) meni, da mora zakonodajni akt, ki bo sprejet, vsebovati naslednje elemente: |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti njenega člena 153(1)(e) meni, da mora zakonodajni akt, ki bo sprejet, vsebovati naslednje elemente:

Priporočilo 1

ob upoštevanju naslednjega:

| 1. | Pri predvidevanju, pripravi in upravljanju prestrukturiranja delujejo podjetja, predstavniki delavcev, javni organi in druge zainteresirane strani vsak v okviru svojih zmogljivosti in pristojnosti ter v trenutku, ki ustreza njihovi različni odgovornosti, v duhu sodelovanja, ki temelji na pravočasnem ter celovitem obveščanju in posvetovanju, ob priznavanju, da je namen teh postopkov obenem zaščititi tako interese podjetij z vidika konkurenčnosti in trajnosti kot interese njihovih delavcev. |
| --- | --- |

1.

Pri predvidevanju, pripravi in upravljanju prestrukturiranja delujejo podjetja, predstavniki delavcev, javni organi in druge zainteresirane strani vsak v okviru svojih zmogljivosti in pristojnosti ter v trenutku, ki ustreza njihovi različni odgovornosti, v duhu sodelovanja, ki temelji na pravočasnem ter celovitem obveščanju in posvetovanju, ob priznavanju, da je namen teh postopkov obenem zaščititi tako interese podjetij z vidika konkurenčnosti in trajnosti kot interese njihovih delavcev.

| 2. | Ekonomsko uspešno in družbeno odgovorno prestrukturiranje zahteva vključitev v dolgoročno strategijo za zagotovitev in krepitev dolgoročne trajnosti in konkurenčnosti podjetja. V središču strateškega razvoja podjetja morajo biti človeški viri. |
| --- | --- |

2.

Ekonomsko uspešno in družbeno odgovorno prestrukturiranje zahteva vključitev v dolgoročno strategijo za zagotovitev in krepitev dolgoročne trajnosti in konkurenčnosti podjetja. V središču strateškega razvoja podjetja morajo biti človeški viri.

| 3. | Delodajalci pri izbiri presežnih delavcev upoštevajo protidiskriminacijsko zakonodajo, zlasti na področju diskriminacije na podlagi starosti. |
| --- | --- |

3.

Delodajalci pri izbiri presežnih delavcev upoštevajo protidiskriminacijsko zakonodajo, zlasti na področju diskriminacije na podlagi starosti.

| 4. | Predvidevanje, priprava in upravljanje sprememb poteka v okviru krepitve socialnega dialoga in z namenom spodbujanja sprememb, in sicer v skladu z ohranitvijo prednostnih ciljev konkurenčnosti in zaposlovanja ter zdravja delavcev. |
| --- | --- |

4.

Predvidevanje, priprava in upravljanje sprememb poteka v okviru krepitve socialnega dialoga in z namenom spodbujanja sprememb, in sicer v skladu z ohranitvijo prednostnih ciljev konkurenčnosti in zaposlovanja ter zdravja delavcev.

| 5. | Treba je predvideti, spodbujati in izboljšati ukrepe v zvezi s položajem podjetij in verjetnim razvojem dogodkov in delovnih pogojev, zlasti kjer so ti lahko ogroženi. |
| --- | --- |

5.

Treba je predvideti, spodbujati in izboljšati ukrepe v zvezi s položajem podjetij in verjetnim razvojem dogodkov in delovnih pogojev, zlasti kjer so ti lahko ogroženi.

| 6. | Prestrukturiranje je lažje in njegovi učinki ublaženi, če podjetja stalno razvijajo znanja in usposobljenosti svojih delavcev, s čimer izboljšujejo njihovo zaposljivost ter njihovo notranjo in zunanjo mobilnost. |
| --- | --- |

6.

Prestrukturiranje je lažje in njegovi učinki ublaženi, če podjetja stalno razvijajo znanja in usposobljenosti svojih delavcev, s čimer izboljšujejo njihovo zaposljivost ter njihovo notranjo in zunanjo mobilnost.

| 7. | Prilagodljiva podjetja in prožna delovna sila v sodelovanju s predstavniki delavcev, regionalnimi in lokalnimi organi ter drugimi ustreznimi organizacijami razvijejo mehanizme za predvidevanje in načrtovanje potreb po zaposlovanju in znanju. Priznajo pravico vsakega delavca do ustreznega usposabljanja. Delavci priznajo, da sta učenje in vseživljenjsko izobraževanje potrebna za krepitev njihovih možnosti za zaposlitev. |
| --- | --- |

7.

Prilagodljiva podjetja in prožna delovna sila v sodelovanju s predstavniki delavcev, regionalnimi in lokalnimi organi ter drugimi ustreznimi organizacijami razvijejo mehanizme za predvidevanje in načrtovanje potreb po zaposlovanju in znanju. Priznajo pravico vsakega delavca do ustreznega usposabljanja. Delavci priznajo, da sta učenje in vseživljenjsko izobraževanje potrebna za krepitev njihovih možnosti za zaposlitev.

| 8. | Učinki procesa prestrukturiranja presegajo domet enega samega podjetja, saj podjetja pogosto delujejo v mrežah, s tem pa se tudi veča potreba po oblikovanju večstranskih forumov za razpravo o socialnih vprašanjih. |
| --- | --- |

8.

Učinki procesa prestrukturiranja presegajo domet enega samega podjetja, saj podjetja pogosto delujejo v mrežah, s tem pa se tudi veča potreba po oblikovanju večstranskih forumov za razpravo o socialnih vprašanjih.

| 9. | Dobro prestrukturiranje zahteva čim zgodnejšo pripravo in takojšen začetek, ko je ugotovljena potreba po prestrukturiranju, ter lahko tako prepreči oz. bistveno zmanjša njegove gospodarske, socialne, okoljske in teritorialne posledice. |
| --- | --- |

9.

Dobro prestrukturiranje zahteva čim zgodnejšo pripravo in takojšen začetek, ko je ugotovljena potreba po prestrukturiranju, ter lahko tako prepreči oz. bistveno zmanjša njegove gospodarske, socialne, okoljske in teritorialne posledice.

| 10. | Splošno uveljavljeno je mnenje, da je treba pri vsakem postopku prestrukturiranja, zlasti če je večjega obsega in ima znaten učinek, zainteresiranim stranem pravočasno, da se te lahko pripravijo na posvetovanja preden podjetje sprejme odločitev, podati obrazložitev in utemeljitev glede izbire ukrepov, predvidenih v zvezi s cilji in alternativnimi možnostmi, ter pri tem spoštovati celovito in ustrezno udeležbo predstavnikov delavcev na vseh ravneh. |
| --- | --- |

10.

Splošno uveljavljeno je mnenje, da je treba pri vsakem postopku prestrukturiranja, zlasti če je večjega obsega in ima znaten učinek, zainteresiranim stranem pravočasno, da se te lahko pripravijo na posvetovanja preden podjetje sprejme odločitev, podati obrazložitev in utemeljitev glede izbire ukrepov, predvidenih v zvezi s cilji in alternativnimi možnostmi, ter pri tem spoštovati celovito in ustrezno udeležbo predstavnikov delavcev na vseh ravneh.

| 11. | Če želijo podjetja ravnati odgovorno in si prizadevati za omejitev učinkov prestrukturiranja, morajo predvideti odpuščanje kot zadnji ukrep šele po preučitvi vseh drugih možnosti in/ali izvajanju možnih podpornih ukrepov. |
| --- | --- |

11.

Če želijo podjetja ravnati odgovorno in si prizadevati za omejitev učinkov prestrukturiranja, morajo predvideti odpuščanje kot zadnji ukrep šele po preučitvi vseh drugih možnosti in/ali izvajanju možnih podpornih ukrepov.

| 12. | Dejavno sodelovanje in pomoč javnih organov na ustrezni ravni pri pripravi in upravljanju med izvajanjem prestrukturiranja bistveno prispeva h gospodarski preobrazbi in ohranitvi delavcev. Vključiti je treba tudi lokalne gospodarske subjekte, zlasti mala in srednja podjetja, ki so zaradi kakovosti dobaviteljev ali podizvajalcev v odvisnem položaju glede podjetja v postopku prestrukturiranja. |
| --- | --- |

12.

Dejavno sodelovanje in pomoč javnih organov na ustrezni ravni pri pripravi in upravljanju med izvajanjem prestrukturiranja bistveno prispeva h gospodarski preobrazbi in ohranitvi delavcev. Vključiti je treba tudi lokalne gospodarske subjekte, zlasti mala in srednja podjetja, ki so zaradi kakovosti dobaviteljev ali podizvajalcev v odvisnem položaju glede podjetja v postopku prestrukturiranja.

| 13. | Obstoječi sistemi finančne podpore, ki potekajo prek Evropskega sklada za regionalni razvoj ali Evropskega socialnega sklada (ESS) v okviru nove finančne perspektive za obdobje 2014–2020 ne smejo nadomestiti spodbud na nacionalni ravni, ki temeljijo na predvidevanju, pripravi in odgovornem upravljanju. Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) bi se moral nadaljevati z okrepljeno zmogljivostjo, da bi deloval odzivno, pravočasno in paliativno. |
| --- | --- |

13.

Obstoječi sistemi finančne podpore, ki potekajo prek Evropskega sklada za regionalni razvoj ali Evropskega socialnega sklada (ESS) v okviru nove finančne perspektive za obdobje 2014–2020 ne smejo nadomestiti spodbud na nacionalni ravni, ki temeljijo na predvidevanju, pripravi in odgovornem upravljanju. Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) bi se moral nadaljevati z okrepljeno zmogljivostjo, da bi deloval odzivno, pravočasno in paliativno.

| 14. | Pomembno je, da podjetja skupaj s predstavniki delavcev razvijejo orodja za redno ocenjevanje in poročanje o dejavnostih v zvezi s predvidevanjem prestrukturiranja, pri čemer upoštevajo nacionalne zakone ali prakse. |
| --- | --- |

14.

Pomembno je, da podjetja skupaj s predstavniki delavcev razvijejo orodja za redno ocenjevanje in poročanje o dejavnostih v zvezi s predvidevanjem prestrukturiranja, pri čemer upoštevajo nacionalne zakone ali prakse.

| 15. | Gospodarsko upravljanje se po novem osredotoča na konsolidacijo javnih financ in z omejevanjem javnih izdatkov ogroža možnosti za ublažitev posledic prestrukturiranj. |
| --- | --- |

15.

Gospodarsko upravljanje se po novem osredotoča na konsolidacijo javnih financ in z omejevanjem javnih izdatkov ogroža možnosti za ublažitev posledic prestrukturiranj.

| 16. | Vsaka določba Unije bi morala veljati za podjetja ali skupine podjetij, tako v zasebni ali javni lasti, v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali kolektivnimi pogodbami. V vsakem primeru večje prestrukturiranje podjetij in skupin podjetij vpliva na precejšnje število delavcev ali precejšen delež zaposlenih teh podjetjih v omejenem obdobju. |
| --- | --- |

16.

Vsaka določba Unije bi morala veljati za podjetja ali skupine podjetij, tako v zasebni ali javni lasti, v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali kolektivnimi pogodbami. V vsakem primeru večje prestrukturiranje podjetij in skupin podjetij vpliva na precejšnje število delavcev ali precejšen delež zaposlenih teh podjetjih v omejenem obdobju.

| 17. | Vsak okvir Unije o predvidevanju, pripravi in upravljanju sprememb in prestrukturiranja bi moral spodbujati in dati prednost sporazumu med podjetjem in predstavniki njegovih delavcev na lokalni ravni. Splošna pravila bi morala veljati samo, kadar ni takšnega sporazuma. |
| --- | --- |

17.

Vsak okvir Unije o predvidevanju, pripravi in upravljanju sprememb in prestrukturiranja bi moral spodbujati in dati prednost sporazumu med podjetjem in predstavniki njegovih delavcev na lokalni ravni. Splošna pravila bi morala veljati samo, kadar ni takšnega sporazuma.

Priporočilo 2 o namenu

| 1. | Namen je spodbujati in olajšati obveščanje in posvetovanje o gospodarskih spremembah ter izboljšati družbeno in do okolja odgovorno predvidevanje, pripravo in upravljanje korporativnega prestrukturiranja, ki ga izvajajo podjetja, predstavniki delavcev, javni organi in druge zainteresirane strani po vsej Uniji; pri čemer ima vsak od njih drugačno odgovornost v različnih fazah postopka prestrukturiranja. |
| --- | --- |

1.

Namen je spodbujati in olajšati obveščanje in posvetovanje o gospodarskih spremembah ter izboljšati družbeno in do okolja odgovorno predvidevanje, pripravo in upravljanje korporativnega prestrukturiranja, ki ga izvajajo podjetja, predstavniki delavcev, javni organi in druge zainteresirane strani po vsej Uniji; pri čemer ima vsak od njih drugačno odgovornost v različnih fazah postopka prestrukturiranja.

| 2. | Podjetja in predstavniki delavcev v skladu s tem ciljem pri prestrukturiranju v duhu sodelovanja priznajo, da so ti postopki usmerjeni k zaščiti interesov podjetij z vidika konkurenčnosti in trajnosti in prav tako tudi interesov njihovih delavcev z vidika socialnih pogojev, pogojev zaposlovanja, zdravja in delovnih pogojev. |
| --- | --- |

2.

Podjetja in predstavniki delavcev v skladu s tem ciljem pri prestrukturiranju v duhu sodelovanja priznajo, da so ti postopki usmerjeni k zaščiti interesov podjetij z vidika konkurenčnosti in trajnosti in prav tako tudi interesov njihovih delavcev z vidika socialnih pogojev, pogojev zaposlovanja, zdravja in delovnih pogojev.

Priporočilo 3 o opredelitvah in področju uporabe

| 1. | Za namene tega akta:






  (a) | „podjetja“ so podjetja ali skupine podjetij, tako v zasebni ali javni lasti, v skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo in/ali kolektivnimi pogodbami; |
| --- | --- | --- |

1.

Za namene tega akta:

(a)

„podjetja“ so podjetja ali skupine podjetij, tako v zasebni ali javni lasti, v skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo in/ali kolektivnimi pogodbami;

| (b) | „odvisna podjetja“ so podjetja in družbe, ki so odvisni od zgoraj omenjenih podjetij na osnovi pogodb o podizvajanju, dobavi ali drugih pogodb; |
| --- | --- |

(b)

„odvisna podjetja“ so podjetja in družbe, ki so odvisni od zgoraj omenjenih podjetij na osnovi pogodb o podizvajanju, dobavi ali drugih pogodb;

| (c) | „predstavniki delavcev“ so tisti, ki jih določa nacionalna zakonodaja in/ali praksa; |
| --- | --- |

(c)

„predstavniki delavcev“ so tisti, ki jih določa nacionalna zakonodaja in/ali praksa;

| (d) | „sporazumi“ so sporazumi, sklenjeni na ustrezni ravni (evropski, nacionalni, sektorski, regionalni ali na ravni podjetja) med predstavniki podjetij in/ali njihovih organizacij na eni strani in predstavniki delavcev, ki so pooblaščeni za sklenitev kolektivnih pogodb v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso oz. v skladu s postopki, ki so jih določile pristojne sindikalne organizacije na evropski ravni, na drugi strani; |
| --- | --- |

(d)

„sporazumi“ so sporazumi, sklenjeni na ustrezni ravni (evropski, nacionalni, sektorski, regionalni ali na ravni podjetja) med predstavniki podjetij in/ali njihovih organizacij na eni strani in predstavniki delavcev, ki so pooblaščeni za sklenitev kolektivnih pogodb v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso oz. v skladu s postopki, ki so jih določile pristojne sindikalne organizacije na evropski ravni, na drugi strani;

| (e) | „delavci“ so delavci v podjetjih, ne glede na vrsto pogodbe o zaposlitvi; |
| --- | --- |

(e)

„delavci“ so delavci v podjetjih, ne glede na vrsto pogodbe o zaposlitvi;

| (f) | „javni organi“ so organi javne uprave na ustrezni ravni, kot jih določajo države članice, vključno z lokalnimi zavodi za zaposlovanje; |
| --- | --- |

(f)

„javni organi“ so organi javne uprave na ustrezni ravni, kot jih določajo države članice, vključno z lokalnimi zavodi za zaposlovanje;

| (g) | „postopek prestrukturiranja“ so spremembe, ki sodijo v področje uporabe direktive o kolektivnih odpustih ali direktive o prenosu podjetij; |
| --- | --- |

(g)

„postopek prestrukturiranja“ so spremembe, ki sodijo v področje uporabe direktive o kolektivnih odpustih ali direktive o prenosu podjetij;

| (h) | „zaposljivost“ pomeni zmožnost zaposlenega, da na podlagi svojega znanja, izkušenj in usposabljanja dobi ali zamenja zaposlitev; |
| --- | --- |

(h)

„zaposljivost“ pomeni zmožnost zaposlenega, da na podlagi svojega znanja, izkušenj in usposabljanja dobi ali zamenja zaposlitev;

| (i) | „obveščanje in posvetovanje“ je opredeljeno v skladu z ustrezno evropsko in nacionalno zakonodajo na tem področju; |
| --- | --- |

(i)

„obveščanje in posvetovanje“ je opredeljeno v skladu z ustrezno evropsko in nacionalno zakonodajo na tem področju;

| 2. | Vsak akt Unije bi moral veljati za podjetja ali skupine podjetij, tako v zasebni ali javni lasti, v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali kolektivnimi pogodbami. V vsakem primeru večje prestrukturiranje podjetij in skupin podjetij vpliva na precejšnje število delavcev ali precejšen delež zaposlenih teh podjetjih v omejenem obdobju. |
| --- | --- |

2.

Vsak akt Unije bi moral veljati za podjetja ali skupine podjetij, tako v zasebni ali javni lasti, v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali kolektivnimi pogodbami. V vsakem primeru večje prestrukturiranje podjetij in skupin podjetij vpliva na precejšnje število delavcev ali precejšen delež zaposlenih teh podjetjih v omejenem obdobju.

Priporočilo 4 o dolgoročnem strateškem načrtovanju, prilagajanju in zaposljivosti

| 1. | Vsako prestrukturiranje se vključi v dolgoročno strategijo za zagotovitev in krepitev dolgoročne trajnosti in konkurenčnosti podjetja, da se spodbuja kultura inovacij, pri čemer je hkrati treba priznati, da so v številnih primerih podjetja prisiljena v prestrukturiranje zaradi nepredvidenih sprememb v tržnih pogojih ali razvoja tehnologije. |
| --- | --- |

1.

Vsako prestrukturiranje se vključi v dolgoročno strategijo za zagotovitev in krepitev dolgoročne trajnosti in konkurenčnosti podjetja, da se spodbuja kultura inovacij, pri čemer je hkrati treba priznati, da so v številnih primerih podjetja prisiljena v prestrukturiranje zaradi nepredvidenih sprememb v tržnih pogojih ali razvoja tehnologije.

| 2. | Dolgoročna strategija vključuje cilje v zvezi z gospodarskim razvojem, človeškimi viri, zaposlovanjem in usposobljenostmi, ki so osredotočeni na nenehno razvijanje usposobljenosti in kompetenc delovne sile, da bi se povečala konkurenčnost in trajnost podjetja in njegova sposobnost prilagajanja ter izboljšala zaposljivost delavcev in olajšal njihov prehod ter notranja in zunanja mobilnost. |
| --- | --- |

2.

Dolgoročna strategija vključuje cilje v zvezi z gospodarskim razvojem, človeškimi viri, zaposlovanjem in usposobljenostmi, ki so osredotočeni na nenehno razvijanje usposobljenosti in kompetenc delovne sile, da bi se povečala konkurenčnost in trajnost podjetja in njegova sposobnost prilagajanja ter izboljšala zaposljivost delavcev in olajšal njihov prehod ter notranja in zunanja mobilnost.

| 3. | V ta namen države članice spodbujajo podjetja naj vsakemu delavcu zagotovijo dostop do usposabljanja ter tako v svoja pričakovanja vgradijo spremembe v potrebah po znanju in usposobljenosti znotraj podjetja. Delavci ugotavljajo, da sta učenje in vseživljenjsko izobraževanje nujna za povečanje njihove zaposljivosti in sprejemajo ustrezne ponudbe usposabljanja. |
| --- | --- |

3.

V ta namen države članice spodbujajo podjetja naj vsakemu delavcu zagotovijo dostop do usposabljanja ter tako v svoja pričakovanja vgradijo spremembe v potrebah po znanju in usposobljenosti znotraj podjetja. Delavci ugotavljajo, da sta učenje in vseživljenjsko izobraževanje nujna za povečanje njihove zaposljivosti in sprejemajo ustrezne ponudbe usposabljanja.

| 4. | Ponujeno usposabljanje je resnična dolgoročna naložba, ne glede na starost zaposlenega, ki mora pokrivati zlasti potrebe, povezane z naprednimi industrijskimi sektorji, novimi informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami, prehodom na zeleno gospodarstvo ali zdravstvenim varstvom, v širšem smislu pa tudi potrebe, povezane s sektorji, ki bodo najučinkovitejši pri uresničevanju ciljev strategije EU 2020. |
| --- | --- |

4.

Ponujeno usposabljanje je resnična dolgoročna naložba, ne glede na starost zaposlenega, ki mora pokrivati zlasti potrebe, povezane z naprednimi industrijskimi sektorji, novimi informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami, prehodom na zeleno gospodarstvo ali zdravstvenim varstvom, v širšem smislu pa tudi potrebe, povezane s sektorji, ki bodo najučinkovitejši pri uresničevanju ciljev strategije EU 2020.

Priporočilo 5 o predvidevanju potreb po zaposlovanju in znanjih

| 1. | Podjetja oblikujejo v posvetovanju s predstavniki delavcev ob ustreznem upoštevanju njihovih vzajemnih pravic in obveznosti ter, če je to primerno, z javnimi organi in drugimi zainteresiranimi stranmi strategije za razvoj človeških virov, ki so prilagojene individualnim okoliščinam, ter mehanizme za predvidevanje in vnaprejšnje načrtovanje potreb po zaposlovanju in znanjih. |
| --- | --- |

1.

Podjetja oblikujejo v posvetovanju s predstavniki delavcev ob ustreznem upoštevanju njihovih vzajemnih pravic in obveznosti ter, če je to primerno, z javnimi organi in drugimi zainteresiranimi stranmi strategije za razvoj človeških virov, ki so prilagojene individualnim okoliščinam, ter mehanizme za predvidevanje in vnaprejšnje načrtovanje potreb po zaposlovanju in znanjih.

| 2. | V ta namen podjetja v sodelovanju s predstavniki delavcev in drugimi zainteresiranimi stranmi vzpostavijo:






  (a) | mehanizme za dolgoročno načrtovanje kvantitativnih in kvalitativnih potreb po zaposlovanju in znanjih, ki so povezani z inovacijami in razvojnimi strategijami ter upoštevajo predvidljiv pozitiven in negativen razvoj na področju gospodarstva, zaposlovanja in znanj ter delovnih pogojev, ter mehanizme za ugotavljanje trenutne usposobljenosti posameznih zaposlenih; |
| --- | --- | --- |

2.

V ta namen podjetja v sodelovanju s predstavniki delavcev in drugimi zainteresiranimi stranmi vzpostavijo:

(a)

mehanizme za dolgoročno načrtovanje kvantitativnih in kvalitativnih potreb po zaposlovanju in znanjih, ki so povezani z inovacijami in razvojnimi strategijami ter upoštevajo predvidljiv pozitiven in negativen razvoj na področju gospodarstva, zaposlovanja in znanj ter delovnih pogojev, ter mehanizme za ugotavljanje trenutne usposobljenosti posameznih zaposlenih;

| (b) | večletne načrte zaposlovanja in razvijanja znanj ter delovnih pogojev, ki vključujejo na primer naslednja področja:






  — | ugotavljanje in predvidevanje potreb po kompetencah in kvalifikacijah; |
| --- | --- | --- |

(b)

večletne načrte zaposlovanja in razvijanja znanj ter delovnih pogojev, ki vključujejo na primer naslednja področja:

—

ugotavljanje in predvidevanje potreb po kompetencah in kvalifikacijah;

| — | podporo pri uvajanju kulture izobraževanja, ki bo delavcem pomagala pri izbiri ustreznega usposabljanja; |
| --- | --- |

—

podporo pri uvajanju kulture izobraževanja, ki bo delavcem pomagala pri izbiri ustreznega usposabljanja;

| — | redno individualno ocenjevanje znanj, ki bo podlaga za individualne preglednice usposabljanja; |
| --- | --- |

—

redno individualno ocenjevanje znanj, ki bo podlaga za individualne preglednice usposabljanja;

| — | redno ocenjevanje delovnih pogojev, zlasti v zvezi z organizacijo dela; |
| --- | --- |

—

redno ocenjevanje delovnih pogojev, zlasti v zvezi z organizacijo dela;

| — | individualne načrte usposabljanja s kvantitativno določenimi cilji; |
| --- | --- |

—

individualne načrte usposabljanja s kvantitativno določenimi cilji;

| — | letni proračun za usposabljanje |
| --- | --- |

—

letni proračun za usposabljanje

| — | račune za usposabljanje zaposlenih; |
| --- | --- |

—

račune za usposabljanje zaposlenih;

| — | notranje in zunanje programe usposabljanja; |
| --- | --- |

—

notranje in zunanje programe usposabljanja;

| — | odsotnost z dela zaradi izobraževanja; |
| --- | --- |

—

odsotnost z dela zaradi izobraževanja;

| — | posebne ukrepe usposabljanja za obravnavanje ugotovljenih težav. |
| --- | --- |

—

posebne ukrepe usposabljanja za obravnavanje ugotovljenih težav.

| 3. | Vsak delavec ima na voljo določeno letno število ur za usposabljanje, ki je določeno z zakonom ali s kolektivno pogodbo. Vendar bi bilo treba potrebe po usposabljanju pretežno določati na podlagi ocenjevanja znanj in spretnosti, da se preveri, ali se ohranja njihova zaposljivost. |
| --- | --- |

3.

Vsak delavec ima na voljo določeno letno število ur za usposabljanje, ki je določeno z zakonom ali s kolektivno pogodbo. Vendar bi bilo treba potrebe po usposabljanju pretežno določati na podlagi ocenjevanja znanj in spretnosti, da se preveri, ali se ohranja njihova zaposljivost.

| 4. | Potrebe posameznih delavcev po usposabljanju bi bilo treba redno preverjati ter po potrebi opredeliti primerne rešitve za usposabljanje. |
| --- | --- |

4.

Potrebe posameznih delavcev po usposabljanju bi bilo treba redno preverjati ter po potrebi opredeliti primerne rešitve za usposabljanje.

| 5. | Določbe odstavkov 1 do 3 ne veljajo za podjetja in delavce, ki so zajeti v sporazumu o postopkih za predvidevanje znanj in spretnosti ali oceno potreb po zaposlovanju ter znanjih in spretnostih, sklenjenem na ustrezni ravni in med ustreznimi stranmi. |
| --- | --- |

5.

Določbe odstavkov 1 do 3 ne veljajo za podjetja in delavce, ki so zajeti v sporazumu o postopkih za predvidevanje znanj in spretnosti ali oceno potreb po zaposlovanju ter znanjih in spretnostih, sklenjenem na ustrezni ravni in med ustreznimi stranmi.

| 6. | Podjetja vedno, kadar je to mogoče in primerno:






  (a) | v tesnem sodelovanju z zunanjimi akterji, vključno z regionalnimi organi, univerzami in drugimi ponudniki izobraževanja in usposabljanja, tehnološkimi inštituti, razvijejo mehanizme in načrte iz odstavka 2; |
| --- | --- | --- |

6.

Podjetja vedno, kadar je to mogoče in primerno:

(a)

v tesnem sodelovanju z zunanjimi akterji, vključno z regionalnimi organi, univerzami in drugimi ponudniki izobraževanja in usposabljanja, tehnološkimi inštituti, razvijejo mehanizme in načrte iz odstavka 2;

| (b) | sodelujejo ali prispevajo k zunanjim centrom za spremljanje zaposlovanja ter znanj in spretnosti, partnerstvom, mrežam in drugim pomembnim pobudam, sprejetim v regiji in/ali sektorju, inovacijskim centrom in razvojnim agencijam; |
| --- | --- |

(b)

sodelujejo ali prispevajo k zunanjim centrom za spremljanje zaposlovanja ter znanj in spretnosti, partnerstvom, mrežam in drugim pomembnim pobudam, sprejetim v regiji in/ali sektorju, inovacijskim centrom in razvojnim agencijam;

| 7. | Praktična pravila izvajanja se uredijo v sporazumu med prizadetimi stranmi. |
| --- | --- |

7.

Praktična pravila izvajanja se uredijo v sporazumu med prizadetimi stranmi.

| 8. | Podrejena podjetja so obveščena o spremembah in načrtih, predvidenih v odstavku 2. Njihovi delavci so v te mehanizme in načrte vključeni na podlagi zahteve podrejenega podjetja, ki bo utemeljena z razlogom, da so ti mehanizmi in načrti potrebni oz. koristni za njihovo prilagajanje in razvoj. To ne izključuje, da odvisna podjetja lahko razvijejo lastne mehanizme. |
| --- | --- |

8.

Podrejena podjetja so obveščena o spremembah in načrtih, predvidenih v odstavku 2. Njihovi delavci so v te mehanizme in načrte vključeni na podlagi zahteve podrejenega podjetja, ki bo utemeljena z razlogom, da so ti mehanizmi in načrti potrebni oz. koristni za njihovo prilagajanje in razvoj. To ne izključuje, da odvisna podjetja lahko razvijejo lastne mehanizme.

Priporočilo 6 o zgodnji pripravi

| 1. | Razen v okoliščinah, ko prestrukturiranje sprožijo nepredvideni ali nenadni dogodki, vsak postopek prestrukturiranja, zlasti če bi lahko imel zelo negativen učinek temelji na ustrezni pripravi z vsemi zainteresiranimi stranmi, v skladu z njihovimi pristojnostmi, da bi tako preprečili ali ublažili njegove gospodarske, socialne in lokalne učinke. |
| --- | --- |

1.

Razen v okoliščinah, ko prestrukturiranje sprožijo nepredvideni ali nenadni dogodki, vsak postopek prestrukturiranja, zlasti če bi lahko imel zelo negativen učinek temelji na ustrezni pripravi z vsemi zainteresiranimi stranmi, v skladu z njihovimi pristojnostmi, da bi tako preprečili ali ublažili njegove gospodarske, socialne in lokalne učinke.

| 2. | Do prestrukturiranja na splošno pride zaradi izjemnih okoliščin, ki nastanejo zaradi sprememb na trgih ali razvoja tehnologije. V interesu vseh udeležencev je, da začnejo v takih izjemnih okoliščinah uprava in zaposleni pravočasno razpravljati v skladu z zahtevami glede obveščanja in posvetovanja iz obstoječe zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

2.

Do prestrukturiranja na splošno pride zaradi izjemnih okoliščin, ki nastanejo zaradi sprememb na trgih ali razvoja tehnologije. V interesu vseh udeležencev je, da začnejo v takih izjemnih okoliščinah uprava in zaposleni pravočasno razpravljati v skladu z zahtevami glede obveščanja in posvetovanja iz obstoječe zakonodaje Unije.

| 3. | Predlagane postopke prestrukturiranja je treba v celoti pojasniti predstavnikom zaposlenih, ki bi morali te informacije o predlaganem prestrukturiranju prejeti zato, da bi lahko opravili poglobljeno oceno in se po potrebi pripravili na posvetovanja. |
| --- | --- |

3.

Predlagane postopke prestrukturiranja je treba v celoti pojasniti predstavnikom zaposlenih, ki bi morali te informacije o predlaganem prestrukturiranju prejeti zato, da bi lahko opravili poglobljeno oceno in se po potrebi pripravili na posvetovanja.

| 4. | Priprava se izvede čim prej in začne takoj, ko je ugotovljena potreba po prestrukturiranju, ki spoštuje metode in postopke, izpogajane na ravni ustreznega sektorja, regije ali podjetja, če se pojavi tak primer. Razen v izjemnih okoliščinah, omenjenih v odstavku 1 zgoraj, se priprava izvaja v časovnem okviru, ki omogoča pomembno posvetovanje z vsemi zainteresiranimi stranmi in sprejetje ukrepov za preprečevanje oz. čim večje možno blaženje negativnih gospodarskih, socialnih in lokalnih učinkov. |
| --- | --- |

4.

Priprava se izvede čim prej in začne takoj, ko je ugotovljena potreba po prestrukturiranju, ki spoštuje metode in postopke, izpogajane na ravni ustreznega sektorja, regije ali podjetja, če se pojavi tak primer. Razen v izjemnih okoliščinah, omenjenih v odstavku 1 zgoraj, se priprava izvaja v časovnem okviru, ki omogoča pomembno posvetovanje z vsemi zainteresiranimi stranmi in sprejetje ukrepov za preprečevanje oz. čim večje možno blaženje negativnih gospodarskih, socialnih in lokalnih učinkov.

| 5. | Lokalni gospodarski subjekti, zlasti podjetja in njihovi delavci, ki so v odvisnem razmerju do podjetja v postopku prestrukturiranja, bi prav tako morali biti od začetka obveščeni o predlaganem prestrukturiranju. |
| --- | --- |

5.

Lokalni gospodarski subjekti, zlasti podjetja in njihovi delavci, ki so v odvisnem razmerju do podjetja v postopku prestrukturiranja, bi prav tako morali biti od začetka obveščeni o predlaganem prestrukturiranju.

| 6. | Zelo pomembno je zagotoviti preglednost in zaposlene pravočasno obveščati o razmerah v podjetjih, da bi jih lahko vključili v procese prestrukturiranja in predvidevanja sprememb. Zaposleni se morajo že v zgodnji fazi udeleževati razprav, da bi lahko sodelovali v procesih prestrukturiranja podjetij ali pri načrtovanju morebitnega odkupa podjetja v primeru njegovega zaprtja. |
| --- | --- |

6.

Zelo pomembno je zagotoviti preglednost in zaposlene pravočasno obveščati o razmerah v podjetjih, da bi jih lahko vključili v procese prestrukturiranja in predvidevanja sprememb. Zaposleni se morajo že v zgodnji fazi udeleževati razprav, da bi lahko sodelovali v procesih prestrukturiranja podjetij ali pri načrtovanju morebitnega odkupa podjetja v primeru njegovega zaprtja.

| 7. | Pri vsakem prestrukturiranju morajo podjetja prednostno obravnavati, kako bo to vplivalo na odpuščanje zaposlenih, in se na jasen in pregleden način zavezati glede zaposlitev. |
| --- | --- |

7.

Pri vsakem prestrukturiranju morajo podjetja prednostno obravnavati, kako bo to vplivalo na odpuščanje zaposlenih, in se na jasen in pregleden način zavezati glede zaposlitev.

Priporočilo 7 o obveščanju in posvetovanju o poslovnih odločitvah

| 1. | Za vsako prestrukturiranje, zlasti tisto, ki bo verjetno imelo negativen učinek na zaposlovanje, je treba pred sprejemom vseh praktičnih ukrepov v zgodnji fazi pripraviti pojasnitev in obrazložitev za ustrezne zainteresirane strani, ne glede na to, ali se prestrukturiranje opravi na podlagi dolgoročnih strateških ciljev ali zahtev ali dolgoročnih omejitev in ali odločitev glede prestrukturiranje sprejme podjetje ali skupina, ki kontrolira podjetje. |
| --- | --- |

1.

Za vsako prestrukturiranje, zlasti tisto, ki bo verjetno imelo negativen učinek na zaposlovanje, je treba pred sprejemom vseh praktičnih ukrepov v zgodnji fazi pripraviti pojasnitev in obrazložitev za ustrezne zainteresirane strani, ne glede na to, ali se prestrukturiranje opravi na podlagi dolgoročnih strateških ciljev ali zahtev ali dolgoročnih omejitev in ali odločitev glede prestrukturiranje sprejme podjetje ali skupina, ki kontrolira podjetje.

| 2. | Ukrepi v odstavku 1 vključujejo utemeljitev izbire ukrepov, predvidenih za doseganje ciljev, potem, ko se ocenijo drugi možni ukrepi, ob upoštevanju vseh zadevnih interesov. |
| --- | --- |

2.

Ukrepi v odstavku 1 vključujejo utemeljitev izbire ukrepov, predvidenih za doseganje ciljev, potem, ko se ocenijo drugi možni ukrepi, ob upoštevanju vseh zadevnih interesov.

| 3. | Podjetja od začetka pravočasno obveščajo javne organe in predstavnike delavcev na ustrezni ravni, zlasti lokalni, ter jih v čim večji možni meri vključijo v izvajanje postopka prestrukturiranja. |
| --- | --- |

3.

Podjetja od začetka pravočasno obveščajo javne organe in predstavnike delavcev na ustrezni ravni, zlasti lokalni, ter jih v čim večji možni meri vključijo v izvajanje postopka prestrukturiranja.

| 4. | Lokalni gospodarski subjekti, zlasti podjetja in njihovi delavci, ki so v odvisnem razmerju do podjetja v postopku prestrukturiranja, bi prav tako morali biti čim prej obveščeni o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

4.

Lokalni gospodarski subjekti, zlasti podjetja in njihovi delavci, ki so v odvisnem razmerju do podjetja v postopku prestrukturiranja, bi prav tako morali biti čim prej obveščeni o prestrukturiranju.

| 5. | Se ne uporablja, če je obveščanje predstavnikov zaposlenih in posvetovanje z njimi primerljivo urejeno na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

5.

Se ne uporablja, če je obveščanje predstavnikov zaposlenih in posvetovanje z njimi primerljivo urejeno na nacionalni ravni.

Priporočilo 8 o zmanjševanju notranjih socialnih stroškov s pomočjo socialnega načrta

| 1. | Ko se pojavi potreba po prestrukturiranju, bi morala podjetja upoštevati odpuščanje zgolj kot zadnji ukrep po preučitvi vseh alternativnih možnosti ter določiti in, kjer je to možno, izvesti podporne ukrepe. |
| --- | --- |

1.

Ko se pojavi potreba po prestrukturiranju, bi morala podjetja upoštevati odpuščanje zgolj kot zadnji ukrep po preučitvi vseh alternativnih možnosti ter določiti in, kjer je to možno, izvesti podporne ukrepe.

| 2. | Podjetja kot alternativo odpuščanju preučijo vse ustrezne možnosti in začnejo dialog z notranjimi in zunanjimi zainteresiranimi stranmi, da bi jih poskusili vključiti v rešitve glede odpuščanja, na primer:






  (a) | postopno izvajanje načrtovanih ukrepov, |
| --- | --- | --- |

2.

Podjetja kot alternativo odpuščanju preučijo vse ustrezne možnosti in začnejo dialog z notranjimi in zunanjimi zainteresiranimi stranmi, da bi jih poskusili vključiti v rešitve glede odpuščanja, na primer:

(a)

postopno izvajanje načrtovanih ukrepov,

| (b) | zmanjševanje obsega dela, |
| --- | --- |

(b)

zmanjševanje obsega dela,

| (c) | začasno in/ali stalno skrajšanje delovnega časa ali reorganizacijo; |
| --- | --- |

(c)

začasno in/ali stalno skrajšanje delovnega časa ali reorganizacijo;

| (d) | ponovna pogajanja o delovnih pogojih, |
| --- | --- |

(d)

ponovna pogajanja o delovnih pogojih,

| (e) | notranjo ali zunanjo prerazporeditev znotraj skupine podjetij ali drugih podjetij, ki niso v tej skupini, |
| --- | --- |

(e)

notranjo ali zunanjo prerazporeditev znotraj skupine podjetij ali drugih podjetij, ki niso v tej skupini,

| (f) | notranje izvajanje zunanjih dejavnosti, |
| --- | --- |

(f)

notranje izvajanje zunanjih dejavnosti,

| (g) | sporazumno prekinitev delovnega razmerja ter |
| --- | --- |

(g)

sporazumno prekinitev delovnega razmerja ter

| (h) | naravna prekinitev delovnega razmerja. |
| --- | --- |

(h)

naravna prekinitev delovnega razmerja.

| 3. | Kadar se odpuščanju ne da izogniti, ali pa kot del izvajanja alternativnih možnosti, podjetja ob pomoči lokalnih organov in javnih/zasebnih zavodov za zaposlovanje sodelujejo pri pomoči zadevnim delavcem, pri čemer je pomoč odvisna od okoliščin in namenjena izboljšanju zaposljivosti delavcev ter njihovemu hitremu in trajnemu ponovnemu vstopu na trg dela. |
| --- | --- |

3.

Kadar se odpuščanju ne da izogniti, ali pa kot del izvajanja alternativnih možnosti, podjetja ob pomoči lokalnih organov in javnih/zasebnih zavodov za zaposlovanje sodelujejo pri pomoči zadevnim delavcem, pri čemer je pomoč odvisna od okoliščin in namenjena izboljšanju zaposljivosti delavcev ter njihovemu hitremu in trajnemu ponovnemu vstopu na trg dela.

| 4. | Podjetja ne glede na svoje obveznosti, ki izhajajo iz evropske in nacionalne zakonodaje in prakse, predvidijo naslednje ukrepe za zaposljivost, če se izkažejo za potrebne ali koristne pri omejevanju učinka prestrukturiranja:






  — | zagotavljanje informacij delavcem, ki jim grozi odpuščanje ali pa so že bili odpuščeni, o trgu dela, njihovih pravicah in pogojih, dogovorjenih v postopku prestrukturiranja; |
| --- | --- | --- |

4.

Podjetja ne glede na svoje obveznosti, ki izhajajo iz evropske in nacionalne zakonodaje in prakse, predvidijo naslednje ukrepe za zaposljivost, če se izkažejo za potrebne ali koristne pri omejevanju učinka prestrukturiranja:

—

zagotavljanje informacij delavcem, ki jim grozi odpuščanje ali pa so že bili odpuščeni, o trgu dela, njihovih pravicah in pogojih, dogovorjenih v postopku prestrukturiranja;

| — | oblikovanje izhodišč za prerazporeditev in/ali mobilnost; |
| --- | --- |

—

oblikovanje izhodišč za prerazporeditev in/ali mobilnost;

| — | usposabljanje in preusposabljanje; |
| --- | --- |

—

usposabljanje in preusposabljanje;

| — | osebno poklicno svetovanje; |
| --- | --- |

—

osebno poklicno svetovanje;

| — | pomoč pri iskanju zaposlitve, vključno s plačanim delovnim časom ob iskanju delovnega mesta; |
| --- | --- |

—

pomoč pri iskanju zaposlitve, vključno s plačanim delovnim časom ob iskanju delovnega mesta;

| — | pošteno nadomestilo; |
| --- | --- |

—

pošteno nadomestilo;

| — | olajšanje ustanavljanja lastnih podjetij in zadrug ter različnih oblik finančne udeležbe; |
| --- | --- |

—

olajšanje ustanavljanja lastnih podjetij in zadrug ter različnih oblik finančne udeležbe;

| — | spremljanje, nadziranje in svetovanje za preprečitev ali čim večje zmanjšanje negativnega učinka prestrukturiranja tako na fizični kot na psihosocialni ravni za presežne delavce in delavce, ki bodo ostali zaposleni; |
| --- | --- |

—

spremljanje, nadziranje in svetovanje za preprečitev ali čim večje zmanjšanje negativnega učinka prestrukturiranja tako na fizični kot na psihosocialni ravni za presežne delavce in delavce, ki bodo ostali zaposleni;

| — | priznavanje pravice do ponovne zaposlitve nekdaj presežnim delavcem; |
| --- | --- |

—

priznavanje pravice do ponovne zaposlitve nekdaj presežnim delavcem;

| — | olajšanje prenosa podjetij, vključno na zaposlene v obliki zadrug; |
| --- | --- |

—

olajšanje prenosa podjetij, vključno na zaposlene v obliki zadrug;

| — | nudenje psihosocialne podpore, kjer je to ustrezno. |
| --- | --- |

—

nudenje psihosocialne podpore, kjer je to ustrezno.

Priporočilo 9 o sporazumih o upravljanju postopkov prestrukturiranja

| 1. | Podjetja in predstavniki njihovih delavcev bi morali po potrebi sklepati kolektivne pogodbe za ureditev vprašanj, ki izhajajo iz predlaganega prestrukturiranja. |
| --- | --- |

1.

Podjetja in predstavniki njihovih delavcev bi morali po potrebi sklepati kolektivne pogodbe za ureditev vprašanj, ki izhajajo iz predlaganega prestrukturiranja.

| 2. | Določbe priporočil 6 in 7 ne veljajo za podjetja in delavce, ki so zajeti v sporazumu, sklenjenem na ustrezni ravni in med ustreznimi stranmi, o postopkih in mehanizmih za pripravo in družbeno odgovorno upravljanje postopkov prestrukturiranja in zmanjševanje notranjih socialnih stroškov prestrukturiranja. |
| --- | --- |

2.

Določbe priporočil 6 in 7 ne veljajo za podjetja in delavce, ki so zajeti v sporazumu, sklenjenem na ustrezni ravni in med ustreznimi stranmi, o postopkih in mehanizmih za pripravo in družbeno odgovorno upravljanje postopkov prestrukturiranja in zmanjševanje notranjih socialnih stroškov prestrukturiranja.

Priporočilo 10 o zmanjševanju v čim večji možni meri zunanjih gospodarskih, socialnih in okoljskih učinkov

| 1. | Ko ima postopek prestrukturiranja večje lokalne učinke, si podjetja prizadevajo razvijati komplementarnosti in sinergije med svojimi pripravljalnimi dejavnostmi in dejavnostmi vseh drugih akterjev, da bi lahko čim bolj povečala možnosti ponovne zaposlitve delavcev ter spodbudila gospodarsko, socialno in okoljsko preusmerjanje ter razvila nove trajnostne gospodarske dejavnosti, ki ustvarjajo kakovostna delovna mesta, in sicer s sklenitvijo sporazumov za prerazporeditev presežnih delavcev med podjetji iste dejavnosti ali geografskega sektorja. |
| --- | --- |

1.

Ko ima postopek prestrukturiranja večje lokalne učinke, si podjetja prizadevajo razvijati komplementarnosti in sinergije med svojimi pripravljalnimi dejavnostmi in dejavnostmi vseh drugih akterjev, da bi lahko čim bolj povečala možnosti ponovne zaposlitve delavcev ter spodbudila gospodarsko, socialno in okoljsko preusmerjanje ter razvila nove trajnostne gospodarske dejavnosti, ki ustvarjajo kakovostna delovna mesta, in sicer s sklenitvijo sporazumov za prerazporeditev presežnih delavcev med podjetji iste dejavnosti ali geografskega sektorja.

| 2. | Za namene odstavka 1 podjetja regionalne ali lokalne organe in druge pomembne akterje obvestijo o ukrepih, ki jih pripravljajo v skladu s priporočilom 8. Podjetja sodelujejo in/ali prispevajo k vsaki projektni skupini ali mreži, ustanovljeni na regionalni ali sektorski ravni, da se čim bolj zmanjša učinek prestrukturiranja. |
| --- | --- |

2.

Za namene odstavka 1 podjetja regionalne ali lokalne organe in druge pomembne akterje obvestijo o ukrepih, ki jih pripravljajo v skladu s priporočilom 8. Podjetja sodelujejo in/ali prispevajo k vsaki projektni skupini ali mreži, ustanovljeni na regionalni ali sektorski ravni, da se čim bolj zmanjša učinek prestrukturiranja.

| 3. | Če se to izkaže za potrebno in je v skladu z nacionalnimi in regionalnimi zahtevami, podjetja pripravijo in izvajajo strategije, namenjene sanaciji in/ali preselitvi industrijskih območij, ki bodo verjetno opuščena, kar velja za okoljski ukrep, za način privabljanja novih dejavnosti in za način ohranitve deleža delovnih mest, ki bi jih drugače izgubili. |
| --- | --- |

3.

Če se to izkaže za potrebno in je v skladu z nacionalnimi in regionalnimi zahtevami, podjetja pripravijo in izvajajo strategije, namenjene sanaciji in/ali preselitvi industrijskih območij, ki bodo verjetno opuščena, kar velja za okoljski ukrep, za način privabljanja novih dejavnosti in za način ohranitve deleža delovnih mest, ki bi jih drugače izgubili.

| 4. | V priporočilu 8 navedeni ukrepi veljajo, kolikor je to mogoče, tudi za delavce podrejenih podjetij. Podrejena podjetja in njihovi delavci so o teh ukrepih obveščeni, če so takšne informacije potrebne ali koristne za njihovo prilagajanje in upravljanje postopka prestrukturiranja v teh podjetjih. |
| --- | --- |

4.

V priporočilu 8 navedeni ukrepi veljajo, kolikor je to mogoče, tudi za delavce podrejenih podjetij. Podrejena podjetja in njihovi delavci so o teh ukrepih obveščeni, če so takšne informacije potrebne ali koristne za njihovo prilagajanje in upravljanje postopka prestrukturiranja v teh podjetjih.

Priporočilo 11 o javni podpori

| 1. | Države članice zagotovijo tudi, da javni organi in vsi organi v okviru lastne pristojnosti nudijo pomoč ali svetovanje, ki se od njih zahteva za olajšanje in omogočitev gladkega postopka prestrukturiranja, da bi čim bolj omejili posledice. |
| --- | --- |

1.

Države članice zagotovijo tudi, da javni organi in vsi organi v okviru lastne pristojnosti nudijo pomoč ali svetovanje, ki se od njih zahteva za olajšanje in omogočitev gladkega postopka prestrukturiranja, da bi čim bolj omejili posledice.

| 2. | Javni organi in zavodi za zaposlovanje na različnih ravneh prispevajo k predvidevanju in upravljanju s:






  (a) | spodbujanjem dialoga, usklajevanja in sodelovanja z zainteresiranimi stranmi, |
| --- | --- | --- |

2.

Javni organi in zavodi za zaposlovanje na različnih ravneh prispevajo k predvidevanju in upravljanju s:

(a)

spodbujanjem dialoga, usklajevanja in sodelovanja z zainteresiranimi stranmi,

| (b) | nudenjem pomoči pri predvidevanjih postopkov, predvsem postopkov prestrukturiranja, da bi se ublažili njihovi ekonomski, socialni in okoljski učinki. |
| --- | --- |

(b)

nudenjem pomoči pri predvidevanjih postopkov, predvsem postopkov prestrukturiranja, da bi se ublažili njihovi ekonomski, socialni in okoljski učinki.

| 3. | Javni organi in zavodi za zaposlovanje nudijo pomoč ali svetujejo v tesnem sodelovanju z organizacijami socialnih partnerjev na ustrezni ravni, mehanizme za dolgoročno načrtovanje in večletno načrtovanje potreb po zaposlovanju in znanjih v podjetjih, zlasti pri pripravi ocenjevanja znanj za vse zadevne zaposlene. |
| --- | --- |

3.

Javni organi in zavodi za zaposlovanje nudijo pomoč ali svetujejo v tesnem sodelovanju z organizacijami socialnih partnerjev na ustrezni ravni, mehanizme za dolgoročno načrtovanje in večletno načrtovanje potreb po zaposlovanju in znanjih v podjetjih, zlasti pri pripravi ocenjevanja znanj za vse zadevne zaposlene.

| 4. | Na področjih, kjer je prišlo do strukturnih sprememb, javni organi obravnavajo kot ustrezno v tesnem sodelovanju z organizacijami socialnih partnerjev na ustrezni ravni:






  (a) | ustanavljanje stalnih organov, mrež ali struktur za spremljanje predvidevanja postopkov sprememb in zagotavljanje brezplačnega ocenjevanja znanj, predvsem za delavce, ki so težko zaposljivi; |
| --- | --- | --- |

4.

Na področjih, kjer je prišlo do strukturnih sprememb, javni organi obravnavajo kot ustrezno v tesnem sodelovanju z organizacijami socialnih partnerjev na ustrezni ravni:

(a)

ustanavljanje stalnih organov, mrež ali struktur za spremljanje predvidevanja postopkov sprememb in zagotavljanje brezplačnega ocenjevanja znanj, predvsem za delavce, ki so težko zaposljivi;

| (b) | spodbujanje teritorialnih sporazumov o zaposlovanju za lažje ustvarjanje delovnih mest in prilagajanje ter dostojne delovne pogoje in poskus privabljanja naložb z vsemi sredstvi, ob upoštevanju lokalne narave mikro, majhnih ter malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje teritorialnih sporazumov o zaposlovanju za lažje ustvarjanje delovnih mest in prilagajanje ter dostojne delovne pogoje in poskus privabljanja naložb z vsemi sredstvi, ob upoštevanju lokalne narave mikro, majhnih ter malih in srednjih podjetij;

| (c) | spodbujanje ali vzpostavljanje mehanizmov za lažje prehajanje med zaposlitvami, med drugim z mreženjem podjetij in izmenjavo dobre prakse; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje ali vzpostavljanje mehanizmov za lažje prehajanje med zaposlitvami, med drugim z mreženjem podjetij in izmenjavo dobre prakse;

| (d) | izvajanje usposabljanja za mala in srednja podjetja in njihove delavce ter podpiranje dialoga in sodelovanja med njimi in večjimi podjetji; |
| --- | --- |

(d)

izvajanje usposabljanja za mala in srednja podjetja in njihove delavce ter podpiranje dialoga in sodelovanja med njimi in večjimi podjetji;

| (e) | spodbujanje regionalnega zaposlovanja ter gospodarskega, socialnega in okoljskega preusmerjanja; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje regionalnega zaposlovanja ter gospodarskega, socialnega in okoljskega preusmerjanja;

| (f) | spodbujanje možnosti tehnoloških inovacij, zlasti zaradi zmanjšanja ogljikovih emisij. |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje možnosti tehnoloških inovacij, zlasti zaradi zmanjšanja ogljikovih emisij.

Priporočilo 12 o finančni podpori

| 1. | Brez poseganja v obveznosti podjetij, ki izhajajo iz zakonodaje Unije, nacionalne zakonodaje ali praks, bodo javni organi po možnosti zagotovili finančno podporo in druge vire pomoči ukrepom za zaposljivost, ki prednostno obravnavajo zaposlene v podjetjih v postopku prestrukturiranja, saj je tovrstna pomoč nujna ali ustrezna, da bi lahko ti hitro ponovno vstopili na trg dela. |
| --- | --- |

1.

Brez poseganja v obveznosti podjetij, ki izhajajo iz zakonodaje Unije, nacionalne zakonodaje ali praks, bodo javni organi po možnosti zagotovili finančno podporo in druge vire pomoči ukrepom za zaposljivost, ki prednostno obravnavajo zaposlene v podjetjih v postopku prestrukturiranja, saj je tovrstna pomoč nujna ali ustrezna, da bi lahko ti hitro ponovno vstopili na trg dela.

| 2. | V skladu s predpisi, ki urejajo delovanje skladov, se skladi Unije, predvsem Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad, lahko uporabijo za pomoč pri celovitem ukrepanju in pripravi prestrukturiranja ter za pomoč zaposlenim pri prilagajanju spremembam, za namene odstavkov 1 in 2. |
| --- | --- |

2.

V skladu s predpisi, ki urejajo delovanje skladov, se skladi Unije, predvsem Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad, lahko uporabijo za pomoč pri celovitem ukrepanju in pripravi prestrukturiranja ter za pomoč zaposlenim pri prilagajanju spremembam, za namene odstavkov 1 in 2.

| 3. | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji se lahko v skladu s svojim statutom uporabi za zagotovitev finančne podpore za hitro ponovno zaposlitev presežnih delavcev, kar pa ne nadomesti obveznosti držav članic ali delodajalcev iz prava Unije in nacionalnih zakonov ali prakse. |
| --- | --- |

3.

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji se lahko v skladu s svojim statutom uporabi za zagotovitev finančne podpore za hitro ponovno zaposlitev presežnih delavcev, kar pa ne nadomesti obveznosti držav članic ali delodajalcev iz prava Unije in nacionalnih zakonov ali prakse.

Priporočilo 13 o imenovanju ustreznih javnih organov

Države članice na nacionalni, regionalni in lokalni ravni imenujejo javne organe, odgovorne za izvajanje tega akta.

Priporočilo 14

| 1. | Podjetja v sodelovanju s predstavniki delavcev in po potrebi z zunanjimi organizacijami, vključenimi v postopek, razvijajo orodja za redno ocenjevanje in poročanje o izvajanju prestrukturiranja. |
| --- | --- |

1.

Podjetja v sodelovanju s predstavniki delavcev in po potrebi z zunanjimi organizacijami, vključenimi v postopek, razvijajo orodja za redno ocenjevanje in poročanje o izvajanju prestrukturiranja.

| 2. | Države članice sodelujejo z Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev z zagotavljanjem statističnih informacij o postopkih prestrukturiranja. |
| --- | --- |

2.

Države članice sodelujejo z Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev z zagotavljanjem statističnih informacij o postopkih prestrukturiranja.

| 3. | Ta okvir nikakor ne posega v pravice in obveznosti, ki izhajajo iz zakonodaje EU na področjih vključevanja delavcev. Države članice lahko uvedejo ali ohranijo določbe, ki so ugodnejše za varovanje načela enakosti spolov. |
| --- | --- |

3.

Ta okvir nikakor ne posega v pravice in obveznosti, ki izhajajo iz zakonodaje EU na področjih vključevanja delavcev. Države članice lahko uvedejo ali ohranijo določbe, ki so ugodnejše za varovanje načela enakosti spolov.

| 4. | Ta okvir nikakor ne posega v obveznosti glede zaščite delovnega mesta, ki so povezane z izplačili nadomestil v primeru prekinitve delovnega razmerja. Njegovo izvajanje v nobenem primeru ne sme biti podlaga za nižanje ravni varovanja pred diskriminacijo, ki jo države članice že zagotavljajo. |
| --- | --- |

4.

Ta okvir nikakor ne posega v obveznosti glede zaščite delovnega mesta, ki so povezane z izplačili nadomestil v primeru prekinitve delovnega razmerja. Njegovo izvajanje v nobenem primeru ne sme biti podlaga za nižanje ravni varovanja pred diskriminacijo, ki jo države članice že zagotavljajo.

| 5. | Vsaka država članica v posebnih primerih ter pod pogoji in omejitvami, ki jih določa nacionalna zakonodaja, zagotovi, da podjetja niso obvezana predložiti informacij, kadar bi zaradi narave informacij glede na objektivna merila to resno ogrozilo njihovo delovanje ali jim škodovalo. Država članica lahko odloči, da je tovrstna oprostitev obveznosti odvisna od predhodne upravne ali sodne potrditve. |
| --- | --- |

5.

Vsaka država članica v posebnih primerih ter pod pogoji in omejitvami, ki jih določa nacionalna zakonodaja, zagotovi, da podjetja niso obvezana predložiti informacij, kadar bi zaradi narave informacij glede na objektivna merila to resno ogrozilo njihovo delovanje ali jim škodovalo. Država članica lahko odloči, da je tovrstna oprostitev obveznosti odvisna od predhodne upravne ali sodne potrditve.

| 6. | Države članice v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso zagotovijo, da predstavniki delavcev in vse druge osebe z dostopom do informacij, ki so jim bile predložene izrecno na podlagi tega akta, teh informacij ne smejo razkriti, če so jim bile predložene kot zaupne. |
| --- | --- |

6.

Države članice v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso zagotovijo, da predstavniki delavcev in vse druge osebe z dostopom do informacij, ki so jim bile predložene izrecno na podlagi tega akta, teh informacij ne smejo razkriti, če so jim bile predložene kot zaupne.

| 7. | Države članice bi morala podjetja, ki ne ravnajo v skladu z zakonodajo Unije, izključiti iz uporabe javnih pomoči iz državnih proračunov. |
| --- | --- |

7.

Države članice bi morala podjetja, ki ne ravnajo v skladu z zakonodajo Unije, izključiti iz uporabe javnih pomoči iz državnih proračunov.

| 8. | Ne glede na odstavek 7 je omogočena uporaba sredstev iz splošnega proračuna Evropske unije in nacionalnih proračunov v neposredno korist zaposlenim v podjetjih iz navedenega odstavka. |
| --- | --- |

8.

Ne glede na odstavek 7 je omogočena uporaba sredstev iz splošnega proračuna Evropske unije in nacionalnih proračunov v neposredno korist zaposlenim v podjetjih iz navedenega odstavka.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/38 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/38

---

P7_TA(2013)0006

Strategija EU za Afriški rog

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 o strategiji EU za Afriški rog (2012/2026(INI))

(2015/C 440/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2012 o pomorskem piratstvu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2012 o pomorskem piratstvu (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2009 o razmerah na območju Afriškega roga (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2009 o razmerah na območju Afriškega roga (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o letnem poročilu iz leta 2008 o skupni zunanji in varnostni politiki (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o letnem poročilu iz leta 2008 o skupni zunanji in varnostni politiki (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o letnem poročilu iz leta 2009 o skupni zunanji in varnostni politiki (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o letnem poročilu iz leta 2009 o skupni zunanji in varnostni politiki (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2012 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2012 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Afriškem rogu z dne 14. novembra 2011 in zlasti strateškega okvira v prilogi k tem sklepom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Afriškem rogu z dne 14. novembra 2011 in zlasti strateškega okvira v prilogi k tem sklepom,

| — | ob upoštevanju evropske varnostne strategije in dokumenta visokega predstavnika in Komisije Evropskemu svetu z naslovom „Podnebne spremembe in mednarodna varnost“ z dne 14. marca 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske varnostne strategije in dokumenta visokega predstavnika in Komisije Evropskemu svetu z naslovom „Podnebne spremembe in mednarodna varnost“ z dne 14. marca 2008,

| — | ob upoštevanju končnega poročila misije Evropske unije za opazovanje volitev v Etiopiji, ki so potekale 23. maja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila misije Evropske unije za opazovanje volitev v Etiopiji, ki so potekale 23. maja 2010,

| — | ob upoštevanju tega, da je 825 članov nacionalne ustavodajne skupščine dne 1. avgusta 2012 sprejelo ustavo za Somalijo; ob upoštevanju demokratične izvolitve novega somalijskega predsednika dne 11. septembra 2012 kot dela procesa prehoda, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tega, da je 825 članov nacionalne ustavodajne skupščine dne 1. avgusta 2012 sprejelo ustavo za Somalijo; ob upoštevanju demokratične izvolitve novega somalijskega predsednika dne 11. septembra 2012 kot dela procesa prehoda,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 1. decembra 2011 in 23. julija 2012 o skupni varnostni in obrambni politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 1. decembra 2011 in 23. julija 2012 o skupni varnostni in obrambni politiki,

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta ZN o razmerah v Somaliji, zlasti resolucije 2067 (2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta ZN o razmerah v Somaliji, zlasti resolucije 2067 (2012),

| — | ob upoštevanju misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM), njenega strateškega koncepta z dne 5. januarja 2012 o vzpostavitvi prisotnosti v vseh štirih sektorjih in resolucije Varnostnega sveta ZN 2036 (2012), ki zahteva, da Afriška unija poveča obseg sil AMISOM z 12 000 na največ 17 731 pripadnikov uniformiranega osebja, ki je sestavljeno iz vojakov in osebja formiranih policijskih enot, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM), njenega strateškega koncepta z dne 5. januarja 2012 o vzpostavitvi prisotnosti v vseh štirih sektorjih in resolucije Varnostnega sveta ZN 2036 (2012), ki zahteva, da Afriška unija poveča obseg sil AMISOM z 12 000 na največ 17 731 pripadnikov uniformiranega osebja, ki je sestavljeno iz vojakov in osebja formiranih policijskih enot,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju poročila ZN z dne 25. januarja 2011 in 25 predlogov v tem poročilu, ki jih je podal Jack Lang, posebni svetovalec generalnega sekretarja ZN za pravna vprašanja, povezana s piratstvom ob obali Somalije; ob upoštevanju poročil Jacka Langa o nadaljnjem ukrepanju, vključno s poročilom o načinih za vzpostavitev specializiranih sodišč za piratstvo v Somaliji z dne 15. junija 2011, in poročila generalnega sekretarja o specializiranih sodiščih za piratstvo v Somaliji in drugih državah v regiji z dne 20. januarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ZN z dne 25. januarja 2011 in 25 predlogov v tem poročilu, ki jih je podal Jack Lang, posebni svetovalec generalnega sekretarja ZN za pravna vprašanja, povezana s piratstvom ob obali Somalije; ob upoštevanju poročil Jacka Langa o nadaljnjem ukrepanju, vključno s poročilom o načinih za vzpostavitev specializiranih sodišč za piratstvo v Somaliji z dne 15. junija 2011, in poročila generalnega sekretarja o specializiranih sodiščih za piratstvo v Somaliji in drugih državah v regiji z dne 20. januarja 2012,

| — | ob upoštevanju skupne strategije EU-Afrika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne strategije EU-Afrika,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7-0408/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7-0408/2012),

| A. | ker je Afriški rog ena od regij z najbolj nezanesljivo preskrbo s hrano na svetu in so milijoni ljudi, ki živijo na tem območju, podhranjeni in jim grozi lakota; ker so na tem geografskem območju tudi države z najnižjimi zdravstvenimi standardi na svetu; ker gre prav tako za eno od regij z največjo revščino in najslabšim upravljanjem na svetu; ker sta razlog za hude humanitarne krize v regiji predvsem negotova varnost ljudi in nezanesljiva preskrba s hrano; ker mednarodni skupnosti ni uspelo sprejeti preprečevalnih ukrepov, s katerimi bi obravnavali vprašanja varnosti ljudi, suše in lakote v regiji; |
| --- | --- |

A.

ker je Afriški rog ena od regij z najbolj nezanesljivo preskrbo s hrano na svetu in so milijoni ljudi, ki živijo na tem območju, podhranjeni in jim grozi lakota; ker so na tem geografskem območju tudi države z najnižjimi zdravstvenimi standardi na svetu; ker gre prav tako za eno od regij z največjo revščino in najslabšim upravljanjem na svetu; ker sta razlog za hude humanitarne krize v regiji predvsem negotova varnost ljudi in nezanesljiva preskrba s hrano; ker mednarodni skupnosti ni uspelo sprejeti preprečevalnih ukrepov, s katerimi bi obravnavali vprašanja varnosti ljudi, suše in lakote v regiji;

| B. | ker ima regija dolgo zgodovino konfliktov in ker obstaja povezava med konflikti, revščino in nerazvitostjo; ker v okolju, ki ga zaznamujejo napetosti, oboroženi spopadi in nestabilne vladne institucije, ni mogoče doseči trajnostnega razvoja, istočasno pa sta revščina in nerazvitost dejavnika, ki ustvarjata konflikte; ker bodo podnebne spremembe najverjetneje še poslabšale razmere v regiji, kjer postajajo hude suše že sedaj vse pogostejše; |
| --- | --- |

B.

ker ima regija dolgo zgodovino konfliktov in ker obstaja povezava med konflikti, revščino in nerazvitostjo; ker v okolju, ki ga zaznamujejo napetosti, oboroženi spopadi in nestabilne vladne institucije, ni mogoče doseči trajnostnega razvoja, istočasno pa sta revščina in nerazvitost dejavnika, ki ustvarjata konflikte; ker bodo podnebne spremembe najverjetneje še poslabšale razmere v regiji, kjer postajajo hude suše že sedaj vse pogostejše;

| C. | ker dolgotrajna nestabilnost Afriškega roga prinaša posledice za varnost sosednjih držav in celine ter lahko zaradi mrežnega povezovanja teroristov v regiji ogrozi tudi varnost drugih regij, kot so Evropa, Arabski polotok in južna Azija; |
| --- | --- |

C.

ker dolgotrajna nestabilnost Afriškega roga prinaša posledice za varnost sosednjih držav in celine ter lahko zaradi mrežnega povezovanja teroristov v regiji ogrozi tudi varnost drugih regij, kot so Evropa, Arabski polotok in južna Azija;

| D. | ker je začarani krog negotovosti, nestabilnosti, revščine in slabega upravljanja mogoče uspešno in učinkovito prekiniti le s celovitim in celostnim pristopom, ki je zavezan trajnostnemu razvoju držav te regije; ker je za Afriški rog značilna povezava med razvojem in varnostjo, saj gre za regijo, kjer kriminalna dejavnost, ki jo sestavljata zlasti terorizem in piratstvo, uspeva predvsem zaradi skrajne revščine in slabega upravljanja ali odsotnosti upravljanja države; |
| --- | --- |

D.

ker je začarani krog negotovosti, nestabilnosti, revščine in slabega upravljanja mogoče uspešno in učinkovito prekiniti le s celovitim in celostnim pristopom, ki je zavezan trajnostnemu razvoju držav te regije; ker je za Afriški rog značilna povezava med razvojem in varnostjo, saj gre za regijo, kjer kriminalna dejavnost, ki jo sestavljata zlasti terorizem in piratstvo, uspeva predvsem zaradi skrajne revščine in slabega upravljanja ali odsotnosti upravljanja države;

| E. | ker so varnostne razmere v Afriškem rogu za Evropo in širšo mednarodno skupnost pomembne na treh ravneh: prva zadeva grožnjo, ki jo predstavljajo mednarodni terorizem in sredstva, pridobljena s piratstvom in ugrabitvami, ki se stekajo k terorističnim organizacijam; druga je gospodarska grožnja mednarodni trgovini in potreba po spodbujanju varnega ladijskega prevoza; tretja pa je potreba po zagotavljanju pomoči ZN pri zadanih ciljih, na primer pri zaščiti plovil Svetovnega programa za hrano v regiji; |
| --- | --- |

E.

ker so varnostne razmere v Afriškem rogu za Evropo in širšo mednarodno skupnost pomembne na treh ravneh: prva zadeva grožnjo, ki jo predstavljajo mednarodni terorizem in sredstva, pridobljena s piratstvom in ugrabitvami, ki se stekajo k terorističnim organizacijam; druga je gospodarska grožnja mednarodni trgovini in potreba po spodbujanju varnega ladijskega prevoza; tretja pa je potreba po zagotavljanju pomoči ZN pri zadanih ciljih, na primer pri zaščiti plovil Svetovnega programa za hrano v regiji;

| F. | ker je zavezanost EU tej regiji povezana tako z geostrateškim pomenom slednje kot z voljo pomagati ljudem Afriškega roga in jih rešiti revščine; ker se je EU v ta namen in za dosego trajnega miru zavezala k podpiranju prizadevanj na regionalni, npr. prek Medvladnega organa za razvoj (IGAD) in Afriške unije, ter nacionalni ravni, da bi utrdila mir in pravičnost na podlagi načel vključevanja, pravne države in spoštovanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

F.

ker je zavezanost EU tej regiji povezana tako z geostrateškim pomenom slednje kot z voljo pomagati ljudem Afriškega roga in jih rešiti revščine; ker se je EU v ta namen in za dosego trajnega miru zavezala k podpiranju prizadevanj na regionalni, npr. prek Medvladnega organa za razvoj (IGAD) in Afriške unije, ter nacionalni ravni, da bi utrdila mir in pravičnost na podlagi načel vključevanja, pravne države in spoštovanja človekovih pravic;

| G. | ker Medvladni organ za razvoj še vedno ni dovolj razvit instrument za okrepitev regionalnega sodelovanja, povezovanja in varnosti; ker mora Medvladni organ za razvoj odigrati osrednjo vlogo v politični in varnostni strukturi regije in pri preprečevanju sporov ter političnem in gospodarskem povezovanju v Afriškem rogu, s čimer bi države te regije spodbudili k trdnejši zavezi skupnim političnim in gospodarskim ciljem; |
| --- | --- |

G.

ker Medvladni organ za razvoj še vedno ni dovolj razvit instrument za okrepitev regionalnega sodelovanja, povezovanja in varnosti; ker mora Medvladni organ za razvoj odigrati osrednjo vlogo v politični in varnostni strukturi regije in pri preprečevanju sporov ter političnem in gospodarskem povezovanju v Afriškem rogu, s čimer bi države te regije spodbudili k trdnejši zavezi skupnim političnim in gospodarskim ciljem;

| H. | ker bi neprekinjeno območje negotovosti in nestabilnosti, ki se razteza od Atlantskega do Indijskega oceana, ponovno okrepilo dejavnosti tihotapljenja drog čez južni Atlantik ter v Latinski Ameriki in karibskih državah, prav tako pa spodbujalo trgovanje z orožjem in ljudmi, saj bi odprlo nove tihotapske poti in priložnosti za tihotapljenje drog v Evropo in na Arabski polotok; |
| --- | --- |

H.

ker bi neprekinjeno območje negotovosti in nestabilnosti, ki se razteza od Atlantskega do Indijskega oceana, ponovno okrepilo dejavnosti tihotapljenja drog čez južni Atlantik ter v Latinski Ameriki in karibskih državah, prav tako pa spodbujalo trgovanje z orožjem in ljudmi, saj bi odprlo nove tihotapske poti in priložnosti za tihotapljenje drog v Evropo in na Arabski polotok;

| I. | ker lahko tekmovanje med državami te regije za naravne vire, zlasti za fosilna goriva in vodo, ter za zagotavljanje infrastrukturnega dostopa do pristanišč za države, ki proizvajajo nafto in plin, in dostopa do morja za celinske države zaneti dodatne napetosti v regiji in privede do kronične nestabilnosti; |
| --- | --- |

I.

ker lahko tekmovanje med državami te regije za naravne vire, zlasti za fosilna goriva in vodo, ter za zagotavljanje infrastrukturnega dostopa do pristanišč za države, ki proizvajajo nafto in plin, in dostopa do morja za celinske države zaneti dodatne napetosti v regiji in privede do kronične nestabilnosti;

| J. | ker je dolgotrajno uspešno stabilnost v Afriškem rogu mogoče oblikovati samo na trdnih in odgovornih demokratičnih institucijah, pravni državi in spoštovanju človekovih pravic, zlasti svobode izražanja, in boljših gospodarskih obetih za družbo na splošno; |
| --- | --- |

J.

ker je dolgotrajno uspešno stabilnost v Afriškem rogu mogoče oblikovati samo na trdnih in odgovornih demokratičnih institucijah, pravni državi in spoštovanju človekovih pravic, zlasti svobode izražanja, in boljših gospodarskih obetih za družbo na splošno;

| K. | ker so dejavno prizadevanje za stabilnost v regiji, odprava revščine in spodbujanje oživljanja gospodarstva bistvenega pomena za obnovo propadlih držav; ker sta varnost in razvoj neločljivo povezana; |
| --- | --- |

K.

ker so dejavno prizadevanje za stabilnost v regiji, odprava revščine in spodbujanje oživljanja gospodarstva bistvenega pomena za obnovo propadlih držav; ker sta varnost in razvoj neločljivo povezana;

| L. | ker nasilni napadi skupine Al Šabab, pomanjkanje trdne politične in gospodarske stabilnosti v Somaliji, grožnja, ki jo predstavljajo nenehne dejavnosti piratov ob obali Somalije, napetosti in možnost sporov med Sudanom in Južnim Sudanom, h konfliktom nagnjeni pokrajini Abyei in Darfur, politična tranzicija v Etiopiji po smrti predsednika vlade Melesa Zenawija, napetosti med Etiopijo, Eritrejo in Somalijo, napetosti med Eritrejo in Džibutijem ter teroristične dejavnosti Gospodove uporniške vojske (LRA) skupaj prispevajo k temu, da je Afriški rog eno izmed območij, ki so v svetovnem merilu najbolj izpostavljena sporom, in tako povzročajo neizmerno trpljenje ljudi, njihovo notranjo razseljevanje in slabšanje humanitarnih kriz ter ovirajo trajnostni družbeni in gospodarski razvoj, pa tudi demokracijo in pravno državo; |
| --- | --- |

L.

ker nasilni napadi skupine Al Šabab, pomanjkanje trdne politične in gospodarske stabilnosti v Somaliji, grožnja, ki jo predstavljajo nenehne dejavnosti piratov ob obali Somalije, napetosti in možnost sporov med Sudanom in Južnim Sudanom, h konfliktom nagnjeni pokrajini Abyei in Darfur, politična tranzicija v Etiopiji po smrti predsednika vlade Melesa Zenawija, napetosti med Etiopijo, Eritrejo in Somalijo, napetosti med Eritrejo in Džibutijem ter teroristične dejavnosti Gospodove uporniške vojske (LRA) skupaj prispevajo k temu, da je Afriški rog eno izmed območij, ki so v svetovnem merilu najbolj izpostavljena sporom, in tako povzročajo neizmerno trpljenje ljudi, njihovo notranjo razseljevanje in slabšanje humanitarnih kriz ter ovirajo trajnostni družbeni in gospodarski razvoj, pa tudi demokracijo in pravno državo;

| M. | ker je boj proti skupini Al Šabab v Somaliji čedalje uspešnejši in zaradi tega obstaja vse večja nevarnost, da se teroristične dejavnosti in nestabilnost pomaknejo v druge dele Somalije ali še dlje, v druge dele Afrike, ki prej niso bili ogroženi; |
| --- | --- |

M.

ker je boj proti skupini Al Šabab v Somaliji čedalje uspešnejši in zaradi tega obstaja vse večja nevarnost, da se teroristične dejavnosti in nestabilnost pomaknejo v druge dele Somalije ali še dlje, v druge dele Afrike, ki prej niso bili ogroženi;

| N. | ker so zaradi stalne politične nestabilnosti in sporov v Somaliji praktično onemogočene vse možnosti trajnostnega gospodarskega razvoja regije; ker pomanjkanje stabilnih demokratičnih in gospodarskih priložnosti za prebivalstvo, zlasti za mlade, v povezavi z odsotnostjo demokracije, načel pravne države, upravljanja in zaščite ljudi predstavlja plodna tla za spodbujanje kriminalnih dejavnosti, vključno s piratstvom in tihotapljenjem drog, ter podpira teroristične skupine, kot je Al Šabab; ker je tovrstna vprašanja treba nujno obravnavati celovito, pri tem pa se opirati na vse instrumente za zunanje delovanje EU, te ukrepe pa, ko bo v Somaliji vzpostavljena delujoča državne struktura, dopolniti z ustanovitvijo specializiranih sodišč za piratstvo v Somaliji; |
| --- | --- |

N.

ker so zaradi stalne politične nestabilnosti in sporov v Somaliji praktično onemogočene vse možnosti trajnostnega gospodarskega razvoja regije; ker pomanjkanje stabilnih demokratičnih in gospodarskih priložnosti za prebivalstvo, zlasti za mlade, v povezavi z odsotnostjo demokracije, načel pravne države, upravljanja in zaščite ljudi predstavlja plodna tla za spodbujanje kriminalnih dejavnosti, vključno s piratstvom in tihotapljenjem drog, ter podpira teroristične skupine, kot je Al Šabab; ker je tovrstna vprašanja treba nujno obravnavati celovito, pri tem pa se opirati na vse instrumente za zunanje delovanje EU, te ukrepe pa, ko bo v Somaliji vzpostavljena delujoča državne struktura, dopolniti z ustanovitvijo specializiranih sodišč za piratstvo v Somaliji;

| O. | ker prehodni zvezni vladi Somalije (TFG) ni uspelo oblikovati stabilne in vključujoče uprave, ki bi se bila sposobna zavzemati za soglasje med različnimi etničnimi in političnimi komponentami; ker mora mednarodna skupnost v celoti podpreti novo somalijsko vlado, da bi lahko ta spopadla z izzivi, s katerimi se sooča Somalija, ter povrnila trajnostno politično, demokratično, etnično in socialno stabilnost; |
| --- | --- |

O.

ker prehodni zvezni vladi Somalije (TFG) ni uspelo oblikovati stabilne in vključujoče uprave, ki bi se bila sposobna zavzemati za soglasje med različnimi etničnimi in političnimi komponentami; ker mora mednarodna skupnost v celoti podpreti novo somalijsko vlado, da bi lahko ta spopadla z izzivi, s katerimi se sooča Somalija, ter povrnila trajnostno politično, demokratično, etnično in socialno stabilnost;

| P. | ker so od leta 1990 ribiške ladje iz mnogih držav izkoriščale zmedo v Somaliji za ribolov znotraj somalijske cone 200 navtičnih milj in s tem ogrožale preživetje somalijskih ribičev; |
| --- | --- |

P.

ker so od leta 1990 ribiške ladje iz mnogih držav izkoriščale zmedo v Somaliji za ribolov znotraj somalijske cone 200 navtičnih milj in s tem ogrožale preživetje somalijskih ribičev;

| Q. | ker je po navedbah visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) po vsem Afriškem rogu, zlasti v Keniji in Etiopiji, raztresenih več kot milijon somalijskih beguncev in je v Somaliji notranje razseljenih 1,3 milijona ljudi; ker so notranji spori, teroristična dejanja skupine Al Šabab in zaporedne krize v zvezi s sušo glavni razlogi za pojav množičnega izseljevanja in notranjega razseljevanja ljudi v Somaliji, ki občutno vpliva na celotno regijo; |
| --- | --- |

Q.

ker je po navedbah visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) po vsem Afriškem rogu, zlasti v Keniji in Etiopiji, raztresenih več kot milijon somalijskih beguncev in je v Somaliji notranje razseljenih 1,3 milijona ljudi; ker so notranji spori, teroristična dejanja skupine Al Šabab in zaporedne krize v zvezi s sušo glavni razlogi za pojav množičnega izseljevanja in notranjega razseljevanja ljudi v Somaliji, ki občutno vpliva na celotno regijo;

| R. | ker sta se 20. avgusta 2012 na Afriškem rogu zgodila dva dogodka, ki sta zelo pomembna za to regijo: umrl je etiopski premier Meles Zenawi, v Somaliji pa so prvič po več kot dveh desetletjih formalno oblikovali parlament; ker sta zaprisega novega parlamenta in izvolitev novega somalijskega predsednika Hasana Šejka Mohamuda dne 10. septembra 2012 predstavljali zgodovinski trenutek in pomemben korak v smeri izboljšanja miru in varnosti ter dokazali, da razmere v Somaliji niso nepopravljive; |
| --- | --- |

R.

ker sta se 20. avgusta 2012 na Afriškem rogu zgodila dva dogodka, ki sta zelo pomembna za to regijo: umrl je etiopski premier Meles Zenawi, v Somaliji pa so prvič po več kot dveh desetletjih formalno oblikovali parlament; ker sta zaprisega novega parlamenta in izvolitev novega somalijskega predsednika Hasana Šejka Mohamuda dne 10. septembra 2012 predstavljali zgodovinski trenutek in pomemben korak v smeri izboljšanja miru in varnosti ter dokazali, da razmere v Somaliji niso nepopravljive;

| S. | ker so Etiopija, Džibuti, Kenija in Uganda zagotovili vojaško in politično podporo prizadevanjem, da bi vzpostavili stabilnost v regiji, predvsem z misijo Afriške unije v Somaliji (AMISOM), ter si tako z dejavno podporo mednarodne skupnosti prizadevali za učinkovito rešitev vprašanja varnosti in stabilnosti v regiji, ki je v afriški lasti in pod afriškim vodstvom; ker je Afriška unija dragocen partner za mir in stabilnost v regiji; |
| --- | --- |

S.

ker so Etiopija, Džibuti, Kenija in Uganda zagotovili vojaško in politično podporo prizadevanjem, da bi vzpostavili stabilnost v regiji, predvsem z misijo Afriške unije v Somaliji (AMISOM), ter si tako z dejavno podporo mednarodne skupnosti prizadevali za učinkovito rešitev vprašanja varnosti in stabilnosti v regiji, ki je v afriški lasti in pod afriškim vodstvom; ker je Afriška unija dragocen partner za mir in stabilnost v regiji;

| T. | ker so varnostne in vojaške razmere v Somaliji še vedno nevarne in nepredvidljive; ker je misija Afriške unije v Somaliji uspela odriniti islamsko milico Al Šababa in je napotila 100 vojakov v Baidoo; ker je Kenija pred kratkim vojaško posredovala v južni in osrednji Somaliji, a ni mogla odločno poraziti Al Šababa; ker so sile etiopske državne obrambe februarja 2012 posredovale v regijah Hiran in Bay; ker je organizacija Human Rights Watch objavila poročila o zlorabah človekovih pravic, mučenju, samovoljnih pridržanjih, usmrtitvah po hitrem postopku in nezakonitih povračilnih napadih na civiliste, ki so jih izvedle etiopske sile ter milice, privržene prehodni zvezni vladi Somalije; ker je skupina ZN za nadzor nad sankcijami obtožila sosednjo Eritrejo, da dobavlja orožje, usposabljanje in finančno pomoč Al Šababu ter s tem krši embargo ZN na orožje; |
| --- | --- |

T.

ker so varnostne in vojaške razmere v Somaliji še vedno nevarne in nepredvidljive; ker je misija Afriške unije v Somaliji uspela odriniti islamsko milico Al Šababa in je napotila 100 vojakov v Baidoo; ker je Kenija pred kratkim vojaško posredovala v južni in osrednji Somaliji, a ni mogla odločno poraziti Al Šababa; ker so sile etiopske državne obrambe februarja 2012 posredovale v regijah Hiran in Bay; ker je organizacija Human Rights Watch objavila poročila o zlorabah človekovih pravic, mučenju, samovoljnih pridržanjih, usmrtitvah po hitrem postopku in nezakonitih povračilnih napadih na civiliste, ki so jih izvedle etiopske sile ter milice, privržene prehodni zvezni vladi Somalije; ker je skupina ZN za nadzor nad sankcijami obtožila sosednjo Eritrejo, da dobavlja orožje, usposabljanje in finančno pomoč Al Šababu ter s tem krši embargo ZN na orožje;

| U. | ker je konec krize v Somaliji, ki je odvisen od stabilnosti, ki jo zagotavljajo operacije Afriške unije v tej državi, mogoče doseči samo z ohranjanjem in podpiranjem družbene in politične stabilnosti, kar pomeni, da bodo strani, ki sodelujejo v vojaških operacijah, imele pomembno odgovornost tudi pri podpiranju lokalnih organov z vsemi potrebnimi sredstvi v obdobju po prenehanju vojaških operacij; |
| --- | --- |

U.

ker je konec krize v Somaliji, ki je odvisen od stabilnosti, ki jo zagotavljajo operacije Afriške unije v tej državi, mogoče doseči samo z ohranjanjem in podpiranjem družbene in politične stabilnosti, kar pomeni, da bodo strani, ki sodelujejo v vojaških operacijah, imele pomembno odgovornost tudi pri podpiranju lokalnih organov z vsemi potrebnimi sredstvi v obdobju po prenehanju vojaških operacij;

| V. | ker mednarodne vojaške dejavnosti same po sebi ne morejo vzpostaviti varnosti, stabilnosti in trajnega mira, če jih ne spremljajo programi za demokratični razvoj; |
| --- | --- |

V.

ker mednarodne vojaške dejavnosti same po sebi ne morejo vzpostaviti varnosti, stabilnosti in trajnega mira, če jih ne spremljajo programi za demokratični razvoj;

| W. | ker bo imela smrt etiopskega predsednika vlade Melesa Zenawija najverjetneje velike nacionalne in regionalne posledice, saj novemu vodstvu ponuja priložnost, da odpre politični prostor, razveljavi represivne zakone in vzpostavi politični dialog, ki vključuje vse strani in si prizadeva za demokratično tranzicijo; ker je oblikovanje vključujoče in demokratično izvoljene vlade v Etiopiji edini način za preprečevanje širjenja nestabilnosti, radikalizma in nemirov v državi, ki ogrožajo vlogo Etiopije v boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

W.

ker bo imela smrt etiopskega predsednika vlade Melesa Zenawija najverjetneje velike nacionalne in regionalne posledice, saj novemu vodstvu ponuja priložnost, da odpre politični prostor, razveljavi represivne zakone in vzpostavi politični dialog, ki vključuje vse strani in si prizadeva za demokratično tranzicijo; ker je oblikovanje vključujoče in demokratično izvoljene vlade v Etiopiji edini način za preprečevanje širjenja nestabilnosti, radikalizma in nemirov v državi, ki ogrožajo vlogo Etiopije v boju proti terorizmu;

| X. | ker je EPRDF na parlamentarnih volitvah maja 2010 dobila 545 od 547 sedežev, zaradi česar je misija EU za opazovanje volitev izjavila, da volitve niso dosegle mednarodnih standardov; |
| --- | --- |

X.

ker je EPRDF na parlamentarnih volitvah maja 2010 dobila 545 od 547 sedežev, zaradi česar je misija EU za opazovanje volitev izjavila, da volitve niso dosegle mednarodnih standardov;

| Y. | ker Etiopija prejema več zunanje pomoči iz ZDA in EU kot katera koli druga afriška država; |
| --- | --- |

Y.

ker Etiopija prejema več zunanje pomoči iz ZDA in EU kot katera koli druga afriška država;

| Z. | ker je Eritreja po 20 letih neodvisnosti pod vladavino predsednika Isaiasa Afewerkija ena najbolj represivnih in zaprtih držav na svetu z izredno slabim poročilom o stanju na področju človekovih pravic, ki vključuje zapiranje, mučenje in ubijanje državljanov; ker je Svet ZN za človekove pravice 5. julija 2012 sprejel resolucijo, v kateri ostro obsoja nenehne vsesplošne in sistematične kršitve človekovih pravic s strani eritrejskih oblasti, stroge omejitve svobode mnenja in izražanja ter prisilni vpoklic državljanov za nedoločen čas, in tudi imenoval posebnega poročevalca o stanju na področju človekovih pravic v Eritreji, da se prekine izoliranost države, raziščejo primeri zlorabe in pripravi poročilo o tem; ker je švedsko-eritrejski državljan Dawit Isaak v Eritreji že 11 let zaprt v samici, ne da bi mu sodili; |
| --- | --- |

Z.

ker je Eritreja po 20 letih neodvisnosti pod vladavino predsednika Isaiasa Afewerkija ena najbolj represivnih in zaprtih držav na svetu z izredno slabim poročilom o stanju na področju človekovih pravic, ki vključuje zapiranje, mučenje in ubijanje državljanov; ker je Svet ZN za človekove pravice 5. julija 2012 sprejel resolucijo, v kateri ostro obsoja nenehne vsesplošne in sistematične kršitve človekovih pravic s strani eritrejskih oblasti, stroge omejitve svobode mnenja in izražanja ter prisilni vpoklic državljanov za nedoločen čas, in tudi imenoval posebnega poročevalca o stanju na področju človekovih pravic v Eritreji, da se prekine izoliranost države, raziščejo primeri zlorabe in pripravi poročilo o tem; ker je švedsko-eritrejski državljan Dawit Isaak v Eritreji že 11 let zaprt v samici, ne da bi mu sodili;

| AA. | ker sta 26. septembra 2012 predsednika Sudana in Južnega Sudana podpisala dolgo pričakovani sporazum o sodelovanju, ki omogoča ponovno vzpostavitev pretoka nafte z juga na sever, demilitarizacijo varovalnega pasu vzdolž meje, ponovno odprtje čezmejne trgovine in prosto gibanje državljanov obeh držav; ker se morata državi dogovoriti še o statusu regije Abyei in drugih spornih območij; |
| --- | --- |

AA.

ker sta 26. septembra 2012 predsednika Sudana in Južnega Sudana podpisala dolgo pričakovani sporazum o sodelovanju, ki omogoča ponovno vzpostavitev pretoka nafte z juga na sever, demilitarizacijo varovalnega pasu vzdolž meje, ponovno odprtje čezmejne trgovine in prosto gibanje državljanov obeh držav; ker se morata državi dogovoriti še o statusu regije Abyei in drugih spornih območij;

| AB. | ker se Južni Sudan sooča s hudimi političnimi, gospodarskimi in varnostnimi izzivi, ki se nanašajo predvsem na medskupnostno nasilje in neobstoj trdnih struktur upravljanja; ker je razoroževanje civilistov, ki poteka pod imenom „operacija za obnovitev miru“ in se je začelo marca 2012 kot odziv na medskupnostno nasilje v državi Jonglei, po poročanjih privedlo do zlorab civilistov s strani vojaških sil; |
| --- | --- |

AB.

ker se Južni Sudan sooča s hudimi političnimi, gospodarskimi in varnostnimi izzivi, ki se nanašajo predvsem na medskupnostno nasilje in neobstoj trdnih struktur upravljanja; ker je razoroževanje civilistov, ki poteka pod imenom „operacija za obnovitev miru“ in se je začelo marca 2012 kot odziv na medskupnostno nasilje v državi Jonglei, po poročanjih privedlo do zlorab civilistov s strani vojaških sil;

| AC. | ker je v zahodni sudanski regiji Darfur in v južnih državah Južni Kurdufan in Modri Nil mir še vedno težko dosegljiv; ker organizacije za človekove pravice še vedno poročajo o vsesplošnih bombnih napadih vladnih sil na civilna območja, izvensodnih usmrtitvah, samovoljnih pridržanjih, ropanju in uničevanju lastnine; ker stalno nasilje sproža trajno in zaskrbljujočo humanitarno krizo; |
| --- | --- |

AC.

ker je v zahodni sudanski regiji Darfur in v južnih državah Južni Kurdufan in Modri Nil mir še vedno težko dosegljiv; ker organizacije za človekove pravice še vedno poročajo o vsesplošnih bombnih napadih vladnih sil na civilna območja, izvensodnih usmrtitvah, samovoljnih pridržanjih, ropanju in uničevanju lastnine; ker stalno nasilje sproža trajno in zaskrbljujočo humanitarno krizo;

| AD. | ker dostop do prebivalstva ostaja ena večjih težav pri reševanju humanitarnih stisk v državah Afriškega roga; |
| --- | --- |

AD.

ker dostop do prebivalstva ostaja ena večjih težav pri reševanju humanitarnih stisk v državah Afriškega roga;

| AE. | ker se Evropska komisija pripravlja, da bo skupno humanitarno pomoč za prebivalstvo, ki ga je prizadela suša v državah Afriškega roga, zvišala na 158 milijonov EUR; |
| --- | --- |

AE.

ker se Evropska komisija pripravlja, da bo skupno humanitarno pomoč za prebivalstvo, ki ga je prizadela suša v državah Afriškega roga, zvišala na 158 milijonov EUR;

| AF. | ker so se glavne države članice Afriške unije na mednarodni donatorski konferenci v Adis Abebi zavezale, da bodo sprostile skoraj 350 milijonov USD za države, ki jih je prizadela suša; |
| --- | --- |

AF.

ker so se glavne države članice Afriške unije na mednarodni donatorski konferenci v Adis Abebi zavezale, da bodo sprostile skoraj 350 milijonov USD za države, ki jih je prizadela suša;

| AG. | ker je Afriški rog, zlasti pa Somalijo, zaradi suše prizadela huda kriza v zvezi z lakoto, kar je imelo za posledico resno humanitarno krizo, ki je prizadela več kot 12 milijonov ljudi v tej regiji in več kot 7,5 milijonov v Somaliji; ker je kriza v zvezi z lakoto povzročila ne le smrt mnogih ljudi, zlasti otrok, temveč tudi velik dotok beguncev v sosednji Kenijo in Etiopijo; ker je Komisija povečala sredstva za humanitarno pomoč z 9 milijonov EUR leta 2008 na 46 milijonov EUR leta 2009, nato pa je znesek zmanjšala na 35 milijonov EUR leta 2010 in 30 milijonov EUR leta 2011; ker je zatem popravila dodeljena sredstva ter jih povečala na 77 milijonov EUR, vendar je to storila šele po hudi suši poleti 2011; |
| --- | --- |

AG.

ker je Afriški rog, zlasti pa Somalijo, zaradi suše prizadela huda kriza v zvezi z lakoto, kar je imelo za posledico resno humanitarno krizo, ki je prizadela več kot 12 milijonov ljudi v tej regiji in več kot 7,5 milijonov v Somaliji; ker je kriza v zvezi z lakoto povzročila ne le smrt mnogih ljudi, zlasti otrok, temveč tudi velik dotok beguncev v sosednji Kenijo in Etiopijo; ker je Komisija povečala sredstva za humanitarno pomoč z 9 milijonov EUR leta 2008 na 46 milijonov EUR leta 2009, nato pa je znesek zmanjšala na 35 milijonov EUR leta 2010 in 30 milijonov EUR leta 2011; ker je zatem popravila dodeljena sredstva ter jih povečala na 77 milijonov EUR, vendar je to storila šele po hudi suši poleti 2011;

| AH. | ker je znatno izboljšanje humanitarnih razmer v Afriškem rogu povezano z vsemi drugimi cilji Unije v tej regiji in mora zato vsaka trajnostna rešitev različnih sporov, ki pestijo regijo, upoštevati potrebe notranje razseljenih oseb, trajajočo begunsko krizo in njene vzroke, vključno s strukturno negotovostjo glede preskrbe s hrano, spori in učinki podnebnih sprememb, pri tem pa je treba posebno pozornost nameniti najbolj ranljivim skupinam prebivalcev, kot so ženske in otroci; |
| --- | --- |

AH.

ker je znatno izboljšanje humanitarnih razmer v Afriškem rogu povezano z vsemi drugimi cilji Unije v tej regiji in mora zato vsaka trajnostna rešitev različnih sporov, ki pestijo regijo, upoštevati potrebe notranje razseljenih oseb, trajajočo begunsko krizo in njene vzroke, vključno s strukturno negotovostjo glede preskrbe s hrano, spori in učinki podnebnih sprememb, pri tem pa je treba posebno pozornost nameniti najbolj ranljivim skupinam prebivalcev, kot so ženske in otroci;

| AI. | ker pomembni donatorji in politični akterji v regiji ne vključujejo samo tradicionalnih političnih in razvojnih akterjev, kot so EU, Združene države Amerike in mednarodne organizacije, na primer Združeni narodi (ZN) in Svetovna banka, ampak tudi Turčijo, Egipt, Svet za sodelovanje v Zalivu (zlasti Katar) in Organizacijo islamskega sodelovanja; ker ima Kitajska pomembno vlogo pri spodbujanju infrastrukturnega razvoja in gospodarskih zmogljivosti v Afriškem rogu, saj zagotavlja ugodna priložnostna posojila, ki niso pogojena z izvajanjem učinkovitih reform v državah in so pogosto spodbuda za privilegiran dostop države do naravnih virov in trga; |
| --- | --- |

AI.

ker pomembni donatorji in politični akterji v regiji ne vključujejo samo tradicionalnih političnih in razvojnih akterjev, kot so EU, Združene države Amerike in mednarodne organizacije, na primer Združeni narodi (ZN) in Svetovna banka, ampak tudi Turčijo, Egipt, Svet za sodelovanje v Zalivu (zlasti Katar) in Organizacijo islamskega sodelovanja; ker ima Kitajska pomembno vlogo pri spodbujanju infrastrukturnega razvoja in gospodarskih zmogljivosti v Afriškem rogu, saj zagotavlja ugodna priložnostna posojila, ki niso pogojena z izvajanjem učinkovitih reform v državah in so pogosto spodbuda za privilegiran dostop države do naravnih virov in trga;

| AJ. | ker je EU glavni vir mednarodne in humanitarne pomoči v Afriškem rogu ter prispeva k razvoju in varnosti te regije na kopnem in morju; |
| --- | --- |

AJ.

ker je EU glavni vir mednarodne in humanitarne pomoči v Afriškem rogu ter prispeva k razvoju in varnosti te regije na kopnem in morju;

| AK. | ker je vzpostavitev varnega okolja za trgovino in promet glavna pot do stabilizacije in razvoja v regiji, tako na kopnem kot na morju; |
| --- | --- |

AK.

ker je vzpostavitev varnega okolja za trgovino in promet glavna pot do stabilizacije in razvoja v regiji, tako na kopnem kot na morju;

| AL. | ker je prodaja nezakonite slonovine po ogromnem povečanju povpraševanja v azijskih državah postala eden glavnih virov dohodka za milice, kot je Al Šabab, pa tudi za uradne vojaške sile; ker je po navedbah Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami divji lov na slone zdaj dosegel najvišjo stopnjo v zadnjem desetletju, zabeležene količine zaplenjene slonovine pa so največje po letu 1989; |
| --- | --- |

AL.

ker je prodaja nezakonite slonovine po ogromnem povečanju povpraševanja v azijskih državah postala eden glavnih virov dohodka za milice, kot je Al Šabab, pa tudi za uradne vojaške sile; ker je po navedbah Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami divji lov na slone zdaj dosegel najvišjo stopnjo v zadnjem desetletju, zabeležene količine zaplenjene slonovine pa so največje po letu 1989;

| AM. | ker so bile glede na poročilo programa Združenih narodov za okolje ob popolnem neupoštevanju zdravja lokalnega prebivalstva in ohranjanja okolja ob somalijski obali odložene številne nezakonite pošiljke strupenih odpadkov, katerih vsebina uhaja v okolje; ker po podatkih navedenega poročila odpadki, odvrženi v morje, deloma izvirajo iz EU ter nepopravljivo škodijo zdravju ljudi in okolju v regiji, pri čemer se grobo kršijo človekove pravice; |
| --- | --- |

AM.

ker so bile glede na poročilo programa Združenih narodov za okolje ob popolnem neupoštevanju zdravja lokalnega prebivalstva in ohranjanja okolja ob somalijski obali odložene številne nezakonite pošiljke strupenih odpadkov, katerih vsebina uhaja v okolje; ker po podatkih navedenega poročila odpadki, odvrženi v morje, deloma izvirajo iz EU ter nepopravljivo škodijo zdravju ljudi in okolju v regiji, pri čemer se grobo kršijo človekove pravice;

| AN. | ker je regija trenutno oddaljena od vseh osmih razvojnih ciljev tisočletja in je nekaj napredka mogoče doseči zgolj z izkazovanjem močne politične volje v preostalih treh letih pred iztekom roka, ki je leto 2015; |
| --- | --- |

AN.

ker je regija trenutno oddaljena od vseh osmih razvojnih ciljev tisočletja in je nekaj napredka mogoče doseči zgolj z izkazovanjem močne politične volje v preostalih treh letih pred iztekom roka, ki je leto 2015;

| AO. | ker nerazumnost in politični ekstremizem naletita na plodna tla v razmerah, kjer vladata revščina in lakota; ker so se humanitarne razmere štirinajst mesecev po tem, ko so Združeni narodi uradno razglasili prvo lakoto 21. stoletja, ki je doletela Afriški rog, relativno gledano izboljšale, ne da bi se dvignile nad kritično raven; |
| --- | --- |

AO.

ker nerazumnost in politični ekstremizem naletita na plodna tla v razmerah, kjer vladata revščina in lakota; ker so se humanitarne razmere štirinajst mesecev po tem, ko so Združeni narodi uradno razglasili prvo lakoto 21. stoletja, ki je doletela Afriški rog, relativno gledano izboljšale, ne da bi se dvignile nad kritično raven;

| AP. | ker je napredek pri zmanjševanju revščine v Afriškem rogu večkrat zastal zaradi pomanjkanja hrane in goriva, pa tudi zaradi svetovne gospodarske in finančne krize ter učinkov podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

AP.

ker je napredek pri zmanjševanju revščine v Afriškem rogu večkrat zastal zaradi pomanjkanja hrane in goriva, pa tudi zaradi svetovne gospodarske in finančne krize ter učinkov podnebnih sprememb;

| AQ. | ker je Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) marca 2012 ocenila, da več kot osem milijonov ljudi na Afriškem rogu potrebuje pomoč (od tega 3,2 milijona v Etiopiji; 2,5 milijona v Somaliji; 2,2 milijona v Keniji in 180 000 v Džibutiju); ker je leta 2011 regija utrpela najhujšo sušo v zadnjih 60 letih, ki je prizadela več kot 13 milijonov ljudi, izmed katerih jih je moralo več sto tisoč zapustiti svoje domove, več deset tisoč pa jih je umrlo; |
| --- | --- |

AQ.

ker je Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) marca 2012 ocenila, da več kot osem milijonov ljudi na Afriškem rogu potrebuje pomoč (od tega 3,2 milijona v Etiopiji; 2,5 milijona v Somaliji; 2,2 milijona v Keniji in 180 000 v Džibutiju); ker je leta 2011 regija utrpela najhujšo sušo v zadnjih 60 letih, ki je prizadela več kot 13 milijonov ljudi, izmed katerih jih je moralo več sto tisoč zapustiti svoje domove, več deset tisoč pa jih je umrlo;

| AR. | ker nekatere posamezne države Afriškega roga ovirajo delo Mednarodnega kazenskega sodišča v tej regiji, ki kaznuje storilce in se bojuje proti nekaznovanju; |
| --- | --- |

AR.

ker nekatere posamezne države Afriškega roga ovirajo delo Mednarodnega kazenskega sodišča v tej regiji, ki kaznuje storilce in se bojuje proti nekaznovanju;

| AS. | ker UNICEF za nadaljnje nudenje humanitarne pomoči in vlaganje v prizadevanja za obnovo v Somaliji, Keniji in Etiopiji za leto 2012 potrebuje 273 milijonov dolarjev, do konca julija pa je prejel samo 33 % omenjene vsote; |
| --- | --- |

AS.

ker UNICEF za nadaljnje nudenje humanitarne pomoči in vlaganje v prizadevanja za obnovo v Somaliji, Keniji in Etiopiji za leto 2012 potrebuje 273 milijonov dolarjev, do konca julija pa je prejel samo 33 % omenjene vsote;

Splošni okvir

| 1. | pozdravlja strategijo EU za Afriški rog, zlasti njen celoviti pristop, ki temelji na reševanju vprašanj varnosti in stabilnosti, uveljavljanju pravne države in zagotavljanju pravičnega sojenja, ki mora vključevati delujoče mehanizme in postopke kazenskega pregona ter neodvisen sodni sistem, pri čemer se loteva temeljnih vzrokov teh težav, zlasti z razvojem in humanitarnimi strategijami, temelječimi na jasno zastavljenih ciljih; poziva k popolnemu izvajanju strateškega okvira EU za Afriški rog ter poziva petstransko strategijo, ki temelji na:






  (i) | vzpostavitvi demokratičnih, čvrstih in odgovornih političnih struktur v vseh državah Afriškega roga; |
| --- | --- | --- |

1.

pozdravlja strategijo EU za Afriški rog, zlasti njen celoviti pristop, ki temelji na reševanju vprašanj varnosti in stabilnosti, uveljavljanju pravne države in zagotavljanju pravičnega sojenja, ki mora vključevati delujoče mehanizme in postopke kazenskega pregona ter neodvisen sodni sistem, pri čemer se loteva temeljnih vzrokov teh težav, zlasti z razvojem in humanitarnimi strategijami, temelječimi na jasno zastavljenih ciljih; poziva k popolnemu izvajanju strateškega okvira EU za Afriški rog ter poziva petstransko strategijo, ki temelji na:

(i)

vzpostavitvi demokratičnih, čvrstih in odgovornih političnih struktur v vseh državah Afriškega roga;

| (ii) | prizadevanju za reševanje sporov skupaj z državami te regije ter regionalnimi in mednarodnimi akterji in organizacijami, vključno z odpravljanjem temeljnih vzrokov zanje; |
| --- | --- |

(ii)

prizadevanju za reševanje sporov skupaj z državami te regije ter regionalnimi in mednarodnimi akterji in organizacijami, vključno z odpravljanjem temeljnih vzrokov zanje;

| (iii) | zagotavljanju, da obstoječa negotovost v regiji ne bi ogrozila varnosti sosednjih držav ter drugih regij ali držav; |
| --- | --- |

(iii)

zagotavljanju, da obstoječa negotovost v regiji ne bi ogrozila varnosti sosednjih držav ter drugih regij ali držav;

| (iv) | podpiranju prizadevanj za pospeševanje gospodarske rasti in zmanjševanje revščine; |
| --- | --- |

(iv)

podpiranju prizadevanj za pospeševanje gospodarske rasti in zmanjševanje revščine;

| (v) | podpiranju političnega in gospodarskega regionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(v)

podpiranju političnega in gospodarskega regionalnega sodelovanja;

poudarja, kako pomembno je spodbujati trajnostno gospodarsko rast v regiji in zmanjševati revščino z odzivanjem na osnovne potrebe prebivalstva;

| 2. | poudarja, da je kakršna koli trajnostna rešitev številnih sporov v regiji lahko uspešna le, če vzpostavi načela dobrega sosedstva, ki premaga rivalstvo in mejne spore, nevmešavanja in sodelovanja med državami ter trajnostni razvoj s pošteno in pravično delitvijo dostopa do virov in z gospodarskimi priložnostmi za vse brez diskriminacije; ugotavlja, da so za to potrebna prizadevanja za preobrazbo pri vzpostavljanju miru, mediaciji in spravi, odprava nekaznovanja v sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem ter popolno spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava, ki vključuje neoviran dostop humanitarne pomoči do prebivalstva, pa tudi človekovih pravic; ugotavlja, da mora Unija v tesnem sodelovanju z regionalnimi organi odigrati vlogo nudenja pomoči pri teh postopkih, pri boju proti razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja ter pri spodbujanju demobilizacije, razorožitve in ponovnega vključevanja nekdanjih borcev, vendar poudarja, da so na koncu prebivalci Afriškega roga edini akterji, ki lahko zagotovijo, da regija doseže trajen mir, stabilnost, blaginjo, pa tudi odgovorno vlado in pravno državo; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je kakršna koli trajnostna rešitev številnih sporov v regiji lahko uspešna le, če vzpostavi načela dobrega sosedstva, ki premaga rivalstvo in mejne spore, nevmešavanja in sodelovanja med državami ter trajnostni razvoj s pošteno in pravično delitvijo dostopa do virov in z gospodarskimi priložnostmi za vse brez diskriminacije; ugotavlja, da so za to potrebna prizadevanja za preobrazbo pri vzpostavljanju miru, mediaciji in spravi, odprava nekaznovanja v sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem ter popolno spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava, ki vključuje neoviran dostop humanitarne pomoči do prebivalstva, pa tudi človekovih pravic; ugotavlja, da mora Unija v tesnem sodelovanju z regionalnimi organi odigrati vlogo nudenja pomoči pri teh postopkih, pri boju proti razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja ter pri spodbujanju demobilizacije, razorožitve in ponovnega vključevanja nekdanjih borcev, vendar poudarja, da so na koncu prebivalci Afriškega roga edini akterji, ki lahko zagotovijo, da regija doseže trajen mir, stabilnost, blaginjo, pa tudi odgovorno vlado in pravno državo;

| 3. | pozdravlja imenovanje posebnega predstavnika Evropske unije za Afriški rog, k čemur je pozval Parlament v prej omenjeni resoluciji z dne 10. maja 2007 o Afriškem rogu; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj dejavno podpirata delo posebnega predstavnika EU, tako da zagotovita primerne finančne in človeške vire ter neposreden dostop do struktur in misij skupne varnostne in obrambne politike ter do struktur in programov razvojne politike in politike humanitarne pomoči Evropske komisije; opozarja, da je Parlament v resoluciji pozval posebnega predstavnika EU za Afriški rog, naj Parlamentu posreduje redna poročila; v zvezi s tem pozdravlja njegova redna poročila Parlamentu in ga poziva, naj nadaljuje z dialogom ter redno izmenjavo mnenj z evropskimi poslanci; pozdravlja tudi imenovanje posebne predstavnice EU za Sudan in Južni Sudan; meni, da se morajo pristojne programske službe za finančne instrumente za zunanje delovanje EU redno posvetovati z obema posebnima predstavnikoma EU, da bi tako zagotovili celovito posvetovanje o ukrepih in njihovo usklajevanje, ter jima zagotavljati redne politične in strateške nasvete; poudarja pomen rednega dialoga in usklajevanja med obema posebnima predstavnikoma EU in vodji delegacij EU v regiji; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja imenovanje posebnega predstavnika Evropske unije za Afriški rog, k čemur je pozval Parlament v prej omenjeni resoluciji z dne 10. maja 2007 o Afriškem rogu; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj dejavno podpirata delo posebnega predstavnika EU, tako da zagotovita primerne finančne in človeške vire ter neposreden dostop do struktur in misij skupne varnostne in obrambne politike ter do struktur in programov razvojne politike in politike humanitarne pomoči Evropske komisije; opozarja, da je Parlament v resoluciji pozval posebnega predstavnika EU za Afriški rog, naj Parlamentu posreduje redna poročila; v zvezi s tem pozdravlja njegova redna poročila Parlamentu in ga poziva, naj nadaljuje z dialogom ter redno izmenjavo mnenj z evropskimi poslanci; pozdravlja tudi imenovanje posebne predstavnice EU za Sudan in Južni Sudan; meni, da se morajo pristojne programske službe za finančne instrumente za zunanje delovanje EU redno posvetovati z obema posebnima predstavnikoma EU, da bi tako zagotovili celovito posvetovanje o ukrepih in njihovo usklajevanje, ter jima zagotavljati redne politične in strateške nasvete; poudarja pomen rednega dialoga in usklajevanja med obema posebnima predstavnikoma EU in vodji delegacij EU v regiji;

| 4. | meni, da bi bilo treba večji del virov vlagati v Medvladni organ za razvoj (IGAD), s čimer bi spodbujali sistem odgovornega vodenja ter učinkovit politični dialog in mehanizme doseganja soglasja znotraj držav članic organa in med njimi; poziva EU, naj k temu pripomore tako, da tesneje sodeluje v procesu krepitve notranje zmogljivosti teh držav; opozarja, da je izredno pomembno spodbujati regionalni institucionalni okvir za dialog in usklajevanje med državami te regije, zlasti ko gre za Etiopijo, Kenijo in Ugando, ki morajo kot osrednji akterji v regiji še naprej usklajevati svoja prizadevanja in slediti skupnim ciljem; nadalje opozarja, da bi lahko bil organ IGAD ustrezen okvir za dialog in usklajevanje v zvezi z izkoriščanjem življenjsko pomembnih naravnih virov, kot je voda; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi bilo treba večji del virov vlagati v Medvladni organ za razvoj (IGAD), s čimer bi spodbujali sistem odgovornega vodenja ter učinkovit politični dialog in mehanizme doseganja soglasja znotraj držav članic organa in med njimi; poziva EU, naj k temu pripomore tako, da tesneje sodeluje v procesu krepitve notranje zmogljivosti teh držav; opozarja, da je izredno pomembno spodbujati regionalni institucionalni okvir za dialog in usklajevanje med državami te regije, zlasti ko gre za Etiopijo, Kenijo in Ugando, ki morajo kot osrednji akterji v regiji še naprej usklajevati svoja prizadevanja in slediti skupnim ciljem; nadalje opozarja, da bi lahko bil organ IGAD ustrezen okvir za dialog in usklajevanje v zvezi z izkoriščanjem življenjsko pomembnih naravnih virov, kot je voda;

| 5. | poziva Evropsko komisijo, naj predvidi pomoč in podporo za vse afriške države, ki z vojsko sodelujejo pri ohranjanju mira v državah Afriškega roga in predvsem v Somaliji; |
| --- | --- |

5.

poziva Evropsko komisijo, naj predvidi pomoč in podporo za vse afriške države, ki z vojsko sodelujejo pri ohranjanju mira v državah Afriškega roga in predvsem v Somaliji;

| 6. | pozdravlja odločitev EU, da misiji AMISOM zagotovi dodatno podporo, da bo lahko izpolnila svoj mandat in dosegla skupen obseg sil 17 731 vojakov, kot ga dovoljujejo ZN; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja odločitev EU, da misiji AMISOM zagotovi dodatno podporo, da bo lahko izpolnila svoj mandat in dosegla skupen obseg sil 17 731 vojakov, kot ga dovoljujejo ZN;

| 7. | meni, da rezultati misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM) pri spopadih z Al Šababom, kot je ponovna pridobitev nadzora nad mestom Kismayo, potrjujejo strateški pomen podpiranja Afriške unije; zato poudarja pomen spodbujanja procesa krepitve institucij in zmogljivosti, dobrega upravljanja Afriške unije ter zmogljivosti odzivanja slednje, na primer na ravni obvladovanja krize in na vojaški ravni; pozdravlja ustanovitev delegacije EU pri Afriški uniji v Adis Abebi; |
| --- | --- |

7.

meni, da rezultati misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM) pri spopadih z Al Šababom, kot je ponovna pridobitev nadzora nad mestom Kismayo, potrjujejo strateški pomen podpiranja Afriške unije; zato poudarja pomen spodbujanja procesa krepitve institucij in zmogljivosti, dobrega upravljanja Afriške unije ter zmogljivosti odzivanja slednje, na primer na ravni obvladovanja krize in na vojaški ravni; pozdravlja ustanovitev delegacije EU pri Afriški uniji v Adis Abebi;

| 8. | poziva, da je treba nujno pomagati pravosodnim in kazenskim sistemom držav, ki so sodelovale z EU pri premestitvi osumljenih piratov (Kenija, Sejšeli in Mauritius), ter podpreti somalijske oblasti, da si zagotovijo pravosodne zmogljivosti in ustrezne sodne postopke v skladu z mednarodnim pravom, zlasti s področja človekovih pravic, da bi lahko obravnavali zajete pirate in člane militantne skupine Al Šabab; istočasno poudarja, kako pomembno je, da se zajetim piratom zagotovita rehabilitacija in vključevanje v družbo; |
| --- | --- |

8.

poziva, da je treba nujno pomagati pravosodnim in kazenskim sistemom držav, ki so sodelovale z EU pri premestitvi osumljenih piratov (Kenija, Sejšeli in Mauritius), ter podpreti somalijske oblasti, da si zagotovijo pravosodne zmogljivosti in ustrezne sodne postopke v skladu z mednarodnim pravom, zlasti s področja človekovih pravic, da bi lahko obravnavali zajete pirate in člane militantne skupine Al Šabab; istočasno poudarja, kako pomembno je, da se zajetim piratom zagotovita rehabilitacija in vključevanje v družbo;

| 9. | obžaluje, da številni pirati in drugi zločinci še vedno niso bili aretirani ali so bili po aretaciji pogosto izpuščeni, ker proti njim ni bilo trdnih pravnih dokazov ali zaradi pomanjkanja politične volje za pregon, in to kljub pomoči EU za krepitev pravne države v regiji, sporazumom o premestitvi med EU in tretjimi državami (Kenijo, Sejšeli, Mauritiusom) in dvostranskim sporazumom o vračanju obsojenih piratov med Sejšeli ter somalijskima regijama Puntland in Somaliland, ter zaradi različnih mednarodnih pravnih okvirov; |
| --- | --- |

9.

obžaluje, da številni pirati in drugi zločinci še vedno niso bili aretirani ali so bili po aretaciji pogosto izpuščeni, ker proti njim ni bilo trdnih pravnih dokazov ali zaradi pomanjkanja politične volje za pregon, in to kljub pomoči EU za krepitev pravne države v regiji, sporazumom o premestitvi med EU in tretjimi državami (Kenijo, Sejšeli, Mauritiusom) in dvostranskim sporazumom o vračanju obsojenih piratov med Sejšeli ter somalijskima regijama Puntland in Somaliland, ter zaradi različnih mednarodnih pravnih okvirov;

| 10. | z veseljem pozdravlja poročilo ZN z dne 25. januarja 2011, v katerem je izpostavljenih 25 predlogov, ki jih je podal Jack Lang, posebni svetovalec generalnega sekretarja ZN za pravna vprašanja, povezana s piratstvom ob obali Somalije; pozdravlja tudi ustrezna poročila Jacka Langa o nadaljnjem ukrepanju, kot je poročilo o načinih za vzpostavitev specializiranih sodišč za piratstvo v Somaliji z dne 15. junija 2011, in poročilo generalnega sekretarja o specializiranih sodiščih za piratstvo v Somaliji in drugih državah v regiji z dne 20. januarja 2012; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, posebnega predstavnika EU, vse tri vodje misij in vodje delegacij, naj predloge Jacka Langa obravnavajo prednostno in razvijejo strategijo za prispevek EU k mednarodnemu pristopu h kazenskemu pravu na ozemlju Somalije; |
| --- | --- |

10.

z veseljem pozdravlja poročilo ZN z dne 25. januarja 2011, v katerem je izpostavljenih 25 predlogov, ki jih je podal Jack Lang, posebni svetovalec generalnega sekretarja ZN za pravna vprašanja, povezana s piratstvom ob obali Somalije; pozdravlja tudi ustrezna poročila Jacka Langa o nadaljnjem ukrepanju, kot je poročilo o načinih za vzpostavitev specializiranih sodišč za piratstvo v Somaliji z dne 15. junija 2011, in poročilo generalnega sekretarja o specializiranih sodiščih za piratstvo v Somaliji in drugih državah v regiji z dne 20. januarja 2012; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, posebnega predstavnika EU, vse tri vodje misij in vodje delegacij, naj predloge Jacka Langa obravnavajo prednostno in razvijejo strategijo za prispevek EU k mednarodnemu pristopu h kazenskemu pravu na ozemlju Somalije;

| 11. | ponovno poziva države članice, naj v sodelovanju z Europolom in Interpolom raziščejo denarne tokove in jim sledijo ter zasežejo denar, ki se piratom plača kot odkupnina, saj znaki kažejo na to, da bi se lahko ta sredstva nakazala na bančne račune po vsem svetu, tudi v banke v Evropi, ter naj odkrijejo in razkrinkajo mreže organiziranega kriminala, ki imajo od teh dejanj dobiček; poziva Svet, naj spodbuja nadaljnje sodelovanje med EUNAVFOR ter Europolom in Interpolom; |
| --- | --- |

11.

ponovno poziva države članice, naj v sodelovanju z Europolom in Interpolom raziščejo denarne tokove in jim sledijo ter zasežejo denar, ki se piratom plača kot odkupnina, saj znaki kažejo na to, da bi se lahko ta sredstva nakazala na bančne račune po vsem svetu, tudi v banke v Evropi, ter naj odkrijejo in razkrinkajo mreže organiziranega kriminala, ki imajo od teh dejanj dobiček; poziva Svet, naj spodbuja nadaljnje sodelovanje med EUNAVFOR ter Europolom in Interpolom;

| 12. | poziva vse države v regiji, naj sodelujejo z Mednarodnim kazenskim sodiščem, in opozarja na zavezujočo obveznost tistih, ki so podpisale in ratificirale Rimski statut; obenem pozdravlja nedavne spremembe na Mednarodnem kazenskem sodišču, ki so omogočile opravljanje raziskav in preiskav v državah, ki niso pogodbenice Rimskega statuta oziroma ga niso ratificirale; |
| --- | --- |

12.

poziva vse države v regiji, naj sodelujejo z Mednarodnim kazenskim sodiščem, in opozarja na zavezujočo obveznost tistih, ki so podpisale in ratificirale Rimski statut; obenem pozdravlja nedavne spremembe na Mednarodnem kazenskem sodišču, ki so omogočile opravljanje raziskav in preiskav v državah, ki niso pogodbenice Rimskega statuta oziroma ga niso ratificirale;

| 13. | poziva institucije Evropske unije, naj ostanejo pozorne in aktivne pri politični tranziciji, ki se začenja v Etiopiji, in ob demokratičnem napredku, ki se kaže v Somaliji; |
| --- | --- |

13.

poziva institucije Evropske unije, naj ostanejo pozorne in aktivne pri politični tranziciji, ki se začenja v Etiopiji, in ob demokratičnem napredku, ki se kaže v Somaliji;

| 14. | meni, da bi bilo priložnost, ki jo ponujajo odprtje oporoke pokojnega, 20. avgusta 2012 preminulega etiopskega predsednika vlade Melesa Zenawija, izvolitev novega somalijskega predsednika in bližajoče se parlamentarne volitve v Keniji v letu 2013, dobro izkoristiti za:






  (i) | prizadevanje za večje spoštovanje ustavnih norm, pravne države, človekovih pravic in enakosti spolov ob sodelovanju in dialogu s partnerji v Afriškem rogu; |
| --- | --- | --- |

14.

meni, da bi bilo priložnost, ki jo ponujajo odprtje oporoke pokojnega, 20. avgusta 2012 preminulega etiopskega predsednika vlade Melesa Zenawija, izvolitev novega somalijskega predsednika in bližajoče se parlamentarne volitve v Keniji v letu 2013, dobro izkoristiti za:

(i)

prizadevanje za večje spoštovanje ustavnih norm, pravne države, človekovih pravic in enakosti spolov ob sodelovanju in dialogu s partnerji v Afriškem rogu;

| (ii) | nadaljevanje prizadevanj za institucionalni razvoj, krepitev demokracije in demokratizacijo; |
| --- | --- |

(ii)

nadaljevanje prizadevanj za institucionalni razvoj, krepitev demokracije in demokratizacijo;

| (iii) | spremljanje nadaljnjih ukrepov po priporočilih misije za spremljanje volitev in zagotavljanje podpore za njihovo izvedbo, če je potrebno, |
| --- | --- |

(iii)

spremljanje nadaljnjih ukrepov po priporočilih misije za spremljanje volitev in zagotavljanje podpore za njihovo izvedbo, če je potrebno,

| (iv) | krepitev političnega dialoga na državni in regionalni ravni ter sprožanje nadaljnjih vprašanj v zvezi s človekovimi pravicami, vključno z izvensodnimi usmrtitvami, samovoljnimi aretacijami in zapiranjem, kjer je primerno, ter bojem proti nekaznovanju; |
| --- | --- |

(iv)

krepitev političnega dialoga na državni in regionalni ravni ter sprožanje nadaljnjih vprašanj v zvezi s človekovimi pravicami, vključno z izvensodnimi usmrtitvami, samovoljnimi aretacijami in zapiranjem, kjer je primerno, ter bojem proti nekaznovanju;

| (v) | podpiranje neodvisne civilne družbe, ki bi bila sposobna oblikovati družbene programe; |
| --- | --- |

(v)

podpiranje neodvisne civilne družbe, ki bi bila sposobna oblikovati družbene programe;

| 15. | pozdravlja dejstvo, da je bil ob izteku roka, določenega v načrtu mirovnega in varnostnega sveta, kot je bil potrjen z Resolucijo 2046 (2012) Varnostnega sveta ZN, dosežen sporazum med Sudanom in Južnim Sudanom o naftnih virih; upa, da bo navedeni sporazum v čim krajšem času dokončno uredil tudi vprašanje dobave nafte iz Južnega Sudana; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja dejstvo, da je bil ob izteku roka, določenega v načrtu mirovnega in varnostnega sveta, kot je bil potrjen z Resolucijo 2046 (2012) Varnostnega sveta ZN, dosežen sporazum med Sudanom in Južnim Sudanom o naftnih virih; upa, da bo navedeni sporazum v čim krajšem času dokončno uredil tudi vprašanje dobave nafte iz Južnega Sudana;

Okvir varnostne politike

| 16. | pozdravlja pomemben prispevek operacije EUNAVFOR Atalanta k prizadevanjem za boj proti piratstvu in izboljšanje pomorske varnosti v obalnih vodah Somalije; poudarja njeno vlogo pri zaščiti plovil, ki dostavljajo pomoč Somaliji v okviru Svetovnega programa za hrano, ter drugih ogroženih plovil in dobav misiji AMISOM; pozdravlja sklep Sveta z dne 23. marca 2012 o podaljšanju operacije EUNAVFOR Atalanta do decembra 2014 in razširitvi njenega mandata, da bi se lahko usmerila na kopenske operativne baze piratov; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno podporo operaciji EUNAVFOR Atalanta s primernimi nadzornimi in patruljnimi plovili, saj trenutne zmage v boju proti piratstvu niso dokončne, pa tudi s sredstvi, s katerimi bo lahko mednarodna skupnost preganjala pirate, njihove financerje in mreže, pri čemer priznava, da so bili za preprečevanje piratstva najbolj uspešni ukrepi za zaščito na krovu plovila, ki so jih uvedle ladjarske družbe; v zvezi s tem pozdravlja nedavne pozive pomorskega sektorja k zakonski ureditvi zasebnih podjetij za pomorsko varnost in poziva Mednarodno pomorsko organizacijo, države zastave in pomorski sektor, naj s skupnimi močmi oblikujejo jasne, dosledne in izvršljive mednarodne standarde glede uporabe zasebno najetega oboroženega varnostnega osebja na krovu ladij, zasebna varnostna podjetja pa poziva, naj te standarde dosledno upoštevajo; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja pomemben prispevek operacije EUNAVFOR Atalanta k prizadevanjem za boj proti piratstvu in izboljšanje pomorske varnosti v obalnih vodah Somalije; poudarja njeno vlogo pri zaščiti plovil, ki dostavljajo pomoč Somaliji v okviru Svetovnega programa za hrano, ter drugih ogroženih plovil in dobav misiji AMISOM; pozdravlja sklep Sveta z dne 23. marca 2012 o podaljšanju operacije EUNAVFOR Atalanta do decembra 2014 in razširitvi njenega mandata, da bi se lahko usmerila na kopenske operativne baze piratov; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno podporo operaciji EUNAVFOR Atalanta s primernimi nadzornimi in patruljnimi plovili, saj trenutne zmage v boju proti piratstvu niso dokončne, pa tudi s sredstvi, s katerimi bo lahko mednarodna skupnost preganjala pirate, njihove financerje in mreže, pri čemer priznava, da so bili za preprečevanje piratstva najbolj uspešni ukrepi za zaščito na krovu plovila, ki so jih uvedle ladjarske družbe; v zvezi s tem pozdravlja nedavne pozive pomorskega sektorja k zakonski ureditvi zasebnih podjetij za pomorsko varnost in poziva Mednarodno pomorsko organizacijo, države zastave in pomorski sektor, naj s skupnimi močmi oblikujejo jasne, dosledne in izvršljive mednarodne standarde glede uporabe zasebno najetega oboroženega varnostnega osebja na krovu ladij, zasebna varnostna podjetja pa poziva, naj te standarde dosledno upoštevajo;

| 17. | opozarja na pomen sodelovanja med operacijo EUNAVFOR in drugimi mednarodnimi misijami na tem področju, predvsem misijo AMISOM na kopnem, in meni, da so dobri odnosi in tesno sodelovanje, vključno z izmenjavo informacij, ključ za zagotovitev stabilne Somalije; opozarja, da bosta operacija EUNAVFOR Atalanta in Natova operacija Ocean Shield lahko uspešno odvračali od piratstva in ga obvladovali le, če se bo v Afriškem rogu, predvsem v Somaliji, začela izvajati celovita strategija, ki bo obravnavala razloge, zaradi katerih Somalci iščejo prihodek v piratstvu in kriminalni dejavnosti; ugotavlja, da je sedanja misija zveze NATO za preprečevanje piratstva, operacija Ocean Shield, oktobra 2008 uspešno izvedla dve krajši operaciji za preprečevanje piratstva, da bi zaščitila pošiljko Svetovnega programa za hrano; |
| --- | --- |

17.

opozarja na pomen sodelovanja med operacijo EUNAVFOR in drugimi mednarodnimi misijami na tem področju, predvsem misijo AMISOM na kopnem, in meni, da so dobri odnosi in tesno sodelovanje, vključno z izmenjavo informacij, ključ za zagotovitev stabilne Somalije; opozarja, da bosta operacija EUNAVFOR Atalanta in Natova operacija Ocean Shield lahko uspešno odvračali od piratstva in ga obvladovali le, če se bo v Afriškem rogu, predvsem v Somaliji, začela izvajati celovita strategija, ki bo obravnavala razloge, zaradi katerih Somalci iščejo prihodek v piratstvu in kriminalni dejavnosti; ugotavlja, da je sedanja misija zveze NATO za preprečevanje piratstva, operacija Ocean Shield, oktobra 2008 uspešno izvedla dve krajši operaciji za preprečevanje piratstva, da bi zaščitila pošiljko Svetovnega programa za hrano;

| 18. | pozdravlja sklep Sveta za zunanje zadeve z dne 12. decembra 2011 o vzpostavitvi pobude za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti, znane pod imenom EUCAP Nestor, da bi okrepili zmogljivosti na morju in v pravosodju ter izboljšali usposabljanje pripadnikov obalne policije in sodnikov, pri čemer bi se posvetovali z lokalnimi skupnostmi v petih državah na Afriškem rogu in ob zahodnem Indijskem oceanu ter pridobili njihovo soglasje; poziva vse države članice, naj novi misiji nemudoma dodelijo sposobno civilno in vojaško osebje; poziva k tesnemu usklajevanju z drugimi pobudami, vključno z evropskim projektom MARSIC v okviru programa kritičnih pomorskih poti, ki ga financira instrument za stabilnost, in programom za regionalno pomorsko varnost (MASE), ki je nastal na pobudo držav regije vzhodne in južne Afrike ter Indijskega oceana in ga podpira EU, njegov namen pa je preprečevati piratstvo na kopnem in okrepiti pravosodne zmogljivosti za prijetje, privedbo, pridržanje in sodni pregon osumljenih piratstva; meni, da bo mednarodna skupnost lahko uresničila širši cilj stabilnosti in varnosti v regiji ter zmanjšala število pomorskih patrulj v tem območju samo, če se bodo okrepile zmogljivosti obalne varnosti obrežnih držav, obravnavali temeljni vzroki piratstva na kopnem ter spodbujalo spoštovanje najboljših praks upravljanja (Best Management Practices) BMP4 za prevoz po morju in izboljšanih standardov za sektor pomorske varnosti; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja sklep Sveta za zunanje zadeve z dne 12. decembra 2011 o vzpostavitvi pobude za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti, znane pod imenom EUCAP Nestor, da bi okrepili zmogljivosti na morju in v pravosodju ter izboljšali usposabljanje pripadnikov obalne policije in sodnikov, pri čemer bi se posvetovali z lokalnimi skupnostmi v petih državah na Afriškem rogu in ob zahodnem Indijskem oceanu ter pridobili njihovo soglasje; poziva vse države članice, naj novi misiji nemudoma dodelijo sposobno civilno in vojaško osebje; poziva k tesnemu usklajevanju z drugimi pobudami, vključno z evropskim projektom MARSIC v okviru programa kritičnih pomorskih poti, ki ga financira instrument za stabilnost, in programom za regionalno pomorsko varnost (MASE), ki je nastal na pobudo držav regije vzhodne in južne Afrike ter Indijskega oceana in ga podpira EU, njegov namen pa je preprečevati piratstvo na kopnem in okrepiti pravosodne zmogljivosti za prijetje, privedbo, pridržanje in sodni pregon osumljenih piratstva; meni, da bo mednarodna skupnost lahko uresničila širši cilj stabilnosti in varnosti v regiji ter zmanjšala število pomorskih patrulj v tem območju samo, če se bodo okrepile zmogljivosti obalne varnosti obrežnih držav, obravnavali temeljni vzroki piratstva na kopnem ter spodbujalo spoštovanje najboljših praks upravljanja (Best Management Practices) BMP4 za prevoz po morju in izboljšanih standardov za sektor pomorske varnosti;

| 19. | pozdravlja sklep iz julija 2011, da se podaljša mandat misije EU za usposabljanje (EUTM) s sedežem v Ugandi in preusmeri njegovo težišče; kljub temu poziva k boljšemu preverjanju in spremljanju vedenja in odgovornosti vseh nabornikov, ki se usposabljajo v okviru misije EUTM, s čimer bi zagotovili, da v program ne bodo sprejeti mladoletniki in posamezniki, povezani z militantnimi skupinami, zagotovili njihovo vključevanje v somalijske oborožene sile ter omogočili takojšnje sporočanje in preiskave morebitnih prebegov; prav tako poziva EU, naj prevzame vlogo pri natančnem spremljanju plačilne verige pri usposabljanju vojske, saj bi tako zagotovili, da plačilo prejmejo predvideni upravičenci, s čimer se spodbuja njihova motiviranost, pripadnost in zavezanost, hkrati pa zagotavlja, da bodo prihodnje somalijske varnostne sile sposobne prevzemati odgovornost; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja sklep iz julija 2011, da se podaljša mandat misije EU za usposabljanje (EUTM) s sedežem v Ugandi in preusmeri njegovo težišče; kljub temu poziva k boljšemu preverjanju in spremljanju vedenja in odgovornosti vseh nabornikov, ki se usposabljajo v okviru misije EUTM, s čimer bi zagotovili, da v program ne bodo sprejeti mladoletniki in posamezniki, povezani z militantnimi skupinami, zagotovili njihovo vključevanje v somalijske oborožene sile ter omogočili takojšnje sporočanje in preiskave morebitnih prebegov; prav tako poziva EU, naj prevzame vlogo pri natančnem spremljanju plačilne verige pri usposabljanju vojske, saj bi tako zagotovili, da plačilo prejmejo predvideni upravičenci, s čimer se spodbuja njihova motiviranost, pripadnost in zavezanost, hkrati pa zagotavlja, da bodo prihodnje somalijske varnostne sile sposobne prevzemati odgovornost;

| 20. | poudarja potrebo po tesnem strateškem usklajevanju med vsemi akterji v zvezi z varnostjo, zlasti med misijami EUNAVFOR Atalanta, EUTM Somalija in EUCAP Nestor, pa tudi zvezo NATO (operacija Oceanski ščit), namensko pomorsko enoto CTF-151 pod vodstvom Združenih držav Amerike, Združenimi narodi in misijo Afriške unije v Somaliji; je seznanjen z mednarodnimi usklajevalnimi mehanizmi, kot sta Kontaktna skupina za piratstvo v obalnih vodah Somalije v New Yorku (CGPCS) in mehanizem za skupno osveščanje o položaju in ublažitev sporov (SHADE) v Bahrajnu; zato pozdravlja sklep Sveta z dne 23. marca 2012 o aktiviranju operativnega centra EU, za začetno dveletno obdobje, da se uskladijo in povečajo sinergije med vsemi tremi misijami skupne varnostne in obrambne politike v Afriškem rogu ter strukturami s sedežem v Bruslju v okviru strategije za Afriški rog in v povezavi s posebnim predstavnikom EU za Afriški rog; |
| --- | --- |

20.

poudarja potrebo po tesnem strateškem usklajevanju med vsemi akterji v zvezi z varnostjo, zlasti med misijami EUNAVFOR Atalanta, EUTM Somalija in EUCAP Nestor, pa tudi zvezo NATO (operacija Oceanski ščit), namensko pomorsko enoto CTF-151 pod vodstvom Združenih držav Amerike, Združenimi narodi in misijo Afriške unije v Somaliji; je seznanjen z mednarodnimi usklajevalnimi mehanizmi, kot sta Kontaktna skupina za piratstvo v obalnih vodah Somalije v New Yorku (CGPCS) in mehanizem za skupno osveščanje o položaju in ublažitev sporov (SHADE) v Bahrajnu; zato pozdravlja sklep Sveta z dne 23. marca 2012 o aktiviranju operativnega centra EU, za začetno dveletno obdobje, da se uskladijo in povečajo sinergije med vsemi tremi misijami skupne varnostne in obrambne politike v Afriškem rogu ter strukturami s sedežem v Bruslju v okviru strategije za Afriški rog in v povezavi s posebnim predstavnikom EU za Afriški rog;

| 21. | ugotavlja, da so prisotna znamenja, da Gospodova uporniška vojska (LRA) morda širi svoj obseg in v boj vpleta več držav ter ogroža več otrok; opozarja, da sta boj proti tej vojski in lov na njenega voditelja Josepha Konyja močno odvisna od financiranja, opreme in logistične podpore Združenih držav Amerike; poziva EU, naj skupaj z ZDA usklajuje morebitno dodatno pomoč, ki je potrebna za boj proti Gospodovi odporniški vojski pod vodstvom Afriške unije; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da so prisotna znamenja, da Gospodova uporniška vojska (LRA) morda širi svoj obseg in v boj vpleta več držav ter ogroža več otrok; opozarja, da sta boj proti tej vojski in lov na njenega voditelja Josepha Konyja močno odvisna od financiranja, opreme in logistične podpore Združenih držav Amerike; poziva EU, naj skupaj z ZDA usklajuje morebitno dodatno pomoč, ki je potrebna za boj proti Gospodovi odporniški vojski pod vodstvom Afriške unije;

| 22. | obsoja pomanjkljivo izvajanje predpisov Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami; poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata vzpostavitev sistema certificiranja in nadzora nad uvozom slonovine v EU, ki bi delovala na podoben način kot pri uspešnem procesu Kimberley; |
| --- | --- |

22.

obsoja pomanjkljivo izvajanje predpisov Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami; poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata vzpostavitev sistema certificiranja in nadzora nad uvozom slonovine v EU, ki bi delovala na podoben način kot pri uspešnem procesu Kimberley;

Krepitev celovitega pristopa

| 23. | pozdravlja strategijo EU za Afriški rog, ki ne zajema le varnostne in humanitarne politike, ampak tudi dolgotrajno razvojno politiko in cilj doseganja razvojnih ciljev tisočletja; poudarja pomen tega dolgoročnega pogleda na razvojno politiko ter poziva Komisijo in države članice, naj čim prej uskladijo svoje politike na tem področju in se poslužujejo skupnega načrtovanja programov za različne države in regijo; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja strategijo EU za Afriški rog, ki ne zajema le varnostne in humanitarne politike, ampak tudi dolgotrajno razvojno politiko in cilj doseganja razvojnih ciljev tisočletja; poudarja pomen tega dolgoročnega pogleda na razvojno politiko ter poziva Komisijo in države članice, naj čim prej uskladijo svoje politike na tem področju in se poslužujejo skupnega načrtovanja programov za različne države in regijo;

| 24. | meni, da bi stabilen in varen Afriški rog imel pozitivne politične in varnostne učinke zunaj regije, tudi kar zadeva naložbe in varne plovne poti v Indijskem oceanu; zato meni, da bi bilo treba začeti razmišljati, na ravni G-20, o strategijah za spodbujanje varnosti in stabilnosti v regiji in o usklajevanju, da se zagotovijo potrebna finančna sredstva za izvajanje celovitega pristopa; v zvezi s tem opozarja na pozitivno izkušnjo konference o Somaliji v Londonu februarja 2012 in poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj razišče možnosti za podobno konferenco v letu 2013; |
| --- | --- |

24.

meni, da bi stabilen in varen Afriški rog imel pozitivne politične in varnostne učinke zunaj regije, tudi kar zadeva naložbe in varne plovne poti v Indijskem oceanu; zato meni, da bi bilo treba začeti razmišljati, na ravni G-20, o strategijah za spodbujanje varnosti in stabilnosti v regiji in o usklajevanju, da se zagotovijo potrebna finančna sredstva za izvajanje celovitega pristopa; v zvezi s tem opozarja na pozitivno izkušnjo konference o Somaliji v Londonu februarja 2012 in poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj razišče možnosti za podobno konferenco v letu 2013;

| 25. | meni, da bi bilo treba na Afriški rog gledati tudi kot na regijo z velikim gospodarskim potencialom, zlasti na področju rudnin in kmetijstva; zato poziva Svet, Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in Evropsko investicijsko banko, naj ob usklajevanju z drugimi večstranskimi donatorji in finančnimi ustanovami opredelijo projekte skupnega interesa za države v tej regiji, ki bi lahko spodbujali sodelovanje in pozitivno medsebojno odvisnost, na primer na področju oskrbe z energijo, vključno z obnovljivimi viri energije, in naravnih virov, vključno z vodo; poudarja pomen čezmejne trgovine, dostopa do mednarodnih trgov, infrastrukture pristanišč in zagotavljanja ustreznih koridorjev za dostop do pristanišč za celinske države kot ključnih elementov za dolgoročen gospodarski razvoj Afriškega roga; poziva Komisijo, naj izvede poglobljeno analizo razsežnosti in vpliva praks dajanja zemljišč v najem tretjim državam v Afriškem rogu v gospodarskem, okoljskem in družbenem smislu ter predlaga morebitne varovalne strategije in mehanizme; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi bilo treba na Afriški rog gledati tudi kot na regijo z velikim gospodarskim potencialom, zlasti na področju rudnin in kmetijstva; zato poziva Svet, Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in Evropsko investicijsko banko, naj ob usklajevanju z drugimi večstranskimi donatorji in finančnimi ustanovami opredelijo projekte skupnega interesa za države v tej regiji, ki bi lahko spodbujali sodelovanje in pozitivno medsebojno odvisnost, na primer na področju oskrbe z energijo, vključno z obnovljivimi viri energije, in naravnih virov, vključno z vodo; poudarja pomen čezmejne trgovine, dostopa do mednarodnih trgov, infrastrukture pristanišč in zagotavljanja ustreznih koridorjev za dostop do pristanišč za celinske države kot ključnih elementov za dolgoročen gospodarski razvoj Afriškega roga; poziva Komisijo, naj izvede poglobljeno analizo razsežnosti in vpliva praks dajanja zemljišč v najem tretjim državam v Afriškem rogu v gospodarskem, okoljskem in družbenem smislu ter predlaga morebitne varovalne strategije in mehanizme;

| 26. | meni, da krepitev regionalne varnosti in boj proti terorizmu in piratstvu, kljub temu, da sta nujna, ne smeta zasenčiti nujne potrebe po pomoči, v prvi vrsti namenjeni za izkoreninjenje revščine v regiji, še posebej, ker mora EU v skladu s svojo ustanovno pogodbo pri izvajanju politik, ki lahko vplivajo na države v razvoju, upoštevati cilje razvojnega sodelovanja, med katerimi sta na prvem mestu zmanjšanje in izkoreninjenje revščine (člen 208(1) PDEU); poudarja, da so vse države Afriškega roga države v razvoju in da so, z izjemo obeh Sudanov, ki nista podpisnika Sporazuma iz Cotonouja, v okviru 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS) (2008–2013) kot take dobile 2 milijardi evrov razvojne pomoči (od tega 644 milijonov samo za Etiopijo) za nacionalne in regionalne okvirne programe; navaja, da so vzhodnoafriška in južnoafriška regija ter regija Indijskega oceana v istem obdobju v okviru 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS) prejele 619 milijonov evrov (deloma za Medvladno oblast za razvoj IGAD (Inter-Governmental Authority on Development) za izkoreninjenje revščine v državah te regije in kot pomoč pri njihovem uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja; opozarja tudi, da mirovna pomoč za Afriko, podinstrument Evropskega razvojnega sklada (ERS), finančno podpira misijo Afriške unije v Somaliji; |
| --- | --- |

26.

meni, da krepitev regionalne varnosti in boj proti terorizmu in piratstvu, kljub temu, da sta nujna, ne smeta zasenčiti nujne potrebe po pomoči, v prvi vrsti namenjeni za izkoreninjenje revščine v regiji, še posebej, ker mora EU v skladu s svojo ustanovno pogodbo pri izvajanju politik, ki lahko vplivajo na države v razvoju, upoštevati cilje razvojnega sodelovanja, med katerimi sta na prvem mestu zmanjšanje in izkoreninjenje revščine (člen 208(1) PDEU); poudarja, da so vse države Afriškega roga države v razvoju in da so, z izjemo obeh Sudanov, ki nista podpisnika Sporazuma iz Cotonouja, v okviru 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS) (2008–2013) kot take dobile 2 milijardi evrov razvojne pomoči (od tega 644 milijonov samo za Etiopijo) za nacionalne in regionalne okvirne programe; navaja, da so vzhodnoafriška in južnoafriška regija ter regija Indijskega oceana v istem obdobju v okviru 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS) prejele 619 milijonov evrov (deloma za Medvladno oblast za razvoj IGAD (Inter-Governmental Authority on Development) za izkoreninjenje revščine v državah te regije in kot pomoč pri njihovem uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja; opozarja tudi, da mirovna pomoč za Afriko, podinstrument Evropskega razvojnega sklada (ERS), finančno podpira misijo Afriške unije v Somaliji;

| 27. | meni, da bi EU (države članice in Evropska komisija), ki je v svetovnem merilu glavni vir razvojne in humanitarne pomoči v regiji, lahko zahvaljujoč med drugim centralizaciji diplomatskih prizadevanj v okviru Evropske službe za zunanje delovanje in posebnega predstavnika EU, uspehu operacije Atalanta ter prisotnosti diplomatskih in vojaških sil nekaterih držav članic v regiji storila več za izkoreninjenje razširjene revščine v regiji ter obstoječih območij nereda in brezpravja; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi EU (države članice in Evropska komisija), ki je v svetovnem merilu glavni vir razvojne in humanitarne pomoči v regiji, lahko zahvaljujoč med drugim centralizaciji diplomatskih prizadevanj v okviru Evropske službe za zunanje delovanje in posebnega predstavnika EU, uspehu operacije Atalanta ter prisotnosti diplomatskih in vojaških sil nekaterih držav članic v regiji storila več za izkoreninjenje razširjene revščine v regiji ter obstoječih območij nereda in brezpravja;

| 28. | meni, da bi bilo zagon, ki ga predstavlja izvolitev novega somalijskega predsednika Hasana Šejka Mohamuda 10. septembra 2012, dobro izkoristiti za vzpostavitev normalnih diplomatskih in gospodarskih odnosov med Etiopijo in Eritrejo in za rešitev somalijske krize, kar bi bilo ugodno za razvoj celotne regije, pri čemer bodo v pomoč strateški okvir za Afriški rog ter podpora posebnega predstavnika EU v regiji, pa tudi podpora Evropske službe za zunanje delovanje, nacionalnih diplomatskih služb in Afriške unije; ugotavlja, da je tudi območje Velikih jezer, ki meji na zahodni rob Afriškega roga, eno najbolj nestabilnih območij z državami z zelo nizko stopnjo razvitosti, ki so žrtve oboroženega nasilja (npr. Demokratična republika Kongo) ali celo v vojni z eno ali več sosednjimi državami (npr. napetosti med Demokratično republiko Kongo in Ruando, ki je v širšem smislu del Afriškega roga); poudarja, da pri izvajanju evropske strategije za Afriški rog ne smemo spregledati njenega morebitnega vpliva na prav tako nujen razvoj sosednjih regij (predvsem območja Velikih jezer, srednje Afrike in južne Afrike). |
| --- | --- |

28.

meni, da bi bilo zagon, ki ga predstavlja izvolitev novega somalijskega predsednika Hasana Šejka Mohamuda 10. septembra 2012, dobro izkoristiti za vzpostavitev normalnih diplomatskih in gospodarskih odnosov med Etiopijo in Eritrejo in za rešitev somalijske krize, kar bi bilo ugodno za razvoj celotne regije, pri čemer bodo v pomoč strateški okvir za Afriški rog ter podpora posebnega predstavnika EU v regiji, pa tudi podpora Evropske službe za zunanje delovanje, nacionalnih diplomatskih služb in Afriške unije; ugotavlja, da je tudi območje Velikih jezer, ki meji na zahodni rob Afriškega roga, eno najbolj nestabilnih območij z državami z zelo nizko stopnjo razvitosti, ki so žrtve oboroženega nasilja (npr. Demokratična republika Kongo) ali celo v vojni z eno ali več sosednjimi državami (npr. napetosti med Demokratično republiko Kongo in Ruando, ki je v širšem smislu del Afriškega roga); poudarja, da pri izvajanju evropske strategije za Afriški rog ne smemo spregledati njenega morebitnega vpliva na prav tako nujen razvoj sosednjih regij (predvsem območja Velikih jezer, srednje Afrike in južne Afrike).

| 29. | tako z vidika regionalne razvojne pomoči kot tudi z vidika humanitarne pomoči pozdravlja novi načrt za Afriški rog, ki ga je leta 2012 predlagala Evropska komisija, tj. tako imenovani načrt SHARE (Supporting Horn of Africa Resilience), ki naj bi predstavljal instrument za povezovanje kratkoročne humanitarne pomoči in dolgoročnega razvoja, s čimer naj bi prekinili začarani krog kriz v regiji; v celoti podpira Evropsko komisijo pri krepitvi povezave med nujno pomočjo, obnovo in razvojem (LRRD:Link between Relief, Rehabilitation and Development); poziva EU, naj si v okviru tega programa prizadeva za zagotovitev različnih možnosti preživljanja in boljšega dostopa do trgov in informacij, da bi povečali dohodek gospodinjstev pastirjev, tudi tistih, ki se ukvarjajo še s poljedelstvom, ter obrečnega, obalnega, mestnega in primestnega prebivalstva, naj izboljša dostop do osnovnih socialnih storitev ter skuša ponuditi zanesljive in predvidljive ravni podpore za prebivalstvo, ki je ogroženo celo leto ali v določenih sezonah; |
| --- | --- |

29.

tako z vidika regionalne razvojne pomoči kot tudi z vidika humanitarne pomoči pozdravlja novi načrt za Afriški rog, ki ga je leta 2012 predlagala Evropska komisija, tj. tako imenovani načrt SHARE (Supporting Horn of Africa Resilience), ki naj bi predstavljal instrument za povezovanje kratkoročne humanitarne pomoči in dolgoročnega razvoja, s čimer naj bi prekinili začarani krog kriz v regiji; v celoti podpira Evropsko komisijo pri krepitvi povezave med nujno pomočjo, obnovo in razvojem (LRRD:Link between Relief, Rehabilitation and Development); poziva EU, naj si v okviru tega programa prizadeva za zagotovitev različnih možnosti preživljanja in boljšega dostopa do trgov in informacij, da bi povečali dohodek gospodinjstev pastirjev, tudi tistih, ki se ukvarjajo še s poljedelstvom, ter obrečnega, obalnega, mestnega in primestnega prebivalstva, naj izboljša dostop do osnovnih socialnih storitev ter skuša ponuditi zanesljive in predvidljive ravni podpore za prebivalstvo, ki je ogroženo celo leto ali v določenih sezonah;

| 30. | pozdravlja novi program EU SHARE, katerega cilj je povečati odpornost držav Afriškega roga proti različnim grožnjam, katerih žrtve so; poudarja pa, da mora biti ta program usklajen s strategijo EU za Sahel, ki se sooča z enakimi grožnjami (terorizem, promet s prepovedanimi drogami, podnebne spremembe, pritok beguncev in razseljenih oseb itd.); |
| --- | --- |

30.

pozdravlja novi program EU SHARE, katerega cilj je povečati odpornost držav Afriškega roga proti različnim grožnjam, katerih žrtve so; poudarja pa, da mora biti ta program usklajen s strategijo EU za Sahel, ki se sooča z enakimi grožnjami (terorizem, promet s prepovedanimi drogami, podnebne spremembe, pritok beguncev in razseljenih oseb itd.);

| 31. | meni, da je v državah Afriškega roga pomembno podpirati kmetijstvo, pašništvo in živinorejo, ter pozdravlja pomembno delo, ki ga na teh področjih opravljajo nevladne organizacije; |
| --- | --- |

31.

meni, da je v državah Afriškega roga pomembno podpirati kmetijstvo, pašništvo in živinorejo, ter pozdravlja pomembno delo, ki ga na teh področjih opravljajo nevladne organizacije;

| 32. | poziva Evropsko komisijo, naj podpre vse programe za dostop do vode kot temeljne in skupne pravice človeštva ter podpre javna in zasebna partnerstva za dostop do pitne vode; |
| --- | --- |

32.

poziva Evropsko komisijo, naj podpre vse programe za dostop do vode kot temeljne in skupne pravice človeštva ter podpre javna in zasebna partnerstva za dostop do pitne vode;

| 33. | vztrajno poudarja, da pomoč EU v Afriškem rogu, kadar je mogoče, ne bi smela biti v obliki neposredne proračunske podpore, ampak bi jo bilo treba dodeliti za dosego določenih ciljev na osnovi jasnih kazalnikov uspešnosti; meni, da je treba pomoč v primeru, ko mora biti v obliki proračunske pomoči, pogojevati z dosego določenih ciljev; meni, da bi programi, ki so usmerjeni k podpiranju strategije EU za Afriški rog, morali imeti možnost izkoriščati kombinirane vire, kar pomeni, da bi financiranje takšnih programov moralo biti odprto za druge mednarodne donatorje na osnovi jasnih skupnih standardov, da se zagotovita usklajen in enoten pristop vseh donatorjev ter najmanjše možno tveganje nasprotujočih si pristopov ali podvajanja; meni, da bi morala imeti EU podobno možnost, da bi sodelovala pri financiranju programov tretje stranke v regiji, v kolikor bi bilo mogoče zagotoviti popolno spoštovanje pravil o finančni pomoči EU tretjim državam; |
| --- | --- |

33.

vztrajno poudarja, da pomoč EU v Afriškem rogu, kadar je mogoče, ne bi smela biti v obliki neposredne proračunske podpore, ampak bi jo bilo treba dodeliti za dosego določenih ciljev na osnovi jasnih kazalnikov uspešnosti; meni, da je treba pomoč v primeru, ko mora biti v obliki proračunske pomoči, pogojevati z dosego določenih ciljev; meni, da bi programi, ki so usmerjeni k podpiranju strategije EU za Afriški rog, morali imeti možnost izkoriščati kombinirane vire, kar pomeni, da bi financiranje takšnih programov moralo biti odprto za druge mednarodne donatorje na osnovi jasnih skupnih standardov, da se zagotovita usklajen in enoten pristop vseh donatorjev ter najmanjše možno tveganje nasprotujočih si pristopov ali podvajanja; meni, da bi morala imeti EU podobno možnost, da bi sodelovala pri financiranju programov tretje stranke v regiji, v kolikor bi bilo mogoče zagotoviti popolno spoštovanje pravil o finančni pomoči EU tretjim državam;

| 34. | poziva EU in države članice, naj še naprej zagotavljajo nevtralno, nepristransko in neodvisno humanitarno pomoč ranljivemu prebivalstvu ter podpirajo države regije pri krepitvi njihovih nacionalnih zmogljivosti s strategijami za zmanjševanje tveganja nesreč in programi dolgoročnega razvojnega sodelovanja na področjih pripravljenosti na sušo, kmetijstva, razvoja podeželja in zanesljive preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

34.

poziva EU in države članice, naj še naprej zagotavljajo nevtralno, nepristransko in neodvisno humanitarno pomoč ranljivemu prebivalstvu ter podpirajo države regije pri krepitvi njihovih nacionalnih zmogljivosti s strategijami za zmanjševanje tveganja nesreč in programi dolgoročnega razvojnega sodelovanja na področjih pripravljenosti na sušo, kmetijstva, razvoja podeželja in zanesljive preskrbe s hrano;

| 35. | čeprav vzrok za hudo pomanjkanje hrane na Afriškem rogu (kakor tudi v Sahelu) leži v ponavljajočih se sušah, slabih letinah in zvišanju cen, opozarja, da je treba upoštevati, da poleg teh kratkoročnih razlogov (četudi lahko sušo že štejemo med strukturne dejavnike) obstajajo še drugi, izjemno pomembni, kot sta razpadanje skupnosti in nebrzdano povečevanje izvoza kmetijskih pridelkov na škodo samooskrbe s hrano, kmetovanja za lastno porabo in prodaje na notranjih trgih; |
| --- | --- |

35.

čeprav vzrok za hudo pomanjkanje hrane na Afriškem rogu (kakor tudi v Sahelu) leži v ponavljajočih se sušah, slabih letinah in zvišanju cen, opozarja, da je treba upoštevati, da poleg teh kratkoročnih razlogov (četudi lahko sušo že štejemo med strukturne dejavnike) obstajajo še drugi, izjemno pomembni, kot sta razpadanje skupnosti in nebrzdano povečevanje izvoza kmetijskih pridelkov na škodo samooskrbe s hrano, kmetovanja za lastno porabo in prodaje na notranjih trgih;

| 36. | poudarja, da je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin neizogiben element, na katerem temelji sodelovanje Unije s partnerji iz tretjih držav; je zato globoko zaskrbljen zaradi poročil o samovoljnih aretacijah, slabem ravnanju z zaporniki in nasilju nad demonstranti, pa tudi o represivnih ukrepih proti politični opoziciji, vključno s cenzuro in samovoljnim pridržanjem novinarjev in aktivistov, do katerih prihaja po celotni regiji; poziva vse organe v Afriškem rogu, naj spoštujejo ta temeljna načela in brezpogojno izpustijo vse politične zapornike; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin neizogiben element, na katerem temelji sodelovanje Unije s partnerji iz tretjih držav; je zato globoko zaskrbljen zaradi poročil o samovoljnih aretacijah, slabem ravnanju z zaporniki in nasilju nad demonstranti, pa tudi o represivnih ukrepih proti politični opoziciji, vključno s cenzuro in samovoljnim pridržanjem novinarjev in aktivistov, do katerih prihaja po celotni regiji; poziva vse organe v Afriškem rogu, naj spoštujejo ta temeljna načela in brezpogojno izpustijo vse politične zapornike;

| 37. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi prisvajanja zemljišč v Afriki, ki lahko ogrozi lokalno zanesljivost preskrbe s hrano in poveča lakoto; poziva vlade držav Afriškega roga in EU, naj ocenijo, kako sedanje prisvajanje kmetijskih zemljišč vpliva na revščino in sedanjo krizo v zvezi z lakoto na podeželju; poziva Komisijo, naj vprašanje prisvajanja zemljišč vključi v svoj politični dialog z državami v razvoju, da se zagotovi usklajenost politik; |
| --- | --- |

37.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi prisvajanja zemljišč v Afriki, ki lahko ogrozi lokalno zanesljivost preskrbe s hrano in poveča lakoto; poziva vlade držav Afriškega roga in EU, naj ocenijo, kako sedanje prisvajanje kmetijskih zemljišč vpliva na revščino in sedanjo krizo v zvezi z lakoto na podeželju; poziva Komisijo, naj vprašanje prisvajanja zemljišč vključi v svoj politični dialog z državami v razvoju, da se zagotovi usklajenost politik;

| 38. | je zaskrbljen zaradi očitkov o tem, da naj bi podjetja iz EU in kriminalne mreže nezakonito odlagale odpadke; opozarja, da je nezakonito odlaganje odpadkov zelo nevarno za ob obali živeče Somalce; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj pri neodvisnem organu čim prej naročita popolno preiskavo, vključno z zbiranjem dokazov in vzorcev, ter, glede na rezultate raziskave, preučita možnosti pravnega ukrepanja evropskih podjetij, držav članic in EU, vključno z odškodninskimi zahtevki; |
| --- | --- |

38.

je zaskrbljen zaradi očitkov o tem, da naj bi podjetja iz EU in kriminalne mreže nezakonito odlagale odpadke; opozarja, da je nezakonito odlaganje odpadkov zelo nevarno za ob obali živeče Somalce; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj pri neodvisnem organu čim prej naročita popolno preiskavo, vključno z zbiranjem dokazov in vzorcev, ter, glede na rezultate raziskave, preučita možnosti pravnega ukrepanja evropskih podjetij, držav članic in EU, vključno z odškodninskimi zahtevki;

| 39. | priznava, da sta ohranjanje neodvisne in nepristranske humanitarne pomoči prebivalstvu, prizadetemu v konfliktih v Afriškem rogu, in nadaljevanje ustreznega financiranja bistvenega pomena; poudarja, da lahko ob vsakršnem zmanjšanju pomoči somalijsko ljudstvo ponovno zdrsne v humanitarno krizo; poudarja, da se je treba ob humanitarni pomoči opirati tudi na prizadevanja, kot je pobuda SHARE (Supporting the Horn of Africa's Resilience) EU, da se zagotovi odpornost in izboljša kakovost življenja lokalnih prebivalcev; |
| --- | --- |

39.

priznava, da sta ohranjanje neodvisne in nepristranske humanitarne pomoči prebivalstvu, prizadetemu v konfliktih v Afriškem rogu, in nadaljevanje ustreznega financiranja bistvenega pomena; poudarja, da lahko ob vsakršnem zmanjšanju pomoči somalijsko ljudstvo ponovno zdrsne v humanitarno krizo; poudarja, da se je treba ob humanitarni pomoči opirati tudi na prizadevanja, kot je pobuda SHARE (Supporting the Horn of Africa's Resilience) EU, da se zagotovi odpornost in izboljša kakovost življenja lokalnih prebivalcev;

| 40. | poudarja, da so se v regiji dolgo zanemarjale zlasti človekove pravice žensk, otrok, lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev ter verskih manjšin, opaža pa tudi, da se je v nekaterih delih Afriškega roga razširil sektaški islamizem, ki ogroža svobodo manjšin; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da so se v regiji dolgo zanemarjale zlasti človekove pravice žensk, otrok, lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev ter verskih manjšin, opaža pa tudi, da se je v nekaterih delih Afriškega roga razširil sektaški islamizem, ki ogroža svobodo manjšin;

| 41. | poudarja pomen evropske podpore za civilno družbo; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo usklajeno podporo civilni družbi, tako v posameznih državah kot na čezmejni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

41.

poudarja pomen evropske podpore za civilno družbo; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo usklajeno podporo civilni družbi, tako v posameznih državah kot na čezmejni in regionalni ravni;

| 42. | poudarja pomen zagotavljanja stalne pomoči Južnemu Sudanu, da bi vzpostavili in ohranili učinkovito civilno družbo; je trdno prepričan, da bi moral novi instrument za spodbujanje demokracije in človekovih pravic vsebovati načine priložnostnega financiranja za Afriški rog; meni, da bi bilo treba razmisliti o razširitvi dotacije za demokracijo na države Afriškega roga; |
| --- | --- |

42.

poudarja pomen zagotavljanja stalne pomoči Južnemu Sudanu, da bi vzpostavili in ohranili učinkovito civilno družbo; je trdno prepričan, da bi moral novi instrument za spodbujanje demokracije in človekovih pravic vsebovati načine priložnostnega financiranja za Afriški rog; meni, da bi bilo treba razmisliti o razširitvi dotacije za demokracijo na države Afriškega roga;

Sudan in Južni Sudan

| 43. | pozdravlja dosežena sporazuma med Sudanom in Južnim Sudanom na področju ponovne vzpostavitve izvoza nafte in demilitarizacije meje ter obe državi poziva k njunemu spoštovanju; poziva obe državi, naj prenehata nuditi zavetišče ali podporo skupinam upornikov proti drugi državi; poziva k nadaljnjim pogajanjem o določitvi meja med državama, da se preprečijo nadaljnji izbruhi konfliktov, ki bi ogrozili pred kratkim sklenjen sporazum, in priporoča, da voditelja nadaljujeta s pogovori in čim prej dosežeta sporazum glede statusa pokrajine Abyei in drugih spornih območij v skladu z Načrtom Afriške unije in resolucijo Varnostnega sveta ZN 2046; čestita skupini na visoki ravni nekdanjega predsednika Mbekija, ki jo je delno financirala EU, za uspeh, ki ga je s podporo Afriške unije dosegla pri prizadevanju za pogajanja in posredovanje med Sudanom in Južnim Sudanom; poziva posebno predstavnico EU za Sudan in Južni Sudan, naj se uskladi z vodjo delegacij v Sudanu in Južnem Sudanu, s čimer bi zagotovili, da bodo sodelovanje, politična prizadevanja in pomoč EU ohranili visoko stopnjo prepoznavnosti; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja dosežena sporazuma med Sudanom in Južnim Sudanom na področju ponovne vzpostavitve izvoza nafte in demilitarizacije meje ter obe državi poziva k njunemu spoštovanju; poziva obe državi, naj prenehata nuditi zavetišče ali podporo skupinam upornikov proti drugi državi; poziva k nadaljnjim pogajanjem o določitvi meja med državama, da se preprečijo nadaljnji izbruhi konfliktov, ki bi ogrozili pred kratkim sklenjen sporazum, in priporoča, da voditelja nadaljujeta s pogovori in čim prej dosežeta sporazum glede statusa pokrajine Abyei in drugih spornih območij v skladu z Načrtom Afriške unije in resolucijo Varnostnega sveta ZN 2046; čestita skupini na visoki ravni nekdanjega predsednika Mbekija, ki jo je delno financirala EU, za uspeh, ki ga je s podporo Afriške unije dosegla pri prizadevanju za pogajanja in posredovanje med Sudanom in Južnim Sudanom; poziva posebno predstavnico EU za Sudan in Južni Sudan, naj se uskladi z vodjo delegacij v Sudanu in Južnem Sudanu, s čimer bi zagotovili, da bodo sodelovanje, politična prizadevanja in pomoč EU ohranili visoko stopnjo prepoznavnosti;

| 44. | pozdravlja memorandume o soglasju, ki sta jih sudanska vlada in SPLM (Sever) ločeno sklenila z OZN, Afriško unijo in Ligo arabskih držav, da bi omogočili dostavo humanitarne pomoči civilnemu prebivalstvu v državah Modri Nil in Južni Kordofan; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja memorandume o soglasju, ki sta jih sudanska vlada in SPLM (Sever) ločeno sklenila z OZN, Afriško unijo in Ligo arabskih držav, da bi omogočili dostavo humanitarne pomoči civilnemu prebivalstvu v državah Modri Nil in Južni Kordofan;

| 45. | je zaskrbljen zaradi pojava nasilja v državi Jonglei v Južnem Sudanu, ki ogroža napredek, dosežen pri ponovnem vzpostavljanju miru in varnosti v regiji; podpira preiskavo, ki jo je zahteval UNMISS, in zahteva, da se storilce kaznuje; poziva vlado Južnega Sudana, naj:






  (i) | sprejme potrebne ukrepe za okrepitev svojega mednarodnega in nacionalnega okvira človekovih pravic, vključno s potrditvijo svojih obveznosti iz mednarodnih pogodb o človekovih pravicah, katerih pogodbenik je bil Sudan v času razglasitve neodvisnosti Južnega Sudana, in umikom pridržkov k slednjim ter pristopom, brez zadržkov, k drugim ključnim mednarodnim pogodbam o človekovih pravicah; |
| --- | --- | --- |

45.

je zaskrbljen zaradi pojava nasilja v državi Jonglei v Južnem Sudanu, ki ogroža napredek, dosežen pri ponovnem vzpostavljanju miru in varnosti v regiji; podpira preiskavo, ki jo je zahteval UNMISS, in zahteva, da se storilce kaznuje; poziva vlado Južnega Sudana, naj:

(i)

sprejme potrebne ukrepe za okrepitev svojega mednarodnega in nacionalnega okvira človekovih pravic, vključno s potrditvijo svojih obveznosti iz mednarodnih pogodb o človekovih pravicah, katerih pogodbenik je bil Sudan v času razglasitve neodvisnosti Južnega Sudana, in umikom pridržkov k slednjim ter pristopom, brez zadržkov, k drugim ključnim mednarodnim pogodbam o človekovih pravicah;

| (ii) | nemudoma zapriseže člane odbora za preiskavo krize države Jonglei ter jim priskrbi potrebna sredstva za izvedbo neodvisne, popolne in nepristranske preiskave; |
| --- | --- |

(ii)

nemudoma zapriseže člane odbora za preiskavo krize države Jonglei ter jim priskrbi potrebna sredstva za izvedbo neodvisne, popolne in nepristranske preiskave;

| (iii) | nemudoma razglasi uradni moratorij na izvrševanje smrtne kazni s ciljem njene ukinitve in vse smrtne kazni zniža na zaporne kazni; |
| --- | --- |

(iii)

nemudoma razglasi uradni moratorij na izvrševanje smrtne kazni s ciljem njene ukinitve in vse smrtne kazni zniža na zaporne kazni;

poudarja pomen stalne pomoči EU Južnemu Sudanu, da se zagotovi krepitev zmogljivosti javne uprave in organov kazenskega pregona te države, oblikuje in podpira učinkovita civilna družba ter spodbuja dobro upravljanje; poziva EU, naj si prizadeva za to, da bi Južni Sudan ratificiral najpomembnejše mednarodne pogodbe o človekovih pravicah, ter pomaga organom te države pri njihovem izvajanju; obsoja prijavljene zlorabe civilistov s strani vojaških sil pri procesu demilitarizacije in poziva vlado Južnega Sudana, naj izvede neodvisno preiskavo dogodkov, da bodo vpleteni vojaki odgovarjali za svoja dejanja, žrtve pa prejele odškodnino;

| 46. | strogo obsoja vsakršno nasilje proti civilistom v Sudanu, ki krši mednarodno humanitarno pravo in pravo človekovih pravic; poziva EU in mednarodno skupnost, naj se dogovorita o enotnem pristopu k obravnavanju zaščite civilistov in odpravi kršenja človekovih pravic, zlasti v Darfurju, Južnem Kurdufanu in Modrem Nilu; poziva sudansko vlado in Sudansko ljudsko osvobodilno gibanje (SPLM)/Sever, naj nemudoma začneta neposredne pogovore, da bi se dogovorila o popolnem prenehanju sovražnosti ter dosegla politični dogovor na podlagi okvirnega sporazuma z dne 28. junija 2011, kot določa resolucija Varnostnega sveta ZN št. 2046; poudarja pomen ohranjanja mednarodnih akterjev na konfliktnih območjih in poziva sudanske oblasti k zagotavljanju njihove varnosti in varnosti civilistov; opozarja na odgovornost EU in držav članic, ko gre za okrepljeno podporo in sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem pri izvrševanju nalogov za prijetje, izdanih za Ahmeda Mohameda Haruna, Alija Mohameda Ali Abdelrahmana, Abdela Rahima Mohameda Huseina in predsednika Omarja Hasana Ahmeda Al Baširja; |
| --- | --- |

46.

strogo obsoja vsakršno nasilje proti civilistom v Sudanu, ki krši mednarodno humanitarno pravo in pravo človekovih pravic; poziva EU in mednarodno skupnost, naj se dogovorita o enotnem pristopu k obravnavanju zaščite civilistov in odpravi kršenja človekovih pravic, zlasti v Darfurju, Južnem Kurdufanu in Modrem Nilu; poziva sudansko vlado in Sudansko ljudsko osvobodilno gibanje (SPLM)/Sever, naj nemudoma začneta neposredne pogovore, da bi se dogovorila o popolnem prenehanju sovražnosti ter dosegla politični dogovor na podlagi okvirnega sporazuma z dne 28. junija 2011, kot določa resolucija Varnostnega sveta ZN št. 2046; poudarja pomen ohranjanja mednarodnih akterjev na konfliktnih območjih in poziva sudanske oblasti k zagotavljanju njihove varnosti in varnosti civilistov; opozarja na odgovornost EU in držav članic, ko gre za okrepljeno podporo in sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem pri izvrševanju nalogov za prijetje, izdanih za Ahmeda Mohameda Haruna, Alija Mohameda Ali Abdelrahmana, Abdela Rahima Mohameda Huseina in predsednika Omarja Hasana Ahmeda Al Baširja;

| 47. | je zaskrbljen zaradi poslabšanja zdravstvenih razmer sudanskih beguncev, katerih število je ocenjeno na 170 000, od tega jih je polovica otrok, v štirih taboriščih v državi Zgornji Nil in taborišču v državi Unity, kjer skokovito narašča tveganje za okužbe, drisko in malarijo, ki se še poslabšuje zaradi podhranjenosti; |
| --- | --- |

47.

je zaskrbljen zaradi poslabšanja zdravstvenih razmer sudanskih beguncev, katerih število je ocenjeno na 170 000, od tega jih je polovica otrok, v štirih taboriščih v državi Zgornji Nil in taborišču v državi Unity, kjer skokovito narašča tveganje za okužbe, drisko in malarijo, ki se še poslabšuje zaradi podhranjenosti;

| 48. | obsoja vsakršno podporo, ki bi jo Sudan in Južni Sudan namenila kateri koli oboroženi skupini, ki ne bi bila njuna redna vojska; |
| --- | --- |

48.

obsoja vsakršno podporo, ki bi jo Sudan in Južni Sudan namenila kateri koli oboroženi skupini, ki ne bi bila njuna redna vojska;

Somalija

| 49. | je seznanjen z izidom predsedniških volitev v Somaliji, ki so potekale dne 20. avgusta 2012; poziva vse politične akterje v Somaliji, naj se zavežejo demokraciji, pravni državi in spoštovanju človekovih pravic kot edinemu izhodu iz začaranega kroga revščine, nerazvitosti in negotovosti; poudarja, da je konec mandata prehodne zvezne vlade izjemno pomemben preizkus potenciala Somalije za prehod v delujočo državo in njene sposobnosti vzpostavitve močnih, demokratičnih in resnično reprezentativnih institucij; meni, da bo v Somaliji bistveno spodbujati vključujoč politični dialog in procese doseganja soglasja v podporo novi vladi; poziva novo zvezno vlado in novega predsednika Hasana Šejka Mohamuda, naj si prizadevata za spravo somalijskega ljudstva, pri tem pa se opirata na sporazum iz mesta Garowe, da se vzpostavi nova zvezna država in začne dolg, a pomemben proces zagotavljanja miru, varnosti in demokracije za vse Somalce; |
| --- | --- |

49.

je seznanjen z izidom predsedniških volitev v Somaliji, ki so potekale dne 20. avgusta 2012; poziva vse politične akterje v Somaliji, naj se zavežejo demokraciji, pravni državi in spoštovanju človekovih pravic kot edinemu izhodu iz začaranega kroga revščine, nerazvitosti in negotovosti; poudarja, da je konec mandata prehodne zvezne vlade izjemno pomemben preizkus potenciala Somalije za prehod v delujočo državo in njene sposobnosti vzpostavitve močnih, demokratičnih in resnično reprezentativnih institucij; meni, da bo v Somaliji bistveno spodbujati vključujoč politični dialog in procese doseganja soglasja v podporo novi vladi; poziva novo zvezno vlado in novega predsednika Hasana Šejka Mohamuda, naj si prizadevata za spravo somalijskega ljudstva, pri tem pa se opirata na sporazum iz mesta Garowe, da se vzpostavi nova zvezna država in začne dolg, a pomemben proces zagotavljanja miru, varnosti in demokracije za vse Somalce;

| 50. | pozdravlja tudi nedavno zaprisego prvega formalnega parlamenta Somalije po več kot 20 letih in izraža upanje, da bo to prvi korak pri prehodu v bolj reprezentativno parlamentarno demokracijo; je seznanjen z dejstvom, da je 30-odstotna kvota poslank v parlamentu skoraj dosežena, in spominja, da je za uspeh prizadevanj za reševanje sporov in vzpostavitev miru treba zagotoviti pomembno udeležbo žensk v vseh sektorjih javnega življenja; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja tudi nedavno zaprisego prvega formalnega parlamenta Somalije po več kot 20 letih in izraža upanje, da bo to prvi korak pri prehodu v bolj reprezentativno parlamentarno demokracijo; je seznanjen z dejstvom, da je 30-odstotna kvota poslank v parlamentu skoraj dosežena, in spominja, da je za uspeh prizadevanj za reševanje sporov in vzpostavitev miru treba zagotoviti pomembno udeležbo žensk v vseh sektorjih javnega življenja;

| 51. | pozdravlja konec tranzicije v Somaliji kot priložnost za obnovo; pozdravlja delo podpisnic časovnega načrta, tradicionalnih starešin, nacionalne ustavodajne skupščine, novega zveznega parlamenta in tehnične izbirne komisije ter njihovo vlogo pri zaključku prehodnega obdobja v Somaliji; pozdravlja zavezanost odhajajočega predsednika, da podpira predsednika Hasana Šejka Mohamuda in z njim sodeluje; poziva vse politične akterje v Somaliji, naj sodelujejo z novimi oblastmi; pozdravlja vizijo predsednika Hasana Šejka za Somalijo in njegovo namero, da se zagotovijo oblikovanje vključujočih in široko osnovanih institucij upravljanja, stabilizacija, pravna država in dobro upravljanje, oživitev gospodarstva, vzpostavitev miru in sprava, opravljanje javnih storitev ter izboljšani odnosi med Somalijo in ostalim svetom; poziva ga, naj spoštuje svojo zavezo k preglednemu in odgovornemu upravljanju, boju proti korupciji na vseh ravneh ter k zagotavljanju vključujočega dialoga in vzpostavitvi reprezentativnih in odgovornih institucij na nacionalni, regionalni, okrožni in lokalni ravni v skladu z začasno ustavo za Somalijo; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja konec tranzicije v Somaliji kot priložnost za obnovo; pozdravlja delo podpisnic časovnega načrta, tradicionalnih starešin, nacionalne ustavodajne skupščine, novega zveznega parlamenta in tehnične izbirne komisije ter njihovo vlogo pri zaključku prehodnega obdobja v Somaliji; pozdravlja zavezanost odhajajočega predsednika, da podpira predsednika Hasana Šejka Mohamuda in z njim sodeluje; poziva vse politične akterje v Somaliji, naj sodelujejo z novimi oblastmi; pozdravlja vizijo predsednika Hasana Šejka za Somalijo in njegovo namero, da se zagotovijo oblikovanje vključujočih in široko osnovanih institucij upravljanja, stabilizacija, pravna država in dobro upravljanje, oživitev gospodarstva, vzpostavitev miru in sprava, opravljanje javnih storitev ter izboljšani odnosi med Somalijo in ostalim svetom; poziva ga, naj spoštuje svojo zavezo k preglednemu in odgovornemu upravljanju, boju proti korupciji na vseh ravneh ter k zagotavljanju vključujočega dialoga in vzpostavitvi reprezentativnih in odgovornih institucij na nacionalni, regionalni, okrožni in lokalni ravni v skladu z začasno ustavo za Somalijo;

| 52. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije in posebnega predstavnika Evropske unije za Afriški rog, naj kritično pregledata mirovni proces iz Džibutija ter pretehtata možnost napotitve skupine mediatorjev, katere članom zaupa široka paleta somalijskih zainteresiranih strani, vključno z združenji žensk, ter imajo možnost, da bi za pogajalsko mizo zbrali številne somalijske akterje; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj začne proces, ki bi akterjem somalijske civilne družbe v državi in zunaj nje omogočal redne in neprekinjene razprave o možnih rešitvah za politične težave v Somaliji; poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj ta dva procesa zbliža po vzoru uspešnega mirovnega procesa v Sudanu v letih 2000–2005; |
| --- | --- |

52.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije in posebnega predstavnika Evropske unije za Afriški rog, naj kritično pregledata mirovni proces iz Džibutija ter pretehtata možnost napotitve skupine mediatorjev, katere članom zaupa široka paleta somalijskih zainteresiranih strani, vključno z združenji žensk, ter imajo možnost, da bi za pogajalsko mizo zbrali številne somalijske akterje; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj začne proces, ki bi akterjem somalijske civilne družbe v državi in zunaj nje omogočal redne in neprekinjene razprave o možnih rešitvah za politične težave v Somaliji; poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj ta dva procesa zbliža po vzoru uspešnega mirovnega procesa v Sudanu v letih 2000–2005;

| 53. | pozdravlja nedavno mirovno pobudo somalijske vlade, ki ponuja civilna delovna mesta in usposabljanje za prebegle upornike Al Šababa; pozdravlja nedavna prizadevanja za ambiciozno ustavo, ki zagotavlja enake pravice za „vse državljane ne glede na spol, veroizpoved, družbeni ali ekonomski status, politično prepričanje, klan, invalidnost, poklic, rojstvo ali narečje“, prepoveduje pohabljanje ženskih spolnih organov in ustanavlja komisijo za resnico in spravo; kljub temu izraža zaskrbljenost, ker nova ustava v državi, ki so jo desetletja pestili medplemenski spori, ne obravnava vprašanja delitve pooblastil in sredstev med centrom in regijami, ter zahteva, da se ta vprašanja obravnavajo v tesnejšem sodelovanju z novimi oblastmi; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja nedavno mirovno pobudo somalijske vlade, ki ponuja civilna delovna mesta in usposabljanje za prebegle upornike Al Šababa; pozdravlja nedavna prizadevanja za ambiciozno ustavo, ki zagotavlja enake pravice za „vse državljane ne glede na spol, veroizpoved, družbeni ali ekonomski status, politično prepričanje, klan, invalidnost, poklic, rojstvo ali narečje“, prepoveduje pohabljanje ženskih spolnih organov in ustanavlja komisijo za resnico in spravo; kljub temu izraža zaskrbljenost, ker nova ustava v državi, ki so jo desetletja pestili medplemenski spori, ne obravnava vprašanja delitve pooblastil in sredstev med centrom in regijami, ter zahteva, da se ta vprašanja obravnavajo v tesnejšem sodelovanju z novimi oblastmi;

| 54. | poziva somalijske oblasti, naj nujno dajo prednost krepitvi institucij ter vzpostavitvi odgovorne, pregledne in povezovalne policije, saj bi tako prebivalstvo pridobilo zaupanje v novo vlado; v zvezi s tem pozdravlja dragocen prispevek misije EU za vojaško usposabljanje (EUTM) v Somaliji k varnostnim silam te države; zaupa, da bodo države članice nenehno podpirale delo misije skupne varnostne in obrambne politike, ki si prizadeva za vcepitev spoštovanja človekovih pravic, dinamike spolov in pravne države v somalijsko vojsko; ugotavlja, da mora razvoj stabilnih, odgovornih in vključujočih somalijskih institucij presegati varnostne sile in da ga mora voditi in zagotavljati Somalija sama, če naj postane uspešno delujoča država; |
| --- | --- |

54.

poziva somalijske oblasti, naj nujno dajo prednost krepitvi institucij ter vzpostavitvi odgovorne, pregledne in povezovalne policije, saj bi tako prebivalstvo pridobilo zaupanje v novo vlado; v zvezi s tem pozdravlja dragocen prispevek misije EU za vojaško usposabljanje (EUTM) v Somaliji k varnostnim silam te države; zaupa, da bodo države članice nenehno podpirale delo misije skupne varnostne in obrambne politike, ki si prizadeva za vcepitev spoštovanja človekovih pravic, dinamike spolov in pravne države v somalijsko vojsko; ugotavlja, da mora razvoj stabilnih, odgovornih in vključujočih somalijskih institucij presegati varnostne sile in da ga mora voditi in zagotavljati Somalija sama, če naj postane uspešno delujoča država;

| 55. | poudarja, da bodo uspešne in vključujoče gospodarske strukture ter sistem delitve prihodkov prihodnjega črpanja nafte in plina med regijami in zvezno ravnjo, ki bi koristil celotnemu prebivalstvu, bistvenega pomena za dolgoročni obstoj Somalije kot dobro delujoče zvezne države; poziva mednarodno skupnost, naj ne ponavlja napak iz preteklosti in ne osredotoča pomoči na zvezne institucije v Mogadišu na račun somalijskih regij, saj imajo lahko slednje ključno vlogo pri decentraliziranem zagotavljanju osnovnih storitev in stabilnosti prebivalstvu; poziva EU, naj v tem obdobju priložnosti mobilizira vsa sredstva, da bi pri tem izjemno pomembnem procesu prehoda v demokracijo zagotovila pomoč regionalnim enotam v Somaliji; zaradi najnovejših političnih in varnostnih dogodkov v Somaliji poziva države članice in visoko predstavnico/podpredsednico, naj v tesnem sodelovanju z zakonitimi somalijskimi oblastmi, Afriško unijo, Medvladnim organom za razvoj (IGAD) in vlado ZDA, razmisli o misiji v podporo reformi varnostnega sektorja, ko bodo razmere na mestu samem to dopuščale; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da bodo uspešne in vključujoče gospodarske strukture ter sistem delitve prihodkov prihodnjega črpanja nafte in plina med regijami in zvezno ravnjo, ki bi koristil celotnemu prebivalstvu, bistvenega pomena za dolgoročni obstoj Somalije kot dobro delujoče zvezne države; poziva mednarodno skupnost, naj ne ponavlja napak iz preteklosti in ne osredotoča pomoči na zvezne institucije v Mogadišu na račun somalijskih regij, saj imajo lahko slednje ključno vlogo pri decentraliziranem zagotavljanju osnovnih storitev in stabilnosti prebivalstvu; poziva EU, naj v tem obdobju priložnosti mobilizira vsa sredstva, da bi pri tem izjemno pomembnem procesu prehoda v demokracijo zagotovila pomoč regionalnim enotam v Somaliji; zaradi najnovejših političnih in varnostnih dogodkov v Somaliji poziva države članice in visoko predstavnico/podpredsednico, naj v tesnem sodelovanju z zakonitimi somalijskimi oblastmi, Afriško unijo, Medvladnim organom za razvoj (IGAD) in vlado ZDA, razmisli o misiji v podporo reformi varnostnega sektorja, ko bodo razmere na mestu samem to dopuščale;

| 56. | priznava, da mora postopek vzpostavljanja miru v Somaliji potekati od spodaj navzgor; poudarja, da mora EU zagotoviti, da bo njena strategija lokalnim prizadevanjem za vzpostavljanje miru in reševanje sporov omogočala zadostno podporo ter status nacionalne in regionalne prednostne naloge; opozarja tudi, da bo lokalna legitimnost pripomogla k nastajanju institucij upravljanja v Somaliji, ki bodo zagotovile dolgotrajne možnosti za stabilnost; |
| --- | --- |

56.

priznava, da mora postopek vzpostavljanja miru v Somaliji potekati od spodaj navzgor; poudarja, da mora EU zagotoviti, da bo njena strategija lokalnim prizadevanjem za vzpostavljanje miru in reševanje sporov omogočala zadostno podporo ter status nacionalne in regionalne prednostne naloge; opozarja tudi, da bo lokalna legitimnost pripomogla k nastajanju institucij upravljanja v Somaliji, ki bodo zagotovile dolgotrajne možnosti za stabilnost;

| 57. | opozarja, da je Afriška unija napotila vojaško misijo v Somaliji AMISOM, ki je dobila mandat Varnostnega sveta ZN in brezupno išče druge države, ki bi bile pripravljene prispevati vojake; |
| --- | --- |

57.

opozarja, da je Afriška unija napotila vojaško misijo v Somaliji AMISOM, ki je dobila mandat Varnostnega sveta ZN in brezupno išče druge države, ki bi bile pripravljene prispevati vojake;

| 58. | poudarja, da mora EU v tesnem sodelovanju z ZDA in Afriško unijo prevzeti osrednjo vlogo za prihodnost Somalije; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da mora EU v tesnem sodelovanju z ZDA in Afriško unijo prevzeti osrednjo vlogo za prihodnost Somalije;

| 59. | odločno poziva mednarodno skupnost, naj v sodelovanju z Mednarodnim odborom Rdečega križa in Rdečim polmesecem v Somaliji čim prej vzpostavi in razvije zdravstvene ustanove ter dnevne centre za zdravstveno oskrbo in umetno hranjenje; |
| --- | --- |

59.

odločno poziva mednarodno skupnost, naj v sodelovanju z Mednarodnim odborom Rdečega križa in Rdečim polmesecem v Somaliji čim prej vzpostavi in razvije zdravstvene ustanove ter dnevne centre za zdravstveno oskrbo in umetno hranjenje;

| 60. | pozdravlja ustanovitev Sklada za lokalno stabilnost, katerega cilj je predvsem usklajevanje mednarodne pomoči na novo osvobojenih in dostopnih ozemljih na jugu Somalije; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja ustanovitev Sklada za lokalno stabilnost, katerega cilj je predvsem usklajevanje mednarodne pomoči na novo osvobojenih in dostopnih ozemljih na jugu Somalije;

| 61. | globoko obžaluje, da je bilo samo od decembra 2011 na območjih Somalije, ki so pod državnim nadzorom, ubitih 13 novinarjev in medijskih delavcev in da pri kazenskem pregonu v teh primerih ni bil dosežen napredek; poudarja pomen zagotavljanja svobode izražanja ter poziva novo vlado in predsednika, naj sprejmeta ukrepe za zagotovitev boljše zaščite novinarjem in izvedeta verodostojne preiskave teh ubojev; |
| --- | --- |

61.

globoko obžaluje, da je bilo samo od decembra 2011 na območjih Somalije, ki so pod državnim nadzorom, ubitih 13 novinarjev in medijskih delavcev in da pri kazenskem pregonu v teh primerih ni bil dosežen napredek; poudarja pomen zagotavljanja svobode izražanja ter poziva novo vlado in predsednika, naj sprejmeta ukrepe za zagotovitev boljše zaščite novinarjem in izvedeta verodostojne preiskave teh ubojev;

| 62. | poziva EU ter vse regionalne in mednarodne partnerje, naj kar najbolj izkoristijo priložnost, ki jo ponuja nova somalijska vlada, ki skupaj z očitnim upadom delovanja Al Šababa v državi, ponuja možnost za začetek nove politične dobe v Somaliji; zato poudarja, da mora biti mednarodna skupnost in zlasti EU pripravljena zagotoviti podporo zakonitim in demokratičnim oblastem na področju krepitve institucionalne zmogljivosti, reforme varnostnega sektorja ter demilitarizacije, razoroževanja in ponovnega vključevanja ter zagotavljanja pomoči civilni družbi; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj zagotovi, da delovanje EU v Somaliji spodbuja svobodno in odprto družbo, ki spoštuje in podpira človekove pravice, zlasti pravice žensk in manjšin, omogoča krepitev položaja žensk in zagotavlja ravnotežje spolov v vseh družbenih sektorjih; |
| --- | --- |

62.

poziva EU ter vse regionalne in mednarodne partnerje, naj kar najbolj izkoristijo priložnost, ki jo ponuja nova somalijska vlada, ki skupaj z očitnim upadom delovanja Al Šababa v državi, ponuja možnost za začetek nove politične dobe v Somaliji; zato poudarja, da mora biti mednarodna skupnost in zlasti EU pripravljena zagotoviti podporo zakonitim in demokratičnim oblastem na področju krepitve institucionalne zmogljivosti, reforme varnostnega sektorja ter demilitarizacije, razoroževanja in ponovnega vključevanja ter zagotavljanja pomoči civilni družbi; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj zagotovi, da delovanje EU v Somaliji spodbuja svobodno in odprto družbo, ki spoštuje in podpira človekove pravice, zlasti pravice žensk in manjšin, omogoča krepitev položaja žensk in zagotavlja ravnotežje spolov v vseh družbenih sektorjih;

| 63. | poudarja izjemno pozitiven zgled Somalilanda, ki že več kot dvajset let dokazuje svojo sposobnost za razvoj in utrjevanje demokratičnih, gospodarskih in upravnih struktur ter ustvarjanje trajnostnega demokratičnega procesa; ugotavlja, da je bil Somaliland doslej zelo uspešen pri utrjevanju varnosti in stabilnosti na svojem ozemlju ter pri sodelovanju v boju proti piratstvu in terorizmu; vendar izraža zaskrbljenost, da bi Somaliland lahko postal ranljiv, če bi se v goratih mejnih območjih znova začele zbirati skupine Al Šababa; zato poudarja, da je treba Somaliland nujno podpreti v boju proti terorizmu, vključno z ukrepi, kot sta spodbujanje gospodarske raznolikosti in povečevanje možnosti za zaposlovanje mladih, da bi zmanjšali rekrutiranje med mladimi; poudarja, da mora Somaliland spodbujati gospodarski in družbeni razvoj regije kot način za preprečevanje radikalizacije območij nestabilnosti na njegovem ozemlju; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj podpreta Somaliland pri krepitvi njegovih razvojnih možnosti in spodbujanju njegove gospodarske in družbene stabilnosti; poudarja, da je pri iskanju rešitve za dolgoročno stabilnost in varnost Somalije pomembno ovrednotiti pozitiven zgled stabilnosti v Somalilandu; |
| --- | --- |

63.

poudarja izjemno pozitiven zgled Somalilanda, ki že več kot dvajset let dokazuje svojo sposobnost za razvoj in utrjevanje demokratičnih, gospodarskih in upravnih struktur ter ustvarjanje trajnostnega demokratičnega procesa; ugotavlja, da je bil Somaliland doslej zelo uspešen pri utrjevanju varnosti in stabilnosti na svojem ozemlju ter pri sodelovanju v boju proti piratstvu in terorizmu; vendar izraža zaskrbljenost, da bi Somaliland lahko postal ranljiv, če bi se v goratih mejnih območjih znova začele zbirati skupine Al Šababa; zato poudarja, da je treba Somaliland nujno podpreti v boju proti terorizmu, vključno z ukrepi, kot sta spodbujanje gospodarske raznolikosti in povečevanje možnosti za zaposlovanje mladih, da bi zmanjšali rekrutiranje med mladimi; poudarja, da mora Somaliland spodbujati gospodarski in družbeni razvoj regije kot način za preprečevanje radikalizacije območij nestabilnosti na njegovem ozemlju; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj podpreta Somaliland pri krepitvi njegovih razvojnih možnosti in spodbujanju njegove gospodarske in družbene stabilnosti; poudarja, da je pri iskanju rešitve za dolgoročno stabilnost in varnost Somalije pomembno ovrednotiti pozitiven zgled stabilnosti v Somalilandu;

| 64. | pozdravlja odločno izjavo podpore visoke predstavnice/podpredsednice novim zveznim institucijam Somalije na mini vrhunskem zasedanju Generalne skupščine ZN o Somaliji v New Yorku in zlasti njeno zavezo štiriletnemu procesu utrjevanja novih zveznih institucij in regionalne uprave ter organizaciji mednarodne konference o Somaliji v letu 2013; poziva Somaliland in druge zvezne subjekte, naj odigrajo polno in podporno vlogo pri pogajanju o njihovem pravnem in političnem odnosu z novimi zveznimi institucijami v Somaliji, da se doseže trajna, stabilna in uspešna somalijska zvezna država; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja odločno izjavo podpore visoke predstavnice/podpredsednice novim zveznim institucijam Somalije na mini vrhunskem zasedanju Generalne skupščine ZN o Somaliji v New Yorku in zlasti njeno zavezo štiriletnemu procesu utrjevanja novih zveznih institucij in regionalne uprave ter organizaciji mednarodne konference o Somaliji v letu 2013; poziva Somaliland in druge zvezne subjekte, naj odigrajo polno in podporno vlogo pri pogajanju o njihovem pravnem in političnem odnosu z novimi zveznimi institucijami v Somaliji, da se doseže trajna, stabilna in uspešna somalijska zvezna država;

Etiopija in Eritreja

| 65. | poudarja, da ima Etiopija ključno vlogo pri politični in gospodarski stabilnosti celotne regije; ugotavlja, da je Hailemariam Desalegn, novi etiopski predsednik vlade, v svojem pozdravnem nagovoru poudaril pomen krepitve spoštovanja človekovih pravic in demokratičnih institucij v državi, da se pripomore k razvoju demokratične kulture in popolnega spoštovanja človekovih pravic v državi; meni, da nova etiopska vlada ponuja priložnost za vključitev Etiopije v vsa vprašanja skupnega interesa ali pomena, vključno s tistimi, kjer so se v preteklosti mnenja morda razhajala, in poudarja pomen podpiranja Etiopije na njeni poti k novemu demokratičnemu sistemu s pozitivnim dialogom in partnerstvom; podpira Etiopijo v njenem boju proti terorizmu, vendar poudarja, da bi moral takšen boj potekati v skladu s popolnim spoštovanjem temeljnih pravic; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da ima Etiopija ključno vlogo pri politični in gospodarski stabilnosti celotne regije; ugotavlja, da je Hailemariam Desalegn, novi etiopski predsednik vlade, v svojem pozdravnem nagovoru poudaril pomen krepitve spoštovanja človekovih pravic in demokratičnih institucij v državi, da se pripomore k razvoju demokratične kulture in popolnega spoštovanja človekovih pravic v državi; meni, da nova etiopska vlada ponuja priložnost za vključitev Etiopije v vsa vprašanja skupnega interesa ali pomena, vključno s tistimi, kjer so se v preteklosti mnenja morda razhajala, in poudarja pomen podpiranja Etiopije na njeni poti k novemu demokratičnemu sistemu s pozitivnim dialogom in partnerstvom; podpira Etiopijo v njenem boju proti terorizmu, vendar poudarja, da bi moral takšen boj potekati v skladu s popolnim spoštovanjem temeljnih pravic;

| 66. | upa, da se bo Etiopija pod vodstvom predsednika vlade Hailemariama Desalegna, imenovanega 21. septembra 2012, lotila procesa pravega demokratičnega prehoda, da bi začela izkoriščati svoj velik demokratični potencial ter končala težave z versko svobodo in svoboščinami civilne družbe; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, posebnega predstavnika EU za Afriški rog in posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj z Etiopijo nujno obravnavajo področje človekovih pravic, tako da bo lahko ta izkoristila priložnost, ki jo ponuja politični prehod, ki poteka, ter izpeljala dejansko demokratičen prehod, v središču katerega bodo človekove pravice in temeljne svoboščine, svoboda medije ter popolno priznavanje svobode izražanja; poziva EU in mednarodno skupnost, naj ostaneta previdni in aktivni pri odzivih na politični prehod, ki poteka v Etiopiji, spodbujata krepitev demokratičnih institucij ter vežeta politično, vojaško in razvojno pomoč na konkretne demokratične reforme, ki morajo vključevati izpustitev vseh zapornikov vesti, kot so Eskinder Nega ter drugi novinarji, zagovorniki človekovih pravic, razvojni aktivisti in člani opozicije, sprejem posebnih poročevalcev ZN za človekove pravice z neomejenim dostopom do vseh regij in objektov za pridržanje, razveljavitev ali spremembo zakona o razglasitvi dobrodelnih ustanov in družb in zakona o razglasitvi boja proti terorizmu ter vrnitev opozicijskih politikov v izgnanstvu; poziva EU, naj poišče inovativne in varne načine za finančno in politično podpiranje v težkih razmerah živeče civilne družbe v Etiopiji ter vzpostavi tesen dialog z opozicijo, tako v Etiopiji kot v izgnanstvu; |
| --- | --- |

66.

upa, da se bo Etiopija pod vodstvom predsednika vlade Hailemariama Desalegna, imenovanega 21. septembra 2012, lotila procesa pravega demokratičnega prehoda, da bi začela izkoriščati svoj velik demokratični potencial ter končala težave z versko svobodo in svoboščinami civilne družbe; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, posebnega predstavnika EU za Afriški rog in posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj z Etiopijo nujno obravnavajo področje človekovih pravic, tako da bo lahko ta izkoristila priložnost, ki jo ponuja politični prehod, ki poteka, ter izpeljala dejansko demokratičen prehod, v središču katerega bodo človekove pravice in temeljne svoboščine, svoboda medije ter popolno priznavanje svobode izražanja; poziva EU in mednarodno skupnost, naj ostaneta previdni in aktivni pri odzivih na politični prehod, ki poteka v Etiopiji, spodbujata krepitev demokratičnih institucij ter vežeta politično, vojaško in razvojno pomoč na konkretne demokratične reforme, ki morajo vključevati izpustitev vseh zapornikov vesti, kot so Eskinder Nega ter drugi novinarji, zagovorniki človekovih pravic, razvojni aktivisti in člani opozicije, sprejem posebnih poročevalcev ZN za človekove pravice z neomejenim dostopom do vseh regij in objektov za pridržanje, razveljavitev ali spremembo zakona o razglasitvi dobrodelnih ustanov in družb in zakona o razglasitvi boja proti terorizmu ter vrnitev opozicijskih politikov v izgnanstvu; poziva EU, naj poišče inovativne in varne načine za finančno in politično podpiranje v težkih razmerah živeče civilne družbe v Etiopiji ter vzpostavi tesen dialog z opozicijo, tako v Etiopiji kot v izgnanstvu;

| 67. | ugotavlja, da v Etiopiji trenutno ni niti neodvisne sodne oblasti niti neodvisnih sredstev obveščanja zaradi namerne strategije, oblikovane za omejevanje in oviranje sodnikov, obvladovanje medijev, zastraševanje opozicije in utišanje organizacij za varstvo človekovih pravic; |
| --- | --- |

67.

ugotavlja, da v Etiopiji trenutno ni niti neodvisne sodne oblasti niti neodvisnih sredstev obveščanja zaradi namerne strategije, oblikovane za omejevanje in oviranje sodnikov, obvladovanje medijev, zastraševanje opozicije in utišanje organizacij za varstvo človekovih pravic;

| 68. | opozarja, da so številnim novinarjem sodili na podlagi protiterorističnega zakona iz leta 2009; obsoja nedavno akcijo sodnega pregona, v okviru katere je zvezno vrhovno sodišče avtorja spletnega dnevnika Eliasa Kifla v njegovi odsotnosti obsodilo na dosmrtno zaporno kazen, glavnega urednika lokalnega dnevnega časopisa Wubisheta Taya in kolumnista Reeyota Alemna pa vsakega na štirinajst let zapora; vendar pozdravlja dejstvo, da sta bila švedska novinarja Martin Schibbye in Johan Persson po smrti premierja Melesa Zenawija pred kratkim pomiloščena; poziva nove voditelje države, naj enaka merila uporabijo za vse, ki so bili obsojeni arbitrarno; |
| --- | --- |

68.

opozarja, da so številnim novinarjem sodili na podlagi protiterorističnega zakona iz leta 2009; obsoja nedavno akcijo sodnega pregona, v okviru katere je zvezno vrhovno sodišče avtorja spletnega dnevnika Eliasa Kifla v njegovi odsotnosti obsodilo na dosmrtno zaporno kazen, glavnega urednika lokalnega dnevnega časopisa Wubisheta Taya in kolumnista Reeyota Alemna pa vsakega na štirinajst let zapora; vendar pozdravlja dejstvo, da sta bila švedska novinarja Martin Schibbye in Johan Persson po smrti premierja Melesa Zenawija pred kratkim pomiloščena; poziva nove voditelje države, naj enaka merila uporabijo za vse, ki so bili obsojeni arbitrarno;

| 69. | poudarja velik potencial projekta jezu Grand Renaissance na Modrem Nilu v etiopski regiji Benišangul-Gumuz za proizvodnjo čiste energije in gospodarski razvoj celotne regije; podpira mednarodno skupino strokovnjakov, ki so jo ustanovili Etiopija, Sudan in Egipt, pri tem projektu in zahteva boljše razumevanje skupne rabe vodnih virov iz Nila ter energije, ki jo proizvaja hidroelektrarna, priključena na jez; |
| --- | --- |

69.

poudarja velik potencial projekta jezu Grand Renaissance na Modrem Nilu v etiopski regiji Benišangul-Gumuz za proizvodnjo čiste energije in gospodarski razvoj celotne regije; podpira mednarodno skupino strokovnjakov, ki so jo ustanovili Etiopija, Sudan in Egipt, pri tem projektu in zahteva boljše razumevanje skupne rabe vodnih virov iz Nila ter energije, ki jo proizvaja hidroelektrarna, priključena na jez;

| 70. | poziva etiopsko vlado, naj uradno potrdi sklep o razmejitvi med Eritrejo in Etiopijo, ki ga je sprejela komisija za mejo, kot dokončnega in obvezujočega v skladu z resolucijama Varnostnega sveta Združenih narodov 1907 (2009) in 2023 (2011) ter z ustreznimi resolucijami Afriške unije in Medvladnega organa za razvoj (IGAD); zato poziva eritrejsko vlado, naj pristane na sodelovanje v dialogu z Etiopijo, kar bi pripeljalo do odpoklica vojske z meja, do fizične razmejitve v skladu s sklepi komisije za mejo, ob upoštevanju pomena ohranjanja povezanosti skupnosti, ter do normalizacije odnosov z Etiopijo, vključno s ponovnim odprtjem meje; poziva mednarodno skupnost, naj sodeluje z Eritrejo ter zagovarja interese in potrebe eritrejskega ljudstva, pri čemer naj režim in vojsko prisili, da dovolijo dostop mednarodnih organizacij, pripravijo dolgo obljubljene volitve in odprejo politični prostor v državi; poudarja, da mora biti vsaka pomoč EU, ki ni namenjena uresničevanju humanitarnih ciljev, strogo pogojena z zavezo eritrejskih oblasti, da bodo spodbujale prehod k demokraciji, izboljšanje stanja človekovih pravic v državi s preglednimi in oprijemljivimi merili ter izpolnjevanje osnovnih potreb eritrejskega ljudstva; poziva Eritrejo, naj preneha zagotavljati vsakršno pomoč oboroženim skupinam, ki ogrožajo mir in spravo v Somaliji ter regionalno stabilnost na splošno; poziva k svobodi govora, tiska in veroizpovedi ter k uvedbi svobodnih in poštenih volitev in demokracije v državi; poziva k takojšnji izpustitvi političnih zapornikov, vključno z zaprtim novinarjem Dawitom Isaacom, ki je brez sojenja v zaporu že več kot 4 000 dni; |
| --- | --- |

70.

poziva etiopsko vlado, naj uradno potrdi sklep o razmejitvi med Eritrejo in Etiopijo, ki ga je sprejela komisija za mejo, kot dokončnega in obvezujočega v skladu z resolucijama Varnostnega sveta Združenih narodov 1907 (2009) in 2023 (2011) ter z ustreznimi resolucijami Afriške unije in Medvladnega organa za razvoj (IGAD); zato poziva eritrejsko vlado, naj pristane na sodelovanje v dialogu z Etiopijo, kar bi pripeljalo do odpoklica vojske z meja, do fizične razmejitve v skladu s sklepi komisije za mejo, ob upoštevanju pomena ohranjanja povezanosti skupnosti, ter do normalizacije odnosov z Etiopijo, vključno s ponovnim odprtjem meje; poziva mednarodno skupnost, naj sodeluje z Eritrejo ter zagovarja interese in potrebe eritrejskega ljudstva, pri čemer naj režim in vojsko prisili, da dovolijo dostop mednarodnih organizacij, pripravijo dolgo obljubljene volitve in odprejo politični prostor v državi; poudarja, da mora biti vsaka pomoč EU, ki ni namenjena uresničevanju humanitarnih ciljev, strogo pogojena z zavezo eritrejskih oblasti, da bodo spodbujale prehod k demokraciji, izboljšanje stanja človekovih pravic v državi s preglednimi in oprijemljivimi merili ter izpolnjevanje osnovnih potreb eritrejskega ljudstva; poziva Eritrejo, naj preneha zagotavljati vsakršno pomoč oboroženim skupinam, ki ogrožajo mir in spravo v Somaliji ter regionalno stabilnost na splošno; poziva k svobodi govora, tiska in veroizpovedi ter k uvedbi svobodnih in poštenih volitev in demokracije v državi; poziva k takojšnji izpustitvi političnih zapornikov, vključno z zaprtim novinarjem Dawitom Isaacom, ki je brez sojenja v zaporu že več kot 4 000 dni;

o

o o

| 71. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje in državam članicam, posebni predstavnici EU za Sudan, posebnemu predstavniku EU za Afriški rog, državam članicam EU, turški vladi, kongresu Združenih držav Amerike, zunanjemu ministrstvu Združenih držav Amerike, Komisiji Afriške unije, vseafriškemu parlamentu, vladam in parlamentom Medvladnega organa za razvoj (IGAD) in oblastem Somalilanda. |
| --- | --- |

71.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje in državam članicam, posebni predstavnici EU za Sudan, posebnemu predstavniku EU za Afriški rog, državam članicam EU, turški vladi, kongresu Združenih držav Amerike, zunanjemu ministrstvu Združenih držav Amerike, Komisiji Afriške unije, vseafriškemu parlamentu, vladam in parlamentom Medvladnega organa za razvoj (IGAD) in oblastem Somalilanda.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0203.

(2)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 102.

(3)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 51.

(4)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 35.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0334.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/55 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/55

---

P7_TA(2013)0007

Razvojni vidiki pravic intelektualne lastnine za genske vire

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013 o razvojnih vidikih pravic intelektualne lastnine za genske vire: vpliv na zmanjšanje revščine v državah v razvoju (2012/2135(INI))

(2015/C 440/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti iz leta 1992, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti iz leta 1992,

| — | ob upoštevanju Protokola iz Nagoje iz leta 2010 h Konvenciji o biološki raznovrstnosti o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove rabe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola iz Nagoje iz leta 2010 h Konvenciji o biološki raznovrstnosti o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove rabe,

| — | ob upoštevanju Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo iz leta 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo iz leta 2001,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o sodelovanju na področju patentov iz leta 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o sodelovanju na področju patentov iz leta 2002,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o pravicah domorodnih ljudstev, ki jo je Generalna skupščina sprejela 13. septembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o pravicah domorodnih ljudstev, ki jo je Generalna skupščina sprejela 13. septembra 2007,

| — | ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela iz leta 1989 o domorodnih in plemenskih ljudstvih (št. 169), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela iz leta 1989 o domorodnih in plemenskih ljudstvih (št. 169),

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije za varstvo novih sort rastlin, kot je bila spremenjena v Ženevi 19. marca 1991, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije za varstvo novih sort rastlin, kot je bila spremenjena v Ženevi 19. marca 1991,

| — | ob upoštevanju Sporazuma WTO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine iz leta 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma WTO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine iz leta 1995,

| — | ob upoštevanju Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo iz leta 2002 in okvira Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) glede virusov gripe iz leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo iz leta 2002 in okvira Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) glede virusov gripe iz leta 2011,

| — | ob upoštevanju Direktive 98/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 1998 o pravnem varstvu biotehnoloških izumov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 98/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 1998 o pravnem varstvu biotehnoloških izumov (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o strateških ciljih EU za deseto srečanje konference pogodbenic konvencije o biološki raznovrstnosti, ki bo potekalo v Nagoji na Japonskem od 18. do 29. oktobra 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o strateških ciljih EU za deseto srečanje konference pogodbenic konvencije o biološki raznovrstnosti, ki bo potekalo v Nagoji na Japonskem od 18. do 29. oktobra 2010 (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020“ (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020“ (COM(2011)0244),

| — | ob upoštevanju dejavnosti in poročil medvladnega odbora za intelektualno lastnino, genske vire, tradicionalno znanje in folkloro Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti in poročil medvladnega odbora za intelektualno lastnino, genske vire, tradicionalno znanje in folkloro Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO),

| — | ob upoštevanju poročila s srečanja skupine tehničnih in pravnih strokovnjakov o tradicionalnem znanju, povezanem z genskimi viri, v okviru mednarodne ureditve o dostopu do genskih virov in porazdelitvi njihovih koristi (UNEP/CBD/WG-ABS/8/2, 2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila s srečanja skupine tehničnih in pravnih strokovnjakov o tradicionalnem znanju, povezanem z genskimi viri, v okviru mednarodne ureditve o dostopu do genskih virov in porazdelitvi njihovih koristi (UNEP/CBD/WG-ABS/8/2, 2009),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom „Pravice intelektualne lastnine za genske vire in boj proti revščini“ iz leta 2011, ki jo je zahteval Odbor za razvoj Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom „Pravice intelektualne lastnine za genske vire in boj proti revščini“ iz leta 2011, ki jo je zahteval Odbor za razvoj Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju Ramsarske konvencije o mokriščih iz leta 1971, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ramsarske konvencije o mokriščih iz leta 1971,

| — | ob upoštevanju Konvencija iz leta 1973 o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencija iz leta 1973 o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za pravne zadeve (A7-0423/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za pravne zadeve (A7-0423/2012),

| A. | ker sta preživetje in blaginja 70 % revnega podeželskega in mestnega prebivalstva po svetu neposredno odvisna od biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

A.

ker sta preživetje in blaginja 70 % revnega podeželskega in mestnega prebivalstva po svetu neposredno odvisna od biotske raznovrstnosti;

| B. | ker je glavni cilj Konvencije o biološki raznovrstnosti skrb za ohranjanje biotske raznovrstnosti in trajnostno rabo virov ter odpravljanje ovir za to rabo; |
| --- | --- |

B.

ker je glavni cilj Konvencije o biološki raznovrstnosti skrb za ohranjanje biotske raznovrstnosti in trajnostno rabo virov ter odpravljanje ovir za to rabo;

| C. | ker ponudniki genskih virov in imetniki s tem povezanega tradicionalnega znanja pogosto prihajajo iz držav v razvoju, ki so biotsko zelo raznovrstne; |
| --- | --- |

C.

ker ponudniki genskih virov in imetniki s tem povezanega tradicionalnega znanja pogosto prihajajo iz držav v razvoju, ki so biotsko zelo raznovrstne;

| D. | ker je bila nacionalna zakonodaja o dostopu in souporabi koristi, sprejeta v okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti, odgovor na biopiratstvo ter iskanje, razvoj in trženje novih proizvodov na podlagi bioloških virov; |
| --- | --- |

D.

ker je bila nacionalna zakonodaja o dostopu in souporabi koristi, sprejeta v okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti, odgovor na biopiratstvo ter iskanje, razvoj in trženje novih proizvodov na podlagi bioloških virov;

| E. | ker je skupna opredelitev biopiratstva industrijsko prisvajanje in patentiranje proizvodov na podlagi tradicionalnega znanja ali genskih virov avtohtonih ljudstev, brez pridobitve predhodnega dovoljenja in brez nudenja nadomestila za države, od koder izvirajo; |
| --- | --- |

E.

ker je skupna opredelitev biopiratstva industrijsko prisvajanje in patentiranje proizvodov na podlagi tradicionalnega znanja ali genskih virov avtohtonih ljudstev, brez pridobitve predhodnega dovoljenja in brez nudenja nadomestila za države, od koder izvirajo;

| F. | ker Konvencija o biološki raznovrstnosti od tistih, ki želijo izkoriščati biološke vire, zahteva, da od matičnih držav oziroma avtohtonih in lokalnih skupnosti pridobijo soglasje po predhodnem obveščanju in z njimi dosežejo vzajemno dogovorjene pogoje ter z njimi delijo koristi razvoja in trženja novih proizvodov na podlagi bioloških virov; |
| --- | --- |

F.

ker Konvencija o biološki raznovrstnosti od tistih, ki želijo izkoriščati biološke vire, zahteva, da od matičnih držav oziroma avtohtonih in lokalnih skupnosti pridobijo soglasje po predhodnem obveščanju in z njimi dosežejo vzajemno dogovorjene pogoje ter z njimi delijo koristi razvoja in trženja novih proizvodov na podlagi bioloških virov;

| G. | ker razvijajoča se ureditev dostopa do genskih virov in porazdelitvi njihovih koristi iz Konvencije o biološki raznovrstnosti deluje dopolnilno z WTO in njenim Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS WTO), Svetovno organizacijo za intelektualno lastnino (WIPO), Organizacijo za prehrano in kmetijstvo (FAO), Mednarodno zvezo za zaščito novih rastlinskih sort (UPOV) in Svetovno zdravstveno organizacijo (WHO); |
| --- | --- |

G.

ker razvijajoča se ureditev dostopa do genskih virov in porazdelitvi njihovih koristi iz Konvencije o biološki raznovrstnosti deluje dopolnilno z WTO in njenim Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS WTO), Svetovno organizacijo za intelektualno lastnino (WIPO), Organizacijo za prehrano in kmetijstvo (FAO), Mednarodno zvezo za zaščito novih rastlinskih sort (UPOV) in Svetovno zdravstveno organizacijo (WHO);

| H. | ker se ureditev dostopa do genskih virov in souporabe njihovih koristi omenja v številnih instrumentih za človekove pravice, vključno s Splošno deklaracijo o človekovih pravicah iz leta 1948, Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966 ter Mednarodnim paktom o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966; |
| --- | --- |

H.

ker se ureditev dostopa do genskih virov in souporabe njihovih koristi omenja v številnih instrumentih za človekove pravice, vključno s Splošno deklaracijo o človekovih pravicah iz leta 1948, Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966 ter Mednarodnim paktom o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966;

| I. | ker člen 27(3)(b) sporazuma TRIPS WTO vladam omogoča, da rastline, živali in pretežno biološke procese izključijo iz patentiranja, medtem ko je mogoče mikroorganizme ter nebiološke in mikrobiološke procese patentirati; |
| --- | --- |

I.

ker člen 27(3)(b) sporazuma TRIPS WTO vladam omogoča, da rastline, živali in pretežno biološke procese izključijo iz patentiranja, medtem ko je mogoče mikroorganizme ter nebiološke in mikrobiološke procese patentirati;

| J. | ker je biotska raznovrstnost vir številnih ekosistemskih storitev, kot so lokalna voda, zagotavljanje hrane, materiali za preživetje in uravnavanje podnebja; ker propadanje okolja prinaša nove izzive za ohranjanje in trajnostno rabo različnih vrst in genskih virov za zanesljivo preskrbo s hrano in trajnostni kmetijski razvoj; |
| --- | --- |

J.

ker je biotska raznovrstnost vir številnih ekosistemskih storitev, kot so lokalna voda, zagotavljanje hrane, materiali za preživetje in uravnavanje podnebja; ker propadanje okolja prinaša nove izzive za ohranjanje in trajnostno rabo različnih vrst in genskih virov za zanesljivo preskrbo s hrano in trajnostni kmetijski razvoj;

| K. | ker je Mednarodna pogodba o rastlinskih genskih virih za hrano in kmetijstvo (ITPGR), sklenjena v okviru FAO, namenjena ohranjanju in trajnostni rabi rastlinskih genskih virov za prehrano in kmetijstvo ter pravični in pošteni souporabi koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe, v skladu s Konvencijo o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

K.

ker je Mednarodna pogodba o rastlinskih genskih virih za hrano in kmetijstvo (ITPGR), sklenjena v okviru FAO, namenjena ohranjanju in trajnostni rabi rastlinskih genskih virov za prehrano in kmetijstvo ter pravični in pošteni souporabi koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe, v skladu s Konvencijo o biološki raznovrstnosti;

| L. | ker so članice OECD močno odvisne od genskih virov iz tujine, zlasti za pridelke, zaradi česar je mednarodno sodelovanje na področju ohranjanja in trajnostne rabe genskih virov bistvenega pomena; |
| --- | --- |

L.

ker so članice OECD močno odvisne od genskih virov iz tujine, zlasti za pridelke, zaradi česar je mednarodno sodelovanje na področju ohranjanja in trajnostne rabe genskih virov bistvenega pomena;

| M. | ker naj bi bilo po ocenah tri četrtine svetovnega prebivalstva odvisnih od naravnih tradicionalnih zdravil, približno polovica sintetičnih zdravil pa naj bi bila naravnega izvora; |
| --- | --- |

M.

ker naj bi bilo po ocenah tri četrtine svetovnega prebivalstva odvisnih od naravnih tradicionalnih zdravil, približno polovica sintetičnih zdravil pa naj bi bila naravnega izvora;

| N. | ker številne mednarodne konvencije in sporazumi obravnavajo tradicionalno znanje, med drugim Konvencija o biološki raznovrstnosti, Mednarodna pogodba o rastlinskih genskih virih za hrano in kmetijstvo, Deklaracija o pravicah domorodnih ljudstev ter Konvencija Unesco o ohranjanju nematerialne kulturne dediščine; |
| --- | --- |

N.

ker številne mednarodne konvencije in sporazumi obravnavajo tradicionalno znanje, med drugim Konvencija o biološki raznovrstnosti, Mednarodna pogodba o rastlinskih genskih virih za hrano in kmetijstvo, Deklaracija o pravicah domorodnih ljudstev ter Konvencija Unesco o ohranjanju nematerialne kulturne dediščine;

| O. | ker člen 8(j) Konvencije o biološki raznovrstnosti pogodbenice zavezuje k spoštovanju, ohranjanju in vzdrževanju tradicionalnega znanja ter spodbujanju pravične delitve koristi, ki izhajajo iz njegove uporabe; |
| --- | --- |

O.

ker člen 8(j) Konvencije o biološki raznovrstnosti pogodbenice zavezuje k spoštovanju, ohranjanju in vzdrževanju tradicionalnega znanja ter spodbujanju pravične delitve koristi, ki izhajajo iz njegove uporabe;

| P. | ker Deklaracija ZN o pravicah avtohtonih ljudstev iz leta 2007 potrjuje njihovo pravico, da ohranjajo, nadzirajo, varujejo in razvijajo tradicionalno znanje; |
| --- | --- |

P.

ker Deklaracija ZN o pravicah avtohtonih ljudstev iz leta 2007 potrjuje njihovo pravico, da ohranjajo, nadzirajo, varujejo in razvijajo tradicionalno znanje;

| Q. | ker je generalna skupščina WIPO leta 2009 medvladnemu odboru naročila, naj razvije mednarodni instrument za zaščito genskih virov, tradicionalnega znanja in tradicionalnega kulturnega izražanja; |
| --- | --- |

Q.

ker je generalna skupščina WIPO leta 2009 medvladnemu odboru naročila, naj razvije mednarodni instrument za zaščito genskih virov, tradicionalnega znanja in tradicionalnega kulturnega izražanja;

I.   
  Genska raznovrstnost in razvojni cilji tisočletja

| 1. | opozarja na neposredno povezavo med varstvom biotske raznovrstnosti in uresničitvijo razvojnih ciljev tisočletja, zlasti prvega razvojnega cilja, usmerjenega v izkoreninjenje skrajne revščine in lakote; poudarja, da so zdrava biotska raznovrstnost in ekosistemi bistvenega pomena za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo v okviru trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

1.

opozarja na neposredno povezavo med varstvom biotske raznovrstnosti in uresničitvijo razvojnih ciljev tisočletja, zlasti prvega razvojnega cilja, usmerjenega v izkoreninjenje skrajne revščine in lakote; poudarja, da so zdrava biotska raznovrstnost in ekosistemi bistvenega pomena za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo v okviru trajnostnega razvoja;

| 2. | poudarja, da se Konvencija o biološki raznovrstnosti močno razlikuje od drugih mednarodnih okoljskih pogodb, saj izrecno omenja vprašanje pravičnosti in enakopravnosti pri ohranjanju in uporabi bioloških virov ter mu namenja pomembno vlogo; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da se Konvencija o biološki raznovrstnosti močno razlikuje od drugih mednarodnih okoljskih pogodb, saj izrecno omenja vprašanje pravičnosti in enakopravnosti pri ohranjanju in uporabi bioloških virov ter mu namenja pomembno vlogo;

| 3. | poudarja, da splošno sprejemljiva opredelitev izraza „biopiratstvo“ ne obstaja, ta izraz pa lahko označuje prilaščanje in/ali nezakonite tržne koristi zaradi uporabe tradicionalnega znanja in genskih virov, in poudarja, da si je treba še naprej prizadevati, da bi pojasnili in utrdili pravno terminologijo, zlasti za opredelitev izraza „biopiratstvo“ na podlagi merodajnih podatkov; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da splošno sprejemljiva opredelitev izraza „biopiratstvo“ ne obstaja, ta izraz pa lahko označuje prilaščanje in/ali nezakonite tržne koristi zaradi uporabe tradicionalnega znanja in genskih virov, in poudarja, da si je treba še naprej prizadevati, da bi pojasnili in utrdili pravno terminologijo, zlasti za opredelitev izraza „biopiratstvo“ na podlagi merodajnih podatkov;

| 4. | opozarja na izzive, ki jih predstavljajo pravice intelektualne lastnine za genske vire in tradicionalno znanje v državah v razvoju glede dostopa do zdravil, proizvodnje generičnih zdravil in dostopa kmetov do semen; glede na to opozarja, da mora biti trgovinska politika EU, povezana s pravicami intelektualne lastnine, skladna s ciljem EU o skladnosti politike za razvoj, kot je določeno v Pogodbi o EU; |
| --- | --- |

4.

opozarja na izzive, ki jih predstavljajo pravice intelektualne lastnine za genske vire in tradicionalno znanje v državah v razvoju glede dostopa do zdravil, proizvodnje generičnih zdravil in dostopa kmetov do semen; glede na to opozarja, da mora biti trgovinska politika EU, povezana s pravicami intelektualne lastnine, skladna s ciljem EU o skladnosti politike za razvoj, kot je določeno v Pogodbi o EU;

| 5. | opozarja, da sta Konvencija o biološki raznovrstnosti in nagojski protokol osrednji okvir za upravljanje dostopa in souporabe koristi; ugotavlja, da je upravljanje v zvezi s pravicami intelektualne lastnine, genskimi viri in izkoreninjanjem revščine tudi naloga WTO, FAO, SZO in Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO), kar pomeni izzive pri zagotavljanju usklajenega pristopa pri njihovi podpori ureditve iz Konvencije o biološki raznovrstnosti; vztraja, da morajo te mednarodne institucije podpreti ureditev iz Konvencije o biološki raznovrstnosti, ne pa, da ji nasprotujejo; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da sta Konvencija o biološki raznovrstnosti in nagojski protokol osrednji okvir za upravljanje dostopa in souporabe koristi; ugotavlja, da je upravljanje v zvezi s pravicami intelektualne lastnine, genskimi viri in izkoreninjanjem revščine tudi naloga WTO, FAO, SZO in Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO), kar pomeni izzive pri zagotavljanju usklajenega pristopa pri njihovi podpori ureditve iz Konvencije o biološki raznovrstnosti; vztraja, da morajo te mednarodne institucije podpreti ureditev iz Konvencije o biološki raznovrstnosti, ne pa, da ji nasprotujejo;

| 6. | ponovno izreka spoštovanje za dosežene mejnike pri mednarodni zaščiti pravic avtohtonih ljudstev do genskih in drugih virov ter s tem povezanim tradicionalnim znanjem, kot je zapisano v Deklaraciji ZN o pravicah avtohtonih ljudstev, Konvenciji št. 169 Mednarodne organizacije dela, členu 8(j) Konvencije o biološki raznovrstnosti in nagojskem protokolu; izraža zaskrbljenost zaradi genske erozije, ki se pojavlja kot posledica skoraj izključne prevlade industrijsko proizvedenih semen, tj. semen, ki so zaščitena s pravicami intelektualne lastnine, pri čemer se škodi tradicionalnim vrstam semen; |
| --- | --- |

6.

ponovno izreka spoštovanje za dosežene mejnike pri mednarodni zaščiti pravic avtohtonih ljudstev do genskih in drugih virov ter s tem povezanim tradicionalnim znanjem, kot je zapisano v Deklaraciji ZN o pravicah avtohtonih ljudstev, Konvenciji št. 169 Mednarodne organizacije dela, členu 8(j) Konvencije o biološki raznovrstnosti in nagojskem protokolu; izraža zaskrbljenost zaradi genske erozije, ki se pojavlja kot posledica skoraj izključne prevlade industrijsko proizvedenih semen, tj. semen, ki so zaščitena s pravicami intelektualne lastnine, pri čemer se škodi tradicionalnim vrstam semen;

Kmetijstvo in zdravje

| 7. | poudarja, da potrebujemo širok izbor genskih virov za hrano in kmetijstvo, da se zagotovi boljše nudenje storitev ekosistema; poudarja, da je uporaba teh genskih virov ključnega pomena za prehransko varnost, trajnost kmetijstva in okolja ter za spopadanje s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da potrebujemo širok izbor genskih virov za hrano in kmetijstvo, da se zagotovi boljše nudenje storitev ekosistema; poudarja, da je uporaba teh genskih virov ključnega pomena za prehransko varnost, trajnost kmetijstva in okolja ter za spopadanje s podnebnimi spremembami;

| 8. | poudarja, da bo uresničitev prvega razvojnega cilja tisočletja med drugim odvisna od tega, kako bomo upravljali kmetijske ekosisteme; v zvezi s tem poudarja, da zmanjševanje morebitnih neugodnih posledic kmetijstva na okolje zahteva veliko biotsko raznovrstnost pridelkov, da se zagotovi boljše nudenje storitev ekosistema, po drugi strani pa ta raznovrstnost zlasti revnim in majhnim kmetom omogoča bolj raznoliko prehrano in prihodke; poudarja še, da genska raznovrstnost pridelkov prinaša odpornost na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bo uresničitev prvega razvojnega cilja tisočletja med drugim odvisna od tega, kako bomo upravljali kmetijske ekosisteme; v zvezi s tem poudarja, da zmanjševanje morebitnih neugodnih posledic kmetijstva na okolje zahteva veliko biotsko raznovrstnost pridelkov, da se zagotovi boljše nudenje storitev ekosistema, po drugi strani pa ta raznovrstnost zlasti revnim in majhnim kmetom omogoča bolj raznoliko prehrano in prihodke; poudarja še, da genska raznovrstnost pridelkov prinaša odpornost na podnebne spremembe;

| 9. | poudarja, da divje sorte kmetijskih rastlin, ki so pomembne za prehransko varnost v državah članicah EU, rastejo predvsem v državah v razvoju; poziva EU, naj se v okviru Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin vzdrži podpore uvajanju zakonodaje, ki bi lahko ovirala kmete pri zanašanju na pridelana semena, saj bi bila s tem kršena pravica do hrane v državah v razvoju; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da divje sorte kmetijskih rastlin, ki so pomembne za prehransko varnost v državah članicah EU, rastejo predvsem v državah v razvoju; poziva EU, naj se v okviru Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin vzdrži podpore uvajanju zakonodaje, ki bi lahko ovirala kmete pri zanašanju na pridelana semena, saj bi bila s tem kršena pravica do hrane v državah v razvoju;

| 10. | opozarja, da je izjema za kmete po Mednarodni konvenciji o varstvu novih sort rastlin še zlasti pomembna za države v razvoju, saj kmetom omogoča, da shranijo seme novih sort in ga znova posejejo za namene prehranjevanja (s čimer prispevajo k prehranski varnosti); vseeno obžaluje, da so se pravice kmetov z reformami konvencije o varstvu novih sort rastlin zmanjševale, čeprav je v interesu držav v razvoju, da ohranijo in razširijo izjeme pri pravicah gojiteljev rastlin; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da je izjema za kmete po Mednarodni konvenciji o varstvu novih sort rastlin še zlasti pomembna za države v razvoju, saj kmetom omogoča, da shranijo seme novih sort in ga znova posejejo za namene prehranjevanja (s čimer prispevajo k prehranski varnosti); vseeno obžaluje, da so se pravice kmetov z reformami konvencije o varstvu novih sort rastlin zmanjševale, čeprav je v interesu držav v razvoju, da ohranijo in razširijo izjeme pri pravicah gojiteljev rastlin;

| 11. | ugotavlja, da FAO prevzema vodilno vlogo v razvoju posebnih ureditev dostopa do genskih virov in souporabe njihovih koristi za prehrano in kmetijstvo; poziva EU, naj podpre zahteve držav v razvoju za ustrezno souporabo koristi v novih sektorskih mehanizmih/instrumentih v okviru FAO, pa tudi za zagotavljanje skladnosti s Konvencijo o biološki raznovrstnosti in z njenim nagojskim protokolom ter za krepitev sinergij z njima; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da FAO prevzema vodilno vlogo v razvoju posebnih ureditev dostopa do genskih virov in souporabe njihovih koristi za prehrano in kmetijstvo; poziva EU, naj podpre zahteve držav v razvoju za ustrezno souporabo koristi v novih sektorskih mehanizmih/instrumentih v okviru FAO, pa tudi za zagotavljanje skladnosti s Konvencijo o biološki raznovrstnosti in z njenim nagojskim protokolom ter za krepitev sinergij z njima;

| 12. | znova opozarja, da genski viri, med drugim v obliki fitoterapije, občutno prispevajo k raziskavam in razvoju v farmaciji ter k dostopu do zdravil; ponovno poudarja, da pravice intelektualne lastnine ne bi smele omejevati dostopa do cenovno ugodnih zdravil, zlasti če same temeljijo na genskih virih, ki izvirajo iz držav v razvoju; |
| --- | --- |

12.

znova opozarja, da genski viri, med drugim v obliki fitoterapije, občutno prispevajo k raziskavam in razvoju v farmaciji ter k dostopu do zdravil; ponovno poudarja, da pravice intelektualne lastnine ne bi smele omejevati dostopa do cenovno ugodnih zdravil, zlasti če same temeljijo na genskih virih, ki izvirajo iz držav v razvoju;

| 13. | poziva EU, naj ne pritiska na države v razvoju, zlasti na najmanj razvite države, naj v okviru dvostranskih sporazumov sprejmejo daljnosežne standarde pravic intelektualne lastnine na primer za semena in zdravila, v skladu z usklajenostjo politik EU za razvoj; |
| --- | --- |

13.

poziva EU, naj ne pritiska na države v razvoju, zlasti na najmanj razvite države, naj v okviru dvostranskih sporazumov sprejmejo daljnosežne standarde pravic intelektualne lastnine na primer za semena in zdravila, v skladu z usklajenostjo politik EU za razvoj;

| 14. | poudarja, da boj proti biopiratstvu vključuje tudi izvajanje in izboljšave obstoječih ureditev za večstranski dostop in souporabo koristi na področjih kmetijstva in zdravstva, kot sta Mednarodna pogodba o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo (ITPGR), tj. s preučevanjem novih možnosti za zbiranje sredstev za sklad za souporabo koristi, ali medvladno srečanje o pripravljenosti na pandemijo gripe SZO; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da boj proti biopiratstvu vključuje tudi izvajanje in izboljšave obstoječih ureditev za večstranski dostop in souporabo koristi na področjih kmetijstva in zdravstva, kot sta Mednarodna pogodba o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo (ITPGR), tj. s preučevanjem novih možnosti za zbiranje sredstev za sklad za souporabo koristi, ali medvladno srečanje o pripravljenosti na pandemijo gripe SZO;

| 15. | meni, da bodo prihodnji dvostranski in večstranski sporazumi za usklajevanje, zlasti tisti, ki zadevajo obseg izjem in omejitev glede patentnih pravic, terjali skrben nadzor z razvojnega vidika, da bi dosegli splošno pravičnost na področju javnega zdravja v duhu izvajanja odstavka 6 deklaracije iz Dohe o sporazumu TRIPS, zavarovali lokalno znanje in, glede pravic gojiteljev, zavarovali dostop do semen; |
| --- | --- |

15.

meni, da bodo prihodnji dvostranski in večstranski sporazumi za usklajevanje, zlasti tisti, ki zadevajo obseg izjem in omejitev glede patentnih pravic, terjali skrben nadzor z razvojnega vidika, da bi dosegli splošno pravičnost na področju javnega zdravja v duhu izvajanja odstavka 6 deklaracije iz Dohe o sporazumu TRIPS, zavarovali lokalno znanje in, glede pravic gojiteljev, zavarovali dostop do semen;

II.   
  Pravice avtohtonih in lokalnih skupnosti do tradicionalnega znanja

| 16. | ugotavlja, da je tradicionalno znanje znanje, ki ga imajo določene avtohtone in lokalne skupnosti in ga uporabljajo številni segmenti družbe določene regije ali države; poudarja, da tradicionalno znanje vključuje „nematerialne vrednote“ in da je ohranjanje kulturne dediščine v vseh njenih oblikah, vključno z družbenimi, verskimi, kulturnimi in krajinskimi vrednotami, izjemnega pomena; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da je tradicionalno znanje znanje, ki ga imajo določene avtohtone in lokalne skupnosti in ga uporabljajo številni segmenti družbe določene regije ali države; poudarja, da tradicionalno znanje vključuje „nematerialne vrednote“ in da je ohranjanje kulturne dediščine v vseh njenih oblikah, vključno z družbenimi, verskimi, kulturnimi in krajinskimi vrednotami, izjemnega pomena;

| 17. | poudarja, da so tri četrtine svetovnega prebivalstva odvisne od naravnih tradicionalnih zdravil rastlinskega izvora; je zato prepričan, da je biopiratstvo prepričljiv razlog za varstvo tradicionalnega znanja, zlasti kadar je povezano z genskimi viri, ki imajo ekonomsko vrednost za industrijo; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da so tri četrtine svetovnega prebivalstva odvisne od naravnih tradicionalnih zdravil rastlinskega izvora; je zato prepričan, da je biopiratstvo prepričljiv razlog za varstvo tradicionalnega znanja, zlasti kadar je povezano z genskimi viri, ki imajo ekonomsko vrednost za industrijo;

| 18. | opozarja na nevarnost, da bi tradicionalno znanje vrednotili samo s trgovinskega vidika; poudarja, da obstoječi okvir za pravice intelektualne lastnine ni prilagojen tako raznoliki skupini, kot so imetniki tradicionalnega znanja; zato poudarja, da je treba določiti mednarodno ureditev pravic intelektualne lastnine sui generis, ki bo ohranjala raznolikost interesov lokalnih skupnosti in bo odražala običajno pravo; |
| --- | --- |

18.

opozarja na nevarnost, da bi tradicionalno znanje vrednotili samo s trgovinskega vidika; poudarja, da obstoječi okvir za pravice intelektualne lastnine ni prilagojen tako raznoliki skupini, kot so imetniki tradicionalnega znanja; zato poudarja, da je treba določiti mednarodno ureditev pravic intelektualne lastnine sui generis, ki bo ohranjala raznolikost interesov lokalnih skupnosti in bo odražala običajno pravo;

| 19. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se imetniki tradicionalnega znanja srečujejo s težavami, ki med drugim zadevajo spremljanje in izvrševanje, tj. ugotavljanje, da je prišlo do kršitev, in pravočasno zagotavljanje pravnih sredstev; obžaluje, da ukrepi spremljanja iz nagojskega protokola ne zajemajo tradicionalnega znanja, povezanega z genskimi viri, saj obvezno razkritje informacij o uporabljenem tradicionalnem znanju kontrolni točki ni predvideno, mednarodno priznano potrdilo o skladnosti pa ne zajema tradicionalnega znanja, povezanega z genskimi viri, kar omejuje možnosti odkrivanja biopiratstva, povezanega s takim znanjem; meni, da bi morala EU pri izvajanju nagojskega protokola za tradicionalno znanje predvideti vsaj takšno raven zaščite kot za genske vire; |
| --- | --- |

19.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se imetniki tradicionalnega znanja srečujejo s težavami, ki med drugim zadevajo spremljanje in izvrševanje, tj. ugotavljanje, da je prišlo do kršitev, in pravočasno zagotavljanje pravnih sredstev; obžaluje, da ukrepi spremljanja iz nagojskega protokola ne zajemajo tradicionalnega znanja, povezanega z genskimi viri, saj obvezno razkritje informacij o uporabljenem tradicionalnem znanju kontrolni točki ni predvideno, mednarodno priznano potrdilo o skladnosti pa ne zajema tradicionalnega znanja, povezanega z genskimi viri, kar omejuje možnosti odkrivanja biopiratstva, povezanega s takim znanjem; meni, da bi morala EU pri izvajanju nagojskega protokola za tradicionalno znanje predvideti vsaj takšno raven zaščite kot za genske vire;

| 20. | poudarja, da morajo biti predpisi o zaščiti genskih virov in povezanega tradicionalnega znanja v skladu z mednarodnimi obveznostmi za spodbujanje in spoštovanje pravic avtohtonih ljudstev, kot jih določata Deklaracija ZN o pravicah avtohtonih ljudstev iz leta 2007 (UNDRIP) in Konvencija Mednarodne organizacije dela o avtohtonih in plemenskih ljudstvih (št. 169) iz leta 1989; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da morajo biti predpisi o zaščiti genskih virov in povezanega tradicionalnega znanja v skladu z mednarodnimi obveznostmi za spodbujanje in spoštovanje pravic avtohtonih ljudstev, kot jih določata Deklaracija ZN o pravicah avtohtonih ljudstev iz leta 2007 (UNDRIP) in Konvencija Mednarodne organizacije dela o avtohtonih in plemenskih ljudstvih (št. 169) iz leta 1989;

| 21. | priznava, da sistem intelektualne lastnine in patentov gotovo ni nepomemben za pospeševanje inovacij ter prenos in širjenje tehnologije v skupno korist zainteresiranih strani, dobaviteljev, imetnikov in uporabnikov genskih virov in njihovih derivatov ter s tem povezanega tradicionalnega znanja na način, ki vodi k blaginji in razvoju, pri tem pa poudarja potrebo po preprečevanju negativnih učinkov sistemov pravic intelektualne lastnine in patentov na uporabo tradicionalnega znanja s strani avtohtonih ljudstev in lokalnih skupnosti, na njihove zakone, prakse in sistem znanj ter njihovo zmožnost za uporabo, razvoj, ustvarjanje in zaščito znanja, povezanega z genskimi viri; poudarja, da utegnejo avtohtona ljudstva ali lokalne skupnosti v določenih okoliščinah prepoznati pogodbe med stranmi kot lažje izvedljivo rešitev za delitev koristi in za zaščito njihovih interesov ob istočasnem ohranjanju okolja in preprečevanju družbene in gospodarske škode, na primer z zaščitnimi klavzulami; |
| --- | --- |

21.

priznava, da sistem intelektualne lastnine in patentov gotovo ni nepomemben za pospeševanje inovacij ter prenos in širjenje tehnologije v skupno korist zainteresiranih strani, dobaviteljev, imetnikov in uporabnikov genskih virov in njihovih derivatov ter s tem povezanega tradicionalnega znanja na način, ki vodi k blaginji in razvoju, pri tem pa poudarja potrebo po preprečevanju negativnih učinkov sistemov pravic intelektualne lastnine in patentov na uporabo tradicionalnega znanja s strani avtohtonih ljudstev in lokalnih skupnosti, na njihove zakone, prakse in sistem znanj ter njihovo zmožnost za uporabo, razvoj, ustvarjanje in zaščito znanja, povezanega z genskimi viri; poudarja, da utegnejo avtohtona ljudstva ali lokalne skupnosti v določenih okoliščinah prepoznati pogodbe med stranmi kot lažje izvedljivo rešitev za delitev koristi in za zaščito njihovih interesov ob istočasnem ohranjanju okolja in preprečevanju družbene in gospodarske škode, na primer z zaščitnimi klavzulami;

III.   
  Boj proti biopiratstvu – pot naprej

| 22. | poudarja, da biopiratstvo lahko obstaja zaradi neobstoja nacionalnih predpisov in mehanizmov za njihovo izvajanje v državah v razvoju in zaradi neobstoja mehanizmov skladnosti v razvitih državah, ki bi zagotavljali, da so bili genski viri pridobljeni v skladu s soglasjem po predhodnem obveščanju in na podlagi vzajemno dogovorjenih pogojev v skladu z nacionalno zakonodajo držav ponudnic o dostopu in souporabi koristi; v zvezi s tem pozdravlja predlog uredbe, ki ga je pripravila Komisija in katerega namen je izvajanje nagojskega protokola o dostopu do genskih virov in souporabi koristi; vztraja, da je prav tako pomembno poskrbeti za učinkovite pravne mehanizme v primerih sporov in za dostop do pravnega varstva; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da biopiratstvo lahko obstaja zaradi neobstoja nacionalnih predpisov in mehanizmov za njihovo izvajanje v državah v razvoju in zaradi neobstoja mehanizmov skladnosti v razvitih državah, ki bi zagotavljali, da so bili genski viri pridobljeni v skladu s soglasjem po predhodnem obveščanju in na podlagi vzajemno dogovorjenih pogojev v skladu z nacionalno zakonodajo držav ponudnic o dostopu in souporabi koristi; v zvezi s tem pozdravlja predlog uredbe, ki ga je pripravila Komisija in katerega namen je izvajanje nagojskega protokola o dostopu do genskih virov in souporabi koristi; vztraja, da je prav tako pomembno poskrbeti za učinkovite pravne mehanizme v primerih sporov in za dostop do pravnega varstva;

| 23. | opozarja, da je učinkovito izvajanje protokola odvisno od ukrepov, ki bodo sprejeti v državah v razvoju in razvitih državah; ugotavlja, da je oblikovanje zakonodaje o dostopu in souporabi koristi v državah v razvoju pogoj za to, da bodo države uporabnice zavezane spoštovanju zahtev v zvezi s soglasjem po predhodnem obveščanju; vseeno poudarja, da je ta zahteva velik izziv za države v razvoju, saj zahteva vzpostavitev precejšnjih pravnih in institucionalnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da je učinkovito izvajanje protokola odvisno od ukrepov, ki bodo sprejeti v državah v razvoju in razvitih državah; ugotavlja, da je oblikovanje zakonodaje o dostopu in souporabi koristi v državah v razvoju pogoj za to, da bodo države uporabnice zavezane spoštovanju zahtev v zvezi s soglasjem po predhodnem obveščanju; vseeno poudarja, da je ta zahteva velik izziv za države v razvoju, saj zahteva vzpostavitev precejšnjih pravnih in institucionalnih zmogljivosti;

| 24. | poudarja, da bodo cilji Konvencije o biološki raznovrstnosti uresničeni samo, če bo omogočena poštena in pravična souporaba koristi; poziva EU in države članice, naj se zavzamejo za hitro ratifikacijo nagojskega protokola, kar bo omogočilo boj proti biopiratstvu ter okrepilo pošteno in pravično izmenjavo genskih virov; opozarja na vlogo razvojnega sodelovanja EU pri nudenju pomoči državam v razvoju za gradnjo pravnih in institucionalnih zmogljivosti na področju dostopa in souporabe koristi; meni, da bi bilo treba državam v razvoju pomagati pri vzpostavljanju podatkovnih zbirk tradicionalnega znanja in razumevanju sistemov za prijavo patentov; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da bodo cilji Konvencije o biološki raznovrstnosti uresničeni samo, če bo omogočena poštena in pravična souporaba koristi; poziva EU in države članice, naj se zavzamejo za hitro ratifikacijo nagojskega protokola, kar bo omogočilo boj proti biopiratstvu ter okrepilo pošteno in pravično izmenjavo genskih virov; opozarja na vlogo razvojnega sodelovanja EU pri nudenju pomoči državam v razvoju za gradnjo pravnih in institucionalnih zmogljivosti na področju dostopa in souporabe koristi; meni, da bi bilo treba državam v razvoju pomagati pri vzpostavljanju podatkovnih zbirk tradicionalnega znanja in razumevanju sistemov za prijavo patentov;

| 25. | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2012 o patentiranju osnovnih bioloških postopkov (3) ponovno poudarja, da lahko pretirano široka patentna zaščita na področju gojenja ovira inovacije in napredek ter škodi malim in srednjim gojiteljem, saj onemogoča dostop do genskih virov; |
| --- | --- |

25.

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2012 o patentiranju osnovnih bioloških postopkov (3) ponovno poudarja, da lahko pretirano široka patentna zaščita na področju gojenja ovira inovacije in napredek ter škodi malim in srednjim gojiteljem, saj onemogoča dostop do genskih virov;

Izboljšanje podatkovne zbirke ter razkritje zahtev glede genskih virov in tradicionalnega znanja

| 26. | opozarja na predlog držav v razvoju za zavezujočo uredbo, ki bi od prijaviteljev patentov zahtevala (a) razkritje izvora in porekla genskih virov in povezanega tradicionalnega znanja, uporabljenih pri izumih, (b) dokazilo o soglasju po predhodnem obveščanju pristojnih organov v državi, od koder viri izhajajo in (c) dokazilo o pošteni in pravični souporabi koristi, potrjeno z mednarodnim potrdilom o poreklu; |
| --- | --- |

26.

opozarja na predlog držav v razvoju za zavezujočo uredbo, ki bi od prijaviteljev patentov zahtevala (a) razkritje izvora in porekla genskih virov in povezanega tradicionalnega znanja, uporabljenih pri izumih, (b) dokazilo o soglasju po predhodnem obveščanju pristojnih organov v državi, od koder viri izhajajo in (c) dokazilo o pošteni in pravični souporabi koristi, potrjeno z mednarodnim potrdilom o poreklu;

| 27. | obžaluje, da ni jasnih statističnih podatkov o biopiratstvu in nezakonitem prisvajanju, in poziva EU k več raziskavam in razkrivanju informacij na tem področju, da se to stanje popravi; poudarja, da so potrebni tudi boljši podatki o številu in vsebini pogodb o dostopu in souporabi koristi; meni, da bi jih bilo mogoče zbrati z vzpostavitvijo sistema za priglasitev in podatkovne zbirke prek posredovalnega mehanizma Konvencije o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

27.

obžaluje, da ni jasnih statističnih podatkov o biopiratstvu in nezakonitem prisvajanju, in poziva EU k več raziskavam in razkrivanju informacij na tem področju, da se to stanje popravi; poudarja, da so potrebni tudi boljši podatki o številu in vsebini pogodb o dostopu in souporabi koristi; meni, da bi jih bilo mogoče zbrati z vzpostavitvijo sistema za priglasitev in podatkovne zbirke prek posredovalnega mehanizma Konvencije o biološki raznovrstnosti;

| 28. | je prepričan, da je zavezujoč instrument najzanesljivejši način, da bodo države uporabnice začele izvajati ukrepe v zvezi z biotsko raznovrstnostjo v sistemu pravic intelektualne lastnine; poziva, da je treba podelitev patentov pogojevati s spoštovanjem obveznih zahtev za razkritje porekla genskih virov in tradicionalnega znanja v vlogah za patente; poudarja, da bi moral biti pri tem predložen tudi dokaz, da so bili genski viri in tradicionalno znanje pridobljeni v skladu z veljavnimi pravili (tj. soglasje po predhodnem obveščanju in vzajemno dogovorjeni pogoji); |
| --- | --- |

28.

je prepričan, da je zavezujoč instrument najzanesljivejši način, da bodo države uporabnice začele izvajati ukrepe v zvezi z biotsko raznovrstnostjo v sistemu pravic intelektualne lastnine; poziva, da je treba podelitev patentov pogojevati s spoštovanjem obveznih zahtev za razkritje porekla genskih virov in tradicionalnega znanja v vlogah za patente; poudarja, da bi moral biti pri tem predložen tudi dokaz, da so bili genski viri in tradicionalno znanje pridobljeni v skladu z veljavnimi pravili (tj. soglasje po predhodnem obveščanju in vzajemno dogovorjeni pogoji);

| 29. | poudarja, da mednarodni instrument, ki vsebuje zahteve za razkritje in podatkovne zbirke za zaščito genskih virov, ne more nadomestiti učinkovitega mehanizma za dostop in souporabo koristi na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da mednarodni instrument, ki vsebuje zahteve za razkritje in podatkovne zbirke za zaščito genskih virov, ne more nadomestiti učinkovitega mehanizma za dostop in souporabo koristi na nacionalni ravni;

| 30. | meni, da lahko neposredna priglasitev podjetij, ki uporabljajo genske vire ali povezano tradicionalno znanje, potrdila o skladnosti in možnosti pravdnega spora v okviru nacionalne jurisdikcije ali zunaj nje prav tako veliko prispevajo k zmanjšanju primerov biopiratstva; |
| --- | --- |

30.

meni, da lahko neposredna priglasitev podjetij, ki uporabljajo genske vire ali povezano tradicionalno znanje, potrdila o skladnosti in možnosti pravdnega spora v okviru nacionalne jurisdikcije ali zunaj nje prav tako veliko prispevajo k zmanjšanju primerov biopiratstva;

| 31. | meni, da bi jasen in skladen sistem pravic intelektualne lastnine prispeval k ustvarjanju znanja in njegovem širjenju v države v razvoju ter bi bil v korist lokalnemu podjetništvu, raziskavam, izobraževanju in zmanjševanju revščine; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi jasen in skladen sistem pravic intelektualne lastnine prispeval k ustvarjanju znanja in njegovem širjenju v države v razvoju ter bi bil v korist lokalnemu podjetništvu, raziskavam, izobraževanju in zmanjševanju revščine;

Prizadevanje za skladen svetovni sistem upravljanja

| 32. | vztraja, da bi moral biti sporazum TRIPS WTO usklajen s Konvencijo o biološki raznovrstnosti in nagojskim protokolom, zato meni, da je treba postaviti obvezne zahteve za razkritje porekla genskih virov med prijavo patentov, da bo mogoče preveriti, ali so bili pridobljeni zakonito v skladu s soglasjem po predhodnem obveščanju in na podlagi vzajemno dogovorjenih pogojev; |
| --- | --- |

32.

vztraja, da bi moral biti sporazum TRIPS WTO usklajen s Konvencijo o biološki raznovrstnosti in nagojskim protokolom, zato meni, da je treba postaviti obvezne zahteve za razkritje porekla genskih virov med prijavo patentov, da bo mogoče preveriti, ali so bili pridobljeni zakonito v skladu s soglasjem po predhodnem obveščanju in na podlagi vzajemno dogovorjenih pogojev;

| 33. | poudarja, da bi te zahteve lahko uvedli s spremembo sporazuma TRIPS WTO ali v okviru WIPO, med potekajočimi razpravami o vzpostavitvi novih mednarodnih pravnih instrumentov za učinkovito zaščito genskih virov, tradicionalnega znanja in tradicionalnega kulturnega izražanja; zlasti poziva EU, naj v skladu z načelom usklajenosti politik za razvoj podpre zahtevo držav v razvoju za spremembo sporazuma TRIPS WTO z vključitvijo novega člena 29(a) o razkritju porekla genskih virov in/ali povezanega tradicionalnega znanja v skladu z nagojskim protokolom; kot prvi korak pozdravlja dejstvo, da predlog uredbe EU o dostopu do genskih virov in souporabi koristi predvideva obvezne zahteve za razkritje porekla genskih virov in povezanega tradicionalnega znanja; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da bi te zahteve lahko uvedli s spremembo sporazuma TRIPS WTO ali v okviru WIPO, med potekajočimi razpravami o vzpostavitvi novih mednarodnih pravnih instrumentov za učinkovito zaščito genskih virov, tradicionalnega znanja in tradicionalnega kulturnega izražanja; zlasti poziva EU, naj v skladu z načelom usklajenosti politik za razvoj podpre zahtevo držav v razvoju za spremembo sporazuma TRIPS WTO z vključitvijo novega člena 29(a) o razkritju porekla genskih virov in/ali povezanega tradicionalnega znanja v skladu z nagojskim protokolom; kot prvi korak pozdravlja dejstvo, da predlog uredbe EU o dostopu do genskih virov in souporabi koristi predvideva obvezne zahteve za razkritje porekla genskih virov in povezanega tradicionalnega znanja;

| 34. | poziva Komisijo, naj svojim pogajalcem v medvladnem odboru WIPO in pri reviziji sporazuma TRIPS naroči, naj nagojski protokol obravnavajo kot izhodišče in se pri pogajanjih osredotočijo na usklajevanje pravnega okvira Konvencije o biološki raznovrstnosti (4) in nagojskega protokola k tej konvenciji, WIPO, TRIPS, ITPGRFA (5) in UPOV (6), pa tudi UNCLOS (7), kar zadeva morske genske vire; ugotavlja, da sporazum TRIPS prehodno izključuje najmanj razvite države (8); poudarja, da je treba ta pristop ohraniti pri morebitnih revizijah, ki bi bile posledica procesa Konvencije za biotsko raznovrstnost in njenega nagojskega protokola; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj svojim pogajalcem v medvladnem odboru WIPO in pri reviziji sporazuma TRIPS naroči, naj nagojski protokol obravnavajo kot izhodišče in se pri pogajanjih osredotočijo na usklajevanje pravnega okvira Konvencije o biološki raznovrstnosti (4) in nagojskega protokola k tej konvenciji, WIPO, TRIPS, ITPGRFA (5) in UPOV (6), pa tudi UNCLOS (7), kar zadeva morske genske vire; ugotavlja, da sporazum TRIPS prehodno izključuje najmanj razvite države (8); poudarja, da je treba ta pristop ohraniti pri morebitnih revizijah, ki bi bile posledica procesa Konvencije za biotsko raznovrstnost in njenega nagojskega protokola;

| 35. | pozdravlja pobude, ki zagotavljajo alternativo za strogo trgovinsko usmerjene organe, kot je na primer globalna informacijska mreža za področje biotske raznovrstnosti (GBIF), ki spodbuja prost in odprt dostop do podatkov o biotski raznovrstnosti s svetovnim sodelovanjem med različnimi vladami, organizacijami in drugimi mednarodnimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja pobude, ki zagotavljajo alternativo za strogo trgovinsko usmerjene organe, kot je na primer globalna informacijska mreža za področje biotske raznovrstnosti (GBIF), ki spodbuja prost in odprt dostop do podatkov o biotski raznovrstnosti s svetovnim sodelovanjem med različnimi vladami, organizacijami in drugimi mednarodnimi zainteresiranimi stranmi;

| 36. | je seznanjen z delom medvladnega odbora organizacije WIPO za intelektualno lastnino in genske vire ter spodbuja podobne ukrepe in skladne opredelitve na ravni EU; |
| --- | --- |

36.

je seznanjen z delom medvladnega odbora organizacije WIPO za intelektualno lastnino in genske vire ter spodbuja podobne ukrepe in skladne opredelitve na ravni EU;

o

o o

| 37. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

37.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 213, 30.7.1998, str. 13.

(2)  UL C 371 E, 20.12.2011, str. 14.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0202.

(4)  Konvencija o biološki raznovrstnosti.

(5)  Mednarodna pogodba o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo.

(6)  Mednarodna zveza za varstvo novih sort rastlin.

(7)  Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu.

(8)

Člen 66.1 sporazuma TRIPS; sklep Sveta o sporazumu TRIPS z dne 29. novembra 2005.

---

Sreda, 16. januar 2013

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/62 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/62

---

P7_TA(2013)0011

Javne finance v ekonomski in monetarni uniji (EMU) – 2011 in 2012

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o javnih financah v ekonomski in monetarni uniji (EMU) – 2011 in 2012 (2011/2274(INI))

(2015/C 440/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2011 o javnih financah v EMU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2011 o javnih financah v EMU (1),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2012 o javnih financah v EMU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2012 o javnih financah v EMU (2),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(2) Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(2) Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (8),

| — | ob upoštevanju Priloge I k sklepom Evropskega Sveta z dne 24. in 25. marca 2011 z naslovom „Pakt evro plus: temeljitejše usklajevanje gospodarskih politik za konkurenčnost in konvergenco“ (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priloge I k sklepom Evropskega Sveta z dne 24. in 25. marca 2011 z naslovom „Pakt evro plus: temeljitejše usklajevanje gospodarskih politik za konkurenčnost in konvergenco“ (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2012 ter zlasti njihove priloge „Pakt za rast in delovna mesta“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2012 ter zlasti njihove priloge „Pakt za rast in delovna mesta“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2011 o Letnemu pregledu rasti 2012 (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2011 o Letnemu pregledu rasti 2012 (COM(2011)0815),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o preglednici dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesij: predvidena začetna zasnova (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o preglednici dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesij: predvidena začetna zasnova (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2012 o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2012 o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012 (11),

| — | ob upoštevanju poročila World Economic Outlook Mednarodnega denarnega sklada (MDS) iz oktobra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila World Economic Outlook Mednarodnega denarnega sklada (MDS) iz oktobra 2012,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0425/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0425/2012),

| A. | ker se gospodarska, finančna in bančna kriza še ni umirila in se je izkazalo, da javnofinančna vprašanja negativno vplivajo na družbeno-gospodarski razvoj in politično stabilnost; |
| --- | --- |

A.

ker se gospodarska, finančna in bančna kriza še ni umirila in se je izkazalo, da javnofinančna vprašanja negativno vplivajo na družbeno-gospodarski razvoj in politično stabilnost;

| B. | ker se je razmerje med javnim dolgom in BDP v evroobmočju povečalo s 86,2 % v prvem četrtletju leta 2011 na 88,2 % v prvem četrtletju leta 2012; |
| --- | --- |

B.

ker se je razmerje med javnim dolgom in BDP v evroobmočju povečalo s 86,2 % v prvem četrtletju leta 2011 na 88,2 % v prvem četrtletju leta 2012;

| C. | ker zgolj nedavne reforme okvira Evropske unije o gospodarskem in proračunskem upravljanju ne morejo rešiti krize; ker so za obravnavo prevelikih makrofinančnih neravnovesij na simetričen način in povečanje stopnje splošne socio-ekonomske konvergence in solidarnosti v ekonomski in monetarni uniji potrebni celoviti ukrepi; |
| --- | --- |

C.

ker zgolj nedavne reforme okvira Evropske unije o gospodarskem in proračunskem upravljanju ne morejo rešiti krize; ker so za obravnavo prevelikih makrofinančnih neravnovesij na simetričen način in povečanje stopnje splošne socio-ekonomske konvergence in solidarnosti v ekonomski in monetarni uniji potrebni celoviti ukrepi;

| D. | ker je verodostojna zavezanost ukrepom za konsolidacijo, ki spodbujajo rast, osnovni pogoj za vsako trajno rešitev čezmerne zadolženosti in primanjkljaja v večini držav članic evroobmočja; |
| --- | --- |

D.

ker je verodostojna zavezanost ukrepom za konsolidacijo, ki spodbujajo rast, osnovni pogoj za vsako trajno rešitev čezmerne zadolženosti in primanjkljaja v večini držav članic evroobmočja;

| E. | ker so bili v državah EU sprejeti pomembni ukrepi za konsolidacijo javnih financ, vendar ostaja še veliko izzivov, s katerimi se je treba spoprijeti, da bi se stanje izboljšalo; ker je zdajšnji hud upad gospodarske aktivnosti zaskrbljujoč, saj ogroža znatna prizadevanja držav članic v zvezi z njihovimi strategijami za proračunsko konsolidacijo; |
| --- | --- |

E.

ker so bili v državah EU sprejeti pomembni ukrepi za konsolidacijo javnih financ, vendar ostaja še veliko izzivov, s katerimi se je treba spoprijeti, da bi se stanje izboljšalo; ker je zdajšnji hud upad gospodarske aktivnosti zaskrbljujoč, saj ogroža znatna prizadevanja držav članic v zvezi z njihovimi strategijami za proračunsko konsolidacijo;

| F. | ker se razmere po državah članicah razlikujejo in je zato treba izvajati vzdržne strategije, naklonjene rasti, ki se razlikujejo glede na priporočila za posamezno državo članico, ki jih je sprejel Svet, in ki odražajo fiskalna in makrofinančna tveganja ter gospodarske in socialne razmere posamezne države članice; |
| --- | --- |

F.

ker se razmere po državah članicah razlikujejo in je zato treba izvajati vzdržne strategije, naklonjene rasti, ki se razlikujejo glede na priporočila za posamezno državo članico, ki jih je sprejel Svet, in ki odražajo fiskalna in makrofinančna tveganja ter gospodarske in socialne razmere posamezne države članice;

| G. | ker zadnja priporočila za posamezne države dajejo nesorazmerno velik pomen potrebi po zmanjšanju plač in izdatkov za socialno varnost ter reformi javnih pokojninskih okvirov; ker imajo posebna priporočila, ki se nanašajo na druga področja, kot so davki na kapitalske dobičke, porabo, nepremičnine in dejavnosti, ki onesnažujejo, večinoma veliko premajhen pomen; |
| --- | --- |

G.

ker zadnja priporočila za posamezne države dajejo nesorazmerno velik pomen potrebi po zmanjšanju plač in izdatkov za socialno varnost ter reformi javnih pokojninskih okvirov; ker imajo posebna priporočila, ki se nanašajo na druga področja, kot so davki na kapitalske dobičke, porabo, nepremičnine in dejavnosti, ki onesnažujejo, večinoma veliko premajhen pomen;

| H. | ker bi morale zlasti države članice, ki dobivajo pomoč iz programov finančne pomoči, in tiste, v katerih je trg pod strogim nadzorom, izvajati verodostojne dolgoročne strategije za proračunsko konsolidacijo; ker je treba nujno ukrepati v zvezi z negativnimi učinki prelivanja po EMU, da se uravnovesijo in usmerijo prizadevanja, ki jih potrebujejo vse države članice, da premagajo krizo; |
| --- | --- |

H.

ker bi morale zlasti države članice, ki dobivajo pomoč iz programov finančne pomoči, in tiste, v katerih je trg pod strogim nadzorom, izvajati verodostojne dolgoročne strategije za proračunsko konsolidacijo; ker je treba nujno ukrepati v zvezi z negativnimi učinki prelivanja po EMU, da se uravnovesijo in usmerijo prizadevanja, ki jih potrebujejo vse države članice, da premagajo krizo;

| I. | ker demokracije zahtevajo intenziven javni nadzor na vseh ravneh organov odločanja, pristojnih za gospodarstvo in z njim povezane politike, ter mehanizme, ki zagotavljajo odgovornost in legitimnost; |
| --- | --- |

I.

ker demokracije zahtevajo intenziven javni nadzor na vseh ravneh organov odločanja, pristojnih za gospodarstvo in z njim povezane politike, ter mehanizme, ki zagotavljajo odgovornost in legitimnost;

| 1. | pozdravlja napovedane izboljšave fiskalnega položaja držav članic EU in prizadevanja, ki so jih te vložile v dosego svojih finančnih ciljev; obžaluje predvideno podaljšanje obstoječega cikličnega zastoja; opozarja, da je zdajšnji hud upad gospodarske aktivnosti zaskrbljujoč, saj ogroža znatna prizadevanja držav članic za konsolidacijo njihovih proračunov; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja napovedane izboljšave fiskalnega položaja držav članic EU in prizadevanja, ki so jih te vložile v dosego svojih finančnih ciljev; obžaluje predvideno podaljšanje obstoječega cikličnega zastoja; opozarja, da je zdajšnji hud upad gospodarske aktivnosti zaskrbljujoč, saj ogroža znatna prizadevanja držav članic za konsolidacijo njihovih proračunov;

| 2. | meni, da so glede na visoko raven javnega in zasebnega dolga in proračunske primanjkljaje v nekaterih državah članicah ter glede na dejstvo, kako težko je spet zagotoviti vzdržnost javnih financ, kar pogojuje hude pritiske finančnih trgov, verodostojne dolgoročne strategije za proračunsko konsolidacijo še vedno nujne; opozarja, da so se splošni javni primanjkljaji po zaslugi znatnih prizadevanj za konsolidacijo v zadnjem času zmanjšali; ugotavlja, da Komisija sedaj za leto 2013 predvideva negativno rast BDP za EMU na splošno in slabšanje fiskalnega ravnovesja v sedmih državah članicah EMU za leto 2013 ali 2014; zato meni, da je treba stalno potrebo po intenzivni fiskalni prilagoditvi uravnotežiti s spodbujanjem trajnostne rasti, gospodarskega razvoja in socialne zaščite; |
| --- | --- |

2.

meni, da so glede na visoko raven javnega in zasebnega dolga in proračunske primanjkljaje v nekaterih državah članicah ter glede na dejstvo, kako težko je spet zagotoviti vzdržnost javnih financ, kar pogojuje hude pritiske finančnih trgov, verodostojne dolgoročne strategije za proračunsko konsolidacijo še vedno nujne; opozarja, da so se splošni javni primanjkljaji po zaslugi znatnih prizadevanj za konsolidacijo v zadnjem času zmanjšali; ugotavlja, da Komisija sedaj za leto 2013 predvideva negativno rast BDP za EMU na splošno in slabšanje fiskalnega ravnovesja v sedmih državah članicah EMU za leto 2013 ali 2014; zato meni, da je treba stalno potrebo po intenzivni fiskalni prilagoditvi uravnotežiti s spodbujanjem trajnostne rasti, gospodarskega razvoja in socialne zaščite;

| 3. | je zelo zaskrbljen, ker trgi državnih obveznic evroobmočja kljub prizadevanjem držav članic za reforme in konsolidacijo ostajajo v težavah, kar je razvidno iz velikih razlik med obrestnimi merami in velike nestanovitnosti; ugotavlja, da je te neposredno sprožila in da je bila glavni vzrok zanje zaskrbljenost finančnih trgov glede trdnosti javnih in zasebnih financ v nekaterih državah evroobmočja; |
| --- | --- |

3.

je zelo zaskrbljen, ker trgi državnih obveznic evroobmočja kljub prizadevanjem držav članic za reforme in konsolidacijo ostajajo v težavah, kar je razvidno iz velikih razlik med obrestnimi merami in velike nestanovitnosti; ugotavlja, da je te neposredno sprožila in da je bila glavni vzrok zanje zaskrbljenost finančnih trgov glede trdnosti javnih in zasebnih financ v nekaterih državah evroobmočja;

| 4. | meni, da prizadevanja za boljše usklajevanje in fiskalno konsolidacijo ne bodo prinesla pričakovanih rezultatov, če se ne obravnavajo makroekonomska neravnovesja med državami članicami in njihove posledice za proces okrevanja; |
| --- | --- |

4.

meni, da prizadevanja za boljše usklajevanje in fiskalno konsolidacijo ne bodo prinesla pričakovanih rezultatov, če se ne obravnavajo makroekonomska neravnovesja med državami članicami in njihove posledice za proces okrevanja;

| 5. | poudarja, da je dolgoročna vzdržnost javnih in zasebnih financ bistven pogoj za rast in ohranjanje primernih ravni javnih odhodkov, vključno z naložbami; poudarja, da visoka zadolženost negativno vpliva na zdravstveno varstvo, pokojnine, zaposlovanje, medgeneracijsko enakost in rast; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je dolgoročna vzdržnost javnih in zasebnih financ bistven pogoj za rast in ohranjanje primernih ravni javnih odhodkov, vključno z naložbami; poudarja, da visoka zadolženost negativno vpliva na zdravstveno varstvo, pokojnine, zaposlovanje, medgeneracijsko enakost in rast;

| 6. | poudarja, da bo visoka stopnja brezposelnosti mladih tudi v prihodnosti škodovala gospodarski rasti in da bi morale države članice zato že zdaj sprejeti konkretne ukrepe, da bi se ta stopnja zmanjšala; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bo visoka stopnja brezposelnosti mladih tudi v prihodnosti škodovala gospodarski rasti in da bi morale države članice zato že zdaj sprejeti konkretne ukrepe, da bi se ta stopnja zmanjšala;

| 7. | spodbuja države članice, naj upoštevajo priporočila, ki jih je sprejel Svet na priporočilo Komisije v skladu s pravili Pakta za stabilnost in rast, kot je bil spremenjen s „šesterčkom“ o gospodarskem upravljanju, zaradi strožjega, verodostojnega, pravočasnega in diferenciranega izvajanja fiskalne konsolidacije ob upoštevanju razmer v posameznih državah članicah; spodbuja Svet, naj po potrebi revidira ta priporočila, da bodo ustrezno upoštevala makroekonomske razmere; |
| --- | --- |

7.

spodbuja države članice, naj upoštevajo priporočila, ki jih je sprejel Svet na priporočilo Komisije v skladu s pravili Pakta za stabilnost in rast, kot je bil spremenjen s „šesterčkom“ o gospodarskem upravljanju, zaradi strožjega, verodostojnega, pravočasnega in diferenciranega izvajanja fiskalne konsolidacije ob upoštevanju razmer v posameznih državah članicah; spodbuja Svet, naj po potrebi revidira ta priporočila, da bodo ustrezno upoštevala makroekonomske razmere;

| 8. | poziva države članice, naj dosežejo sporazum s Parlamentom za čimprejšnje sprejetje „dvojnega svežnja“, in sicer najpozneje do konca leta; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj dosežejo sporazum s Parlamentom za čimprejšnje sprejetje „dvojnega svežnja“, in sicer najpozneje do konca leta;

| 9. | spodbuja Komisijo, da državam članicam daje tako pozitivne kot negativne povratne informacije prek jasnih in podrobnih priporočil za posamezno državo članico in da prizna vidna prizadevanja in najboljšo prakso; |
| --- | --- |

9.

spodbuja Komisijo, da državam članicam daje tako pozitivne kot negativne povratne informacije prek jasnih in podrobnih priporočil za posamezno državo članico in da prizna vidna prizadevanja in najboljšo prakso;

| 10. | spodbuja Komisijo, da si še naprej prizadeva za dopolnitev svojih tradicionalnih analiz vzdržnosti z alternativnimi metodologijami; poziva Komisijo, naj v prihodnjih izdajah poročil o javnih financah v EMU redno objavlja kazalnike, ki odražajo analizo vzdržnosti, in naj objavi predpostavke, na katerih temeljijo modeli zanje, ko ocenjuje multiplikacijski učinek stopenj javnih odhodkov na rast BDP; |
| --- | --- |

10.

spodbuja Komisijo, da si še naprej prizadeva za dopolnitev svojih tradicionalnih analiz vzdržnosti z alternativnimi metodologijami; poziva Komisijo, naj v prihodnjih izdajah poročil o javnih financah v EMU redno objavlja kazalnike, ki odražajo analizo vzdržnosti, in naj objavi predpostavke, na katerih temeljijo modeli zanje, ko ocenjuje multiplikacijski učinek stopenj javnih odhodkov na rast BDP;

| 11. | poudarja pomembno vlogo, ki jo mora imeti proračun Unije, da bi uspešno zmanjšali makroekonomska in socialna neravnovesja po vsej Uniji in tako obnovili pogoje za trajnostno monetarno unijo; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomembno vlogo, ki jo mora imeti proračun Unije, da bi uspešno zmanjšali makroekonomska in socialna neravnovesja po vsej Uniji in tako obnovili pogoje za trajnostno monetarno unijo;

| 12. | pozdravlja novo osredotočenje na davčno decentralizacijo v poročilu Komisije o javnih financah v EMU iz leta 2012 in predlaga, da se v prihodnje objave vedno vključi poglavje o lokalnih in regionalnih javnih financah; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja novo osredotočenje na davčno decentralizacijo v poročilu Komisije o javnih financah v EMU iz leta 2012 in predlaga, da se v prihodnje objave vedno vključi poglavje o lokalnih in regionalnih javnih financah;

| 13. | meni, da se lahko proračunska konsolidacija učinkovito izvaja in prinaša dolgotrajne pozitivne učinke pod pogojem, da so ukrepi, ki jo podpirajo, naklonjeni rasti, tako da spodbujajo obete za rast in delovna mesta ter da spoštujejo enakost med državljani; |
| --- | --- |

13.

meni, da se lahko proračunska konsolidacija učinkovito izvaja in prinaša dolgotrajne pozitivne učinke pod pogojem, da so ukrepi, ki jo podpirajo, naklonjeni rasti, tako da spodbujajo obete za rast in delovna mesta ter da spoštujejo enakost med državljani;

| 14. | poziva države članice, naj v skladu s strategijo EU 2020 vzpostavijo politike in reforme, usmerjene v rast, ob upoštevanju socialne zaščite, socialne vključenosti in javnih naložb; ponovno opozarja na svoje zahteve po povečanju prožnosti trga dela, zlasti z: zmanjšanjem obdavčitve dela; optimizacijo programov usposabljanja, da bi spodbudili starejše delavce, da ostanejo dlje časa zaposleni; zmanjšanjem nezaposlenosti mladih z boljšim usklajevanjem kvalifikacij mladih s povpraševanjem po delovni sili; zagotavljanjem, da so plače skladne s produktivnostjo; in prenosom obdavčitve z dela, zlasti v zvezi s kategorijami delavcev z nizkimi dohodki, na okolju škodljive dejavnosti; poziva države članice, naj uvedejo inovacijske politike prek naložb, usmerjenih v izboljšanje produktivnosti, in slednjo uskladijo z gibanjem plač ter naj ustvarijo konkurenčnejše poslovno okolje z: liberalizacijo nekaterih panog; odpravo neutemeljenih omejitev za regulirane dejavnosti in poklice; večjo dostopnostjo kreditov; in lažjim ustanavljanjem novih podjetij; nazadnje spodbuja reformo sektorja javne uprave z odpravo nepotrebne birokracije, zmanjšanjem stroškov in ukinitvijo nepotrebnih ravni uprave; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj v skladu s strategijo EU 2020 vzpostavijo politike in reforme, usmerjene v rast, ob upoštevanju socialne zaščite, socialne vključenosti in javnih naložb; ponovno opozarja na svoje zahteve po povečanju prožnosti trga dela, zlasti z: zmanjšanjem obdavčitve dela; optimizacijo programov usposabljanja, da bi spodbudili starejše delavce, da ostanejo dlje časa zaposleni; zmanjšanjem nezaposlenosti mladih z boljšim usklajevanjem kvalifikacij mladih s povpraševanjem po delovni sili; zagotavljanjem, da so plače skladne s produktivnostjo; in prenosom obdavčitve z dela, zlasti v zvezi s kategorijami delavcev z nizkimi dohodki, na okolju škodljive dejavnosti; poziva države članice, naj uvedejo inovacijske politike prek naložb, usmerjenih v izboljšanje produktivnosti, in slednjo uskladijo z gibanjem plač ter naj ustvarijo konkurenčnejše poslovno okolje z: liberalizacijo nekaterih panog; odpravo neutemeljenih omejitev za regulirane dejavnosti in poklice; večjo dostopnostjo kreditov; in lažjim ustanavljanjem novih podjetij; nazadnje spodbuja reformo sektorja javne uprave z odpravo nepotrebne birokracije, zmanjšanjem stroškov in ukinitvijo nepotrebnih ravni uprave;

| 15. | ponovno opozarja, da je sestava konsolidacije ključni element v razmerju med rastjo in konsolidacijo; poudarja, da je ustrezna kombinacija ukrepov na strani odhodkov in prihodkov odvisna od okoliščin in da jo je treba temeljito oceniti; vendar v zvezi s tem poudarja, da so konsolidacije, ki temeljijo na zmanjševanju neproduktivnih odhodkov namesto na povečevanju prihodkov, običajno trajnejše in na srednji rok bolj povečujejo rast, četudi delujejo na kratki rok bolj zaviralno; meni, da morajo konsolidacijske strategije ublažiti svoj kratkoročni zaviralni vpliv in biti hkrati usmerjene v povečevanje rasti na srednji rok; meni, da se lahko morebitni negativni vpliv konsolidacij na kratki rok ublaži, zlasti pod pogojem, da so sprejeti ukrepi verodostojni, trajni in se izognejo zmanjšanju javnih naložb v produktivne gospodarske sektorje; |
| --- | --- |

15.

ponovno opozarja, da je sestava konsolidacije ključni element v razmerju med rastjo in konsolidacijo; poudarja, da je ustrezna kombinacija ukrepov na strani odhodkov in prihodkov odvisna od okoliščin in da jo je treba temeljito oceniti; vendar v zvezi s tem poudarja, da so konsolidacije, ki temeljijo na zmanjševanju neproduktivnih odhodkov namesto na povečevanju prihodkov, običajno trajnejše in na srednji rok bolj povečujejo rast, četudi delujejo na kratki rok bolj zaviralno; meni, da morajo konsolidacijske strategije ublažiti svoj kratkoročni zaviralni vpliv in biti hkrati usmerjene v povečevanje rasti na srednji rok; meni, da se lahko morebitni negativni vpliv konsolidacij na kratki rok ublaži, zlasti pod pogojem, da so sprejeti ukrepi verodostojni, trajni in se izognejo zmanjšanju javnih naložb v produktivne gospodarske sektorje;

| 16. | spodbuja države članice, naj se pri prizadevanjih za konsolidacijo osredotočijo na ustrezno in od okoliščin odvisno kombinacijo ukrepov na strani odhodkov in prihodkov, pri tem pa ohranijo s strategijo EU 2020 povezane in trajnostne postavke, ki spodbujajo rast, kot so naložbe v raziskave in razvoj, izobraževanje, zdravje in energetsko učinkovitost; meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti tudi ohranitvi ali okrepitvi področja delovanja in učinkovitosti storitev zaposlovanja ter aktivnim politikam trga dela, kot so programi usposabljanja in nadaljnjega izobraževanja za iskalce zaposlitve, vključno z evropskim sistemom zagotovljenih delovnih mest za brezposelne mlade in nove podjetnike; |
| --- | --- |

16.

spodbuja države članice, naj se pri prizadevanjih za konsolidacijo osredotočijo na ustrezno in od okoliščin odvisno kombinacijo ukrepov na strani odhodkov in prihodkov, pri tem pa ohranijo s strategijo EU 2020 povezane in trajnostne postavke, ki spodbujajo rast, kot so naložbe v raziskave in razvoj, izobraževanje, zdravje in energetsko učinkovitost; meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti tudi ohranitvi ali okrepitvi področja delovanja in učinkovitosti storitev zaposlovanja ter aktivnim politikam trga dela, kot so programi usposabljanja in nadaljnjega izobraževanja za iskalce zaposlitve, vključno z evropskim sistemom zagotovljenih delovnih mest za brezposelne mlade in nove podjetnike;

| 17. | spodbuja Komisijo, naj oceni konsolidirano proračunsko naravnanost v celotnem evroobmočju ob upoštevanju vseh proračunskih ukrepov, sprejetih na nacionalni ravni, in njenega predvidenega učinka na podlagi učinkov prelivanja v vsaki državi članici evroobmočja; |
| --- | --- |

17.

spodbuja Komisijo, naj oceni konsolidirano proračunsko naravnanost v celotnem evroobmočju ob upoštevanju vseh proračunskih ukrepov, sprejetih na nacionalni ravni, in njenega predvidenega učinka na podlagi učinkov prelivanja v vsaki državi članici evroobmočja;

| 18. | poziva Komisijo, naj objavi svojo metodologijo, na kateri temelji ocena strukturnih saldov držav članic, in spremembe, ki jih je uvedla v to metodologijo od leta 2008, ter učinek teh sprememb v oceni strukturnih saldov držav članic; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj objavi svojo metodologijo, na kateri temelji ocena strukturnih saldov držav članic, in spremembe, ki jih je uvedla v to metodologijo od leta 2008, ter učinek teh sprememb v oceni strukturnih saldov držav članic;

| 19. | poudarja, da bi morala biti strategija konsolidacije usmerjena tudi na prihodkovno stran proračunov držav članic; posebej poudarja, da bi morali biti konsolidacijski ukrepi na prihodkovni strani usmerjeni v zmanjševanje davčnih odhodkov, ki povzročajo neproduktivne niše ali neučinkovito iskanje donosov, zmanjševanje okolju škodljivih subvencij in uvedbo okoljskih davkov, usmerjenih v vir negativnih zunanjih učinkov, saj so koristi lahko dvojne, če ti ukrepi izboljšajo proračunsko stanje in pomagajo izpolniti cilje, določene v strategiji EU2020; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi morala biti strategija konsolidacije usmerjena tudi na prihodkovno stran proračunov držav članic; posebej poudarja, da bi morali biti konsolidacijski ukrepi na prihodkovni strani usmerjeni v zmanjševanje davčnih odhodkov, ki povzročajo neproduktivne niše ali neučinkovito iskanje donosov, zmanjševanje okolju škodljivih subvencij in uvedbo okoljskih davkov, usmerjenih v vir negativnih zunanjih učinkov, saj so koristi lahko dvojne, če ti ukrepi izboljšajo proračunsko stanje in pomagajo izpolniti cilje, določene v strategiji EU2020;

| 20. | podpira prizadevanja za reformo in posodobitev pokojninskih sistemov ob celovitem upoštevanju avtonomije in vloge socialnih partnerjev in posebnih nacionalnih razmer ter celovitem zagotavljanju dolgoročne finančne vzdržnosti in ustreznosti pokojnin; poudarja, da take reforme tudi ohranjajo prispevek pokojninskih sistemov kot avtomatskih stabilizatorjev in kot instrumentov socialne kohezije in solidarnosti; zlasti spodbuja ukrepe za dvig dejanske upokojitvene starosti; podpira politike, namenjene povečanju števila oseb, ki se v prvih letih po izpolnjeni starosti za upokojitev odločijo, da bodo ostale na trgu dela; |
| --- | --- |

20.

podpira prizadevanja za reformo in posodobitev pokojninskih sistemov ob celovitem upoštevanju avtonomije in vloge socialnih partnerjev in posebnih nacionalnih razmer ter celovitem zagotavljanju dolgoročne finančne vzdržnosti in ustreznosti pokojnin; poudarja, da take reforme tudi ohranjajo prispevek pokojninskih sistemov kot avtomatskih stabilizatorjev in kot instrumentov socialne kohezije in solidarnosti; zlasti spodbuja ukrepe za dvig dejanske upokojitvene starosti; podpira politike, namenjene povečanju števila oseb, ki se v prvih letih po izpolnjeni starosti za upokojitev odločijo, da bodo ostale na trgu dela;

| 21. | spodbuja države članice, naj izvajajo postopke konsolidacije na strani prihodkov, tako da se osredotočijo na izboljšanje upoštevanja davčnih predpisov in enakosti med državljani, zlasti kar zadeva boj proti utaji davkov in davčnim goljufijam; meni, da bi bilo treba, če to ne bi zadostovalo, preučiti možnost razširitve davčne osnove, tudi z vidika gospodarskega in socialnega izkrivljanja; meni, da je treba več prizadevanj usmeriti v boj proti utaji davkov in davčnim goljufijam; |
| --- | --- |

21.

spodbuja države članice, naj izvajajo postopke konsolidacije na strani prihodkov, tako da se osredotočijo na izboljšanje upoštevanja davčnih predpisov in enakosti med državljani, zlasti kar zadeva boj proti utaji davkov in davčnim goljufijam; meni, da bi bilo treba, če to ne bi zadostovalo, preučiti možnost razširitve davčne osnove, tudi z vidika gospodarskega in socialnega izkrivljanja; meni, da je treba več prizadevanj usmeriti v boj proti utaji davkov in davčnim goljufijam;

| 22. | meni, da je za srednjeročno in dolgoročno uravnotežene javne finance pomembno izvesti analizo stroškov in koristi za vse infrastrukturne projekte, ki imajo večjo težo v proračunu; |
| --- | --- |

22.

meni, da je za srednjeročno in dolgoročno uravnotežene javne finance pomembno izvesti analizo stroškov in koristi za vse infrastrukturne projekte, ki imajo večjo težo v proračunu;

| 23. | ponovno opozarja, da so se države članice zavezale k izvajanju reform fiskalne politike v okviru pakta evro plus in k rednemu razpravljanju o sprejemanju najboljše prakse; |
| --- | --- |

23.

ponovno opozarja, da so se države članice zavezale k izvajanju reform fiskalne politike v okviru pakta evro plus in k rednemu razpravljanju o sprejemanju najboljše prakse;

| 24. | poudarja vlogo lokalnih in regionalnih javnih organov pri podpiranju javnih in zasebnih naložb; poudarja pomen naložb, ki spodbujajo rast, za hitro okrevanje gospodarske aktivnosti; |
| --- | --- |

24.

poudarja vlogo lokalnih in regionalnih javnih organov pri podpiranju javnih in zasebnih naložb; poudarja pomen naložb, ki spodbujajo rast, za hitro okrevanje gospodarske aktivnosti;

| 25. | poziva države članice, naj razjasnijo odgovornost, vlogo, fiskalne transferje in vire dohodkov različnih ravni upravljanja (nacionalnih, regionalnih in lokalnih) pri zagotavljanju zdravega in vzdržnega javnofinančnega okvira, zlasti ob upoštevanju vpliva Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji na lokalno in regionalno fiskalno avtonomijo; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj razjasnijo odgovornost, vlogo, fiskalne transferje in vire dohodkov različnih ravni upravljanja (nacionalnih, regionalnih in lokalnih) pri zagotavljanju zdravega in vzdržnega javnofinančnega okvira, zlasti ob upoštevanju vpliva Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji na lokalno in regionalno fiskalno avtonomijo;

| 26. | izraža zaskrbljenost zaradi tveganja, da bi vzpostavitev odnosa med enotami centralne in enotami podnacionalne ravni države škodovala izvajanju fiskalne konsolidacije, zlasti če se decentralizacija financira pretežno s transferji iz enot centralne ravni države in se ne ujema z odgovornostjo na podnacionalni ravni na prihodkovni strani; |
| --- | --- |

26.

izraža zaskrbljenost zaradi tveganja, da bi vzpostavitev odnosa med enotami centralne in enotami podnacionalne ravni države škodovala izvajanju fiskalne konsolidacije, zlasti če se decentralizacija financira pretežno s transferji iz enot centralne ravni države in se ne ujema z odgovornostjo na podnacionalni ravni na prihodkovni strani;

| 27. | je zaskrbljen, ker v nekaterih državah članicah lahko obstajajo podsektorji države in ministrstva brez konkretnih pooblastil in nalog; zaradi teh podsektorjev države je splošno upravljanje bolj neučinkovito in razsipno, zato bi jih bilo treba v sklopu prizadevanj za fiskalno konsolidacijo odpraviti; |
| --- | --- |

27.

je zaskrbljen, ker v nekaterih državah članicah lahko obstajajo podsektorji države in ministrstva brez konkretnih pooblastil in nalog; zaradi teh podsektorjev države je splošno upravljanje bolj neučinkovito in razsipno, zato bi jih bilo treba v sklopu prizadevanj za fiskalno konsolidacijo odpraviti;

| 28. | ugotavlja, da bi si morale razne uprave pravično porazdeliti prizadevanja za fiskalno konsolidacijo, ob upoštevanju storitev, ki jih zagotavljajo; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da bi si morale razne uprave pravično porazdeliti prizadevanja za fiskalno konsolidacijo, ob upoštevanju storitev, ki jih zagotavljajo;

| 29. | ugotavlja, da nekatere države članice z visoko stopnjo zadolženosti še naprej povečujejo neto število javnih uslužbencev kljub svoji javni zavezi, da bodo zamrznile ali zmanjšale delež javnih uslužbencev na trgu dela; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da nekatere države članice z visoko stopnjo zadolženosti še naprej povečujejo neto število javnih uslužbencev kljub svoji javni zavezi, da bodo zamrznile ali zmanjšale delež javnih uslužbencev na trgu dela;

| 30. | poziva države članice s proračunskimi težavami, naj dajo prednost ukrepom za fiskalno konsolidacijo, usmerjenim v zmanjšanje nepotrebnih izdatkov za obrambo, kot so nakupi nove in drage vojaške opreme; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice s proračunskimi težavami, naj dajo prednost ukrepom za fiskalno konsolidacijo, usmerjenim v zmanjšanje nepotrebnih izdatkov za obrambo, kot so nakupi nove in drage vojaške opreme;

| 31. | pozdravlja različna prizadevanja za reševanje krize, vključno s trajnostnimi strukturnimi reformami, ki povečujejo rast; izpostavlja novi okrepljeni okvir upravljanja EU, ki je bil sprejet nedavno; meni, da te reforme sicer ne morejo naenkrat rešiti krize, vendar pa morajo stremeti k povečanju verodostojnosti fiskalne prilagoditve in zmanjševanju njenega negativnega kratkoročnega vpliva na rast ter vzpostavljanju okvira za boljše oblikovanje politik v obdobju ponovne rasti; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja različna prizadevanja za reševanje krize, vključno s trajnostnimi strukturnimi reformami, ki povečujejo rast; izpostavlja novi okrepljeni okvir upravljanja EU, ki je bil sprejet nedavno; meni, da te reforme sicer ne morejo naenkrat rešiti krize, vendar pa morajo stremeti k povečanju verodostojnosti fiskalne prilagoditve in zmanjševanju njenega negativnega kratkoročnega vpliva na rast ter vzpostavljanju okvira za boljše oblikovanje politik v obdobju ponovne rasti;

| 32. | spodbuja gospodarski dialog in sodelovanje med regionalnimi parlamenti, ki imajo zakonodajna pooblastila, nacionalnimi parlamenti in Evropskim parlamentom, zlasti v okviru evropskega semestra, zaradi razprave o gospodarskih usmeritvah, predstavljenih v letnem pregledu rasti, ter o priporočilih za posamezno državo članico; |
| --- | --- |

32.

spodbuja gospodarski dialog in sodelovanje med regionalnimi parlamenti, ki imajo zakonodajna pooblastila, nacionalnimi parlamenti in Evropskim parlamentom, zlasti v okviru evropskega semestra, zaradi razprave o gospodarskih usmeritvah, predstavljenih v letnem pregledu rasti, ter o priporočilih za posamezno državo članico;

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

33.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2011/pdf/ee-2011-3_en.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2012/pdf/ee-2012-4.pdf

(3)  UL L 306, 23.11.2011, str. 12.

(4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 41.

(5)  UL L 306, 23.11.2011, str. 8.

(6)  UL L 306, 23.11.2011, str. 33.

(7)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

(8)  UL L 306, 23.11.2011, str. 1.

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/120296.pdf, ni na voljo v slovenščini

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0583.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0048.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/67

---

P7_TA(2013)0016

Jamstvo za mlade

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o jamstvu za mlade (2012/2901(RSP))

(2015/C 440/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 5. decembra 2012 za priporočilo Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade (COM(2012)0729), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 5. decembra 2012 za priporočilo Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade (COM(2012)0729),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o izvajanju pobude Priložnosti za mlade (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o izvajanju pobude Priložnosti za mlade (COM(2012)0727),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o Pobudi Priložnosti za mlade (COM(2011)0933) ter resolucije Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o Pobudi Priložnost za mlade (1) in vprašanja Komisiji za ustni odgovor o omenjeni pobudi (O-000106/2012 – B7-0113/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o Pobudi Priložnosti za mlade (COM(2011)0933) ter resolucije Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o Pobudi Priložnost za mlade (1) in vprašanja Komisiji za ustni odgovor o omenjeni pobudi (O-000106/2012 – B7-0113/2012),

| — | ob upoštevanju izjave članov Evropskega sveta z dne 30. januarja 2012 z naslovom Za konsolidacijo, ki bo pospeševala rast, in za rast, ki bo ustvarjala delovna mesta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave članov Evropskega sveta z dne 30. januarja 2012 z naslovom Za konsolidacijo, ki bo pospeševala rast, in za rast, ki bo ustvarjala delovna mesta,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (2),

| — | ob upoštevanju poročila Eurofonda z dne 13. junija 2012 z naslovom Jamstvo za mlade: izkušnje Finske in Švedske (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofonda z dne 13. junija 2012 z naslovom Jamstvo za mlade: izkušnje Finske in Švedske (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o pobudi Mladi in mobilnost (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o pobudi Mladi in mobilnost (COM(2010)0477),

| — | ob upoštevanju dokumenta Mednarodne organizacije dela iz septembra 2012 z naslovom Globalni izgledi za zaposlovanje: slabe zaposlitvene možnosti za mlade (4) ter resolucije in sklepov 101. seje Mednarodne konference dela v Ženevi 2012 z naslovom Kriza brezposelnosti mladih: poziv k ukrepom (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Mednarodne organizacije dela iz septembra 2012 z naslovom Globalni izgledi za zaposlovanje: slabe zaposlitvene možnosti za mlade (4) ter resolucije in sklepov 101. seje Mednarodne konference dela v Ženevi 2012 z naslovom Kriza brezposelnosti mladih: poziv k ukrepom (5),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je zaradi gospodarske krize splošna stopnja brezposelnosti do oktobra 2010 prvič v zgodovini narasla na 10,7 %, kar pomeni, da je 25,91 milijona iskalcev zaposlitve (6); |
| --- | --- |

A.

ker je zaradi gospodarske krize splošna stopnja brezposelnosti do oktobra 2010 prvič v zgodovini narasla na 10,7 %, kar pomeni, da je 25,91 milijona iskalcev zaposlitve (6);

| B. | ker je stopnja brezposelnosti mladih strmo narasla na 23,4 % (5,68 milijona), kar deloma kaže na neskladja med ponudbo znanj in povpraševanjem na trgu dela, vendar je to pogosto neodvisno od stopnje izobrazbe iskalcev zaposlitve; ker raziskave kažejo, da brezposelnost mladih pogosto pusti trajne posledice, denimo povečano tveganje brezposelnosti v prihodnosti in stalna socialna izključenost; |
| --- | --- |

B.

ker je stopnja brezposelnosti mladih strmo narasla na 23,4 % (5,68 milijona), kar deloma kaže na neskladja med ponudbo znanj in povpraševanjem na trgu dela, vendar je to pogosto neodvisno od stopnje izobrazbe iskalcev zaposlitve; ker raziskave kažejo, da brezposelnost mladih pogosto pusti trajne posledice, denimo povečano tveganje brezposelnosti v prihodnosti in stalna socialna izključenost;

| C. | ker so člani Evropskega sveta v izjavi z dne 29. junija 2012 pozvali države članice, naj okrepijo prizadevanja za povečanje zaposlovanja mladih, da bi mladi v nekaj mesecih po koncu šolanja dobili kakovostno ponudbo za zaposlitev, možnost nadaljnjega izobraževanja, vajeništvo ali pripravništvo; |
| --- | --- |

C.

ker so člani Evropskega sveta v izjavi z dne 29. junija 2012 pozvali države članice, naj okrepijo prizadevanja za povečanje zaposlovanja mladih, da bi mladi v nekaj mesecih po koncu šolanja dobili kakovostno ponudbo za zaposlitev, možnost nadaljnjega izobraževanja, vajeništvo ali pripravništvo;

| D. | ker bi jamstvo za mlade prispevalo k uresničitvi treh ciljev strategije Evropa 2020, namreč zaposlenost 75 % prebivalstva med 20. in 64. letom starosti, stopnja zgodnje opustitve šolanja pod 10 % ter odprava revščine in socialne izključenosti vsaj 20 milijonov ljudi; |
| --- | --- |

D.

ker bi jamstvo za mlade prispevalo k uresničitvi treh ciljev strategije Evropa 2020, namreč zaposlenost 75 % prebivalstva med 20. in 64. letom starosti, stopnja zgodnje opustitve šolanja pod 10 % ter odprava revščine in socialne izključenosti vsaj 20 milijonov ljudi;

| E. | ker je kriza privedla do porasta negotovih oblik zaposlitve mladih – zaposlitev za določen čas in s krajšim delovnim časom ter neplačano delo –, ki zelo pogosto izpodrivajo obstoječa delovna mesta; |
| --- | --- |

E.

ker je kriza privedla do porasta negotovih oblik zaposlitve mladih – zaposlitev za določen čas in s krajšim delovnim časom ter neplačano delo –, ki zelo pogosto izpodrivajo obstoječa delovna mesta;

| F. | ker se stroške neukrepanja EU za odpravo problematike mladih brez dela, izobrazbe ali strokovne usposobljenosti ocenjuje na okoli 153 milijard EUR, kar je 1,2 % BDP EU, 7,5 milijonov teh mladih pa je mlajših od 25 let; |
| --- | --- |

F.

ker se stroške neukrepanja EU za odpravo problematike mladih brez dela, izobrazbe ali strokovne usposobljenosti ocenjuje na okoli 153 milijard EUR, kar je 1,2 % BDP EU, 7,5 milijonov teh mladih pa je mlajših od 25 let;

| G. | ker Komisija v svežnju za zaposlovanje mladih poziva k vzpostavitvi jamstva za mlade; |
| --- | --- |

G.

ker Komisija v svežnju za zaposlovanje mladih poziva k vzpostavitvi jamstva za mlade;

| 1. | močno podpira pobudo Komisije, da predlaga priporočilo Sveta o jamstvu za mlade; |
| --- | --- |

1.

močno podpira pobudo Komisije, da predlaga priporočilo Sveta o jamstvu za mlade;

| 2. | poziva ministre držav članic za zaposlovanje in socialne zadeve, naj na seji Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov februarja 2013 podprejo priporočilo Sveta za izvajanje jamstva za mlade v vseh državah članicah; poudarja, da jamstvo za mlade ne zagotavlja zaposlitve, temveč je instrument za zagotovitev, da bodo vsi državljani EU in zakoniti rezidenti do 25. leta starosti in novi diplomanti do 30. leta starosti v štirih mesecih po prijavi na zavodu zaposlovanje ali pridobitvi formalne izobrazbe dobili kakovostno ponudbo za zaposlitev, možnost nadaljnjega izobraževanja ali pripravništvo; poudarja, da bi moralo jamstvo za mlade dejansko izboljšati razmere mladih brez dela, izobrazbe ali strokovne usposobljenosti; poudarja tudi, da bi moralo biti jamstvo za mlade upravičeno do posebnih oblik evropskega financiranja, zlasti v državah članicah z najvišjimi stopnjami brezposelnosti; |
| --- | --- |

2.

poziva ministre držav članic za zaposlovanje in socialne zadeve, naj na seji Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov februarja 2013 podprejo priporočilo Sveta za izvajanje jamstva za mlade v vseh državah članicah; poudarja, da jamstvo za mlade ne zagotavlja zaposlitve, temveč je instrument za zagotovitev, da bodo vsi državljani EU in zakoniti rezidenti do 25. leta starosti in novi diplomanti do 30. leta starosti v štirih mesecih po prijavi na zavodu zaposlovanje ali pridobitvi formalne izobrazbe dobili kakovostno ponudbo za zaposlitev, možnost nadaljnjega izobraževanja ali pripravništvo; poudarja, da bi moralo jamstvo za mlade dejansko izboljšati razmere mladih brez dela, izobrazbe ali strokovne usposobljenosti; poudarja tudi, da bi moralo biti jamstvo za mlade upravičeno do posebnih oblik evropskega financiranja, zlasti v državah članicah z najvišjimi stopnjami brezposelnosti;

| 3. | meni, da bi morala imeti Unija ključno vlogo pri financiranju jamstva za mlade, da bi bilo treba za financiranje tega jamstva ustrezno načrtovati predvsem sredstva evropskega socialnega sklada, kateremu bi bilo treba v ta namen nameniti vsaj 25 % sredstev iz strukturnih in kohezijskih skladov; vendar tudi meni, da je treba doseči ustrezno ravnovesje med financiranjem EU in držav članic; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi morala imeti Unija ključno vlogo pri financiranju jamstva za mlade, da bi bilo treba za financiranje tega jamstva ustrezno načrtovati predvsem sredstva evropskega socialnega sklada, kateremu bi bilo treba v ta namen nameniti vsaj 25 % sredstev iz strukturnih in kohezijskih skladov; vendar tudi meni, da je treba doseči ustrezno ravnovesje med financiranjem EU in držav članic;

| 4. | priznava, da mladi niso homogena skupina, da živijo v različnih socialnih okoljih, zato vse države članice niso enako pripravljene za sprejetje jamstva za mlade; zato bi morali vsi mladi najprej prejeti individualno oceno svojih potreb, kar bi bilo treba spremljati z izvajanjem posamezniku prilagojenih storitev; |
| --- | --- |

4.

priznava, da mladi niso homogena skupina, da živijo v različnih socialnih okoljih, zato vse države članice niso enako pripravljene za sprejetje jamstva za mlade; zato bi morali vsi mladi najprej prejeti individualno oceno svojih potreb, kar bi bilo treba spremljati z izvajanjem posamezniku prilagojenih storitev;

| 5. | poudarja, da je za uspešno izvajanje jamstva za mlade bistveno tesno sodelovanje med Komisijo in državami članicami, na nacionalni ravni pa tudi med (sektorskimi) socialnimi partnerji, lokalnimi in regionalnimi organi, zavodi in zasebnimi agencijami za zaposlovanje ter lokalnimi in regionalnimi ustanovami za izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je za uspešno izvajanje jamstva za mlade bistveno tesno sodelovanje med Komisijo in državami članicami, na nacionalni ravni pa tudi med (sektorskimi) socialnimi partnerji, lokalnimi in regionalnimi organi, zavodi in zasebnimi agencijami za zaposlovanje ter lokalnimi in regionalnimi ustanovami za izobraževanje in usposabljanje;

| 6. | meni, da bi moral jamstva za mlade spremljati kakovosten okvir, s čimer bi zagotovili, da izobraževanje, usposabljanje in ponudbe za zaposlitev zagotavljajo ustrezno plačilo, delovne razmere ter zdravstvene in varnostne norme; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi moral jamstva za mlade spremljati kakovosten okvir, s čimer bi zagotovili, da izobraževanje, usposabljanje in ponudbe za zaposlitev zagotavljajo ustrezno plačilo, delovne razmere ter zdravstvene in varnostne norme;

| 7. | pozdravlja predlog Komisije, da z odborom za zaposlovanje zagotovi večstranski nadzor nad izvajanjem jamstva za mlade, in želi sodelovati v tem odboru; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja predlog Komisije, da z odborom za zaposlovanje zagotovi večstranski nadzor nad izvajanjem jamstva za mlade, in želi sodelovati v tem odboru;

| 8. | poziva države članice, naj preoblikujejo zlasti standarde na področju izobraževanja in usposabljanja za mlade, zato da bi bistveno izboljšale njihove zaposlitvene in življenjske priložnosti; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj preoblikujejo zlasti standarde na področju izobraževanja in usposabljanja za mlade, zato da bi bistveno izboljšale njihove zaposlitvene in življenjske priložnosti;

| 9. | priznava, da vse države članice niso enako pripravljene za sprejetje jamstva za mlade, in poziva Komisijo, naj zlasti podpira države članice s finančnimi omejitvami; poziva Komisijo, naj v okviru evropskega semestra pozorno spremlja izvajanje jamstva za mlade in o njem poroča ter naj po potrebi izpostavi države članice, ki tega jamstva ne bodo vzpostavile; |
| --- | --- |

9.

priznava, da vse države članice niso enako pripravljene za sprejetje jamstva za mlade, in poziva Komisijo, naj zlasti podpira države članice s finančnimi omejitvami; poziva Komisijo, naj v okviru evropskega semestra pozorno spremlja izvajanje jamstva za mlade in o njem poroča ter naj po potrebi izpostavi države članice, ki tega jamstva ne bodo vzpostavile;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0224.

(2)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 29.

(3)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/42/en/1/EF1242EN.pdf

(4)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/documents/publication/wcms_188810.pdf

(5)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_185950.pdf

(6)  Eurostat, november 2012: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/3-30112012-BP/EN/3-30112012-BP-EN.PDF

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/69

---

P7_TA(2013)0017

Vloga kohezijske politke EU pri izvajanju nove evropske energetske politike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o vlogi kohezijske politike EU in njenih akterjev pri izvajanju nove evropske energetske politike (2012/2099(INI))

(2015/C 440/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. novembra 2010 z naslovom „Energija 2020 – Strategija za konkurenčno, trajnostno in zanesljivo oskrbo z energijo“ (COM(2010)0639), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. novembra 2010 z naslovom „Energija 2020 – Strategija za konkurenčno, trajnostno in zanesljivo oskrbo z energijo“ (COM(2010)0639),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. decembra 2011 z naslovom „Energetski načrt za leto 2050“ (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. decembra 2011 z naslovom „Energetski načrt za leto 2050“ (COM(2011)0885),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (COM(2011)0370), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (COM(2011)0370),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0437/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0437/2012),

| A. | ker so skupni cilji evropske energetske politike zanesljiva oskrba, trajnost in konkurenčnost; |
| --- | --- |

A.

ker so skupni cilji evropske energetske politike zanesljiva oskrba, trajnost in konkurenčnost;

| B. | ker bi morala evropska energetska politika zagotavljati tudi varnost energetskih virov, diverzifikacijo oskrbe in cenovno dostopnost za končnega uporabnika; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala evropska energetska politika zagotavljati tudi varnost energetskih virov, diverzifikacijo oskrbe in cenovno dostopnost za končnega uporabnika;

| C. | ker so osnovni cilji kohezijske politike EU ekonomska, socialna in teritorialna kohezija evropskih regij prek naložb v rast in delovna mesta; |
| --- | --- |

C.

ker so osnovni cilji kohezijske politike EU ekonomska, socialna in teritorialna kohezija evropskih regij prek naložb v rast in delovna mesta;

| D. | ker bi moralo vlaganje kohezijske politike v področje energije prispevati k uresničitvi ciljev obeh politik; |
| --- | --- |

D.

ker bi moralo vlaganje kohezijske politike v področje energije prispevati k uresničitvi ciljev obeh politik;

| E. | ker bi morali ti politiki spodbujati rast in ustvarjanje lokalnih delovnih mest v vseh regijah ter zagotoviti trajnostne vire energije in zanesljivo oskrbo z energijo v vsej EU; |
| --- | --- |

E.

ker bi morali ti politiki spodbujati rast in ustvarjanje lokalnih delovnih mest v vseh regijah ter zagotoviti trajnostne vire energije in zanesljivo oskrbo z energijo v vsej EU;

| F. | ker se energetski trgi Evropske unije vse pogosteje raztezajo prek nacionalnih meja, ta trend pa naj bi se v prihodnje še okrepil; |
| --- | --- |

F.

ker se energetski trgi Evropske unije vse pogosteje raztezajo prek nacionalnih meja, ta trend pa naj bi se v prihodnje še okrepil;

| G. | ker bi bilo treba v skladu s prvotnim predlogom Komisije vsaj 80 % sredstev iz Evropskega sklada za regionalni razvoj v bolj razvitih regijah in 50 % v manj razvitih regijah nameniti „nizkoogljičnemu gospodarstvu“; |
| --- | --- |

G.

ker bi bilo treba v skladu s prvotnim predlogom Komisije vsaj 80 % sredstev iz Evropskega sklada za regionalni razvoj v bolj razvitih regijah in 50 % v manj razvitih regijah nameniti „nizkoogljičnemu gospodarstvu“;

| H. | ker je treba v tem okviru najmanj 20 % oziroma 6 % sredstev dodeliti za energetsko učinkovitost oziroma obnovljive vire energije, kar je velik del sredstev; |
| --- | --- |

H.

ker je treba v tem okviru najmanj 20 % oziroma 6 % sredstev dodeliti za energetsko učinkovitost oziroma obnovljive vire energije, kar je velik del sredstev;

| I. | ker so se v zadnjih letih cene energije bistveno povišale in dosegle zgodovinsko raven, kar je prineslo velike težave za evropske industrije; |
| --- | --- |

I.

ker so se v zadnjih letih cene energije bistveno povišale in dosegle zgodovinsko raven, kar je prineslo velike težave za evropske industrije;

| J. | ker najmanjši znesek za upravičeni projekt ELENA znaša 50 milijonov EUR, za program Inteligentne energije pa več kot 6 milijonov EUR, kar je več kot so cene številnih projektov v majhnih in podeželskih skupnostih; |
| --- | --- |

J.

ker najmanjši znesek za upravičeni projekt ELENA znaša 50 milijonov EUR, za program Inteligentne energije pa več kot 6 milijonov EUR, kar je več kot so cene številnih projektov v majhnih in podeželskih skupnostih;

| K. | ker energetski načrt za leto 2050 priznava pomembno vlogo, ki jo bodo imeli obnovljivi viri energije v prihodnji energetski politiki; |
| --- | --- |

K.

ker energetski načrt za leto 2050 priznava pomembno vlogo, ki jo bodo imeli obnovljivi viri energije v prihodnji energetski politiki;

Splošni pristop

| 1. | pozdravlja splošni pristop povezovanja kohezijske politike s cilji Evrope 2020 in njenimi vodilnimi pobudami, da bi se tako usmerili v pametno, trajnostno in vključujočo rast ter podprli premik k nizkoogljičnemu, energetsko učinkovitemu gospodarstvu v vseh sektorjih; opozarja tudi na pomen strukturnih skladov in Kohezijskega sklada za doseganje teh kratkoročnih in dolgoročnih ciljev v skladu z duhom solidarnosti med državami članicami, kot je zapisano v Lizbonski pogodbi, in za boj proti energetski revščini v manj razvitih regijah EU in najbolj ranljivih gospodinjstvih; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja splošni pristop povezovanja kohezijske politike s cilji Evrope 2020 in njenimi vodilnimi pobudami, da bi se tako usmerili v pametno, trajnostno in vključujočo rast ter podprli premik k nizkoogljičnemu, energetsko učinkovitemu gospodarstvu v vseh sektorjih; opozarja tudi na pomen strukturnih skladov in Kohezijskega sklada za doseganje teh kratkoročnih in dolgoročnih ciljev v skladu z duhom solidarnosti med državami članicami, kot je zapisano v Lizbonski pogodbi, in za boj proti energetski revščini v manj razvitih regijah EU in najbolj ranljivih gospodinjstvih;

| 2. | glede na negativne posledice krize v smislu povečanja lokalnih in regionalnih razlik v Evropi poudarja potrebo po močni podpori ekonomski, socialni in teritorialni koheziji s strani EU; |
| --- | --- |

2.

glede na negativne posledice krize v smislu povečanja lokalnih in regionalnih razlik v Evropi poudarja potrebo po močni podpori ekonomski, socialni in teritorialni koheziji s strani EU;

| 3. | meni, da bi lahko evropski energetski projekti prispevali k regionalnemu razvoju in močnejšemu čezmejnemu sodelovanju prek pomoči regijam pri povečanju njihove lastne sposobnosti za upravljanje energetskih virov; meni, da lahko vlaganje v obnovljive vire energije in tiste z nizkimi emisijami in energetska učinkovitost podprejo regionalno rast in ustvarijo delovna mesta; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi lahko evropski energetski projekti prispevali k regionalnemu razvoju in močnejšemu čezmejnemu sodelovanju prek pomoči regijam pri povečanju njihove lastne sposobnosti za upravljanje energetskih virov; meni, da lahko vlaganje v obnovljive vire energije in tiste z nizkimi emisijami in energetska učinkovitost podprejo regionalno rast in ustvarijo delovna mesta;

| 4. | poudarja, da je treba razlikovati med cilji kohezijske politike, ki prispevajo k strategiji Evropa 2020 na eni strani, in širšimi cilji energetske politike EU na drugi, ki zadevajo tudi države, ki so upravičene do kohezijskih sredstev; poudarja, da se kohezijska sredstva smejo uporabiti kot dodaten vir financiranja energetskih projektov le, če projekt prispeva k ciljem kohezijske politike; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba razlikovati med cilji kohezijske politike, ki prispevajo k strategiji Evropa 2020 na eni strani, in širšimi cilji energetske politike EU na drugi, ki zadevajo tudi države, ki so upravičene do kohezijskih sredstev; poudarja, da se kohezijska sredstva smejo uporabiti kot dodaten vir financiranja energetskih projektov le, če projekt prispeva k ciljem kohezijske politike;

| 5. | meni, da bi morale evropske regije spodbujati pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki upošteva lokalne posebnosti in pogoje, kar bi jim zagotovilo zadostno prožnost, da se osredotočijo na tiste energetske vire, ki so najprimernejši za lokalne in regionalne pogoje, da bi lahko dosegli cilje za leto 2020, ter da bi morala EU začeti meriti in izvajati evropske energetske cilje na vseevropski ravni; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi morale evropske regije spodbujati pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki upošteva lokalne posebnosti in pogoje, kar bi jim zagotovilo zadostno prožnost, da se osredotočijo na tiste energetske vire, ki so najprimernejši za lokalne in regionalne pogoje, da bi lahko dosegli cilje za leto 2020, ter da bi morala EU začeti meriti in izvajati evropske energetske cilje na vseevropski ravni;

| 6. | priporoča, da se upošteva dejstvo, da so evropski energetski trgi organizirani v regionalne skupine, in meni, da bi bilo treba še naprej večjo pozornost namenjati posebnim značilnostim nacionalnih in regionalnih trgov, tako da bo mogoče zagotoviti pravilno izvajanje zakonodajnih predpisov; |
| --- | --- |

6.

priporoča, da se upošteva dejstvo, da so evropski energetski trgi organizirani v regionalne skupine, in meni, da bi bilo treba še naprej večjo pozornost namenjati posebnim značilnostim nacionalnih in regionalnih trgov, tako da bo mogoče zagotoviti pravilno izvajanje zakonodajnih predpisov;

| 7. | meni, da bi morala Evropska unija čim prej ukrepati za zagotovitev svoje energetske prihodnosti ter zaščito svojih interesov na tem področju, kar bo vključevalo izvajanje dodatnega pritiska na lokalne in regionalne predstavnike glede izpolnjevanja smernic EU; meni, da bi bilo treba tem predstavnikom hkrati zagotoviti znatno finančno podporo za pripravo projektov; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi morala Evropska unija čim prej ukrepati za zagotovitev svoje energetske prihodnosti ter zaščito svojih interesov na tem področju, kar bo vključevalo izvajanje dodatnega pritiska na lokalne in regionalne predstavnike glede izpolnjevanja smernic EU; meni, da bi bilo treba tem predstavnikom hkrati zagotoviti znatno finančno podporo za pripravo projektov;

| 8. | poudarja, da bi lahko načrtovani dvigi cen energije postavili državljane v manj razvitih regijah EU v bistveno slabši položaj; zato poziva, naj se to vprašanje upošteva pri načrtovanju kohezijske politike, in poziva države članice, naj izvedejo dodatne ukrepe za zmanjšanje učinkov, zlasti na zaščitene potrošnike; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi lahko načrtovani dvigi cen energije postavili državljane v manj razvitih regijah EU v bistveno slabši položaj; zato poziva, naj se to vprašanje upošteva pri načrtovanju kohezijske politike, in poziva države članice, naj izvedejo dodatne ukrepe za zmanjšanje učinkov, zlasti na zaščitene potrošnike;

Krepitev zmogljivosti

| 9. | poudarja, da bi morali sedanji podnebni in energetski cilji ter prihodnji cilji po letu 2020 temeljiti na pravični delitvi bremena med evropskimi regijami in bi jim morali omogočiti potrebni prihodnji razvoj; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi morali sedanji podnebni in energetski cilji ter prihodnji cilji po letu 2020 temeljiti na pravični delitvi bremena med evropskimi regijami in bi jim morali omogočiti potrebni prihodnji razvoj;

| 10. | poudarja, da sta birokracija in pomanjkanje jasnosti postopkov otežila dostop do strukturnih skladov in Kohezijskega sklada ter akterje, ki najbolj potrebujejo sredstva iz teh skladov, odvrnila od kandidiranja zanje; zato podpira poenostavitev pravil in postopka dodeljevanja, odpravo birokratskih ovir in večjo prilagodljivost pri dodeljevanju teh sredstev na ravni EU in na nacionalni ravni; meni, da bo poenostavitev prispevala k učinkovitemu dodeljevanju sredstev, višji stopnji črpanja, manjšemu številu napak in krajšim obdobjem izplačila, najrevnejšim državam članicam in regijam pa omogočila, da bodo lahko v celoti izkoristile finančne instrumente, ki so namenjeni za zmanjšanje razlik med regijami in državami; meni, da je treba doseči ravnovesje med poenostavitvijo in stabilnostjo pravil in postopkov; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da sta birokracija in pomanjkanje jasnosti postopkov otežila dostop do strukturnih skladov in Kohezijskega sklada ter akterje, ki najbolj potrebujejo sredstva iz teh skladov, odvrnila od kandidiranja zanje; zato podpira poenostavitev pravil in postopka dodeljevanja, odpravo birokratskih ovir in večjo prilagodljivost pri dodeljevanju teh sredstev na ravni EU in na nacionalni ravni; meni, da bo poenostavitev prispevala k učinkovitemu dodeljevanju sredstev, višji stopnji črpanja, manjšemu številu napak in krajšim obdobjem izplačila, najrevnejšim državam članicam in regijam pa omogočila, da bodo lahko v celoti izkoristile finančne instrumente, ki so namenjeni za zmanjšanje razlik med regijami in državami; meni, da je treba doseči ravnovesje med poenostavitvijo in stabilnostjo pravil in postopkov;

| 11. | poudarja, da je pomembno povečati administrativne zmogljivosti, ne da bi pri tem povečali upravno breme, v državah članicah, na regionalni in lokalni ravni, pa tudi med zainteresiranimi stranmi za popolno in učinkovito uporabo sredstev, ki jih bo kohezijska politika namenila za energetske projekte (vključno s tistimi na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov), da bi premagali ovire za učinkovite sinergije med strukturnimi in drugimi skladi ter podprli učinkovito oblikovanje politike in njeno izvajanje; poziva države članice, naj si še naprej prizadevajo, da bi k upravljanju sredstev EU pritegnile usposobljeno osebje ter ga zadržale; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je pomembno povečati administrativne zmogljivosti, ne da bi pri tem povečali upravno breme, v državah članicah, na regionalni in lokalni ravni, pa tudi med zainteresiranimi stranmi za popolno in učinkovito uporabo sredstev, ki jih bo kohezijska politika namenila za energetske projekte (vključno s tistimi na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov), da bi premagali ovire za učinkovite sinergije med strukturnimi in drugimi skladi ter podprli učinkovito oblikovanje politike in njeno izvajanje; poziva države članice, naj si še naprej prizadevajo, da bi k upravljanju sredstev EU pritegnile usposobljeno osebje ter ga zadržale;

| 12. | v zvezi z energetskimi projekti velikega obsega opozarja na morebitno nezadostno zmogljivost različnih regionalnih in lokalnih oblasti, kar bi lahko resno zavrlo izvajanje; zato meni, da bi bilo treba okrepiti pobude JESSICA, ELENA in IEE-MLEI, pa tudi, da bi bilo treba do leta 2018 pregledati vsa dodeljena sredstva za tematsko osredotočenost na gospodarstvo z nizkimi emisijami v okviru kohezijske politike glede na njihovo stopnjo črpanja, ter jih po potrebi prilagoditi, najpozneje v okviru predvidenega splošnega pregleda večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

12.

v zvezi z energetskimi projekti velikega obsega opozarja na morebitno nezadostno zmogljivost različnih regionalnih in lokalnih oblasti, kar bi lahko resno zavrlo izvajanje; zato meni, da bi bilo treba okrepiti pobude JESSICA, ELENA in IEE-MLEI, pa tudi, da bi bilo treba do leta 2018 pregledati vsa dodeljena sredstva za tematsko osredotočenost na gospodarstvo z nizkimi emisijami v okviru kohezijske politike glede na njihovo stopnjo črpanja, ter jih po potrebi prilagoditi, najpozneje v okviru predvidenega splošnega pregleda večletnega finančnega okvira;

| 13. | pozdravlja začetek izvajanja evropskega inovacijskega partnerstva „pametna mesta in skupnosti“ ter poziva ustrezne partnerje, udeležene v procesih načrtovanja trajnostnega urbanega razvoja, naj bolj spodbujajo uporabo pobud JESSICA in ELENA in ju bolje izkoristijo za naložbe v trajnostno energijo na lokalni ravni, da bi mestom in regijam pomagali pri uvajanju izvedljivih naložbenih projektov na področju energetske učinkovitosti, obnovljivih virov energije in trajnostnega mestnega prometa; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja začetek izvajanja evropskega inovacijskega partnerstva „pametna mesta in skupnosti“ ter poziva ustrezne partnerje, udeležene v procesih načrtovanja trajnostnega urbanega razvoja, naj bolj spodbujajo uporabo pobud JESSICA in ELENA in ju bolje izkoristijo za naložbe v trajnostno energijo na lokalni ravni, da bi mestom in regijam pomagali pri uvajanju izvedljivih naložbenih projektov na področju energetske učinkovitosti, obnovljivih virov energije in trajnostnega mestnega prometa;

| 14. | poudarja pomen rednih pregledov dodeljevanja kohezijskih sredstev za energetske projekte za povečanje stopnje črpanja in usmerjanja sredstev v programe z dokazanim uspešnim črpanjem, dodano vrednostjo in učinkovitostjo; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomen rednih pregledov dodeljevanja kohezijskih sredstev za energetske projekte za povečanje stopnje črpanja in usmerjanja sredstev v programe z dokazanim uspešnim črpanjem, dodano vrednostjo in učinkovitostjo;

| 15. | podpira nove finančne instrumente (posojila, kreditna jamstva in lastniški kapital), vendar poudarja, da bi le-ti morali dopolnjevati neposredna nepovratna sredstva in sofinanciranje energetskih projektov, ne pa jih nadomestiti; |
| --- | --- |

15.

podpira nove finančne instrumente (posojila, kreditna jamstva in lastniški kapital), vendar poudarja, da bi le-ti morali dopolnjevati neposredna nepovratna sredstva in sofinanciranje energetskih projektov, ne pa jih nadomestiti;

| 16. | opozarja države članice in Komisijo, da bi morala biti mesta, zlasti majhna in srednje velika mesta ter podeželske skupnosti, upravičena do neposredne finančne pomoči za projekte energetske učinkovitosti in prenove stavb, kot tudi za nadregionalne in čezmejne projekte, saj verjetno ne bodo imela ustrezne upravne zmogljivosti, da bi v celoti izkoristila druge finančne instrumente; v zvezi s tem predlaga Komisiji, naj oblikuje strategijo za energetsko učinkovitost za manjša mesta; |
| --- | --- |

16.

opozarja države članice in Komisijo, da bi morala biti mesta, zlasti majhna in srednje velika mesta ter podeželske skupnosti, upravičena do neposredne finančne pomoči za projekte energetske učinkovitosti in prenove stavb, kot tudi za nadregionalne in čezmejne projekte, saj verjetno ne bodo imela ustrezne upravne zmogljivosti, da bi v celoti izkoristila druge finančne instrumente; v zvezi s tem predlaga Komisiji, naj oblikuje strategijo za energetsko učinkovitost za manjša mesta;

| 17. | meni, da bi bilo treba spodbujati pobude, ki podpirajo lokalne in regionalne zmogljivosti za prihranke energije, med drugim z naložbami v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi bilo treba spodbujati pobude, ki podpirajo lokalne in regionalne zmogljivosti za prihranke energije, med drugim z naložbami v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada;

| 18. | poziva Komisijo, naj vzpostavi program sodelovanja na ravni EU, ki bi temeljil na izkušnjah programa medinstitucionalnega sodelovanja, s čimer bi izboljšali sodelovanje med regijami z visokimi stopnjami in regijami z nizkimi stopnjami črpanja sredstev EU ter omogočili širjenje primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj vzpostavi program sodelovanja na ravni EU, ki bi temeljil na izkušnjah programa medinstitucionalnega sodelovanja, s čimer bi izboljšali sodelovanje med regijami z visokimi stopnjami in regijami z nizkimi stopnjami črpanja sredstev EU ter omogočili širjenje primerov dobre prakse;

Sporazumi o partnerstvu

| 19. | ugotavlja, da bi se bilo treba, če naj bodo projekti pravilno izvedeni, o sporazumih o partnerstvu posvetovati z regionalnimi in lokalnimi oblastmi, in sicer tako, da bodo imeli dejansko možnost vplivati na svoje cilje, vsebino porabe sredstev zanje in uresničevanje teh ciljev; zato poziva h krepitvi načela partnerstva; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da bi se bilo treba, če naj bodo projekti pravilno izvedeni, o sporazumih o partnerstvu posvetovati z regionalnimi in lokalnimi oblastmi, in sicer tako, da bodo imeli dejansko možnost vplivati na svoje cilje, vsebino porabe sredstev zanje in uresničevanje teh ciljev; zato poziva h krepitvi načela partnerstva;

| 20. | zato podpira upravljanje na več ravneh in decentraliziran pristop k energetski politiki in energetski učinkovitosti, med drugim tudi s konvencijo županov in nadaljnjim razvijanjem pobude za pametna mesta ter tako, da se z informacijskimi kampanjami spodbujajo najboljše rešitve na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

20.

zato podpira upravljanje na več ravneh in decentraliziran pristop k energetski politiki in energetski učinkovitosti, med drugim tudi s konvencijo županov in nadaljnjim razvijanjem pobude za pametna mesta ter tako, da se z informacijskimi kampanjami spodbujajo najboljše rešitve na regionalni in lokalni ravni;

| 21. | opozarja, da bi bilo treba pri dogovarjanju o financiranju iz kohezijske politike zagotoviti, da se v celoti upoštevajo različne ekonomske, socialne in teritorialne značilnosti regij; v zvezi s tem izpostavlja vlogo regij, ki ležijo ob zunanjih mejah Evropske unije; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da bi bilo treba pri dogovarjanju o financiranju iz kohezijske politike zagotoviti, da se v celoti upoštevajo različne ekonomske, socialne in teritorialne značilnosti regij; v zvezi s tem izpostavlja vlogo regij, ki ležijo ob zunanjih mejah Evropske unije;

| 22. | verjame, da uredba o skupnih določbah sicer določa splošno namensko dodeljevanje sredstev in druge tematske cilje, vseeno pa bi bilo treba te ukrepe uporabljati prožno v okviru sporazumov o partnerstvu, da se državam članicam in njihovim regijam omogoči, da uberejo najučinkovitejšo pot do izpolnitve ciljev EU 2020 in ciljev kohezijske politike; |
| --- | --- |

22.

verjame, da uredba o skupnih določbah sicer določa splošno namensko dodeljevanje sredstev in druge tematske cilje, vseeno pa bi bilo treba te ukrepe uporabljati prožno v okviru sporazumov o partnerstvu, da se državam članicam in njihovim regijam omogoči, da uberejo najučinkovitejšo pot do izpolnitve ciljev EU 2020 in ciljev kohezijske politike;

| 23. | poudarja, da je treba uporabiti široka merila za ocenjevanje energetskih projektov, predlaganih za financiranje v okviru kohezijske politike; še posebej opozarja, da energetska politika, ki bi bila enaka za vse regije, ni mogoča zaradi različnih geografskih pogojev; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba uporabiti široka merila za ocenjevanje energetskih projektov, predlaganih za financiranje v okviru kohezijske politike; še posebej opozarja, da energetska politika, ki bi bila enaka za vse regije, ni mogoča zaradi različnih geografskih pogojev;

Izvajanje in predlogi politike

| 24. | ugotavlja, da države članice sicer spreminjajo svoje energetske mešanice v skladu s cilji EU na področju podnebnih sprememb, vendar so številne regije še vedno odvisne od fosilnih goriv; zato meni, da bi bilo treba vse te regije spodbujati, naj uporabljajo vire energije, ki so združljivi s cilji pametne, trajnostne in vključujoče rasti; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da države članice sicer spreminjajo svoje energetske mešanice v skladu s cilji EU na področju podnebnih sprememb, vendar so številne regije še vedno odvisne od fosilnih goriv; zato meni, da bi bilo treba vse te regije spodbujati, naj uporabljajo vire energije, ki so združljivi s cilji pametne, trajnostne in vključujoče rasti;

| 25. | poudarja potrebo po preudarni izbiri lokalnih virov proizvodnje energije, tako da se zagotovi njihova čim večja usklajenost z regionalno krajino; |
| --- | --- |

25.

poudarja potrebo po preudarni izbiri lokalnih virov proizvodnje energije, tako da se zagotovi njihova čim večja usklajenost z regionalno krajino;

| 26. | meni, da so potrebna skladna pravila na evropski ravni ter mehanizem, ki omogoča oblastem dostop do informacij iz celotne Unije, da bi v celoti razumele dogajanja na energetskem trgu; |
| --- | --- |

26.

meni, da so potrebna skladna pravila na evropski ravni ter mehanizem, ki omogoča oblastem dostop do informacij iz celotne Unije, da bi v celoti razumele dogajanja na energetskem trgu;

| 27. | meni, da ima lahko kohezijska politika ključno vlogo pri izkoriščanju možnosti, ki jih ponujajo inovacije, raziskave in razvoj, tako da bo mogoče prihodnje izzive na področju energije spremeniti v priložnost, ki bo poživila gospodarsko moč Unije; |
| --- | --- |

27.

meni, da ima lahko kohezijska politika ključno vlogo pri izkoriščanju možnosti, ki jih ponujajo inovacije, raziskave in razvoj, tako da bo mogoče prihodnje izzive na področju energije spremeniti v priložnost, ki bo poživila gospodarsko moč Unije;

| 28. | podpira uporabo sredstev kohezijske in energetske politike za financiranje čezmejnih projektov s tretjimi državami partnericami in povezav med nacionalnimi omrežji; poudarja, da bi bilo treba regije, ki mejijo na EU, čim bolj vključiti v sistem EU, da se zagotovi trajnostni razvoj na obeh straneh meje; poudarja, da bi bilo treba za tako financiranje uporabljati pravila EU na področju energetskega trga, vključno s tretjim energetskim svežnjem; |
| --- | --- |

28.

podpira uporabo sredstev kohezijske in energetske politike za financiranje čezmejnih projektov s tretjimi državami partnericami in povezav med nacionalnimi omrežji; poudarja, da bi bilo treba regije, ki mejijo na EU, čim bolj vključiti v sistem EU, da se zagotovi trajnostni razvoj na obeh straneh meje; poudarja, da bi bilo treba za tako financiranje uporabljati pravila EU na področju energetskega trga, vključno s tretjim energetskim svežnjem;

| 29. | pozdravlja novi predlog o instrumentu za povezovanje Evrope kot dodatnem in dopolnilnem instrumentu h kohezijski politiki za obravnavanje velikih potreb po naložbah za modernizacijo in širitev evropske energetske infrastrukture, kar bi prispevalo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020; poziva Komisijo, naj čim bolj poveča raven usklajevanja med strukturnimi skladi in Kohezijskim skladom na eni strani ter instrumentom za povezovanje Evrope na drugi; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja novi predlog o instrumentu za povezovanje Evrope kot dodatnem in dopolnilnem instrumentu h kohezijski politiki za obravnavanje velikih potreb po naložbah za modernizacijo in širitev evropske energetske infrastrukture, kar bi prispevalo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020; poziva Komisijo, naj čim bolj poveča raven usklajevanja med strukturnimi skladi in Kohezijskim skladom na eni strani ter instrumentom za povezovanje Evrope na drugi;

| 30. | spodbuja uporabo cilja evropskega teritorialnega sodelovanja in instrumenta za povezovanje Evrope za izvajanje čezmejnih strategij za učinkovito proizvodnjo, distribucijo in rabo energije; poudarja pomen prilagajanja pravil EU za upravljavce energetske infrastrukture čezmejnemu okviru; |
| --- | --- |

30.

spodbuja uporabo cilja evropskega teritorialnega sodelovanja in instrumenta za povezovanje Evrope za izvajanje čezmejnih strategij za učinkovito proizvodnjo, distribucijo in rabo energije; poudarja pomen prilagajanja pravil EU za upravljavce energetske infrastrukture čezmejnemu okviru;

| 31. | meni, da bi morala biti sredstva kohezijske politike na voljo za zagotavljanje informacij lokalnim in regionalnim oblastem, malim in srednjim podjetjem ter posameznikom o nacionalnih shemah energije iz obnovljivih virov na strukturiran način; ugotavlja, da je to zlasti potrebno v tistih državah članicah, ki so sprejele sistem potrdila o poreklu, ki utegne spodbujati le obsežne energetske projekte; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi morala biti sredstva kohezijske politike na voljo za zagotavljanje informacij lokalnim in regionalnim oblastem, malim in srednjim podjetjem ter posameznikom o nacionalnih shemah energije iz obnovljivih virov na strukturiran način; ugotavlja, da je to zlasti potrebno v tistih državah članicah, ki so sprejele sistem potrdila o poreklu, ki utegne spodbujati le obsežne energetske projekte;

| 32. | poziva k popolnemu izkoriščanju sinergij med javnimi in zasebnimi sredstvi pri financiranju energetskih projektov; |
| --- | --- |

32.

poziva k popolnemu izkoriščanju sinergij med javnimi in zasebnimi sredstvi pri financiranju energetskih projektov;

| 33. | podpira revizijo direktive EU o DDV 2006/112/ES, da se omogoči znižanje stopnje DDV za regionalne, lokalne in čezmejne projekte, namenjene povečanju energetske učinkovitosti, ter za nakup proizvodov v najvišjem razredu energetske učinkovitosti iz Direktive 2010/30/EU; |
| --- | --- |

33.

podpira revizijo direktive EU o DDV 2006/112/ES, da se omogoči znižanje stopnje DDV za regionalne, lokalne in čezmejne projekte, namenjene povečanju energetske učinkovitosti, ter za nakup proizvodov v najvišjem razredu energetske učinkovitosti iz Direktive 2010/30/EU;

| 34. | meni, da bi bilo treba iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada izločiti le projekte za zmanjšanje toplogrednih plinov, ki so ciljno usmerjeni v naprave iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES, da ne bi povzročili nesorazmernega učinka na manj razvite regije ter zamud pri njihovem zmanjševanju izpustov; poziva Komisijo, naj dodatno pojasni in opredeli, kateri energetski sektorji ne bi bili upravičeni do financiranja iz kohezijske politike, ter iz tega izvzame projekte v konvergenčnih regijah; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi bilo treba iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada izločiti le projekte za zmanjšanje toplogrednih plinov, ki so ciljno usmerjeni v naprave iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES, da ne bi povzročili nesorazmernega učinka na manj razvite regije ter zamud pri njihovem zmanjševanju izpustov; poziva Komisijo, naj dodatno pojasni in opredeli, kateri energetski sektorji ne bi bili upravičeni do financiranja iz kohezijske politike, ter iz tega izvzame projekte v konvergenčnih regijah;

| 35. | ugotavlja, da so obrati za daljinsko ogrevanje in soproizvodnjo široko prisotni, zlasti v srednji in vzhodni Evropi; meni, da bi nadgradnja takih obratov in njihovega distribucijskega omrežja ter po potrebi postavitev novih visokoučinkovitih obratov pozitivno vplivali na okolje in da bi bilo zato treba to spodbujati in podpirati s kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da so obrati za daljinsko ogrevanje in soproizvodnjo široko prisotni, zlasti v srednji in vzhodni Evropi; meni, da bi nadgradnja takih obratov in njihovega distribucijskega omrežja ter po potrebi postavitev novih visokoučinkovitih obratov pozitivno vplivali na okolje in da bi bilo zato treba to spodbujati in podpirati s kohezijsko politiko;

Energetska učinkovitost, obnovljivi viri in infrastruktura

| 36. | soglaša, da je energetska učinkovitost bistvena za energetske cilje EU ter da bi jo bilo treba spodbujati zlasti v strukturi tematske osredotočenosti in v operativnih programih; meni, da bi morali ukrepi EU podpirati energetsko učinkovitost v fazah proizvodnje, distribucije in porabe; |
| --- | --- |

36.

soglaša, da je energetska učinkovitost bistvena za energetske cilje EU ter da bi jo bilo treba spodbujati zlasti v strukturi tematske osredotočenosti in v operativnih programih; meni, da bi morali ukrepi EU podpirati energetsko učinkovitost v fazah proizvodnje, distribucije in porabe;

| 37. | meni, da so vlaganja v energetsko učinkovitost in rabo energije iz obnovljivih virov, zlasti v stanovanjskem sektorju, izjemno pomembna; |
| --- | --- |

37.

meni, da so vlaganja v energetsko učinkovitost in rabo energije iz obnovljivih virov, zlasti v stanovanjskem sektorju, izjemno pomembna;

| 38. | meni, da bo mogoče s smotrno porabo sredstev Skupnosti za naslednje programsko obdobje 2014–2020 doseči cilj 20-odstotnega izboljšanja energetske učinkovitosti, s tem pa tudi trajnostne in konkurenčne cilje v Evropski uniji; poudarja, da je zmanjšanje porabe z izboljšanjem energetske učinkovitosti najbolj trajnosten način za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv, kar bi prispevalo k zmanjšanju uvoza za približno 25 %; |
| --- | --- |

38.

meni, da bo mogoče s smotrno porabo sredstev Skupnosti za naslednje programsko obdobje 2014–2020 doseči cilj 20-odstotnega izboljšanja energetske učinkovitosti, s tem pa tudi trajnostne in konkurenčne cilje v Evropski uniji; poudarja, da je zmanjšanje porabe z izboljšanjem energetske učinkovitosti najbolj trajnosten način za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv, kar bi prispevalo k zmanjšanju uvoza za približno 25 %;

| 39. | poudarja pomen kohezijske politike in njej dodeljenih finančnih virov za celovit razvoj infrastrukture in omrežij (s posebno omembo pametnih omrežij in prenosa) za shranjevanje in prenos energije med državami članicami in vsemi regijami EU, vključno z najbolj oddaljenimi, dokončanje in delovanje notranjega energetskega trga, zagotavljanje dostopne, zanesljive in trajnostne oskrbe z energijo in doseganje cilja konvergence med regijami EU, ob upoštevanju posebnih potreb evropskih državljanov v vsaki državi članici; poudarja, da v državah članicah ne sme biti regije, ki po letu 2015 ne bi bila priključena na evropska plinska in električna omrežja ali ne bi bila ustrezno povezana z energetskimi omrežji; |
| --- | --- |

39.

poudarja pomen kohezijske politike in njej dodeljenih finančnih virov za celovit razvoj infrastrukture in omrežij (s posebno omembo pametnih omrežij in prenosa) za shranjevanje in prenos energije med državami članicami in vsemi regijami EU, vključno z najbolj oddaljenimi, dokončanje in delovanje notranjega energetskega trga, zagotavljanje dostopne, zanesljive in trajnostne oskrbe z energijo in doseganje cilja konvergence med regijami EU, ob upoštevanju posebnih potreb evropskih državljanov v vsaki državi članici; poudarja, da v državah članicah ne sme biti regije, ki po letu 2015 ne bi bila priključena na evropska plinska in električna omrežja ali ne bi bila ustrezno povezana z energetskimi omrežji;

| 40. | poudarja, da je treba razviti integriran in medsebojno povezan energetski sistem ter lokalna in regionalna pametna distribucijska in prenosna omrežja za električno energijo in plin, skupaj z zmogljivostmi za skladiščenje; meni, da bi morala tematska osredotočenost na področju energetike podpirati gradnjo in obnovo omrežij za obnovljive vire energije, tj. trajnostno proizvodnjo bioplina; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba razviti integriran in medsebojno povezan energetski sistem ter lokalna in regionalna pametna distribucijska in prenosna omrežja za električno energijo in plin, skupaj z zmogljivostmi za skladiščenje; meni, da bi morala tematska osredotočenost na področju energetike podpirati gradnjo in obnovo omrežij za obnovljive vire energije, tj. trajnostno proizvodnjo bioplina;

| 41. | poudarja, da bi morala kohezijska politika prispevati k uravnoteženemu pretoku energije prek meja držav članic, da bi se izognili morebitni nevarnosti prekinitve oskrbe z električno energijo (na primer s transformatorji); |
| --- | --- |

41.

poudarja, da bi morala kohezijska politika prispevati k uravnoteženemu pretoku energije prek meja držav članic, da bi se izognili morebitni nevarnosti prekinitve oskrbe z električno energijo (na primer s transformatorji);

| 42. | opozarja na potrebo po energetski učinkovitosti in razvoju obnovljive energije na podeželju; poudarja vse večji potencial za prihranek energije v podeželskih gospodinjstvih, za kar utegnejo biti potrebne inovativne sheme financiranja, saj te skupnosti nimajo ustreznih finančnih institucij, ki bi bile sposobne podpirati take projekte; podpira ukrepe za lajšanje dostopa do novih tehnologij na podeželju, zlasti na področju mikroproizvodnje; |
| --- | --- |

42.

opozarja na potrebo po energetski učinkovitosti in razvoju obnovljive energije na podeželju; poudarja vse večji potencial za prihranek energije v podeželskih gospodinjstvih, za kar utegnejo biti potrebne inovativne sheme financiranja, saj te skupnosti nimajo ustreznih finančnih institucij, ki bi bile sposobne podpirati take projekte; podpira ukrepe za lajšanje dostopa do novih tehnologij na podeželju, zlasti na področju mikroproizvodnje;

| 43. | prosi Komisijo, naj zagotovi, da bo energetska politika upoštevala potrebe podeželja, tako da bo celoviteje in bolj usklajeno obravnavala izzive in priložnosti, s katerimi se srečujejo podeželska območja pri uporabi in proizvodnji energije; |
| --- | --- |

43.

prosi Komisijo, naj zagotovi, da bo energetska politika upoštevala potrebe podeželja, tako da bo celoviteje in bolj usklajeno obravnavala izzive in priložnosti, s katerimi se srečujejo podeželska območja pri uporabi in proizvodnji energije;

| 44. | poudarja, da potencial energetske učinkovitosti ostaja neizkoriščen v gradbenem in prometnem sektorju, v katerem so naložbe v ogrevanje stavb in energetsko učinkovit javni prevoz priložnost za povečanje zaposlovanja; meni, da bi bilo treba v zvezi s tem določiti večletne cilje; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da potencial energetske učinkovitosti ostaja neizkoriščen v gradbenem in prometnem sektorju, v katerem so naložbe v ogrevanje stavb in energetsko učinkovit javni prevoz priložnost za povečanje zaposlovanja; meni, da bi bilo treba v zvezi s tem določiti večletne cilje;

| 45. | opozarja na neravnovesje pri trajnostni rabi virov med različnimi državami članicami; poudarja možnost doseganja ekonomij obsega s čezmejnim sodelovanjem na področju trajnostne rabe virov in energetske učinkovitosti; meni, da bi bilo treba okrepiti ukrepe za podporo učinkoviti rabi virov in recikliranju materialov; poudarja tveganje premestitve emisij ogljika in njen učinek na regionalni razvoj in socialno kohezijo, zato je prepričan, da je treba vzpostaviti ravnovesje med uresničevanjem ciljev na področju podnebnih sprememb in zanesljivo oskrbo evropskih regij z energijo, ki je potrebna za trajnostno in konkurenčno rast; |
| --- | --- |

45.

opozarja na neravnovesje pri trajnostni rabi virov med različnimi državami članicami; poudarja možnost doseganja ekonomij obsega s čezmejnim sodelovanjem na področju trajnostne rabe virov in energetske učinkovitosti; meni, da bi bilo treba okrepiti ukrepe za podporo učinkoviti rabi virov in recikliranju materialov; poudarja tveganje premestitve emisij ogljika in njen učinek na regionalni razvoj in socialno kohezijo, zato je prepričan, da je treba vzpostaviti ravnovesje med uresničevanjem ciljev na področju podnebnih sprememb in zanesljivo oskrbo evropskih regij z energijo, ki je potrebna za trajnostno in konkurenčno rast;

| 46. | poudarja znatno prednost, ki jo ima uporaba strukturnih skladov in Kohezijskega sklada za izvajanje informacijskih in komunikacijskih omrežij, ki so potrebna za razvoj varnega in zanesljivega pametnega energetskega omrežja EU; |
| --- | --- |

46.

poudarja znatno prednost, ki jo ima uporaba strukturnih skladov in Kohezijskega sklada za izvajanje informacijskih in komunikacijskih omrežij, ki so potrebna za razvoj varnega in zanesljivega pametnega energetskega omrežja EU;

Konkurenčnost, delovna mesta in boj proti energetski revščini

| 47. | poudarja, da bodo naložbe v energetsko infrastrukturo ter energetsko učinkovito gradnjo in promet neposredno vodile v ustvarjanje novih delovnih mest; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da bodo naložbe v energetsko infrastrukturo ter energetsko učinkovito gradnjo in promet neposredno vodile v ustvarjanje novih delovnih mest;

| 48. | poziva k vseevropski izmenjavi najboljših praks, tako da bo mogoče spremljati učinek politik, sprejetih na področju energije, na energetsko revščino; |
| --- | --- |

48.

poziva k vseevropski izmenjavi najboljših praks, tako da bo mogoče spremljati učinek politik, sprejetih na področju energije, na energetsko revščino;

| 49. | poudarja, da je razdrobljenost energetskega trga EU treba obravnavati z odpravljanjem ovir in ozkih grl v ustreznih zakonodajnih okvirih in pri dostopu do javnih in zasebnih sredstev za razvoj in izvajanje projektov; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je razdrobljenost energetskega trga EU treba obravnavati z odpravljanjem ovir in ozkih grl v ustreznih zakonodajnih okvirih in pri dostopu do javnih in zasebnih sredstev za razvoj in izvajanje projektov;

o

o o

| 50. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Odboru regij. |
| --- | --- |

50.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Odboru regij.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/74 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/74

---

P7_TA(2013)0018

Izvedljivost uvedbe stabilnostnih obveznic

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o izvedljivosti uvedbe stabilnostnih obveznic (2012/2028(INI))

(2015/C 440/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju okrepljenega okvira gospodarskega upravljanja Unije, vključno s šesterčkom (sveženj o gospodarskem upravljanju), dogovorjenimi predlogi Parlamenta za dvojni sveženj o gospodarskem upravljanju in fiskalnim paktom pod okriljem Skupnosti v skladu s členom 16 Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okrepljenega okvira gospodarskega upravljanja Unije, vključno s šesterčkom (sveženj o gospodarskem upravljanju), dogovorjenimi predlogi Parlamenta za dvojni sveženj o gospodarskem upravljanju in fiskalnim paktom pod okriljem Skupnosti v skladu s členom 16 Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji,

| — | ob upoštevanju dveh poročil predsednika Evropskega sveta z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“, objavljenih dne 26. junija 2012 (1) in dne 12. oktobra 2012 (2); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dveh poročil predsednika Evropskega sveta z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“, objavljenih dne 26. junija 2012 (1) in dne 12. oktobra 2012 (2);

| — | ob upoštevanju zaključkov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2012 o preučitvi možnosti za izboljšanje ekonomske in finančne arhitekture euroobmočja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2012 o preučitvi možnosti za izboljšanje ekonomske in finančne arhitekture euroobmočja (3),

| — | ob upoštevanju člena 125 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 125 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 o EMU@10: Prvih deset let ekonomske in monetarne unije ter prihodnji izzivi, (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 o EMU@10: Prvih deset let ekonomske in monetarne unije ter prihodnji izzivi, (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (5),

| — | ob upoštevanju Zelene knjige Komisije o izvedljivosti uvedbe stabilnostnih obveznic z dne 23. novembra 2011 (COM(2011)0818), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Zelene knjige Komisije o izvedljivosti uvedbe stabilnostnih obveznic z dne 23. novembra 2011 (COM(2011)0818),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2012 o izvedljivosti uvedbe stabilnostnih obveznic (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2012 o izvedljivosti uvedbe stabilnostnih obveznic (6),

| — | ob upoštevanju načrta, priloženega tej resoluciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta, priloženega tej resoluciji,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za pravne zadeve (A7-0402/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za pravne zadeve (A7-0402/2012),

| A. | ker je Parlament od Komisije zahteval, naj predloži poročilo o možnosti uvedbe evropskih obveznic, kar je bil del sporazuma med Parlamentom in Svetom o paketu gospodarskega upravljanja (šesterček); |
| --- | --- |

A.

ker je Parlament od Komisije zahteval, naj predloži poročilo o možnosti uvedbe evropskih obveznic, kar je bil del sporazuma med Parlamentom in Svetom o paketu gospodarskega upravljanja (šesterček);

| B. | ker je Zelena knjiga sprožila široko javno posvetovanje v zvezi s konceptom stabilnostnih obveznic; ker Zelena knjiga ocenjuje izvedljivost skupne izdaje državnih obveznic s strani držav članic euroobmočja in razpravlja o potrebnih pogojih; |
| --- | --- |

B.

ker je Zelena knjiga sprožila široko javno posvetovanje v zvezi s konceptom stabilnostnih obveznic; ker Zelena knjiga ocenjuje izvedljivost skupne izdaje državnih obveznic s strani držav članic euroobmočja in razpravlja o potrebnih pogojih;

| C. | ker v euroobmočju, pri čemer ne smemo spregledati širše perspektive Unije, vladajo edinstvene razmere, saj imajo sodelujoče države članice sicer isto valuto, nimajo pa ne skupne proračunske politike ne skupnega trga obveznic; ker so iz tega razloga dobrodošli osnutki predlogov v poročilih z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“, ki so ju predstavili predsedniki Evropskega sveta in ki predstavljajo dobro izhodišče za izgradnjo trdne in prave EMU; |
| --- | --- |

C.

ker v euroobmočju, pri čemer ne smemo spregledati širše perspektive Unije, vladajo edinstvene razmere, saj imajo sodelujoče države članice sicer isto valuto, nimajo pa ne skupne proračunske politike ne skupnega trga obveznic; ker so iz tega razloga dobrodošli osnutki predlogov v poročilih z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“, ki so ju predstavili predsedniki Evropskega sveta in ki predstavljajo dobro izhodišče za izgradnjo trdne in prave EMU;

| D. | ker člen 125 PDEU državam članicam prepoveduje prevzemanje obveznosti drugih držav članic; |
| --- | --- |

D.

ker člen 125 PDEU državam članicam prepoveduje prevzemanje obveznosti drugih držav članic;

| E. | ker monetarna politika, ki jo izvaja Evropska centralna banka (ECB), ni rešitev za fiskalne in strukturne težave držav članic in ker je učinkovitost njenih nestandardnih ukrepov omejena; |
| --- | --- |

E.

ker monetarna politika, ki jo izvaja Evropska centralna banka (ECB), ni rešitev za fiskalne in strukturne težave držav članic in ker je učinkovitost njenih nestandardnih ukrepov omejena;

| F. | ker nobena zvezna država (vključno z ZDA in Nemčijo) ne izdaja ekvivalenta euroobveznic, kot predvidevata možnost 1 in 2 Zelene knjige, to pa uvršča euroobveznice na raven popolnoma novega koncepta, ki ga ni mogoče primerjati s preizkušenimi državnimi obveznicami ZDA in nemškimi državnimi obveznicami (Bundesanleihen); |
| --- | --- |

F.

ker nobena zvezna država (vključno z ZDA in Nemčijo) ne izdaja ekvivalenta euroobveznic, kot predvidevata možnost 1 in 2 Zelene knjige, to pa uvršča euroobveznice na raven popolnoma novega koncepta, ki ga ni mogoče primerjati s preizkušenimi državnimi obveznicami ZDA in nemškimi državnimi obveznicami (Bundesanleihen);

| G. | ker imajo države članice zaradi nezaupanja trga do javnega dolga in stanja evropskih bank ter sposobnosti evropskih voditeljev, da bi z odločnimi ukrepi zaščitili in dopolnili enotno valuto, težave z dostopom do financiranja po zmernih obrestnih merah; |
| --- | --- |

G.

ker imajo države članice zaradi nezaupanja trga do javnega dolga in stanja evropskih bank ter sposobnosti evropskih voditeljev, da bi z odločnimi ukrepi zaščitili in dopolnili enotno valuto, težave z dostopom do financiranja po zmernih obrestnih merah;

| H. | ker ta kriza ni razkrila le medsebojne odvisnosti med državami članicami, temveč tudi potrebo po trdnejši fiskalni uniji z učinkovitimi mehanizmi, ki bi lahko popravili nevzdržne fiskalne trende, makroekonomska neravnovesja, stopnje zadolženosti in gornje meje proračunskega salda držav članic; |
| --- | --- |

H.

ker ta kriza ni razkrila le medsebojne odvisnosti med državami članicami, temveč tudi potrebo po trdnejši fiskalni uniji z učinkovitimi mehanizmi, ki bi lahko popravili nevzdržne fiskalne trende, makroekonomska neravnovesja, stopnje zadolženosti in gornje meje proračunskega salda držav članic;

| I. | ker je verodostojna zavezanost konsolidacijskim ukrepom, ki spodbujajo rast, osnovni pogoj za vsako trajno rešitev čezmerne zadolženosti in primanjkljaja v večini držav članic euroobmočja; |
| --- | --- |

I.

ker je verodostojna zavezanost konsolidacijskim ukrepom, ki spodbujajo rast, osnovni pogoj za vsako trajno rešitev čezmerne zadolženosti in primanjkljaja v večini držav članic euroobmočja;

| J. | ker združevanje državnega dolga euroobmočja ne more samo po sebi ublažiti manjše konkurenčnosti euroobmočja; |
| --- | --- |

J.

ker združevanje državnega dolga euroobmočja ne more samo po sebi ublažiti manjše konkurenčnosti euroobmočja;

| K. | ker sta skupna izdaja dolžniških instrumentov s skupno in solidarno odgovornostjo in večje fiskalno povezovanje ter proračunska disciplina in nadzor dve strani istega kovanca; |
| --- | --- |

K.

ker sta skupna izdaja dolžniških instrumentov s skupno in solidarno odgovornostjo in večje fiskalno povezovanje ter proračunska disciplina in nadzor dve strani istega kovanca;

| 1. | je seznanjen s precejšnjimi prizadevanji za ublažitev in reševanje krize ter spominja na nov okrepljeni okvir za upravljanje evropske monetarne unije, pri katerem gre za najnovejši dogovor, dosežen na področju reševalnih skladov in odločitev ECB; meni pa, da je treba še zmeraj doseči dogovor o trajni rešitvi, s katero bi oblikovali uravnotežen pristop ter v njem združili solidarnost in odgovornost v euroobmočju; opozarja, da so tudi tri države članice zunaj euroobmočja prejele pomoč za premagovanje krize državnega dolga; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s precejšnjimi prizadevanji za ublažitev in reševanje krize ter spominja na nov okrepljeni okvir za upravljanje evropske monetarne unije, pri katerem gre za najnovejši dogovor, dosežen na področju reševalnih skladov in odločitev ECB; meni pa, da je treba še zmeraj doseči dogovor o trajni rešitvi, s katero bi oblikovali uravnotežen pristop ter v njem združili solidarnost in odgovornost v euroobmočju; opozarja, da so tudi tri države članice zunaj euroobmočja prejele pomoč za premagovanje krize državnega dolga;

| 2. | je še vedno zelo zaskrbljen zaradi zdajšnje krize euroobmočja in grožnje, ki jo ta predstavlja za blaginjo milijonov ljudi, ki se po vsej EU spopadajo z revščino in brezposelnostjo; poudarja, da je treba, če želimo ohraniti integriteto ekonomske in monetarne unije, obenem pa si prizadevati za strukturne reforme in razvoj javnofinančne zmogljivosti euroobmočja, ki bi lahko ublažila državne ekonomske pretrese ali olajšala izvedbo navedenih strukturnih reform, za ohranjanje dostopa do trgov ali znižanje stroškov zadolževanja držav članic poiskati nadomestne načine, ki se ne opirajo zgolj na reševalnih mehanizmih, kot sta ESM in EFSF; |
| --- | --- |

2.

je še vedno zelo zaskrbljen zaradi zdajšnje krize euroobmočja in grožnje, ki jo ta predstavlja za blaginjo milijonov ljudi, ki se po vsej EU spopadajo z revščino in brezposelnostjo; poudarja, da je treba, če želimo ohraniti integriteto ekonomske in monetarne unije, obenem pa si prizadevati za strukturne reforme in razvoj javnofinančne zmogljivosti euroobmočja, ki bi lahko ublažila državne ekonomske pretrese ali olajšala izvedbo navedenih strukturnih reform, za ohranjanje dostopa do trgov ali znižanje stroškov zadolževanja držav članic poiskati nadomestne načine, ki se ne opirajo zgolj na reševalnih mehanizmih, kot sta ESM in EFSF;

| 3. | pozdravlja sklep Evropskega sveta z dne 30. junija 2012 o preučitvi možnosti za izboljšanje ekonomske in finančne arhitekture euroobmočja, s katero bi hkrati preprečili moralno tveganje ter zagotovili trdne in vzdržne javne finance; meni, da mora dolgoročna vizija, potrebna za močno Unijo, biti zgrajena na večji demokratični legitimnosti, temeljiti mora na metodi Skupnosti in imeti časovno opredeljen načrt; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja sklep Evropskega sveta z dne 30. junija 2012 o preučitvi možnosti za izboljšanje ekonomske in finančne arhitekture euroobmočja, s katero bi hkrati preprečili moralno tveganje ter zagotovili trdne in vzdržne javne finance; meni, da mora dolgoročna vizija, potrebna za močno Unijo, biti zgrajena na večji demokratični legitimnosti, temeljiti mora na metodi Skupnosti in imeti časovno opredeljen načrt;

| 4. | ugotavlja, da so evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM), evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF) in evropski mehanizem za stabilnost (ESM) najpomembnejši požarni zidovi, ki jih je doslej zasnovala EU; meni, da v prihodnje ne bi smeli zanemarjati vloge ESM pri vprašanjih solventnosti in namenske vezave; je zadovoljen, da je Svet EU 18. in 19. oktobra 2012 sprejel zavezo, da bo, ko bo vzpostavljen en sam učinkovit nadzorni mehanizem, pri katerem bo sodelovala ECB, mogoče z ESM na podlagi rednega sklepa neposredno dokapitalizirati banke v euroobmočju; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM), evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF) in evropski mehanizem za stabilnost (ESM) najpomembnejši požarni zidovi, ki jih je doslej zasnovala EU; meni, da v prihodnje ne bi smeli zanemarjati vloge ESM pri vprašanjih solventnosti in namenske vezave; je zadovoljen, da je Svet EU 18. in 19. oktobra 2012 sprejel zavezo, da bo, ko bo vzpostavljen en sam učinkovit nadzorni mehanizem, pri katerem bo sodelovala ECB, mogoče z ESM na podlagi rednega sklepa neposredno dokapitalizirati banke v euroobmočju;

| 5. | poudarja, da so potrebne verodostojna strategija za fiskalno konsolidacijo in strukturne reforme v vseh državah članicah, da se ponovno vzpostavi fiskalna verodostojnost in doseže vzdržno ravnovesje plačilnih bilanc ter zdrave in vzdržne javne finance; zdrave javne finance so potrebne za uvedbo in delovanje sistema skupne izdaje dolžniških instrumentov; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da so potrebne verodostojna strategija za fiskalno konsolidacijo in strukturne reforme v vseh državah članicah, da se ponovno vzpostavi fiskalna verodostojnost in doseže vzdržno ravnovesje plačilnih bilanc ter zdrave in vzdržne javne finance; zdrave javne finance so potrebne za uvedbo in delovanje sistema skupne izdaje dolžniških instrumentov;

| 6. | pozdravlja predložitev Zelene knjige, s katero se je uresničila dolgoletna zahteva Parlamenta; meni, da bi bila uvedba stabilnostnih obveznic poseg, katerega pomen bi bil primerljiv z uvedbo enotne valute; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja predložitev Zelene knjige, s katero se je uresničila dolgoletna zahteva Parlamenta; meni, da bi bila uvedba stabilnostnih obveznic poseg, katerega pomen bi bil primerljiv z uvedbo enotne valute;

| 7. | pozdravlja prizadevanja držav članic za fiskalno konsolidacijo in strukturne reforme ter priznava, da so prizadevanja, ki se zahtevajo od evropskih državljanov, težavna in naporna; poziva države članice, naj še naprej uresničujejo zaveze in sporazume, sklenjene na področju fiskalne konsolidacije, pri tem pa ustrezno upoštevajo makroekonomski kontekst, prav tako pa naj okrepijo prizadevanja za zmanjšanje čezmernih makroekonomskih neravnovesij; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja prizadevanja držav članic za fiskalno konsolidacijo in strukturne reforme ter priznava, da so prizadevanja, ki se zahtevajo od evropskih državljanov, težavna in naporna; poziva države članice, naj še naprej uresničujejo zaveze in sporazume, sklenjene na področju fiskalne konsolidacije, pri tem pa ustrezno upoštevajo makroekonomski kontekst, prav tako pa naj okrepijo prizadevanja za zmanjšanje čezmernih makroekonomskih neravnovesij;

| 8. | je zelo zaskrbljen, da vlagatelji in akterji na finančnih trgih premalo cenijo dosedanja prizadevanja držav članic za reformo in konsolidacijo in še naprej izvajajo špekulativen pritisk na politike, kar je razvidno iz večjih razlik med obrestnimi merami in velike nestanovitnosti |
| --- | --- |

8.

je zelo zaskrbljen, da vlagatelji in akterji na finančnih trgih premalo cenijo dosedanja prizadevanja držav članic za reformo in konsolidacijo in še naprej izvajajo špekulativen pritisk na politike, kar je razvidno iz večjih razlik med obrestnimi merami in velike nestanovitnosti

| 9. | meni, da bi morali nujno sprejeti ukrepe, s katerimi bi poskusili oblikovati dolgoročnejšo vizijo za euroobmočje, ki bi zagotavljala zdrave javne finance, trajnostno rast, socialno kohezijo in visoko stopnjo zaposlenosti, obenem pa preprečevala moralno tveganje in s premikom v smeri fiskalne unije podpirala konvergenco; z zadovoljstvom ugotavlja, da je poročilo, ki so ga predložili predsedniki Evropskega sveta, Komisije, Euroskupine in Evropske centralne banke, sprožilo razpravo o celoviti, ambiciozni in verodostojni strategiji; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi morali nujno sprejeti ukrepe, s katerimi bi poskusili oblikovati dolgoročnejšo vizijo za euroobmočje, ki bi zagotavljala zdrave javne finance, trajnostno rast, socialno kohezijo in visoko stopnjo zaposlenosti, obenem pa preprečevala moralno tveganje in s premikom v smeri fiskalne unije podpirala konvergenco; z zadovoljstvom ugotavlja, da je poročilo, ki so ga predložili predsedniki Evropskega sveta, Komisije, Euroskupine in Evropske centralne banke, sprožilo razpravo o celoviti, ambiciozni in verodostojni strategiji;

| 10. | prepoznava opozorilne znake na dolžniških trgih in ugotavlja, da so povezani z napetostmi v ustreznih državah članicah; |
| --- | --- |

10.

prepoznava opozorilne znake na dolžniških trgih in ugotavlja, da so povezani z napetostmi v ustreznih državah članicah;

| 11. | poziva države članice z večjimi dolgovi na poddržavni ravni, naj vzpostavijo mehanizme za izdajo skupnih stabilnostnih obveznic, kar glede na fiskalno disciplino zmanjšuje napetosti, ki so posledica dolga na poddržavni ravni, do stopenj, ki so enake tistim v njihovih državah članicah; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice z večjimi dolgovi na poddržavni ravni, naj vzpostavijo mehanizme za izdajo skupnih stabilnostnih obveznic, kar glede na fiskalno disciplino zmanjšuje napetosti, ki so posledica dolga na poddržavni ravni, do stopenj, ki so enake tistim v njihovih državah članicah;

| 12. | pozdravlja dejstvo, da se je euro kot svetovna rezervna valuta povzpel na drugo mesto; poudarja, da je v dolgoročnem strateškem interesu euroobmočja, da enotna valuta prinese vse mogoče koristi, kot sta na primer možnost vzpostavitve skupnega likvidnega in raznolikega trga obveznic ter uveljavitev eura kot svetovne rezervne valute; meni, da to zahteva celovit evropski finančni, gospodarski in proračunski okvir; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja dejstvo, da se je euro kot svetovna rezervna valuta povzpel na drugo mesto; poudarja, da je v dolgoročnem strateškem interesu euroobmočja, da enotna valuta prinese vse mogoče koristi, kot sta na primer možnost vzpostavitve skupnega likvidnega in raznolikega trga obveznic ter uveljavitev eura kot svetovne rezervne valute; meni, da to zahteva celovit evropski finančni, gospodarski in proračunski okvir;

| 13. | ugotavlja, da je integrirani proračunski okvir bistven za zagotovitev trdne fiskalne politike, ki zajema usklajevanje, skupno odločanje, okrepljeno uveljavljanje in uravnotežene korake k izdajanju skupnih dolgov, in da trenutno nekateri predlagani sistemi združevanja javnega dolga morda niso združljivi z določbami ustavnega prava v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je integrirani proračunski okvir bistven za zagotovitev trdne fiskalne politike, ki zajema usklajevanje, skupno odločanje, okrepljeno uveljavljanje in uravnotežene korake k izdajanju skupnih dolgov, in da trenutno nekateri predlagani sistemi združevanja javnega dolga morda niso združljivi z določbami ustavnega prava v nekaterih državah članicah;

| 14. | poudarja, da je trenutno stanje kratkoročno povzročilo „umik v kakovost“ (iskanje najvarnejših sredstev, celo z zelo nizko donosnostjo), ki za banke in druge finančne institucije pomeni izzive glede financiranja; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je trenutno stanje kratkoročno povzročilo „umik v kakovost“ (iskanje najvarnejših sredstev, celo z zelo nizko donosnostjo), ki za banke in druge finančne institucije pomeni izzive glede financiranja;

| 15. | je zaskrbljen zaradi tega, ker imajo banke v lasti veliko domačih državnih obveznic, kar ustvarja neprimeren povratni učinek, ko se pritisk na državni dolg pretvori v pritisk na banke; opozarja, da je diverzifikacija sredstev in obveznosti orodje, ki zagotavlja stabilnost, in ena od zapostavljenih prednosti, ki jih prinaša notranji trg; |
| --- | --- |

15.

je zaskrbljen zaradi tega, ker imajo banke v lasti veliko domačih državnih obveznic, kar ustvarja neprimeren povratni učinek, ko se pritisk na državni dolg pretvori v pritisk na banke; opozarja, da je diverzifikacija sredstev in obveznosti orodje, ki zagotavlja stabilnost, in ena od zapostavljenih prednosti, ki jih prinaša notranji trg;

| 16. | poudarja, da morajo biti vsi sedanji in prihodnji instrumenti ali institucije, ki so sensu stricto ali sensu lato del okvira gospodarskega upravljanja Unije, demokratično potrjeni; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da morajo biti vsi sedanji in prihodnji instrumenti ali institucije, ki so sensu stricto ali sensu lato del okvira gospodarskega upravljanja Unije, demokratično potrjeni;

| 17. | meni, da bi utegnili obeti skupnih obveznic poslati močan signal finančnim trgom, pomagati pri ohranjanju integritete EMU, podpreti obnovitev gospodarske stabilnosti in zmanjšati negotovost, če bo dosežen napredek pri finančnem in proračunskem povezovanju in nadzoru EU; ponavlja svoje stališče, da je ključno zaporedje ukrepov, k čemur spada zavezujoč načrt, podoben maastrichtskim merilom za uvedbo enotne valute; zahteva dodatno pojasnilo predloga Komisije, da bi za izdajo skupnih obveznic veljali določeni pogoji, npr. glede upoštevanja pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi utegnili obeti skupnih obveznic poslati močan signal finančnim trgom, pomagati pri ohranjanju integritete EMU, podpreti obnovitev gospodarske stabilnosti in zmanjšati negotovost, če bo dosežen napredek pri finančnem in proračunskem povezovanju in nadzoru EU; ponavlja svoje stališče, da je ključno zaporedje ukrepov, k čemur spada zavezujoč načrt, podoben maastrichtskim merilom za uvedbo enotne valute; zahteva dodatno pojasnilo predloga Komisije, da bi za izdajo skupnih obveznic veljali določeni pogoji, npr. glede upoštevanja pakta za stabilnost in rast;

| 18. | priporoča, naj Komisija opredeli izstopna in vstopna merila na podlagi stroge fiskalne konsolidacije in proračunske discipline, obenem pa naj upošteva sedanjo krizo in fiskalne prilagoditve, za katere si prizadevajo v številnih državah euroobmočja; |
| --- | --- |

18.

priporoča, naj Komisija opredeli izstopna in vstopna merila na podlagi stroge fiskalne konsolidacije in proračunske discipline, obenem pa naj upošteva sedanjo krizo in fiskalne prilagoditve, za katere si prizadevajo v številnih državah euroobmočja;

| 19. | je seznanjen s pozitivnimi in negativnimi gibanji v euroobmočju od leta 1999 in poudarja, da je konvergenca obrestnih mer za državni dolg ustvarila spodbude za nastanek nevzdržne ravni zadolženosti; ugotavlja, da so bili v javni in politični razpravi predlagani razni možni načini delne izdaje skupnih dolžniških vrednostnih papirjev, kot je omejeno ali pogojeno združevanje določenih kratkoročnih instrumentov financiranja (kratkoročne obveznice (eurobills)) ali postopen prenos na Evropski sklad za odkup dolga; |
| --- | --- |

19.

je seznanjen s pozitivnimi in negativnimi gibanji v euroobmočju od leta 1999 in poudarja, da je konvergenca obrestnih mer za državni dolg ustvarila spodbude za nastanek nevzdržne ravni zadolženosti; ugotavlja, da so bili v javni in politični razpravi predlagani razni možni načini delne izdaje skupnih dolžniških vrednostnih papirjev, kot je omejeno ali pogojeno združevanje določenih kratkoročnih instrumentov financiranja (kratkoročne obveznice (eurobills)) ali postopen prenos na Evropski sklad za odkup dolga;

| 20. | poudarja, da bi moral vsak korak k skupni izdaji obveznic v celoti upoštevati vidik enotnega trga, ki zagotavlja, da se med sodelujočimi in nesodelujočimi državami članicami ne pojavijo nepotrebne ovire ali neravnovesja; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi moral vsak korak k skupni izdaji obveznic v celoti upoštevati vidik enotnega trga, ki zagotavlja, da se med sodelujočimi in nesodelujočimi državami članicami ne pojavijo nepotrebne ovire ali neravnovesja;

| 21. | opozarja, da mora vsaka država članica celo v okviru sistema skupne izdaje obveznic v celoti odplačati svoj dolg; opozarja, da skupna izdaja obveznic ni jamstvo, da država članica ne bo postala nesposobna odplačevati obveznosti iz svojega dolga; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da mora vsaka država članica celo v okviru sistema skupne izdaje obveznic v celoti odplačati svoj dolg; opozarja, da skupna izdaja obveznic ni jamstvo, da država članica ne bo postala nesposobna odplačevati obveznosti iz svojega dolga;

| 22. | meni, da bi bilo treba obravnavati samo skupno izdane obveznice, ki imetnikom teh obveznic jamčijo strog prednostni status, da bi tako zaščitili davkoplačevalce EU; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi bilo treba obravnavati samo skupno izdane obveznice, ki imetnikom teh obveznic jamčijo strog prednostni status, da bi tako zaščitili davkoplačevalce EU;

| 23. | priznava, da sta nezadostna konkurenčnost in neizpolnjevanje strukturnih reform z vidika realnega gospodarstva ključna dejavnika za čedalje slabše gospodarske razmere v državi; |
| --- | --- |

23.

priznava, da sta nezadostna konkurenčnost in neizpolnjevanje strukturnih reform z vidika realnega gospodarstva ključna dejavnika za čedalje slabše gospodarske razmere v državi;

| 24. | ugotavlja, da večina predlogov za euroobveznice vključuje načine, kako omejiti dostop do obveznic za države članice, katerih proračunska stanja uidejo izpod nadzora; zato zahteva, da se ohranijo mehanizmi, ki lahko pomagajo tistim državam članicam, ki imajo težave v obliki likvidnostne krize (v nasprotju s krizo solventnosti) in ki so izključene iz skupne izdaje obveznic; meni, da bi morali ESM iz tega razloga ohraniti; verjame, da bi morala za ESM veljati metoda Skupnosti; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da večina predlogov za euroobveznice vključuje načine, kako omejiti dostop do obveznic za države članice, katerih proračunska stanja uidejo izpod nadzora; zato zahteva, da se ohranijo mehanizmi, ki lahko pomagajo tistim državam članicam, ki imajo težave v obliki likvidnostne krize (v nasprotju s krizo solventnosti) in ki so izključene iz skupne izdaje obveznic; meni, da bi morali ESM iz tega razloga ohraniti; verjame, da bi morala za ESM veljati metoda Skupnosti;

| 25. | poziva Komisijo, naj podrobneje opredeli merila dodeljevanja posojil državam članicam, saj je v Zeleni knjigi zapisano le, da bo to narejeno „skladno z njihovimi potrebami“; vztraja pri tem, da bi morala biti zmožnost servisiranja dolga eno od glavnih meril dodeljevanja; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj podrobneje opredeli merila dodeljevanja posojil državam članicam, saj je v Zeleni knjigi zapisano le, da bo to narejeno „skladno z njihovimi potrebami“; vztraja pri tem, da bi morala biti zmožnost servisiranja dolga eno od glavnih meril dodeljevanja;

| 26. | poudarja, da je v Zeleni knjigi Komisije zapisano, da bi utegnila biti zgornja meja 60 % BDP v predlogih o modrih obveznicah previsoka, da bi lahko jamčila za stabilnost sistema, in zahteva dodatno pojasnilo v zvezi s to mejo; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je v Zeleni knjigi Komisije zapisano, da bi utegnila biti zgornja meja 60 % BDP v predlogih o modrih obveznicah previsoka, da bi lahko jamčila za stabilnost sistema, in zahteva dodatno pojasnilo v zvezi s to mejo;

| 27. | meni, da je nujno treba oblikovati načrt, s katerim bi kratkoročno poiskali izhod iz zdajšnje krize, dolgoročno pa z dopolnitvijo, okrepitvijo in poglobitvijo ekonomske in monetarne unije dosegli premik k fiskalni uniji; |
| --- | --- |

27.

meni, da je nujno treba oblikovati načrt, s katerim bi kratkoročno poiskali izhod iz zdajšnje krize, dolgoročno pa z dopolnitvijo, okrepitvijo in poglobitvijo ekonomske in monetarne unije dosegli premik k fiskalni uniji;

| 28. | poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu čim prej predloži poročilo, ki preučuje uresničljivost in, če je to ustrezno, vsebuje predloge za načrt, usmerjen k skupni izdaji javnih dolžniških instrumentov z upoštevanjem finančnih, proračunskih in pravnih vidikov; meni, da bi morala Komisija v zvezi s tem in vzporedno z vmesnim Van Rompuyevim poročilom z dne 12. oktobra 2012 biti posebej pozorna na možnost ustanovitve sklada za odkup dolga, ki kombinira začasno skupno izdajo dolžniških instrumentov in stroga pravila o fiskalni prilagoditvi med tistimi državami, katerih zadolženost presega 60 % BDP, pri čemer se sodelujoče države obvežejo, da bodo najpozneje v 25 letih odplačale svoj dolg, kar je dlje, kot je določeno v revidiranem paktu za stabilnost in rast, ki pa v praksi prav tako zahteva zadostno gospodarsko rast in zelo strogo finančno disciplino; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu čim prej predloži poročilo, ki preučuje uresničljivost in, če je to ustrezno, vsebuje predloge za načrt, usmerjen k skupni izdaji javnih dolžniških instrumentov z upoštevanjem finančnih, proračunskih in pravnih vidikov; meni, da bi morala Komisija v zvezi s tem in vzporedno z vmesnim Van Rompuyevim poročilom z dne 12. oktobra 2012 biti posebej pozorna na možnost ustanovitve sklada za odkup dolga, ki kombinira začasno skupno izdajo dolžniških instrumentov in stroga pravila o fiskalni prilagoditvi med tistimi državami, katerih zadolženost presega 60 % BDP, pri čemer se sodelujoče države obvežejo, da bodo najpozneje v 25 letih odplačale svoj dolg, kar je dlje, kot je določeno v revidiranem paktu za stabilnost in rast, ki pa v praksi prav tako zahteva zadostno gospodarsko rast in zelo strogo finančno disciplino;

| 29. | poziva države članice, naj nemudoma razmislijo o izdaji skupnega kratkoročnega dolga v obliki kratkoročnih obveznic (eurobills), kot je navedeno v Van Rompuyevem poročilu z dne 12. oktobra 2012, da zaščitijo države članice z načeloma vzdržnimi fiskalnimi politikami pred obdobji nelikvidnosti, pa tudi pred povratno zanko med državno in bančno krizo ter negativnimi zunanjimi učinki zaradi panike, ki povzročajo velika izkrivljanja trga in ustvarjajo posredne subvencije za države članice, ki se soočajo z nenavadno nizkimi obrestnimi merami za svoje državne obveznice; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj nemudoma razmislijo o izdaji skupnega kratkoročnega dolga v obliki kratkoročnih obveznic (eurobills), kot je navedeno v Van Rompuyevem poročilu z dne 12. oktobra 2012, da zaščitijo države članice z načeloma vzdržnimi fiskalnimi politikami pred obdobji nelikvidnosti, pa tudi pred povratno zanko med državno in bančno krizo ter negativnimi zunanjimi učinki zaradi panike, ki povzročajo velika izkrivljanja trga in ustvarjajo posredne subvencije za države članice, ki se soočajo z nenavadno nizkimi obrestnimi merami za svoje državne obveznice;

| 30. | poziva države članice, naj preučijo izvedljivost prehoda na sistem evropskih varnih obveznic ali izvedljivost drugih predlogov, temelječih na konceptu košarice obveznic; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj preučijo izvedljivost prehoda na sistem evropskih varnih obveznic ali izvedljivost drugih predlogov, temelječih na konceptu košarice obveznic;

| 31. | meni, da bi kratkoročne obveznice (eurobills), ki bi lahko bile časovno in količinsko omejene, zagotovile čas in stabilnost, da bi se lahko izkazali drugi ukrepi, kot sta pakt za stabilnost in rast ter dvojni sveženj o gospodarskem upravljanju, in da bi vzpostavili dodatne dolgoročnejše ukrepe za celovitost euroobmočja v prihodnosti; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi kratkoročne obveznice (eurobills), ki bi lahko bile časovno in količinsko omejene, zagotovile čas in stabilnost, da bi se lahko izkazali drugi ukrepi, kot sta pakt za stabilnost in rast ter dvojni sveženj o gospodarskem upravljanju, in da bi vzpostavili dodatne dolgoročnejše ukrepe za celovitost euroobmočja v prihodnosti;

| 32. | poziva Komisijo, naj se zavzame za razjasnitev pravnih omejitev skupne izdaje obveznic, predvsem člena 125 PDEU in njegovega vpliva na tri možne načine izdaj, ki so skupna odgovornost, individualna odgovornost in solidarna odgovornost; poziva Komisijo, naj analizira možnosti uporabe člena 352(1) PDEU ali katere koli druge pravne podlage za izvedbo delne skupne izdaje dolga brez potrebe po spremembi Pogodbe, vključno z okvirom nadzora in poročanja na podlagi členov 121 in 136 PDEU, katerega cilj je četrtletno spremljanje napredka držav članic euroobmočja in euroobmočja kot celote v smeri močnejše in prave ekonomske in monetarne unije ter usklajevanje izdaje državnih dolžniških instrumentov, ki ne spadajo v noben okvir združevanja; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj se zavzame za razjasnitev pravnih omejitev skupne izdaje obveznic, predvsem člena 125 PDEU in njegovega vpliva na tri možne načine izdaj, ki so skupna odgovornost, individualna odgovornost in solidarna odgovornost; poziva Komisijo, naj analizira možnosti uporabe člena 352(1) PDEU ali katere koli druge pravne podlage za izvedbo delne skupne izdaje dolga brez potrebe po spremembi Pogodbe, vključno z okvirom nadzora in poročanja na podlagi členov 121 in 136 PDEU, katerega cilj je četrtletno spremljanje napredka držav članic euroobmočja in euroobmočja kot celote v smeri močnejše in prave ekonomske in monetarne unije ter usklajevanje izdaje državnih dolžniških instrumentov, ki ne spadajo v noben okvir združevanja;

| 33. | pozdravlja načela sklepa, ki so ga sprejeli na vrhu Euroskupine dne 29. junija 2012 za zagotavljanje stabilnosti evra, „zlasti s prilagodljivo in učinkovito uporabo sedanjih ukrepov evropskega instrumenta za finančno stabilnost in evropskega mehanizma za stabilnost, da bi tako stabilizirali trge za države članice, ki spoštujejo njim namenjena priporočila ter druge zaveze, vključno s časovnimi razporedi, v okviru evropskega semestra, pakta za stabilnost in rast ter postopka v zvezi s čezmernim neravnotežjem“; potrjuje, da bodo pogoji določeni v memorandumu o soglasju in da bo ECB „pri izvajanju operacij trga učinkovito in uspešno opravljala vlogo posrednika za evropski instrument za finančno stabilnost in evropski mehanizem za stabilnost“; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja načela sklepa, ki so ga sprejeli na vrhu Euroskupine dne 29. junija 2012 za zagotavljanje stabilnosti evra, „zlasti s prilagodljivo in učinkovito uporabo sedanjih ukrepov evropskega instrumenta za finančno stabilnost in evropskega mehanizma za stabilnost, da bi tako stabilizirali trge za države članice, ki spoštujejo njim namenjena priporočila ter druge zaveze, vključno s časovnimi razporedi, v okviru evropskega semestra, pakta za stabilnost in rast ter postopka v zvezi s čezmernim neravnotežjem“; potrjuje, da bodo pogoji določeni v memorandumu o soglasju in da bo ECB „pri izvajanju operacij trga učinkovito in uspešno opravljala vlogo posrednika za evropski instrument za finančno stabilnost in evropski mehanizem za stabilnost“;

| 34. | meni, da je treba vzporedno s tem nujno dokapitalizirati evropski bančni sektor in dopolniti enotni trg za finančne storitve v EU; pozdravlja predlog Komisije o vzpostavitvi enotnega evropskega nadzornega mehanizma za bančne ustanove ter enega samega evropskega režima za okrevanje in reševanje, ki bi začel v najboljšem primeru delovati istočasno kot enotni nadzorni mehanizem; prav tako zahteva, da: se v prihodnje banke, ki zabredejo v težave, lahko financirajo neposredno iz ESM, potem ko bo začel delovati enotni nadzorni mehanizem; poudarja, da bi moral enotni nadzorni mehanizem odgovarjati Parlamentu in Svetu za ukrepe in odločitve, sprejete na področju evropskega nadzora, in poročati pristojnemu odboru Parlamenta; |
| --- | --- |

34.

meni, da je treba vzporedno s tem nujno dokapitalizirati evropski bančni sektor in dopolniti enotni trg za finančne storitve v EU; pozdravlja predlog Komisije o vzpostavitvi enotnega evropskega nadzornega mehanizma za bančne ustanove ter enega samega evropskega režima za okrevanje in reševanje, ki bi začel v najboljšem primeru delovati istočasno kot enotni nadzorni mehanizem; prav tako zahteva, da: se v prihodnje banke, ki zabredejo v težave, lahko financirajo neposredno iz ESM, potem ko bo začel delovati enotni nadzorni mehanizem; poudarja, da bi moral enotni nadzorni mehanizem odgovarjati Parlamentu in Svetu za ukrepe in odločitve, sprejete na področju evropskega nadzora, in poročati pristojnemu odboru Parlamenta;

| 35. | ponovno potrjuje, da je treba izvajati instrumente za obvladovanje kriz, in potrjuje, da je nezadostna ureditev finančnega sektorja pomemben dejavnik težkega proračunskega stanja številnih držav članic v euroobmočju; |
| --- | --- |

35.

ponovno potrjuje, da je treba izvajati instrumente za obvladovanje kriz, in potrjuje, da je nezadostna ureditev finančnega sektorja pomemben dejavnik težkega proračunskega stanja številnih držav članic v euroobmočju;

| 36. | meni, da skupna izdaja dolga v okviru ločene odgovornosti, kar je podobno obveznicam EFSF, morda ne bo dovolj privlačna za vlagatelje, če nekatere države članice, ki sodelujejo v sistemu, še vedno nimajo vzdržnih financ; |
| --- | --- |

36.

meni, da skupna izdaja dolga v okviru ločene odgovornosti, kar je podobno obveznicam EFSF, morda ne bo dovolj privlačna za vlagatelje, če nekatere države članice, ki sodelujejo v sistemu, še vedno nimajo vzdržnih financ;

| 37. | ugotavlja, da bo morda treba izbrati enega od treh scenarijev: prvič, enotno obrestno mero za vse sodelujoče države članice, kar pomeni prenos premoženja med državami; drugič, diferencirano obrestno mero; in tretjič, enotno obrestno mero, povezano s sistemom nadomestil, kot jo je predstavila Komisija, pri čemer države članice z nižjo bonitetno oceno plačajo finančno nadomestilo tistim z boljšo bonitetno oceno; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da bo morda treba izbrati enega od treh scenarijev: prvič, enotno obrestno mero za vse sodelujoče države članice, kar pomeni prenos premoženja med državami; drugič, diferencirano obrestno mero; in tretjič, enotno obrestno mero, povezano s sistemom nadomestil, kot jo je predstavila Komisija, pri čemer države članice z nižjo bonitetno oceno plačajo finančno nadomestilo tistim z boljšo bonitetno oceno;

| 38. | poziva Komisijo, naj izpopolni svojo možnost vzpostavitve sistema diferenciacije obrestnih mer med državami članicami z različnimi bonitetnimi ocenami, predvsem da razjasni, kako in kdo postavi te ocene, potem ko uvedba skupnih obveznic nevtralizira tržne mehanizme; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj izpopolni svojo možnost vzpostavitve sistema diferenciacije obrestnih mer med državami članicami z različnimi bonitetnimi ocenami, predvsem da razjasni, kako in kdo postavi te ocene, potem ko uvedba skupnih obveznic nevtralizira tržne mehanizme;

| 39. | se strinja s stališčem Komisije v Zeleni knjigi, da stabilnost sistema euroobveznic ne more sloneti izključno na ramenih manjšega števila držav članic z vzdržnimi financami in da takšen sistem zahteva okrepljeno fiskalno unijo ter večjo proračunsko disciplino in nadzor, da se prepreči moralno tveganje; |
| --- | --- |

39.

se strinja s stališčem Komisije v Zeleni knjigi, da stabilnost sistema euroobveznic ne more sloneti izključno na ramenih manjšega števila držav članic z vzdržnimi financami in da takšen sistem zahteva okrepljeno fiskalno unijo ter večjo proračunsko disciplino in nadzor, da se prepreči moralno tveganje;

| 40. | meni, da bi bilo treba, če bi bil sistem združevanja dolga možen in dobro vključen v okvir za stabilnost, v načrtu za dejansko ekonomsko in monetarno unijo predvideti spremembo Pogodbe, kar bi lahko pripeljalo do izdaje obveznic s solidarno odgovornostjo; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi bilo treba, če bi bil sistem združevanja dolga možen in dobro vključen v okvir za stabilnost, v načrtu za dejansko ekonomsko in monetarno unijo predvideti spremembo Pogodbe, kar bi lahko pripeljalo do izdaje obveznic s solidarno odgovornostjo;

| 41. | meni, da bi sistem delne nadomestitve nacionalne izdaje (kot so modre/rdeče obveznice) po eni strani lahko znižal stroške najemanja posojil za tiste države članice, ki imajo zdrave in vzdržne javne finance, po drugi strani pa spodbudil tiste, ki so čezmerno zadolžene, da bi svoj dolg zmanjšale, saj bi bilo tveganje, povezano z rdečimi obveznicami, večje, obrestne mere pa bi se zvišale; |
| --- | --- |

41.

meni, da bi sistem delne nadomestitve nacionalne izdaje (kot so modre/rdeče obveznice) po eni strani lahko znižal stroške najemanja posojil za tiste države članice, ki imajo zdrave in vzdržne javne finance, po drugi strani pa spodbudil tiste, ki so čezmerno zadolžene, da bi svoj dolg zmanjšale, saj bi bilo tveganje, povezano z rdečimi obveznicami, večje, obrestne mere pa bi se zvišale;

| 42. | poziva Komisijo, naj, kjer je primerno, v sodelovanju z ECB in EBA ter ob posvetovanju s Svetom in Evropskim parlamentom skrbno oceni vse tehnične podrobnosti, povezane z vsakim sistemom, kot so: jamstva, tranširanje in strukture združevanja, možnosti zavarovanj, ravnovesje med fiskalno disciplino, ki jo zahtevajo predpisi in trg, dodatni zaščitni ukrepi (predvsem z vidika sodelovanja v katerem koli sistemu), prestrukturiranje, izdaja, povezave z obstoječimi mehanizmi za stabilnost, nabor vlagateljev, regulativne zahteve (npr. kapitalska ustreznost), postopno kritje dolga, dospelost; poziva Komisijo, naj razmisli o legitimni in ustrezni obliki upravljanja in odgovornosti; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj, kjer je primerno, v sodelovanju z ECB in EBA ter ob posvetovanju s Svetom in Evropskim parlamentom skrbno oceni vse tehnične podrobnosti, povezane z vsakim sistemom, kot so: jamstva, tranširanje in strukture združevanja, možnosti zavarovanj, ravnovesje med fiskalno disciplino, ki jo zahtevajo predpisi in trg, dodatni zaščitni ukrepi (predvsem z vidika sodelovanja v katerem koli sistemu), prestrukturiranje, izdaja, povezave z obstoječimi mehanizmi za stabilnost, nabor vlagateljev, regulativne zahteve (npr. kapitalska ustreznost), postopno kritje dolga, dospelost; poziva Komisijo, naj razmisli o legitimni in ustrezni obliki upravljanja in odgovornosti;

| 43. | poudarja, da je treba po začetku izvajanja kratkoročnih ukrepov za izhod iz krize naslednje korake, torej prve korake zavezujočega načrta, sprejeti v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, pri čemer ima raven, na kateri je sprejeta odločitev, popolno demokratično odgovornost; spominja Komisijo, da bi lahko pri pripravi predlogov ustanovila začasen organ, ki bi ga sestavljali poslanci Evropskega parlamenta ter predstavniki držav članic in ECB; opozarja, da bo v celoti izkoristil pooblastila in pravico do pobude, vključno s pravico do sprožitve spremembe Pogodbe; meni, da bi ta organ moral preučiti tudi možnost izdaje pravih zveznih obveznic v povezavi z okrepljenim evropskim proračunom; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je treba po začetku izvajanja kratkoročnih ukrepov za izhod iz krize naslednje korake, torej prve korake zavezujočega načrta, sprejeti v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, pri čemer ima raven, na kateri je sprejeta odločitev, popolno demokratično odgovornost; spominja Komisijo, da bi lahko pri pripravi predlogov ustanovila začasen organ, ki bi ga sestavljali poslanci Evropskega parlamenta ter predstavniki držav članic in ECB; opozarja, da bo v celoti izkoristil pooblastila in pravico do pobude, vključno s pravico do sprožitve spremembe Pogodbe; meni, da bi ta organ moral preučiti tudi možnost izdaje pravih zveznih obveznic v povezavi z okrepljenim evropskim proračunom;

| 44. | poudarja, da bi morala Komisija preučiti izvedljivost vseh možnosti, predstavljenih v Prilogi k tej resoluciji (v fazi 1 in fazi 2), saj ni nujno, da se med seboj izključujejo, pač pa so v določenih okoliščinah lahko kumulativne; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da bi morala Komisija preučiti izvedljivost vseh možnosti, predstavljenih v Prilogi k tej resoluciji (v fazi 1 in fazi 2), saj ni nujno, da se med seboj izključujejo, pač pa so v določenih okoliščinah lahko kumulativne;

| 45. | se zaveda, da je čedalje več predlogov za združevanje dolga, zlasti iz akademskega sveta; ugotavlja, da se ti predlogi močno razlikujejo; |
| --- | --- |

45.

se zaveda, da je čedalje več predlogov za združevanje dolga, zlasti iz akademskega sveta; ugotavlja, da se ti predlogi močno razlikujejo;

| 46. | se pridružuje pomislekom Komisije v zvezi z računovodskimi vprašanji, povezanimi z obravnavo stabilnostnih obveznic v skladu z nacionalno zakonodajo; poziva Komisijo, naj natančno oceni učinek različnih struktur jamstev za stabilnostne obveznice na razmerje med državnim dolgom in BDP; |
| --- | --- |

46.

se pridružuje pomislekom Komisije v zvezi z računovodskimi vprašanji, povezanimi z obravnavo stabilnostnih obveznic v skladu z nacionalno zakonodajo; poziva Komisijo, naj natančno oceni učinek različnih struktur jamstev za stabilnostne obveznice na razmerje med državnim dolgom in BDP;

| 47. | je seznanjen z moralnim tveganjem, ki ga Komisija omenja v Zeleni knjigi, vendar se mu zdi potrebna temeljita analiza tega tveganja, da bi lahko sprejeli pravilne sklepe v zvezi s tem in po potrebi našli ustrezne rešitve; |
| --- | --- |

47.

je seznanjen z moralnim tveganjem, ki ga Komisija omenja v Zeleni knjigi, vendar se mu zdi potrebna temeljita analiza tega tveganja, da bi lahko sprejeli pravilne sklepe v zvezi s tem in po potrebi našli ustrezne rešitve;

| 48. | meni, da je mogoče moralno tveganje odpraviti z dobro opredelitvijo jamstev in mehanizmov za spodbujanje finančne discipline; |
| --- | --- |

48.

meni, da je mogoče moralno tveganje odpraviti z dobro opredelitvijo jamstev in mehanizmov za spodbujanje finančne discipline;

| 49. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

49.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Evropski centralni banki.

---

(1)  http://ec.europa.eu/economy_finance/focuson/crisis/documents/131201_en.pdf

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/132809.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131359.pdf

(4)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 8.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0331.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0046.

---

PRILOGA

Načrt

V nadaljevanju je navedena mogoča pot, sestavljena iz vrste korakov, ki pa niso nujno zaporedni, kumulativni ali vzajemno izključujoči.

1. korak –   takojšnji ukrepi za izhod iz krize

1.   Ustanovitev začasnega Evropskega sklada za odkup dolga za zmanjšanje zadolženosti do vzdržnih ravni po dostopnih obrestnih merah

Komisija predlaga takojšnjo ustanovitev začasnega Evropskega sklada za odkup dolga po naslednjih načelih:

| — | zneski dolga, ki presegajo maastrichtsko referenčno vrednost 60 % BDP, se prenesejo v skupni sklad na podlagi solidarne odgovornosti s petletno uvajalno fazo; takšen prenos bi moral potekati v fazah in se začeti s prenosom samo 10 % dolga, ki presega maastrichtski prag 60 % BDP; naknadni prenosi bi se morali izvajati postopoma; |
| --- | --- |

—

zneski dolga, ki presegajo maastrichtsko referenčno vrednost 60 % BDP, se prenesejo v skupni sklad na podlagi solidarne odgovornosti s petletno uvajalno fazo; takšen prenos bi moral potekati v fazah in se začeti s prenosom samo 10 % dolga, ki presega maastrichtski prag 60 % BDP; naknadni prenosi bi se morali izvajati postopoma;

| — | udeležba se omeji na države članice, ki nimajo polnega programa prilagajanja; zagotovljeno je uvajanje držav članic, ki so uspešno zaključile program prilagajanja; vstop v sodelovanje za države članice, v katerih se izvaja program prilagajanja, se ustrezno oceni; |
| --- | --- |

—

udeležba se omeji na države članice, ki nimajo polnega programa prilagajanja; zagotovljeno je uvajanje držav članic, ki so uspešno zaključile program prilagajanja; vstop v sodelovanje za države članice, v katerih se izvaja program prilagajanja, se ustrezno oceni;

| — | države članice se obvežejo, da najpozneje v 25 letih samostojno odkupijo preneseni dolg; |
| --- | --- |

—

države članice se obvežejo, da najpozneje v 25 letih samostojno odkupijo preneseni dolg;

| — | veljajo strogi pogoji, na primer v obliki (i) deponiranih zavarovanj; (ii) zavezanosti načrtom fiskalne konsolidacije in strukturnim reformam; |
| --- | --- |

—

veljajo strogi pogoji, na primer v obliki (i) deponiranih zavarovanj; (ii) zavezanosti načrtom fiskalne konsolidacije in strukturnim reformam;

| — | uvedejo se numerična fiskalna pravila okrepljenega okvira EMU, da bi omejili zadolženost, ki ostaja v izključni odgovornosti sodelujočih držav članic, na največ 60 % BDP; |
| --- | --- |

—

uvedejo se numerična fiskalna pravila okrepljenega okvira EMU, da bi omejili zadolženost, ki ostaja v izključni odgovornosti sodelujočih držav članic, na največ 60 % BDP;

| — | okrepi se usklajevanje z uvedbo novega okvira gospodarskega upravljanja skupaj z okrepljeno strategijo EU 2020 in zavezujočim programom strukturnih reform, ki je pod nadzorom Komisije; |
| --- | --- |

—

okrepi se usklajevanje z uvedbo novega okvira gospodarskega upravljanja skupaj z okrepljeno strategijo EU 2020 in zavezujočim programom strukturnih reform, ki je pod nadzorom Komisije;

| — | zagotovijo se pregledni in predvidljivi postopki izstopa za države članice. Spodbujati bi jih morali, da ostanejo, zato bi izstop moral biti drag; uvajalna faza bi se morala v primeru neizpolnjevanja obveznosti nemudoma prekiniti in neizpolnjevanje obveznosti v katerem koli trenutku bi moralo povzročiti izgubo zavarovanja, vloženega v sklad; |
| --- | --- |

—

zagotovijo se pregledni in predvidljivi postopki izstopa za države članice. Spodbujati bi jih morali, da ostanejo, zato bi izstop moral biti drag; uvajalna faza bi se morala v primeru neizpolnjevanja obveznosti nemudoma prekiniti in neizpolnjevanje obveznosti v katerem koli trenutku bi moralo povzročiti izgubo zavarovanja, vloženega v sklad;

2.   Uvedba kratkoročnih obveznic (eurobills) za zaščito držav članic pred obdobji nelikvidnosti

Komisija predlaga takojšno vzpostavitev sistema za izdajo skupnega kratkoročnega dolga na podlagi naslednjih načel:

| — | ustanovi se agencija ali se izkoristi že obstoječ organ za izdajo kratkoročnih obveznic (eurobills) s sodelovanjem vseh držav članic euroobmočja, ki nimajo popolnih programov prilagajanja; zagotovi se uvajanje držav članic, ki so uspešno zaključile program prilagajanja; |
| --- | --- |

—

ustanovi se agencija ali se izkoristi že obstoječ organ za izdajo kratkoročnih obveznic (eurobills) s sodelovanjem vseh držav članic euroobmočja, ki nimajo popolnih programov prilagajanja; zagotovi se uvajanje držav članic, ki so uspešno zaključile program prilagajanja;

| — | tiste države članice, ki ne izpolnjujejo pravil, določenih v paktu za stabilnost in rast, lahko doleti plačilo kazenske obrestne mere; |
| --- | --- |

—

tiste države članice, ki ne izpolnjujejo pravil, določenih v paktu za stabilnost in rast, lahko doleti plačilo kazenske obrestne mere;

| — | najdaljša dospelost kratkoročnih obveznic (največ 10 % BDP), kar omogoča stalno spremljanje in zaradi kratkoročne dospelosti pogosto obnavljanje jamstev; |
| --- | --- |

—

najdaljša dospelost kratkoročnih obveznic (največ 10 % BDP), kar omogoča stalno spremljanje in zaradi kratkoročne dospelosti pogosto obnavljanje jamstev;

| — | kratkoročne obveznice nadomestijo vse kratkoročne dolgove, ki jih morajo izdati države članice, zato so te še naprej izključno odgovorne za izdajo lastnega dolga z daljšo dospelostjo, kar bi bilo treba spremljati in omejiti glede na potrebe vsake države, fiskalno stanje in delež dolga; |
| --- | --- |

—

kratkoročne obveznice nadomestijo vse kratkoročne dolgove, ki jih morajo izdati države članice, zato so te še naprej izključno odgovorne za izdajo lastnega dolga z daljšo dospelostjo, kar bi bilo treba spremljati in omejiti glede na potrebe vsake države, fiskalno stanje in delež dolga;

| — | sprejmejo se ukrepi za usklajeno izdajo državnih dolžniških instrumentov, ki niso zajeti v noben okvir združevanja; |
| --- | --- |

—

sprejmejo se ukrepi za usklajeno izdajo državnih dolžniških instrumentov, ki niso zajeti v noben okvir združevanja;

| — | zagotovi se udeležba nacionalnih parlamentov, kakor predvidevajo ustavni predpisi zadevne države članice; |
| --- | --- |

—

zagotovi se udeležba nacionalnih parlamentov, kakor predvidevajo ustavni predpisi zadevne države članice;

Komisija bi morala upoštevati zaključke iz končnega Van Rompuyevega poročila o dejanski ekonomski in monetarni uniji.

2. korak –   delna skupna izdaja – uvedba modrih obveznic: letna zadolženost ≤ 60 % BDP v skupni izdaji brez spremembe Pogodbe

Komisija preuči možnost predlogov o vzpostavitvi sistema za dodelitev dolga, nižjega od 60 % BDP, v skupni izdaji, ki je zavarovan z nacionalnimi omejitvami zadolževanja ali drugimi ustreznimi mehanizmi za preprečevanje moralnega tveganja, in poroča o svojih zaključkih Evropskemu parlamentu, pri tem pa upošteva naslednja načela:

| — | udeležba se omeji na države članice, ki izpolnjujejo pakt za stabilnost in rast ter fiskalni pakt pod okriljem Skupnosti v skladu s členom 16 PSUU in ki niso v polnem programu prilagajanja; |
| --- | --- |

—

udeležba se omeji na države članice, ki izpolnjujejo pakt za stabilnost in rast ter fiskalni pakt pod okriljem Skupnosti v skladu s členom 16 PSUU in ki niso v polnem programu prilagajanja;

| — | znesek dolga, za katerega se prizna solidarna odgovornost, se strogo omeji na en del ali na manj kot 60 % BDP, tako da se sodelujočim državam članicam prepove izdajanje prednostnega dolga zunaj skupne izdaje; |
| --- | --- |

—

znesek dolga, za katerega se prizna solidarna odgovornost, se strogo omeji na en del ali na manj kot 60 % BDP, tako da se sodelujočim državam članicam prepove izdajanje prednostnega dolga zunaj skupne izdaje;

| — | končno odločitev o dodelitvi modrih obveznic in ustreznih jamstev zanje bodo morali sprejeti nacionalni parlamenti vseh sodelujočih držav; |
| --- | --- |

—

končno odločitev o dodelitvi modrih obveznic in ustreznih jamstev zanje bodo morali sprejeti nacionalni parlamenti vseh sodelujočih držav;

| — | od sodelujočih držav članic se zahtevajo deponirana zavarovanja; |
| --- | --- |

—

od sodelujočih držav članic se zahtevajo deponirana zavarovanja;

| — | oblikuje se mehanizem dodelitve ob upoštevanju fiskalne discipline, ekonomskih ciklov in pribitkov v preteklosti ter na podlagi potreb po zadolževanju; |
| --- | --- |

—

oblikuje se mehanizem dodelitve ob upoštevanju fiskalne discipline, ekonomskih ciklov in pribitkov v preteklosti ter na podlagi potreb po zadolževanju;

3. korak –   polna skupna izdaja državnega dolga, ki zahteva spremembo Pogodbe

Komisija na podlagi dela odbora in po pripravi vseh morebitnih sprememb pravnega okvira EU ter po potrebi spremembe Pogodbe, pri čemer se upošteva tudi sprememba ustave v državah članicah, če je potrebna, predloži predloge za vzpostavitev sistema za skupno izdajo obveznic na podlagi naslednjih načel:

| — | udeležba se omeji na države članice, ki izpolnjujejo pogoje, določene v fazi 2; |
| --- | --- |

—

udeležba se omeji na države članice, ki izpolnjujejo pogoje, določene v fazi 2;

| — | ustanovi se evropska agencija za upravljanje dolga za izdajo obveznic; |
| --- | --- |

—

ustanovi se evropska agencija za upravljanje dolga za izdajo obveznic;

| — | ustanovijo se ustrezne, demokratično zakonite institucije, ki bi bile poleg drugih zadolžene za nadzor nad nacionalnimi fiskalnimi politikami in njihovim usklajevanjem ter za agendo konkurenčnosti in tudi za zunanje zastopanje euroobmočja v mednarodnih finančnih institucijah; |
| --- | --- |

—

ustanovijo se ustrezne, demokratično zakonite institucije, ki bi bile poleg drugih zadolžene za nadzor nad nacionalnimi fiskalnimi politikami in njihovim usklajevanjem ter za agendo konkurenčnosti in tudi za zunanje zastopanje euroobmočja v mednarodnih finančnih institucijah;

4. korak –   skupna izdaja dejanskega evropskega dolga v povezavi z okrepljenim evropskim proračunom, ki zahteva spremembo Pogodbe

Potem ko Komisija pripravi vse morebitne spremembe pravnega okvira EU in, če je to ustrezno, pravnega okvira euroobmočja, predstavi predloge za morebitno izdajo obveznic za financiranje naložb EU v javne dobrine EU (npr. infrastrukturo, razvoj in raziskave ipd.), s čimer olajša prilagajanje na državne pretrese, saj do določene mere zagotavlja blaženje na osrednji ravni, s tem pa omogoča izvajanje strukturnih reform, ki povečujejo konkurenčnost in morebitno rast v zvezi s celovitim gospodarskim političnim okvirom.

---

Četrtek, 17. januar 2013

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/83 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/83

---

P7_TA(2013)0022

Irak

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom (2012/2850(RSP))

(2015/C 440/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (1),

| — | ob upoštevanju četrte ženevske konvencije z dne 12. avgusta 1949 o zaščiti civilnih oseb v času vojne ter njenih dodatnih protokolov I in II, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte ženevske konvencije z dne 12. avgusta 1949 o zaščiti civilnih oseb v času vojne ter njenih dodatnih protokolov I in II,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) z dne 31. oktobra 2000 o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) z dne 31. oktobra 2000 o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju sprememb statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, sprejetih 11. junija 2010 na revizijski konferenci Mednarodnega kazenskega sodišča v Kampali, ki zajemajo definicijo „kazniva dejanja agresije“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sprememb statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, sprejetih 11. junija 2010 na revizijski konferenci Mednarodnega kazenskega sodišča v Kampali, ki zajemajo definicijo „kazniva dejanja agresije“,

| — | ob upoštevanju evropske varnostne strategije z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu“ z dne 12. decembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske varnostne strategije z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu“ z dne 12. decembra 2003,

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju z dne 22. novembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju z dne 22. novembra 2005,

| — | ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2005/190/SZVP z dne 7. marca 2005 o integrirani misiji EUJUST LEX Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku, ki je bila ustanovljena v okviru evropske varnostne in obrambne politike, ter poznejših skupnih ukrepov, ki spreminjajo in razširjajo mandat misije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2005/190/SZVP z dne 7. marca 2005 o integrirani misiji EUJUST LEX Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku, ki je bila ustanovljena v okviru evropske varnostne in obrambne politike, ter poznejših skupnih ukrepov, ki spreminjajo in razširjajo mandat misije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2006 z naslovom „Priporočila za prenovljeno sodelovanje Evropske unije z Irakom“ (COM(2006)0283), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2006 z naslovom „Priporočila za prenovljeno sodelovanje Evropske unije z Irakom“ (COM(2006)0283),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o položaju žensk v oboroženih spopadih in njihovi vlogi pri obnovi in demokratičnem procesu v državah po koncu konfliktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o položaju žensk v oboroženih spopadih in njihovi vlogi pri obnovi in demokratičnem procesu v državah po koncu konfliktov (2),

| — | ob upoštevanju mednarodnega dogovora za Irak, sprejetega 3. maja 2007 v Šarm el Šejku v Egiptu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega dogovora za Irak, sprejetega 3. maja 2007 v Šarm el Šejku v Egiptu,

| — | ob upoštevanju svojih priporočil Svetu z dne 13. marca 2008 o vlogi Evropske unije v Iraku (3) in z dne 25. novembra 2010 o Iraku: smrtna kazen (zlasti primer Tarika Aziza) in napadi na krščanske skupnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih priporočil Svetu z dne 13. marca 2008 o vlogi Evropske unije v Iraku (3) in z dne 25. novembra 2010 o Iraku: smrtna kazen (zlasti primer Tarika Aziza) in napadi na krščanske skupnosti (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 1956 (2010), 1957 (2010) ter 1958 (2010) z dne 15. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 1956 (2010), 1957 (2010) ter 1958 (2010) z dne 15. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2011 o položaju kristjanov v zvezi s svobodo veroizpovedi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2011 o položaju kristjanov v zvezi s svobodo veroizpovedi (5),

| — | ob upoštevanju skupnega strateškega dokumenta Evropske komisije o Iraku (2011–2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega strateškega dokumenta Evropske komisije o Iraku (2011–2013),

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je Republika Irak od leta 2005 trikrat izvedla večstrankarske volitve, z referendumom sprejela ustavo, ustvarila podlago za zvezno državo in si prizadeva za oblikovanje demokratičnih ustanov, obnovo in normalizacijo; |
| --- | --- |

A.

ker je Republika Irak od leta 2005 trikrat izvedla večstrankarske volitve, z referendumom sprejela ustavo, ustvarila podlago za zvezno državo in si prizadeva za oblikovanje demokratičnih ustanov, obnovo in normalizacijo;

| B. | ker Evropo in Irak povezujejo tisočletja vzajemnih kulturnih vplivov in skupna zgodovina; |
| --- | --- |

B.

ker Evropo in Irak povezujejo tisočletja vzajemnih kulturnih vplivov in skupna zgodovina;

| C. | ker so 21. decembra 2010 vse iraške politične sile dosegle sporazum o oblikovanju vlade narodne enotnosti, s tem pa izpolnile pričakovanja iraških državljanov, izražena na volitvah 7. marca 2010; ker iraška vlada sporazuma še ne izvaja; ker je zaradi tega Irak vse bolj krhek in razdrobljen; |
| --- | --- |

C.

ker so 21. decembra 2010 vse iraške politične sile dosegle sporazum o oblikovanju vlade narodne enotnosti, s tem pa izpolnile pričakovanja iraških državljanov, izražena na volitvah 7. marca 2010; ker iraška vlada sporazuma še ne izvaja; ker je zaradi tega Irak vse bolj krhek in razdrobljen;

| D. | ker v Iraku že dolgo živijo različne verske skupine, med drugim suniti, šiiti, kristjani, Judje, mandejci in jazidi pa tudi precejšen neopredeljen posvetni srednji sloj; |
| --- | --- |

D.

ker v Iraku že dolgo živijo različne verske skupine, med drugim suniti, šiiti, kristjani, Judje, mandejci in jazidi pa tudi precejšen neopredeljen posvetni srednji sloj;

| E. | ker je v Iraku leta 2003 živelo 800 000 kristjanov (Kaldejcev, sirskih kristjanov in drugih krščanskih manjšin), ki so starodavno avtohtono prebivalstvo, danes pa so v hudi nevarnosti zaradi preganjanja in izgonov; ker so stotisoči kristjanov pobegnili pred nasiljem, ki so mu še vedno izpostavljeni, in zapustili svojo domovino ali se razselili znotraj njenih meja; |
| --- | --- |

E.

ker je v Iraku leta 2003 živelo 800 000 kristjanov (Kaldejcev, sirskih kristjanov in drugih krščanskih manjšin), ki so starodavno avtohtono prebivalstvo, danes pa so v hudi nevarnosti zaradi preganjanja in izgonov; ker so stotisoči kristjanov pobegnili pred nasiljem, ki so mu še vedno izpostavljeni, in zapustili svojo domovino ali se razselili znotraj njenih meja;

| F. | ker so v letu 2013 načrtovane lokalne volitve, leta 2014 pa parlamentarne; |
| --- | --- |

F.

ker so v letu 2013 načrtovane lokalne volitve, leta 2014 pa parlamentarne;

| G. | ker v nasprotju s svetovnimi težnjami k odpravi smrtne kazni število usmrtitev v Iraku narašča; ker je slišati resne pomisleke glede skladnosti sodnih postopkov, v katerih se izreka smrtna kazen, z mednarodnimi varovalkami za pravično sojenje, med drugim jih je izrazila tudi visoka komisarka združenih narodov za človekove pravice Navi Pillay, porajajo se na primer vprašanja pomanjkljive preglednosti v sodnih postopkih in primerov, ko so bila „priznanja“ pridobljena z mučenjem ali drugim slabim ravnanjem obtožencev; ker je smrtna kazen kruta in nečloveška oblika kaznovanja in bi bilo treba dati absolutno prednost političnemu dialogu z iraškimi oblastmi glede odprave smrtne kazni; |
| --- | --- |

G.

ker v nasprotju s svetovnimi težnjami k odpravi smrtne kazni število usmrtitev v Iraku narašča; ker je slišati resne pomisleke glede skladnosti sodnih postopkov, v katerih se izreka smrtna kazen, z mednarodnimi varovalkami za pravično sojenje, med drugim jih je izrazila tudi visoka komisarka združenih narodov za človekove pravice Navi Pillay, porajajo se na primer vprašanja pomanjkljive preglednosti v sodnih postopkih in primerov, ko so bila „priznanja“ pridobljena z mučenjem ali drugim slabim ravnanjem obtožencev; ker je smrtna kazen kruta in nečloveška oblika kaznovanja in bi bilo treba dati absolutno prednost političnemu dialogu z iraškimi oblastmi glede odprave smrtne kazni;

| H. | ker zaradi krize v Siriji proti Iraku prihajajo novi obsežni valovi beguncev in povratnikov, ki se sedaj soočajo s precejšnjo osebno in gospodarsko negotovostjo in razmerami visoke ranljivosti v Iraku; |
| --- | --- |

H.

ker zaradi krize v Siriji proti Iraku prihajajo novi obsežni valovi beguncev in povratnikov, ki se sedaj soočajo s precejšnjo osebno in gospodarsko negotovostjo in razmerami visoke ranljivosti v Iraku;

| I. | ker je pomembno, da bo imela delegacija EU v Bagdadu potrebna sredstva, da bo lahko nemoteno delovala in ponujala pomembno pomoč pri demokratičnem procesu, uveljavljanju pravne države in človekovih pravic in pomagala iraškim oblastem in prebivalcem pri procesu obnove, stabilizacije in normalizacije, in ker bi lahko ločena pisarna v Erbilu bistveno povečala operativno učinkovitost delegacije EU v Bagdadu; |
| --- | --- |

I.

ker je pomembno, da bo imela delegacija EU v Bagdadu potrebna sredstva, da bo lahko nemoteno delovala in ponujala pomembno pomoč pri demokratičnem procesu, uveljavljanju pravne države in človekovih pravic in pomagala iraškim oblastem in prebivalcem pri procesu obnove, stabilizacije in normalizacije, in ker bi lahko ločena pisarna v Erbilu bistveno povečala operativno učinkovitost delegacije EU v Bagdadu;

| J. | ker je Irak skoraj popolnoma obnovil svoje zmogljivosti v proizvodnji nafte; ker se ta država vseeno sooča z velikimi težavami pri zagotavljanju osnovnih storitev, na primer neprekinjene dobave elektrike poleti, čiste vode in dostojnega zdravstva; ker bodo pri izkoriščanju iraških naftnih virov bistvenega pomena tehnična pomoč, načela pravne države in popolno izvajanje mednarodnih standardov pri pogodbah in javnih naročilih, da bo mogoče spodbujati proces socialnega vključevanja in blaginje; |
| --- | --- |

J.

ker je Irak skoraj popolnoma obnovil svoje zmogljivosti v proizvodnji nafte; ker se ta država vseeno sooča z velikimi težavami pri zagotavljanju osnovnih storitev, na primer neprekinjene dobave elektrike poleti, čiste vode in dostojnega zdravstva; ker bodo pri izkoriščanju iraških naftnih virov bistvenega pomena tehnična pomoč, načela pravne države in popolno izvajanje mednarodnih standardov pri pogodbah in javnih naročilih, da bo mogoče spodbujati proces socialnega vključevanja in blaginje;

| K. | ker je skoraj 30 % mladih moških brezposelnih, zaradi česar zlahka postanejo tarča kriminalnih tolp in paravojaških frakcij; ker bi moral ostati boj proti korupciji osrednji cilj iraških oblasti; ker bi si morala EU po najboljših močeh prizadevati ustvariti močne spodbude, da bi evropska podjetja podprla protikorupcijske ukrepe v Iraku; ker bi morale iraške oblasti uporabiti državne prihodke od nafte kot priložnost za trajnostno družbeno in gospodarsko obnovo za vso iraško družbo ter spodbujati demokratične reformne procese; |
| --- | --- |

K.

ker je skoraj 30 % mladih moških brezposelnih, zaradi česar zlahka postanejo tarča kriminalnih tolp in paravojaških frakcij; ker bi moral ostati boj proti korupciji osrednji cilj iraških oblasti; ker bi si morala EU po najboljših močeh prizadevati ustvariti močne spodbude, da bi evropska podjetja podprla protikorupcijske ukrepe v Iraku; ker bi morale iraške oblasti uporabiti državne prihodke od nafte kot priložnost za trajnostno družbeno in gospodarsko obnovo za vso iraško družbo ter spodbujati demokratične reformne procese;

| L. | ker imajo iraške varnostne sile po umiku ameriških vojaških sil iz Iraka konec leta 2011 odločilno vlogo pri stabilnosti in dolgoročni vzdržnosti države; |
| --- | --- |

L.

ker imajo iraške varnostne sile po umiku ameriških vojaških sil iz Iraka konec leta 2011 odločilno vlogo pri stabilnosti in dolgoročni vzdržnosti države;

| M. | ker je po podatkih urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce doslej znotraj države razseljenih 1 500 000 Iračanov, od tega jih je 500 000 brez strehe nad glavo, 230 000 pa jih je poiskalo zatočišče v sosednjih državah, zlasti Siriji in Jordaniji; |
| --- | --- |

M.

ker je po podatkih urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce doslej znotraj države razseljenih 1 500 000 Iračanov, od tega jih je 500 000 brez strehe nad glavo, 230 000 pa jih je poiskalo zatočišče v sosednjih državah, zlasti Siriji in Jordaniji;

| N. | ker v iraškem Kurdistanu vlada določena stopnja miru in stabilnosti ter se tam povečujejo mednarodno razvojno sodelovanje in zasebne naložbe; |
| --- | --- |

N.

ker v iraškem Kurdistanu vlada določena stopnja miru in stabilnosti ter se tam povečujejo mednarodno razvojno sodelovanje in zasebne naložbe;

| O. | ker je kljub pomembnim izboljšavam varnostnih razmer še vedno veliko bombardiranja in streljanja in je nasilje na dnevnem redu, zaradi česar je prihodnost večine Iračanov negotova in je nemogoče širše uveljavljati gospodarsko in družbeno integracijo iraškega prebivalstva; |
| --- | --- |

O.

ker je kljub pomembnim izboljšavam varnostnih razmer še vedno veliko bombardiranja in streljanja in je nasilje na dnevnem redu, zaradi česar je prihodnost večine Iračanov negotova in je nemogoče širše uveljavljati gospodarsko in družbeno integracijo iraškega prebivalstva;

| P. | ker bi morala Evropska unija za spodbujanje stabilnosti v tej regiji prevzeti svoj del odgovornosti za izgradnjo novega, demokratičnega Iraka in ker bi morala politika EU do te države odražati širši kontekst strateškega partnerstva z južnim sosedstvom in Bližnjim vzhodom; |
| --- | --- |

P.

ker bi morala Evropska unija za spodbujanje stabilnosti v tej regiji prevzeti svoj del odgovornosti za izgradnjo novega, demokratičnega Iraka in ker bi morala politika EU do te države odražati širši kontekst strateškega partnerstva z južnim sosedstvom in Bližnjim vzhodom;

| Q. | ker so največji izzivi obnove in normalizacije povezani z institucionalnimi in družbenimi vidiki, torej s krepitvijo zmogljivosti ustanov in uprave, utrjevanjem pravne države, izvrševanjem zakonov in spoštovanjem človekovih pravic; |
| --- | --- |

Q.

ker so največji izzivi obnove in normalizacije povezani z institucionalnimi in družbenimi vidiki, torej s krepitvijo zmogljivosti ustanov in uprave, utrjevanjem pravne države, izvrševanjem zakonov in spoštovanjem človekovih pravic;

| R. | ker bi morala EU uporabo svojih sredstev prilagoditi posebnim notranjim, regionalnim in humanitarnim izzivom, s katerimi se spopada Irak, ter ker so učinkovitost, preglednost in prepoznavnost temeljni pogoji za okrepljeno vlogo Unije v tej državi; |
| --- | --- |

R.

ker bi morala EU uporabo svojih sredstev prilagoditi posebnim notranjim, regionalnim in humanitarnim izzivom, s katerimi se spopada Irak, ter ker so učinkovitost, preglednost in prepoznavnost temeljni pogoji za okrepljeno vlogo Unije v tej državi;

| S. | ker so EU in njene države članice od leta 2003 prek Mednarodnega sklada za obnovo Iraka za pomoč tej državi zagotovile več kot milijardo EUR in ker Unija z misijo evropske varnostne in obrambne politike EUJUST LEX od leta 2005 neposredno sodeluje pri izboljšanju pravne države v Iraku; ker je bil mandat te misije podaljšan do 31. decembra 2013; |
| --- | --- |

S.

ker so EU in njene države članice od leta 2003 prek Mednarodnega sklada za obnovo Iraka za pomoč tej državi zagotovile več kot milijardo EUR in ker Unija z misijo evropske varnostne in obrambne politike EUJUST LEX od leta 2005 neposredno sodeluje pri izboljšanju pravne države v Iraku; ker je bil mandat te misije podaljšan do 31. decembra 2013;

| T. | ker bo sklenitev sporazuma o partnerstvu in sodelovanju EU nov pogodbeni okvir, v katerem bo lahko razvila dolgoročne politične in gospodarske odnose z Irakom ter postavila trdne temelje za spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic v tej državi; |
| --- | --- |

T.

ker bo sklenitev sporazuma o partnerstvu in sodelovanju EU nov pogodbeni okvir, v katerem bo lahko razvila dolgoročne politične in gospodarske odnose z Irakom ter postavila trdne temelje za spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic v tej državi;

| U. | ker bi Irak lahko bil potencialno pomemben partner pri zagotavljanju večje diverzifikacije virov energije, s čimer bi prispevali k energetski varnosti Evrope; |
| --- | --- |

U.

ker bi Irak lahko bil potencialno pomemben partner pri zagotavljanju večje diverzifikacije virov energije, s čimer bi prispevali k energetski varnosti Evrope;

| 1. | pozdravlja zaključek pogajanj o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Republiko Irak, s katerim sta strani navezali prve pogodbene odnose; je zadovoljen, da so bili s sporazumom vzpostavljeni svet za sodelovanje, odbor za sodelovanje in parlamentarni odbor za sodelovanje, ter pričakuje, da bodo ti forumi dali nov zagon političnemu udejstvovanju Unije v Iraku na najvišji ravni, in sicer v obliki rednih političnih pogovorov in razvoja gospodarskih odnosov z iraškimi oblastmi na najvišji ravni; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zaključek pogajanj o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Republiko Irak, s katerim sta strani navezali prve pogodbene odnose; je zadovoljen, da so bili s sporazumom vzpostavljeni svet za sodelovanje, odbor za sodelovanje in parlamentarni odbor za sodelovanje, ter pričakuje, da bodo ti forumi dali nov zagon političnemu udejstvovanju Unije v Iraku na najvišji ravni, in sicer v obliki rednih političnih pogovorov in razvoja gospodarskih odnosov z iraškimi oblastmi na najvišji ravni;

| 2. | meni, da politične in gospodarske določbe sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ob prizadevanju za izboljšanje trgovinske izmenjave med Irakom in EU utirajo pot rednemu, tesnejšemu političnemu dialogu o dvostranskih, regionalnih in svetovnih vprašanjih, in sicer s podporo prizadevanjem Iraka za razvoj in reforme, da bi se ta država lažje vključila v svetovno gospodarstvo; |
| --- | --- |

2.

meni, da politične in gospodarske določbe sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ob prizadevanju za izboljšanje trgovinske izmenjave med Irakom in EU utirajo pot rednemu, tesnejšemu političnemu dialogu o dvostranskih, regionalnih in svetovnih vprašanjih, in sicer s podporo prizadevanjem Iraka za razvoj in reforme, da bi se ta država lažje vključila v svetovno gospodarstvo;

| 3. | podpira proces pristopa Iraka v Svetovno trgovinsko organizacijo in poudarja, da bi moralo izvajanje sporazuma o partnerstvu in sodelovanju pomembno prispevati k temu procesu; |
| --- | --- |

3.

podpira proces pristopa Iraka v Svetovno trgovinsko organizacijo in poudarja, da bi moralo izvajanje sporazuma o partnerstvu in sodelovanju pomembno prispevati k temu procesu;

| 4. | poudarja, da klavzula o bistvenih elementih sporazuma o partnerstvu in sodelovanju o boju proti širjenju orožja za množično uničevanje strani poziva, naj dejavno sodelujeta pri jedrskem razoroževanju in v celoti podpreta načrtovano konferenco ZN o vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja na Bližnjem vzhodu; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da klavzula o bistvenih elementih sporazuma o partnerstvu in sodelovanju o boju proti širjenju orožja za množično uničevanje strani poziva, naj dejavno sodelujeta pri jedrskem razoroževanju in v celoti podpreta načrtovano konferenco ZN o vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja na Bližnjem vzhodu;

| 5. | pozdravlja klavzulo v sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki se nanaša na sodelovanje med EU in Irakom pri pristopu Iraka k Rimskemu statutu Mednarodnega kazenskega sodišča; poudarja, kako pomembno je, da EU čim bolj podpre ratifikacijo in pristop Iraka k Rimskemu statutu ter da se prednostno izvajajo mednarodni standardi s področja človekovih pravic; poziva države članice EU in Irak, naj ratificirajo spremembe statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, sprejete 11. junija 2010; pozdravlja klavzulo o sodelovanju pri spodbujanju in učinkovitem varstvu človekovih pravic v Iraku iz sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vsebuje tudi opozorilo, da bi, če Irak ne bi varoval, spodbujal in spoštoval človekovih pravic, to negativno vplivalo na programe sodelovanja in gospodarskega razvoja; poudarja, da bi strožje pogojevanje na podlagi načela „več za več“ bolj poudarilo, kako pomemben je znaten napredek na področju človekovih pravic v Iraku; pozdravlja zavezo iraške vlade, da bo spodbujala učinkovit dialog s civilno družbo in njeno dejansko udeležbo; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja klavzulo v sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki se nanaša na sodelovanje med EU in Irakom pri pristopu Iraka k Rimskemu statutu Mednarodnega kazenskega sodišča; poudarja, kako pomembno je, da EU čim bolj podpre ratifikacijo in pristop Iraka k Rimskemu statutu ter da se prednostno izvajajo mednarodni standardi s področja človekovih pravic; poziva države članice EU in Irak, naj ratificirajo spremembe statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, sprejete 11. junija 2010; pozdravlja klavzulo o sodelovanju pri spodbujanju in učinkovitem varstvu človekovih pravic v Iraku iz sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vsebuje tudi opozorilo, da bi, če Irak ne bi varoval, spodbujal in spoštoval človekovih pravic, to negativno vplivalo na programe sodelovanja in gospodarskega razvoja; poudarja, da bi strožje pogojevanje na podlagi načela „več za več“ bolj poudarilo, kako pomemben je znaten napredek na področju človekovih pravic v Iraku; pozdravlja zavezo iraške vlade, da bo spodbujala učinkovit dialog s civilno družbo in njeno dejansko udeležbo;

| 6. | poudarja, da se mora politični dialog med EU in iraškimi oblastmi osrediniti predvsem na vprašanja spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin tako skupnosti kot posameznika, predvsem glede nenehnega poročanja o kršenju človekovih pravic in varstva pravic vseh verskih in narodnostnih manjšin, še naprej pa si morajo prizadevati za krepitev demokratičnih ustanov, pravno državo, dobro upravljanje, pregledno odločanje, pošteno sojenje in narodno spravo; poziva iraško vlado, naj si prizadeva za nacionalno spravo te izredno razdrobljene družbe; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da se mora politični dialog med EU in iraškimi oblastmi osrediniti predvsem na vprašanja spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin tako skupnosti kot posameznika, predvsem glede nenehnega poročanja o kršenju človekovih pravic in varstva pravic vseh verskih in narodnostnih manjšin, še naprej pa si morajo prizadevati za krepitev demokratičnih ustanov, pravno državo, dobro upravljanje, pregledno odločanje, pošteno sojenje in narodno spravo; poziva iraško vlado, naj si prizadeva za nacionalno spravo te izredno razdrobljene družbe;

| 7. | poudarja, da je treba dati absolutno prednost političnemu dialogu z iraškimi oblastmi glede odprave smrtne kazni in podpore temeljnim načelom Evropske unije; poziva iraško vlado, naj kot prvi korak odpravi smrtno kazen in naj objavi in takoj začne izvajati moratorij za usmrtitve; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba dati absolutno prednost političnemu dialogu z iraškimi oblastmi glede odprave smrtne kazni in podpore temeljnim načelom Evropske unije; poziva iraško vlado, naj kot prvi korak odpravi smrtno kazen in naj objavi in takoj začne izvajati moratorij za usmrtitve;

| 8. | pozdravlja, da je bil s sporazumom o partnerstvu in sodelovanju ustanovljen parlamentarni odbor za sodelovanje, ki bo forum iraškega in Evropskega parlamenta, kjer bi se srečevali, izmenjevali mnenja in se obveščali o priporočilih Sveta za sodelovanje ter tudi pripravljali priporočila za Svet; podpira to pomembno parlamentarno razsežnost in meni, da bo odbor dragocena priložnost za demokratični dialog in podporo demokraciji v Iraku; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja, da je bil s sporazumom o partnerstvu in sodelovanju ustanovljen parlamentarni odbor za sodelovanje, ki bo forum iraškega in Evropskega parlamenta, kjer bi se srečevali, izmenjevali mnenja in se obveščali o priporočilih Sveta za sodelovanje ter tudi pripravljali priporočila za Svet; podpira to pomembno parlamentarno razsežnost in meni, da bo odbor dragocena priložnost za demokratični dialog in podporo demokraciji v Iraku;

| 9. | ponovno izraža zavezanost razvoju parlamentarne demokracije in svojo pobudo iz leta 2008, naj se v proračun vključijo sredstva za podporo vzpostavitvi parlamentarne demokracije v tretjih državah; ponovno poudarja, da je popolnoma pripravljen aktivno podpirati iraški predstavniški svet, in predlaga pobude za krepitev zmogljivosti izvoljenih iraških predstavnikov, da bodo lahko izvajali svojo z ustavo podeljeno vlogo, ter za prenos izkušenj na področju učinkovitega upravljanja in usposabljanja osebja; |
| --- | --- |

9.

ponovno izraža zavezanost razvoju parlamentarne demokracije in svojo pobudo iz leta 2008, naj se v proračun vključijo sredstva za podporo vzpostavitvi parlamentarne demokracije v tretjih državah; ponovno poudarja, da je popolnoma pripravljen aktivno podpirati iraški predstavniški svet, in predlaga pobude za krepitev zmogljivosti izvoljenih iraških predstavnikov, da bodo lahko izvajali svojo z ustavo podeljeno vlogo, ter za prenos izkušenj na področju učinkovitega upravljanja in usposabljanja osebja;

| 10. | poudarja, kako pomembno je ustvariti primerne pogoje za celovit tehnični dialog in sodelovanje z Irakom ter zagotavljati nenehno podporo upravi, da bo mogoče uvesti in v polni meri izvajati mednarodne standarde za javna naročila in pogodbe ter povečati priložnosti za naložbe; |
| --- | --- |

10.

poudarja, kako pomembno je ustvariti primerne pogoje za celovit tehnični dialog in sodelovanje z Irakom ter zagotavljati nenehno podporo upravi, da bo mogoče uvesti in v polni meri izvajati mednarodne standarde za javna naročila in pogodbe ter povečati priložnosti za naložbe;

| 11. | poziva Irak, naj čim prej ratificira Pogodbo o celoviti prepovedi jedrskih poskusov; |
| --- | --- |

11.

poziva Irak, naj čim prej ratificira Pogodbo o celoviti prepovedi jedrskih poskusov;

| 12. | je zadovoljen, da je v Bagdadu začela delovati delegacija EU v Iraku in da so imenovali vodjo te delegacije; opozarja pa, da ji je treba zagotoviti potrebne človeške in materialne vire, ki bodo odražali izražene ambicije EU, da bi prevzela pomembno vlogo pri prehodu Iraka v demokracijo, ter omogočiti popolno delovanje v lastnih prostorih; poudarja, da je treba vodji delegacije nujno omogočiti varno potovanje v vse dele države, da bo lahko spremljal razmere na področju človekovih pravic in ustrezno izvajanje programov, ki jih financira Evropska unija; |
| --- | --- |

12.

je zadovoljen, da je v Bagdadu začela delovati delegacija EU v Iraku in da so imenovali vodjo te delegacije; opozarja pa, da ji je treba zagotoviti potrebne človeške in materialne vire, ki bodo odražali izražene ambicije EU, da bi prevzela pomembno vlogo pri prehodu Iraka v demokracijo, ter omogočiti popolno delovanje v lastnih prostorih; poudarja, da je treba vodji delegacije nujno omogočiti varno potovanje v vse dele države, da bo lahko spremljal razmere na področju človekovih pravic in ustrezno izvajanje programov, ki jih financira Evropska unija;

| 13. | poudarja, kako pomemben je za prihodnost Iraka politični sporazum iraških voditeljev o oblikovanju vlade narodne enotnosti, ki bo predstavljala politično, versko in etnično raznolikost iraške družbe v skladu z voljo državljanov, izraženo na parlamentarnih volitvah 7. marca 2010; zahteva, da se sporazum začne nemudoma v celoti izvajati, in poziva politične oblasti v Iraku, naj v duhu enotnosti namer ostanejo predane procesu izgradnje močnih in vzdržnih demokratičnih institucij ter naj zagotovijo pogoje za svobodne in poštene volitve, tako na lokalni kot na mednarodni ravni, saj so izjemno pomembne za proces prehoda v demokracijo; ugotavlja, da bi bilo lahko izvajanje tega sporazuma edina izvedljiva rešitev za začetek resničnega procesa nacionalne sprave; ponavlja, da je pomembno imenovati stalnega obrambnega in notranjega ministra, da bi preprečili koncentracijo moči in spodbudili demokratični dialog, nadzor, politično odgovornost in odgovornost pri političnih odločitvah na področju varnosti; |
| --- | --- |

13.

poudarja, kako pomemben je za prihodnost Iraka politični sporazum iraških voditeljev o oblikovanju vlade narodne enotnosti, ki bo predstavljala politično, versko in etnično raznolikost iraške družbe v skladu z voljo državljanov, izraženo na parlamentarnih volitvah 7. marca 2010; zahteva, da se sporazum začne nemudoma v celoti izvajati, in poziva politične oblasti v Iraku, naj v duhu enotnosti namer ostanejo predane procesu izgradnje močnih in vzdržnih demokratičnih institucij ter naj zagotovijo pogoje za svobodne in poštene volitve, tako na lokalni kot na mednarodni ravni, saj so izjemno pomembne za proces prehoda v demokracijo; ugotavlja, da bi bilo lahko izvajanje tega sporazuma edina izvedljiva rešitev za začetek resničnega procesa nacionalne sprave; ponavlja, da je pomembno imenovati stalnega obrambnega in notranjega ministra, da bi preprečili koncentracijo moči in spodbudili demokratični dialog, nadzor, politično odgovornost in odgovornost pri političnih odločitvah na področju varnosti;

| 14. | je zaskrbljen zaradi naraščajočih trenj med verskimi ločinami in globokega nezaupanja med iraško vlado in opozicijo, kar bi utegnilo privesti do ponovnih nasilnih konfliktov, če se te razmere ne bodo rešile; je zelo zaskrbljen zaradi morebitnega negativnega vpliva konflikta v Siriji na Irak, saj bi lahko še povečalo sektaške napetosti v Iraku, in poziva vse akterje v Iraku, naj se obnašajo odgovorno in disciplinirano, da se prepreči tak razvoj dogodkov; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen zaradi naraščajočih trenj med verskimi ločinami in globokega nezaupanja med iraško vlado in opozicijo, kar bi utegnilo privesti do ponovnih nasilnih konfliktov, če se te razmere ne bodo rešile; je zelo zaskrbljen zaradi morebitnega negativnega vpliva konflikta v Siriji na Irak, saj bi lahko še povečalo sektaške napetosti v Iraku, in poziva vse akterje v Iraku, naj se obnašajo odgovorno in disciplinirano, da se prepreči tak razvoj dogodkov;

| 15. | poziva iraško vlado, naj poskrbi, da se bodo državni viri uporabljali pregledno in odgovorno v korist vseh Iračanov; |
| --- | --- |

15.

poziva iraško vlado, naj poskrbi, da se bodo državni viri uporabljali pregledno in odgovorno v korist vseh Iračanov;

| 16. | poziva Komisijo, naj pripravi zavezujočo klavzulo o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, ki se bo obravnavala na eni od prvih sej Sveta za sodelovanje, na osnovi načel družbene odgovornosti gospodarskih družb, določenih na mednarodni ravni, vključno s posodobljenimi smernicami OECD iz leta 2010 in standardi, ki so jih določili ZN, ILO in EU; predlaga, naj se s to klavzulo harmonizirajo obstoječi standardi in koncepti, da bi zagotovili primerljivost in poštenost, in naj določi ukrepe za izvajanje teh načel na ravni EU, kot sta zahtevi po spremljanju dejavnosti družb, njihovih podružnic in dobavnih verig ter po ravnanju z vso skrbnostjo; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj pripravi zavezujočo klavzulo o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, ki se bo obravnavala na eni od prvih sej Sveta za sodelovanje, na osnovi načel družbene odgovornosti gospodarskih družb, določenih na mednarodni ravni, vključno s posodobljenimi smernicami OECD iz leta 2010 in standardi, ki so jih določili ZN, ILO in EU; predlaga, naj se s to klavzulo harmonizirajo obstoječi standardi in koncepti, da bi zagotovili primerljivost in poštenost, in naj določi ukrepe za izvajanje teh načel na ravni EU, kot sta zahtevi po spremljanju dejavnosti družb, njihovih podružnic in dobavnih verig ter po ravnanju z vso skrbnostjo;

| 17. | vendar je še vedno zelo zaskrbljen zaradi nenehnega nasilja, usmerjenega predvsem proti civilistom, ranljivim skupinam in verskim skupnostim, med katerimi so tudi krščanske manjšine, saj to prebivalcem vliva globok strah in negotovost glede osebne prihodnosti in prihodnosti države; ugotavlja, da je bilo na tem področju nekaj napredka, in poziva iraško vlado, naj še naprej izboljšuje varnost in javni red ter se bori proti terorizmu in sektaškemu nasilju po vsej državi; meni, da je treba posvetiti enako pozornost oblikovanju novega pravnega okvira, ki bo jasno razmejil pristojnosti in mandat varnostnih sil ter omogočil ustrezen nadzor nad varnostnimi silami, kot zahteva ustava; meni, da mora predstavniški svet odigrati svojo vlogo pri oblikovanju nove zakonodaje in izvajati demokratični nadzor; poziva iraške oblasti, naj okrepijo prizadevanja za zaščito krščanskih in vseh ranljivih manjšin v državi, vsem iraškim državljanom zagotovijo svobodno in varno izvajanje veroizpovedi ali svobodno in varno izražanje identitete, sprejmejo odločnejše ukrepe za boj proti medetničnemu in medverskemu nasilju, zaščitijo posvetno prebivalstvo ter si po vseh močeh prizadevajo, da bi krivce privedli pred sodišče, pri tem pa spoštujejo načela pravne države in mednarodne standarde; meni, da je sporazum o partnerstvu in sodelovanju priložnost za dodatno spodbujanje programov sprave in medverskega dialoga, katerih cilj je povrniti občutek za kohezijo in partnerstvo v iraški družbi; |
| --- | --- |

17.

vendar je še vedno zelo zaskrbljen zaradi nenehnega nasilja, usmerjenega predvsem proti civilistom, ranljivim skupinam in verskim skupnostim, med katerimi so tudi krščanske manjšine, saj to prebivalcem vliva globok strah in negotovost glede osebne prihodnosti in prihodnosti države; ugotavlja, da je bilo na tem področju nekaj napredka, in poziva iraško vlado, naj še naprej izboljšuje varnost in javni red ter se bori proti terorizmu in sektaškemu nasilju po vsej državi; meni, da je treba posvetiti enako pozornost oblikovanju novega pravnega okvira, ki bo jasno razmejil pristojnosti in mandat varnostnih sil ter omogočil ustrezen nadzor nad varnostnimi silami, kot zahteva ustava; meni, da mora predstavniški svet odigrati svojo vlogo pri oblikovanju nove zakonodaje in izvajati demokratični nadzor; poziva iraške oblasti, naj okrepijo prizadevanja za zaščito krščanskih in vseh ranljivih manjšin v državi, vsem iraškim državljanom zagotovijo svobodno in varno izvajanje veroizpovedi ali svobodno in varno izražanje identitete, sprejmejo odločnejše ukrepe za boj proti medetničnemu in medverskemu nasilju, zaščitijo posvetno prebivalstvo ter si po vseh močeh prizadevajo, da bi krivce privedli pred sodišče, pri tem pa spoštujejo načela pravne države in mednarodne standarde; meni, da je sporazum o partnerstvu in sodelovanju priložnost za dodatno spodbujanje programov sprave in medverskega dialoga, katerih cilj je povrniti občutek za kohezijo in partnerstvo v iraški družbi;

| 18. | opozarja, da je nujno treba rešiti humanitarne težave, ki pestijo Iračane; poudarja, da je treba poskrbeti, da bodo ukrepi, ki jih usklajujejo iraške oblasti in mednarodne organizacije za pomoč, ki delujejo na terenu, sprejeti za pomoč ranljivim skupinam, vključno z begunci in razseljenimi osebami, jih bodo zaščitili in ustvarili ustrezne razmere za njihovo varnost in dostojanstvo; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je nujno treba rešiti humanitarne težave, ki pestijo Iračane; poudarja, da je treba poskrbeti, da bodo ukrepi, ki jih usklajujejo iraške oblasti in mednarodne organizacije za pomoč, ki delujejo na terenu, sprejeti za pomoč ranljivim skupinam, vključno z begunci in razseljenimi osebami, jih bodo zaščitili in ustvarili ustrezne razmere za njihovo varnost in dostojanstvo;

| 19. | ugotavlja, da je po podatkih Visokega komisariata OZN za begunce od začetka vojne v iraškem Kurdistanu zatočišče iskalo 34 000 sirskih beguncev, in iraške oblasti poziva, naj pomagajo pri obvladovanju pritoka beguncev v Irak, predvsem, da bodo ti begunci na iraškem ozemlju deležni humanitarnega sprejema in da bodo usmerjeni v begunska taborišča; poleg tega poziva EU, naj se zavzame in prispeva k pomoči iraški vladi pri zagotavljanju humanih življenjskih pogojev v teh taboriščih; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da je po podatkih Visokega komisariata OZN za begunce od začetka vojne v iraškem Kurdistanu zatočišče iskalo 34 000 sirskih beguncev, in iraške oblasti poziva, naj pomagajo pri obvladovanju pritoka beguncev v Irak, predvsem, da bodo ti begunci na iraškem ozemlju deležni humanitarnega sprejema in da bodo usmerjeni v begunska taborišča; poleg tega poziva EU, naj se zavzame in prispeva k pomoči iraški vladi pri zagotavljanju humanih življenjskih pogojev v teh taboriščih;

| 20. | priznava prizadevanja iraških oblasti, vendar jih poziva, naj naseljenim v taboriščih Ašraf in Hurija zagotovijo varne in humane življenjske razmere; poziva države članice EU, naj spoštujejo člen 105(3)(b) in (4) sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom ter si po najboljših močeh prizadevajo za omogočenje individualnih in prostovoljnih ponovnih naselitev ali vrnitev naseljencev taborišča Hurija, da bo mogoče končno rešiti vprašanje njihove navzočnosti na iraškem ozemlju; |
| --- | --- |

20.

priznava prizadevanja iraških oblasti, vendar jih poziva, naj naseljenim v taboriščih Ašraf in Hurija zagotovijo varne in humane življenjske razmere; poziva države članice EU, naj spoštujejo člen 105(3)(b) in (4) sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom ter si po najboljših močeh prizadevajo za omogočenje individualnih in prostovoljnih ponovnih naselitev ali vrnitev naseljencev taborišča Hurija, da bo mogoče končno rešiti vprašanje njihove navzočnosti na iraškem ozemlju;

| 21. | zahteva, naj se ponovno pregledajo ustava, kazenski zakonik in zakon o kazenskem postopku, da bi zagotovili popolno spoštovanje enakopravnosti med moškimi in ženskami ter ženskih pravic; ponovno poudarja, da imajo lahko ženske ključno vlogo pri obnavljanju družbene strukture, in poudarja, da morajo polno sodelovati v političnem življenju, med drugim tudi pri pripravi nacionalnih strategij, da bi odražale njihova stališča; |
| --- | --- |

21.

zahteva, naj se ponovno pregledajo ustava, kazenski zakonik in zakon o kazenskem postopku, da bi zagotovili popolno spoštovanje enakopravnosti med moškimi in ženskami ter ženskih pravic; ponovno poudarja, da imajo lahko ženske ključno vlogo pri obnavljanju družbene strukture, in poudarja, da morajo polno sodelovati v političnem življenju, med drugim tudi pri pripravi nacionalnih strategij, da bi odražale njihova stališča;

| 22. | spodbuja nevladne organizacije, naj nudijo ciljno usmerjeno podporo ženskam, ki so žrtve nasilja, prisilnih porok, zločinov iz časti, trgovine z ljudmi ali pohabljanja spolnih organov, in tako prispevajo k utrjevanju demokracije in človekovih pravic v Iraku; |
| --- | --- |

22.

spodbuja nevladne organizacije, naj nudijo ciljno usmerjeno podporo ženskam, ki so žrtve nasilja, prisilnih porok, zločinov iz časti, trgovine z ljudmi ali pohabljanja spolnih organov, in tako prispevajo k utrjevanju demokracije in človekovih pravic v Iraku;

| 23. | poziva iraški parlament in vlado, naj sprejmeta zakonodajo proti delu otrok, otroški prostituciji in trgovanju z otroki in naj poskrbi za spoštovanje konvencije OZN o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

23.

poziva iraški parlament in vlado, naj sprejmeta zakonodajo proti delu otrok, otroški prostituciji in trgovanju z otroki in naj poskrbi za spoštovanje konvencije OZN o otrokovih pravicah;

| 24. | zahteva, naj se posebna pozornost posveti sodelovanju žensk v procesu pokonfliktne obnove ter v političnem in gospodarskem življenju na najvišji ravni, zlasti pripadnic manjšinskih skupnosti, ki so pogosto žrtve dvojne diskriminacije, tako na podlagi spola kot tudi na podlagi etnične oziroma verske identitete; spodbuja iraške oblasti, naj sprejmejo potrebne ukrepe za razvoj vključujoče civilne družbe, ki bo polno sodelovala v političnem procesu, ter za spodbujanje neodvisnih, pluralističnih in profesionalnih medijev; |
| --- | --- |

24.

zahteva, naj se posebna pozornost posveti sodelovanju žensk v procesu pokonfliktne obnove ter v političnem in gospodarskem življenju na najvišji ravni, zlasti pripadnic manjšinskih skupnosti, ki so pogosto žrtve dvojne diskriminacije, tako na podlagi spola kot tudi na podlagi etnične oziroma verske identitete; spodbuja iraške oblasti, naj sprejmejo potrebne ukrepe za razvoj vključujoče civilne družbe, ki bo polno sodelovala v političnem procesu, ter za spodbujanje neodvisnih, pluralističnih in profesionalnih medijev;

| 25. | izraža izjemno zaskrbljenost zaradi številnih samomorov žensk ali ubojev iz časti v povezavi s prisilnimi porokami in drugih pogostih primerov nasilja nad ženskami, kot sta pohabljanje spolnih organov in zloraba v družini; poudarja, kako pomembno je uvesti ustrezno in učinkovito zakonodajo, ki bi varovala pravice žensk in deklet ter njihovo družbeno, kulturno in telesno integriteto ter spodbujala popoln dostop do družbeno-gospodarskega vključevanja, in z zakoni odpraviti diskriminacijo žensk v skladu z iraško ustavo ter mednarodnimi obveznosti Iraka na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

25.

izraža izjemno zaskrbljenost zaradi številnih samomorov žensk ali ubojev iz časti v povezavi s prisilnimi porokami in drugih pogostih primerov nasilja nad ženskami, kot sta pohabljanje spolnih organov in zloraba v družini; poudarja, kako pomembno je uvesti ustrezno in učinkovito zakonodajo, ki bi varovala pravice žensk in deklet ter njihovo družbeno, kulturno in telesno integriteto ter spodbujala popoln dostop do družbeno-gospodarskega vključevanja, in z zakoni odpraviti diskriminacijo žensk v skladu z iraško ustavo ter mednarodnimi obveznosti Iraka na področju človekovih pravic;

| 26. | pozdravlja skupni strateški dokument Evropske komisije (2011–2013), ki označuje prehod na večletno načrtovanje razvojnega sodelovanja EU, ki temelji na posvetovanju z iraškimi oblastmi in drugimi mednarodnimi akterji (Svetovna banko, OZN), dejavnimi v tej državi; ugotavlja, da je novi pristop v skladu z glavnimi usmeritvami, ki jih je Parlament izrazil v svojem priporočilu Svetu z dne 13. marca 2008; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja skupni strateški dokument Evropske komisije (2011–2013), ki označuje prehod na večletno načrtovanje razvojnega sodelovanja EU, ki temelji na posvetovanju z iraškimi oblastmi in drugimi mednarodnimi akterji (Svetovna banko, OZN), dejavnimi v tej državi; ugotavlja, da je novi pristop v skladu z glavnimi usmeritvami, ki jih je Parlament izrazil v svojem priporočilu Svetu z dne 13. marca 2008;

| 27. | pozdravlja pozitivne rezultate misije EUJUST LEX in prvo izvedbo pilotnih projektov v Iraku, ki so bili usklajeni s potekajočim projektom Evropske komisije; poziva, naj se po izteku te misije vse pridobljene izkušnje izkoristijo v varnostni in obrambni politiki ter instrumentih Unije, da bo EU lahko še naprej zagotavljala podporo na terenu pri krepitvi iraške policije in kazenskega sistema; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja pozitivne rezultate misije EUJUST LEX in prvo izvedbo pilotnih projektov v Iraku, ki so bili usklajeni s potekajočim projektom Evropske komisije; poziva, naj se po izteku te misije vse pridobljene izkušnje izkoristijo v varnostni in obrambni politiki ter instrumentih Unije, da bo EU lahko še naprej zagotavljala podporo na terenu pri krepitvi iraške policije in kazenskega sistema;

| 28. | ponavlja zahtevo o preglednosti in učinkovitosti pomoči Unije za Irak, z zagotavljanjem celovitih, rednih in preglednih podatkov o dejanskem izplačevanju in izvajanju pomoči Unije, zlasti kar zadeva posojila prek Mednarodnega sklada za obnovo Iraka, v katerega EU prispeva največji delež; |
| --- | --- |

28.

ponavlja zahtevo o preglednosti in učinkovitosti pomoči Unije za Irak, z zagotavljanjem celovitih, rednih in preglednih podatkov o dejanskem izplačevanju in izvajanju pomoči Unije, zlasti kar zadeva posojila prek Mednarodnega sklada za obnovo Iraka, v katerega EU prispeva največji delež;

| 29. | ugotavlja, da je cilj načrtovanih dejavnosti sodelovanja EU na področju socialnega in človeškega razvoja boj proti revščini, zadovoljevanje osnovnih potreb na področju zdravstva, izobraževanja in zaposlovanja ter spodbujanje temeljnih svoboščin za vse, vključno z najranljivejšimi skupinami – begunci, notranje razseljenimi osebami in vsemi verskimi manjšinami; vztraja, da je treba izvajanje teh dejavnosti vključiti v okvir krepitve zmogljivosti in ustanov, ob upoštevanju načel vključenosti, preglednosti in dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da je cilj načrtovanih dejavnosti sodelovanja EU na področju socialnega in človeškega razvoja boj proti revščini, zadovoljevanje osnovnih potreb na področju zdravstva, izobraževanja in zaposlovanja ter spodbujanje temeljnih svoboščin za vse, vključno z najranljivejšimi skupinami – begunci, notranje razseljenimi osebami in vsemi verskimi manjšinami; vztraja, da je treba izvajanje teh dejavnosti vključiti v okvir krepitve zmogljivosti in ustanov, ob upoštevanju načel vključenosti, preglednosti in dobrega upravljanja;

| 30. | opozarja, da je geopolitični položaj Iraka občutljiv, saj so v njegovi soseščini Sirija, Iran, Turčija, Savdska Arabija in Jordanija; pričakuje, da bo imel Irak glede na trajajočo državljansko vojno v Siriji stabilizacijsko vlogo v tej regiji; pričakuje, da bo Irak v Siriji podprl demokratičen in vključujoč prehod; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da je geopolitični položaj Iraka občutljiv, saj so v njegovi soseščini Sirija, Iran, Turčija, Savdska Arabija in Jordanija; pričakuje, da bo imel Irak glede na trajajočo državljansko vojno v Siriji stabilizacijsko vlogo v tej regiji; pričakuje, da bo Irak v Siriji podprl demokratičen in vključujoč prehod;

| 31. | ceni, da je bila pred kratkim ustanovljena iraška visoka komisija za človekove pravice, neodvisna ustanova, ki lahko osmisli pravice, zagotovljene v iraški ustavi, in odigra osrednjo vlogo pri varstvu teh pravic; poudarja, kako pomembno je, da bo ta institucija neodvisna od političnih vplivov in da se za njeno delovanje zagotovijo ustrezna, zanesljiva in neodvisna finančna sredstva; poudarja, da morajo vladni organi redno, pregledno in neprekinjeno sodelovati pri preiskavah te komisije; poziva države članice, naj podpirajo njen razvoj s tehnično pomočjo, nepretrganim dialogom ter izmenjavo izkušenj o prizadevanjih za varstvo človekovih pravic; |
| --- | --- |

31.

ceni, da je bila pred kratkim ustanovljena iraška visoka komisija za človekove pravice, neodvisna ustanova, ki lahko osmisli pravice, zagotovljene v iraški ustavi, in odigra osrednjo vlogo pri varstvu teh pravic; poudarja, kako pomembno je, da bo ta institucija neodvisna od političnih vplivov in da se za njeno delovanje zagotovijo ustrezna, zanesljiva in neodvisna finančna sredstva; poudarja, da morajo vladni organi redno, pregledno in neprekinjeno sodelovati pri preiskavah te komisije; poziva države članice, naj podpirajo njen razvoj s tehnično pomočjo, nepretrganim dialogom ter izmenjavo izkušenj o prizadevanjih za varstvo človekovih pravic;

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, predsedniku Evropske komisije, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, predsednikom parlamentov držav članic ter vladi in predstavniškemu svetu Republike Irak. |
| --- | --- |

32.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, predsedniku Evropske komisije, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, predsednikom parlamentov držav članic ter vladi in predstavniškemu svetu Republike Irak.

---

(1)  UL L 204, 31.7.2012, str. 20.

(2)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 287.

(3)  UL C 66 E, 20.3.2009, str. 75.

(4)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 115.

(5)  UL C 136 E, 11.5.2012, str. 53.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/89 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/89

---

P7_TA(2013)0024

Izvajanje začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo ter državami vzhodne in južne Afrike glede na trenutne razmere v Zimbabveju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o izvajanju začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo ter državami vzhodne in južne Afrike glede na trenutne razmere v Zimbabveju (2013/2515(RSP))

(2015/C 440/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Madagaskarjem, Mauritiusom, Sejšeli in Zimbabvejem na eni strani ter Evropsko skupnostjo na drugi, ki se začasno uporablja od 14. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Madagaskarjem, Mauritiusom, Sejšeli in Zimbabvejem na eni strani ter Evropsko skupnostjo na drugi, ki se začasno uporablja od 14. maja 2012,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani in Evropsko skupnostjo na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (sporazum iz Cotonouja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani in Evropsko skupnostjo na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (sporazum iz Cotonouja),

| — | ob upoštevanju Splošnega sporazuma o carinah in trgovini, zlasti člena XXIV tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošnega sporazuma o carinah in trgovini, zlasti člena XXIV tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Deklaracije novega tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, ki določa razvojne cilje tisočletja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije novega tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, ki določa razvojne cilje tisočletja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2009 o začasnem sporazumu o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami Vzhodne in Južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo na drugi strani (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2009 o začasnem sporazumu o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami Vzhodne in Južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo na drugi strani (1),

| — | ob upoštevanju sporočila izrednega vrha Južnoafriške razvojne skupnosti z dne 1. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila izrednega vrha Južnoafriške razvojne skupnosti z dne 1. junija 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Zimbabveju z dne 23. julija 2012 in izvedbenega sklepa Sveta 2012/124/SZVP o omejevalnih ukrepih zoper Zimbabve (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Zimbabveju z dne 23. julija 2012 in izvedbenega sklepa Sveta 2012/124/SZVP o omejevalnih ukrepih zoper Zimbabve (2),

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je poglavje o trgovinskem sodelovanju sporazuma iz Cotonouja, v skladu s katerim je EU državam AKP odobrila enostranske trgovinske preferenciale, prenehalo veljati 31. decembra 2007, od tedaj pa razmere niso v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

A.

ker je poglavje o trgovinskem sodelovanju sporazuma iz Cotonouja, v skladu s katerim je EU državam AKP odobrila enostranske trgovinske preferenciale, prenehalo veljati 31. decembra 2007, od tedaj pa razmere niso v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije;

| B. | ker so sporazumi o gospodarskem partnerstvu združljivi s Svetovno trgovinsko organizacijo in je njihov cilj podpirati regionalno povezovanje prek trgovinskega razvoja, trajnostne rasti in zmanjšanja revščine ter spodbujati postopno vključevanje gospodarstev držav AKP v svetovno gospodarstvo; |
| --- | --- |

B.

ker so sporazumi o gospodarskem partnerstvu združljivi s Svetovno trgovinsko organizacijo in je njihov cilj podpirati regionalno povezovanje prek trgovinskega razvoja, trajnostne rasti in zmanjšanja revščine ter spodbujati postopno vključevanje gospodarstev držav AKP v svetovno gospodarstvo;

| C. | ker so Madagaskar, Mauritius, Sejšeli in Zimbabve podpisniki Sporazuma iz Cotonouja; ker je spoštovanje človekovih pravic bistven element sporazuma o razvojnem sodelovanju med EU in državami AKP; |
| --- | --- |

C.

ker so Madagaskar, Mauritius, Sejšeli in Zimbabve podpisniki Sporazuma iz Cotonouja; ker je spoštovanje človekovih pravic bistven element sporazuma o razvojnem sodelovanju med EU in državami AKP;

| D. | ker začasni sporazumi o gospodarskih partnerstvih lahko veljajo za prvi korak k sprejetju trajnih sporazumov o gospodarskih partnerstvih, saj vsebujejo pravila za blagovno menjavo, pa tudi poglavja o pravilih o poreklu in varstvu novih industrij; |
| --- | --- |

D.

ker začasni sporazumi o gospodarskih partnerstvih lahko veljajo za prvi korak k sprejetju trajnih sporazumov o gospodarskih partnerstvih, saj vsebujejo pravila za blagovno menjavo, pa tudi poglavja o pravilih o poreklu in varstvu novih industrij;

| E. | ker se morajo v skladu s členi 8, 11(b), 96 in 97 sporazuma iz Cotonouja določbe o dobrem upravljanju, preglednosti pri političnih funkcijah ter človekovih pravicah upoštevati kot del začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in Madagaskarjem, Mauritiusom, Sejšeli in Zimbabvejem na drugi; |
| --- | --- |

E.

ker se morajo v skladu s členi 8, 11(b), 96 in 97 sporazuma iz Cotonouja določbe o dobrem upravljanju, preglednosti pri političnih funkcijah ter človekovih pravicah upoštevati kot del začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in Madagaskarjem, Mauritiusom, Sejšeli in Zimbabvejem na drugi;

| F. | ker je kljub temu, da trenutne razmere v Zimbabveju na področju človekovih pravic in demokracije kažejo znake izboljšanja, izzivov pri prihodnjem sodelovanju med Unijo in Zimbabvejem še veliko, zlasti polno izvajanje dogovora o delitvi oblasti in odprava vseh oblik nadlegovanja in kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

F.

ker je kljub temu, da trenutne razmere v Zimbabveju na področju človekovih pravic in demokracije kažejo znake izboljšanja, izzivov pri prihodnjem sodelovanju med Unijo in Zimbabvejem še veliko, zlasti polno izvajanje dogovora o delitvi oblasti in odprava vseh oblik nadlegovanja in kršitev človekovih pravic;

| G. | ker je gospodarsko okrevanje Zimbabveja še šibko in nekatere državne politike ogrožajo prihodnje gospodarske odnose med Unijo in Zimbabvejem; |
| --- | --- |

G.

ker je gospodarsko okrevanje Zimbabveja še šibko in nekatere državne politike ogrožajo prihodnje gospodarske odnose med Unijo in Zimbabvejem;

| H. | ker Zimbabve s tem, ko še naprej dovoljuje prodajo nezakonite slonovine, očitno ne upošteva mednarodnih sporazumov in lastne zakonodaje; |
| --- | --- |

H.

ker Zimbabve s tem, ko še naprej dovoljuje prodajo nezakonite slonovine, očitno ne upošteva mednarodnih sporazumov in lastne zakonodaje;

| 1. | poudarja, da mora EU spodbujati pravično trgovino med EU in državami v razvoju na podlagi popolnega spoštovanja in zagotavljanja delovnih standardov in pogojev Mednarodne organizacije dela (ILO) ter zagotavljati spoštovanje najvišjih mogočih socialnih in okoljskih standardov; meni, da to vključuje plačevanje poštenih cen za surovine in kmetijske proizvode iz držav v razvoju; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da mora EU spodbujati pravično trgovino med EU in državami v razvoju na podlagi popolnega spoštovanja in zagotavljanja delovnih standardov in pogojev Mednarodne organizacije dela (ILO) ter zagotavljati spoštovanje najvišjih mogočih socialnih in okoljskih standardov; meni, da to vključuje plačevanje poštenih cen za surovine in kmetijske proizvode iz držav v razvoju;

| 2. | poudarja, da je začasna uveljavitev začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu pomemben korak na poti k okrepitvi partnerstva med EU in omenjenimi štirimi afriškimi državami s stabilnim pravnim okvirom; poudarja pomen nadaljevanja pogajanj s ciljem doseči stalen sporazum, ki bi spodbujal obsežnejšo, odprto in pravično trgovino, naložbe in regionalno povezovanje; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je začasna uveljavitev začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu pomemben korak na poti k okrepitvi partnerstva med EU in omenjenimi štirimi afriškimi državami s stabilnim pravnim okvirom; poudarja pomen nadaljevanja pogajanj s ciljem doseči stalen sporazum, ki bi spodbujal obsežnejšo, odprto in pravično trgovino, naložbe in regionalno povezovanje;

| 3. | meni, da je začetek veljavnosti zakona o komisiji za človekove pravice v Zimbabveju spodbuden vladni ukrep za izboljšanje tamkajšnjih razmer na področju človekovih pravic in korak naprej pri dogovorjenem časovnem načrtu za mirne in verodostojne volitve; |
| --- | --- |

3.

meni, da je začetek veljavnosti zakona o komisiji za človekove pravice v Zimbabveju spodbuden vladni ukrep za izboljšanje tamkajšnjih razmer na področju človekovih pravic in korak naprej pri dogovorjenem časovnem načrtu za mirne in verodostojne volitve;

| 4. | poziva Komisijo, naj okrepi pogajanja s preostalimi sedmimi državami te regije in naj bo njen pristop naklonjen razvoju in usklajen s strateškimi cilji in prednostnimi nalogami regije in tamkajšnjih držav ter s pravili Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj okrepi pogajanja s preostalimi sedmimi državami te regije in naj bo njen pristop naklonjen razvoju in usklajen s strateškimi cilji in prednostnimi nalogami regije in tamkajšnjih držav ter s pravili Svetovne trgovinske organizacije;

| 5. | je zaskrbljen nad stalnimi kršitvami človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Zimbabveju, ki spodkopavajo zaveze zimbabvejske vlade narodne enotnosti iz zadnjih let, in zlasti nad nedavnimi nasilnimi ukrepi zoper zagovornike človekovih pravic, novinarje in člane civilne družbe v Zimbabveju; poziva zimbabvejsko vlado, naj z vsemi potrebnimi ukrepi prepreči nasilne ukrepe zoper vse, ki se ukvarjajo z vprašanjem človekovih pravic, in njihovo ustrahovanje; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen nad stalnimi kršitvami človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Zimbabveju, ki spodkopavajo zaveze zimbabvejske vlade narodne enotnosti iz zadnjih let, in zlasti nad nedavnimi nasilnimi ukrepi zoper zagovornike človekovih pravic, novinarje in člane civilne družbe v Zimbabveju; poziva zimbabvejsko vlado, naj z vsemi potrebnimi ukrepi prepreči nasilne ukrepe zoper vse, ki se ukvarjajo z vprašanjem človekovih pravic, in njihovo ustrahovanje;

| 6. | obžaluje, da začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu ne vsebuje klavzule o krepitvi človekovih pravic, in znova poziva, naj trgovinski sporazumi, ki jih sklene EU, vsebujejo zavezujoče klavzule o človekovih pravicah; obžaluje, da sta bila izpuščena poglavje o trajnostnem razvoju in zahteva po spoštovanju mednarodnih delovnih in okoljskih standardov; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu ne vsebuje klavzule o krepitvi človekovih pravic, in znova poziva, naj trgovinski sporazumi, ki jih sklene EU, vsebujejo zavezujoče klavzule o človekovih pravicah; obžaluje, da sta bila izpuščena poglavje o trajnostnem razvoju in zahteva po spoštovanju mednarodnih delovnih in okoljskih standardov;

| 7. | poudarja, da je svoboda zbiranja, združevanja in izražanja sestavni del demokracije, ki se ji je Zimbabve v celoti zavezal z dogovorom o delitvi oblasti; opozarja na trenutni postopek odobritve in poudarja, da je ratifikacija začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu z Evropsko unijo priložnost, da se znova poudari potreba po polnem izvajanju teh zavez in obveznosti; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je svoboda zbiranja, združevanja in izražanja sestavni del demokracije, ki se ji je Zimbabve v celoti zavezal z dogovorom o delitvi oblasti; opozarja na trenutni postopek odobritve in poudarja, da je ratifikacija začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu z Evropsko unijo priložnost, da se znova poudari potreba po polnem izvajanju teh zavez in obveznosti;

| 8. | poudarja, da bi bilo treba glede na okoliščine vztrajati pri prekinitvi razvojnega sodelovanja EU (v skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja), vendar bi si morala EU še naprej prizadevati za podporo lokalnemu prebivalstvu; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi bilo treba glede na okoliščine vztrajati pri prekinitvi razvojnega sodelovanja EU (v skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja), vendar bi si morala EU še naprej prizadevati za podporo lokalnemu prebivalstvu;

| 9. | podpira ciljno usmerjene ukrepe, s katerimi se EU odziva na politične razmere in razmere na področju človekovih pravic v Zimbabveju, ter letne odločitve, ki EU omogočajo stalen nadzor nad najpomembnejšimi predstavniki zimbabvejske vlade; poudarja tudi, da začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu na te ukrepe ne bo vplival; |
| --- | --- |

9.

podpira ciljno usmerjene ukrepe, s katerimi se EU odziva na politične razmere in razmere na področju človekovih pravic v Zimbabveju, ter letne odločitve, ki EU omogočajo stalen nadzor nad najpomembnejšimi predstavniki zimbabvejske vlade; poudarja tudi, da začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu na te ukrepe ne bo vplival;

| 10. | poziva zimbabvejsko vlado, naj sprejme potrebne ukrepe, vključno z obnovitvijo vladavine prava, demokracije in spoštovanja človekovih pravic, še zlasti pa izvede nenasilen in verodostojen ustavni referendum in priprave na volitve, ki ustrezajo mednarodno priznanim standardom, da bo mogoče zadržati načrtovane ukrepe; |
| --- | --- |

10.

poziva zimbabvejsko vlado, naj sprejme potrebne ukrepe, vključno z obnovitvijo vladavine prava, demokracije in spoštovanja človekovih pravic, še zlasti pa izvede nenasilen in verodostojen ustavni referendum in priprave na volitve, ki ustrezajo mednarodno priznanim standardom, da bo mogoče zadržati načrtovane ukrepe;

| 11. | ponovno poudarja, da je pripravljen uporabiti vsa razpoložljiva sredstva, med drugim tudi določbe člena 65 sporazuma (t.i. klavzula o neizvajanju), če bi prišlo do poslabšanja razmer na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

11.

ponovno poudarja, da je pripravljen uporabiti vsa razpoložljiva sredstva, med drugim tudi določbe člena 65 sporazuma (t.i. klavzula o neizvajanju), če bi prišlo do poslabšanja razmer na področju človekovih pravic;

| 12. | poziva delegacijo EU v Harareju, naj zimbabvejski vladi narodne enotnosti še naprej nudi pomoč pri izboljševanju razmer na področju človekovih pravic, da se omogočijo mirne in verodostojne volitve v skladu s standardi, ki jih EU pričakuje od svojih trgovskih partnerjev; |
| --- | --- |

12.

poziva delegacijo EU v Harareju, naj zimbabvejski vladi narodne enotnosti še naprej nudi pomoč pri izboljševanju razmer na področju človekovih pravic, da se omogočijo mirne in verodostojne volitve v skladu s standardi, ki jih EU pričakuje od svojih trgovskih partnerjev;

| 13. | poziva zimbabvejsko vlado, naj poskrbi za identifikacijo in pregon vpletenih v nezakoniti izvoz slonovine in trgovino z njo, ter naj nadaljuje prizadevanja za večjo preglednost zimbabvejske ekstraktivne industrije, da bi zagotovila, da bo blaginja iz zakonitega izkoriščanja naravnih virov te države ustrezno uporabljena in da bo koristila vsem Zimbabvejcem; |
| --- | --- |

13.

poziva zimbabvejsko vlado, naj poskrbi za identifikacijo in pregon vpletenih v nezakoniti izvoz slonovine in trgovino z njo, ter naj nadaljuje prizadevanja za večjo preglednost zimbabvejske ekstraktivne industrije, da bi zagotovila, da bo blaginja iz zakonitega izkoriščanja naravnih virov te države ustrezno uporabljena in da bo koristila vsem Zimbabvejcem;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, Evropski službi za zunanje delovanje, zimbabvejski vladi in parlamentu in parlamentom držav Južnoafriške razvojne skupnosti. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, Evropski službi za zunanje delovanje, zimbabvejski vladi in parlamentu in parlamentom držav Južnoafriške razvojne skupnosti.

---

(1)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 129.

(2)  UL L 54, 28.2.2012, str. 20.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/92 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/92

---

P7_TA(2013)0026

Posodobitev področja državnih pomoči

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o posodobitvi državne pomoči (2012/2920(RSP))

(2015/C 440/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti njenega člena 109, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti njenega člena 109,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za Uredbo Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (COM(2012)0725), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za Uredbo Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (COM(2012)0725),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za Uredbo Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči in Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza (COM(2012)0730), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za Uredbo Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči in Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza (COM(2012)0730),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Posodobitev področja državnih pomoči EU (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Posodobitev področja državnih pomoči EU (COM(2012)0209),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij, sprejetega na 98. plenarnem zasedanju 29. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij, sprejetega na 98. plenarnem zasedanju 29. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 15/2011 z naslovom Ali postopki Komisije zagotavljajo uspešno upravljanje nadzora državne pomoči?, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 15/2011 z naslovom Ali postopki Komisije zagotavljajo uspešno upravljanje nadzora državne pomoči?,

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma z dne 20. oktobra 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1) (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazum), zlasti njegovega odstavka 15, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma z dne 20. oktobra 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1) (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazum), zlasti njegovega odstavka 15,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o posodobitvi državne pomoči (O–000213/2012 – B7–0102/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o posodobitvi državne pomoči (O–000213/2012 – B7–0102/2013),

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je Komisija predstavila predloga za dve uredbi o izvajanju programa za posodobitev državnih pomoči, katerih pravna podlaga je člen 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije; ker ta pravna podlaga predvideva le posvetovanje s Parlamentom in ne soodločanja; |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija predstavila predloga za dve uredbi o izvajanju programa za posodobitev državnih pomoči, katerih pravna podlaga je člen 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije; ker ta pravna podlaga predvideva le posvetovanje s Parlamentom in ne soodločanja;

| B. | ker je cilj predlogov osredotočiti sredstva na obravnavanje resnejših primerov pomoči, ne pa na manjše primere in pritožbe, ki ne vplivajo na trgovino med državami članicami; |
| --- | --- |

B.

ker je cilj predlogov osredotočiti sredstva na obravnavanje resnejših primerov pomoči, ne pa na manjše primere in pritožbe, ki ne vplivajo na trgovino med državami članicami;

| C. | ker predlogi, zlasti spremembe postopkovne uredbe (Uredba Sveta (ES) št. 659/1999), zadevajo podrobnosti nadzora Komisije nad odločitvami izvoljenih državnih in lokalnih oblasti, kar je pomemben razlog v prid demokratičnemu nadzoru teh besedil s strani Parlamenta; |
| --- | --- |

C.

ker predlogi, zlasti spremembe postopkovne uredbe (Uredba Sveta (ES) št. 659/1999), zadevajo podrobnosti nadzora Komisije nad odločitvami izvoljenih državnih in lokalnih oblasti, kar je pomemben razlog v prid demokratičnemu nadzoru teh besedil s strani Parlamenta;

| D. | ker bi Parlament moral biti vključen v pripravo teh predlogov, kot to predvideva odstavek 15 okvirnega sporazuma med Parlamentom in Komisijo; |
| --- | --- |

D.

ker bi Parlament moral biti vključen v pripravo teh predlogov, kot to predvideva odstavek 15 okvirnega sporazuma med Parlamentom in Komisijo;

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o posodobitvi državne pomoči in nove predloge Komisije za uredbe; kljub temu poziva Komisijo, naj zagotovi, da spodbujanje gospodarske rasti kot eden splošnih ciljev te reforme ne bo znova povzročilo povečanja javnega dolga; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije o posodobitvi državne pomoči in nove predloge Komisije za uredbe; kljub temu poziva Komisijo, naj zagotovi, da spodbujanje gospodarske rasti kot eden splošnih ciljev te reforme ne bo znova povzročilo povečanja javnega dolga;

| 2. | poudarja potrebo po manjši, a bolje usmerjeni državni pomoči, ki zahteva manj javne porabe in ne izkrivlja konkurence ter podpira premik h gospodarstvu, ki temelji na znanju; |
| --- | --- |

2.

poudarja potrebo po manjši, a bolje usmerjeni državni pomoči, ki zahteva manj javne porabe in ne izkrivlja konkurence ter podpira premik h gospodarstvu, ki temelji na znanju;

| 3. | poudarja, da mora biti državna pomoč zasnovana tako, da spodbuja razvoj storitev, znanja in infrastrukture in ne da nudi podporo specifičnim podjetjem; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da mora biti državna pomoč zasnovana tako, da spodbuja razvoj storitev, znanja in infrastrukture in ne da nudi podporo specifičnim podjetjem;

| 4. | poudarja dejstvo, da je osnovna naloga državne pomoči zagotoviti enake konkurenčne pogoje na notranjem trgu; pozdravlja sveženj posodobitev državne pomoči kot temelj tekočega procesa posodobitve politike konkurence; poziva k pravočasnemu izvajanju svežnja reform; |
| --- | --- |

4.

poudarja dejstvo, da je osnovna naloga državne pomoči zagotoviti enake konkurenčne pogoje na notranjem trgu; pozdravlja sveženj posodobitev državne pomoči kot temelj tekočega procesa posodobitve politike konkurence; poziva k pravočasnemu izvajanju svežnja reform;

| 5. | priznava vlogo državne pomoči, sprejete s posebno krizno ureditvijo, pri obravnavanju krize; priznava tudi, da bosta uporaba državne pomoči in nadzor nad njo pomembno prispevala k doseganju ciljev strategije za rast Evropa 2020; |
| --- | --- |

5.

priznava vlogo državne pomoči, sprejete s posebno krizno ureditvijo, pri obravnavanju krize; priznava tudi, da bosta uporaba državne pomoči in nadzor nad njo pomembno prispevala k doseganju ciljev strategije za rast Evropa 2020;

| 6. | poudarja, da mora politika konkurence omogočiti ustrezno državno pomoč za ekološko preoblikovanje gospodarstva, zlasti v zvezi z obnovljivimi viri energije in energetsko učinkovitostjo, in da morajo nove smernice temeljiti na tem izhodišču; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da mora politika konkurence omogočiti ustrezno državno pomoč za ekološko preoblikovanje gospodarstva, zlasti v zvezi z obnovljivimi viri energije in energetsko učinkovitostjo, in da morajo nove smernice temeljiti na tem izhodišču;

| 7. | se strinja s Komisijo, da je treba postopke državne pomoči pospešiti, kar bi omogočilo močnejše osredotočanje na zapletene primere, ki lahko imajo resne učinke na konkurenco v notranjem trgu; je seznanjen s predlogom Komisije za dvig ravni svobode pri obravnavi pritožb; poziva Komisijo, naj zagotovi podrobna merila za razlikovanje med pomembnimi in manj pomembnimi primeri na tem področju; opozarja, da bi bila ustrezna načina za dosego takega razlikovanja dvig pragov za uredbo o pomoči de minimis ter razširitev horizontalnih kategorij v pooblastitveni uredbi in uredbi o splošnih skupinskih izjemah; |
| --- | --- |

7.

se strinja s Komisijo, da je treba postopke državne pomoči pospešiti, kar bi omogočilo močnejše osredotočanje na zapletene primere, ki lahko imajo resne učinke na konkurenco v notranjem trgu; je seznanjen s predlogom Komisije za dvig ravni svobode pri obravnavi pritožb; poziva Komisijo, naj zagotovi podrobna merila za razlikovanje med pomembnimi in manj pomembnimi primeri na tem področju; opozarja, da bi bila ustrezna načina za dosego takega razlikovanja dvig pragov za uredbo o pomoči de minimis ter razširitev horizontalnih kategorij v pooblastitveni uredbi in uredbi o splošnih skupinskih izjemah;

| 8. | ugotavlja, da so bili ti cilji v preteklosti že večkrat zastavljeni in so služili kot podlaga za pretekle revizije zakonodaje o državni pomoči, vendar se zdi, da niso bili v celoti izpolnjeni, glede na to, da so zdaj potrebni novi predlogi sprememb; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da so bili ti cilji v preteklosti že večkrat zastavljeni in so služili kot podlaga za pretekle revizije zakonodaje o državni pomoči, vendar se zdi, da niso bili v celoti izpolnjeni, glede na to, da so zdaj potrebni novi predlogi sprememb;

| 9. | izraža upanje, da bodo v tem primeru predlogi izpolnili zastavljene cilje, ne da bi pri tem odvračali pritožnike od tega, da bi Komisijo opozarjali na resne primere izkrivljanja konkurence; |
| --- | --- |

9.

izraža upanje, da bodo v tem primeru predlogi izpolnili zastavljene cilje, ne da bi pri tem odvračali pritožnike od tega, da bi Komisijo opozarjali na resne primere izkrivljanja konkurence;

| 10. | je seznanjen s splošno namero Komisije, da iz obveznosti priglasitve izvzame še več ukrepov; zlasti ugotavlja, da predlog Komisije predvideva, da naj pooblastitvena uredba krije pomoč, ki je dodeljena kulturi, in pomoč za poravnavo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče; vendar poudarja, da bodo morale države članice zagotoviti predhodno usklajenost pravil o državni pomoči ukrepov de minimis in shem skupinskih izjem, da bi ohranile zadostno raven nadzora, medtem ko bo Komisija nadaljevala z izvajanjem naknadnega nadzora teh primerov; poudarja, da to ne sme povečati količine državne pomoči; poziva Komisijo, naj zagotovi dolgoročno zmanjšanje državne pomoči; |
| --- | --- |

10.

je seznanjen s splošno namero Komisije, da iz obveznosti priglasitve izvzame še več ukrepov; zlasti ugotavlja, da predlog Komisije predvideva, da naj pooblastitvena uredba krije pomoč, ki je dodeljena kulturi, in pomoč za poravnavo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče; vendar poudarja, da bodo morale države članice zagotoviti predhodno usklajenost pravil o državni pomoči ukrepov de minimis in shem skupinskih izjem, da bi ohranile zadostno raven nadzora, medtem ko bo Komisija nadaljevala z izvajanjem naknadnega nadzora teh primerov; poudarja, da to ne sme povečati količine državne pomoči; poziva Komisijo, naj zagotovi dolgoročno zmanjšanje državne pomoči;

| 11. | poudarja, da mora Komisija zagotoviti boljšo izmenjavo z državami članicami v smislu kakovosti in pravočasnosti posredovanja informacij in priprave priglasitev; poudarja, da morajo učinkoviti nacionalni sistemi zagotoviti, da so ukrepi državne pomoči, ki so izvzeti iz obveznosti predhodne priglasitve, skladni z zakonodajo EU; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da mora Komisija zagotoviti boljšo izmenjavo z državami članicami v smislu kakovosti in pravočasnosti posredovanja informacij in priprave priglasitev; poudarja, da morajo učinkoviti nacionalni sistemi zagotoviti, da so ukrepi državne pomoči, ki so izvzeti iz obveznosti predhodne priglasitve, skladni z zakonodajo EU;

| 12. | ugotavlja, da so v preteklosti zadevne informacije za nadzor primerov državne pomoči posredovale izključno države članice; poziva Komisijo, naj oceni, ali bo potrebovala dodatne človeške vire, da bi razširila svoja orodja za zbiranje informacij in da bi lahko prejemala neposredne informacije od udeležencev na trgu; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da so v preteklosti zadevne informacije za nadzor primerov državne pomoči posredovale izključno države članice; poziva Komisijo, naj oceni, ali bo potrebovala dodatne človeške vire, da bi razširila svoja orodja za zbiranje informacij in da bi lahko prejemala neposredne informacije od udeležencev na trgu;

| 13. | je zelo zaskrbljen nad ugotovitvami Računskega sodišča, da Komisija ne namerava sistematično prepoznavati nepriglašenih ukrepov pomoči ali celovito oceniti naknadnega učinka svoje državne pomoči; zahteva nadaljnja pojasnila v zvezi s 40 % primerov državne pomoči, odobrene v okviru uredbe o skupinskih izjemah, ki bi se lahko izkazala za težavno; poudarja, da to pomeni posebno težavo za nove udeležence in mala in srednje velika podjetja, ter opozarja na učinek izkrivljanja konkurence; |
| --- | --- |

13.

je zelo zaskrbljen nad ugotovitvami Računskega sodišča, da Komisija ne namerava sistematično prepoznavati nepriglašenih ukrepov pomoči ali celovito oceniti naknadnega učinka svoje državne pomoči; zahteva nadaljnja pojasnila v zvezi s 40 % primerov državne pomoči, odobrene v okviru uredbe o skupinskih izjemah, ki bi se lahko izkazala za težavno; poudarja, da to pomeni posebno težavo za nove udeležence in mala in srednje velika podjetja, ter opozarja na učinek izkrivljanja konkurence;

| 14. | poziva komisijo, naj v okviru posodobitve državne pomoči obravnava zgornja vprašanja in zagotovi, da bo morebitno zmanjšanje obsega predhodnega spremljanja priglasitev nadoknadila z učinkovitim in strogim naknadnim nadzorom, ki bo zagotovil ustrezno skladnost; |
| --- | --- |

14.

poziva komisijo, naj v okviru posodobitve državne pomoči obravnava zgornja vprašanja in zagotovi, da bo morebitno zmanjšanje obsega predhodnega spremljanja priglasitev nadoknadila z učinkovitim in strogim naknadnim nadzorom, ki bo zagotovil ustrezno skladnost;

| 15. | obžaluje, da pravna osnova za nove predloge, člen 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije, določa le posvetovanje s Parlamentom in ne soodločanja v skladu z drugimi področji povezovanja trgov in gospodarske ureditve do začetka veljave Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

15.

obžaluje, da pravna osnova za nove predloge, člen 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije, določa le posvetovanje s Parlamentom in ne soodločanja v skladu z drugimi področji povezovanja trgov in gospodarske ureditve do začetka veljave Lizbonske pogodbe;

| 16. | meni, da tega demokratičnega primanjkljaja ni mogoče dopuščati v zvezi s predlogi, ki zadevajo sredstva, s katerimi Komisija nadzira odločitve in ukrepe nacionalno in lokalno voljenih organov, zlasti kar zadeva storitve splošnega gospodarskega pomena v zvezi s temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

16.

meni, da tega demokratičnega primanjkljaja ni mogoče dopuščati v zvezi s predlogi, ki zadevajo sredstva, s katerimi Komisija nadzira odločitve in ukrepe nacionalno in lokalno voljenih organov, zlasti kar zadeva storitve splošnega gospodarskega pomena v zvezi s temeljnimi pravicami;

| 17. | predlaga, da se ta primanjkljaj premosti z medinstitucionalnimi ureditvami in popravi s prihodnjimi spremembami Pogodbe; |
| --- | --- |

17.

predlaga, da se ta primanjkljaj premosti z medinstitucionalnimi ureditvami in popravi s prihodnjimi spremembami Pogodbe;

| 18. | medtem poziva Komisijo in Svet, naj resno upoštevata predloge za spremembe, ki jih Parlament vlaga v tem postopku posvetovanja; |
| --- | --- |

18.

medtem poziva Komisijo in Svet, naj resno upoštevata predloge za spremembe, ki jih Parlament vlaga v tem postopku posvetovanja;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/94 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/94

---

P7_TA(2013)0027

Nedavne žrtve požarov v tekstilnih tovarnah, zlasti v Bangladešu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o nedavnih žrtvah požarov v tekstilnih tovarnah, zlasti v Bangladešu (2012/2908(RSP))

(2015/C 440/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med ES in Bangladešem iz leta 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med ES in Bangladešem iz leta 2001,

| — | opozarjajoč na svoji resoluciji z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (1) in o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (2), |
| --- | --- |

—

opozarjajoč na svoji resoluciji z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (1) in o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (2),

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela z naslovom „Globalizacija socialnih pravic: v okviru Mednarodne organizacije dela in zunaj nje“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela z naslovom „Globalizacija socialnih pravic: v okviru Mednarodne organizacije dela in zunaj nje“,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela z naslovom „Delo na globalnem jugu: izzivi in nadomestne možnosti za delavce“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela z naslovom „Delo na globalnem jugu: izzivi in nadomestne možnosti za delavce“,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela z naslovom „Globalizacija, večja prožnost in delovne razmere v azijskih in pacifiških državah“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela z naslovom „Globalizacija, večja prožnost in delovne razmere v azijskih in pacifiških državah“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o industrijski politiki za dobo globalizacije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o industrijski politiki za dobo globalizacije (3),

| — | ob upoštevanju posodobljenih smernic OECD za multinacionalna podjetja iz leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posodobljenih smernic OECD za multinacionalna podjetja iz leta 2011,

| — | ob upoštevanju okvira za promocijo varnosti in zdravja pri delu Mednarodne organizacije dela (2006, C–187) ter Konvencije za varnost in zdravje pri delu (1981, C–155), ki ju Bangladeš in Pakistan nista ratificirala, prav tako ne njunih priporočil (R–197); ob upoštevanju Konvencije o delovni inšpekciji (1947, C–081), ki sta jo podpisala Bangladeš in Pakistan, ter njenih priporočil (R–164), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira za promocijo varnosti in zdravja pri delu Mednarodne organizacije dela (2006, C–187) ter Konvencije za varnost in zdravje pri delu (1981, C–155), ki ju Bangladeš in Pakistan nista ratificirala, prav tako ne njunih priporočil (R–197); ob upoštevanju Konvencije o delovni inšpekciji (1947, C–081), ki sta jo podpisala Bangladeš in Pakistan, ter njenih priporočil (R–164),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014“ (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014“ (COM(2011)0681),

| — | ob upoštevanju vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je v požaru v tovarni Tazreen (okrožje Ašulija, Daka, Bangladeš) 24. novembra 2012 umrlo najmanj 112 ljudi, v požaru v Karačiju (Pakistan) septembra 2012 pa 289 ljudi; |
| --- | --- |

A.

ker je v požaru v tovarni Tazreen (okrožje Ašulija, Daka, Bangladeš) 24. novembra 2012 umrlo najmanj 112 ljudi, v požaru v Karačiju (Pakistan) septembra 2012 pa 289 ljudi;

| B. | ker v podobnih nezgodah po vsej južni Aziji vsako leto umre več sto delavcev ter je samo v Bangladešu od leta 2005 v tovarniških požarih umrlo okrog 600 tekstilnih delavcev, številne požare pa bi bilo mogoče preprečiti; |
| --- | --- |

B.

ker v podobnih nezgodah po vsej južni Aziji vsako leto umre več sto delavcev ter je samo v Bangladešu od leta 2005 v tovarniških požarih umrlo okrog 600 tekstilnih delavcev, številne požare pa bi bilo mogoče preprečiti;

| C. | ker so razmere v tekstilnih tovarnah pogosto slabe, delovnopravne pravice, kot so tiste, ki jih priznavajo temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela, pa niso zelo upoštevane, medtem ko se požarna varnost pogosto slabo ali pa sploh ne spoštuje; ker številni lastniki tovrstnih podjetij ostanejo nekaznovani, zato ne storijo skoraj nič, da bi izboljšali delovne razmere; |
| --- | --- |

C.

ker so razmere v tekstilnih tovarnah pogosto slabe, delovnopravne pravice, kot so tiste, ki jih priznavajo temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela, pa niso zelo upoštevane, medtem ko se požarna varnost pogosto slabo ali pa sploh ne spoštuje; ker številni lastniki tovrstnih podjetij ostanejo nekaznovani, zato ne storijo skoraj nič, da bi izboljšali delovne razmere;

| D. | ker je v Bangladešu več kot 5 000 tekstilnih tovarn, ki zaposlujejo približno 3,5 milijona ljudi, Bangladeš pa je takoj za Kitajsko drugi največji izvoznik konfekcijskih oblačil; |
| --- | --- |

D.

ker je v Bangladešu več kot 5 000 tekstilnih tovarn, ki zaposlujejo približno 3,5 milijona ljudi, Bangladeš pa je takoj za Kitajsko drugi največji izvoznik konfekcijskih oblačil;

| E. | ker je evropski trg največji izvozni cilj za bangladeške oblačilne in tekstilne izdelke, znana zahodna podjetja pa priznavajo, da so z lastniki tovarne Tazreen sklenila pogodbe o dobavi oblačil; |
| --- | --- |

E.

ker je evropski trg največji izvozni cilj za bangladeške oblačilne in tekstilne izdelke, znana zahodna podjetja pa priznavajo, da so z lastniki tovarne Tazreen sklenila pogodbe o dobavi oblačil;

| F. | ker so rastoči stroški dela v drugih delih sveta izrinili delovna mesta za manj kvalificirane delavce v proizvodnji v Indijo, Pakistan, Kambodžo, Vietnam, zlasti pa v Bangladeš, kjer oblačila trenutno predstavljajo 75 % izvoza; |
| --- | --- |

F.

ker so rastoči stroški dela v drugih delih sveta izrinili delovna mesta za manj kvalificirane delavce v proizvodnji v Indijo, Pakistan, Kambodžo, Vietnam, zlasti pa v Bangladeš, kjer oblačila trenutno predstavljajo 75 % izvoza;

| G. | ker je obžalovanja vredno, da so nekatera podjetja najprej skušala zanikati, da sodelujejo s podjetjem v Daki, v katerem je izbruhnil požar, in so šele pozneje priznala, da se njihova oblačila proizvajajo v tej tovarni; |
| --- | --- |

G.

ker je obžalovanja vredno, da so nekatera podjetja najprej skušala zanikati, da sodelujejo s podjetjem v Daki, v katerem je izbruhnil požar, in so šele pozneje priznala, da se njihova oblačila proizvajajo v tej tovarni;

| H. | ker se je v preteklih mesecih stopnjevala napetost med bangladeško vlado in delavskimi aktivisti, delavci pa so se pritoževali nad nizko plačo in slabimi delovnimi pogoji; |
| --- | --- |

H.

ker se je v preteklih mesecih stopnjevala napetost med bangladeško vlado in delavskimi aktivisti, delavci pa so se pritoževali nad nizko plačo in slabimi delovnimi pogoji;

| I. | ker je umor Aminula Islama, ki je kritiziral nevarne delovne pogoje v industriji oblačil v Bangladešu, iz aprila 2012 še zmeraj nepojasnjen; |
| --- | --- |

I.

ker je umor Aminula Islama, ki je kritiziral nevarne delovne pogoje v industriji oblačil v Bangladešu, iz aprila 2012 še zmeraj nepojasnjen;

| 1. | izraža obžalovanje ob izgubi življenj v nedavnih tovarniških požarih; sožalje izreka tudi prizadetim družinam in ranjenim; meni, da je število delavcev, ki so v zadnjih letih umrli v tovarniških požarih v južni Aziji, popolnoma nesprejemljivo; |
| --- | --- |

1.

izraža obžalovanje ob izgubi življenj v nedavnih tovarniških požarih; sožalje izreka tudi prizadetim družinam in ranjenim; meni, da je število delavcev, ki so v zadnjih letih umrli v tovarniških požarih v južni Aziji, popolnoma nesprejemljivo;

| 2. | poziva vladi Bangladeša in Pakistana, naj še naprej natančno preiskujeta nedavne dogodke in sprejmeta ukrepe, s katerimi bi preprečili, da bi se te tragedije ponovile, med drugim tudi tako, da bi od vseh proizvajalcev zahtevali popolno skladnost z zdravstveno in varnostno zakonodajo (zlasti zakon o delovnih razmerjih iz leta 2006 v Bangladešu) ter vzpostavili učinkovit in neodvisen sistem delovnih inšpekcij in inšpekcij industrijskih stavb; |
| --- | --- |

2.

poziva vladi Bangladeša in Pakistana, naj še naprej natančno preiskujeta nedavne dogodke in sprejmeta ukrepe, s katerimi bi preprečili, da bi se te tragedije ponovile, med drugim tudi tako, da bi od vseh proizvajalcev zahtevali popolno skladnost z zdravstveno in varnostno zakonodajo (zlasti zakon o delovnih razmerjih iz leta 2006 v Bangladešu) ter vzpostavili učinkovit in neodvisen sistem delovnih inšpekcij in inšpekcij industrijskih stavb;

| 3. | pozdravlja bangladeški sporazum o protipožarni in gradbeni varnosti, ki so ga podpisali številni sindikati, nevladne organizacije in multinacionalne tekstilne družbe, njegov namen pa je izboljšati varnostne standarde na proizvodnih lokacijah ter zagotoviti pripravljenost financiranja teh ukrepov, zlasti z vzpostavitvijo neodvisnega sistema inšpekcij in aktivno podporo ustanovitvi „odborov za zdravje in varnost“, v katerih so predstavniki delavcev iz vseh tovarn in ki so po zakonu sicer obvezni, a le redko delujejo; poziva vse vpletene tekstilne znamke, naj podprejo ta prizadevanja; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja bangladeški sporazum o protipožarni in gradbeni varnosti, ki so ga podpisali številni sindikati, nevladne organizacije in multinacionalne tekstilne družbe, njegov namen pa je izboljšati varnostne standarde na proizvodnih lokacijah ter zagotoviti pripravljenost financiranja teh ukrepov, zlasti z vzpostavitvijo neodvisnega sistema inšpekcij in aktivno podporo ustanovitvi „odborov za zdravje in varnost“, v katerih so predstavniki delavcev iz vseh tovarn in ki so po zakonu sicer obvezni, a le redko delujejo; poziva vse vpletene tekstilne znamke, naj podprejo ta prizadevanja;

| 4. | poziva vse zainteresirane strani, naj se bojujejo proti korupciji v dobavni verigi, ki je očitna v številnih južnoazijskih državah, med drugim tudi proti prikritemu sodelovanju varnostnih inšpektorjev in lastnikov tovarn; poziva k okrepitvi boja proti tovrstni praksi; |
| --- | --- |

4.

poziva vse zainteresirane strani, naj se bojujejo proti korupciji v dobavni verigi, ki je očitna v številnih južnoazijskih državah, med drugim tudi proti prikritemu sodelovanju varnostnih inšpektorjev in lastnikov tovarn; poziva k okrepitvi boja proti tovrstni praksi;

| 5. | pričakuje, da bodo krivci za kaznivo dejanje iz malomarnosti in druga kazniva dejanja v zvezi s požari privedeni pred sodišče ter da bodo lokalne oblasti sodelovale z upravami tovarn, da bi vsem žrtvam zagotovili popoln dostop do pravnega varstva ter jim omogočili vložitev odškodninskih zahtevkov; pozdravlja ukrepe, ki sta jih sprejeli bangladeška in pakistanska vlada za pomoč žrtvam in njihovim družinam; |
| --- | --- |

5.

pričakuje, da bodo krivci za kaznivo dejanje iz malomarnosti in druga kazniva dejanja v zvezi s požari privedeni pred sodišče ter da bodo lokalne oblasti sodelovale z upravami tovarn, da bi vsem žrtvam zagotovili popoln dostop do pravnega varstva ter jim omogočili vložitev odškodninskih zahtevkov; pozdravlja ukrepe, ki sta jih sprejeli bangladeška in pakistanska vlada za pomoč žrtvam in njihovim družinam;

| 6. | pozdravlja dejanje tistih evropskih trgovcev na drobno, ki so že prispevali v odškodninske sheme za žrtve in njihove družine, druge pa spodbuja, naj sledijo temu zgledu; zahteva brezplačno zdravstveno oskrbo za poškodovane ter skrb za nepreskrbljene družinske člane umrlih delavcev; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejanje tistih evropskih trgovcev na drobno, ki so že prispevali v odškodninske sheme za žrtve in njihove družine, druge pa spodbuja, naj sledijo temu zgledu; zahteva brezplačno zdravstveno oskrbo za poškodovane ter skrb za nepreskrbljene družinske člane umrlih delavcev;

| 7. | poziva večje mednarodne znamke oblačil, naj kritično pregledajo svoje dobavne verige in sodelujejo s svojimi podizvajalci, da bi izboljšali standarde varnosti in zdravja pri delu; poziva trgovce na drobno, nevladne organizacije in vse druge udeležence, če je primerno tudi Komisijo, naj skupaj razvijejo prostovoljni standard za označevanje izdelkov, ki bi potrjeval, da so bili pri proizvodnji posameznega izdelka upoštevani temeljni delovni standardi Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

7.

poziva večje mednarodne znamke oblačil, naj kritično pregledajo svoje dobavne verige in sodelujejo s svojimi podizvajalci, da bi izboljšali standarde varnosti in zdravja pri delu; poziva trgovce na drobno, nevladne organizacije in vse druge udeležence, če je primerno tudi Komisijo, naj skupaj razvijejo prostovoljni standard za označevanje izdelkov, ki bi potrjeval, da so bili pri proizvodnji posameznega izdelka upoštevani temeljni delovni standardi Mednarodne organizacije dela;

| 8. | poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja obvezno odgovorno poslovanje podjetij iz EU, ki poslujejo v tujini, še posebej pa naj se osredotoči na to, da se zagotovi strogo izpolnjevanje vseh njihovih pravnih obveznosti, zlasti mednarodnih standardov in pravil na področju človekovih pravic, dela in okolja; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja obvezno odgovorno poslovanje podjetij iz EU, ki poslujejo v tujini, še posebej pa naj se osredotoči na to, da se zagotovi strogo izpolnjevanje vseh njihovih pravnih obveznosti, zlasti mednarodnih standardov in pravil na področju človekovih pravic, dela in okolja;

| 9. | pozdravlja pobude, ki jih trenutno izvaja Komisija, s katerimi želi podpreti povečanje varnosti v tovarnah v Bangladešu, na primer projekt uveljavljanja delovnih standardov v sektorju konfekcijskih oblačil ter sodelovanje z gasilsko službo in direktoratom za civilno obrambo Bangladeša; poziva h krepitvi in širjenju tega sodelovanja, ki naj ustrezno zajame tudi druge države v regiji; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja pobude, ki jih trenutno izvaja Komisija, s katerimi želi podpreti povečanje varnosti v tovarnah v Bangladešu, na primer projekt uveljavljanja delovnih standardov v sektorju konfekcijskih oblačil ter sodelovanje z gasilsko službo in direktoratom za civilno obrambo Bangladeša; poziva h krepitvi in širjenju tega sodelovanja, ki naj ustrezno zajame tudi druge države v regiji;

| 10. | opozarja, da je treba dosledno izvajati osem temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela; poudarja, kako pomembne so zanesljive zdravstvene in varnostne določbe za delavce ne glede na to, v kateri državi je njihovo delovno mesto; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da je treba dosledno izvajati osem temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela; poudarja, kako pomembne so zanesljive zdravstvene in varnostne določbe za delavce ne glede na to, v kateri državi je njihovo delovno mesto;

| 11. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovi, da se bodo trgovinski uradniki EU, če imajo sedež v delegacijah EU, redno usposabljali o vprašanjih družbene odgovornosti gospodarskih družb, zlasti v zvezi z izvajanjem okvira Združenih narodov za „varovanje, spoštovanje in pomoč“, ter da bodo delegacije EU delovale kot kontaktne točke EU za pritožbe v zvezi s podjetji EU in njihovimi podružnicami; |
| --- | --- |

11.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovi, da se bodo trgovinski uradniki EU, če imajo sedež v delegacijah EU, redno usposabljali o vprašanjih družbene odgovornosti gospodarskih družb, zlasti v zvezi z izvajanjem okvira Združenih narodov za „varovanje, spoštovanje in pomoč“, ter da bodo delegacije EU delovale kot kontaktne točke EU za pritožbe v zvezi s podjetji EU in njihovimi podružnicami;

| 12. | ugotavlja, da lahko pomembno vlogo odigrajo delavci in sindikati, na primer s stalnim razvojem odborov za varnost pod vodstvom delavcev v vseh tovarnah, in da je sindikatom treba omogočiti dostop do tovarn, da bi delavce poučili, kako lahko zaščitijo svoje pravice in poskrbijo za svojo varnost, vključno s pravico, da zavrnejo nevarno delo; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da lahko pomembno vlogo odigrajo delavci in sindikati, na primer s stalnim razvojem odborov za varnost pod vodstvom delavcev v vseh tovarnah, in da je sindikatom treba omogočiti dostop do tovarn, da bi delavce poučili, kako lahko zaščitijo svoje pravice in poskrbijo za svojo varnost, vključno s pravico, da zavrnejo nevarno delo;

| 13. | pozdravlja uspešna prizadevanja Bangladeša za zmanjšanje dela otrok v sektorju oblačil ter poziva Pakistan, naj okrepi svoja prizadevanja proti delu otrok; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja uspešna prizadevanja Bangladeša za zmanjšanje dela otrok v sektorju oblačil ter poziva Pakistan, naj okrepi svoja prizadevanja proti delu otrok;

| 14. | poziva bangladeške oblasti, naj popolnoma raziščejo mučenje in umor aktivista za delavske pravice Aminula Islama, ter poziva vladi Bangladeša in Pakistana, naj prenehata omejevati dejavnosti sindikatov in kolektivna pogajanja; |
| --- | --- |

14.

poziva bangladeške oblasti, naj popolnoma raziščejo mučenje in umor aktivista za delavske pravice Aminula Islama, ter poziva vladi Bangladeša in Pakistana, naj prenehata omejevati dejavnosti sindikatov in kolektivna pogajanja;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladama in parlamentoma Pakistana in Bangladeša ter generalnemu direktorju Mednarodne organizacije dela. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladama in parlamentoma Pakistana in Bangladeša ter generalnemu direktorju Mednarodne organizacije dela.

---

(1)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 31.

(2)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 101.

(3)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 131.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/97 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/97

---

P7_TA(2013)0028

Priporočila pregledne konference o pogodbi o neširjenju jedrskega orožja glede vzpostavitve območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o priporočilih pregledne konference o pogodbi o neširjenju jedrskega orožja glede vzpostavitve območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu (2012/2890(RSP))

(2015/C 440/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Komisije Catherine Ashton z dne 24. novembra 2012 o preložitvi helsinške konference o vzpostavitvi območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Komisije Catherine Ashton z dne 24. novembra 2012 o preložitvi helsinške konference o vzpostavitvi območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu,

| — | ob upoštevanju šestmesečnega poročila iz avgusta 2012 o napredku pri izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (2012/I) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestmesečnega poročila iz avgusta 2012 o napredku pri izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (2012/I) (1),

| — | ob upoštevanju treh seminarjev EU o varnosti na Bližnjem vzhodu, neširjenju orožja za množično uničevanje in razorožitvi v Parizu junija 2008, prvega seminarja konzorcija EU za neširjenje jedrskega orožja o Bližnjem vzhodu v Bruslju 6. in 7. julija 2011 ter drugega seminarja konzorcija EU za neširjenje jedrskega orožja o Bližnjem vzhodu 5. in 6. novembra 2012, ki so imeli za cilj pripraviti konferenco ZN o območju brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju treh seminarjev EU o varnosti na Bližnjem vzhodu, neširjenju orožja za množično uničevanje in razorožitvi v Parizu junija 2008, prvega seminarja konzorcija EU za neširjenje jedrskega orožja o Bližnjem vzhodu v Bruslju 6. in 7. julija 2011 ter drugega seminarja konzorcija EU za neširjenje jedrskega orožja o Bližnjem vzhodu 5. in 6. novembra 2012, ki so imeli za cilj pripraviti konferenco ZN o območju brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu,

| — | ob upoštevanju strategije Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/422/SZVP z dne 23. julija 2012 o podpori procesu, ki bo vodil k vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/422/SZVP z dne 23. julija 2012 o podpori procesu, ki bo vodil k vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 26. februarja 2004 (2), 10. marca 2005 (3), 17. novembra 2005 (4) in 14. marca 2007 (5) o neširjenju jedrskega orožja in jedrski razorožitvi ter z 10. marca 2010 (6) o pogodbi o neširjenju jedrskega orožja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 26. februarja 2004 (2), 10. marca 2005 (3), 17. novembra 2005 (4) in 14. marca 2007 (5) o neširjenju jedrskega orožja in jedrski razorožitvi ter z 10. marca 2010 (6) o pogodbi o neširjenju jedrskega orožja,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine ZN z dne 13. decembra 2011 o vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja v regiji Bližnjega vzhoda, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine ZN z dne 13. decembra 2011 o vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja v regiji Bližnjega vzhoda,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN z dne 6. oktobra 2010 o nevarnosti širjenja jedrskega orožja na Bližnjem vzhodu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN z dne 6. oktobra 2010 o nevarnosti širjenja jedrskega orožja na Bližnjem vzhodu,

| — | ob upoštevanju zaključnega dokumenta pregledne konference pogodbenic pogodbe o neširjenju jedrskega orožja iz leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključnega dokumenta pregledne konference pogodbenic pogodbe o neširjenju jedrskega orožja iz leta 2010,

| — | ob upoštevanju skupne izjave pariškega vrha za Sredozemlje z dne 13. julija 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave pariškega vrha za Sredozemlje z dne 13. julija 2008,

| — | ob upoštevanju členov 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je bila konferenca o vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, ki je bila načrtovana za december 2012, odložena; |
| --- | --- |

A.

ker je bila konferenca o vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, ki je bila načrtovana za december 2012, odložena;

| B. | ker bi lahko imela odpoved konference o vzpostavitvi območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, predvidene na pregledni konferenci o pogodbi o neširjenju jedrskega orožja leta 2010, negativne posledice za regionalno varnost in mednarodna prizadevanja za denuklearizacijo; |
| --- | --- |

B.

ker bi lahko imela odpoved konference o vzpostavitvi območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, predvidene na pregledni konferenci o pogodbi o neširjenju jedrskega orožja leta 2010, negativne posledice za regionalno varnost in mednarodna prizadevanja za denuklearizacijo;

| C. | ker je pogodba o neširjenju jedrskega orožja in orožja za množično uničevanje eden od temeljev mednarodne varnosti; in ker so najnujnejše prednostne naloge na področju varnosti preprečiti, da bi še katera država pridobila ali uporabila jedrsko orožje, zmanjšati svetovne zaloge in napredovati v smeri sveta brez jedrskega orožja; |
| --- | --- |

C.

ker je pogodba o neširjenju jedrskega orožja in orožja za množično uničevanje eden od temeljev mednarodne varnosti; in ker so najnujnejše prednostne naloge na področju varnosti preprečiti, da bi še katera država pridobila ali uporabila jedrsko orožje, zmanjšati svetovne zaloge in napredovati v smeri sveta brez jedrskega orožja;

| D. | ker je v zaključnem dokumentu pregledne konference o pogodbi o neširjenju jedrskega orožja iz leta 2010 vključen dogovor, da se leta 2012 skliče konferenca o vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, in ker je ta proces nujen, da se potrdi pomembnost pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; |
| --- | --- |

D.

ker je v zaključnem dokumentu pregledne konference o pogodbi o neširjenju jedrskega orožja iz leta 2010 vključen dogovor, da se leta 2012 skliče konferenca o vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, in ker je ta proces nujen, da se potrdi pomembnost pogodbe o neširjenju jedrskega orožja;

| E. | ker priprave na to konferenco potekajo, odkar je bil za posrednika za to konferenco imenovan Jaakko Laajava, finski državni podsekretar; |
| --- | --- |

E.

ker priprave na to konferenco potekajo, odkar je bil za posrednika za to konferenco imenovan Jaakko Laajava, finski državni podsekretar;

| F. | ker že obstaja več pogodb o območjih brez jedrskega orožja v drugih regijah sveta, in sicer v Latinski Ameriki in na Karibih, v južnem Tihem oceanu, v jugovzhodni Aziji, v Afriki in v srednji Aziji; ker je status Mongolije, ki se je sama razglasila za državo brez jedrskega orožja, priznala generalna skupščina ZN s sprejetjem resolucije o Mongoliji in njenem mednarodnem varnostnem statusu in statusu države brez jedrskega orožja; ker obstajajo druge pogodbe, ki ravno tako obravnavajo denuklearizacijo nekaterih območij, kot so pogodba o Antarktiki, pogodba o vesolju, pogodba o Mesecu in pogodba o morskem dnu; |
| --- | --- |

F.

ker že obstaja več pogodb o območjih brez jedrskega orožja v drugih regijah sveta, in sicer v Latinski Ameriki in na Karibih, v južnem Tihem oceanu, v jugovzhodni Aziji, v Afriki in v srednji Aziji; ker je status Mongolije, ki se je sama razglasila za državo brez jedrskega orožja, priznala generalna skupščina ZN s sprejetjem resolucije o Mongoliji in njenem mednarodnem varnostnem statusu in statusu države brez jedrskega orožja; ker obstajajo druge pogodbe, ki ravno tako obravnavajo denuklearizacijo nekaterih območij, kot so pogodba o Antarktiki, pogodba o vesolju, pogodba o Mesecu in pogodba o morskem dnu;

| G. | ker EU spodbuja vse države iz te regije, naj nadaljujejo konstruktivna prizadevanja skupaj s posrednikom ter dajo nadaljnje pobude za popolno izkoreninjenje vsega orožja za množično uničevanje – bodisi jedrsko, kemično ali biološko – v tej regiji, pa tudi njihovih izstrelitvenih sistemov; |
| --- | --- |

G.

ker EU spodbuja vse države iz te regije, naj nadaljujejo konstruktivna prizadevanja skupaj s posrednikom ter dajo nadaljnje pobude za popolno izkoreninjenje vsega orožja za množično uničevanje – bodisi jedrsko, kemično ali biološko – v tej regiji, pa tudi njihovih izstrelitvenih sistemov;

| H. | ker je Evropska unija skupaj z vsemi članicami Evro-sredozemskega partnerstva v Barcelonski deklaraciji iz leta 1995 odobrila cilj vzpostavitve območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu; ker EU podpira prizadevanja posrednika in cilj spodbujanja vzpostavitve območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, zlasti prek konzorcija za neširjenje orožja in vrste seminarjev na to temo, kot so bili tisti, ki so potekali v letih 2008 in 2011 ter novembra 2012; |
| --- | --- |

H.

ker je Evropska unija skupaj z vsemi članicami Evro-sredozemskega partnerstva v Barcelonski deklaraciji iz leta 1995 odobrila cilj vzpostavitve območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu; ker EU podpira prizadevanja posrednika in cilj spodbujanja vzpostavitve območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, zlasti prek konzorcija za neširjenje orožja in vrste seminarjev na to temo, kot so bili tisti, ki so potekali v letih 2008 in 2011 ter novembra 2012;

| I. | ker so Ruska federacija, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike podpornice resolucije o neširjenju jedrskega orožja na Bližnjem vzhodu iz leta 1995 ter države depozitarke pogodbe o neširjenju; |
| --- | --- |

I.

ker so Ruska federacija, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike podpornice resolucije o neširjenju jedrskega orožja na Bližnjem vzhodu iz leta 1995 ter države depozitarke pogodbe o neširjenju;

| J. | ker so politične razmere na Bližnjem vzhodu še zmeraj zelo nestabilne, saj v tej regiji vladajo nemiri ter se odvijajo dramatične politične spremembe, na primer stopnjevanje spora v Siriji, nerešeno vprašanje z Iranom ter vse večja napetost med Izraelom in Palestino ter sosednjimi državami; |
| --- | --- |

J.

ker so politične razmere na Bližnjem vzhodu še zmeraj zelo nestabilne, saj v tej regiji vladajo nemiri ter se odvijajo dramatične politične spremembe, na primer stopnjevanje spora v Siriji, nerešeno vprašanje z Iranom ter vse večja napetost med Izraelom in Palestino ter sosednjimi državami;

| K. | ker EU podpira tekoče priprave na konferenco, udeležbo vseh držav iz te regije in usmerjenost v njen uspeh, ki jih spremljajo nemiri in politične spremembe na Bližnjem vzhodu; |
| --- | --- |

K.

ker EU podpira tekoče priprave na konferenco, udeležbo vseh držav iz te regije in usmerjenost v njen uspeh, ki jih spremljajo nemiri in politične spremembe na Bližnjem vzhodu;

| L. | ker je poziv gibanja neuvrščenih po čim hitrejši vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja na Bližnjem vzhodu prednostni korak v smeri vzpostavitve območja brez orožja za množično uničevanje v tej regiji; |
| --- | --- |

L.

ker je poziv gibanja neuvrščenih po čim hitrejši vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja na Bližnjem vzhodu prednostni korak v smeri vzpostavitve območja brez orožja za množično uničevanje v tej regiji;

| 1. | obžaluje odložitev konference o vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, za katero je bilo na pregledni konferenci o Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja leta 2010 sklenjeno, da bo leta 2012; |
| --- | --- |

1.

obžaluje odložitev konference o vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, za katero je bilo na pregledni konferenci o Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja leta 2010 sklenjeno, da bo leta 2012;

| 2. | pozdravlja vlogo Združenih narodov pri vzpostavitvi vzajemno preverljivega območja brez jedrskega orožja; ugotavlja, da nekatere države v tej regiji niso podpisale pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja vlogo Združenih narodov pri vzpostavitvi vzajemno preverljivega območja brez jedrskega orožja; ugotavlja, da nekatere države v tej regiji niso podpisale pogodbe o neširjenju jedrskega orožja;

| 3. | poziva generalnega sekretarja ZN, posrednika ZN, podpornice resolucije o Bližnjem vzhodu iz leta 1995, visoko predstavnico EU in države članice EU, naj zagotovijo, da bo konferenca, načrtovana za leto 2012, sklicana čim prej v letu 2013; |
| --- | --- |

3.

poziva generalnega sekretarja ZN, posrednika ZN, podpornice resolucije o Bližnjem vzhodu iz leta 1995, visoko predstavnico EU in države članice EU, naj zagotovijo, da bo konferenca, načrtovana za leto 2012, sklicana čim prej v letu 2013;

| 4. | je trdno prepričan, da bi vzpostavitev območja brez jedrskega orožja v regiji Bližnjega vzhoda zelo zboljšala mednarodni mir in stabilnost ter bi lahko bila vzor in pozitiven korak naprej za kampanjo Global Zero; |
| --- | --- |

4.

je trdno prepričan, da bi vzpostavitev območja brez jedrskega orožja v regiji Bližnjega vzhoda zelo zboljšala mednarodni mir in stabilnost ter bi lahko bila vzor in pozitiven korak naprej za kampanjo Global Zero;

| 5. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico Catherine Ashton, naj zagotovi, da bo Evropska unija še naprej dejavno sodelovala pri podpiranju tega procesa, zlasti prek dejavnega diplomatskega spodbujanja vseh zadevnih strani, naj se konstruktivno in z okrepljeno politično voljo vključijo v pogajanja; |
| --- | --- |

5.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico Catherine Ashton, naj zagotovi, da bo Evropska unija še naprej dejavno sodelovala pri podpiranju tega procesa, zlasti prek dejavnega diplomatskega spodbujanja vseh zadevnih strani, naj se konstruktivno in z okrepljeno politično voljo vključijo v pogajanja;

| 6. | pozdravlja vključitev EU v proces vzpostavitve območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu; meni, da so izjave o dobrih namerah prvi korak k odpravi sedanjega pat položaja; meni, da bi zgolj miroljubna rešitev bližnjevzhodnih konfliktov lahko ustvarila zaupanje, ki je potrebno, da se na koncu na Bližnjem vzhodu vzpostavi območje brez orožja za množično uničevanje; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja vključitev EU v proces vzpostavitve območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu; meni, da so izjave o dobrih namerah prvi korak k odpravi sedanjega pat položaja; meni, da bi zgolj miroljubna rešitev bližnjevzhodnih konfliktov lahko ustvarila zaupanje, ki je potrebno, da se na koncu na Bližnjem vzhodu vzpostavi območje brez orožja za množično uničevanje;

| 7. | opozarja vse zainteresirane strani, da je to vprašanje zelo pereče, če se upoštevajo spori in pogajanja glede iranskega jedrskega programa in državljanske vojne v Siriji; opozarja, da sirska vlada še vedno nadzira enega od najmočnejših in najnevarnejših arzenalov kemičnega orožja na svetu; |
| --- | --- |

7.

opozarja vse zainteresirane strani, da je to vprašanje zelo pereče, če se upoštevajo spori in pogajanja glede iranskega jedrskega programa in državljanske vojne v Siriji; opozarja, da sirska vlada še vedno nadzira enega od najmočnejših in najnevarnejših arzenalov kemičnega orožja na svetu;

| 8. | poziva vse države v tej regiji, naj pristopijo h konvenciji o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju in h konvenciji o prepovedi biološkega in toksičnega orožja; |
| --- | --- |

8.

poziva vse države v tej regiji, naj pristopijo h konvenciji o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju in h konvenciji o prepovedi biološkega in toksičnega orožja;

| 9. | poudarja pomen sedanje razprave o območju brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, katere namen je preučiti širok okvir in vmesne korake, ki bi okrepili regionalni mir in varnost; poudarja, da bi morali glavni elementi vključevati spoštovanje celovitih varoval Mednarodne agencije za jedrsko energijo (in dodatni protokol), prepoved proizvodnje cepljivega materiala za orožje in bogatenja urana nad stopnjo običajnega goriva, pristop k pogodbam, ki prepovedujejo biološko in kemično orožje, ter vzpostavitev območja brez jedrskega orožja v bližnjevzhodni regiji; poudarja, da bi ti ukrepi močno okrepili mednarodni mir in varnost; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen sedanje razprave o območju brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, katere namen je preučiti širok okvir in vmesne korake, ki bi okrepili regionalni mir in varnost; poudarja, da bi morali glavni elementi vključevati spoštovanje celovitih varoval Mednarodne agencije za jedrsko energijo (in dodatni protokol), prepoved proizvodnje cepljivega materiala za orožje in bogatenja urana nad stopnjo običajnega goriva, pristop k pogodbam, ki prepovedujejo biološko in kemično orožje, ter vzpostavitev območja brez jedrskega orožja v bližnjevzhodni regiji; poudarja, da bi ti ukrepi močno okrepili mednarodni mir in varnost;

| 10. | poziva k novi pobudi za krepitev zaupanja na regionalni ravni po zgledu helsinškega procesa, ki bo imela za dolgoročni cilj Bližnji vzhod brez vojaških konfliktov; |
| --- | --- |

10.

poziva k novi pobudi za krepitev zaupanja na regionalni ravni po zgledu helsinškega procesa, ki bo imela za dolgoročni cilj Bližnji vzhod brez vojaških konfliktov;

| 11. | prosi visoko predstavnico/podpredsednico Catherine Ashton, naj Parlament sproti obvešča o morebitnih spremembah, povezanih s prizadevanji za ponovni sklic konference po odložitvi s prvotno načrtovanega datuma decembra 2012; |
| --- | --- |

11.

prosi visoko predstavnico/podpredsednico Catherine Ashton, naj Parlament sproti obvešča o morebitnih spremembah, povezanih s prizadevanji za ponovni sklic konference po odložitvi s prvotno načrtovanega datuma decembra 2012;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic EU, generalnemu sekretarju Združenih narodov, posredniku ter vladam in parlamentom na Bližnjem vzhodu. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic EU, generalnemu sekretarju Združenih narodov, posredniku ter vladam in parlamentom na Bližnjem vzhodu.

---

(1)  UL C 237, 7.8.2012, str. 1.

(2)  UL C 98 E, 23.4.2004, str. 152.

(3)  UL C 320 E, 15.12.2005, str. 253.

(4)  UL C 280 E, 18.11.2006, str. 453.

(5)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 146.

(6)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 77.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/100 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/100

---

P7_TA(2013)0029

Uredba o obveznem označevanju porekla določenih izdelkov, uvoženih iz tretjih držav

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o navedbi države porekla za določene izdelke, ki prihajajo v EU iz tretjih držav (2012/2923(RSP))

(2015/C 440/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o navedbi države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav (COM(2005)0661 – C7–0048/2010 – 2005/0254(COD)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o navedbi države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav (COM(2005)0661 – C7–0048/2010 – 2005/0254(COD)),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7–0273/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7–0273/2010),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi, sprejetega dne 21. oktobra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi, sprejetega dne 21. oktobra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju priloge k sporočilu Komisije z dne 23. oktobra 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Delovni program Komisije za leto 2013“ (COM(2012)0629), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priloge k sporočilu Komisije z dne 23. oktobra 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Delovni program Komisije za leto 2013“ (COM(2012)0629),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o označevanju porekla, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o označevanju porekla,

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je 21. oktobra 2010 sprejel stališče v prvi obravnavi o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o navedbi države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav, in sicer s 525 glasovi za, 49 proti in 44 vzdržanimi; |
| --- | --- |

A.

ker je 21. oktobra 2010 sprejel stališče v prvi obravnavi o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o navedbi države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav, in sicer s 525 glasovi za, 49 proti in 44 vzdržanimi;

| B. | ker Svet, čeprav sta medtem minili že več kot dve leti, še vedno ni sprejel skupnega stališča, zaradi česar je postopek soodločanja obstal na mrtvi točki; |
| --- | --- |

B.

ker Svet, čeprav sta medtem minili že več kot dve leti, še vedno ni sprejel skupnega stališča, zaradi česar je postopek soodločanja obstal na mrtvi točki;

| C. | ker Komisija v svojem delovnem programu za leto 2013 navaja, da je nedavni razvoj v pravni razlagi pravil Svetovne trgovinske organizacije, ki jo je izdelal pritožbeni organ te organizacije, ob pomanjkanju soglasja v Svetu privedel do tega, da je njen predlog zastarel; |
| --- | --- |

C.

ker Komisija v svojem delovnem programu za leto 2013 navaja, da je nedavni razvoj v pravni razlagi pravil Svetovne trgovinske organizacije, ki jo je izdelal pritožbeni organ te organizacije, ob pomanjkanju soglasja v Svetu privedel do tega, da je njen predlog zastarel;

| D. | ker EU nima harmoniziranih pravil o navajanju porekla uvoženega blaga, razen za nekatere primere v kmetijskem sektorju; |
| --- | --- |

D.

ker EU nima harmoniziranih pravil o navajanju porekla uvoženega blaga, razen za nekatere primere v kmetijskem sektorju;

| E. | ker so nekatere neevropske države članice STO, kot so Brazilija, Kanada, Kitajska in ZDA, uvedle sheme obveznega označevanja porekla za nekatere izdelke; |
| --- | --- |

E.

ker so nekatere neevropske države članice STO, kot so Brazilija, Kanada, Kitajska in ZDA, uvedle sheme obveznega označevanja porekla za nekatere izdelke;

| F. | ker so potrebne skupne določbe za povečanje konkurenčnosti med državami članicami STO in za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev s proizvajalci iz tistih pomembnih držav partneric EU, ki so uvedle označevanje porekla; |
| --- | --- |

F.

ker so potrebne skupne določbe za povečanje konkurenčnosti med državami članicami STO in za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev s proizvajalci iz tistih pomembnih držav partneric EU, ki so uvedle označevanje porekla;

| G. | ker je obveščenost eden od temeljev svobode državljanov in varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

G.

ker je obveščenost eden od temeljev svobode državljanov in varstva potrošnikov;

| 1. | obžaluje, da namerava Komisija umakniti predlog uredbe o navedbi države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav, ki ga je Parlament sprejel v prvi obravnavi, ne da bi Parlament o tem ustrezno in pravočasno obvestila in ne da bi sozakonodajalcema pred sprejetjem te odločitve podrobno obrazložila svojo namero; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da namerava Komisija umakniti predlog uredbe o navedbi države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav, ki ga je Parlament sprejel v prvi obravnavi, ne da bi Parlament o tem ustrezno in pravočasno obvestila in ne da bi sozakonodajalcema pred sprejetjem te odločitve podrobno obrazložila svojo namero;

| 2. | poziva Komisijo, naj znova preuči načrtovano odločitev; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj znova preuči načrtovano odločitev;

| 3. | poziva Komisijo, naj v nasprotnem primeru predlaga novo zakonodajo, ki bo skladna s STO in ki bo EU omogočila ureditev vprašanj, ki jih je prvotno obravnaval začetni predlog; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj v nasprotnem primeru predlaga novo zakonodajo, ki bo skladna s STO in ki bo EU omogočila ureditev vprašanj, ki jih je prvotno obravnaval začetni predlog;

| 4. | poziva Komisijo, naj Parlament obvesti o časovnem načrtu prihodnjih ukrepov, potrebnih za obnovitev zakonodajnega postopka in premik s sedanje mrtve točke; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj Parlament obvesti o časovnem načrtu prihodnjih ukrepov, potrebnih za obnovitev zakonodajnega postopka in premik s sedanje mrtve točke;

| 5. | poziva Komisijo, naj nemudoma uvede primerjalno študijo zakonodajnih ureditev o označevanju porekla, ki trenutno veljajo in se uporabljajo v posameznih državah članicah STO, da bi se preučila temeljna načela in ocenila skladnost s pravili STO; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj nemudoma uvede primerjalno študijo zakonodajnih ureditev o označevanju porekla, ki trenutno veljajo in se uporabljajo v posameznih državah članicah STO, da bi se preučila temeljna načela in ocenila skladnost s pravili STO;

| 6. | opominja, da je že večkrat opozoril na pomen ohranjanja enakih konkurenčnih pogojev v okviru mednarodne trgovine za podjetja iz EU in njihove konkurente iz tretjih držav ter usklajenega pristopa za zagotovitev varstva potrošnikov; poudarja, da je to pomembno tudi zato, da bi v sedanjih razmerah svetovne konkurenčnosti pridobili vrednost proizvodnja visoke kakovosti ter okoljski in socialni standardi, kar je koristno zlasti za MSP; |
| --- | --- |

6.

opominja, da je že večkrat opozoril na pomen ohranjanja enakih konkurenčnih pogojev v okviru mednarodne trgovine za podjetja iz EU in njihove konkurente iz tretjih držav ter usklajenega pristopa za zagotovitev varstva potrošnikov; poudarja, da je to pomembno tudi zato, da bi v sedanjih razmerah svetovne konkurenčnosti pridobili vrednost proizvodnja visoke kakovosti ter okoljski in socialni standardi, kar je koristno zlasti za MSP;

| 7. | poudarja, da je treba pred sprejetjem nove zakonodaje učinkoviteje uporabiti vsa razpoložljiva sredstva – na regionalni in nacionalni ravni ter na ravni EU – da bi potrošnikom na enotnem trgu omogočili bolj ozaveščeno izbiro pri nakupovanju, med drugim prek izobraževanja in z ozaveščanjem javnosti prek sredstev množičnega obveščanja; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba pred sprejetjem nove zakonodaje učinkoviteje uporabiti vsa razpoložljiva sredstva – na regionalni in nacionalni ravni ter na ravni EU – da bi potrošnikom na enotnem trgu omogočili bolj ozaveščeno izbiro pri nakupovanju, med drugim prek izobraževanja in z ozaveščanjem javnosti prek sredstev množičnega obveščanja;

| 8. | poziva Svet, naj po prvi obravnavi Parlamenta opredeli svoje skupno stališče in tako omogoči institucionalno razpravo v ustaljenih okvirih; |
| --- | --- |

8.

poziva Svet, naj po prvi obravnavi Parlamenta opredeli svoje skupno stališče in tako omogoči institucionalno razpravo v ustaljenih okvirih;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 211.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/101 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/101

---

P7_TA(2013)0030

Stanje trgovinskih pogajanj z Mercosurjem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o trgovinskih pogajanjih med EU in Mercosurjem (2012/2924(RSP))

(2015/C 440/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupne izjave IV. vrha EU-Mercosur z dne 17. maja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave IV. vrha EU-Mercosur z dne 17. maja 2010,

| — | ob upoštevanju VI. vrha EU-Latinska Amerika in Karibi, ki je potekal 18. maja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju VI. vrha EU-Latinska Amerika in Karibi, ki je potekal 18. maja 2010,

| — | ob upoštevanju ponovnega začetka pogajanj o ambiciozno zastavljenem in uravnoteženem pridružitvenem sporazumu med EU in Mercosurjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ponovnega začetka pogajanj o ambiciozno zastavljenem in uravnoteženem pridružitvenem sporazumu med EU in Mercosurjem,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o strategiji EU za odnose z Latinsko Ameriko (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o strategiji EU za odnose z Latinsko Ameriko (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske unije z Latinsko Ameriko (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske unije z Latinsko Ameriko (2),

| — | ob upoštevanju resolucije skupščine EuroLat z dne 19. maja 2011 o možnostih za trgovinske odnose med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupščine EuroLat z dne 19. maja 2011 o možnostih za trgovinske odnose med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko,

| — | ob upoštevanju zadnjega kroga pogajanj, ki so med 22. in 26. oktobrom 2012 potekala v Brasilii, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadnjega kroga pogajanj, ki so med 22. in 26. oktobrom 2012 potekala v Brasilii,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o odnosih med EU in Mercosurjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o odnosih med EU in Mercosurjem,

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so leta 2010 stekla pogajanja med EU in Mercosurjem o celovitem, ambiciozno zastavljenem in uravnoteženem sporazumu, ki bi koristil obema stranema; |
| --- | --- |

A.

ker so leta 2010 stekla pogajanja med EU in Mercosurjem o celovitem, ambiciozno zastavljenem in uravnoteženem sporazumu, ki bi koristil obema stranema;

| B. | ker je obseg trgovine med EU in Mercosurjem skoraj tolikšen kot obseg trgovine med EU in preostalo Latinsko Ameriko; ker je EU največji trgovinski partner Mercosurja in največji vlagatelj v države tega sporazuma; ker je Mercosur naš osmi največji trgovinski partner; ker se gospodarstvi EU in Mercosurja dopolnjujeta (EU je največji Mercosurjev trg za izvoz kmetijskih pridelkov, EU pa v Mercosur izvaža večinoma industrijske izdelke in storitve); |
| --- | --- |

B.

ker je obseg trgovine med EU in Mercosurjem skoraj tolikšen kot obseg trgovine med EU in preostalo Latinsko Ameriko; ker je EU največji trgovinski partner Mercosurja in največji vlagatelj v države tega sporazuma; ker je Mercosur naš osmi največji trgovinski partner; ker se gospodarstvi EU in Mercosurja dopolnjujeta (EU je največji Mercosurjev trg za izvoz kmetijskih pridelkov, EU pa v Mercosur izvaža večinoma industrijske izdelke in storitve);

| C. | ker ta medregionalni sporazum zadeva 800 milijonov državljanov; |
| --- | --- |

C.

ker ta medregionalni sporazum zadeva 800 milijonov državljanov;

| D. | ker se je od uradne razglasitve ponovnega začetka pogajanj zvrstilo devet pogajalskih krogov; |
| --- | --- |

D.

ker se je od uradne razglasitve ponovnega začetka pogajanj zvrstilo devet pogajalskih krogov;

| E. | ker imata regiji enake vrednote in načela, kot je zavezanost človekovim pravicam in temeljnim svoboščinam ter demokraciji, in govorita enake jezike; |
| --- | --- |

E.

ker imata regiji enake vrednote in načela, kot je zavezanost človekovim pravicam in temeljnim svoboščinam ter demokraciji, in govorita enake jezike;

| F. | ker je EU poleg že prej podpisanih sporazumov s Čilom in Mehiko pred kratkim odobrila še pridružitveni sporazum s Srednjo Ameriko in sporazum o prosti trgovini s Kolumbijo in Perujem; |
| --- | --- |

F.

ker je EU poleg že prej podpisanih sporazumov s Čilom in Mehiko pred kratkim odobrila še pridružitveni sporazum s Srednjo Ameriko in sporazum o prosti trgovini s Kolumbijo in Perujem;

| 1. | opozarja na gospodarski in politični pomen pogajanj med EU in Mercosurjem, ki so stekla leta 2010 s ciljem doseči uravnotežen, pravičen, ambiciozen in celovit sporazum, ki bo stranema prinesel medsebojne koristi v vseh panogah, ki so vključene v sporazum; |
| --- | --- |

1.

opozarja na gospodarski in politični pomen pogajanj med EU in Mercosurjem, ki so stekla leta 2010 s ciljem doseči uravnotežen, pravičen, ambiciozen in celovit sporazum, ki bo stranema prinesel medsebojne koristi v vseh panogah, ki so vključene v sporazum;

| 2. | poudarja, da je trgovina eno od osnovnih sredstev, s katerim lahko oblikovalci politike vplivajo na gospodarsko rast in odpiranje novih delovnih mest; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je trgovina eno od osnovnih sredstev, s katerim lahko oblikovalci politike vplivajo na gospodarsko rast in odpiranje novih delovnih mest;

| 3. | poziva k tesnejšem sodelovanju med EU in Mercosurjem ter meni, da bo tesnejše povezovanje gospodarstev Unije in Mercosurja koristilo obema stranema; |
| --- | --- |

3.

poziva k tesnejšem sodelovanju med EU in Mercosurjem ter meni, da bo tesnejše povezovanje gospodarstev Unije in Mercosurja koristilo obema stranema;

| 4. | ugotavlja, da je bil v zadnjih dveh letih dosežen določen napredek pri normativnem delu trgovinskega stebra sporazuma; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je bil v zadnjih dveh letih dosežen določen napredek pri normativnem delu trgovinskega stebra sporazuma;

| 5. | obžaluje, da pogajanja napredujejo le počasi in da do sedaj ni bilo znatnega napredka; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da pogajanja napredujejo le počasi in da do sedaj ni bilo znatnega napredka;

| 6. | meni, da bodo pogajanja uspešna le, če bosta obe strani k njim pristopili v duhu odprtosti in medsebojnega zaupanja, zato obžaluje, da so nekatere države Mercosurja v zadnjih mesecih sprejele zaščitne ukrepe v zvezi s trgovino in naložbami; poudarja potrebo po stabilnem okviru za varnejše naložbe; |
| --- | --- |

6.

meni, da bodo pogajanja uspešna le, če bosta obe strani k njim pristopili v duhu odprtosti in medsebojnega zaupanja, zato obžaluje, da so nekatere države Mercosurja v zadnjih mesecih sprejele zaščitne ukrepe v zvezi s trgovino in naložbami; poudarja potrebo po stabilnem okviru za varnejše naložbe;

| 7. | ponovno poudarja, kako pomembno je v vse trgovinske sporazume, ki jih EU sklene s tretjimi državami, vključiti spoštovanje demokratičnih načel, temeljnih in človekovih pravic, načela pravne države ter okoljske in socialne standarde, saj bi to prispevalo k večji usklajenosti zunanjega delovanja Unije, v katerem bi se odražali tako njeni gospodarski interesi kot njene temeljne vrednote; |
| --- | --- |

7.

ponovno poudarja, kako pomembno je v vse trgovinske sporazume, ki jih EU sklene s tretjimi državami, vključiti spoštovanje demokratičnih načel, temeljnih in človekovih pravic, načela pravne države ter okoljske in socialne standarde, saj bi to prispevalo k večji usklajenosti zunanjega delovanja Unije, v katerem bi se odražali tako njeni gospodarski interesi kot njene temeljne vrednote;

| 8. | meni, da bi morali na sestanek ministrov EU in Mercosurja, ki bo skupaj z vrhom CELAC-EU v čilskem glavnem mestu Santiagu potekal konec januarja 2013, gledati kot na veliko priložnost za jasne in pomembne politične zaveze in za napredek na pogajanjih; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi morali na sestanek ministrov EU in Mercosurja, ki bo skupaj z vrhom CELAC-EU v čilskem glavnem mestu Santiagu potekal konec januarja 2013, gledati kot na veliko priložnost za jasne in pomembne politične zaveze in za napredek na pogajanjih;

| 9. | s tem v zvezi poziva obe strani, naj do pogajanj poskrbita za zadostno politično motivacijo in znatno politično podporo, da bi lahko prešli k izmenjavi dovolj ambicioznih ponudb za dostop do trga blaga, storitev ter naložb in k drugim poglavjem trgovinskega stebra sporazuma; |
| --- | --- |

9.

s tem v zvezi poziva obe strani, naj do pogajanj poskrbita za zadostno politično motivacijo in znatno politično podporo, da bi lahko prešli k izmenjavi dovolj ambicioznih ponudb za dostop do trga blaga, storitev ter naložb in k drugim poglavjem trgovinskega stebra sporazuma;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam držav članic, vladam in parlamentom držav Mercosurja ter parlamentu Mercosurja (Parlasur). |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam držav članic, vladam in parlamentom držav Mercosurja ter parlamentu Mercosurja (Parlasur).

---

(1)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 54.

(2)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 79.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/103 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/103

---

P7_TA(2013)0031

Nasilje nad ženskami v Indiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o nasilju nad ženskami v Indiji (2013/2512(RSP))

(2015/C 440/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Indiji, zlasti tiste z dne 13. decembra 2012 o kastnem razlikovanju (1), in svojih letnih poročil o človekovih pravicah v svetu, zlasti tistih z dne 18. aprila 2012 (2) in 13. decembra 2012 (3); ob upoštevanju svojih številnih prejšnjih resolucij, ki obsojajo posilstva in spolno nasilje v državah po svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Indiji, zlasti tiste z dne 13. decembra 2012 o kastnem razlikovanju (1), in svojih letnih poročil o človekovih pravicah v svetu, zlasti tistih z dne 18. aprila 2012 (2) in 13. decembra 2012 (3); ob upoštevanju svojih številnih prejšnjih resolucij, ki obsojajo posilstva in spolno nasilje v državah po svetu,

| — | ob upoštevanju skupnega akcijskega načrta strateškega partnerstva Indija-EU, podpisanega novembra 2005, in tematskega dialoga EU-Indija o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega akcijskega načrta strateškega partnerstva Indija-EU, podpisanega novembra 2005, in tematskega dialoga EU-Indija o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice za zunanjo politiko Catherine Ashton v imenu Evropske unije ob mednarodnem dnevu za odpravo nasilja nad ženskami 25. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice za zunanjo politiko Catherine Ashton v imenu Evropske unije ob mednarodnem dnevu za odpravo nasilja nad ženskami 25. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice za zunanjo politiko Catherine Ashton ob evropskem in svetovnem dnevu boja proti smrtni kazni 10. oktobra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice za zunanjo politiko Catherine Ashton ob evropskem in svetovnem dnevu boja proti smrtni kazni 10. oktobra 2012,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3(5) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3(5) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Navi Pillay z dne 31. decembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Navi Pillay z dne 31. decembra 2012,

| — | ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja Organizacije združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja Organizacije združenih narodov,

| — | ob upoštevanju instrumentov OZN za boj proti nasilju nad ženskami, predvsem Dunajske deklaracije in akcijskega programa z dne 25. junija 1993, sprejetih na svetovni konferenci o človekovih pravicah (A/CONF.157/23), poročil posebnih poročevalcev visoke komisarke OZN za človekove pravice o nasilju nad ženskami in splošnega priporočila št. 19, ki ga je sprejel Odbor za odpravo diskriminacije žensk na 11. seji leta 1992, deklaracije o odpravi nasilja nad ženskami z dne 20. decembra 1993 (A/RES/48/104), konvencije o odpravi vseh vrst diskriminacije žensk in mednarodne konvencije o odpravi rasne diskriminacije in splošnih priporočil št. XXIX o členu 1(1) konvencije; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju instrumentov OZN za boj proti nasilju nad ženskami, predvsem Dunajske deklaracije in akcijskega programa z dne 25. junija 1993, sprejetih na svetovni konferenci o človekovih pravicah (A/CONF.157/23), poročil posebnih poročevalcev visoke komisarke OZN za človekove pravice o nasilju nad ženskami in splošnega priporočila št. 19, ki ga je sprejel Odbor za odpravo diskriminacije žensk na 11. seji leta 1992, deklaracije o odpravi nasilja nad ženskami z dne 20. decembra 1993 (A/RES/48/104), konvencije o odpravi vseh vrst diskriminacije žensk in mednarodne konvencije o odpravi rasne diskriminacije in splošnih priporočil št. XXIX o členu 1(1) konvencije;

| — | ob upoštevanju priporočil o Indiji iz posebnih postopkov OZN, priporočil organov za spremljanje izvajanja pogodb OZN in splošnih rednih pregledov, in zlasti priporočil Indiji iz poročila Odbora OZN za odpravo diskriminacije žensk iz februarja 2007 in oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil o Indiji iz posebnih postopkov OZN, priporočil organov za spremljanje izvajanja pogodb OZN in splošnih rednih pregledov, in zlasti priporočil Indiji iz poročila Odbora OZN za odpravo diskriminacije žensk iz februarja 2007 in oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju osnutka načel in smernic OZN za učinkovito odpravljanje diskriminacije na podlagi dela in izvora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka načel in smernic OZN za učinkovito odpravljanje diskriminacije na podlagi dela in izvora,

| — | ob upoštevanju indijske ustave in indijskega kazenskega zakonika, zlasti njenega razdelka št. 376 o posilstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indijske ustave in indijskega kazenskega zakonika, zlasti njenega razdelka št. 376 o posilstvu,

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je bila dne 16. decembra 2012 skupinsko posiljena 23-letna študentka, njen spremljevalec pa napaden, ko ju je pet moških in en mladenič brutalno napadlo na zasebnem avtobusu v New Delhiju; ker je žrtev utrpela tako hude poškodbe, da je 29. decembra 2012 v Singapurju tragično preminila, |
| --- | --- |

A.

ker je bila dne 16. decembra 2012 skupinsko posiljena 23-letna študentka, njen spremljevalec pa napaden, ko ju je pet moških in en mladenič brutalno napadlo na zasebnem avtobusu v New Delhiju; ker je žrtev utrpela tako hude poškodbe, da je 29. decembra 2012 v Singapurju tragično preminila,

| B. | ker so v Indiji sledili množični javni protesti, na katerih so protestniki iz vseh delov družbe pozivali k reformi zakonov in policijskih dejavnosti ter k splošni spremembi odnosa do žensk; ker so protesti pomemben napredek k temu, da se prekine molk o posilstvih in spolnem nasilju in pomenijo začetek sprememb; |
| --- | --- |

B.

ker so v Indiji sledili množični javni protesti, na katerih so protestniki iz vseh delov družbe pozivali k reformi zakonov in policijskih dejavnosti ter k splošni spremembi odnosa do žensk; ker so protesti pomemben napredek k temu, da se prekine molk o posilstvih in spolnem nasilju in pomenijo začetek sprememb;

| C. | ker so peterico moških in mladoletnika v zvezi z zadevo prijeli in proti njim poteka hitri sodni postopek, proti mladoletniku pa ločen postopek za mladoletne prestopnike; |
| --- | --- |

C.

ker so peterico moških in mladoletnika v zvezi z zadevo prijeli in proti njim poteka hitri sodni postopek, proti mladoletniku pa ločen postopek za mladoletne prestopnike;

| D. | ker je indijska policija vložila prijavo proti televizijski postaji Zee News, potem ko je objavila pogovor s prijateljem, ki je bil z žrtvijo med napadom dne 16. decembra 2012; |
| --- | --- |

D.

ker je indijska policija vložila prijavo proti televizijski postaji Zee News, potem ko je objavila pogovor s prijateljem, ki je bil z žrtvijo med napadom dne 16. decembra 2012;

| E. | ker se je po nedavnem napadu v New Delhiju, v indijskih in mednarodnih medijih množično poročalo o drugih primerih posilstev, kot je bilo 27. decembra 2012, ko je v Pandžabu neko dekle storilo samomor, potem ko je bilo skupinsko posiljeno, ker policija ni hotela sprejeti njene prijave ali prijeti obtožencev in ji je namesto tega predlagala, naj se poroči z enim od napadalcev, ali dne 12. januarja 2013, ko je bila v Pandžabu 29-letna mati dveh otrok skupinsko posiljena na zelo podobnem avtobusnem potovanju kot v prvem primeru in je policija zopet prijela 6 osumljencev, dan kasneje pa se je 16-letnica zažgala, potem ko je bila posiljena; |
| --- | --- |

E.

ker se je po nedavnem napadu v New Delhiju, v indijskih in mednarodnih medijih množično poročalo o drugih primerih posilstev, kot je bilo 27. decembra 2012, ko je v Pandžabu neko dekle storilo samomor, potem ko je bilo skupinsko posiljeno, ker policija ni hotela sprejeti njene prijave ali prijeti obtožencev in ji je namesto tega predlagala, naj se poroči z enim od napadalcev, ali dne 12. januarja 2013, ko je bila v Pandžabu 29-letna mati dveh otrok skupinsko posiljena na zelo podobnem avtobusnem potovanju kot v prvem primeru in je policija zopet prijela 6 osumljencev, dan kasneje pa se je 16-letnica zažgala, potem ko je bila posiljena;

| F. | ker je bilo po podatkih indijskega nacionalnega urada za kazensko evidenco leta 2011 prijavljenih več kot 24 000 primerov posilstev; ker je bila od več kot 635 primerov, prijavljenih v New Delhiju, samo v enem primeru sprejeta kazenska obsodba; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo po podatkih indijskega nacionalnega urada za kazensko evidenco leta 2011 prijavljenih več kot 24 000 primerov posilstev; ker je bila od več kot 635 primerov, prijavljenih v New Delhiju, samo v enem primeru sprejeta kazenska obsodba;

| G. | ker ima indijsko žensko gibanje dolgo tradicijo obsojanja vseh oblik nasilja nad ženskami v Indiji, pa tudi širših oblik neenakosti spolov, in poziva k političnemu ukrepanju in podpori ženskim pravicam; |
| --- | --- |

G.

ker ima indijsko žensko gibanje dolgo tradicijo obsojanja vseh oblik nasilja nad ženskami v Indiji, pa tudi širših oblik neenakosti spolov, in poziva k političnemu ukrepanju in podpori ženskim pravicam;

| H. | ker je spolno nasilje nad ženskami splošno razširjeno, ne samo v Indiji, pač pa po vsem svetu, in je zakoreninjeno v strukturnih neenakostih med spoloma, in ker mora zato ukrepe proti nasilju nad ženskami spremljati izboljšanje položaja žensk in deklet na vseh ravneh družbe; |
| --- | --- |

H.

ker je spolno nasilje nad ženskami splošno razširjeno, ne samo v Indiji, pač pa po vsem svetu, in je zakoreninjeno v strukturnih neenakostih med spoloma, in ker mora zato ukrepe proti nasilju nad ženskami spremljati izboljšanje položaja žensk in deklet na vseh ravneh družbe;

| I. | ker po ocenah indijskih sociologov vsako leto umre skoraj 2 milijona žensk in deklet zaradi številnih oblik nasilja in diskriminacije, ena od katerih je spolno nasilje, pa tudi spori zaradi dote, detomor deklic, zanemarjanje majhnih otrok, neenakopraven dostop do virov in zdravstvenega varstva ter nizka raven oskrbe za ostarele; |
| --- | --- |

I.

ker po ocenah indijskih sociologov vsako leto umre skoraj 2 milijona žensk in deklet zaradi številnih oblik nasilja in diskriminacije, ena od katerih je spolno nasilje, pa tudi spori zaradi dote, detomor deklic, zanemarjanje majhnih otrok, neenakopraven dostop do virov in zdravstvenega varstva ter nizka raven oskrbe za ostarele;

| J. | ker ženske in dekleta občutijo kastno diskriminacijo, so zlasti izpostavljene različnim oblikam spolnega nasilja, prisilne in ritualne prostitucije, trgovine z ljudmi, nasilju v družini in kaznovalnemu nasilju, kadar uveljavljajo pravico za zločine, ki so bili zagrešeni nad njimi, kot se je znova pokazalo v zelo znanem primeru skupinskega posilstva v Pipiliju z dne 29. novembra 2011, ko javni organi niso hoteli sprejeti prijave in je bilo šele potem, ko je v primer poseglo višje sodišče, dekle ustrezno obravnavano, vendar je kasneje podleglo poškodbam; |
| --- | --- |

J.

ker ženske in dekleta občutijo kastno diskriminacijo, so zlasti izpostavljene različnim oblikam spolnega nasilja, prisilne in ritualne prostitucije, trgovine z ljudmi, nasilju v družini in kaznovalnemu nasilju, kadar uveljavljajo pravico za zločine, ki so bili zagrešeni nad njimi, kot se je znova pokazalo v zelo znanem primeru skupinskega posilstva v Pipiliju z dne 29. novembra 2011, ko javni organi niso hoteli sprejeti prijave in je bilo šele potem, ko je v primer poseglo višje sodišče, dekle ustrezno obravnavano, vendar je kasneje podleglo poškodbam;

| K. | ker je študija fundacije Thomson Reuters iz leta 2012 ugotovila, da je med državami skupine G20 Indija država, kjer je najslabše biti ženska; |
| --- | --- |

K.

ker je študija fundacije Thomson Reuters iz leta 2012 ugotovila, da je med državami skupine G20 Indija država, kjer je najslabše biti ženska;

| L. | ker po podatkih organizacije Amnesty International v Indiji pride do posilstva vsakih 21 minut, vendar mnoga niso prijavljena, zlasti v revnih skupnostih, zaradi stigme, ki ga prinaša to kaznivo dejanje; ker naj bi se indijska policija dobro zavedala ravni teh kaznivih dejanj, vendar pogosto ne stori ničesar, da bi ženske zaščitila; |
| --- | --- |

L.

ker po podatkih organizacije Amnesty International v Indiji pride do posilstva vsakih 21 minut, vendar mnoga niso prijavljena, zlasti v revnih skupnostih, zaradi stigme, ki ga prinaša to kaznivo dejanje; ker naj bi se indijska policija dobro zavedala ravni teh kaznivih dejanj, vendar pogosto ne stori ničesar, da bi ženske zaščitila;

| M. | ker spolno nasilje preživelim povzroči hude zdravstvene težave, tako psihološke kot fizične, vključno s spolno prenosljivimi boleznimi, kot je AIDS; ker mnoge žrtve posilstev znova postanejo žrtve, ker se jim odrečejo še njihove družine in skupnosti; |
| --- | --- |

M.

ker spolno nasilje preživelim povzroči hude zdravstvene težave, tako psihološke kot fizične, vključno s spolno prenosljivimi boleznimi, kot je AIDS; ker mnoge žrtve posilstev znova postanejo žrtve, ker se jim odrečejo še njihove družine in skupnosti;

| N. | ker so indijske in mednarodne skupine za varstvo človekovih pravic kritizirale indijske zakone, ki urejajo spolne napade, kot zastarele, zlasti zaradi ozke opredelitve posilstva; ker v Indiji primanjkuje ustreznih storitev za pomoč osebam, ki so preživele spolni napad, kot so občutljiv in takojšen odziv policije ali dostop do zdravstvene oskrbe, svetovanja in drugih podpornih storitev, zato so odzivi pogosto nenačrtni in nepredvidljivi in v številnih primerih ponižujoči za žrtve; |
| --- | --- |

N.

ker so indijske in mednarodne skupine za varstvo človekovih pravic kritizirale indijske zakone, ki urejajo spolne napade, kot zastarele, zlasti zaradi ozke opredelitve posilstva; ker v Indiji primanjkuje ustreznih storitev za pomoč osebam, ki so preživele spolni napad, kot so občutljiv in takojšen odziv policije ali dostop do zdravstvene oskrbe, svetovanja in drugih podpornih storitev, zato so odzivi pogosto nenačrtni in nepredvidljivi in v številnih primerih ponižujoči za žrtve;

| O. | ker je indijska osrednja vlada po napadu v New Delhiju oblikovala tričlanski odbor za pregled veljavnih zakonov, da se zagotovi hitrejše pravno varstvo in okrepi kaznovanje v hudih primerih spolnega nasilja, |
| --- | --- |

O.

ker je indijska osrednja vlada po napadu v New Delhiju oblikovala tričlanski odbor za pregled veljavnih zakonov, da se zagotovi hitrejše pravno varstvo in okrepi kaznovanje v hudih primerih spolnega nasilja,

| P. | ker so visoki vladni uradniki po nedavnih dogodkih objavili, da se bodo spodbujale strožje kazni za posilstva, vključno s smrtno kaznijo, |
| --- | --- |

P.

ker so visoki vladni uradniki po nedavnih dogodkih objavili, da se bodo spodbujale strožje kazni za posilstva, vključno s smrtno kaznijo,

| Q. | ker je maja lani 90 organizacij civilne družbe in posameznikov pisalo indijskemu predsedniku vlade Manmohamu Singhu in ga pozvalo k reformam v odziv na spolni napad in pozvalo k večji odgovornosti policije; |
| --- | --- |

Q.

ker je maja lani 90 organizacij civilne družbe in posameznikov pisalo indijskemu predsedniku vlade Manmohamu Singhu in ga pozvalo k reformam v odziv na spolni napad in pozvalo k večji odgovornosti policije;

| R. | ker je EU za obdobje 2007–2013 namenila Indiji 470 milijonov EUR kot podporo za vladne zdravstvene in izobraževalne programe; |
| --- | --- |

R.

ker je EU za obdobje 2007–2013 namenila Indiji 470 milijonov EUR kot podporo za vladne zdravstvene in izobraževalne programe;

| S. | ker je v preteklih dveh desetletjih Indija dosegla pomemben napredek v procesu zmanjševanja revščine, čeprav ostaja še veliko dela, zlasti pri premagovanju razkoraka v možnostih za izobraževanje, zdravstvu in gospodarskih obetih, ki jih imajo ženske in ranljive skupine; |
| --- | --- |

S.

ker je v preteklih dveh desetletjih Indija dosegla pomemben napredek v procesu zmanjševanja revščine, čeprav ostaja še veliko dela, zlasti pri premagovanju razkoraka v možnostih za izobraževanje, zdravstvu in gospodarskih obetih, ki jih imajo ženske in ranljive skupine;

| T. | ker je Indija največja demokracija na svetu in pomembna politična in gospodarska partnerica EU, kar prinaša tudi demokratične obveznosti; |
| --- | --- |

T.

ker je Indija največja demokracija na svetu in pomembna politična in gospodarska partnerica EU, kar prinaša tudi demokratične obveznosti;

| 1. | izraža svojo veliko solidarnost z žrtvami napada v New Delhiju in žrtvami vseh drugih podobnih napadov, o katerih so mediji poročali ali ne, ter izraža sožalje družinam žrtev; ostro obsoja vse oblike spolnega nasilja, kar je globalni pojav v številnih državah; |
| --- | --- |

1.

izraža svojo veliko solidarnost z žrtvami napada v New Delhiju in žrtvami vseh drugih podobnih napadov, o katerih so mediji poročali ali ne, ter izraža sožalje družinam žrtev; ostro obsoja vse oblike spolnega nasilja, kar je globalni pojav v številnih državah;

| 2. | pozdravlja veliki val solidarnosti z žrtvami posilstev v Indiji in po svetu ter upa, da bodo množični protesti pomagali pospešiti nujne reforme; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja veliki val solidarnosti z žrtvami posilstev v Indiji in po svetu ter upa, da bodo množični protesti pomagali pospešiti nujne reforme;

| 3. | od Indije, ki je demokratična država in ima pomembne odnose z EU, pričakuje, da bo zagotovila spoštovanje demokratičnih načel, temeljnih in človekovih pravic, zlasti pravne države in pravic žensk; |
| --- | --- |

3.

od Indije, ki je demokratična država in ima pomembne odnose z EU, pričakuje, da bo zagotovila spoštovanje demokratičnih načel, temeljnih in človekovih pravic, zlasti pravne države in pravic žensk;

| 4. | globoko obžaluje, da ni bilo storjeno več za zagotovitev takojšnje pomoči žrtvam napadov in da v tem in drugih primerih žrtve posilstev niso vložile obtožbe proti posiljevalcem zaradi pomanjkanja spoštovanja do žensk, nenudenja zdravstvene pomoči, slabega dela policije in pomanjkanja pravnih sredstev; |
| --- | --- |

4.

globoko obžaluje, da ni bilo storjeno več za zagotovitev takojšnje pomoči žrtvam napadov in da v tem in drugih primerih žrtve posilstev niso vložile obtožbe proti posiljevalcem zaradi pomanjkanja spoštovanja do žensk, nenudenja zdravstvene pomoči, slabega dela policije in pomanjkanja pravnih sredstev;

| 5. | opozarja indijsko vlado na njene pravice in dolžnosti, ki izhajajo iz indijske ustave, zlasti da zaustavi prakse, ki niso v skladu z dostojanstvom žensk (člen 51(A)); |
| --- | --- |

5.

opozarja indijsko vlado na njene pravice in dolžnosti, ki izhajajo iz indijske ustave, zlasti da zaustavi prakse, ki niso v skladu z dostojanstvom žensk (člen 51(A));

| 6. | spodbuja indijski parlament, naj še naprej upošteva priporočila indijskega nacionalnega odbora za ženske pri spreminjanju in izvajanju indijske zakonodaje, da se ženske zaščiti pred takšnimi zločini; |
| --- | --- |

6.

spodbuja indijski parlament, naj še naprej upošteva priporočila indijskega nacionalnega odbora za ženske pri spreminjanju in izvajanju indijske zakonodaje, da se ženske zaščiti pred takšnimi zločini;

| 7. | pozdravlja sporočilo indijske vlade, da bo ustanovila preiskovalno komisijo o javni varnosti žensk v Delhiju in sodni oddelek za revizijo indijskega zakonodajnega okvira v zvezi z nasiljem nad ženskami; pozdravlja hitro objavo priporočil preiskovalnega odbora, ki ga je ustanovilo vrhovno sodišče v času sedaj že upokojenega vrhovnega sodnika Jagdiša Šarana Verme, in njegovo sodelovanje z nacionalnim odborom za ženske ter indijskim parlamentom, da bi se ukrepi v celoti izvajali, ter da se preprečijo takšni zločini; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja sporočilo indijske vlade, da bo ustanovila preiskovalno komisijo o javni varnosti žensk v Delhiju in sodni oddelek za revizijo indijskega zakonodajnega okvira v zvezi z nasiljem nad ženskami; pozdravlja hitro objavo priporočil preiskovalnega odbora, ki ga je ustanovilo vrhovno sodišče v času sedaj že upokojenega vrhovnega sodnika Jagdiša Šarana Verme, in njegovo sodelovanje z nacionalnim odborom za ženske ter indijskim parlamentom, da bi se ukrepi v celoti izvajali, ter da se preprečijo takšni zločini;

| 8. | pozdravlja ustanovitev novega sodišča, ki bo delovalo po hitrem postopku in se bo ukvarjalo s spolnim nasiljem nad ženskami; vendar je zaskrbljen, ker na sojenju obtoženim ni novinarjev, ki jim je prepovedano natisniti ali objaviti karkoli v zvezi s temi postopki, razen z dovoljenjem sodišča, kar je med splošno javnostjo povzročilo nelagodje; meni, da bi morali biti tistim, ki bodo spoznani za krive, izrečena kazen, ki bo enakovredna njihovim zločinom; vendar ponavlja svoje dolgotrajno nasprotovanje smrtni kazni v vseh primerih in v vseh okoliščinah; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja ustanovitev novega sodišča, ki bo delovalo po hitrem postopku in se bo ukvarjalo s spolnim nasiljem nad ženskami; vendar je zaskrbljen, ker na sojenju obtoženim ni novinarjev, ki jim je prepovedano natisniti ali objaviti karkoli v zvezi s temi postopki, razen z dovoljenjem sodišča, kar je med splošno javnostjo povzročilo nelagodje; meni, da bi morali biti tistim, ki bodo spoznani za krive, izrečena kazen, ki bo enakovredna njihovim zločinom; vendar ponavlja svoje dolgotrajno nasprotovanje smrtni kazni v vseh primerih in v vseh okoliščinah;

| 9. | poziva indijske oblasti, naj oblikujejo usklajene odzive na spolno nasilje v tesnem sodelovanju s skupinami žensk, zlasti kadar gre za spolne napade; poudarja, da morajo vlade zveznih držav spremljati ravnanje policije pri preiskavah spolnih napadov, tako da zahtevajo odgovornost od policistov, preganjajo krivce ter zagotavljajo dostojanstveno obravnavo preživelih; |
| --- | --- |

9.

poziva indijske oblasti, naj oblikujejo usklajene odzive na spolno nasilje v tesnem sodelovanju s skupinami žensk, zlasti kadar gre za spolne napade; poudarja, da morajo vlade zveznih držav spremljati ravnanje policije pri preiskavah spolnih napadov, tako da zahtevajo odgovornost od policistov, preganjajo krivce ter zagotavljajo dostojanstveno obravnavo preživelih;

| 10. | poziva indijski parlament, naj zagotovi, da bo sprememba kazenske zakonodaje takšna, da bodo vsi spolni napadi, ne glede na to, ali je prišlo do spolnega občevanja ali ne, veljali za zločin, ter naj zagotovi, da bodo vse nove kazni v skladu z mednarodnimi človekovimi pravicami, ter spremeni zakone, da se odpravi zakonska imuniteta ter postopkovne ovire, kadar so spolnega napada ali drugih kršitev človekovih pravic obtoženi pripadniki policijskih ali drugih varnostnih sil; |
| --- | --- |

10.

poziva indijski parlament, naj zagotovi, da bo sprememba kazenske zakonodaje takšna, da bodo vsi spolni napadi, ne glede na to, ali je prišlo do spolnega občevanja ali ne, veljali za zločin, ter naj zagotovi, da bodo vse nove kazni v skladu z mednarodnimi človekovimi pravicami, ter spremeni zakone, da se odpravi zakonska imuniteta ter postopkovne ovire, kadar so spolnega napada ali drugih kršitev človekovih pravic obtoženi pripadniki policijskih ali drugih varnostnih sil;

| 11. | poziva predstavništva EU in držav članic v Indiji, naj večjo pozornost namenijo programom, ki so povezani z vprašanjem nasilja nad ženskami, vključno z izobraževanjem, ter programom s posebnim poudarkom na ženskah in dekletih; |
| --- | --- |

11.

poziva predstavništva EU in držav članic v Indiji, naj večjo pozornost namenijo programom, ki so povezani z vprašanjem nasilja nad ženskami, vključno z izobraževanjem, ter programom s posebnim poudarkom na ženskah in dekletih;

| 12. | poziva indijske oblasti, naj nemudoma ukrepajo in izvajajo učinkovite ukrepe, ki bodo izboljšali ravnanje indijskih policijskih sil v primeru posilstev in spolnih napadov, vključno z vzpostavitvijo posebnih enot v vseh policijskih enotah; ugotavlja, da ministrska predsednica Delhija ni odgovorna za policijske operacije v njeni jurisdikcijji; ponovno poziva, da je v drugih velikih mestih neposredno poročanje in upravljanje zagotovilo večjo politično odgovornost in posodobitev policije. ugotavlja nujno potrebo po usposabljanju policijskega osebja v zvezi z varnostjo žensk; |
| --- | --- |

12.

poziva indijske oblasti, naj nemudoma ukrepajo in izvajajo učinkovite ukrepe, ki bodo izboljšali ravnanje indijskih policijskih sil v primeru posilstev in spolnih napadov, vključno z vzpostavitvijo posebnih enot v vseh policijskih enotah; ugotavlja, da ministrska predsednica Delhija ni odgovorna za policijske operacije v njeni jurisdikcijji; ponovno poziva, da je v drugih velikih mestih neposredno poročanje in upravljanje zagotovilo večjo politično odgovornost in posodobitev policije. ugotavlja nujno potrebo po usposabljanju policijskega osebja v zvezi z varnostjo žensk;

| 13. | poziva indijsko vlado, naj preuči primere oseb, ki opravljajo višje uradniške funkcije in so uradno obtožene posilstva; |
| --- | --- |

13.

poziva indijsko vlado, naj preuči primere oseb, ki opravljajo višje uradniške funkcije in so uradno obtožene posilstva;

| 14. | poziva Komisijo, naj sodeluje z indijskimi oblastmi ter pomaga pri razvoju usklajenega odziva na spolno nasilje, zlasti spolne napade, vključno s prenosom priporočil kampanje Združenih narodov UNiTE za zaustavitev nasilja nad ženskami v prakso. poziva Komisijo ZN za položaj žensk, naj na svojem 57. zasedanju marca 2013 razpravlja in prizna, da nasilje nad ženskami zavzame edinstveno obliko, kadar se križata spol in kasta; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj sodeluje z indijskimi oblastmi ter pomaga pri razvoju usklajenega odziva na spolno nasilje, zlasti spolne napade, vključno s prenosom priporočil kampanje Združenih narodov UNiTE za zaustavitev nasilja nad ženskami v prakso. poziva Komisijo ZN za položaj žensk, naj na svojem 57. zasedanju marca 2013 razpravlja in prizna, da nasilje nad ženskami zavzame edinstveno obliko, kadar se križata spol in kasta;

| 15. | izraža veliko zaskrbljenost nad razširjenim nasiljem, ki ga doživljajo pripadnice dalitov, vključno s spolnim nasiljem, ki ga izvajajo moški, pripadniki dominantnih kast, ter nad visoko ravnijo nekaznovanosti krivcev v takšnih primerih; poziva indijsko vlado, naj vse primere spolnega nasilja nad ženskami obravnava enako ter naj jih razišče in kazensko preganja na enak, pošten, pregleden in hiter način; |
| --- | --- |

15.

izraža veliko zaskrbljenost nad razširjenim nasiljem, ki ga doživljajo pripadnice dalitov, vključno s spolnim nasiljem, ki ga izvajajo moški, pripadniki dominantnih kast, ter nad visoko ravnijo nekaznovanosti krivcev v takšnih primerih; poziva indijsko vlado, naj vse primere spolnega nasilja nad ženskami obravnava enako ter naj jih razišče in kazensko preganja na enak, pošten, pregleden in hiter način;

| 16. | poudarja, da nihče ne bi smel biti prisiljen v poroko, ter poudarja, da nobena žrtev ne sme biti prisiljena v poroko z napadalcem, žrtvi pa bi bilo treba nuditi dodatno podporo, da se prepreči socialni pritisk, naj se poroči; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da nihče ne bi smel biti prisiljen v poroko, ter poudarja, da nobena žrtev ne sme biti prisiljena v poroko z napadalcem, žrtvi pa bi bilo treba nuditi dodatno podporo, da se prepreči socialni pritisk, naj se poroči;

| 17. | poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bo EU še naprej zagotavljala ciljno usmerjeno sektorsko podporo v Indiji z namenom doseganja razvojnih ciljev tisočletja v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira in v naslednjem strateškem dokumentu države za obdobje po letu 2013; to bi moralo vključevati podporo socialnega sektorja, in sicer zdravja žensk in njihovega izobraževanja, izkušnje v zvezi z dobrim upravljanjem, sprejemanje odločitev in razvoj, vključno z metodami za boljše opravljanje storitev, da bi se reševala vprašanja revščine, spola, institucionalnih reform in upravljanja javnega sektorja; |
| --- | --- |

17.

poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bo EU še naprej zagotavljala ciljno usmerjeno sektorsko podporo v Indiji z namenom doseganja razvojnih ciljev tisočletja v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira in v naslednjem strateškem dokumentu države za obdobje po letu 2013; to bi moralo vključevati podporo socialnega sektorja, in sicer zdravja žensk in njihovega izobraževanja, izkušnje v zvezi z dobrim upravljanjem, sprejemanje odločitev in razvoj, vključno z metodami za boljše opravljanje storitev, da bi se reševala vprašanja revščine, spola, institucionalnih reform in upravljanja javnega sektorja;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam držav članic, posebnemu predstavniku Evropske unije za človekove pravice, predsedniku, vladi in parlamentu Indije, generalnemu sekretarju ZN ter vodilnim v podkomisiji Združenih narodov za pospeševanje in varstvo človekovih pravic, Komisiji ZN o statusu žensk in generalni direktorici direktorata ZN za ženske in posebni odposlanki ZN za nasilje nad ženskami. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam držav članic, posebnemu predstavniku Evropske unije za človekove pravice, predsedniku, vladi in parlamentu Indije, generalnemu sekretarju ZN ter vodilnim v podkomisiji Združenih narodov za pospeševanje in varstvo človekovih pravic, Komisiji ZN o statusu žensk in generalni direktorici direktorata ZN za ženske in posebni odposlanki ZN za nasilje nad ženskami.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0512.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0126.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0503.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/107 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/107

---

P7_TA(2013)0032

Razmere glede človekovih pravic v Bahrajnu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o stanju človekovih pravic v Bahrajnu (2013/2513(RSP))

(2015/C 440/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 27. oktobra 2011 o Bahrajnu (1) in z dne 15. marca 2012 o kršitvah človekovih pravic v Bahrajnu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 27. oktobra 2011 o Bahrajnu (1) in z dne 15. marca 2012 o kršitvah človekovih pravic v Bahrajnu (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2011 o odnosih Evropske unije s Svetom za sodelovanje v Zalivu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2011 o odnosih Evropske unije s Svetom za sodelovanje v Zalivu (3),

| — | ob upoštevanju izjave svojega predsednika z dne 12. aprila 2011 o smrti dveh bahrajnskih civilnih aktivistov ter izjave z dne 28. aprila 2011, v kateri je obsodil smrtno obsodbo, izrečeno štirim bahrajnskim državljanom zaradi udeležbe v miroljubnih demonstracijah v podporo demokraciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave svojega predsednika z dne 12. aprila 2011 o smrti dveh bahrajnskih civilnih aktivistov ter izjave z dne 28. aprila 2011, v kateri je obsodil smrtno obsodbo, izrečeno štirim bahrajnskim državljanom zaradi udeležbe v miroljubnih demonstracijah v podporo demokraciji,

| — | ob upoštevanju obiska delegacije Pododbora za človekove pravice v Bahrajnu 19. in 20. decembra 2012 ter njene izjave za javnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska delegacije Pododbora za človekove pravice v Bahrajnu 19. in 20. decembra 2012 ter njene izjave za javnost,

| — | ob upoštevanju sodbe bahrajnskega vrhovnega sodišča z dne 7. januarja 2013, s katero je potrdilo obsodbe 13 političnih aktivistov; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe bahrajnskega vrhovnega sodišča z dne 7. januarja 2013, s katero je potrdilo obsodbe 13 političnih aktivistov;

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Bahrajnu, zlasti izjav z dne 24. novembra 2011 o objavi poročila neodvisne bahrajnske preiskovalne komisije, 5. septembra 2012 o sodbi bahrajnskega pritožbenega sodišča o zadevah Abdulhadija al Khavadže in devetnajstih drugih oseb ter 23. novembra 2012 o prvi obletnici objave poročila neodvisne bahrajnske preiskovalne komisije, izjave njenega predstavnika za javnost z dne 13. februarja 2012 o obletnici nemirov v Bahrajnu, 10. aprila 2012 o položaju Abdulhadija al Khavadže v Bahrajnu, 16. avgusta 2012 o obsodbi Nabila Radžaba v Bahrajnu ter 24. oktobra 2012 in 7. novembra 2012 o nedavnem nasilju v Bahrajnu ter izjav podpredsednice/visoke predstavnice v Evropskem parlamentu z dne 12. oktobra 2011 o razmerah v Egiptu, Siriji, Jemnu in Bahrajnu; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Bahrajnu, zlasti izjav z dne 24. novembra 2011 o objavi poročila neodvisne bahrajnske preiskovalne komisije, 5. septembra 2012 o sodbi bahrajnskega pritožbenega sodišča o zadevah Abdulhadija al Khavadže in devetnajstih drugih oseb ter 23. novembra 2012 o prvi obletnici objave poročila neodvisne bahrajnske preiskovalne komisije, izjave njenega predstavnika za javnost z dne 13. februarja 2012 o obletnici nemirov v Bahrajnu, 10. aprila 2012 o položaju Abdulhadija al Khavadže v Bahrajnu, 16. avgusta 2012 o obsodbi Nabila Radžaba v Bahrajnu ter 24. oktobra 2012 in 7. novembra 2012 o nedavnem nasilju v Bahrajnu ter izjav podpredsednice/visoke predstavnice v Evropskem parlamentu z dne 12. oktobra 2011 o razmerah v Egiptu, Siriji, Jemnu in Bahrajnu;

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Bahrajnu z dne 21. februarja, 21. marca, 12. aprila in 24. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Bahrajnu z dne 21. februarja, 21. marca, 12. aprila in 24. maja 2011,

| — | ob upoštevanju izjav generalnega sekretarja ZN z dne 23. junija 2011 in 30. septembra 2011 o kaznih, izrečenih 21 bahrajnskim političnim aktivistom, zagovornikom človekovih pravic in opozicijskim voditeljem, in izjav tiskovnega predstavnika generalnega sekretarja z dne 12. aprila 2012 o bombnem napadu v Bahrajnu ter 30. septembra 2011, 15. februarja 2012, 24. aprila 2012, 5. septembra 2012 in 1. novembra 2012 ter 8. januarja 2013 o Bahrajnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav generalnega sekretarja ZN z dne 23. junija 2011 in 30. septembra 2011 o kaznih, izrečenih 21 bahrajnskim političnim aktivistom, zagovornikom človekovih pravic in opozicijskim voditeljem, in izjav tiskovnega predstavnika generalnega sekretarja z dne 12. aprila 2012 o bombnem napadu v Bahrajnu ter 30. septembra 2011, 15. februarja 2012, 24. aprila 2012, 5. septembra 2012 in 1. novembra 2012 ter 8. januarja 2013 o Bahrajnu,

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je novembra 2011 objavila neodvisna bahrajnska preiskovalna komisija, in poročila o nadaljnjem razpletu z dne 21. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je novembra 2011 objavila neodvisna bahrajnska preiskovalna komisija, in poročila o nadaljnjem razpletu z dne 21. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju izjave sveta ministrov Sveta za sodelovanje v Zalivu o terorističnih bombnih napadih v Manami 5. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave sveta ministrov Sveta za sodelovanje v Zalivu o terorističnih bombnih napadih v Manami 5. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju členov 61, 84, 87, 134 in 146 bahrajnskega zakona o kazenskem postopku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 61, 84, 87, 134 in 146 bahrajnskega zakona o kazenskem postopku,

| — | ob upoštevanju izjave bahrajnskega državnega tožilca z dne 23. oktobra 2011 o obnovah sodnih postopkov zoper zdravnike, ki jim je bilo sojeno na vojaških sodiščih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave bahrajnskega državnega tožilca z dne 23. oktobra 2011 o obnovah sodnih postopkov zoper zdravnike, ki jim je bilo sojeno na vojaških sodiščih,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter arabske listine o človekovih pravicah, katerih podpisnica je Kraljevina Bahrajn, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter arabske listine o človekovih pravicah, katerih podpisnica je Kraljevina Bahrajn,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2004, posodobljenih leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2004, posodobljenih leta 2008,

| — | ob upoštevanju Ženevske konvencije iz leta 1949, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevske konvencije iz leta 1949,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so razmere na področju človekovih pravic v Bahrajnu po zatrtju protestnikov v podporo demokraciji leta 2011 še vedno kritične; ker številna dejanja bahrajnske vlade še vedno hudo kršijo ter omejujejo pravice in svoboščine dela bahrajnskega ljudstva, zlasti pravico posameznikov do miroljubnega protesta, svobode govora in digitalne svobode; ker bahrajnske oblasti še vedno zatirajo miroljubne politične protestnike; |
| --- | --- |

A.

ker so razmere na področju človekovih pravic v Bahrajnu po zatrtju protestnikov v podporo demokraciji leta 2011 še vedno kritične; ker številna dejanja bahrajnske vlade še vedno hudo kršijo ter omejujejo pravice in svoboščine dela bahrajnskega ljudstva, zlasti pravico posameznikov do miroljubnega protesta, svobode govora in digitalne svobode; ker bahrajnske oblasti še vedno zatirajo miroljubne politične protestnike;

| B. | ker varnostne in policijske sile še vedno uporabljajo nesorazmerno nasilje, kar vodi do poškodb in smrti; ker se vse več poroča o kršitvah bahrajnskih oblasti, vključno z zunajsodnimi aretacijami, zunajsodnimi hišnimi racijiami, nepoštenimi sojenji, medijskimi napadi, ustrahovanjem in poniževanjem državljanov na kontrolnih točkah ter obsežno diskriminacijo na delovnih mestih in univerzah; |
| --- | --- |

B.

ker varnostne in policijske sile še vedno uporabljajo nesorazmerno nasilje, kar vodi do poškodb in smrti; ker se vse več poroča o kršitvah bahrajnskih oblasti, vključno z zunajsodnimi aretacijami, zunajsodnimi hišnimi racijiami, nepoštenimi sojenji, medijskimi napadi, ustrahovanjem in poniževanjem državljanov na kontrolnih točkah ter obsežno diskriminacijo na delovnih mestih in univerzah;

| C. | ker so 16. oktobra 2012 oblasti aretirale Mohameda al Maskatija, predsednika bahrajnskega mladinskega združenja za človekove pravice, zaradi obtožbe, da je sodeloval pri „nezakonitem zbiranju“ v Manami teden pred tem; ker je bil Mohamed al Maskati naslednji dan izpuščen proti varščini, datum sojenja pa ni bil določen; |
| --- | --- |

C.

ker so 16. oktobra 2012 oblasti aretirale Mohameda al Maskatija, predsednika bahrajnskega mladinskega združenja za človekove pravice, zaradi obtožbe, da je sodeloval pri „nezakonitem zbiranju“ v Manami teden pred tem; ker je bil Mohamed al Maskati naslednji dan izpuščen proti varščini, datum sojenja pa ni bil določen;

| D. | ker so bili 18. oktobra 2012 štirje moški pridržani, saj naj bi na socialnih omrežjih obrekovali bahrajnskega kralja, v času njihovega pridržanja pa so varnostne sile zaplenile njihove računalnike in drugo elektronsko opremo; ker so vsi pridržani zanikali, da bi karkoli zagrešili; |
| --- | --- |

D.

ker so bili 18. oktobra 2012 štirje moški pridržani, saj naj bi na socialnih omrežjih obrekovali bahrajnskega kralja, v času njihovega pridržanja pa so varnostne sile zaplenile njihove računalnike in drugo elektronsko opremo; ker so vsi pridržani zanikali, da bi karkoli zagrešili;

| E. | ker je 30. oktobra 2012 minister za notranje zadeve Šejk Rašid bin Abdulah al Khalifa prepovedal vsa javna zbiranja in demonstracije (čeprav je sedaj to prepoved formalno odpravil) ter izjavil, da oblasti ne bodo več trpele protivladnih protestov; |
| --- | --- |

E.

ker je 30. oktobra 2012 minister za notranje zadeve Šejk Rašid bin Abdulah al Khalifa prepovedal vsa javna zbiranja in demonstracije (čeprav je sedaj to prepoved formalno odpravil) ter izjavil, da oblasti ne bodo več trpele protivladnih protestov;

| F. | ker je 5. novembra 2012 v prestolnici Manama eksplodiralo več bomb domače izdelave, pri čemer sta dva delavca izgubila življenje, tretji pa je bil ranjen; |
| --- | --- |

F.

ker je 5. novembra 2012 v prestolnici Manama eksplodiralo več bomb domače izdelave, pri čemer sta dva delavca izgubila življenje, tretji pa je bil ranjen;

| G. | ker je 7. novembra 2012 vlada brez poštenega sojenja odvzela državljanstvo 31 aktivistom, ki so sodelovali v miroljubnih protestih, s čimer je kršila pravice bahrajnskih državljanov po mednarodnem pravu; |
| --- | --- |

G.

ker je 7. novembra 2012 vlada brez poštenega sojenja odvzela državljanstvo 31 aktivistom, ki so sodelovali v miroljubnih protestih, s čimer je kršila pravice bahrajnskih državljanov po mednarodnem pravu;

| H. | ker je bil 18. decembra 2012 podpredsednik bahrajnskega centra za človekove pravice Sajed Jusif al Muhafda, ki je neutrudno vodil kampanjo za izpustitev številnih aktivistov, zlasti predsednika bahrajnskega centra za človekove pravice Nabila Radažba in nekdanjega podpredsednika bahrajnskega združenja učiteljev Džalila al Salmana, pridržan in obtožen, da je prek socialnih omrežij širil neresnične novice; ker je bilo sojenje v njegovi zadevi preloženo na 17. januar 2013, sam pa ostaja v priporu in je lahko obsojen na do dve leti zapora; ker so ga bahrajnske oblasti že večkrat pridržale v okviru sistematičnega napadanja, nadlegovanja in aretacij zagovornikov človekovih pravic v Bahrajnu; |
| --- | --- |

H.

ker je bil 18. decembra 2012 podpredsednik bahrajnskega centra za človekove pravice Sajed Jusif al Muhafda, ki je neutrudno vodil kampanjo za izpustitev številnih aktivistov, zlasti predsednika bahrajnskega centra za človekove pravice Nabila Radažba in nekdanjega podpredsednika bahrajnskega združenja učiteljev Džalila al Salmana, pridržan in obtožen, da je prek socialnih omrežij širil neresnične novice; ker je bilo sojenje v njegovi zadevi preloženo na 17. januar 2013, sam pa ostaja v priporu in je lahko obsojen na do dve leti zapora; ker so ga bahrajnske oblasti že večkrat pridržale v okviru sistematičnega napadanja, nadlegovanja in aretacij zagovornikov človekovih pravic v Bahrajnu;

| I. | ker je 7. januarja 2013 bahrajnsko vrhovno sodišče potrdilo obsodbe na zaporno kazen za 13 vidnih aktivistov, ki so bili obtoženi, da so načrtovali strmoglavljenje monarhije; ker je bilo osem od teh aktivistov, vključno z Abdulhadijem al Khavadžo in Ibrahimom Šarifom, obsojenih na dosmrtno zaporno kazen; ker je obsodba dokončna, edina možnost, ki jo še imajo obtoženci, pa je kraljeva pomilostitev; ker ta sodba potrjuje, da bahrajnski pravosodni sistem ni sposoben zaščititi temeljnih pravic; |
| --- | --- |

I.

ker je 7. januarja 2013 bahrajnsko vrhovno sodišče potrdilo obsodbe na zaporno kazen za 13 vidnih aktivistov, ki so bili obtoženi, da so načrtovali strmoglavljenje monarhije; ker je bilo osem od teh aktivistov, vključno z Abdulhadijem al Khavadžo in Ibrahimom Šarifom, obsojenih na dosmrtno zaporno kazen; ker je obsodba dokončna, edina možnost, ki jo še imajo obtoženci, pa je kraljeva pomilostitev; ker ta sodba potrjuje, da bahrajnski pravosodni sistem ni sposoben zaščititi temeljnih pravic;

| J. | ker redna sodišča opravljajo revizijo vseh zadev, v katerih so sodila vojaška sodišča, in ker redna sodišča v splošnem ne odrejajo novih sojenj, temveč pregledajo obsodbo na podlagi zapisnikov, ki so jih sestavila sodišča za nacionalno varnost; |
| --- | --- |

J.

ker redna sodišča opravljajo revizijo vseh zadev, v katerih so sodila vojaška sodišča, in ker redna sodišča v splošnem ne odrejajo novih sojenj, temveč pregledajo obsodbo na podlagi zapisnikov, ki so jih sestavila sodišča za nacionalno varnost;

| K. | ker bahrajnske oblasti kljub obljubam, da bodo udejanjile priporočila neodvisne bahrajnske preiskovalne komisije ter da bodo spoštovale osnovne človekove pravice in temeljne svoboščine, niso preiskale nasilja ter storilcev niso spoznale za odgovorne; ker se priporočila preiskovalne komisije izvajajo le počasi; |
| --- | --- |

K.

ker bahrajnske oblasti kljub obljubam, da bodo udejanjile priporočila neodvisne bahrajnske preiskovalne komisije ter da bodo spoštovale osnovne človekove pravice in temeljne svoboščine, niso preiskale nasilja ter storilcev niso spoznale za odgovorne; ker se priporočila preiskovalne komisije izvajajo le počasi;

| L. | ker je bil Bahrajn predmet splošnega rednega pregleda sveta ZN za človekove pravice septembra 2012; |
| --- | --- |

L.

ker je bil Bahrajn predmet splošnega rednega pregleda sveta ZN za človekove pravice septembra 2012;

| M. | ker je 7. decembra 2012 bahrajnski prestolonaslednik princ Salman bin Hamad bin Isa al Khalifa pozval k dialogu z opozicijo v državi, da bi se razmere v tej nemirni zalivski državi premaknile z mrtve točke; ker je soglasen dialog med vsemi silami nujen, da se doseže celovita rešitev; |
| --- | --- |

M.

ker je 7. decembra 2012 bahrajnski prestolonaslednik princ Salman bin Hamad bin Isa al Khalifa pozval k dialogu z opozicijo v državi, da bi se razmere v tej nemirni zalivski državi premaknile z mrtve točke; ker je soglasen dialog med vsemi silami nujen, da se doseže celovita rešitev;

| 1. | obsoja stalne kršitve človekovih pravic, ki jih izvajajo bahrajnske oblasti in varnostne sile, zlasti uporabo nasilja, pretirano uporabo solzivca, uporabo šiber na kratke razdalje, prepoved vseh oblik protestov ter prijetja in pridržanja miroljubnih protestnikov, ki so se odločili uresničevati svojo pravico do svobode izražanja in miroljubnega zbiranja; do teh kršitev prihaja kljub zelo dobrodošlim stvarnim priporočilom bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije in izražene zaveze bahrajnskih organov, da bodo uveljavljali reforme, ki jih je ta komisija predlagala; |
| --- | --- |

1.

obsoja stalne kršitve človekovih pravic, ki jih izvajajo bahrajnske oblasti in varnostne sile, zlasti uporabo nasilja, pretirano uporabo solzivca, uporabo šiber na kratke razdalje, prepoved vseh oblik protestov ter prijetja in pridržanja miroljubnih protestnikov, ki so se odločili uresničevati svojo pravico do svobode izražanja in miroljubnega zbiranja; do teh kršitev prihaja kljub zelo dobrodošlim stvarnim priporočilom bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije in izražene zaveze bahrajnskih organov, da bodo uveljavljali reforme, ki jih je ta komisija predlagala;

| 2. | meni, da je prevzemanje odgovornosti za pretekle kršitve ključni element na poti do doseganja pravice in dejanske sprave, ki sta potrebni za stabilnost družbe; zato odločno podpira priporočila bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije, ki sta jih že podprla kralj Hamad in njegova vlada; |
| --- | --- |

2.

meni, da je prevzemanje odgovornosti za pretekle kršitve ključni element na poti do doseganja pravice in dejanske sprave, ki sta potrebni za stabilnost družbe; zato odločno podpira priporočila bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije, ki sta jih že podprla kralj Hamad in njegova vlada;

| 3. | obžaluje, ker tudi poročilo o spremljanju popravnih učinkov priporočil neodvisne preiskovalne komisije, izdano 21. novembra 2012, ni prineslo nobene pomembne spremembe v politiki bahrajnskih oblasti, zlasti glede pomanjkanja napredka pri iskanju politične rešitve in obljubljene demokratizacije države; poziva bahrajnske oblasti, naj zagotovijo hitro uveljavljanje priporočil, določijo časovni okvir ter nemudoma začnejo spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, ker tudi poročilo o spremljanju popravnih učinkov priporočil neodvisne preiskovalne komisije, izdano 21. novembra 2012, ni prineslo nobene pomembne spremembe v politiki bahrajnskih oblasti, zlasti glede pomanjkanja napredka pri iskanju politične rešitve in obljubljene demokratizacije države; poziva bahrajnske oblasti, naj zagotovijo hitro uveljavljanje priporočil, določijo časovni okvir ter nemudoma začnejo spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine;

| 4. | od bahrajnskih varnostnih sil in oblasti ponovno zahteva, naj prenehajo uporabljati silo zoper miroljubne protestnike, končajo dolgotrajno zatiranje političnih oporečnikov, ki poteka prek preganjanja, pridržanj in mučenja; poziva oblasti, naj v celoti spoštujejo temeljne svoboščine, zlasti svobodo zbiranja in izražanja, tako prek spleta kot prek tradicionalnih medijev, ter naj takoj odpravijo vse omejitve pri dostopu do informacijskih in komunikacijskih tehnologij; poziva bahrajnske oblasti, naj izvedejo potrebne demokratične reforme in spodbujajo vključujoč in konstruktiven nacionalni dialog, vključno z neposrednimi pogovori med vlado in predstavniki opozicije, ki zdaj niso vključeni v dialog, da bi omogočili spravo in ponovno vzpostavili kolektivno družbeno soglasje v državi; |
| --- | --- |

4.

od bahrajnskih varnostnih sil in oblasti ponovno zahteva, naj prenehajo uporabljati silo zoper miroljubne protestnike, končajo dolgotrajno zatiranje političnih oporečnikov, ki poteka prek preganjanja, pridržanj in mučenja; poziva oblasti, naj v celoti spoštujejo temeljne svoboščine, zlasti svobodo zbiranja in izražanja, tako prek spleta kot prek tradicionalnih medijev, ter naj takoj odpravijo vse omejitve pri dostopu do informacijskih in komunikacijskih tehnologij; poziva bahrajnske oblasti, naj izvedejo potrebne demokratične reforme in spodbujajo vključujoč in konstruktiven nacionalni dialog, vključno z neposrednimi pogovori med vlado in predstavniki opozicije, ki zdaj niso vključeni v dialog, da bi omogočili spravo in ponovno vzpostavili kolektivno družbeno soglasje v državi;

| 5. | močno obžaluje zadnje obsodbe opozicijskih aktivistov in zdravstvenega osebja ter poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh bahrajnskih političnih zapornikov, vključno z učitelji, zdravniki in drugimi zdravstvenimi delavci, ki so bili prijeti in obtoženi zaradi domnevnih kršitev, povezanih s pravico do izražanja, miroljubnega zbiranja in združevanja, zlasti pa Sajeda Jusifa al Muhafade, Nabila Radžaba in Abdulhadija al Kavadže. |
| --- | --- |

5.

močno obžaluje zadnje obsodbe opozicijskih aktivistov in zdravstvenega osebja ter poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh bahrajnskih političnih zapornikov, vključno z učitelji, zdravniki in drugimi zdravstvenimi delavci, ki so bili prijeti in obtoženi zaradi domnevnih kršitev, povezanih s pravico do izražanja, miroljubnega zbiranja in združevanja, zlasti pa Sajeda Jusifa al Muhafade, Nabila Radžaba in Abdulhadija al Kavadže.

| 6. | poziva bahrajnsko vlado, naj izvede takojšnjo in neodvisno preiskavo vseh primerov kršitev, katerih žrtev so otroci, ki med drugim vključujejo tudi prijetje, pridržanje in mučenje, ter zagotovi, da bodo otroci med pridržanjem ločeni od odraslih ter obravnavani v okviru sodnega sistema za mladoletnike; |
| --- | --- |

6.

poziva bahrajnsko vlado, naj izvede takojšnjo in neodvisno preiskavo vseh primerov kršitev, katerih žrtev so otroci, ki med drugim vključujejo tudi prijetje, pridržanje in mučenje, ter zagotovi, da bodo otroci med pridržanjem ločeni od odraslih ter obravnavani v okviru sodnega sistema za mladoletnike;

| 7. | poziva bahrajnske organe, naj takoj in dejansko odpravijo omejitve za vse demonstracije, saj te niso združljive z izraženo zavezanostjo oblasti reformam in ne bodo pripomogle k doseganju napredka pri nacionalni spravi niti k vzpostavitvi zaupanja med vsemi stranmi; |
| --- | --- |

7.

poziva bahrajnske organe, naj takoj in dejansko odpravijo omejitve za vse demonstracije, saj te niso združljive z izraženo zavezanostjo oblasti reformam in ne bodo pripomogle k doseganju napredka pri nacionalni spravi niti k vzpostavitvi zaupanja med vsemi stranmi;

| 8. | poziva bahrajnske oblasti, naj odpravijo vse omejitve glede vstopa tujih novinarjev in mednarodnih organizacij za človekove pravice v državo ter dovolijo neodvisni mehanizem za spremljanje razvoja dogodkov na terenu; poziva k vzpostavitvi mednarodnega mehanizma za spremljanje, ki naj se vzpostavi na podlagi resolucije Sveta ZN za človekove pravice, sprejme na naslednjem zasedanju marca 2013 in katerega mandat bo spremljanje izvajanja priporočil bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije in splošnega rednega pregleda Bahrajna pri ZN, vključno s tistimi, ki se nanašajo na zagovornike človekovih pravic; poziva bahrajnske oblasti, naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje kršitev človekovih pravic v prihodnje; |
| --- | --- |

8.

poziva bahrajnske oblasti, naj odpravijo vse omejitve glede vstopa tujih novinarjev in mednarodnih organizacij za človekove pravice v državo ter dovolijo neodvisni mehanizem za spremljanje razvoja dogodkov na terenu; poziva k vzpostavitvi mednarodnega mehanizma za spremljanje, ki naj se vzpostavi na podlagi resolucije Sveta ZN za človekove pravice, sprejme na naslednjem zasedanju marca 2013 in katerega mandat bo spremljanje izvajanja priporočil bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije in splošnega rednega pregleda Bahrajna pri ZN, vključno s tistimi, ki se nanašajo na zagovornike človekovih pravic; poziva bahrajnske oblasti, naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje kršitev človekovih pravic v prihodnje;

| 9. | poziva bahrajnske oblasti, naj zagotovijo, da se bo lahko 31 Bahrajncev, ki jim je bilo odvzeto državljanstvo, pritožilo na odločitev sodišča, saj je jasno, da je odvzem državljanstva političnim nasprotnikom, ki so ga izvedle bahrajnske oblasti, v nasprotju z mednarodno zakonodajo; |
| --- | --- |

9.

poziva bahrajnske oblasti, naj zagotovijo, da se bo lahko 31 Bahrajncev, ki jim je bilo odvzeto državljanstvo, pritožilo na odločitev sodišča, saj je jasno, da je odvzem državljanstva političnim nasprotnikom, ki so ga izvedle bahrajnske oblasti, v nasprotju z mednarodno zakonodajo;

| 10. | poudarja odločno neodobravanje pomanjkljivega odziva EU na sedanje razmere v Bahrajnu in poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj obsodi stalne kršitve osnovnih človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter določi ciljne omejevalne ukrepe zoper posameznike, neposredno odgovorne za zlorabe človekovih pravic ali vanje vpletene (kot dokazuje poročilo bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije); |
| --- | --- |

10.

poudarja odločno neodobravanje pomanjkljivega odziva EU na sedanje razmere v Bahrajnu in poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj obsodi stalne kršitve osnovnih človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter določi ciljne omejevalne ukrepe zoper posameznike, neposredno odgovorne za zlorabe človekovih pravic ali vanje vpletene (kot dokazuje poročilo bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije);

| 11. | poziva k začasni prekinitvi in prepovedi uvažanja solzivca in opreme za nadzorovanje množic v Bahrajn, vse dokler se ne opravi preiskava v zvezi z njihovo neprimerno uporabo in dokler ne bodo tisti, ki so tako neprimerno uporabo zakrivili, odgovarjali; |
| --- | --- |

11.

poziva k začasni prekinitvi in prepovedi uvažanja solzivca in opreme za nadzorovanje množic v Bahrajn, vse dokler se ne opravi preiskava v zvezi z njihovo neprimerno uporabo in dokler ne bodo tisti, ki so tako neprimerno uporabo zakrivili, odgovarjali;

| 12. | poziva k omejitvam izvoza tehnologij, ki se uporabljajo za sledenje, cenzuro in nadzor nad informacijami in komunikacijskimi tokovi, katerih posledica so kršitve človekovih pravic, iz EU; |
| --- | --- |

12.

poziva k omejitvam izvoza tehnologij, ki se uporabljajo za sledenje, cenzuro in nadzor nad informacijami in komunikacijskimi tokovi, katerih posledica so kršitve človekovih pravic, iz EU;

| 13. | poziva bahrajnsko vlado, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zagotavljanje pristojnosti, neodvisnosti in nepristranskosti sodstva v Bahrajnu ter poskrbi, da bahrajnsko sodstvo deluje popolnoma v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic, zlasti pa naj zagotovi, da sodišča ne bodo uporabljana v politične namene ali za kaznovanje legitimnega izvajanja univerzalno zajamčenih pravic in svoboščin; poziva bahrajnsko vlado, naj okrepi pravice obtožencev, tudi tako, da jim zajamči pošteno sojenje in omogoči učinkovito soočanje z dokazi, zbranimi proti njim, zagotovi pa naj tudi neodvisni sodni nadzor nad razlogi za pridržanje ter zaščito pridržanih pred zlorabami med kazensko preiskavo; |
| --- | --- |

13.

poziva bahrajnsko vlado, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zagotavljanje pristojnosti, neodvisnosti in nepristranskosti sodstva v Bahrajnu ter poskrbi, da bahrajnsko sodstvo deluje popolnoma v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic, zlasti pa naj zagotovi, da sodišča ne bodo uporabljana v politične namene ali za kaznovanje legitimnega izvajanja univerzalno zajamčenih pravic in svoboščin; poziva bahrajnsko vlado, naj okrepi pravice obtožencev, tudi tako, da jim zajamči pošteno sojenje in omogoči učinkovito soočanje z dokazi, zbranimi proti njim, zagotovi pa naj tudi neodvisni sodni nadzor nad razlogi za pridržanje ter zaščito pridržanih pred zlorabami med kazensko preiskavo;

| 14. | obžaluje, da je bila napoved bahrajnske vlade, da bo ukrepala na podlagi ugotovitev neodvisne preiskovalne komisije, ki so bile predstavljene na sestanku v okviru splošnega rednega pregleda maja 2012 pred zasedanjem Sveta Združenih narodov za človekove pravice maja 2012 v Ženevi, očitno le prazna obljuba, saj je bilo po njej v zvezi s človekovimi pravicami ali demokracijo v Bahrajnu doseženih le malo oprijemljivih rezultatov; |
| --- | --- |

14.

obžaluje, da je bila napoved bahrajnske vlade, da bo ukrepala na podlagi ugotovitev neodvisne preiskovalne komisije, ki so bile predstavljene na sestanku v okviru splošnega rednega pregleda maja 2012 pred zasedanjem Sveta Združenih narodov za človekove pravice maja 2012 v Ženevi, očitno le prazna obljuba, saj je bilo po njej v zvezi s človekovimi pravicami ali demokracijo v Bahrajnu doseženih le malo oprijemljivih rezultatov;

| 15. | podpira priporočila v okviru splošnega rednega pregleda Združenih narodov in poziva bahrajnsko vlado, naj da politično prednost ustreznemu in pravočasnemu nadaljnjemu ukrepanju ter za to dodeli potrebna sredstva; poziva jo tudi, naj izboljša varstvo človekovih pravic in ratificira mednarodne konvencije o človekovih pravicah, kot so Izbirni protokol h Konvenciji proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah in Mednarodna konvencija o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem; |
| --- | --- |

15.

podpira priporočila v okviru splošnega rednega pregleda Združenih narodov in poziva bahrajnsko vlado, naj da politično prednost ustreznemu in pravočasnemu nadaljnjemu ukrepanju ter za to dodeli potrebna sredstva; poziva jo tudi, naj izboljša varstvo človekovih pravic in ratificira mednarodne konvencije o človekovih pravicah, kot so Izbirni protokol h Konvenciji proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah in Mednarodna konvencija o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem;

| 16. | podpira in spodbuja sodelovanje med Uradom visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice in bahrajnsko nacionalno institucijo za človekove pravice ter priporoča njeno nadaljnjo krepitev na podlagi pariških načel pluralizma in neodvisnosti; odločno podpira to institucijo, katere naloga je varovanje človekovih pravic vseh Bahrajncev, vendar ostaja prepričan, da je treba zagotoviti svobodno delovanje zagovornikov človekovih pravic in neodvisnih nevladnih organizacij, ki so dejavne v Bahrajnu; |
| --- | --- |

16.

podpira in spodbuja sodelovanje med Uradom visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice in bahrajnsko nacionalno institucijo za človekove pravice ter priporoča njeno nadaljnjo krepitev na podlagi pariških načel pluralizma in neodvisnosti; odločno podpira to institucijo, katere naloga je varovanje človekovih pravic vseh Bahrajncev, vendar ostaja prepričan, da je treba zagotoviti svobodno delovanje zagovornikov človekovih pravic in neodvisnih nevladnih organizacij, ki so dejavne v Bahrajnu;

| 17. | meni, da bodo naslednje parlamentarne volitve ključni del nacionalnega spravnega procesa in spodbuja k prizadevanjem, da bi do splošnih volitev leta 2014 pravočasno zagotovili svoboden in pošten volilni sistem; |
| --- | --- |

17.

meni, da bodo naslednje parlamentarne volitve ključni del nacionalnega spravnega procesa in spodbuja k prizadevanjem, da bi do splošnih volitev leta 2014 pravočasno zagotovili svoboden in pošten volilni sistem;

| 18. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice, naj sodelujejo pri oblikovanju jasne strategije o tem, kako si bo EU javno in zasebno aktivno prizadevala za izpustitev zaprtih aktivistov, in sicer pred ministrskim srečanjem med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu, ki bo sredi leta 2013 v Bahrajnu; glede tega poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj v sodelovanju z državami članicami zagotovi sprejetje sklepov Sveta za zunanje zadeve o položaju človekovih pravic v Bahrajnu, ki naj vsebujejo poseben poziv k takojšnji in brezpogojni izpustitvi zaprtih aktivistov; |
| --- | --- |

18.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice, naj sodelujejo pri oblikovanju jasne strategije o tem, kako si bo EU javno in zasebno aktivno prizadevala za izpustitev zaprtih aktivistov, in sicer pred ministrskim srečanjem med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu, ki bo sredi leta 2013 v Bahrajnu; glede tega poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj v sodelovanju z državami članicami zagotovi sprejetje sklepov Sveta za zunanje zadeve o položaju človekovih pravic v Bahrajnu, ki naj vsebujejo poseben poziv k takojšnji in brezpogojni izpustitvi zaprtih aktivistov;

| 19. | meni, da sta nadaljevanje prizadevanj za tesnejše sodelovanje med EU in Zalivom ter spodbujanje medsebojnega razumevanja in zaupanja bistvenega pomena; meni tudi, da so redna medparlamentarna srečanja med Parlamentom in njegovimi državami partnericami v tej regiji pomemben forum za oblikovanje konstruktivnega in odprtega dialoga o skupnih vprašanjih; |
| --- | --- |

19.

meni, da sta nadaljevanje prizadevanj za tesnejše sodelovanje med EU in Zalivom ter spodbujanje medsebojnega razumevanja in zaupanja bistvenega pomena; meni tudi, da so redna medparlamentarna srečanja med Parlamentom in njegovimi državami partnericami v tej regiji pomemben forum za oblikovanje konstruktivnega in odprtega dialoga o skupnih vprašanjih;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Kraljevine Bahrajn. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Kraljevine Bahrajn.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0475.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0094.

(3)  UL C 247 E, 17.8.2012, str. 1.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/111 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/111

---

P7_TA(2013)0033

Razmere v Srednjeafriški republiki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o razmerah v Srednjeafriški republiki (2013/2514(RSP))

(2015/C 440/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dni 21. decembra 2012 ter 1. in 11. januarja 2013 o razmerah v Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dni 21. decembra 2012 ter 1. in 11. januarja 2013 o razmerah v Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju izjave komisarke EU za humanitarno pomoč civilno zaščito z dne 21. decembra 2012 o novem izbruhu spopadov v Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarke EU za humanitarno pomoč civilno zaščito z dne 21. decembra 2012 o novem izbruhu spopadov v Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju revidiranega sporazuma iz Cotonouja, podpisanega junija 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega sporazuma iz Cotonouja, podpisanega junija 2000,

| — | ob upoštevanju izjav za javnost varnostnega sveta Združenih narodov z dni 27. in 29. decembra 2012 ter 4. in 11. januarja 2013 o Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav za javnost varnostnega sveta Združenih narodov z dni 27. in 29. decembra 2012 ter 4. in 11. januarja 2013 o Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju končnega sporočila izrednega vrha vodij držav Gospodarske skupnosti srednjeafriških držav (ECCAS) v N'Djameni 21. decembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega sporočila izrednega vrha vodij držav Gospodarske skupnosti srednjeafriških držav (ECCAS) v N'Djameni 21. decembra 2012,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Združenih narodov Ban Ki Muna z dne 26. decembra 2012, v kateri je obsodil napade upornikov in pozval vse strani, naj spoštujejo sklepe, ki jih je skupnost ECCAS sprejela 21. decembra 2012 v N'Djameni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Združenih narodov Ban Ki Muna z dne 26. decembra 2012, v kateri je obsodil napade upornikov in pozval vse strani, naj spoštujejo sklepe, ki jih je skupnost ECCAS sprejela 21. decembra 2012 v N'Djameni,

| — | ob upoštevanju izjav Afriške unije z dni 12., 28. in 31. decembra 2012 ter 3. in 12. januarja 2013 o Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Afriške unije z dni 12., 28. in 31. decembra 2012 ter 3. in 12. januarja 2013 o Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju političnega sporazuma iz Librevilla v Gabonu o reševanju krize, ki so ga 11. januarja 2013 podpisali vlada Srednjeafriške republike, skupina upornikov Seleka in demokratična opozicija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega sporazuma iz Librevilla v Gabonu o reševanju krize, ki so ga 11. januarja 2013 podpisali vlada Srednjeafriške republike, skupina upornikov Seleka in demokratična opozicija,

| — | ob upoštevanju celovitega mirovnega sporazuma iz Librevilla z dne 28. junija 2008 in prejšnjih mirovnih sporazumov, podpisanih od leta 2007, na katerih je osnovan, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celovitega mirovnega sporazuma iz Librevilla z dne 28. junija 2008 in prejšnjih mirovnih sporazumov, podpisanih od leta 2007, na katerih je osnovan,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta S/RES/2031 z dne 21. decembra 2011, ki podaljšuje mandat integriranega urada Združenih narodov za izgradnjo miru v Srednjeafriški republiki (BINUCA) do 31. januarja 2013, in poročila generalnega sekretarja ZN z dne 29. maja 2012 o dejavnostih urada BINUCA, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta S/RES/2031 z dne 21. decembra 2011, ki podaljšuje mandat integriranega urada Združenih narodov za izgradnjo miru v Srednjeafriški republiki (BINUCA) do 31. januarja 2013, in poročila generalnega sekretarja ZN z dne 29. maja 2012 o dejavnostih urada BINUCA,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah iz leta 1966, Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, Afriške deklaracije človekovih pravic in pravic ljudstev iz leta 1981, ki jo je Srednjeafriška republika ratificirala leta 1986, ter Mednarodne konvencije o pravicah otrok iz leta 1989, ki prepoveduje udeležbo otrok v oboroženih konfliktih in ki jo je Srednjeafriška republika ratificirala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah iz leta 1966, Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, Afriške deklaracije človekovih pravic in pravic ljudstev iz leta 1981, ki jo je Srednjeafriška republika ratificirala leta 1986, ter Mednarodne konvencije o pravicah otrok iz leta 1989, ki prepoveduje udeležbo otrok v oboroženih konfliktih in ki jo je Srednjeafriška republika ratificirala,

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine varnostnega sveta in njenih sklepov o položaju otrok in oboroženem konfliktu v Srednjeafriški republiki z dne 6. julija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine varnostnega sveta in njenih sklepov o položaju otrok in oboroženem konfliktu v Srednjeafriški republiki z dne 6. julija 2011,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker se Srednjeafriška republika od svoje neodvisnosti leta 1960 že desetletja sooča z nestabilnostjo in političnimi nemiri; ker je država zgolj po indeksu človekovega razvoja 179. med 187 državami, kljub temu da je bogata z naravnimi viri (les, zlato, diamanti, uran itd.), in ostaja ena najrevnejših držav na svetu, saj 70 % prebivalstva živi pod pragom revščine; |
| --- | --- |

A.

ker se Srednjeafriška republika od svoje neodvisnosti leta 1960 že desetletja sooča z nestabilnostjo in političnimi nemiri; ker je država zgolj po indeksu človekovega razvoja 179. med 187 državami, kljub temu da je bogata z naravnimi viri (les, zlato, diamanti, uran itd.), in ostaja ena najrevnejših držav na svetu, saj 70 % prebivalstva živi pod pragom revščine;

| B. | ker je 10. decembra 2012„Seleka“ (kar v jeziku sango pomeni „koalicija“), zveza različnih oboroženih gibanj upornikov, ki izvirajo predvsem s severovzhoda države, začela oboroženo ofenzivo in od bližine meje s Čadom prodrla na jug; ker so nedavno ofenzivo spodbudile trditve upornikov, da predsednik François Bozizé ni spoštoval obvez celovitega mirovnega sporazuma iz Libevilla iz leta 2008, ki je vključeval razorožitev nekdanjih upornikov in financiranje njihove ponovne vključitve v družbo; |
| --- | --- |

B.

ker je 10. decembra 2012„Seleka“ (kar v jeziku sango pomeni „koalicija“), zveza različnih oboroženih gibanj upornikov, ki izvirajo predvsem s severovzhoda države, začela oboroženo ofenzivo in od bližine meje s Čadom prodrla na jug; ker so nedavno ofenzivo spodbudile trditve upornikov, da predsednik François Bozizé ni spoštoval obvez celovitega mirovnega sporazuma iz Libevilla iz leta 2008, ki je vključeval razorožitev nekdanjih upornikov in financiranje njihove ponovne vključitve v družbo;

| C. | ker je imela Gospodarska skupnost srednjeafriških držav (ECCAS) 21. decembra 2012 v N'Djameni izredni vrh, kjer je sprejela načrt za reševanje krize, vključno s premirjem in takojšnjimi pogajanji v Librevillu pod okriljem skupnosti ECCAS; ker je skupnost ECCAS na vrhu sklenila tudi napotiti dodatne vojake za okrepitev misije FOMAC/MICOPAX; |
| --- | --- |

C.

ker je imela Gospodarska skupnost srednjeafriških držav (ECCAS) 21. decembra 2012 v N'Djameni izredni vrh, kjer je sprejela načrt za reševanje krize, vključno s premirjem in takojšnjimi pogajanji v Librevillu pod okriljem skupnosti ECCAS; ker je skupnost ECCAS na vrhu sklenila tudi napotiti dodatne vojake za okrepitev misije FOMAC/MICOPAX;

| D. | ker je Južna Afrika že napotila 400 vojakov za pomoč pri stabilizaciji Srednjeafriške republike; in ker so vojaki Gabona, Republike Kongo, Čada in Kameruna že od leta 2008 v tej državi v okviru srednjeafriških večnacionalnih sil (FOMAC/MICOPAX), ki jih je napotila skupnost ECCAS; |
| --- | --- |

D.

ker je Južna Afrika že napotila 400 vojakov za pomoč pri stabilizaciji Srednjeafriške republike; in ker so vojaki Gabona, Republike Kongo, Čada in Kameruna že od leta 2008 v tej državi v okviru srednjeafriških večnacionalnih sil (FOMAC/MICOPAX), ki jih je napotila skupnost ECCAS;

| E. | ker se je predsednik Bozizé po pogovorih s predsednikom Afriške unije, Thomasom Bonijem Yayijem, zavezal, da po izteku sedanjega mandata leta 2016 ne bo znova kandidiral, in ponudil oblikovanje vlade narodne enotnosti; |
| --- | --- |

E.

ker se je predsednik Bozizé po pogovorih s predsednikom Afriške unije, Thomasom Bonijem Yayijem, zavezal, da po izteku sedanjega mandata leta 2016 ne bo znova kandidiral, in ponudil oblikovanje vlade narodne enotnosti;

| F. | ker je v začetku januarja zveza Seleka objavila prekinitev svojih vojaških operacij in se ustavila pred mestom Damara (75 kilometrov severno od mesta Bangui) ter sprejela sodelovanje na mirovnih pogajanjih pod okriljem skupnosti ECCAS; |
| --- | --- |

F.

ker je v začetku januarja zveza Seleka objavila prekinitev svojih vojaških operacij in se ustavila pred mestom Damara (75 kilometrov severno od mesta Bangui) ter sprejela sodelovanje na mirovnih pogajanjih pod okriljem skupnosti ECCAS;

| G. | ker so tristranska mirovna pogajanja med vlado Srednjeafriške republike, uporniško koalicijo Seleka in politično opozicijo, ki so bila 11. januarja 2013 v Librevillu v Gabonu, privedla k podpisu treh sporazumov: deklaracije o načelu za reševanje politične in varnostne krize; sporazuma o premirju; in sporazuma o politično-varnostnih razmerah, ki opredeljuje ureditev delitve oblasti in obdobje politične tranzicije v Srednjeafriški republiki; |
| --- | --- |

G.

ker so tristranska mirovna pogajanja med vlado Srednjeafriške republike, uporniško koalicijo Seleka in politično opozicijo, ki so bila 11. januarja 2013 v Librevillu v Gabonu, privedla k podpisu treh sporazumov: deklaracije o načelu za reševanje politične in varnostne krize; sporazuma o premirju; in sporazuma o politično-varnostnih razmerah, ki opredeljuje ureditev delitve oblasti in obdobje politične tranzicije v Srednjeafriški republiki;

| H. | ker je predsednik Bozizé 12. januarja 2013 razrešil predsednika vlade Faustina Achangea Touaderaja in razpustil vlado, s tem pa omogočil imenovanje vlade narodne enotnosti v skladu z mirovnim sporazumom, podpisanim v Librevillu; ker morajo biti v skladu z mirovnim sporazumom zakonodajne volitve izvedene v 12 mesecih; |
| --- | --- |

H.

ker je predsednik Bozizé 12. januarja 2013 razrešil predsednika vlade Faustina Achangea Touaderaja in razpustil vlado, s tem pa omogočil imenovanje vlade narodne enotnosti v skladu z mirovnim sporazumom, podpisanim v Librevillu; ker morajo biti v skladu z mirovnim sporazumom zakonodajne volitve izvedene v 12 mesecih;

| I. | ker je sil predsednik Bozizé po prevzemu oblasti z državnim udarom leta 2003 prvič izvoljen leta 2005 in leta 2011 ponovno izvoljen, a je zaradi nepravilnosti med drugimi volitvami, ki so jih ugotovili mednarodni opazovalci, tudi iz EU, ki je financirala izvedbo volitev, parlamentarna opozicija splošne volitve bojkotirala; |
| --- | --- |

I.

ker je sil predsednik Bozizé po prevzemu oblasti z državnim udarom leta 2003 prvič izvoljen leta 2005 in leta 2011 ponovno izvoljen, a je zaradi nepravilnosti med drugimi volitvami, ki so jih ugotovili mednarodni opazovalci, tudi iz EU, ki je financirala izvedbo volitev, parlamentarna opozicija splošne volitve bojkotirala;

| J. | ker je spoštovanje človekovih pravic temeljna vrednota Evropske unije in je bistven element sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

J.

ker je spoštovanje človekovih pravic temeljna vrednota Evropske unije in je bistven element sporazuma iz Cotonouja;

| K. | ker so Združene države, tako kot EU, naklonjene mirni rešitvi krize z dialogom; |
| --- | --- |

K.

ker so Združene države, tako kot EU, naklonjene mirni rešitvi krize z dialogom;

| L. | ker je po podatkih lokalnih nevladnih organizacij prišlo do hudih kršitev človekovih pravic, vključno s spolnim nasiljem nad ženskami in dekleti, ki so jih zakrivili tako zveza Seleka na območjih pod njenim nadzorom kot vladne sile v Banguiju proti osebam, naklonjenim uporu; |
| --- | --- |

L.

ker je po podatkih lokalnih nevladnih organizacij prišlo do hudih kršitev človekovih pravic, vključno s spolnim nasiljem nad ženskami in dekleti, ki so jih zakrivili tako zveza Seleka na območjih pod njenim nadzorom kot vladne sile v Banguiju proti osebam, naklonjenim uporu;

| M. | ker humanitarne razmere ostajajo izjemno slabe, saj je po poročanju organizacije Zdravniki brez meja kriza prizadela več deset tisoč ljudi; ker je bilo na severnih območjih pod nadzorom upornikov ukradenih več sto ton pomoči v hrani Svetovnega programa za hrano; in ker je bilo mnogo humanitarnih storitev preklicanih ali zmanjšanih; |
| --- | --- |

M.

ker humanitarne razmere ostajajo izjemno slabe, saj je po poročanju organizacije Zdravniki brez meja kriza prizadela več deset tisoč ljudi; ker je bilo na severnih območjih pod nadzorom upornikov ukradenih več sto ton pomoči v hrani Svetovnega programa za hrano; in ker je bilo mnogo humanitarnih storitev preklicanih ali zmanjšanih;

| N. | ker ima EU stalen politični dialog s Srednjeafriško republiko v okviru sporazuma iz Cotonouja in je glavna donatorica te države, pri čemer je Evropska komisija leta 2012 prispevala 8 milijonov EUR za pomoč 445 000 ljudem, ki sta jih prizadela konflikt in razselitev v državi, in ker Srednjeafriška republika v okviru 10. Evropskega razvojnega sklada prejema 137 milijonov EUR pomoči; |
| --- | --- |

N.

ker ima EU stalen politični dialog s Srednjeafriško republiko v okviru sporazuma iz Cotonouja in je glavna donatorica te države, pri čemer je Evropska komisija leta 2012 prispevala 8 milijonov EUR za pomoč 445 000 ljudem, ki sta jih prizadela konflikt in razselitev v državi, in ker Srednjeafriška republika v okviru 10. Evropskega razvojnega sklada prejema 137 milijonov EUR pomoči;

| O. | ker je Kamerun okrepil ukrepe za namestitev beguncev iz Srednjeafriške republike; |
| --- | --- |

O.

ker je Kamerun okrepil ukrepe za namestitev beguncev iz Srednjeafriške republike;

| P. | ker je že pred nedavnim izbruhom nasilja v aktivnih oboroženih skupinah v Srednjeafriški republiki sodelovalo 2 500 otrok; ker je pisarna organizacije UNICEF v Banguiju prejela zanesljive informacije o vedno večjem novačenju otrok vojakov in njihovi uporabi, tako s strani uporniških skupin in vladi naklonjenih milic; |
| --- | --- |

P.

ker je že pred nedavnim izbruhom nasilja v aktivnih oboroženih skupinah v Srednjeafriški republiki sodelovalo 2 500 otrok; ker je pisarna organizacije UNICEF v Banguiju prejela zanesljive informacije o vedno večjem novačenju otrok vojakov in njihovi uporabi, tako s strani uporniških skupin in vladi naklonjenih milic;

| Q. | ker dejstvo, da storilcem kršitev človekovih pravic in vojnih zločinov ni bilo sojeno, ohranja ozračje nekaznovanja ter spodbuja nadaljnje zločina; |
| --- | --- |

Q.

ker dejstvo, da storilcem kršitev človekovih pravic in vojnih zločinov ni bilo sojeno, ohranja ozračje nekaznovanja ter spodbuja nadaljnje zločina;

| R. | ker so uporniške sile zavzele območja, bogata z diamanti, kot so Bria, Sam Ouandja in Bamingui; ker je sistem potrjevanja procesa Kimberley vsem svojim državam članicam izdal opozorilo glede morebitnega uhajanja surovih diamantov z območij v Srednjeafriški republiki pod nadzorom upornikov; |
| --- | --- |

R.

ker so uporniške sile zavzele območja, bogata z diamanti, kot so Bria, Sam Ouandja in Bamingui; ker je sistem potrjevanja procesa Kimberley vsem svojim državam članicam izdal opozorilo glede morebitnega uhajanja surovih diamantov z območij v Srednjeafriški republiki pod nadzorom upornikov;

| S. | ker so naraščajoča brezposelnost, slabšanje socialnih razmer in vedno večja revščina dejavniki nestabilnosti, zaradi katerih trpi vsa regija; ker sta za te probleme potrebna strategija in razvojni načrt; |
| --- | --- |

S.

ker so naraščajoča brezposelnost, slabšanje socialnih razmer in vedno večja revščina dejavniki nestabilnosti, zaradi katerih trpi vsa regija; ker sta za te probleme potrebna strategija in razvojni načrt;

| 1. | izraža zaskrbljenost zaradi razmer v Srednjeafriški republiki, odkar je zveza Seleka 10. decembra 2012 začela vojaško ofenzivo; obžaluje, da je nedavna ofenziva ogrozila človeška življenja ter varnost in stabilnost te države; |
| --- | --- |

1.

izraža zaskrbljenost zaradi razmer v Srednjeafriški republiki, odkar je zveza Seleka 10. decembra 2012 začela vojaško ofenzivo; obžaluje, da je nedavna ofenziva ogrozila človeška življenja ter varnost in stabilnost te države;

| 2. | pozdravlja mirovne sporazume, ki so bili po pogajanjih pod okriljem skupnosti ECCAS 11. januarja 2013 podpisani v Librevillu; poudarja, da je treba te sporazume hitro izvajati; poziva vse strani, naj jih izvajajo v dobri veri in naj se zavežejo uresničitvi trajnega miru v Srednjeafriški republiki; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja mirovne sporazume, ki so bili po pogajanjih pod okriljem skupnosti ECCAS 11. januarja 2013 podpisani v Librevillu; poudarja, da je treba te sporazume hitro izvajati; poziva vse strani, naj jih izvajajo v dobri veri in naj se zavežejo uresničitvi trajnega miru v Srednjeafriški republiki;

| 3. | obsoja vse poskuse nasilnega prevzema oblasti; |
| --- | --- |

3.

obsoja vse poskuse nasilnega prevzema oblasti;

| 4. | je prepričan, da mora vlade narodne enotnosti za zagotovitev mirne rešitve spora in trajnega miru vključiti vse politične sile v državi; v zvezi s tem pozdravlja, da je predsednik Bozizé podpisal odredbo za odstavitev predsednika vlade, kar je eden od zahtevanih korakov mirovnega dogovora, da se bo lahko oblikovala vlada narodne enotnosti pod vodstvom predsednika vlade, ki ga bo izbrala opozicija; |
| --- | --- |

4.

je prepričan, da mora vlade narodne enotnosti za zagotovitev mirne rešitve spora in trajnega miru vključiti vse politične sile v državi; v zvezi s tem pozdravlja, da je predsednik Bozizé podpisal odredbo za odstavitev predsednika vlade, kar je eden od zahtevanih korakov mirovnega dogovora, da se bo lahko oblikovala vlada narodne enotnosti pod vodstvom predsednika vlade, ki ga bo izbrala opozicija;

| 5. | pozdravlja odločitev za izvedbo volitev v novo nacionalno skupščino in upa, da jih bodo izvedli pod mednarodnim nadzorom, tudi na območjih, ki jih trenutno zasedajo uporniške sile, da bi se izognili izpodbijanju izida; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja odločitev za izvedbo volitev v novo nacionalno skupščino in upa, da jih bodo izvedli pod mednarodnim nadzorom, tudi na območjih, ki jih trenutno zasedajo uporniške sile, da bi se izognili izpodbijanju izida;

| 6. | obsoja vse kršitve človekovih pravic in je globoko zaskrbljen zaradi hudih kršitev človekovih pravic, do katerih je v Srednjeafriški republiki prišlo med ofenzivo zveze Seleka; odločno obsoja napade na civilno prebivalstvo na območjih, ki jih zasedajo uporniki, vključno s primeri fizičnega in spolnega nasilja, plenjenja in sistematičnega motenja komunikacijskih sredstev; je zelo zaskrbljen zaradi poročil o napadih na etnične in verske manjšine ter o zastraševanju in samovoljnih aretacijah političnih nasprotnikov v mestu Bangui; |
| --- | --- |

6.

obsoja vse kršitve človekovih pravic in je globoko zaskrbljen zaradi hudih kršitev človekovih pravic, do katerih je v Srednjeafriški republiki prišlo med ofenzivo zveze Seleka; odločno obsoja napade na civilno prebivalstvo na območjih, ki jih zasedajo uporniki, vključno s primeri fizičnega in spolnega nasilja, plenjenja in sistematičnega motenja komunikacijskih sredstev; je zelo zaskrbljen zaradi poročil o napadih na etnične in verske manjšine ter o zastraševanju in samovoljnih aretacijah političnih nasprotnikov v mestu Bangui;

| 7. | poudarja, da bi si oblasti Srednjeafriške republike morale prizadevati za zagotovitev varnosti in zaščite civilnega prebivalstva; poziva k reformi vojske in pripravam za razorožitev, demobilizacijo in ponovno vključitev nekdanjih udeležencev vojne v družbo, vrnitev beguncev, ponovno naselitev znotraj države razseljenih oseb in izvajanje perspektivnih razvojnih programov; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi si oblasti Srednjeafriške republike morale prizadevati za zagotovitev varnosti in zaščite civilnega prebivalstva; poziva k reformi vojske in pripravam za razorožitev, demobilizacijo in ponovno vključitev nekdanjih udeležencev vojne v družbo, vrnitev beguncev, ponovno naselitev znotraj države razseljenih oseb in izvajanje perspektivnih razvojnih programov;

| 8. | je posebej zaskrbljen zaradi poročil, ki kažejo na povečano novačenje in uporabo otrok vojakov; ponovno poudarja, da odločno nasprotuje tem praksam in poziva vse sprte strani, naj jih končajo; |
| --- | --- |

8.

je posebej zaskrbljen zaradi poročil, ki kažejo na povečano novačenje in uporabo otrok vojakov; ponovno poudarja, da odločno nasprotuje tem praksam in poziva vse sprte strani, naj jih končajo;

| 9. | poziva vse strani, naj spoštujejo premirje, naj se vzdržijo nasilja nad civilisti in spoštujejo človekove pravice; poudarja, da je bil razlog za neuspeh prejšnjih mirovnih sporazumov, da bi zagotovili trajno stabilnost v Srednjeafriški republiki, tudi nezadosten poudarek na človekovih pravicah; |
| --- | --- |

9.

poziva vse strani, naj spoštujejo premirje, naj se vzdržijo nasilja nad civilisti in spoštujejo človekove pravice; poudarja, da je bil razlog za neuspeh prejšnjih mirovnih sporazumov, da bi zagotovili trajno stabilnost v Srednjeafriški republiki, tudi nezadosten poudarek na človekovih pravicah;

| 10. | izraža spoštovanje vsem žrtvam in meni, da je izredna pomembna nepristranska in temeljita preiskava vseh preteklih in sedanjih primerov kršenja človekovih pravic, da bi našli storilce; iskreno upa, da storilci vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu ne bodo ostali nekaznovani in v zvezi s tem ugotavlja, da Mednarodno kazensko sodišče še vedno preiskuje položaj v Srednjeafriški republiki; |
| --- | --- |

10.

izraža spoštovanje vsem žrtvam in meni, da je izredna pomembna nepristranska in temeljita preiskava vseh preteklih in sedanjih primerov kršenja človekovih pravic, da bi našli storilce; iskreno upa, da storilci vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu ne bodo ostali nekaznovani in v zvezi s tem ugotavlja, da Mednarodno kazensko sodišče še vedno preiskuje položaj v Srednjeafriški republiki;

| 11. | pozdravlja prizadevanja regionalnih organizacij, kot sta Afriška unija in skupnost ECCAS, za posredovanje, še zlasti pogajanja med vpletenimi stranmi v Librevillu; poudarja pomen oblikovanja novega mehanizma za nadaljnje ukrepe, da bo zagotovljeno popolno izvajanje doseženih sporazumov; v zvezi s tem poziva EU, naj skupnost ECCAS podpre pri nadzoru nad izvajanjem nedavnih sporazumov; poziva mednarodno skupnost, naj dejavneje sodeluje s Srednjeafriško republiko pri reševanju dolgotrajnih problemov te države ter za dosego trajnostne politične rešitve; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja prizadevanja regionalnih organizacij, kot sta Afriška unija in skupnost ECCAS, za posredovanje, še zlasti pogajanja med vpletenimi stranmi v Librevillu; poudarja pomen oblikovanja novega mehanizma za nadaljnje ukrepe, da bo zagotovljeno popolno izvajanje doseženih sporazumov; v zvezi s tem poziva EU, naj skupnost ECCAS podpre pri nadzoru nad izvajanjem nedavnih sporazumov; poziva mednarodno skupnost, naj dejavneje sodeluje s Srednjeafriško republiko pri reševanju dolgotrajnih problemov te države ter za dosego trajnostne politične rešitve;

| 12. | poziva Komisijo, naj oblastem Srednjeafriške republike ponudi tehnično pomoč pri sprejetju ustrezne zakonodaje za organizacijo prihajajočih volitev; meni, da bi EU morala kot prispevek k verodostojnim, svobodnim in poštenim volitvam v Srednjeafriško republiko poslati opazovalno misijo; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj oblastem Srednjeafriške republike ponudi tehnično pomoč pri sprejetju ustrezne zakonodaje za organizacijo prihajajočih volitev; meni, da bi EU morala kot prispevek k verodostojnim, svobodnim in poštenim volitvam v Srednjeafriško republiko poslati opazovalno misijo;

| 13. | poziva visoko predstavnico Unije/podpredsednico Komisije Catherine Ashton, naj dobre odnose EU s Srednjeafriško republiko izkoristi za aktivno spodbujanje strategije za gradnjo miru, ki bi spodbujala normalizacijo razmer v državi in njen trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

13.

poziva visoko predstavnico Unije/podpredsednico Komisije Catherine Ashton, naj dobre odnose EU s Srednjeafriško republiko izkoristi za aktivno spodbujanje strategije za gradnjo miru, ki bi spodbujala normalizacijo razmer v državi in njen trajnostni razvoj.

| 14. | je zaskrbljen zaradi vpliva nedavne krize na humanitarne razmere v tej državi; poziva vse strani, naj spoštujejo mednarodno humanitarno pravo in humanitarnim organizacijam dovolijo varen in neoviran dostop do prizadetega prebivalstva; poziva Komisijo, naj v Srednjeafriški republiki okrepi humanitarno pomoč; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen zaradi vpliva nedavne krize na humanitarne razmere v tej državi; poziva vse strani, naj spoštujejo mednarodno humanitarno pravo in humanitarnim organizacijam dovolijo varen in neoviran dostop do prizadetega prebivalstva; poziva Komisijo, naj v Srednjeafriški republiki okrepi humanitarno pomoč;

| 15. | meni, da obsežno pomanjkanje varnosti v številnih državah, ki mejijo na Srednjeafriško republiko, zlasti v Demokratični republiki Kongo, Sudanu, Južnem Sudanu in Ugandi, zahteva usklajeno ukrepanje mednarodne skupnosti, da bi se na celosten in regionalno usmerjen način lotili ponavljajočih se težav drobljenja držav, etničnih konfliktov in ponavljajočih se kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

15.

meni, da obsežno pomanjkanje varnosti v številnih državah, ki mejijo na Srednjeafriško republiko, zlasti v Demokratični republiki Kongo, Sudanu, Južnem Sudanu in Ugandi, zahteva usklajeno ukrepanje mednarodne skupnosti, da bi se na celosten in regionalno usmerjen način lotili ponavljajočih se težav drobljenja držav, etničnih konfliktov in ponavljajočih se kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države;

| 16. | meni, da so pregleden dostop do naravnih virov in njihov nadzor ter pravična porazdelitev prihodkov od izkoriščanja teh virov skozi državni proračun nepogrešljivi za trajnostni razvoj države; |
| --- | --- |

16.

meni, da so pregleden dostop do naravnih virov in njihov nadzor ter pravična porazdelitev prihodkov od izkoriščanja teh virov skozi državni proračun nepogrešljivi za trajnostni razvoj države;

| 17. | meni, da sta preglednost in nadzor javnosti v rudarskem sektorju bistvenega pomena za učinkovito upravljanje rudarskega sektorja, trajnostni razvoj in boj proti korupciji; poudarja, da bi lahko trgovanje s surovimi diamanti z območij Srednjeafriške republike pod nadzorom upornikov ponovno sprožilo spor in dodatno destabiliziralo razmere v državi; poziva vlado Srednjeafriške republike, naj sprejme več ukrepov za boj proti izkoriščanju in nezakonitem trgovanju naravnih virov ter poziva k ustreznemu nadzoru položaja s pomočjo procesa Kimberley; |
| --- | --- |

17.

meni, da sta preglednost in nadzor javnosti v rudarskem sektorju bistvenega pomena za učinkovito upravljanje rudarskega sektorja, trajnostni razvoj in boj proti korupciji; poudarja, da bi lahko trgovanje s surovimi diamanti z območij Srednjeafriške republike pod nadzorom upornikov ponovno sprožilo spor in dodatno destabiliziralo razmere v državi; poziva vlado Srednjeafriške republike, naj sprejme več ukrepov za boj proti izkoriščanju in nezakonitem trgovanju naravnih virov ter poziva k ustreznemu nadzoru položaja s pomočjo procesa Kimberley;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, varnostnemu svetu ZN, generalnemu sekretarju ZN, institucijam Afriške unije, ECCAS, parlamentarni skupščini AKP-EU ter državam članicam Evropske unije. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, varnostnemu svetu ZN, generalnemu sekretarju ZN, institucijam Afriške unije, ECCAS, parlamentarni skupščini AKP-EU ter državam članicam Evropske unije.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 16. januar 2013

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/116 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/116

---

P7_TA(2013)0015

Sprememba Poslovnika Evropskega parlamenta glede prednostnega vrstnega reda podpredsednikov, izvoljenih s ploskanjem

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o spremembi člena 15(2) Poslovnika Evropskega parlamenta glede prednostnega vrstnega reda podpredsednikov, izvoljenih s ploskanjem (2012/2020(REG))

(2015/C 440/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 3. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 3. septembra 2010,

| — | ob upoštevanju razlage člena 13(1) Poslovnika, ki jo je Odbor za ustavne zadeve sprejel dne 15. junija 2011 in je bila na plenarnem zasedanju razglašena dne 22. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razlage člena 13(1) Poslovnika, ki jo je Odbor za ustavne zadeve sprejel dne 15. junija 2011 in je bila na plenarnem zasedanju razglašena dne 22. junija 2011,

| — | ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0412/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0412/2012),

| 1. | sklene spremeniti Poslovnik, kakor sledi; |
| --- | --- |

1.

sklene spremeniti Poslovnik, kakor sledi;

| 2. | opozarja, da bo sprememba začela veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da bo sprememba začela veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 15 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar podpredsedniki
  niso
  izvoljeni s 
  tajnim glasovanjem
  , prednostni vrstni red
  določa zaporedje, po katerem je predsednik prebral njihova imena Parlamentu
  . | Kadar
  so
  podpredsedniki izvoljeni s 
  ploskanjem, se
  prednostni vrstni red
  določi s tajnim glasovanjem
  . |

Veljavno besedilo

Sprememba

Kadar podpredsedniki
  niso
  izvoljeni s 
  tajnim glasovanjem
  , prednostni vrstni red
  določa zaporedje, po katerem je predsednik prebral njihova imena Parlamentu
  .

Kadar
  so
  podpredsedniki izvoljeni s 
  ploskanjem, se
  prednostni vrstni red
  določi s tajnim glasovanjem
  .

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Sreda, 16. januar 2013

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/117 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/117

---

P7_TA(2013)0008

Razvrščanje, pakiranje in označevanje nevarnih pripravkov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, pakiranju in označevanju nevarnih pripravkov (prenovitev) (COM(2012)0008 – C7-0021/2012 – 2012/0007(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2015/C 440/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0008),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0021/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0021/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemanju pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemanju pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 9. novembra 2012, naslovljenega na Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 9. novembra 2012, naslovljenega na Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0391/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0391/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 203.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2012)0007

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, pakiranju in označevanju nevarnih pripravkov (Prenovitev)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 1999 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih pripravkov (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo zaradi jasnosti treba navedeno direktivo prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 1999 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih pripravkov (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo zaradi jasnosti treba navedeno direktivo prenoviti.

| (2) | Približevanje obstoječih pravil držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nekaterih nevarnih pripravkov je bistvenega pomena za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev in za delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(2)

Približevanje obstoječih pravil držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nekaterih nevarnih pripravkov je bistvenega pomena za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev in za delovanje notranjega trga.

| (3) | Ukrepi za približevanje predpisov držav članic na področju delovanja notranjega trga naj z vidika njihovega vpliva na zdravje, na varnost ter zaščito ljudi in okolja v osnovi predstavljajo visoko raven zaščite. Direktiva naj obenem zagotovi zaščito javnosti in zlasti oseb, ki prihajajo v stik z nevarnimi pripravki pri svojem delu ali pri preživljanju prostega časa, kakor tudi varstvo potrošnikov in okolja. |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi za približevanje predpisov držav članic na področju delovanja notranjega trga naj z vidika njihovega vpliva na zdravje, na varnost ter zaščito ljudi in okolja v osnovi predstavljajo visoko raven zaščite. Direktiva naj obenem zagotovi zaščito javnosti in zlasti oseb, ki prihajajo v stik z nevarnimi pripravki pri svojem delu ali pri preživljanju prostega časa, kakor tudi varstvo potrošnikov in okolja.

| (4) | V skladu z določbami Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (5), je treba število za preskušanje uporabljenih živali, kolikor je le mogoče, zmanjšati. Države članice v skladu s členom 4(1) navedene direktive zagotovijo, da se, kadar je le mogoče, namesto postopka, ki je opredeljen kot kakršna koli invazivna ali neinvazivna uporaba živali v poskusne ali druge znanstvene namene, z znanim ali neznanim izidom, ali v izobraževalne namene, ki lahko živali povzroči določeno stopnjo bolečine, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb, enakovredno ali hujšo od vboda igle, izvedenega v skladu z dobro veterinarsko prakso, uporablja znanstveno zadovoljiva metoda ali preskusna strategija, ki ne zahteva uporabe živih živali. Potemtakem se po tej direktivi uporabljajo samo že znani rezultati ugotavljanj toksikoloških in ekotoksikoloških značilnosti. Ta direktiva ne nalaga nobene obveznosti za izvajanje dodatnih poskusov na živalih. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z določbami Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (5), je treba število za preskušanje uporabljenih živali, kolikor je le mogoče, zmanjšati. Države članice v skladu s členom 4(1) navedene direktive zagotovijo, da se, kadar je le mogoče, namesto postopka, ki je opredeljen kot kakršna koli invazivna ali neinvazivna uporaba živali v poskusne ali druge znanstvene namene, z znanim ali neznanim izidom, ali v izobraževalne namene, ki lahko živali povzroči določeno stopnjo bolečine, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb, enakovredno ali hujšo od vboda igle, izvedenega v skladu z dobro veterinarsko prakso, uporablja znanstveno zadovoljiva metoda ali preskusna strategija, ki ne zahteva uporabe živih živali. Potemtakem se po tej direktivi uporabljajo samo že znani rezultati ugotavljanj toksikoloških in ekotoksikoloških značilnosti. Ta direktiva ne nalaga nobene obveznosti za izvajanje dodatnih poskusov na živalih.

| (5) | Strelivo ne spada v področje uporabe te direktive, vendar pa lahko eksplozivne snovi, ki se dajejo v promet z namenom, da bi z njimi dosegli eksplozivne ali pirotehnične učinke, zaradi svoje kemijske sestave predstavljajo nevarnost za zdravje. Zato jih je kot del preglednega postopka informiranja treba razvrstiti v skladu s to direktivo in jim dodeliti varnostni list v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) in o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije (6), ter jih poleg tega tudi označiti skladno z mednarodnimi pravili za prevoz nevarnih snovi. |
| --- | --- |

(5)

Strelivo ne spada v področje uporabe te direktive, vendar pa lahko eksplozivne snovi, ki se dajejo v promet z namenom, da bi z njimi dosegli eksplozivne ali pirotehnične učinke, zaradi svoje kemijske sestave predstavljajo nevarnost za zdravje. Zato jih je kot del preglednega postopka informiranja treba razvrstiti v skladu s to direktivo in jim dodeliti varnostni list v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) in o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije (6), ter jih poleg tega tudi označiti skladno z mednarodnimi pravili za prevoz nevarnih snovi.

| (6) | Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (7) in Direktiva 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih izdelkov v promet (8) v nasprotju z določbami o kemičnih pripravkih s področja uporabe te direktive predpisujeta za vsak posamezen izdelek postopek odobritve na podlagi spisov, ki jih je predložil vlagatelj, in na podlagi ocene, ki jo opravijo pristojni organi v vsaki državi članici. Ta postopek odobritve se mora nanašati tudi na posebno preverjanje razvrščanja, pakiranja in označevanja vsakega izdelka, preden se da v promet. Kot del jasnega in preglednega postopka obveščanja je treba ustrezna fitofarmacevtska in biocidna sredstva razvrstiti in označiti v skladu s to direktivo ter obenem zagotoviti navodila za uporabo v skladu z rezultati preverjanja, opravljenega na podlagi Uredbe (ES) št. 1107/2009 in Direktive 98/8/ES, in zagotoviti, da označevanje izpolnjuje visoko raven zaščite, ki jo zahtevata ta direktiva kot tudi Uredba (ES) št. 1107/2009 ali Direktiva 98/8/ES. V skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 je treba za fitofarmacevtska in biocidna sredstva poleg tega pripraviti tudi varnostni list. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (7) in Direktiva 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih izdelkov v promet (8) v nasprotju z določbami o kemičnih pripravkih s področja uporabe te direktive predpisujeta za vsak posamezen izdelek postopek odobritve na podlagi spisov, ki jih je predložil vlagatelj, in na podlagi ocene, ki jo opravijo pristojni organi v vsaki državi članici. Ta postopek odobritve se mora nanašati tudi na posebno preverjanje razvrščanja, pakiranja in označevanja vsakega izdelka, preden se da v promet. Kot del jasnega in preglednega postopka obveščanja je treba ustrezna fitofarmacevtska in biocidna sredstva razvrstiti in označiti v skladu s to direktivo ter obenem zagotoviti navodila za uporabo v skladu z rezultati preverjanja, opravljenega na podlagi Uredbe (ES) št. 1107/2009 in Direktive 98/8/ES, in zagotoviti, da označevanje izpolnjuje visoko raven zaščite, ki jo zahtevata ta direktiva kot tudi Uredba (ES) št. 1107/2009 ali Direktiva 98/8/ES. V skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 je treba za fitofarmacevtska in biocidna sredstva poleg tega pripraviti tudi varnostni list.

| (7) | Za pripravke, ki se dajo v promet v plinastem agregatnem stanju je treba določiti mejne koncentracije, izražene v volumskih odstotkih. |
| --- | --- |

(7)

Za pripravke, ki se dajo v promet v plinastem agregatnem stanju je treba določiti mejne koncentracije, izražene v volumskih odstotkih.

| (8) | Opredeliti je treba, katere izkušnje ljudi bi lahko upoštevali pri presoji nevarnosti za zdravje pripravka. V primeru, da se dovolijo klinične raziskave, se predpostavlja, da so take raziskave v skladu z določbami Helsinške deklaracije in Smernicami Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj za dobro klinično prakso. |
| --- | --- |

(8)

Opredeliti je treba, katere izkušnje ljudi bi lahko upoštevali pri presoji nevarnosti za zdravje pripravka. V primeru, da se dovolijo klinične raziskave, se predpostavlja, da so take raziskave v skladu z določbami Helsinške deklaracije in Smernicami Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj za dobro klinično prakso.

| (9) | Ker se obstoječi varnostni list že uporablja kot sredstvo obveščanja v dobavni verigi snovi in pripravkov, ker se je naprej razvil in vključil v sistem, vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 1907/2006, bi ga bilo treba odstraniti iz te direktive. |
| --- | --- |

(9)

Ker se obstoječi varnostni list že uporablja kot sredstvo obveščanja v dobavni verigi snovi in pripravkov, ker se je naprej razvil in vključil v sistem, vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 1907/2006, bi ga bilo treba odstraniti iz te direktive.

| (10) | Zaradi sprejetja Uredbe (ES) št. 1907/2006 je bila prilagojena Direktiva Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (9) ter črtane njene določbe o obveščanju in oceni tveganja kemikalij. To direktivo bi bilo treba ustrezno prilagoditi. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi sprejetja Uredbe (ES) št. 1907/2006 je bila prilagojena Direktiva Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (9) ter črtane njene določbe o obveščanju in oceni tveganja kemikalij. To direktivo bi bilo treba ustrezno prilagoditi.

| (11) | Priloga V Direktive 67/548/EGS o določanju metod za ugotavljanje fizikalno-kemijskih lastnosti, toksičnosti in ekotoksičnosti snovi in pripravkov je bila črtana z Direktivo 2006/121/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) z učinkom od 1. junija 2008. Sklicevanja na navedeno Prilogo v tej direktivi bi bilo treba primerno prilagoditi. |
| --- | --- |

(11)

Priloga V Direktive 67/548/EGS o določanju metod za ugotavljanje fizikalno-kemijskih lastnosti, toksičnosti in ekotoksičnosti snovi in pripravkov je bila črtana z Direktivo 2006/121/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) z učinkom od 1. junija 2008. Sklicevanja na navedeno Prilogo v tej direktivi bi bilo treba primerno prilagoditi.

| (12) | Da bi se v celoti upoštevalo opravljeno delo in izkušnje, pridobljene z Direktivo 67/548/EGS, vključno z razvrstitvijo in označitvijo posebnih snovi, naštetih v Prilogi I k tej direktivi, bi bilo treba vse obstoječe usklajene razvrstitve pretvoriti v nove usklajene razvrstitve z uporabo novih kriterijev. Poleg tega bi bilo tudi treba vse obstoječe razvrstitve brez sprememb uvrstiti v Prilogo k Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (11), ker je začetek uporabe te uredbe odložen in so usklajene razvrstitve v skladu s kriteriji Direktive 67/548/EGS pomembne za razvrstitev snovi in zmesi v prehodnem obdobju. S tem ko bo za vse prihodnje usklajene razvrstitve veljala ta uredba, se bo mogoče izogniti neskladnostim pri usklajenih razvrstitvah iste snovi na podlagi obstoječih in novih kriterijev. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se v celoti upoštevalo opravljeno delo in izkušnje, pridobljene z Direktivo 67/548/EGS, vključno z razvrstitvijo in označitvijo posebnih snovi, naštetih v Prilogi I k tej direktivi, bi bilo treba vse obstoječe usklajene razvrstitve pretvoriti v nove usklajene razvrstitve z uporabo novih kriterijev. Poleg tega bi bilo tudi treba vse obstoječe razvrstitve brez sprememb uvrstiti v Prilogo k Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (11), ker je začetek uporabe te uredbe odložen in so usklajene razvrstitve v skladu s kriteriji Direktive 67/548/EGS pomembne za razvrstitev snovi in zmesi v prehodnem obdobju. S tem ko bo za vse prihodnje usklajene razvrstitve veljala ta uredba, se bo mogoče izogniti neskladnostim pri usklajenih razvrstitvah iste snovi na podlagi obstoječih in novih kriterijev.

| (13) | Pripravki, sestavljeni iz več kot ene snovi, ki so uvrščene v Tabelo 3.2, Dela 3, Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 kot rakotvorne, mutagene in/ali strupene za razmnoževanje, so morali biti označeni z opozorilnim stavkom (stavki R), ki navajajo tako uvrščanje v skupino 1 ali 2 kot v skupino 3. Toda pri navedbi obeh opozorilnih stavkov R lahko pride do protislovij. Zato je treba pripravke razvrstiti in označiti z višjo kategorijo. |
| --- | --- |

(13)

Pripravki, sestavljeni iz več kot ene snovi, ki so uvrščene v Tabelo 3.2, Dela 3, Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 kot rakotvorne, mutagene in/ali strupene za razmnoževanje, so morali biti označeni z opozorilnim stavkom (stavki R), ki navajajo tako uvrščanje v skupino 1 ali 2 kot v skupino 3. Toda pri navedbi obeh opozorilnih stavkov R lahko pride do protislovij. Zato je treba pripravke razvrstiti in označiti z višjo kategorijo.

| (14) | Navedbe na opozorilni stavek R40 v Direktivi 67/548/EGS so bile spremenjene z Direktivo Komisije 2001/59/ES (12) ko je opozorilni stavek R40 uvedel novo besedilo za uporabo pri 3. skupini rakotvornih snovi. Zaradi tega je staro besedilo opozorilnega stavka R40 postalo R68 in se je uporabljalo za 3. skupino mutagenih snovi in za nekatere snovi z nesmrtonosnimi nepovratnimi učinki. Navedbe na opozorilni stavek R40 v Direktivi bi iblo treba primerno prilagoditi. |
| --- | --- |

(14)

Navedbe na opozorilni stavek R40 v Direktivi 67/548/EGS so bile spremenjene z Direktivo Komisije 2001/59/ES (12) ko je opozorilni stavek R40 uvedel novo besedilo za uporabo pri 3. skupini rakotvornih snovi. Zaradi tega je staro besedilo opozorilnega stavka R40 postalo R68 in se je uporabljalo za 3. skupino mutagenih snovi in za nekatere snovi z nesmrtonosnimi nepovratnimi učinki. Navedbe na opozorilni stavek R40 v Direktivi bi iblo treba primerno prilagoditi.

| (15) | Priloga VI k Direktivi 67/548/EGS kot je bila spremenjena z Direktivo 2001/59/ES daje jasne napotke za razvrstitev snovi in pripravkov z jedkimi učinki. V tej direktivi bi bilo treba snovi ustrezno razvrstiti. |
| --- | --- |

(15)

Priloga VI k Direktivi 67/548/EGS kot je bila spremenjena z Direktivo 2001/59/ES daje jasne napotke za razvrstitev snovi in pripravkov z jedkimi učinki. V tej direktivi bi bilo treba snovi ustrezno razvrstiti.

| (16) | Znano je, da lahko cementni pripravki, ki vsebujejo krom (VI), v nekaterih okoliščinah povzročijo alergijske reakcije. Tovrstne pripravke bi bilo treba opremiti z ustrezno opozorilno oznako. |
| --- | --- |

(16)

Znano je, da lahko cementni pripravki, ki vsebujejo krom (VI), v nekaterih okoliščinah povzročijo alergijske reakcije. Tovrstne pripravke bi bilo treba opremiti z ustrezno opozorilno oznako.

| (17) | Direktiva 67/548/EGS kot je bila spremenjena z Direktivo Komisije 98/98/ES (13), določa nova merila in nov opozorilni stavek (R67) za hlape, ki lahko povzročijo zaspanost in omotico. Pripravki morajo biti primerno uvrščeni in označeni. |
| --- | --- |

(17)

Direktiva 67/548/EGS kot je bila spremenjena z Direktivo Komisije 98/98/ES (13), določa nova merila in nov opozorilni stavek (R67) za hlape, ki lahko povzročijo zaspanost in omotico. Pripravki morajo biti primerno uvrščeni in označeni.

| (18) | Z Direktivo Sveta 92/32/EGS z dne 30. aprila 1992 o sedmi spremembi Direktive 67/548/EGS (14) in z Direktivo Komisije 93/21/EGS z dne 27. aprila 1993 o osemnajsti prilagoditvi tehničnemu napredku Direktive Sveta 67/548/EGS (15) so bila uvedena merila za razvrščanje in označevanje okolju nevarnih snovi, skupaj z ustreznimi simboli, označbami nevarnosti, opozorilnimi stavki in varnostnimi nasveti, ki morajo biti navedeni na etiketi. Na ravni Unije bi bile potrebne določbe o razvrščanju in označevanju pripravkov, pri katerih se upoštevajo njihovi vplivi na okolje, in potemtakem je treba zagotoviti postopek za ugotavljanje okolju nevarnih značilnosti posameznega pripravka, in sicer po računski metodi ali pa z ugotavljanjem ekotoksikoloških značilnosti s pomočjo preskusnih metod pod določenimi pogoji. |
| --- | --- |

(18)

Z Direktivo Sveta 92/32/EGS z dne 30. aprila 1992 o sedmi spremembi Direktive 67/548/EGS (14) in z Direktivo Komisije 93/21/EGS z dne 27. aprila 1993 o osemnajsti prilagoditvi tehničnemu napredku Direktive Sveta 67/548/EGS (15) so bila uvedena merila za razvrščanje in označevanje okolju nevarnih snovi, skupaj z ustreznimi simboli, označbami nevarnosti, opozorilnimi stavki in varnostnimi nasveti, ki morajo biti navedeni na etiketi. Na ravni Unije bi bile potrebne določbe o razvrščanju in označevanju pripravkov, pri katerih se upoštevajo njihovi vplivi na okolje, in potemtakem je treba zagotoviti postopek za ugotavljanje okolju nevarnih značilnosti posameznega pripravka, in sicer po računski metodi ali pa z ugotavljanjem ekotoksikoloških značilnosti s pomočjo preskusnih metod pod določenimi pogoji.

| (19) | Za snovi, ki so zelo strupene za vodno okolje (s simbolom N) in ki so označene s stavkoma R50 ali R50/53, se uporabljajo specifične mejne koncentracije (SCL) za snovi iz Tabele 3.2, Dela 3, Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, da bi se izognili podcenjevanju tveganja. Ta ukrep ustvarja razlike med pripravki, ki vsebujejo snovi iz seznama te Priloge, za katere se uporabljajo SCL, in tistimi pripravki, ki vsebujejo snovi, ki še niso vključene v to Prilogo, vendar so začasno razvrščene in označene v skladu s členom 6 Direktive 67/548/EGS in se zanje ne uporabljajo SCL. Zato bi bilo treba zagotoviti, da se SCL uporabljajo na enak način za vse pripravke, ki vsebujejo zelo strupene snovi za vodno okolje. |
| --- | --- |

(19)

Za snovi, ki so zelo strupene za vodno okolje (s simbolom N) in ki so označene s stavkoma R50 ali R50/53, se uporabljajo specifične mejne koncentracije (SCL) za snovi iz Tabele 3.2, Dela 3, Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, da bi se izognili podcenjevanju tveganja. Ta ukrep ustvarja razlike med pripravki, ki vsebujejo snovi iz seznama te Priloge, za katere se uporabljajo SCL, in tistimi pripravki, ki vsebujejo snovi, ki še niso vključene v to Prilogo, vendar so začasno razvrščene in označene v skladu s členom 6 Direktive 67/548/EGS in se zanje ne uporabljajo SCL. Zato bi bilo treba zagotoviti, da se SCL uporabljajo na enak način za vse pripravke, ki vsebujejo zelo strupene snovi za vodno okolje.

| (20) | Z Direktivo 2001/59/ES so bila revidirana merila iz Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS glede razvrščanja in označevanja snovi, ki tanjšajo ozonski plašč. Revidirana Priloga III samo predvideva dodelitev simbola N k opozorilnemu stavku R59. Pripravki morajo biti primerno uvrščeni in označeni. |
| --- | --- |

(20)

Z Direktivo 2001/59/ES so bila revidirana merila iz Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS glede razvrščanja in označevanja snovi, ki tanjšajo ozonski plašč. Revidirana Priloga III samo predvideva dodelitev simbola N k opozorilnemu stavku R59. Pripravki morajo biti primerno uvrščeni in označeni.

| (21) | Za zagotavljanje varovanja tajnosti glede nekaterih snovi v pripravkih je treba vzpostaviti sistem, ki odgovorni osebi za dajanje pripravka v promet omogoča, da zahteva varovanje zaupnosti glede takih snovi. |
| --- | --- |

(21)

Za zagotavljanje varovanja tajnosti glede nekaterih snovi v pripravkih je treba vzpostaviti sistem, ki odgovorni osebi za dajanje pripravka v promet omogoča, da zahteva varovanje zaupnosti glede takih snovi.

| (22) | Etiketa predstavlja osnovni instrument za uporabnike nevarnih pripravkov, s tem da jim da na voljo bistvene temeljne informacije v zgoščeni obliki. Kljub temu pa se jo mora dopolnjevati prek dvojnega sistema podrobnejših informacij, ki po eni strani vsebuje varnostni list, namenjen poklicnim uporabnikom kot je določen z Uredbo (ES) št. 1907/2006, po drugi strani pa še organe, ki jih določijo države članice in katerih naloga je zagotavljanje informacij, določenih izključno za medicinske namene, tako preventivne kot kurativne. |
| --- | --- |

(22)

Etiketa predstavlja osnovni instrument za uporabnike nevarnih pripravkov, s tem da jim da na voljo bistvene temeljne informacije v zgoščeni obliki. Kljub temu pa se jo mora dopolnjevati prek dvojnega sistema podrobnejših informacij, ki po eni strani vsebuje varnostni list, namenjen poklicnim uporabnikom kot je določen z Uredbo (ES) št. 1907/2006, po drugi strani pa še organe, ki jih določijo države članice in katerih naloga je zagotavljanje informacij, določenih izključno za medicinske namene, tako preventivne kot kurativne.

| (23) | Embalaža, v kateri so shranjene nekatere skupine nevarnih pripravkov, ki se ponujajo v prodajo za splošno uporabo, mora biti opremljena z zapirali, varnimi za otroke, in/ali mora biti na njej nameščeno otipno opozorilo na nevarnost. Nekateri pripravki, ki ne spadajo v te skupine nevarnosti, lahko zaradi svoje sestave kljub temu predstavljajo nevarnost za otroke. Potemtakem bi morala biti embalaža, v kateri so taki pripravki, opremljena z zapirali, varnimi za otroke. |
| --- | --- |

(23)

Embalaža, v kateri so shranjene nekatere skupine nevarnih pripravkov, ki se ponujajo v prodajo za splošno uporabo, mora biti opremljena z zapirali, varnimi za otroke, in/ali mora biti na njej nameščeno otipno opozorilo na nevarnost. Nekateri pripravki, ki ne spadajo v te skupine nevarnosti, lahko zaradi svoje sestave kljub temu predstavljajo nevarnost za otroke. Potemtakem bi morala biti embalaža, v kateri so taki pripravki, opremljena z zapirali, varnimi za otroke.

| (24) | Za upoštevanje nekaterih pripravkov, ki po tej direktivi sicer ne veljajo za nevarne, vseeno pa lahko predstavljajo nevarnost za uporabnike, je treba da se nekatere določbe te direktive nanašajo na take pripravke. |
| --- | --- |

(24)

Za upoštevanje nekaterih pripravkov, ki po tej direktivi sicer ne veljajo za nevarne, vseeno pa lahko predstavljajo nevarnost za uporabnike, je treba da se nekatere določbe te direktive nanašajo na take pripravke.

| (25) | Ta direktiva vsebuje posebne določbe za označevanje za nekatere pripravke. Za zagotavljanje ustrezne ravni varovanja ljudi in okolja je treba določiti posebne določbe za označevanje nekaterih pripravkov, ki sicer v smislu te direktive niso nevarni, vendar pa lahko predstavljajo nevarnost za porabnika. |
| --- | --- |

(25)

Ta direktiva vsebuje posebne določbe za označevanje za nekatere pripravke. Za zagotavljanje ustrezne ravni varovanja ljudi in okolja je treba določiti posebne določbe za označevanje nekaterih pripravkov, ki sicer v smislu te direktive niso nevarni, vendar pa lahko predstavljajo nevarnost za porabnika.

| (26) | V primeru pripravkov, ki so v smislu te direktive razvrščeni kot nevarni, se lahko državam članicam dopusti, da dovolijo nekatere izjeme glede označevanja, kadar je embalaža premajhna ali kako drugače neustrezna za označevanje ali kadar gre za tako majhne embalaže ali tako neznatne količine, da ni razloga za strah pred kakršno koli nevarnostjo za ljudi ali okolje. V takih primerih bi bilo treba razmisliti o približevanju ustreznih določb na ravni Unije. |
| --- | --- |

(26)

V primeru pripravkov, ki so v smislu te direktive razvrščeni kot nevarni, se lahko državam članicam dopusti, da dovolijo nekatere izjeme glede označevanja, kadar je embalaža premajhna ali kako drugače neustrezna za označevanje ali kadar gre za tako majhne embalaže ali tako neznatne količine, da ni razloga za strah pred kakršno koli nevarnostjo za ljudi ali okolje. V takih primerih bi bilo treba razmisliti o približevanju ustreznih določb na ravni Unije.

| (27) | V zvezi z okoljskim označevanjem je primerno predvideti, da se v posebnih primerih lahko odloči o posebnih izjemah ali posebnih določbah, kadar je mogoče dokazati, da je skupen vpliv zadevne vrste izdelkov na okolje manjši od vpliva ustreznih vrst izdelkov. |
| --- | --- |

(27)

V zvezi z okoljskim označevanjem je primerno predvideti, da se v posebnih primerih lahko odloči o posebnih izjemah ali posebnih določbah, kadar je mogoče dokazati, da je skupen vpliv zadevne vrste izdelkov na okolje manjši od vpliva ustreznih vrst izdelkov.

| (28) | Za dopolnitev ali spreminjaje nekaterih nebistvenih elementov te direktive bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane aktev zvezi z določitvijo izjem od nekaterih določb o okoljskem označevanju, v zvezi z ukrepi v okviru posebnih določb o označevanju nekaterih pripravkov ter v zvezi s prilagoditvijo Prilog zaradi tehničnega napredka. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. <BRK>Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(28)

Za dopolnitev ali spreminjaje nekaterih nebistvenih elementov te direktive bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane aktev zvezi z določitvijo izjem od nekaterih določb o okoljskem označevanju, v zvezi z ukrepi v okviru posebnih določb o označevanju nekaterih pripravkov ter v zvezi s prilagoditvijo Prilog zaradi tehničnega napredka. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. <BRK>Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (29) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te Direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16 februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (16). |
| --- | --- |

(29)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te Direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16 februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (16).

| (30) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, ki so določene v Prilogi VIII, Del B – |
| --- | --- |

(30)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, ki so določene v Prilogi VIII, Del B –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Cilji in področje uporabe

1.   Namen te direktive je približevanje zakonov in drugih predpisov držav članic o razvrščanju, pakiranju in označevanju nevarnih pripravkov in približevanju posebnih določb za nekatere pripravke, ki bi lahko bili nevarni ne glede na to, ali so v smislu te direktive razvrščeni kot nevarni ali ne, kadar se taki pripravki dajejo v promet v državah članicah.

2.   Ta direktiva se uporablja za pripravke, ki:

| (a) | vsebujejo najmanj eno nevarno snov v smislu člena 2; in |
| --- | --- |

(a)

vsebujejo najmanj eno nevarno snov v smislu člena 2; in

| (b) | veljajo za nevarne v smislu členov 5, 6 ali 7. |
| --- | --- |

(b)

veljajo za nevarne v smislu členov 5, 6 ali 7.

3.   Posebne določbe, določene v členu 9 in Prilogi IV, in določene v v členu 10 in Prilogi V se uporabljajo tudi za pripravke, ki v smislu člena 5, 6 ali 7 ne veljajo za nevarne, vendar pa kljub temu lahko predstavljajo posebno nevarnost.

4.   Brez poseganja v Uredbo (EC) št. 1107/2009 se členi te direktive o razvrščanju, pakiranju in označevanju uporabljajo tudi za fitofarmacevtska sredstva.

5.   Ta direktiva se ne uporablja za naslednje pripravke v končni obliki, ki so namenjeni končnemu uporabniku:

| (a) | zdravila za uporabo v veterinarski medicini in zdravila za uporabo v humani medicini, kot so ustrezno opredeljena v direktivah 2001/82/EC (17) in 2001/83/ES (18) Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

(a)

zdravila za uporabo v veterinarski medicini in zdravila za uporabo v humani medicini, kot so ustrezno opredeljena v direktivah 2001/82/EC (17) in 2001/83/ES (18) Evropskega parlamenta in Sveta;

| (b) | kozmetični izdelki v smislu Direktive Sveta 76/768/EGS (19); |
| --- | --- |

(b)

kozmetični izdelki v smislu Direktive Sveta 76/768/EGS (19);

| (c) | zmesi snovi, ki jih kot odpadke zajemata Direktiva Sveta 2008/98/EC Evropskega parlamenta in Sveta (20); |
| --- | --- |

(c)

zmesi snovi, ki jih kot odpadke zajemata Direktiva Sveta 2008/98/EC Evropskega parlamenta in Sveta (20);

| (d) | živila; |
| --- | --- |

(d)

živila;

| (e) | krma; |
| --- | --- |

(e)

krma;

| (f) | pripravki, ki vsebujejo radioaktivne snovi v smislu Direktive Sveta 96/29/Euratom (21); |
| --- | --- |

(f)

pripravki, ki vsebujejo radioaktivne snovi v smislu Direktive Sveta 96/29/Euratom (21);

| (g) | medicinski pripomočki, ki so invazivni ali se uporabljajo v neposrednem fizičnem stiku s človeškim telesom, v kolikor predpisi Unije vsebujejo določbe o razvrščanju in označevanju nevarnih snovi in pripravkov, s katerimi je zagotovljena enaka raven informiranja in zaščite kakor po tej direktivi. |
| --- | --- |

(g)

medicinski pripomočki, ki so invazivni ali se uporabljajo v neposrednem fizičnem stiku s človeškim telesom, v kolikor predpisi Unije vsebujejo določbe o razvrščanju in označevanju nevarnih snovi in pripravkov, s katerimi je zagotovljena enaka raven informiranja in zaščite kakor po tej direktivi.

6.   Ta direktiva se ne uporablja za:

| (a) | prevoz nevarnih pripravkov po železnici, cesti, celinskih plovnih poteh, po morju ali zraku; |
| --- | --- |

(a)

prevoz nevarnih pripravkov po železnici, cesti, celinskih plovnih poteh, po morju ali zraku;

| (b) | pripravke v tranzitu, ki so pod carinskim nadzorom, pod pogojem, da niso predmet nikakršne obdelave ali predelave. |
| --- | --- |

(b)

pripravke v tranzitu, ki so pod carinskim nadzorom, pod pogojem, da niso predmet nikakršne obdelave ali predelave.

Člen 2

Opredelitve pojmov

1.   V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „snovi“ pomeni kemijske elemente in njihove spojine v naravnem stanju ali pridobljene po katerem koli proizvodnem postopku, vključno z vsemi dodatki, potrebnimi za ohranitev obstojnosti izdelkov in vsemi nečistotami, ki ostajajo zaradi uporabljenega postopka, razen topil, ki jih je mogoče odstraniti, ne da bi to vplivalo na obstojnost snovi ali spremembo njene sestave; |
| --- | --- |

(a)

„snovi“ pomeni kemijske elemente in njihove spojine v naravnem stanju ali pridobljene po katerem koli proizvodnem postopku, vključno z vsemi dodatki, potrebnimi za ohranitev obstojnosti izdelkov in vsemi nečistotami, ki ostajajo zaradi uporabljenega postopka, razen topil, ki jih je mogoče odstraniti, ne da bi to vplivalo na obstojnost snovi ali spremembo njene sestave;

| (b) | „pripravki“ pomeni zmesi ali raztopine, sestavljene iz dveh ali več snovi; |
| --- | --- |

(b)

„pripravki“ pomeni zmesi ali raztopine, sestavljene iz dveh ali več snovi;

| (c) | „polimer“ pomeni snov, sestavljeno iz molekul, za katere je značilno zaporedje ene ali več vrst monomernih enot in ki vsebuje enostaven večinski masni delež molekul z najmanj tremi monomernimi enotami, ki so kovalentno vezane na najmanj eno drugo monomerno enoto ali drugo reaktivno snov, obenem pa jo sestavlja manj kot enostaven večinski masni delež molekul z enako relativno molekulsko maso. Mase takih molekul morajo biti porazdeljene znotraj takega območja relativnih molekulskih mas, da je mogoče razlike v relativni molekulski masi v prvi vrsti pripisati razlikam v številu prisotnih monomernih enot. V okviru te opredelitve izraz „monomerna enota“ pomeni reaktivno obliko monomere v polimeri; |
| --- | --- |

(c)

„polimer“ pomeni snov, sestavljeno iz molekul, za katere je značilno zaporedje ene ali več vrst monomernih enot in ki vsebuje enostaven večinski masni delež molekul z najmanj tremi monomernimi enotami, ki so kovalentno vezane na najmanj eno drugo monomerno enoto ali drugo reaktivno snov, obenem pa jo sestavlja manj kot enostaven večinski masni delež molekul z enako relativno molekulsko maso. Mase takih molekul morajo biti porazdeljene znotraj takega območja relativnih molekulskih mas, da je mogoče razlike v relativni molekulski masi v prvi vrsti pripisati razlikam v številu prisotnih monomernih enot. V okviru te opredelitve izraz „monomerna enota“ pomeni reaktivno obliko monomere v polimeri;

| (d) | „dajanje v promet“ pomeni dajanje na razpolago tretjim stranem. Uvoz na carinsko območje Unije se za namene te direktive šteje kot dajanje v promet; |
| --- | --- |

(d)

„dajanje v promet“ pomeni dajanje na razpolago tretjim stranem. Uvoz na carinsko območje Unije se za namene te direktive šteje kot dajanje v promet;

| (e) | „znanstveno raziskovanje in razvoj“ pomeni izvajanje znanstvenih poskusov, analiziranje ali kemijsko raziskovanje, ki se izvaja v nadzorovanih razmerah; vključuje določanje lastnosti, delovanja in učinkovitosti, kot tudi znanstveno raziskovanje v zvezi z razvojem izdelka; |
| --- | --- |

(e)

„znanstveno raziskovanje in razvoj“ pomeni izvajanje znanstvenih poskusov, analiziranje ali kemijsko raziskovanje, ki se izvaja v nadzorovanih razmerah; vključuje določanje lastnosti, delovanja in učinkovitosti, kot tudi znanstveno raziskovanje v zvezi z razvojem izdelka;

| (f) | „raziskovanje in razvoj, usmerjena v proces“ pomeni nadaljnje razvijanje snovi, med katerim bi se preverila področja uporabe snovi na pilotnih obratih ali v okviru poskusne proizvodnje; |
| --- | --- |

(f)

„raziskovanje in razvoj, usmerjena v proces“ pomeni nadaljnje razvijanje snovi, med katerim bi se preverila področja uporabe snovi na pilotnih obratih ali v okviru poskusne proizvodnje;

| (g) | „Einecs“ (European Inventory of Existing Chemical Substances) pomeni Evropski seznam obstoječih kemijskih snovi. Ta seznam vsebuje dokončen seznam vseh kemijskih snovi, ki naj bi bile v Uniji v prometu dne 18. septembra 1981. |
| --- | --- |

(g)

„Einecs“ (European Inventory of Existing Chemical Substances) pomeni Evropski seznam obstoječih kemijskih snovi. Ta seznam vsebuje dokončen seznam vseh kemijskih snovi, ki naj bi bile v Uniji v prometu dne 18. septembra 1981.

2.   V smislu te direktive so „nevarne“ snovi in pripravki, ki imajo naslednje lastnosti:

| (a) | eksplozivnost: trdne, tekoče, pastozne ali želatinozne snovi in pripravki, ki lahko reagirajo eksotermno tudi brez atmosferskega kisika, pri tem pa se zelo hitro sproščajo plini, in ki v nekaterih preskusnih razmerah detonirajo, se hitro vžgejo ali pa ob segrevanju v prostorsko omejenih razmerah zaradi povečanja pritiska eksplodirajo; |
| --- | --- |

(a)

eksplozivnost: trdne, tekoče, pastozne ali želatinozne snovi in pripravki, ki lahko reagirajo eksotermno tudi brez atmosferskega kisika, pri tem pa se zelo hitro sproščajo plini, in ki v nekaterih preskusnih razmerah detonirajo, se hitro vžgejo ali pa ob segrevanju v prostorsko omejenih razmerah zaradi povečanja pritiska eksplodirajo;

| (b) | oksidativnost: snovi in pripravki, ki ob stiku z drugimi, zlasti vnetljivimi snovmi povzročijo močno eksotermno reakcijo; |
| --- | --- |

(b)

oksidativnost: snovi in pripravki, ki ob stiku z drugimi, zlasti vnetljivimi snovmi povzročijo močno eksotermno reakcijo;

| (c) | zelo lahka vnetljivost: tekoče snovi in pripravki z izredno nizkim plameniščem in z nizkim vreliščem ter plinaste snovi in pripravki, ki so vnetljive(i) ob stiku z zrakom pri običajni temperaturi ter pritisku; |
| --- | --- |

(c)

zelo lahka vnetljivost: tekoče snovi in pripravki z izredno nizkim plameniščem in z nizkim vreliščem ter plinaste snovi in pripravki, ki so vnetljive(i) ob stiku z zrakom pri običajni temperaturi ter pritisku;

| (d) | lahka vnetljivost:






  (i) | snovi in pripravki, ki se ob stiku z zrakom pri običajni temperaturi in brez kakršne koli uporabe dodatne energije lahko segrejejo in se nazadnje vnamejo; ali |
| --- | --- | --- |

(d)

lahka vnetljivost:

(i)

snovi in pripravki, ki se ob stiku z zrakom pri običajni temperaturi in brez kakršne koli uporabe dodatne energije lahko segrejejo in se nazadnje vnamejo; ali

| (ii) | trdne snovi in pripravki, ki se lahko hitro vnamejo, če so kratek čas v stiku z virom vžiga, in ki po odstranitvi vira vžiga še naprej gorijo ali tlijo; ali |
| --- | --- |

(ii)

trdne snovi in pripravki, ki se lahko hitro vnamejo, če so kratek čas v stiku z virom vžiga, in ki po odstranitvi vira vžiga še naprej gorijo ali tlijo; ali

| (iii) | tekoče snovi in pripravki z zelo nizkim plameniščem; ali |
| --- | --- |

(iii)

tekoče snovi in pripravki z zelo nizkim plameniščem; ali

| (iv) | snovi in pripravki, ki ob stiku z vodo ali vlažnim zrakom razvijajo zelo lahko vnetljive pline v nevarnih količinah; |
| --- | --- |

(iv)

snovi in pripravki, ki ob stiku z vodo ali vlažnim zrakom razvijajo zelo lahko vnetljive pline v nevarnih količinah;

| (e) | vnetljivost: tekoče snovi in pripravki z nizkim plameniščem; |
| --- | --- |

(e)

vnetljivost: tekoče snovi in pripravki z nizkim plameniščem;

| (f) | zelo strupene: snovi in pripravki, ki ob vdihavanju, zaužitju ali absorbciji skozi kožo že v zelo majhnih količinah povzročijo smrt ali pa povzročajo akutne ali kronične okvare zdravja; |
| --- | --- |

(f)

zelo strupene: snovi in pripravki, ki ob vdihavanju, zaužitju ali absorbciji skozi kožo že v zelo majhnih količinah povzročijo smrt ali pa povzročajo akutne ali kronične okvare zdravja;

| (g) | strupene: snovi in pripravki, ki ob vdihavanju, zaužitju ali absorbciji skozi kožo že v majhnih količinah povzročijo smrt ali pa povzročajo akutne ali kronične okvare zdravja; |
| --- | --- |

(g)

strupene: snovi in pripravki, ki ob vdihavanju, zaužitju ali absorbciji skozi kožo že v majhnih količinah povzročijo smrt ali pa povzročajo akutne ali kronične okvare zdravja;

| (h) | zdravju škodljive: snovi in pripravki, ki ob vdihavanju, zaužitju ali absorbciji skozi kožo lahko povzročijo smrt ali pa povzročajo akutne ali kronične okvare zdravja; |
| --- | --- |

(h)

zdravju škodljive: snovi in pripravki, ki ob vdihavanju, zaužitju ali absorbciji skozi kožo lahko povzročijo smrt ali pa povzročajo akutne ali kronične okvare zdravja;

| (i) | jedke: snovi in pripravki, ki lahko ob stiku z živimi tkivi ta tkiva uničijo; |
| --- | --- |

(i)

jedke: snovi in pripravki, ki lahko ob stiku z živimi tkivi ta tkiva uničijo;

| (j) | dražilne: nejedke snovi in pripravki, ki lahko pri enkratnem, dalj časa trajajočem ali ponavljajočem se stiku s kožo ali sluznico, povzročijo vnetje; |
| --- | --- |

(j)

dražilne: nejedke snovi in pripravki, ki lahko pri enkratnem, dalj časa trajajočem ali ponavljajočem se stiku s kožo ali sluznico, povzročijo vnetje;

| (k) | povzročanje preobčutljivosti: snovi in pripravki, ki ob vdihavanju ali ob prodiranju v telo skozi kožo lahko izzovejo preobčutljivostno reakcijo, tako da v primeru nadaljnje oziroma ponovne izpostavljenosti snovi ali pripravku povzročijo značilne neželene učinke; |
| --- | --- |

(k)

povzročanje preobčutljivosti: snovi in pripravki, ki ob vdihavanju ali ob prodiranju v telo skozi kožo lahko izzovejo preobčutljivostno reakcijo, tako da v primeru nadaljnje oziroma ponovne izpostavljenosti snovi ali pripravku povzročijo značilne neželene učinke;

| (l) | rakotvornost: snovi ali pripravki, ki lahko ob vdihavanju, zaužitju ali prodiranju v telo skozi kožo povzročijo rakava obolenja ali povečajo pogostnost njihovega pojavljanja; |
| --- | --- |

(l)

rakotvornost: snovi ali pripravki, ki lahko ob vdihavanju, zaužitju ali prodiranju v telo skozi kožo povzročijo rakava obolenja ali povečajo pogostnost njihovega pojavljanja;

| (m) | mutagenost: snovi ali pripravki, ki lahko ob vdihavanju, zaužitju ali ob prodiranju v telo skozi kožo povzročijo dedne genetske okvare ali povečajo pogostnost njihovega pojavljanja; |
| --- | --- |

(m)

mutagenost: snovi ali pripravki, ki lahko ob vdihavanju, zaužitju ali ob prodiranju v telo skozi kožo povzročijo dedne genetske okvare ali povečajo pogostnost njihovega pojavljanja;

| (n) | strupene za razmnoževanje: snovi in pripravki, ki lahko ob vdihavanju, zaužitju ali ob prodiranju v telo skozi kožo povzročijo ali povečajo pogostnost pojavljanja neželenih učinkov, ki niso dedni, pri potomstvu in/ali škodljivo vplivajo na sposobnost razmnoževanja pri moških ali ženskah; |
| --- | --- |

(n)

strupene za razmnoževanje: snovi in pripravki, ki lahko ob vdihavanju, zaužitju ali ob prodiranju v telo skozi kožo povzročijo ali povečajo pogostnost pojavljanja neželenih učinkov, ki niso dedni, pri potomstvu in/ali škodljivo vplivajo na sposobnost razmnoževanja pri moških ali ženskah;

| (o) | nevarni za okolje: snovi in pripravki, ki v primeru, da zaidejo v okolje, lahko predstavljajo ali bi lahko predstavljale takojšnjo ali poznejšo nevarnost za eno ali več sestavnih delov okolja. |
| --- | --- |

(o)

nevarni za okolje: snovi in pripravki, ki v primeru, da zaidejo v okolje, lahko predstavljajo ali bi lahko predstavljale takojšnjo ali poznejšo nevarnost za eno ali več sestavnih delov okolja.

Člen 3

Določanje nevarnih lastnosti pripravkov

1.   Nevarne lastnosti pripravka se določi na podlagi:

| (a) | fizikalno-kemijskih lastnosti; |
| --- | --- |

(a)

fizikalno-kemijskih lastnosti;

| (b) | lastnosti, ki so nevarne za zdravje; |
| --- | --- |

(b)

lastnosti, ki so nevarne za zdravje;

| (c) | lastnosti, ki so nevarne za okolje. |
| --- | --- |

(c)

lastnosti, ki so nevarne za okolje.

Te različne lastnosti se določajo v skladu z členi 5, 6 in 7.

Kadar se izvajajo laboratorijski preskusi, jih je treba izvajati na pripravkih, kot se dajo v promet.

2.   Kadar se določanje nevarnih lastnosti izvaja skladno z določbami členov 5, 6 in 7, se upoštevajo vse nevarne snovi v smislu člena 2, zlasti naslednje naj se vzamejo v poštev v skladu z določbami iz uporabljenih metod:

| (a) | snovi navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008; |
| --- | --- |

(a)

snovi navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008;

| (b) | snovi v skladu s členom 6 Direktive 67/548/EGS začasno razvrščene in označene s strani odgovorne osebe za dajanje v promet; |
| --- | --- |

(b)

snovi v skladu s členom 6 Direktive 67/548/EGS začasno razvrščene in označene s strani odgovorne osebe za dajanje v promet;

3.   Pri pripravkih, ki jih zajema ta direktiva, se nevarne snovi iz odstavka 2, ki so razvrščene kot nevarne na podlagi njihovih vplivov na zdravje in/ali okolje, bodisi da so prisotne kot nečistote ali kot dodatki, upoštevajo takrat, kadar so njihove koncentracije enake ali večje od koncentracij, navedenih v naslednji preglednici, razen če niso v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali v delu B Priloge II k tej direktivi ali v delu B Priloge III k tej direktivi navedene manjše vrednosti, razen če v Prilogi V k tej direktivi ni določeno drugače.

| Nevarna lastnost snovi | koncentracija, ki jo je potrebno upoštevati za |
| --- | --- |
| plinaste pripravke
  volumski % | druge pripravke
  masni % |
| Zelo strupena | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Strupena | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Rakotvorna
  Kategorija 1 ali 2 | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Mutagena
  Kategorija 1 ali 2 | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Neugodno vpliva na razmnoževanje
  Kategorija 1 ali 2 | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Škodljiva | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Jedka | ≥ 0,02 | ≥ 1 |
| Dražilna | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Povzroča preobčutljivost | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Rakotvorna
  Kategorija 3 | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Mutagena
  Kategorija 3 | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Strupena za razmnoževanje
  Kategorija 3 | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Nevarna za okolje N | | ≥ 0,1 |
| Nevarna za okolje ozonska plast | ≥ 0,1 | ≥ 0,1 |
| Nevarna za okolje | | ≥ 1 |

Nevarna lastnost snovi

koncentracija, ki jo je potrebno upoštevati za

plinaste pripravke

volumski %

druge pripravke

masni %

Zelo strupena

≥ 0,02

≥ 0,1

Strupena

≥ 0,02

≥ 0,1

Rakotvorna

Kategorija 1 ali 2

≥ 0,02

≥ 0,1

Mutagena

Kategorija 1 ali 2

≥ 0,02

≥ 0,1

Neugodno vpliva na razmnoževanje

Kategorija 1 ali 2

≥ 0,02

≥ 0,1

Škodljiva

≥ 0,2

≥ 1

Jedka

≥ 0,02

≥ 1

Dražilna

≥ 0,2

≥ 1

Povzroča preobčutljivost

≥ 0,2

≥ 1

Rakotvorna

Kategorija 3

≥ 0,2

≥ 1

Mutagena

Kategorija 3

≥ 0,2

≥ 1

Strupena za razmnoževanje

Kategorija 3

≥ 0,2

≥ 1

Nevarna za okolje N

≥ 0,1

Nevarna za okolje ozonska plast

≥ 0,1

≥ 0,1

Nevarna za okolje

≥ 1

Člen 4

Splošna načela razvrščanja in označevanja

1.   Razvrstitev nevarnih pripravkov po stopnji in posebni naravi z njimi povezane nevarnosti temelji na opredelitvi kategorij nevarnosti iz člena 2.

2.   Splošna načela razvrščanja in označevanja pripravkov se uporabljajo skladno z merili, navedenimi v Prilogi VI k Direktivi 67/548/EGS, razen kadar se uporabljajo druga merila, navedena v členih 5, 6, 7 ali 10 in ustreznih prilogah k tej direktivi.

Člen 5

Ovrednotenje nevarnih fizikalno-kemijskih lastnosti

1.   S pripravki povezane nevarnosti, ki izhajajo iz njihovih fizikalno-kemijskih lastnosti, se s pomočjo metod, opisanih v delu A priloge k Uredbi Sveta (ES) št. 440/2008 (22), določajo na podlagi tistih fizikalno-kemijskih lastnosti pripravka, ki so skladno z merili, navedenimi v Prilogi VI k Direktivi 67/548/EGS, potrebne za ustrezno razvrstitev in označevanje.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1, določanje lastnosti, kot so eksplozivnost, oksidativnost, zelo lahka vnetljivost, lahka vnetljivost ali vnetljivost ni potrebno, pod pogojem da:

| (a) | nobena izmed sestavin nima takih lastnosti in da je na podlagi podatkov, ki so izdelovalcu na voljo, malo verjetno, da bi bile s pripravkom povezane tovrstne nevarnosti; |
| --- | --- |

(a)

nobena izmed sestavin nima takih lastnosti in da je na podlagi podatkov, ki so izdelovalcu na voljo, malo verjetno, da bi bile s pripravkom povezane tovrstne nevarnosti;

| (b) | v primeru spremembe sestave pripravka z znano sestavo znanstveni podatki nakazujejo, da ponovno preverjanje nevarnosti ne bi vodilo k spremembi v razvrstitvi; |
| --- | --- |

(b)

v primeru spremembe sestave pripravka z znano sestavo znanstveni podatki nakazujejo, da ponovno preverjanje nevarnosti ne bi vodilo k spremembi v razvrstitvi;

| (c) | pripravek, ki se da v promet v obliki pršil (aerosolov), izpolnjuje zahteve iz člena 8(1a) Direktive Sveta 75/324/EGS (23). |
| --- | --- |

(c)

pripravek, ki se da v promet v obliki pršil (aerosolov), izpolnjuje zahteve iz člena 8(1a) Direktive Sveta 75/324/EGS (23).

3.   Za nekatere primere, za katere v delu A priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008 nekatere metode niso primerne, so alternativne metode izračunavanja določene v delu B Priloge I k tej direktivi.

4.   V delu A Priloge I k tej direktivi so predvidene nekatere izjeme glede uporabe metod, določenih v delu A Priloge I k Uredbi (ES) št. 440/2008.

5.   Nevarnosti, ki izhajajo iz fizikalno-kemijskih lastnosti pripravka, ki ga zajema Uredba (EC) št. 1107/2009 se določijo na podlagi ugotavljanja fizikalno-kemijskih lastnosti pripravka, potrebnih za ustrezno razvrstitev v skladu z merili, navedenimi v Prilogi VI k Direktivi 67/548/EGS. Te lastnosti se ugotavljajo z uporabo metod, ki so navedene v delu A priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008, razen če se v skladu z Uredbama (EU) št. 544/2011 (24) in (EU) št. 545/2011 (25) dovolijo druge mednarodno priznane metode.

Člen 6

Ovrednotenje nevarnosti za zdravje

1.   Nevarnosti, ki jih pripravek lahko predstavlja za zdravje, se ugotovijo z uporabo enega ali več spodaj navedenih postopkov:

| (a) | z običajno metodo, opisano v Prilogi II; |
| --- | --- |

(a)

z običajno metodo, opisano v Prilogi II;

| (b) | z ugotavljanjem toksikoloških lastnosti pripravka, potrebnih za ustrezno razvrstitev v skladu z merili, navedenimi v Prilogi VI k Direktivi 67/548/EGS. Te lastnosti se ugotavljajo s pomočjo metod, ki so navedene v delu B priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008, razen če v primeru fitofarmacevtskih sredstev v skladu z Uredbama (EU) št. 544/2011 in (EU) št. 545/2011 niso sprejemljive druge mednarodno priznane metode. |
| --- | --- |

(b)

z ugotavljanjem toksikoloških lastnosti pripravka, potrebnih za ustrezno razvrstitev v skladu z merili, navedenimi v Prilogi VI k Direktivi 67/548/EGS. Te lastnosti se ugotavljajo s pomočjo metod, ki so navedene v delu B priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008, razen če v primeru fitofarmacevtskih sredstev v skladu z Uredbama (EU) št. 544/2011 in (EU) št. 545/2011 niso sprejemljive druge mednarodno priznane metode.

2.   Samo kadar lahko oseba, odgovorna za dajanje pripravka v promet, znanstveno dokaže, da toksikoloških lastnosti pripravka ni mogoče pravilno določiti z uporabo v točki (a) odstavka 1 navedenih metod ali na podlagi obstoječih rezultatov preskusov na živalih, se lahko brez poseganja v zahteve iz Uredbe (EC) št. 1107/2009 uporabljajo metode, navedene v točki (b) odstavka 1, in sicer pod pogojem, da je njihova uporaba utemeljena ali izrecno dovoljena po členu 12 Direktive 86/609/EGS.

Kadar se toksikološke lastnosti določijo z uporabo v točki (b) odstavka 1 navedenih metod, da bi pridobili nove podatke, se preskus izvaja skladno z načeli dobre laboratorijske prakse, ki so navedena v Direktivi 2004/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26), in v določbah Direktive 86/609/EGS in zlasti členov 7 in 12 Direktive.

Ob upoštevanju določb odstavka 3 se, kadar se je toksikološka lastnost ugotavljala na podlagi obeh točk (a) in (b) v odstavku 1 opisanih metod, rezultati, dobljeni z uporabo metod iz točke (b) odstavka 1, uporabljajo za razvrstitev pripravka, razen v primeru kadar gre za rakotvorne, mutagene učinke ali učinke, škodljive za razmnoževanje, pri katerih se uporablja samo v točki (a) odstavka 1 opisana metoda.

Vse toksikološke lastnosti pripravka, ki niso bile ugotovljene po metodi iz točke (b) odstavka 1, se določijo po metodi, opisani v točki (a) odstavka 1.

3.   Poleg tega velja, da kadar je mogoče z epidemiološkimi raziskavami, z znanstveno preverjenimi študijami primerov v skladu s Prilogo VI k Direktivi 67/548/EGS ali s statistično podprtimi izkušnjami, kot je vrednotenje podatkov iz enot za zbiranje informacij o zastrupitvah ali podatkov o poklicnih boleznih, dokazati:

| — | da se toksikološki učinki na ljudi razlikujejo od učinkov, ugotovljenih s pomočjo metod iz odstavka 1, potem se pripravek razvrsti skladno s svojimi učinki na ljudi, |
| --- | --- |

—

da se toksikološki učinki na ljudi razlikujejo od učinkov, ugotovljenih s pomočjo metod iz odstavka 1, potem se pripravek razvrsti skladno s svojimi učinki na ljudi,

| — | da bi običajno ocenjevanje zaradi pojavov, kot je okrepitev delovanja, podcenilo toksikološko nevarnost, se taki pojavi upoštevajo pri razvrstitvi pripravka, |
| --- | --- |

—

da bi običajno ocenjevanje zaradi pojavov, kot je okrepitev delovanja, podcenilo toksikološko nevarnost, se taki pojavi upoštevajo pri razvrstitvi pripravka,

| — | da bi zaradi pojavov, kot je na primer nasprotno delovanje, običajno ocenjevanje precenilo toksikološko nevarnost, se taki pojavi upoštevajo pri razvrstitvi pripravka. |
| --- | --- |

—

da bi zaradi pojavov, kot je na primer nasprotno delovanje, običajno ocenjevanje precenilo toksikološko nevarnost, se taki pojavi upoštevajo pri razvrstitvi pripravka.

4.   Pri pripravkih z znano sestavo, z izjemo tistih v smislu Uredbe (EC) št. 1107/2009, ki so razvrščeni skladno s točko (b) odstavka 1, se po metodah, opisanih bodisi v točki (a) ali točki (b) odstavka 1, opravi novo ovrednotenje nevarnosti za zdravje, kadar:

| — | izdelovalec spremeni izhodiščne koncentracije ene ali več nevarnih sestavin v utežno/masnih ali volumskih odstotkih skladno z naslednjo preglednico:






  Začetno koncentracijsko območje posamezne sestavine | Dovoljena odstopanja začetne koncentraciji sestavine |
| --- | --- | --- |
| ≤ 2,5  % | ± 30 % |
| > 2,5 ≤ 10 % | ± 20 % |
| > 10 ≤ 25 % | ± 10 % |
| > 25 ≤ 100 % | ± 5 % |

—

izdelovalec spremeni izhodiščne koncentracije ene ali več nevarnih sestavin v utežno/masnih ali volumskih odstotkih skladno z naslednjo preglednico:

Začetno koncentracijsko območje posamezne sestavine

Dovoljena odstopanja začetne koncentraciji sestavine

≤ 2,5  %

± 30 %

> 2,5 ≤ 10 %

± 20 %

> 10 ≤ 25 %

± 10 %

> 25 ≤ 100 %

± 5 %

| — | izdelovalec spremeni njihovo sestavo, s tem da zamenja ali doda ene ali več sestavin, ne glede na to, ali so v smislu opredelitev iz člena 2 nevarne ali ne. |
| --- | --- |

—

izdelovalec spremeni njihovo sestavo, s tem da zamenja ali doda ene ali več sestavin, ne glede na to, ali so v smislu opredelitev iz člena 2 nevarne ali ne.

Novo ovrednotenje se ne izvede, če obstaja preverjena znanstveno utemeljena domneva, da ponovno ovrednotenje nevarnosti ne bo imelo za posledico sprememb v razvrstitvi.

Člen 7

Ovrednotenje nevarnosti za okolje

1.   Nevarnosti, ki jih pripravek predstavlja za okolje, se določijo z uporabo enega ali več spodaj opisanih postopkov:

| (a) | z uporabo običajne metode, opisane v Prilogi III; |
| --- | --- |

(a)

z uporabo običajne metode, opisane v Prilogi III;

| (b) | z določanjem nevarnih lastnosti pripravka za okolje, ki so pomembne za ustrezno razvrstitev v skladu z merili iz Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS. Te lastnosti se določijo z uporabo metod, navedenih v delu C priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008, razen če v primeru fitofarmacevtskih sredstev niso sprejemljive druge mednarodno priznane metode skladno z Uredbama (EU) št. 544/2011 in (EU) št. 545/2011. Brez poseganja v zahteve za preskušanje, določene ali v skladu z Uredbo (EC) št. 1107/2009, so pogoji za uporabo preskusnih metod opisani v delu C Priloge III k tej direktivi. |
| --- | --- |

(b)

z določanjem nevarnih lastnosti pripravka za okolje, ki so pomembne za ustrezno razvrstitev v skladu z merili iz Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS. Te lastnosti se določijo z uporabo metod, navedenih v delu C priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008, razen če v primeru fitofarmacevtskih sredstev niso sprejemljive druge mednarodno priznane metode skladno z Uredbama (EU) št. 544/2011 in (EU) št. 545/2011. Brez poseganja v zahteve za preskušanje, določene ali v skladu z Uredbo (EC) št. 1107/2009, so pogoji za uporabo preskusnih metod opisani v delu C Priloge III k tej direktivi.

2.   Kadar se ekotoksikološke lastnosti ugotavljajo z uporabo ene izmed v točki (b) odstavka 1 opisanih metod z namenom pridobivanja novih podatkov, se preskušanje izvaja ob upoštevanju načel dobre laboratorijske prakse v skladu z Direktivo 2004/10/ES in ob upoštevanju določb Direktive 86/609/EGS.

Kadar so bile nevarnosti za okolje določene skladno z obema zgoraj navedenima postopkoma, se za razvrstitev pripravka uporabljajo rezultati metod, navedenih v točki (b) odstavka 1.

3.   Pri pripravkih z znano sestavo, z izjemo tistih v smislu Uredbe (EC) št. 1107/2009 ki so razvrščeni po metodi iz točke (b) odstavka 1, se novo ovrednotenje nevarnosti za okolje opravi bodisi po metodi iz točke (a) odstavka 1 ali po tisti iz točke (b) odstavka 1, kadar:

| — | izdelovalec izvede spremembe v sestavi izhodiščne koncentracije ene ali več nevarnih sestavin v masnih ali volumskih odstotkih skladno z naslednjo preglednico:






  Začetno koncentracijsko območje posamezne sestavine | Dovoljena odstopanja začetne koncentraciji sestavine |
| --- | --- | --- |
| ≤ 2,5  % | ± 30 % |
| > 2,5 ≤ 10 % | ± 20 % |
| > 10 ≤ 25 % | ± 10 % |
| > 25 ≤ 100 % | ± 5 % |

—

izdelovalec izvede spremembe v sestavi izhodiščne koncentracije ene ali več nevarnih sestavin v masnih ali volumskih odstotkih skladno z naslednjo preglednico:

Začetno koncentracijsko območje posamezne sestavine

Dovoljena odstopanja začetne koncentraciji sestavine

≤ 2,5  %

± 30 %

> 2,5 ≤ 10 %

± 20 %

> 10 ≤ 25 %

± 10 %

> 25 ≤ 100 %

± 5 %

| — | izdelovalec spremeni njihovo sestavo, s tem da zamenja ali doda eno ali več sestavin, ne glede na to, ali so v smislu opredelitev iz člena 2 nevarne ali ne. |
| --- | --- |

—

izdelovalec spremeni njihovo sestavo, s tem da zamenja ali doda eno ali več sestavin, ne glede na to, ali so v smislu opredelitev iz člena 2 nevarne ali ne.

Novo ovrednotenje se ne izvede, če obstaja preverjena znanstveno utemeljena domneva, da ponovno ovrednotenje nevarnosti ne bo imelo za posledico sprememb v razvrstitvi.

Člen 8

Obveznosti in naloge držav članic

1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se lahko pripravki, ki jih zajema ta direktiva, dajo v promet samo, če so skladni s to direktivo.

2.   Da bi zagotovili uskladitev s to direktivo, lahko organi oblasti držav članic od osebe, odgovorne za dajanje pripravka v promet, zahtevajo informacije o sestavi pripravka in vse ostale potrebne informacije.

3.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da so s strani oseb, odgovornih za dajanje pripravka v promet, organom oblasti držav članic na voljo:

| (a) | podatki, uporabljeni za razvrstitev in označevanje pripravka; |
| --- | --- |

(a)

podatki, uporabljeni za razvrstitev in označevanje pripravka;

| (b) | vsi potrebne informacije v zvezi z zahtevami glede pakiranja skladno s točko (c) člena 9, vključno s potrdilom o opravljenem preskušanju, izdanim skladno z delom A Priloge IX k Direktivi 67/548/EGS; |
| --- | --- |

(b)

vsi potrebne informacije v zvezi z zahtevami glede pakiranja skladno s točko (c) člena 9, vključno s potrdilom o opravljenem preskušanju, izdanim skladno z delom A Priloge IX k Direktivi 67/548/EGS;

| (c) | podatki, uporabljeni za pripravo varnostnih listov v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1907/2006. |
| --- | --- |

(c)

podatki, uporabljeni za pripravo varnostnih listov v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1907/2006.

4.   Države članice in Komisija si izmenjajo informacije o imenu in polnem naslovu nacionalnega organa ali organov, odgovornega(ih) za sporočanje in izmenjavo informacij o uporabi te direktive v praksi.

Člen 9

Embalaža

1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev:

| (a) | da pripravkov v smislu člena 1(2) in pripravkov, ki jih zajema Priloga IV, v smislu člena 1(3) ni mogoče dati v promet, ne da bi njihova embalaža izpolnjevala naslednje zahteve:






  (i) | embalaža mora biti načrtovana in izdelana tako, da vsebina iz nje ne more uhajati; ta zahteva se ne upošteva, kadar so predpisane posebne varnostne naprave; |
| --- | --- | --- |

(a)

da pripravkov v smislu člena 1(2) in pripravkov, ki jih zajema Priloga IV, v smislu člena 1(3) ni mogoče dati v promet, ne da bi njihova embalaža izpolnjevala naslednje zahteve:

(i)

embalaža mora biti načrtovana in izdelana tako, da vsebina iz nje ne more uhajati; ta zahteva se ne upošteva, kadar so predpisane posebne varnostne naprave;

| (ii) | materiali, iz katerih je izdelana embalaža in zapirala, ne smejo biti občutljivi na škodljive učinke vsebine ali tvoriti nevarnih snovi pri reakciji z vsebino; |
| --- | --- |

(ii)

materiali, iz katerih je izdelana embalaža in zapirala, ne smejo biti občutljivi na škodljive učinke vsebine ali tvoriti nevarnih snovi pri reakciji z vsebino;

| (iii) | embalaža in zapirala morajo biti z vseh strani močna in trdna, tako da ne bo popustila ali se razrahljala ter da bo varno prenesla običajne sile in obremenitve pri ravnanju z njo; |
| --- | --- |

(iii)

embalaža in zapirala morajo biti z vseh strani močna in trdna, tako da ne bo popustila ali se razrahljala ter da bo varno prenesla običajne sile in obremenitve pri ravnanju z njo;

| (iv) | posode, opremljene z zamenljivimi zapirali, morajo biti oblikovane tako, da je mogoče embalažo večkrat ponovno zapreti, ne da bi po tem vsebina iz nje uhajala na prosto; |
| --- | --- |

(iv)

posode, opremljene z zamenljivimi zapirali, morajo biti oblikovane tako, da je mogoče embalažo večkrat ponovno zapreti, ne da bi po tem vsebina iz nje uhajala na prosto;

| (b) | posode, ki vsebujejo pripravke v smislu člena 1(2) in pripravke, ki jih zajema Priloga IV, v smislu člena 1(3) in se ponujajo v prodajo za splošno uporabo, ne smejo imeti:






  (i) | bodisi oblike in/ali grafične okrasitve, ki bi lahko privlačila ali spodbudila dejavno radovednost otrok ali zavedla potrošnike; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

posode, ki vsebujejo pripravke v smislu člena 1(2) in pripravke, ki jih zajema Priloga IV, v smislu člena 1(3) in se ponujajo v prodajo za splošno uporabo, ne smejo imeti:

(i)

bodisi oblike in/ali grafične okrasitve, ki bi lahko privlačila ali spodbudila dejavno radovednost otrok ali zavedla potrošnike; ali

| (ii) | predstavitve in/ali oznak, ki se uporabljajo za prehrambene izdelke ali hrano za živali ali za zdravila ali kozmetične izdelke; |
| --- | --- |

(ii)

predstavitve in/ali oznak, ki se uporabljajo za prehrambene izdelke ali hrano za živali ali za zdravila ali kozmetične izdelke;

| (c) | morajo imeti posode, ki vsebujejo nekatere pripravke, ki se ponujajo v prodajo za splošno uporabo in jih zajema Priloga IV:






  (i) | zapirala, varna za otroke; in/ali |
| --- | --- | --- |

(c)

morajo imeti posode, ki vsebujejo nekatere pripravke, ki se ponujajo v prodajo za splošno uporabo in jih zajema Priloga IV:

(i)

zapirala, varna za otroke; in/ali

| (ii) | otipno opozorilo na nevarnost. |
| --- | --- |

(ii)

otipno opozorilo na nevarnost.

Naprave morajo ustrezati tehničnim specifikacijam iz delov A in B Priloge IX k Direktivi 67/548/EGS.

2.   Šteje se, da embalaža pripravkov izpolnjuje zahteve točk (a)(i), (ii) in (iii) odstavka 1, če izpolnjuje zahteve za prevoz nevarnih snovi po železnici, cesti, celinskih plovnih poteh, po morju ali zraku.

Člen 10

Označevanje

1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev:

| (a) | da pripravkov v smislu člena 1(2) ni mogoče dati v promet, ne da bi oznake na njihovi embalaži izpolnjevale vse zahteve tega člena in zahteve posebnih določb delov A in B Priloge V; |
| --- | --- |

(a)

da pripravkov v smislu člena 1(2) ni mogoče dati v promet, ne da bi oznake na njihovi embalaži izpolnjevale vse zahteve tega člena in zahteve posebnih določb delov A in B Priloge V;

| (b) | da pripravkov v smislu člena 1(3), kot so opredeljeni v delih B in C Priloge V, ni mogoče dati v promet, ne da bi oznake na njihovi embalaži izpolnjevale zahteve iz točk (a) in (b) odstavka 3 tega člena ter zahteve posebnih določb delov B in C Priloge V. |
| --- | --- |

(b)

da pripravkov v smislu člena 1(3), kot so opredeljeni v delih B in C Priloge V, ni mogoče dati v promet, ne da bi oznake na njihovi embalaži izpolnjevale zahteve iz točk (a) in (b) odstavka 3 tega člena ter zahteve posebnih določb delov B in C Priloge V.

2.   Glede fitofarmacevtskih sredstev v smislu Uredbe (EC) št. 1107/2009 se v tej direktivi navedenim zahtevam glede označevanja doda še naslednje besedilo:

„Da bi se izognili tveganjem za ljudi in okolje, upoštevajte navodila za uporabo.“

Tako označevanje nima nobenega vpliva na podatke, ki jih je potrebno pridobiti v skladu s členom 65 Uredbe (ES) št. 1107/2009 in prilogama I in III k Uredbi Komisije (EU) št. 547/2011 (27).

27

3.   Naslednji podatki morajo biti jasno in neizbrisno navedeni na vsaki embalaži:

| (a) | trgovska oznaka ali oznaka pripravka; |
| --- | --- |

(a)

trgovska oznaka ali oznaka pripravka;

| (b) | ime, poln naslov in telefonska številka osebe s sedežem v Uniji, ki je odgovorna za dajanje pripravka v promet, bodisi da je to izdelovalec, uvoznik ali distributer; |
| --- | --- |

(b)

ime, poln naslov in telefonska številka osebe s sedežem v Uniji, ki je odgovorna za dajanje pripravka v promet, bodisi da je to izdelovalec, uvoznik ali distributer;

| (c) | kemijsko ime ene ali več snovi, ki so v pripravku, v skladu z naslednjimi podrobnimi pravili:






  (i) | pri pripravkih, ki so skladno s členom 6 razvrščeni kot T+, T, Xn, je treba upoštevati samo tiste snovi T+, T, Xn, ki so prisotne v koncentracijah, enakih ali večjih od najnižje mejne vrednosti (mejna vrednost Xn), ki je za vsako od njih navedena v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, če pa tam ni navedena, je potrebno upoštevati del B Priloge II k tej direktivi; |
| --- | --- | --- |

(c)

kemijsko ime ene ali več snovi, ki so v pripravku, v skladu z naslednjimi podrobnimi pravili:

(i)

pri pripravkih, ki so skladno s členom 6 razvrščeni kot T+, T, Xn, je treba upoštevati samo tiste snovi T+, T, Xn, ki so prisotne v koncentracijah, enakih ali večjih od najnižje mejne vrednosti (mejna vrednost Xn), ki je za vsako od njih navedena v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, če pa tam ni navedena, je potrebno upoštevati del B Priloge II k tej direktivi;

+

n

+

n

n

| (ii) | pri pripravkih, ki so skladno s členom 6 razvrščeni kot C, je treba upoštevati samo tiste snovi C, ki so prisotne v koncentracijah, enakih ali večjih od najnižje mejne vrednosti (mejna vrednost Xi), ki je navedena v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, če pa tam ni navedena, je potrebno upoštevati del B Priloge II k tej direktivi; |
| --- | --- |

(ii)

pri pripravkih, ki so skladno s členom 6 razvrščeni kot C, je treba upoštevati samo tiste snovi C, ki so prisotne v koncentracijah, enakih ali večjih od najnižje mejne vrednosti (mejna vrednost Xi), ki je navedena v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, če pa tam ni navedena, je potrebno upoštevati del B Priloge II k tej direktivi;

i

| (iii) | ime posameznih snovi, ki so prispevale k razvrstitvi pripravka v eno ali več naslednjih skupin nevarnosti mora biti navedeno na etiketi:






  — | rakotvorne snovi skupine 1, 2 ali 3; |
| --- | --- | --- |

(iii)

ime posameznih snovi, ki so prispevale k razvrstitvi pripravka v eno ali več naslednjih skupin nevarnosti mora biti navedeno na etiketi:

—

rakotvorne snovi skupine 1, 2 ali 3;

| — | mutagene snovi skupine 1, 2 ali 3; |
| --- | --- |

—

mutagene snovi skupine 1, 2 ali 3;

| — | snovi, strupene za razmnoževanje, kategorije 1, 2 ali 3; |
| --- | --- |

—

snovi, strupene za razmnoževanje, kategorije 1, 2 ali 3;

| — | zelo strupene snovi, strupene snovi ali snovi, ki so škodljive zaradi učinkov, ki po enkratni izpostavljenosti sicer niso smrtni; |
| --- | --- |

—

zelo strupene snovi, strupene snovi ali snovi, ki so škodljive zaradi učinkov, ki po enkratni izpostavljenosti sicer niso smrtni;

| — | strupene snovi ali snovi, ki so škodljive zaradi težkih učinkov po večkratni ali dalj časa trajajoči izpostavljenosti; |
| --- | --- |

—

strupene snovi ali snovi, ki so škodljive zaradi težkih učinkov po večkratni ali dalj časa trajajoči izpostavljenosti;

| — | snovi, ki povzročajo preobčutljivost. |
| --- | --- |

—

snovi, ki povzročajo preobčutljivost.

Kemijsko ime mora ustrezati enemu izmed označb, ki so navedena v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, ali pa mednarodno priznani kemijski nomenklaturi, če ustrezna označba v tej prilogi še ni navedena;

| (iv) | Imena katere koli snovi, ki je prispevala k razvrstitvi pripravka v naslednje skupine nevarnosti na etiketi ni treba navajati, razen če take snovi ni treba navesti že zaradi točk (i), (ii) ali (iii):






  — | eksplozivno; |
| --- | --- | --- |

(iv)

Imena katere koli snovi, ki je prispevala k razvrstitvi pripravka v naslednje skupine nevarnosti na etiketi ni treba navajati, razen če take snovi ni treba navesti že zaradi točk (i), (ii) ali (iii):

—

eksplozivno;

| — | oksidativno; |
| --- | --- |

—

oksidativno;

| — | zelo lahko vnetljivo; |
| --- | --- |

—

zelo lahko vnetljivo;

| — | lahko vnetljivo; |
| --- | --- |

—

lahko vnetljivo;

| — | vnetljivo; |
| --- | --- |

—

vnetljivo;

| — | dražilno; |
| --- | --- |

—

dražilno;

| — | nevarno za okolje; |
| --- | --- |

—

nevarno za okolje;

| (v) | praviloma ni potrebno navesti več kot štirih kemijskih imen, da se določijo snovi, ki so v prvi vrsti odgovorne za najpomembnejše zdravju nevarne lastnosti, upoštevane pri razvrstitvi in izbiri ustreznih opozorilnih stavkov. V nekaterih primerih pa je treba navesti več kot štiri kemijska imena; |
| --- | --- |

(v)

praviloma ni potrebno navesti več kot štirih kemijskih imen, da se določijo snovi, ki so v prvi vrsti odgovorne za najpomembnejše zdravju nevarne lastnosti, upoštevane pri razvrstitvi in izbiri ustreznih opozorilnih stavkov. V nekaterih primerih pa je treba navesti več kot štiri kemijska imena;

| (d) | simbol(i) za nevarnost in označba(e) nevarnosti. Simboli za nevarnost, kolikor so predvideni s to direktivo, in označbe nevarnosti v zvezi z uporabo pripravka morajo biti usklajeni s prilogama II in VI k Direktivi 67/548/EGS, uporabljajo pa se skladno z oceno nevarnosti, ki je bila opravljena v skladu s prilogami I, II in III k tej direktivi.
  Kadar je treba pripravku dodeliti več kot en simbol za nevarnost:






  (i) | v primeru navedbe simbola T navedba simbolov C in X ni obvezna, razen če v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ni drugače določeno; |
| --- | --- | --- |

(d)

simbol(i) za nevarnost in označba(e) nevarnosti. Simboli za nevarnost, kolikor so predvideni s to direktivo, in označbe nevarnosti v zvezi z uporabo pripravka morajo biti usklajeni s prilogama II in VI k Direktivi 67/548/EGS, uporabljajo pa se skladno z oceno nevarnosti, ki je bila opravljena v skladu s prilogami I, II in III k tej direktivi.

Kadar je treba pripravku dodeliti več kot en simbol za nevarnost:

(i)

v primeru navedbe simbola T navedba simbolov C in X ni obvezna, razen če v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ni drugače določeno;

| (ii) | v primeru navedbe simbola C navedba simbola X ni obvezna; |
| --- | --- |

(ii)

v primeru navedbe simbola C navedba simbola X ni obvezna;

| (iii) | v primeru navedbe simbola E navedba simbolov F in O ni obvezna; |
| --- | --- |

(iii)

v primeru navedbe simbola E navedba simbolov F in O ni obvezna;

| (iv) | v primeru navedbe simbola Xn navedba simbola Xi ni obvezna. |
| --- | --- |

(iv)

v primeru navedbe simbola Xn navedba simbola Xi ni obvezna.

n

i

Simbol(i) mora(jo) biti natisnjen(i) v črni barvi na oranžno-rumenem ozadju;

| (e) | opozorilni stavki (Stavki R). Opozorilo na posebno nevarnost (Stavki R) mora biti usklajeno prilogama III in VI k Direktivi 67/548/EGS, dodelijo pa se v skladu z rezultati ugotavljanja nevarnosti, ki je bilo opravljeno skladno s prilogami I, II in III k tej direktivi.
  Praviloma za opis nevarnosti zadostuje največ šest stavkov R; za ta namen se v Prilogi III k Direktivi 67/548/EGS navedeni sestavljeni stavki obravnavajo kot posamezni stavki. V primeru, da pa pripravek sodi v več kot eno samo skupino nevarnosti, morajo ti standardni stavki zajemati vse najpomembnejše, s pripravkom povezane nevarnosti. V nekaterih primerih je lahko potrebnih več kot šest stavkov R.
  Standardnih stavkov „zelo lahko vnetljivo“ ali „lahko vnetljivo“ ni treba navajati, kadar označujejo nevarnost v skladu s točko (d); |
| --- | --- |

(e)

opozorilni stavki (Stavki R). Opozorilo na posebno nevarnost (Stavki R) mora biti usklajeno prilogama III in VI k Direktivi 67/548/EGS, dodelijo pa se v skladu z rezultati ugotavljanja nevarnosti, ki je bilo opravljeno skladno s prilogami I, II in III k tej direktivi.

Praviloma za opis nevarnosti zadostuje največ šest stavkov R; za ta namen se v Prilogi III k Direktivi 67/548/EGS navedeni sestavljeni stavki obravnavajo kot posamezni stavki. V primeru, da pa pripravek sodi v več kot eno samo skupino nevarnosti, morajo ti standardni stavki zajemati vse najpomembnejše, s pripravkom povezane nevarnosti. V nekaterih primerih je lahko potrebnih več kot šest stavkov R.

Standardnih stavkov „zelo lahko vnetljivo“ ali „lahko vnetljivo“ ni treba navajati, kadar označujejo nevarnost v skladu s točko (d);

| (f) | varnostni napotki (Stavki S). Varnostni napotki (Stavki S) morajo biti usklajeni s Prilogo IV in Prilogo VI k Direktivi 67/548/EGS ter se dodelijo v skladu z rezultati ugotavljanja nevarnosti, ki je bilo opravljeno skladno s prilogami I, II in III k tej direktivi.
  Praviloma za najustreznejši varnostni napotek zadostuje največ šest stavkov S; za ta namen se v Prilogi IV k Direktivi 67/548/EGS navedeni sestavljeni stavki obravnavajo kot posamezni stavki. Vendarle pa je v nekaterih primerih lahko potrebnih več kot šest stavkov S.
  Kadar je fizično nemogoče napotke navesti oziroma vključiti na etiketo ali embalažo samo, mora biti varnostni napotek glede uporabe pripravka embalaži priložen; |
| --- | --- |

(f)

varnostni napotki (Stavki S). Varnostni napotki (Stavki S) morajo biti usklajeni s Prilogo IV in Prilogo VI k Direktivi 67/548/EGS ter se dodelijo v skladu z rezultati ugotavljanja nevarnosti, ki je bilo opravljeno skladno s prilogami I, II in III k tej direktivi.

Praviloma za najustreznejši varnostni napotek zadostuje največ šest stavkov S; za ta namen se v Prilogi IV k Direktivi 67/548/EGS navedeni sestavljeni stavki obravnavajo kot posamezni stavki. Vendarle pa je v nekaterih primerih lahko potrebnih več kot šest stavkov S.

Kadar je fizično nemogoče napotke navesti oziroma vključiti na etiketo ali embalažo samo, mora biti varnostni napotek glede uporabe pripravka embalaži priložen;

| (g) | nazivna količina (nazivna masa ali nazivni volumen) vsebine pri pripravkih, ki se ponujajo v prodajo za splošno uporabo. |
| --- | --- |

(g)

nazivna količina (nazivna masa ali nazivni volumen) vsebine pri pripravkih, ki se ponujajo v prodajo za splošno uporabo.

4.   Z odstopanjem od točk (d), (e) in (f) odstavka 3 tega člena se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 z namenom določiti izjeme za nekatere pripravke, ki so v smislu člena 7 razvrščeni kot nevarni, glede nekaterih določb v zvezi z okoljskim označevanjem ali določi posebne določbe v zvezi z okoljskim označevanjem, kadar je mogoče prikazati, da bi to omogočilo zmanjšanje škodljivih vplivov na okolje. Te izjeme ali posebne določbe so opredeljene in navedene v delu A ali B Priloge V.

5.   Če vsebina embalaže ne presega 125 ml:

| (a) | v primeru, ko gre za pripravke, ki so razvrščeni kot lahko vnetljivi, oksidativni in dražilni, z izjemo pripravkov, ki jim je dodeljen stavek R41, ali nevarni za okolje in jim je dodeljen simbol N, ni potrebno navajati stavkov R ali stavkov S; |
| --- | --- |

(a)

v primeru, ko gre za pripravke, ki so razvrščeni kot lahko vnetljivi, oksidativni in dražilni, z izjemo pripravkov, ki jim je dodeljen stavek R41, ali nevarni za okolje in jim je dodeljen simbol N, ni potrebno navajati stavkov R ali stavkov S;

| (b) | v primeru, ko gre za pripravke, ki so razvrščeni kot vnetljivi ali nevarni za okolje, ni pa jim dodeljen simbol N, je potrebno navajati stavke R, ni pa potrebno navajati stavkov S. |
| --- | --- |

(b)

v primeru, ko gre za pripravke, ki so razvrščeni kot vnetljivi ali nevarni za okolje, ni pa jim dodeljen simbol N, je potrebno navajati stavke R, ni pa potrebno navajati stavkov S.

6.   Brez poseganja v v točko 3 Priloge I k Uredbi (EU) št. 547/2011 ne sme biti pri nobenem izmed pripravkov, ki jih obravnava ta direktiva, na embalaži ali na etiketi nobene navedbe kot na primer „nestrupeno“, „nenevarno“, „ne onesnažuje okolja“, „ekološko sprejemljivo“ niti nobene druge izjave, ki bi nakazovala, da pripravek ni nevaren ali pa bi lahko vodila k podcenjevanju nevarnosti obravnavanega pripravka.

Člen 11

Člen 11

Izvajanje zahtev za označevanje

1.   Kadar se navedbe, zahtevane v členu 10, navajajo na etiketi, mora biti taka etiketa trdno pritrjena na eno ali več strani embalaže, tako da je mogoče navedene navedbe brati vodoravno, kadar je embalaža postavljena v normalnem položaju. Dimenzije etikete so določene v Prilogi VI k Direktivi 67/548/EGS, namen etikete pa je samo navajanje podatkov, predpisanih s to direktivo, in po potrebi še dodatnih informacij glede morebitnega vpliva na zdravje in varnost.

2.   Etiketa ni potrebna, kadar so navedbe jasno vidne na sami embalaži, kot je to podrobno navedeno v odstavku 1.

3.   Barva in izgled etikete – ali, v primeru iz odstavka 2, same embalaže – morata biti taka, da simbol, ki nakazuje nevarnost, in njegovo ozadje od nje jasno izstopata.

4.   Podatki, ki jih je po členu 10 treba navesti na etiketi, morajo jasno izstopati od ozadja, njihova velikost in presledek med njimi pa morata biti taka, da jih je mogoče brez težav prebrati.

Posebne določbe o navajanju in formatu teh podatkov so navedene v Prilogi VI k Direktivi 67/548/EGS.

5.   Države članice lahko zahtevajo, da je treba pri dajanju pripravkov, ki jih zajema ta direktiva, v promet na ozemljih njihovih držav, pri besedilu, navedenem na etiketi, uporabljati njihov(e) uradni(e) jezik(e).

6.   Za namene te direktive velja, da so zahteve glede označevanja izpolnjene:

| (a) | kadar gre za zunanjo embalažo, ki vsebuje eno ali več notranjih embalaž, če je zunanja embalaža označena skladno z mednarodnimi pravili, ki veljajo za prevoz nevarnih snovi, notranje embalaže pa so označene skladno s to direktivo; |
| --- | --- |

(a)

kadar gre za zunanjo embalažo, ki vsebuje eno ali več notranjih embalaž, če je zunanja embalaža označena skladno z mednarodnimi pravili, ki veljajo za prevoz nevarnih snovi, notranje embalaže pa so označene skladno s to direktivo;

| (b) | v primeru posamičnih embalaž:






  (i) | če je taka embalaža označena skladno z mednarodnimi pravili, ki veljajo za prevoz nevarnih snovi in skladno s točkami (a), (b), (c), (e) in (f) člena 10(3); za pripravke, razvrščene v skladu s členom 7, se poleg tega uporablja člen 10(3)(d), ki se nanaša na navedeno lastnost, kadar ta lastnost ni bila izrecno navedena na etiketi; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

v primeru posamičnih embalaž:

(i)

če je taka embalaža označena skladno z mednarodnimi pravili, ki veljajo za prevoz nevarnih snovi in skladno s točkami (a), (b), (c), (e) in (f) člena 10(3); za pripravke, razvrščene v skladu s členom 7, se poleg tega uporablja člen 10(3)(d), ki se nanaša na navedeno lastnost, kadar ta lastnost ni bila izrecno navedena na etiketi; ali

| (ii) | kadar je to primerno, za posebne vrste embalaže, kot so na primer premične plinske jeklenke, če so izpolnjene posebne zahteve, navedene v Prilogi VI k Direktivi 67/548/EGS. |
| --- | --- |

(ii)

kadar je to primerno, za posebne vrste embalaže, kot so na primer premične plinske jeklenke, če so izpolnjene posebne zahteve, navedene v Prilogi VI k Direktivi 67/548/EGS.

Kadar gre za nevarne pripravke, ki ne zapustijo ozemlja države članice, je lahko dovoljeno označevanje, ki namesto mednarodnih predpisov, veljavnih za prevoz nevarnih snovi, izpolnjuje zahteve nacionalne zakonodaje.

Člen 12

Člen 12

Izjeme od zahtev za označevanje in embalažo

1.   Členi 9, 10 in 11 se ne uporabljajo za eksplozive, ki se dajo v promet z namenom doseganja eksplozivnih in pirotehničnih učinkov.

2.   Pri nekaterih, v smislu členov 5, 6 ali 7 nevarnih pripravkih, opredeljenih v Prilogi VII, ki v obliki, v kakršni se dajo v promet, ne predstavljajo nikakršnega fizikalno-kemijskega tveganja ali tveganja za zdravje, se členi 9, 10 in 11 ne uporabljajo.

3.   Države članice poleg tega lahko dovolijo, da:

| (a) | se s členom 10 zahtevano označevanje na neki drugi primeren način izvede na embalažah, ki so bodisi premajhne ali kako drugače neustrezne za označevanje skladno s členom 11(1) in (2); |
| --- | --- |

(a)

se s členom 10 zahtevano označevanje na neki drugi primeren način izvede na embalažah, ki so bodisi premajhne ali kako drugače neustrezne za označevanje skladno s členom 11(1) in (2);

| (b) | z odstopanjem od členov 10 in 11 embalaža nevarnih pripravkov, ki so razvrščeni kot nevarni, zelo lahko vnetljivi, lahko vnetljivi, vnetljivi, dražilni ali oksidativni, ni označena, ali da je označena na kakšen drugi način, če vsebujejo tako majhne količine, da ni nobenega razloga za bojazen, da bi ogrožali ljudi, ki s takimi pripravki ravnajo, ali druge ljudi; |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od členov 10 in 11 embalaža nevarnih pripravkov, ki so razvrščeni kot nevarni, zelo lahko vnetljivi, lahko vnetljivi, vnetljivi, dražilni ali oksidativni, ni označena, ali da je označena na kakšen drugi način, če vsebujejo tako majhne količine, da ni nobenega razloga za bojazen, da bi ogrožali ljudi, ki s takimi pripravki ravnajo, ali druge ljudi;

| (c) | je z odstopanjem od členov 10 in 11 za pripravke, ki so razvrščeni v skladu s členom 7, embalaža nevarnih pripravkov neoznačena ali označena na kakšen drugi način, če vsebujejo tako majhne količine, da ni nobenega razloga za bojazen, da bi ogrožali okolje; |
| --- | --- |

(c)

je z odstopanjem od členov 10 in 11 za pripravke, ki so razvrščeni v skladu s členom 7, embalaža nevarnih pripravkov neoznačena ali označena na kakšen drugi način, če vsebujejo tako majhne količine, da ni nobenega razloga za bojazen, da bi ogrožali okolje;

| (d) | je z odstopanjem od členov 10 in 11 embalaža pripravkov, ki niso navedeni v točkah (b) ali (c), označena na kakšen drug ustrezen način, če je za označevanje po členih 10 in 11 premajhna, in ni nobenega razloga za bojazen, da bi ogrožala ljudi, ki s takimi pripravki ravnajo, ali druge ljudi. |
| --- | --- |

(d)

je z odstopanjem od členov 10 in 11 embalaža pripravkov, ki niso navedeni v točkah (b) ali (c), označena na kakšen drug ustrezen način, če je za označevanje po členih 10 in 11 premajhna, in ni nobenega razloga za bojazen, da bi ogrožala ljudi, ki s takimi pripravki ravnajo, ali druge ljudi.

Kadar se uporablja ta odstavek, ni dovoljeno uporabljati simbolov, oznak za nevarnost, opozorilnih stavkov (stavkov R) ali varnostnih napotkov (stavkov S), ki bi bili drugačni od tistih, ki so navedeni v tej direktivi.

4.   Če država članica uporablja v odstavku 3 navedene možnosti, mora o tem takoj obvestiti Komisijo in države članice. 1 Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 za spremembo Priloge V na podlagi takšnega obvestila.

Člen 13

Člen 13

Prodaja na daljavo

Pri vsakem oglaševanju pripravkov v smislu te direktive, ki splošnemu uporabniku omogoča sklenitev kupne pogodbe, ne da bi pred tem videl etiketo za tak pripravek, mora(jo) biti navedena(e) vrsta ali vrste nevarnosti, ki so navedene na etiketi. Ta zahteva ne vpliva na določbe Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (28).

28

Člen 14

Člen 14

Tajnost kemijskih imen

V primeru, da oseba, odgovorna za dajanje pripravka v promet, lahko dokaže, da razkritje kemijske identitete na etiketi ali na varnostnem listu pri snovi, ki je razvrščena izključno kot:

| — | dražilna, z izjemo tistih snovi, ki jim je dodeljen stavek R41, ali pa dražilna v kombinaciji z eno ali več drugimi, v točki (c)(iv) člena 10(3) navedenimi lastnostmi, ali |
| --- | --- |

—

dražilna, z izjemo tistih snovi, ki jim je dodeljen stavek R41, ali pa dražilna v kombinaciji z eno ali več drugimi, v točki (c)(iv) člena 10(3) navedenimi lastnostmi, ali

| — | zdravju škodljiva ali zdravju škodljiva v kombinaciji z eno ali več v točki (c)(iv) člena 10(3) navedenimi lastnostmi, ki sama akutno povzroči smrt, |
| --- | --- |

—

zdravju škodljiva ali zdravju škodljiva v kombinaciji z eno ali več v točki (c)(iv) člena 10(3) navedenimi lastnostmi, ki sama akutno povzroči smrt,

lahko ogrozi zaupno naravo njegove intelektualne lastnine, lahko v skladu s Prilogo VI to snov navaja bodisi z uporabo imena, ki razkriva najpomembnejše kemijske funkcionalne skupine, ali pa uporablja alternativno ime. Ta postopek se ne more uporabiti v primeru, da je bila taki snovi s strani Unije določena mejna vrednost izpostavljenosti.

V primeru, da oseba, odgovorna za dajanje pripravka v promet, želi koristiti določbe o tajnosti, mora vložiti prošnjo pri pristojnem organu države članice, v kateri se pripravek najprej daje v promet.

Ta prošnja mora biti pripravljena v skladu z določbami Priloge VI in mora vsebovati informacije, ki so zahtevane v obrazcu, navedenem v delu A k Prilogi VI. Ta določba pa pristojnim organom ne preprečuje, da od osebe, ki je odgovorna za dajanje pripravka v promet, zahtevajo še dodatne informacije, če se te informacije zdijo potrebne za presojo upravičenosti prošnje.

Pristojni organi države članice, ki prejmejo prošnjo za tajnost, sporočijo prosilcu svojo odločitev. Oseba, odgovorna za dajanje pripravka v promet, pošlje vsaki državi članici, v kateri želi ta izdelek dajati v promet, kopijo te odločitve.

Zaupne informacije, predložene v obravnavo organom oblasti države članice ali Komisiji, ostanejo tajne.

V vseh primerih se takšne informacije:

| — | lahko sporočijo le pristojnim organom ali organom, odgovornim za sprejemanje informacij za oceno predvidljive nevarnosti, ki jo pripravek lahko pomeni za ljudi in okolje in za preverjanje njegove skladnosti z določili te direktive; |
| --- | --- |

—

lahko sporočijo le pristojnim organom ali organom, odgovornim za sprejemanje informacij za oceno predvidljive nevarnosti, ki jo pripravek lahko pomeni za ljudi in okolje in za preverjanje njegove skladnosti z določili te direktive;

| — | vendarle lahko razkrijejo osebam, neposredno vpletenim v upravne ali sodne postopke, ki vključujejo sankcije in so bili uvedeni za nadzorovanje snovi, danih na trg, in osebam, ki morajo sodelovati ali biti zaslišane v zakonodajnih postopkih. |
| --- | --- |

—

vendarle lahko razkrijejo osebam, neposredno vpletenim v upravne ali sodne postopke, ki vključujejo sankcije in so bili uvedeni za nadzorovanje snovi, danih na trg, in osebam, ki morajo sodelovati ali biti zaslišane v zakonodajnih postopkih.

Člen 15

Člen 15

Pravice držav članic glede varnosti delavcev

Ta direktiva ne vpliva na pravico držav članic, da ob upoštevanju Pogodbe določijo zahteve, ki se jim zdijo potrebne za zagotavljanje varstva delavcev, kadar ti uporabljajo obravnavane nevarne pripravke, pod pogojem, da to ne pomeni, da se razvrščanje, pakiranje in označevanje pripravkov spremeni na način, ki v tej direktivi ni naveden.

Člen 16

Člen 16

Organi, pooblaščeni za sprejemanje informacij glede zdravja

Države članice določijo pristojni organ ali organe, ki so pristojni za sprejemanje podatkov, vključno s kemijsko sestavo, ki se nanašajo na pripravke, ki se dajo v promet in se obravnavajo kot nevarni na podlagi njihovih učinkov na zdravje ali na podlagi njihovih fizikalno-kemijskih učinkov.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da imenovani organi poskrbijo za vsa potrebna jamstva za varovanje tajnosti prejetih podatkov. Take podatke je moč uporabiti samo za razreševanje medicinskih vprašanj pri oblikovanju preventivnih ali kurativnih ukrepov, še posebno v nujnih primerih.

Države članice zagotovijo, da se informacije ne uporabljajo za druge namene.

Države članice zagotovijo, da imajo imenovani organi na razpolago vse potrebne informacije od proizvajalca ali osebe, odgovorne za trženje, ki jih potrebujejo za izvajanje nalog, za katere so odgovorni.

Člen 17

Člen 17

Klavzula o prostem pretoku

Ne da bi to vplivalo na določila, navedena v drugih delih zakonodaje Unije, države članice ne morejo prepovedati, omejiti ali ovirati dajanja pripravkov v promet zaradi njihove razvrstitve, pakiranja in označevanja, če taki pripravki izpolnjujejo v tej direktivi navedene določbe.

Člen 18

Člen 18

Zaščitna klavzula

1.   Kadar ima neka država članica podrobne informacije o tem, da pripravek iz razlogov v povezavi s to direktivo predstavlja nevarnost za ljudi ali za okolje, čeprav izpolnjuje določbe te direktive, lahko začasno prepove dajanje tega pripravka v promet na ozemlju svoje države ali pa za to uvede posebne pogoje. O takem ukrepu mora takoj obvestiti Komisijo in druge države članice, navesti pa mora tudi razloge za svojo odločitev.

2.   V primeru, ki ga obravnava odstavek 1, se Komisija, kakor hitro je to mogoče, posvetuje z državami članicami.

3.   Komisija odloči z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 21(2).

Člen 19

Člen 19

Prilagoditev tehničnemu napredku

Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 20 z namenom prilagoditve prilog od I do VII tehničnemu napredku.

Člen 20

Člen 20

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10(4), člena 12(4) in člena 19 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od ... (*).

*

3.   Pooblastilo iz člena 10(4), člena 12(4) in člena 19 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, navedenega v tej odločitvi. Učinkovati začne dan po objavi odločitve v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Uradnem listu Evropske unije

4.   Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 10(4), členom 12(4) in členom 19 začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za en mesec

  dva meseca
  . [Sprememba 1]

en mesec

dva meseca

[Sprememba 1]

Člen 21

Člen 21

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 29(1) Direktive 67/548/EGS. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 22

Člen 22

Razveljavitev

Direktiva 1999/45/ES, kot je bila spremenjena z akti navedenimi v delu A Priloge VIII, se razveljavi, ne da bi to vplivalo na obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno zakonodajo direktiv, navedenih v delu B Priloge VIII razveljavljene direktive in v delu B Priloge VIII te direktive.

Sklici na razveljavljeno direktivo se upoštevajo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi IX.

Člen 23

Člen 23

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 24

Člen 24

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 203.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013.

2

(3)  UL L 200, 30.7.1999, str. 1.

3

(4)  Glej Prilogo VIII, Del A.

4

(5)  UL L 276, 20.10.2010, str. 33.

5

(6)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

6

(7)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

7

(8)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

8

(9)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

9

(10)  UL L 396, 30.12.2006, str. 850.

10

(11)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

11

(12)  UL L 225, 21.8.2001, str. 1.

12

(13)  UL L 355, 30.12.1998, str. 1.

13

(14)  UL L 154, 5.6.1992, str. 1.

14

(15)  UL L 110, 4.5.1993, str. 20.

15

(16)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

16

(17)  UL L 311, 28.11.2001, str. 1.

17

(18)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67.

18

(19)  UL L 262, 27.9.1976, str. 169.

19

(20)  UL L 312, 22.11.2008, str. 3.

20

(21)  UL L 159, 29.6.1996, str. 1.

21

(22)  UL L 142, 31.5.2008, str. 1.

22

(23)  UL L 147, 9.6.1975, str. 40.

23

(24)  UL L 155, 11.6.2011, str. 1.

24

(25)  UL L 155, 11.6.2011, str. 67.

25

(26)  UL L 50, 20.2.2004, str. 44.

26

(27)  UL L 155, 11.6.2011, str. 176.

27

(28)  UL L 144, 4.6.1997, str. 19.

28

(*)  Datum začetka veljave te direktive.

*

PRILOGA I

METODE ZA OVREDNOTENJE FIZIKALNO-KEMIJSKIH LASTNOSTI PRIPRAVKOV V SKLADU S ČLENOM 5

DEL A

Izjeme v zvezi z metodami preskušanja iz dela A Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008

Glejte točko 2.2.5 Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS.

DEL B

Alternativni načini izračunavanja

B.1   Neplinasti pripravki

| 1. | Metoda za določanje oksidativnih lastnosti pripravkov, ki vsebujejo organske perokside.
  Glejte točko 2.2.2.1 Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS. |
| --- | --- |

1.

Metoda za določanje oksidativnih lastnosti pripravkov, ki vsebujejo organske perokside.

Glejte točko 2.2.2.1 Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS.

B.2   Plinasti pripravki

| 1. | Metoda za določanje oksidativnih lastnosti
  Glejte točko 9.1.1.2 Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS. |
| --- | --- |

1.

Metoda za določanje oksidativnih lastnosti

Glejte točko 9.1.1.2 Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS.

| 2. | Metoda za določanje lastnosti, ki se nanašajo na vnetljivost
  Glejte točko 9.1.1.1 Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS. |
| --- | --- |

2.

Metoda za določanje lastnosti, ki se nanašajo na vnetljivost

Glejte točko 9.1.1.1 Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS.

PRILOGA II

METODE ZA OVREDNOTENJE NEVARNOSTI PRIPRAVKOV ZA ZDRAVJE V SKLADU S ČLENOM 6

Uvod

Ovrednotiti je treba vse vplive na zdravje, ki jih imajo snovi, ki jih vsebuje pripravek. Ta običajna metoda, opisana v delih A in B te priloge, je računska metoda, ki jo je mogoče uporabljati pri vseh pripravkih, upošteva pa vse na zdravje neugodne vplive snovi v pripravku. S tem namenom so neugodni oziroma škodljivi učinki na zdravje razdeljeni na:

| 1. | akutne smrtne učinke; |
| --- | --- |

1.

akutne smrtne učinke;

| 2. | učinke, ki niso smrtni, so pa pri pri enkratni izpostavljenosti nepopravljivi; |
| --- | --- |

2.

učinke, ki niso smrtni, so pa pri pri enkratni izpostavljenosti nepopravljivi;

| 3. | zelo izrazite neugodne učinke po ponavljajoči se ali dalj časa trajajoči izpostavljenosti; |
| --- | --- |

3.

zelo izrazite neugodne učinke po ponavljajoči se ali dalj časa trajajoči izpostavljenosti;

| 4. | jedkih in dražilnih učinkov; |
| --- | --- |

4.

jedkih in dražilnih učinkov;

| 5. | povzročanje preobčutljivosti; |
| --- | --- |

5.

povzročanje preobčutljivosti;

| 6. | rakotvorne učinke, mutagene učinke, strupene učinke za razmnoževanje. |
| --- | --- |

6.

rakotvorne učinke, mutagene učinke, strupene učinke za razmnoževanje.

Učinke pripravka na zdravje je treba ovrednotiti v skladu s členom 6(1)(a) z uporabo običajne metode, opisane v delih A in B te priloge, ob upoštevanju mejnih vrednosti koncentracij snovi:

| (a) | kadar so za nevarne snovi, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, določene mejne vrednosti koncentracije, so potrebne pri izvajanju metode ovrednotenja, navedene v delu A te priloge, je treba uporabiti te mejne vrednosti koncentracije; |
| --- | --- |

(a)

kadar so za nevarne snovi, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, določene mejne vrednosti koncentracije, so potrebne pri izvajanju metode ovrednotenja, navedene v delu A te priloge, je treba uporabiti te mejne vrednosti koncentracije;

| (b) | v primeru, da nevarne snovi niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij, potrebnih za izvajanje metode za ovrednotenje navedene v delu A te priloge, je treba mejne vrednosti koncentracije določiti skladno z določbami v delu B te priloge. |
| --- | --- |

(b)

v primeru, da nevarne snovi niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij, potrebnih za izvajanje metode za ovrednotenje navedene v delu A te priloge, je treba mejne vrednosti koncentracije določiti skladno z določbami v delu B te priloge.

Postopek za razvrstitev je naveden v delu A te priloge.

Razvrstitev posamezne snovi ali več snovi in iz tega izhajajoča razvrstitev pripravka sta izraženi:

| — | bodisi s simbolom in navedbo enega ali več stavkov za nevarnosti, ali |
| --- | --- |

—

bodisi s simbolom in navedbo enega ali več stavkov za nevarnosti, ali

| — | z navedbo skupine (skupina 1, 2 ali 3), ki so ji dodani tudi opozorilni stavki, kadar gre za snovi, za katere so ugotovili, da so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje. Potemtakem je poleg simbola pomembno upoštevati tudi vse opozorilne stavke za vsako obravnavano snov. |
| --- | --- |

—

z navedbo skupine (skupina 1, 2 ali 3), ki so ji dodani tudi opozorilni stavki, kadar gre za snovi, za katere so ugotovili, da so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje. Potemtakem je poleg simbola pomembno upoštevati tudi vse opozorilne stavke za vsako obravnavano snov.

Sistematično ovrednotenje vseh neugodnih vplivov na zdravje je izraženo z mejnimi vrednostmi koncentracije, ki so izražene v masnem odstotku, razen pri plinastih pripravkih, kjer so te mejne vrednosti koncentracije izražene v volumskem odstotku in v povezavi z razvrstitvijo snovi.

Če niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, so mejne vrednosti koncentracije, ki jih je treba upoštevati pri uporabi te običajne metode, koncentracije, ki so navedene v delu B te priloge.

DEL A

Postopek za ovrednotenje nevarnosti za zdravje

Ovrednotenje poteka po stopnjah in sicer na naslednji način:

1.   Naslednje pripravke se razvršča kot zelo strupene:

| 1.1 | zaradi svojih akutnih učinkov, ki niso smrtni, s simbolom „T+“ in navedbo nevarnosti „zelo strupeno“ ter opozorilnih stavkov, R26, R27 ali R28: |
| --- | --- |

1.1

zaradi svojih akutnih učinkov, ki niso smrtni, s simbolom „T+“ in navedbo nevarnosti „zelo strupeno“ ter opozorilnih stavkov, R26, R27 ali R28:

| 1.1.1 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot zelo strupene, s takimi učinki v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, ki je za obravnavano snov navedena v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, ali |
| --- | --- | --- |

1.1.1

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot zelo strupene, s takimi učinki v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, ki je za obravnavano snov navedena v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki v delu B te priloge (Preglednica 1 in 1a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki v delu B te priloge (Preglednica 1 in 1a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

| 1.1.2. | pripravki, ki vsebujejo več kot eno snov, ki je razvrščena kot zelo strupena, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, navedenih v točki 1.1.1(a) ali (b) če:




  kjer je:








  PT+ | = | masni ali volumski odstotek vsake zelo strupene snovi v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| LT+ | = | mejna vrednost za zelo strupen učinek, za vsako zelo strupeno snov, izražena v utežnem ali volumskem odstotku; |

1.1.2.

pripravki, ki vsebujejo več kot eno snov, ki je razvrščena kot zelo strupena, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, navedenih v točki 1.1.1(a) ali (b) če:

Image

kjer je:

PT+

=

masni ali volumski odstotek vsake zelo strupene snovi v pripravku,

LT+

=

mejna vrednost za zelo strupen učinek, za vsako zelo strupeno snov, izražena v utežnem ali volumskem odstotku;

| 1.2 | zaradi svojih nepopravljivih učinkov po enkratni izpostavljenosti, ki sicer niso smrtni, s simbolom „T+“ in navedbo nevarnosti „zelo strupeno“ ter opozorilnim stavkom R39/način izpostavljenosti.
  Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno nevarno snov s takimi učinki, v posameznih koncentracijah ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, ki je za obravnavano snov navedenav delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, ali |
| --- | --- | --- |

1.2

zaradi svojih nepopravljivih učinkov po enkratni izpostavljenosti, ki sicer niso smrtni, s simbolom „T+“ in navedbo nevarnosti „zelo strupeno“ ter opozorilnim stavkom R39/način izpostavljenosti.

Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno nevarno snov s takimi učinki, v posameznih koncentracijah ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, ki je za obravnavano snov navedenav delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 2 v delu B te priloge (Preglednica 2 in 2a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 2 v delu B te priloge (Preglednica 2 in 2a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

2.   Naslednji pripravki so razvrščeni kot strupeni:

| 2.1 | Zaradi svojih akutnih učinkov, ki niso smrtni, in ob dodelitvi simbola „T“, z navedbo nevarnosti „strupeno“ ter opozorilnih stavkov R23, R24 ali R25; |
| --- | --- |

2.1

Zaradi svojih akutnih učinkov, ki niso smrtni, in ob dodelitvi simbola „T“, z navedbo nevarnosti „strupeno“ ter opozorilnih stavkov R23, R24 ali R25;

| 2.1.1 | pripravki, ki vsebujejo najmanj eno snov, ki je razvrščena kot zelo strupena ali strupena, take učinke pa dosežejo v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, za obravnavano snov ali snovi, ali |
| --- | --- | --- |

2.1.1

pripravki, ki vsebujejo najmanj eno snov, ki je razvrščena kot zelo strupena ali strupena, take učinke pa dosežejo v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, za obravnavano snov ali snovi, ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki v delu B te priloge (Preglednica 1 in 1a), kadar ena ali več obravnavanih snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki v delu B te priloge (Preglednica 1 in 1a), kadar ena ali več obravnavanih snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

| 2.1.2 | pripravki, ki vsebujejo več kot eno snov, ki je razvrščena kot zelo strupena ali strupena, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti navedenih v točki 2.1.1(a) ali (b) če:




  kjer je:








  PT+ | = | masni ali volumski odstotek vsake zelo strupene snovi v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| PT | = | masni ali volumski odstotek vsake strupene snovi v pripravku, |
| LT | = | mejna vrednost za strupen učinek, za vsako zelo strupeno ali strupeno snov, izražena v masnem ali volumskem odstotku; |

2.1.2

pripravki, ki vsebujejo več kot eno snov, ki je razvrščena kot zelo strupena ali strupena, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti navedenih v točki 2.1.1(a) ali (b) če:

Image

kjer je:

PT+

=

masni ali volumski odstotek vsake zelo strupene snovi v pripravku,

PT

=

masni ali volumski odstotek vsake strupene snovi v pripravku,

LT

=

mejna vrednost za strupen učinek, za vsako zelo strupeno ali strupeno snov, izražena v masnem ali volumskem odstotku;

| 2.2 | zaradi svojih nepopravljivih učinkov po enkratni izpostavljenosti, ki sicer niso smrtni, ob dodelitvi simbola „T“, z navedbo nevarnosti „strupeno“ in opozorilnim stavkom R39/način izpostavljenosti.
  Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno nevarno snov, ki je razvrščena kot zelo strupena ali strupena in povzroči take učinke, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi, ali |
| --- | --- | --- |

2.2

zaradi svojih nepopravljivih učinkov po enkratni izpostavljenosti, ki sicer niso smrtni, ob dodelitvi simbola „T“, z navedbo nevarnosti „strupeno“ in opozorilnim stavkom R39/način izpostavljenosti.

Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno nevarno snov, ki je razvrščena kot zelo strupena ali strupena in povzroči take učinke, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi, ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 2 v delu B te priloge (Preglednica 2 in 2a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 2 v delu B te priloge (Preglednica 2 in 2a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

| 2.3 | zaradi svojih dolgotrajnih učinkov in ob dodelitvi simbola „T“, z navedbo vrste nevarnosti „strupeno“ in opozorilnim stavkom R48/način izpostavljenosti.
  Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno nevarno snov, ki povzroči take učinke v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

2.3

zaradi svojih dolgotrajnih učinkov in ob dodelitvi simbola „T“, z navedbo vrste nevarnosti „strupeno“ in opozorilnim stavkom R48/način izpostavljenosti.

Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno nevarno snov, ki povzroči take učinke v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 3 v delu B te priloge (Preglednica 3 in 3a), kadar ena ali več pri tem sodelujočih snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij. |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 3 v delu B te priloge (Preglednica 3 in 3a), kadar ena ali več pri tem sodelujočih snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij.

3.   Naslednji pripravki so razvrščeni kot škodljivi za zdravje:

| 3.1 | zaradi svojih akutnih smrtnih učinkov in ob dodelitvi simbola „Xn“, z navedbo vrste nevarnosti „škodljivo za zdravje“ in opozorilnih stavkov R20, R21 ali R22; |
| --- | --- |

3.1

zaradi svojih akutnih smrtnih učinkov in ob dodelitvi simbola „Xn“, z navedbo vrste nevarnosti „škodljivo za zdravje“ in opozorilnih stavkov R20, R21 ali R22;

| 3.1.1 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več nevarnih snovi, ki so razvrščene kot zelo strupene, strupene ali škodljive za zdravje in ki povzročijo take učinke v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, za obravnavano snov ali snovi ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

3.1.1

pripravki, ki vsebujejo eno ali več nevarnih snovi, ki so razvrščene kot zelo strupene, strupene ali škodljive za zdravje in ki povzročijo take učinke v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, za obravnavano snov ali snovi ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki v delu B te priloge (Preglednica 1 in 1a), kadar ena ali več obravnavanih snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki v delu B te priloge (Preglednica 1 in 1a), kadar ena ali več obravnavanih snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

| 3.1.2 | pripravki, ki vsebujejo več kot eno snov, ki je razvrščena kot zelo strupena, strupena ali škodljiva za zdravje v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, navedenih v točki 3.1.1(a) ali (b), če:




  kjer je:








  PT+ | = | masni ali volumski odstotek vsake zelo strupene snovi v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| PT | = | masni ali volumski odstotek vsake strupene snovi v pripravku, |
| PXn | = | masni ali volumski odstotek vsake snovi, škodljive za zdravje v pripravku, |
| LXn | = | mejna vrednost škodljivosti za zdravje, za vsako zelo strupeno, strupeno, ali zdravju škodljivo snov, izražena v masnem ali volumskem odstotku; |

3.1.2

pripravki, ki vsebujejo več kot eno snov, ki je razvrščena kot zelo strupena, strupena ali škodljiva za zdravje v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, navedenih v točki 3.1.1(a) ali (b), če:

Image

kjer je:

PT+

=

masni ali volumski odstotek vsake zelo strupene snovi v pripravku,

PT

=

masni ali volumski odstotek vsake strupene snovi v pripravku,

PXn

=

masni ali volumski odstotek vsake snovi, škodljive za zdravje v pripravku,

LXn

=

mejna vrednost škodljivosti za zdravje, za vsako zelo strupeno, strupeno, ali zdravju škodljivo snov, izražena v masnem ali volumskem odstotku;

| 3.2. | zaradi svojih akutnih učinkov na pljuča pri zaužitju, ob dodelitvi simbola „Xn“, z navedbo nevarnosti „škodljivo za zdravje“ ter opozorilnega stavka R65; |
| --- | --- |

3.2.

zaradi svojih akutnih učinkov na pljuča pri zaužitju, ob dodelitvi simbola „Xn“, z navedbo nevarnosti „škodljivo za zdravje“ ter opozorilnega stavka R65;

Pripravki, ki so razvrščeni kot škodljivi za zdravje po merilih, navedenih v točki 3.2.3 Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS. Pri uporabi običajne metode po točki 3.1 tega dela se ne upošteva razvrstitev snovi kot R65;

| 3.3. | zaradi svojih učinkov, ki sicer niso smrtni, so pa nepopravljivi oziroma trajni, po enkratni izpostavljenosti, ob dodelitvi simbola „Xn“, z navedbo nevarnosti „škodljivo za zdravje“ in opozorilnim stavkom 1 R68/način izpostavljenosti.
  Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno nevarno snov, ki je razvrščena kot zelo strupena, strupena ali škodljiva in ki povzroči take učinke v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

3.3.

zaradi svojih učinkov, ki sicer niso smrtni, so pa nepopravljivi oziroma trajni, po enkratni izpostavljenosti, ob dodelitvi simbola „Xn“, z navedbo nevarnosti „škodljivo za zdravje“ in opozorilnim stavkom 1 R68/način izpostavljenosti.

Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno nevarno snov, ki je razvrščena kot zelo strupena, strupena ali škodljiva in ki povzroči take učinke v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 2 v delu B te priloge (Preglednica 2 in 2a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 2 v delu B te priloge (Preglednica 2 in 2a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

| 3.4 | zaradi svojih dolgotrajnih učinkov in ob dodelitvi simbola „Xn“, z navedbo nevarnosti „škodljivo“ in opozorilnim stavkom R48/način izpostavljenosti.
  Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno nevarno snov, ki je razvrščena kot strupena ali škodljiva in ki povzroči take učinke v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

3.4

zaradi svojih dolgotrajnih učinkov in ob dodelitvi simbola „Xn“, z navedbo nevarnosti „škodljivo“ in opozorilnim stavkom R48/način izpostavljenosti.

Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno nevarno snov, ki je razvrščena kot strupena ali škodljiva in ki povzroči take učinke v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 3 v delu B te priloge (Preglednica 3 in 3a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 3 v delu B te priloge (Preglednica 3 in 3a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

4.   Naslednji pripravki so razvrščeni kot jedki:

| 4.1 | s simbolom „C“, z navedbo nevarnosti „jedko“ in opozorilnim stavkom R35. |
| --- | --- |

4.1

s simbolom „C“, z navedbo nevarnosti „jedko“ in opozorilnim stavkom R35.

| 4.1.1 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot jedke, ki jim je dodeljen opozorilni stavek R35, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

4.1.1

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot jedke, ki jim je dodeljen opozorilni stavek R35, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 4 v delu B te priloge (Preglednica 4 in 4aI), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 4 v delu B te priloge (Preglednica 4 in 4aI), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

| 4.1.2 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot jedke, ki jim je dodeljen opozorilni stavek R35, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah 4.1.1(a) ali (b), če:




  kjer je:








  PC, R35 | = | masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R35, v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| LC, R35 | = | je mejna vrednost jedkosti R35, določena za vsako jedko snov, ki ji je dodeljen stavek R35, izražena pa je v masnih ali volumskih odstotkih; |

4.1.2

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot jedke, ki jim je dodeljen opozorilni stavek R35, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah 4.1.1(a) ali (b), če:

Image

kjer je:

PC, R35

=

masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R35, v pripravku,

LC, R35

=

je mejna vrednost jedkosti R35, določena za vsako jedko snov, ki ji je dodeljen stavek R35, izražena pa je v masnih ali volumskih odstotkih;

| 4.2 | in se jim dodeli simbol „C“, z navedbo nevarnosti „jedko“ in opozorilnim stavkom R34; |
| --- | --- |

4.2

in se jim dodeli simbol „C“, z navedbo nevarnosti „jedko“ in opozorilnim stavkom R34;

| 4.2.1 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot jedke, ki jim je dodeljen stavek R35 ali R34, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

4.2.1

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot jedke, ki jim je dodeljen stavek R35 ali R34, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 4 v delu B te priloge (Preglednica 4 in 4a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 4 v delu B te priloge (Preglednica 4 in 4a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

| 4.2.2. | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot jedke, ki jim je dodeljen stavek R35 ali R34, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah 4.1.2(a) ali (b), če:




  kjer je:








  PC, R35 | = | masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R35, v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R34, v pripravku, |
| LC, R34 | = | je pripadajoča mejna vrednost jedkosti R34, določena za vsako jedko snov, ki ji je dodeljen stavek R35 ali R34, izražena pa je v masnih ali volumskih odstotkih; |

4.2.2.

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot jedke, ki jim je dodeljen stavek R35 ali R34, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah 4.1.2(a) ali (b), če:

Image

kjer je:

PC, R35

=

masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R35, v pripravku,

PC, R34

=

masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R34, v pripravku,

LC, R34

=

je pripadajoča mejna vrednost jedkosti R34, določena za vsako jedko snov, ki ji je dodeljen stavek R35 ali R34, izražena pa je v masnih ali volumskih odstotkih;

5.   Naslednji pripravki so razvrščeni kot dražilni:

| 5.1 | pripravki, ki lahko povzročijo resne okvare oči in jim je dodeljen simbol „Xi“, z navedbo nevarnosti „dražilno“ in opozorilnim stavkom R41; |
| --- | --- |

5.1

pripravki, ki lahko povzročijo resne okvare oči in jim je dodeljen simbol „Xi“, z navedbo nevarnosti „dražilno“ in opozorilnim stavkom R41;

| 5.1.1 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot dražilne, ki jim je dodeljen stavek R41, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

5.1.1

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot dražilne, ki jim je dodeljen stavek R41, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 4 v delu B te priloge (Preglednica 4 in 4a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 4 v delu B te priloge (Preglednica 4 in 4a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

| 5.1.2. | pripravki, ki vsebujejo več kot eno izmed snovi, ki so razvrščene kot dražilne in ki jim je dodeljen stavek R41, ali ki so razvrščene kot jedke in jim je dodeljen stavek R35 ali R34, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah 5.1.1(a) ali (b), če:




  kjer je:








  PC, R35 | = | masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R35, v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R34, v pripravku, |
| PXi, R41 | = | masni ali volumski odstotek vsake dražilne snovi, ki ji je dodeljen stavek R41, v pripravku, |
| LXi, R41 | = | pripadajoča mejna vrednost dražilnosti R41, določena za vsako jedko snov, ki ji je dodeljen stavek R35 ali R34 ali za dražilno snov, ki ji je dodeljen stavek R41, pri čemer so mejne vrednosti koncentracije izražene v masnih ali volumskih odstotkih; |

5.1.2.

pripravki, ki vsebujejo več kot eno izmed snovi, ki so razvrščene kot dražilne in ki jim je dodeljen stavek R41, ali ki so razvrščene kot jedke in jim je dodeljen stavek R35 ali R34, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah 5.1.1(a) ali (b), če:

Image

kjer je:

PC, R35

=

masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R35, v pripravku,

PC, R34

=

masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R34, v pripravku,

PXi, R41

=

masni ali volumski odstotek vsake dražilne snovi, ki ji je dodeljen stavek R41, v pripravku,

LXi, R41

=

pripadajoča mejna vrednost dražilnosti R41, določena za vsako jedko snov, ki ji je dodeljen stavek R35 ali R34 ali za dražilno snov, ki ji je dodeljen stavek R41, pri čemer so mejne vrednosti koncentracije izražene v masnih ali volumskih odstotkih;

| 5.2 | snovi, ki dražijo oči in jim je dodeljen simbol „Xi“, z navedbo nevarnosti „dražilno“ in opozorilnim stavkom R36; |
| --- | --- |

5.2

snovi, ki dražijo oči in jim je dodeljen simbol „Xi“, z navedbo nevarnosti „dražilno“ in opozorilnim stavkom R36;

| 5.2.1 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot jedke in jim je dodeljen stavek R35 ali R34, ali kot dražilne, katerim je dodeljen stavek R41 ali R36, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

5.2.1

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot jedke in jim je dodeljen stavek R35 ali R34, ali kot dražilne, katerim je dodeljen stavek R41 ali R36, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 4 v delu B te priloge (Preglednica 4 in 4a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 4 v delu B te priloge (Preglednica 4 in 4a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

| 5.2.2 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot dražilne in jim je dodeljen stavek R41 ali R36, ali kot jedke, katerim je dodeljen stavek R35 ali R34, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah 5.2.1(a) ali (b), če:




  kjer je:








  PC, R35 | = | masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R35, v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R34, v pripravku, |
| PXi, R41 | = | masni ali volumski odstotek vsake dražilne snovi, ki ji je dodeljen stavek R41, v pripravku, |
| PXi, R36 | = | masni ali volumski odstotek vsake dražilne snovi, ki ji je dodeljen stavek R36, v pripravku, |
| LXi, R36 | = | pripadajoča mejna vrednost dražilnosti R36, določena za vsako jedko snov kateri je dodeljen stavek R35 ali R34, ali za dražilno snov, ki ji je dodeljen stavek R41 ali R36, izražena v masnih ali volumskih odstotkih; |

5.2.2

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot dražilne in jim je dodeljen stavek R41 ali R36, ali kot jedke, katerim je dodeljen stavek R35 ali R34, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah 5.2.1(a) ali (b), če:

Image

kjer je:

PC, R35

=

masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R35, v pripravku,

PC, R34

=

masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R34, v pripravku,

PXi, R41

=

masni ali volumski odstotek vsake dražilne snovi, ki ji je dodeljen stavek R41, v pripravku,

PXi, R36

=

masni ali volumski odstotek vsake dražilne snovi, ki ji je dodeljen stavek R36, v pripravku,

LXi, R36

=

pripadajoča mejna vrednost dražilnosti R36, določena za vsako jedko snov kateri je dodeljen stavek R35 ali R34, ali za dražilno snov, ki ji je dodeljen stavek R41 ali R36, izražena v masnih ali volumskih odstotkih;

| 5.3. | pripravki, ki dražijo kožo in jim je dodeljen simbol „Xi“, z navedbo nevarnosti „dražilno“ in opozorilnim stavkom R38; |
| --- | --- |

5.3.

pripravki, ki dražijo kožo in jim je dodeljen simbol „Xi“, z navedbo nevarnosti „dražilno“ in opozorilnim stavkom R38;

| 5.3.1. | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot dražilne in jim je dodeljen stavek R38, ali kot jedke, katerim je dodeljen stavek R35 ali R34, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot dražilne in jim je dodeljen stavek R38, ali kot jedke, katerim je dodeljen stavek R35 ali R34, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 4 v delu B te priloge (Preglednica 4 in 4a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 4 v delu B te priloge (Preglednica 4 in 4a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

| 5.3.2. | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot dražilne in jim je dodeljen stavek R38, ali kot jedke, katerim je dodeljen stavek R35 ali R34, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah 5.3.1(a) ali (b), če:




  kjer je:








  PC, R35 | = | masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R35, v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R34, v pripravku, |
| PXi, R38 | = | masni ali volumski odstotek vsake dražilne snovi, ki ji je dodeljen stavek R38, v pripravku, |
| LXi, R38 | = | pripadajoča mejna vrednost dražilnosti R38, določena za vsako jedko snov, kateri je dodeljen stavek R35 ali R34, ali za dražilno snov, ki ji je dodeljen stavek R38, izražene v masnih ali volumskih odstotkih; |

5.3.2.

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot dražilne in jim je dodeljen stavek R38, ali kot jedke, katerim je dodeljen stavek R35 ali R34, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah 5.3.1(a) ali (b), če:

Image

kjer je:

PC, R35

=

masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R35, v pripravku,

PC, R34

=

masni ali volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R34, v pripravku,

PXi, R38

=

masni ali volumski odstotek vsake dražilne snovi, ki ji je dodeljen stavek R38, v pripravku,

LXi, R38

=

pripadajoča mejna vrednost dražilnosti R38, določena za vsako jedko snov, kateri je dodeljen stavek R35 ali R34, ali za dražilno snov, ki ji je dodeljen stavek R38, izražene v masnih ali volumskih odstotkih;

| 5.4 | pripravki, ki dražijo dihalni sistem in jim je dodeljen simbol „Xi“, z navedbo nevarnosti „dražilno“ in opozorilnim stavkom R37; |
| --- | --- |

5.4

pripravki, ki dražijo dihalni sistem in jim je dodeljen simbol „Xi“, z navedbo nevarnosti „dražilno“ in opozorilnim stavkom R37;

| 5.4.1 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot dražilne in jim je dodeljen stavek R37, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

5.4.1

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot dražilne in jim je dodeljen stavek R37, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 4 v delu B te priloge (Preglednica 4 in 4a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 4 v delu B te priloge (Preglednica 4 in 4a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

| 5.4.2 | pripravki, ki vsebujejo več kot eno od snovi, ki so razvrščene kot dražilne in jim je dodeljen stavek R37, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah 5.4.1(a) ali (b), če:




  kjer je:








  PXi, R37 | = | masni ali volumski odstotek vsake dražilne snovi, ki ji je dodeljen stavek R37, v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| LXi, R37 | = | pripadajoče mejne vrednosti dražilnosti R37, določena za vsako dražilno snov, ki ji je dodeljen stavek R374, izražene v masnih ali volumskih odstotkih; |

5.4.2

pripravki, ki vsebujejo več kot eno od snovi, ki so razvrščene kot dražilne in jim je dodeljen stavek R37, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah 5.4.1(a) ali (b), če:

Image

kjer je:

PXi, R37

=

masni ali volumski odstotek vsake dražilne snovi, ki ji je dodeljen stavek R37, v pripravku,

LXi, R37

=

pripadajoče mejne vrednosti dražilnosti R37, določena za vsako dražilno snov, ki ji je dodeljen stavek R374, izražene v masnih ali volumskih odstotkih;

| 5.4.3. | plinasti pripravki, ki vsebujejo več kot eno od snovi, ki so razvrščene kot dražilne in jim je dodeljen stavek R37, ali kot jedke, katerim je dodeljen stavek R35 ali R34, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah 5.4.1(a) ali (b), če:




  kjer je:








  PC, R35 | = | volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R35, v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R34, v pripravku, |
| PXi, R37 | = | volumski odstotek vsake dražilne snovi, ki ji je dodeljen stavek R37, v pripravku, |
| LXi, R37 | = | pripadajoča mejna vrednost dražilnosti s stavkom R37, določena za vsako plinasto jedko snov, ki ji je dodeljen stavek R35 ali R34, ali za plinasto dražilno snov, ki ji je dodeljen stavek R37, izražene v masnih ali volumskih odstotkih; |

5.4.3.

plinasti pripravki, ki vsebujejo več kot eno od snovi, ki so razvrščene kot dražilne in jim je dodeljen stavek R37, ali kot jedke, katerim je dodeljen stavek R35 ali R34, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah 5.4.1(a) ali (b), če:

Image

kjer je:

PC, R35

=

volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R35, v pripravku,

PC, R34

=

volumski odstotek vsake jedke snovi, ki ji je dodeljen stavek R34, v pripravku,

PXi, R37

=

volumski odstotek vsake dražilne snovi, ki ji je dodeljen stavek R37, v pripravku,

LXi, R37

=

pripadajoča mejna vrednost dražilnosti s stavkom R37, določena za vsako plinasto jedko snov, ki ji je dodeljen stavek R35 ali R34, ali za plinasto dražilno snov, ki ji je dodeljen stavek R37, izražene v masnih ali volumskih odstotkih;

6.   Naslednji pripravki so razvrščeni kot pripravki, ki povzročajo preobčutljivost:

| 6.1 | pripravki, ki tako delujejo ob stiku s kožo in jim je dodeljen simbol „Xi“, z navedbo nevarnosti „dražilno“ in opozorilnim stavkom R43.
  Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno od snovi, ki so razvrščene kot snovi, ki povzročajo preobčutljivost in jim je dodeljen stavek R43, in ki take učinke povzročijo v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

6.1

pripravki, ki tako delujejo ob stiku s kožo in jim je dodeljen simbol „Xi“, z navedbo nevarnosti „dražilno“ in opozorilnim stavkom R43.

Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno od snovi, ki so razvrščene kot snovi, ki povzročajo preobčutljivost in jim je dodeljen stavek R43, in ki take učinke povzročijo v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 5 v delu B te priloge (Preglednica 5 in 5a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 5 v delu B te priloge (Preglednica 5 in 5a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

| 6.2. | pripravki, ki tako delujejo ob vdihavanju in jim je dodeljen simbol „Xn“, z navedbo nevarnosti „škodljivo“ in opozorilnim stavkom R42.
  Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno snov, razvrščeno kot „povzroča preobčutljivost“ in ji je dodeljen stavek R42 ter ki povzroči take učinke, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

6.2.

pripravki, ki tako delujejo ob vdihavanju in jim je dodeljen simbol „Xn“, z navedbo nevarnosti „škodljivo“ in opozorilnim stavkom R42.

Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno snov, razvrščeno kot „povzroča preobčutljivost“ in ji je dodeljen stavek R42 ter ki povzroči take učinke, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 5 v delu B te priloge (Preglednica 5 in 5a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 5 v delu B te priloge (Preglednica 5 in 5a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

7.   Naslednji pripravki se razvrstijo kot rakotvorni:

| 7.1 | v skupino 1 ali 2 s simbolom „T“ in stavkom R45 ali R49.
  Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno snov, ki povzroča učinke in je razvrščena kot rakotvorna ter ji je dodeljen stavek R45 ali R49, ki označuje rakotvorne snovi kategorije 1 in 2, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

7.1

v skupino 1 ali 2 s simbolom „T“ in stavkom R45 ali R49.

Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno snov, ki povzroča učinke in je razvrščena kot rakotvorna ter ji je dodeljen stavek R45 ali R49, ki označuje rakotvorne snovi kategorije 1 in 2, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 6 v delu B te priloge (Preglednica 6 in 6a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 6 v delu B te priloge (Preglednica 6 in 6a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

| 7.2 | v skupino 3 s simbolom „Xn“ in stavkom R40.
  Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno snov, ki povzroča take učinke in je razvrščena kot rakotvorna s stavkom R40, ki označuje rakotvorne snovi kategorije 3, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

7.2

v skupino 3 s simbolom „Xn“ in stavkom R40.

Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno snov, ki povzroča take učinke in je razvrščena kot rakotvorna s stavkom R40, ki označuje rakotvorne snovi kategorije 3, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 6 v delu B te priloge (Preglednica 6 in 6a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 6 v delu B te priloge (Preglednica 6 in 6a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih koncentracij;

8.   Naslednji pripravki so razvrščeni kot mutageni:

| 8.1 | v skupino 1 ali 2 s simbolom „T“ in stavkom R46.
  Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno snov, ki povzroča take učinke in je razvrščena kot mutagena s stavkom R46, ki označuje mutagene snovi kategorije 1 in kategorije 2, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

8.1

v skupino 1 ali 2 s simbolom „T“ in stavkom R46.

Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno snov, ki povzroča take učinke in je razvrščena kot mutagena s stavkom R46, ki označuje mutagene snovi kategorije 1 in kategorije 2, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 6 v delu B te priloge (Preglednica 6 in 6a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 6 v delu B te priloge (Preglednica 6 in 6a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih koncentracij;

| 8.2 | v skupino 3, s simbolom „Xn“ in stavkom 1 R68.
  Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno od snovi, ki povzročajo učinke in so razvrščene kot mutagene ter jim je dodeljen stavek 1 R68, ki označuje mutagene snovi kategorije 3, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

8.2

v skupino 3, s simbolom „Xn“ in stavkom 1 R68.

Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno od snovi, ki povzročajo učinke in so razvrščene kot mutagene ter jim je dodeljen stavek 1 R68, ki označuje mutagene snovi kategorije 3, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 6 v delu B te priloge (Preglednica 6 in 6a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 6 v delu B te priloge (Preglednica 6 in 6a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

9.   Naslednji pripravki so razvrščeni kot pripravki, strupeni za razmnoževanje:

| 9.1 | v skupino 1 ali 2, s simbolom „T“ in stavkom R60 (plodnost).
  Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno od snovi, ki povzročajo učinke in so razvrščene kot strupene za razmnoževanje ter jim je dodeljen stavek R60, ki označuje snovi, ki neugodno vplivajo na razmnoževanje kategorije 1 in kategorije 2, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

9.1

v skupino 1 ali 2, s simbolom „T“ in stavkom R60 (plodnost).

Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno od snovi, ki povzročajo učinke in so razvrščene kot strupene za razmnoževanje ter jim je dodeljen stavek R60, ki označuje snovi, ki neugodno vplivajo na razmnoževanje kategorije 1 in kategorije 2, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 6 v delu B te priloge (Preglednica 6 in 6a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 6 v delu B te priloge (Preglednica 6 in 6a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

| 9.2 | v skupino 3, s simbolom „Xn“ in stavkom R62 (plodnost).
  Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno od snovi, ki povzročajo take učinke in so razvrščene kot strupene za razmnoževanje ter jim je dodeljen stavek R62, ki označuje snovi, ki neugodno vplivajo na razmnoževanje v kategoriji 3, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

9.2

v skupino 3, s simbolom „Xn“ in stavkom R62 (plodnost).

Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno od snovi, ki povzročajo take učinke in so razvrščene kot strupene za razmnoževanje ter jim je dodeljen stavek R62, ki označuje snovi, ki neugodno vplivajo na razmnoževanje v kategoriji 3, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 6 v delu B te priloge (Preglednica 6 in 6a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 6 v delu B te priloge (Preglednica 6 in 6a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

| 9.3 | v skupino 1 ali 2, s simbolom „T“ in stavkom R61 (razvoj).
  Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno od snovi, ki povzročajo take učinke in so razvrščene kot strupene za razmnoževanje ter jim je dodeljen stavek R61, ki označuje snovi, ki neugodno vplivajo na razmnoževanje kategorije 1 in kategorije 2, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

9.3

v skupino 1 ali 2, s simbolom „T“ in stavkom R61 (razvoj).

Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno od snovi, ki povzročajo take učinke in so razvrščene kot strupene za razmnoževanje ter jim je dodeljen stavek R61, ki označuje snovi, ki neugodno vplivajo na razmnoževanje kategorije 1 in kategorije 2, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 6 v delu B te priloge (Preglednica 6 in 6a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 6 v delu B te priloge (Preglednica 6 in 6a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

| 9.4 | v skupino 3 s simbolom „Xn“ in stavkom R63 (razvoj).
  Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno od snovi, ki povzročajo take učinke in so razvrščene kot škodljive za razmnoževanje ter jim je dodeljen stavek R63, ki označuje snovi, ki neugodno vplivajo na razmnoževanje skupine 3, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

9.4

v skupino 3 s simbolom „Xn“ in stavkom R63 (razvoj).

Pripravki, ki vsebujejo najmanj eno od snovi, ki povzročajo take učinke in so razvrščene kot škodljive za razmnoževanje ter jim je dodeljen stavek R63, ki označuje snovi, ki neugodno vplivajo na razmnoževanje skupine 3, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v točki 6 v delu B te priloge (Preglednica 6 in 6a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij. |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v točki 6 v delu B te priloge (Preglednica 6 in 6a), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij.

DEL B

Mejne vrednosti koncentracije, ki jih je treba upoštevati pri ovrednotenju nevarnosti za zdravje

Pri vsakem zdravju nevarnem učinku so v prvi preglednici (Preglednice 1 do 6) navedene mejne vrednosti koncentracije (izražene v masnih odstotkih), ki jih je treba uporabljati pri neplinastih pripravkih, v drugi preglednici (Preglednice 1a do 6a) pa so navedene mejne vrednosti koncentracije (izražene v volumskih odstotkih), ki jih je treba uporabljati pri plinastih pripravkih. Te mejne vrednosti koncentracij se uporabljajo, kadar pri obravnavanih snoveh v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 niso navedene posebne mejne vrednosti koncentracij.

1.   Akutni smrtni učinki

1.1   Neplinasti pripravki

V preglednici 1 navedene mejne vrednosti koncentracije, izražene v masnih odstotkih, določajo razvrstitev pripravka glede na koncentracijo ene ali več prisotnih snovi, katerih razvrstitev je tudi prikazana.

Preglednica 1

| Razvrstitev snovi | Razvrstitev pripravka |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ z R26, R27, R28 | koncentracija ≥ 7 % | 1 % ≤ koncentracija < 7 % | 0,1  % ≤ koncentracija < 1 % |
| T z R23, R24, R25 | | koncentracija ≥ 25 % | 3 % ≤ koncentracija < 25 % |
| Xn z R20, R21, R22 | | | koncentracija ≥ 25 % |

Razvrstitev snovi

Razvrstitev pripravka

T+

T

Xn

T+ z R26, R27, R28

koncentracija ≥ 7 %

1 % ≤ koncentracija < 7 %

0,1  % ≤ koncentracija < 1 %

T z R23, R24, R25

koncentracija ≥ 25 %

3 % ≤ koncentracija < 25 %

Xn z R20, R21, R22

koncentracija ≥ 25 %

Stavke R je treba pripravkom dodeliti skladno z naslednjimi merili:

| — | etiketa mora skladno z uporabljeno razvrstitvijo vsebovati enega ali več zgoraj navedenih stavkov R, |
| --- | --- |

—

etiketa mora skladno z uporabljeno razvrstitvijo vsebovati enega ali več zgoraj navedenih stavkov R,

| — | na splošno morajo biti izbrani tisti stavki R, ki se nanašajo na eno ali več snovi, prisotno(ih) v koncentraciji, zaradi katere je pripravek razvrščen v najstrožjo skupino. |
| --- | --- |

—

na splošno morajo biti izbrani tisti stavki R, ki se nanašajo na eno ali več snovi, prisotno(ih) v koncentraciji, zaradi katere je pripravek razvrščen v najstrožjo skupino.

1.2   Plinasti pripravki

V preglednici 1a navedene mejne vrednosti koncentracije, izražene v volumskih odstotkih, določajo razvrstitev pripravka glede na posamezno koncentracijo enega ali več plinov, katerih razvrstitev je tudi prikazana.

Preglednica 1a

| Razvrstitev snovi (plin) | Razvrstitev plinastega pripravka |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ z R26, R27, R28 | koncentracija ≥ 1 % | 0,2  % ≤ koncentracija < 1 % | 0,02  % ≤ koncentracija < 0,2  % |
| T z R23, R24, R25 | | koncentracija ≥ 5 % | 0,5  % ≤ koncentracija < 5 % |
| Xn z R20, R21, R22 | | | koncentracija ≥ 5 % |

Razvrstitev snovi (plin)

Razvrstitev plinastega pripravka

T+

T

Xn

T+ z R26, R27, R28

koncentracija ≥ 1 %

0,2  % ≤ koncentracija < 1 %

0,02  % ≤ koncentracija < 0,2  %

T z R23, R24, R25

koncentracija ≥ 5 %

0,5  % ≤ koncentracija < 5 %

Xn z R20, R21, R22

koncentracija ≥ 5 %

Stavke R je treba pripravkom dodeliti skladno z naslednjimi merili:

| — | etiketa mora, v skladu z uporabljeno razvrstitvijo vsebovati enega ali več zgoraj navedenih stavkov R, |
| --- | --- |

—

etiketa mora, v skladu z uporabljeno razvrstitvijo vsebovati enega ali več zgoraj navedenih stavkov R,

| — | na splošno morajo biti izbrani tisti stavki R, ki se nanašajo na eno ali več snovi, prisotno(ih) v koncentraciji, zaradi katere se uvršča v najstrožjo skupino. |
| --- | --- |

—

na splošno morajo biti izbrani tisti stavki R, ki se nanašajo na eno ali več snovi, prisotno(ih) v koncentraciji, zaradi katere se uvršča v najstrožjo skupino.

2.   Nepopravljivi oziroma trajni učinki, ki niso smrtni, po enkratni izpostavljenosti

2.1   Neplinasti pripravki

Za snovi, ki povzročijo nepopravljive oziroma trajne učinke, ki niso smrtni, pri enkratni izpostavljenosti, (R39/način izpostavljenosti, 1 R68/način izpostavljenosti) določajo, kadar je to primerno, razvrstitev pripravka v preglednici 2 navedene in v masnih odstotkih izražene posamezne mejne vrednosti koncentracije.

Preglednica 2

| Razvrstitev snovi | Razvrstitev pripravka |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ z R39/način izpostavljenosti | koncentracija ≥ 10 % R39 (*) obvezno | 1 % ≤ koncentracija < 10 % R39 (*) obvezno | 0,1  % ≤ koncentracija < 1 % 1 R68 (*) obvezno |
| T z R39/način izpostavljenosti | | koncentracija ≥ 10 % R39 (*) obvezno | 1 % ≤ koncentracija < 10 % 1 R68 (*) obvezno |
| Xn z 1 R68/način izpostavljenosti | | | koncentracija ≥ 10 % 1 R68 (*) obvezno |

Razvrstitev snovi

Razvrstitev pripravka

T+

T

Xn

T+ z R39/način izpostavljenosti

koncentracija ≥ 10 % R39 (*) obvezno

1 % ≤ koncentracija < 10 % R39 (*) obvezno

0,1  % ≤ koncentracija < 1 % 1 R68 (*) obvezno

T z R39/način izpostavljenosti

koncentracija ≥ 10 % R39 (*) obvezno

1 % ≤ koncentracija < 10 % 1 R68 (*) obvezno

Xn z 1 R68/način izpostavljenosti

koncentracija ≥ 10 % 1 R68 (*) obvezno

2.2   Plinasti pripravki

Pri plinih, ki povzročijo nepopravljive oziroma trajne učinke po enkratnem izpostavljanju, vendar ti niso smrtni, (R39/način izpostavljenosti, 2 R68/način izpostavljenosti) določajo, kadar je to primerno, razvrstitev pripravka v preglednici 2a navedene in v volumskih odstotkih izražene posamezne mejne vrednosti koncentracije.

Preglednica 2a

| Razvrstitev snovi (plina) | Razvrstitev plinastega pripravka |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ z R39/način izpostavljenosti | koncentracija ≥ 1 % R39 (**) obvezno | 0,2  % ≤ koncentracija < 1 % R39 (**) obvezno | 0,02  % ≤ koncentracija < 0,2  % 2 R68 (**) obvezno |
| T z R39/način izpostavljenosti | | koncentracija ≥ 5 % R39 (**) obvezno | 0,5  % ≤ koncentracija < 5 % 2 R68 (**) obvezno |
| Xn z 2 R68/način izpostavljenosti | | | Koncentracija ≥ 5 % 2 R68 (**) obvezno |

Razvrstitev snovi (plina)

Razvrstitev plinastega pripravka

T+

T

Xn

T+ z R39/način izpostavljenosti

koncentracija ≥ 1 % R39 (**) obvezno

0,2  % ≤ koncentracija < 1 % R39 (**) obvezno

0,02  % ≤ koncentracija < 0,2  % 2 R68 (**) obvezno

T z R39/način izpostavljenosti

koncentracija ≥ 5 % R39 (**) obvezno

0,5  % ≤ koncentracija < 5 % 2 R68 (**) obvezno

Xn z 2 R68/način izpostavljenosti

Koncentracija ≥ 5 % 2 R68 (**) obvezno

3.   Resni učinki po ponavljajoči se ali dalj časa trajajoči izpostavljenosti

3.1   Neplinasti pripravki

Pri snoveh, ki povzročijo zelo izrazite neugodne učinke po ponavljajoči se ali dalj časa trajajoči izpostavljenosti (R48/način izpostavljenosti), določajo, kadar je to primerno, razvrstitev pripravka v preglednici 3 navedene in v masnih odstotkih izražene posamezne mejne vrednosti koncentracije.

Preglednica 3

| Razvrstitev snovi | Razvrstitev pripravka |
| --- | --- |
| T | Xn |
| T z R48/način izpostavljenosti | koncentracija ≥ 10 % R48 (***) obvezno | 1 % ≤ koncentracija < 10 % R48 (***) obvezno |
| Xn z R48/način izpostavljenosti | | koncentracija ≥ 10 % R48 (***) obvezno |

Razvrstitev snovi

Razvrstitev pripravka

T

Xn

T z R48/način izpostavljenosti

koncentracija ≥ 10 % R48 (***) obvezno

1 % ≤ koncentracija < 10 % R48 (***) obvezno

Xn z R48/način izpostavljenosti

koncentracija ≥ 10 % R48 (***) obvezno

3.2   Plinasti pripravki

Pri plinih, ki povzročijo resne učinke po ponavljajoči se ali dalj časa trajajoči izpostavljenosti (R48/način izpostavljenosti), določajo, kadar je to primerno, razvrstitev pripravka v spodnji preglednici 3a navedene in v volumskih odstotkih izražene posamezne mejne vrednosti koncentracije.

Preglednica 3a

| Razvrstitev snovi (plin) | Razvrstitev plinastega pripravka |
| --- | --- |
| T | Xn |
| T z R48/način izpostavljenosti | koncentracija ≥ 5 % R48 (****) obvezno | 0,5  % ≤ koncentracija < 5 % R48 (****) obvezno |
| Xn z R48/način izpostavljenosti | | koncentracija ≥ 5 % R48 (****) obvezno |

Razvrstitev snovi (plin)

Razvrstitev plinastega pripravka

T

Xn

T z R48/način izpostavljenosti

koncentracija ≥ 5 % R48 (****) obvezno

0,5  % ≤ koncentracija < 5 % R48 (****) obvezno

Xn z R48/način izpostavljenosti

koncentracija ≥ 5 % R48 (****) obvezno

4.   Jedki in dražilni učinki, vključno z resnimi poškodbami oči

4.1   Neplinasti pripravki

Pri snoveh, ki delujejo jedko (R34, R35) ali dražilno (R36, R37, R38, R41), določajo, kadar je to primerno, razvrstitev pripravka v preglednici 4 navedene in v masnih odstotkih izražene mejne vrednosti koncentracije.

Preglednica 4

| Razvrstitev snovi | Razvrstitev pripravka |
| --- | --- |
| C z R35 | C z R34 | Xi z R41 | Xi z R36, R37, R38 |
| C z R35 | koncentracija ≥ 10 % R35 obvezno | 5 % ≤ koncentracija < 10 % R34 obvezno | 5 % (*****) | 1 % ≤ koncentracija < 5 % R36/38 obvezno |
| C z R34 | | Koncentracija ≥ 10 % R34 obvezno | 10 % (*****) | 5 % ≤ koncentracija < 10 % R36/38 obvezno |
| Xi z R41 | | | koncentracija ≥ 10 % R41 obvezno | 5 % ≤ koncentracija < 10 % R36 obvezno |
| Xi z R36, R37, R38 | | | | koncentracija ≥ 20 % R36, R37, R38 so obvezni kar zadeva koncentracijo, ki je prisotna, če se nanašajo na snovi, ki jih to zadeva |

Razvrstitev snovi

Razvrstitev pripravka

C z R35

C z R34

Xi z R41

Xi z R36, R37, R38

C z R35

koncentracija ≥ 10 % R35 obvezno

5 % ≤ koncentracija < 10 % R34 obvezno

5 % (*****)

1 % ≤ koncentracija < 5 % R36/38 obvezno

C z R34

Koncentracija ≥ 10 % R34 obvezno

10 % (*****)

5 % ≤ koncentracija < 10 % R36/38 obvezno

Xi z R41

koncentracija ≥ 10 % R41 obvezno

5 % ≤ koncentracija < 10 % R36 obvezno

Xi z R36, R37, R38

koncentracija ≥ 20 % R36, R37, R38 so obvezni kar zadeva koncentracijo, ki je prisotna, če se nanašajo na snovi, ki jih to zadeva

| Opomba: | Enostavna uporaba konvencionalne metode za pripravke, ki vsebujejo snovi, razvrščene kot jedke ali dražilne, ima lahko za posledico uvrstitev v prenizek ali previsok razred nevarnosti, če se ne upoštevajo ustrezni drugi dejavniki (npr. pH vrednost pripravka). Zaradi tega pri razvrščanju glede na jedkost upoštevajte napotek v točki 3.2.5 Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS in v drugi in tretji alinei člena 6(3) te direktive. |
| --- | --- |

Opomba:

Enostavna uporaba konvencionalne metode za pripravke, ki vsebujejo snovi, razvrščene kot jedke ali dražilne, ima lahko za posledico uvrstitev v prenizek ali previsok razred nevarnosti, če se ne upoštevajo ustrezni drugi dejavniki (npr. pH vrednost pripravka). Zaradi tega pri razvrščanju glede na jedkost upoštevajte napotek v točki 3.2.5 Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS in v drugi in tretji alinei člena 6(3) te direktive.

4.2   Plinasti pripravki

Pri plinih, ki povzročajo take učinke (R34, R35 ali R36, R37, R38, R41), določajo, kadar je to primerno, razvrstitev pripravka v preglednici 4a navedene in v volumskih odstotkih izražene posamezne mejne vrednosti koncentracije.

Preglednica 4a

| Razvrstitev snovi (plin) | Razvrstitev plinastega pripravka |
| --- | --- |
| C z R35 | C z R34 | Xi z R41 | Xi z R36, R37, R38 |
| C z R35 | koncentracija ≥ 1 % R35 obvezno | 0,2  % ≤ koncentracija < 1 % R34 obvezno | 0,2  % (******) | 0,02  % ≤ koncentracija < 0,2  % R36/37/38 obvezno |
| C z R34 | | koncentracija ≥ 5 % R34 obvezno | 5 % (******) | 0,5  % ≤ koncentracija < 5 % R36/37/38 obvezno |
| Xi z R41 | | | koncentracija ≥ 5 % R41 obvezno | 0,5  % ≤ koncentracija < 5 % R36 obvezno |
| Xi z R36, R37, R38 | | | | koncentracija ≥ 5 % R36, R37, R38 obvezno, z navedbo stavka, ki je ustreznejši |

Razvrstitev snovi (plin)

Razvrstitev plinastega pripravka

C z R35

C z R34

Xi z R41

Xi z R36, R37, R38

C z R35

koncentracija ≥ 1 % R35 obvezno

0,2  % ≤ koncentracija < 1 % R34 obvezno

0,2  % (******)

0,02  % ≤ koncentracija < 0,2  % R36/37/38 obvezno

C z R34

koncentracija ≥ 5 % R34 obvezno

5 % (******)

0,5  % ≤ koncentracija < 5 % R36/37/38 obvezno

Xi z R41

koncentracija ≥ 5 % R41 obvezno

0,5  % ≤ koncentracija < 5 % R36 obvezno

Xi z R36, R37, R38

koncentracija ≥ 5 % R36, R37, R38 obvezno, z navedbo stavka, ki je ustreznejši

| Opomba: | Enostavna uporaba konvencionalne metode za pripravke, ki vsebujejo snovi, razvrščene kot jedke ali dražilne, ima lahko za posledico uvrstitev v prenizek ali previsok razred nevarnosti, če se ne upoštevajo ustrezni drugi dejavniki (npr. pH vrednost pripravka). Zaradi tega pri razvrščanju glede na jedkost upoštevajte napotek v točki 3.2.5 Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS in v drugi in tretji alinei člena 6(3) te direktive. |
| --- | --- |

Opomba:

Enostavna uporaba konvencionalne metode za pripravke, ki vsebujejo snovi, razvrščene kot jedke ali dražilne, ima lahko za posledico uvrstitev v prenizek ali previsok razred nevarnosti, če se ne upoštevajo ustrezni drugi dejavniki (npr. pH vrednost pripravka). Zaradi tega pri razvrščanju glede na jedkost upoštevajte napotek v točki 3.2.5 Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS in v drugi in tretji alinei člena 6(3) te direktive.

5.   Povzročanje preobčutljivosti

5.1   Neplinasti pripravki

Pripravki, ki povzročajo take učinke, so razvrščeni kot pripravki, ki povzročajo preobčutljivost, in se jim dodeli:

| — | simbol Xn in stavek R42, če do takih učinkov lahko pride zaradi vdihavanja, |
| --- | --- |

—

simbol Xn in stavek R42, če do takih učinkov lahko pride zaradi vdihavanja,

| — | simbol Xi in stavek R43, če do takih učinkov lahko pride po stiku s kožo. |
| --- | --- |

—

simbol Xi in stavek R43, če do takih učinkov lahko pride po stiku s kožo.

V preglednici 5 navedene in v masnih odstotkih izražene posamezne mejne vrednosti koncentracije, določajo, kadar je to primerno, razvrstitev pripravka.

Preglednica 5

| Razvrstitev snovi | Razvrstitev pripravka |
| --- | --- |
| Povzroča preobčutljivost s stavkom R42 | Povzroča preobčutljivost s stavkom R43 |
| Povzroča preobčutljivost, s stavkom R42 | koncentracija ≥ 1 % R42 obvezno | |
| Povzroča preobčutljivost, s stavkom R43 | | koncentracija ≥ 1 % R43 obvezno |

Razvrstitev snovi

Razvrstitev pripravka

Povzroča preobčutljivost s stavkom R42

Povzroča preobčutljivost s stavkom R43

Povzroča preobčutljivost, s stavkom R42

koncentracija ≥ 1 % R42 obvezno

Povzroča preobčutljivost, s stavkom R43

koncentracija ≥ 1 % R43 obvezno

5.2   Plinasti pripravki

Plinasti pripravki, ki povzročajo take učinke so razvrščeni kot pripravki, ki povzročajo preobčutljivost in so jim dodeljeni:

| — | simbol Xn in stavek R42, če do takih učinkov lahko pride zaradi vdihavanja, |
| --- | --- |

—

simbol Xn in stavek R42, če do takih učinkov lahko pride zaradi vdihavanja,

| — | simbol Xi in stavek R43, če do takih učinkov lahko pride po stiku s kožo. |
| --- | --- |

—

simbol Xi in stavek R43, če do takih učinkov lahko pride po stiku s kožo.

V preglednici 5a navedene in v volumskih odstotkih izražene posamezne mejne vrednosti koncentracije določajo, kadar je to primerno, na razvrstitev pripravka.

Preglednica 5a

| Razvrstitev snovi (plin) | Razvrstitev plinastega pripravka |
| --- | --- |
| Povzroča preobčutljivost s stavkom R42 | Povzroča preobčutljivost s stavkom R43 |
| Povzroča preobčutljivost, s stavkom R42 | koncentracija ≥ 0,2  % R42 obvezno | |
| Povzroča preobčutljivost, s stavkom R43 | | koncentracija ≥ 0,2  % R43 obvezno |

Razvrstitev snovi (plin)

Razvrstitev plinastega pripravka

Povzroča preobčutljivost s stavkom R42

Povzroča preobčutljivost s stavkom R43

Povzroča preobčutljivost, s stavkom R42

koncentracija ≥ 0,2  % R42 obvezno

Povzroča preobčutljivost, s stavkom R43

koncentracija ≥ 0,2  % R43 obvezno

6.   Rakotvorni učinki, mutageni učinki, strupeni učinki za razmnoževanje.

6.1   Neplinasti pripravki

Pri snoveh, ki povzročijo take učinke, posamezne mejne koncentracije, navedene v preglednici 6 in izražene v masnih odstotkih, določajo, kadar je to primerno, razvrstitev pripravka. Dodeljeni so naslednji simboli in opozorilni stavki:

| Rakotvorne snovi kategorij 1 in 2: | T; R45 ali R49 |
| --- | --- |
| Rakotvorne snovi kategorije 3: | Xn; R40 |
| Mutagene snovi kategorij 1 in 2: | T; R46 |
| Mutagene snovi kategorije 3: | Xn; 1 R68 |
| Snovi, strupene za razmnoževanje (plodnost), kategorij 1 in 2: | T; R60 |
| Snovi, strupene za razmnoževanje (razvoj), kategorij 1 in 2: | T; R61 |
| Snovi, strupene za razmnoževanje (plodnost), kategorije 3: | Xn; R62 |
| Snovi, strupene za razmnoževanje (razvoj), kategorije 3: | Xn; R63 |

Rakotvorne snovi kategorij 1 in 2:

T; R45 ali R49

Rakotvorne snovi kategorije 3:

Xn; R40

Mutagene snovi kategorij 1 in 2:

T; R46

Mutagene snovi kategorije 3:

Xn; 1 R68

Snovi, strupene za razmnoževanje (plodnost), kategorij 1 in 2:

T; R60

Snovi, strupene za razmnoževanje (razvoj), kategorij 1 in 2:

T; R61

Snovi, strupene za razmnoževanje (plodnost), kategorije 3:

Xn; R62

Snovi, strupene za razmnoževanje (razvoj), kategorije 3:

Xn; R63

Preglednica 6

| Razvrstitev snovi | Razvrstitev pripravka |
| --- | --- |
| Skupini 1 in 2 | Skupina 3 |
| Rakotvorne snovi skupine 1 ali 2 z R45 ali R49 | Koncentracija ≥ 0,1  % rakotvorno. Navedba R45 ali R49 je obvezna. Navede se ustreznejši stavek. | |
| Rakotvorne snovi skupine 3 z R40 | | Koncentracija ≥ 1 % rakotvorno. Navedba R40 je obvezna (razen kadar je že označeno z R45
   (*******)). |
| Mutagene snovi skupine 1 ali 2 z R46 | Koncentracija ≥ 0,1  % mutageno. Navedba R46 je obvezna. | |
| Mutagene snovi skupine 3 z R68 | | Koncentracija ≥ 1 % mutageno. Navedba R68 je obvezna (razen kadar je že označeno z R46). |
| Snovi, ki so strupene za razmnoževanje, skupin 1 ali 2, z R60 (plodnost) | Koncentracija ≥ 0,5  % neugodno za razmnoževanje (plodnost). Navedba R60 je obvezna. | |
| Snovi, ki so strupene za razmnoževanje, skupine 3, z R62 (plodnost) | | Koncentracija ≥ 5 % neugodno za razmnoževanje (plodnost). Navedba R62 je obvezna (razen kadar je že označeno z R60). |
| Snovi, ki so strupene za razmnoževanje, skupin 1 ali 2, z R61 (razvoj plodu) | Koncentracija ≥ 0,5  % neugodno za razmnoževanje (razvoj plodu). Navedba R61 je obvezna. | |
| Snovi, ki so strupene za razmnoževanje, skupine 3, z R63 (razvoj plodu) | | Koncentracija ≥ 5 % neugodno za razmnoževanje (razvoj plodu). Navedba R63 je obvezna (razen kadar je že označeno z R61). |

Razvrstitev snovi

Razvrstitev pripravka

Skupini 1 in 2

Skupina 3

Rakotvorne snovi skupine 1 ali 2 z R45 ali R49

Koncentracija ≥ 0,1  % rakotvorno. Navedba R45 ali R49 je obvezna. Navede se ustreznejši stavek.

Rakotvorne snovi skupine 3 z R40

Koncentracija ≥ 1 % rakotvorno. Navedba R40 je obvezna (razen kadar je že označeno z R45
   (*******)).

Mutagene snovi skupine 1 ali 2 z R46

Koncentracija ≥ 0,1  % mutageno. Navedba R46 je obvezna.

Mutagene snovi skupine 3 z R68

Koncentracija ≥ 1 % mutageno. Navedba R68 je obvezna (razen kadar je že označeno z R46).

Snovi, ki so strupene za razmnoževanje, skupin 1 ali 2, z R60 (plodnost)

Koncentracija ≥ 0,5  % neugodno za razmnoževanje (plodnost). Navedba R60 je obvezna.

Snovi, ki so strupene za razmnoževanje, skupine 3, z R62 (plodnost)

Koncentracija ≥ 5 % neugodno za razmnoževanje (plodnost). Navedba R62 je obvezna (razen kadar je že označeno z R60).

Snovi, ki so strupene za razmnoževanje, skupin 1 ali 2, z R61 (razvoj plodu)

Koncentracija ≥ 0,5  % neugodno za razmnoževanje (razvoj plodu). Navedba R61 je obvezna.

Snovi, ki so strupene za razmnoževanje, skupine 3, z R63 (razvoj plodu)

Koncentracija ≥ 5 % neugodno za razmnoževanje (razvoj plodu). Navedba R63 je obvezna (razen kadar je že označeno z R61).

6.2   Plinasti pripravki

Pri plinih ki povzročijo take učinke, v preglednici 6a navedene in v volumskih odstotkih izražene posamezne mejne vrednosti koncentracije določajo, kadar je to primerno, razvrstitev pripravka. Dodeljeni so naslednji simboli in opozorilni stavki:

| Rakotvorne snovi kategorij 1 in 2: | T; R45 ali R49 |
| --- | --- |
| Rakotvorne snovi kategorije 3: | Xn; R40 |
| Mutagene snovi kategorij 1 in 2: | T; R46 |
| Mutagene snovi kategorije 3: | Xn; 1 R68 |
| Snovi, strupene za razmnoževanje (plodnost), kategorij 1 in 2: | T; R60 |
| Snovi, strupene za razmnoževanje (razvoj), kategorij 1 in 2: | T; R61 |
| Snovi, strupene za razmnoževanje (plodnost), kategorije 3: | Xn; R62 |
| Snovi, strupene za razmnoževanje (razvoj), kategorije 3: | Xn; R63 |

Rakotvorne snovi kategorij 1 in 2:

T; R45 ali R49

Rakotvorne snovi kategorije 3:

Xn; R40

Mutagene snovi kategorij 1 in 2:

T; R46

Mutagene snovi kategorije 3:

Xn; 1 R68

Snovi, strupene za razmnoževanje (plodnost), kategorij 1 in 2:

T; R60

Snovi, strupene za razmnoževanje (razvoj), kategorij 1 in 2:

T; R61

Snovi, strupene za razmnoževanje (plodnost), kategorije 3:

Xn; R62

Snovi, strupene za razmnoževanje (razvoj), kategorije 3:

Xn; R63

Preglednica 6a

| Razvrstitev snovi | Razvrstitev pripravka |
| --- | --- |
| Skupini 1 in 2 | Skupina 3 |
| Rakotvorne snovi skupine 1 ali 2 z R45 ali R49 | Koncentracija ≥ 0,1  % rakotvorno. Navedba R45 ali R49 je obvezna. Navede se ustreznejši stavek. | |
| Rakotvorne snovi skupine 3 z R40 | | Koncentracija ≥ 1 % rakotvorno. Navedba R40 je obvezna (razen kadar je že označeno z R45
   (********)) |
| Mutagene snovi skupine 1 ali 2 z R46 | Koncentracija ≥ 0,1  % mutageno. Navedba R46 je obvezna. | |
| Mutagene snovi skupine 3 z R68 | | Koncentracija ≥ 1 % mutageno. Navedba R68 je obvezna (razen kadar je že označeno z R46). |
| Snovi, ki so strupene za razmnoževanje, skupin 1 ali 2, z R60 (plodnost) | Koncentracija ≥ 0,2  % neugodno za razmnoževanje (plodnost). Navedba R60 je obvezna. | |
| Snovi, ki so strupene za razmnoževanje, skupine 3, z R62 (plodnost) | | Koncentracija ≥ 1 % neugodno za razmnoževanje (plodnost). Navedba R62 je obvezna (razen kadar je že označeno z R60). |
| Snovi, ki so strupene za razmnoževanje, skupin 1 ali 2, z R61 (razvoj) | Koncentracija ≥ 0,2  % neugodno za razmnoževanje (razvoj). Navedba R61 je obvezna. | |
| Snovi, ki so strupene za razmnoževanje, skupine 3, z R63 (razvoj) | | Koncentracija ≥ 1 % neugodno za razmnoževanje (razvoj). Navedba R63 je obvezna (razen kadar je že označeno z R61). |

Razvrstitev snovi

Razvrstitev pripravka

Skupini 1 in 2

Skupina 3

Rakotvorne snovi skupine 1 ali 2 z R45 ali R49

Koncentracija ≥ 0,1  % rakotvorno. Navedba R45 ali R49 je obvezna. Navede se ustreznejši stavek.

Rakotvorne snovi skupine 3 z R40

Koncentracija ≥ 1 % rakotvorno. Navedba R40 je obvezna (razen kadar je že označeno z R45
   (********))

Mutagene snovi skupine 1 ali 2 z R46

Koncentracija ≥ 0,1  % mutageno. Navedba R46 je obvezna.

Mutagene snovi skupine 3 z R68

Koncentracija ≥ 1 % mutageno. Navedba R68 je obvezna (razen kadar je že označeno z R46).

Snovi, ki so strupene za razmnoževanje, skupin 1 ali 2, z R60 (plodnost)

Koncentracija ≥ 0,2  % neugodno za razmnoževanje (plodnost). Navedba R60 je obvezna.

Snovi, ki so strupene za razmnoževanje, skupine 3, z R62 (plodnost)

Koncentracija ≥ 1 % neugodno za razmnoževanje (plodnost). Navedba R62 je obvezna (razen kadar je že označeno z R60).

Snovi, ki so strupene za razmnoževanje, skupin 1 ali 2, z R61 (razvoj)

Koncentracija ≥ 0,2  % neugodno za razmnoževanje (razvoj). Navedba R61 je obvezna.

Snovi, ki so strupene za razmnoževanje, skupine 3, z R63 (razvoj)

Koncentracija ≥ 1 % neugodno za razmnoževanje (razvoj). Navedba R63 je obvezna (razen kadar je že označeno z R61).

---

(*)  Za to, da bi nakazali način izpostavljenosti, je treba skupaj uporabljati stavke R, ki so navedeni v točkah 3.2.1, 3.2.2 in 3.2.3 v navodilu za označevanje (Priloga VI k Direktivi 67/548/EGS).

(**)  Za to, da bi nakazali način izpostavljenosti, je treba skupaj uporabljati stavke R, ki so navedeni v točkah 3.2.1, 3.2.2 in 3.2.3 v navodilu za označevanje (Priloga VI k Direktivi 67/548/EGS).

(***)  Za to, da bi nakazali način izpostavljenosti, je treba skupaj uporabljati stavke R, ki so navedeni v točkah 3.2.1, 3.2.2 in 3.2.3 v navodilu za označevanje (Priloga VI k Direktivi 67/548/EGS).

(****)  Za to, da bi nakazali (način izpostavljenosti), je treba skupaj uporabljati stavke R, ki so navedeni v točkah 3.2.1, 3.2.2 in 3.2.3 v navodilu za označevanje (Priloga VI k Direktivi 67/548/EGS).

(*****)  V skladu z navodilom za označevanje (Priloga VI k Direktivi 67/548/EGS) je treba jedke snovi, ki sta jim dodeljena stavka R35 ali R34, obravnavati tako, kot da jim je bil dodeljen stavek R41. Posledično to pomeni, da v primeru, da pripravek vsebuje jedke snovi z R35 in R34 v koncentracijah, manjših od mejnih vrednosti koncentracije, ki se uporabljajo za razvrstitev pripravkov v skupino jedkih, take snovi lahko prispevajo k razvrstitvi pripravka kot dražilnega s stavkom R41 ali dražilnega s stavkom R36.

(******)  V skladu z navodilom za označevanje (Priloga VI k Direktivi 67/548/EGS) je treba jedke snovi, ki sta jim dodeljena stavka R35 ali R34, obravnavati tako, kot da jim je bil dodeljen stavek R41. Posledično to pomeni, da v primeru, da pripravek vsebuje jedke snovi z R35 in R34 v koncentracijah, manjših od mejnih vrednosti koncentracije, ki se uporabljajo za razvrstitev pripravkov v skupino jedkih, take snovi lahko prispevajo k razvrstitvi pripravka kot dražilnega s stavkom R41 ali kot dražilnega s stavkom R36.

(*******)  Kadar je pripravek označen z R49 in R40, se obdrži oba stavka R, ker R40 ne razlikuje med trajanjem izpostavljenosti, medtem ko je R49 namenjen trajanju vdihavanja.

(********)  Kadar je pripravek označen z R49 in R40, se obdrži oba stavka R, ker R40 ne razlikuje med trajanjem izpostavljenosti, medtem ko je R49 namenjen trajanju vdihavanja.

PRILOGA III

METODE ZA OVREDNOTENJE NEVARNOSTI PRIPRAVKA ZA OKOLJE V SKLADU S ČLENOM 7

UVOD

Sistematično preverjanje vseh za okolje nevarnih lastnosti je izraženo z navajanjem mejnih vrednosti koncentracij, ki so izražene v masnih odstotkih, razen pri plinastih pripravkih, pri katerih so koncentracije izražene v volumskih odstotkih, in v povezavi z razvrstitvijo snovi.

V delu A je določen postopek izračunavanja, v skladu s členom 7(1)(a), in stavki R, ki jih je treba dodeliti razvrstitvi pripravka.

V delu B so določene mejne vrednosti koncentracije, ki jih je treba upoštevati pri uporabi običajnih metod, in pripadajoče simbole ter stavke R za razvrstitev.

V skladu s členom 7(1)(a) se nevarnosti pripravkov za okolje ugotavljajo po običajni, v delih A in B te priloge opisani metodi, ob upoštevanju posameznih mejnih vrednosti koncentracije.

| (a) | Kadar so nevarnim snovem, navedenim v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, dodeljene mejne vrednosti koncentracije, pri katerih je potrebno uporabiti ocenjevalno metodo, ki je opisana v delu A te priloge, je treba upoštevati te mejne vrednosti koncentracije. |
| --- | --- |

(a)

Kadar so nevarnim snovem, navedenim v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, dodeljene mejne vrednosti koncentracije, pri katerih je potrebno uporabiti ocenjevalno metodo, ki je opisana v delu A te priloge, je treba upoštevati te mejne vrednosti koncentracije.

| (b) | Kadar nevarne snovi niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracije, ki so potrebne za to, da bi bilo mogoče uporabiti ocenjevalno metodo, ki je opisana v delu A te priloge, se mejne vrednosti koncentracije dodelijo ob upoštevanju v delu B te priloge navedene vrednosti. |
| --- | --- |

(b)

Kadar nevarne snovi niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracije, ki so potrebne za to, da bi bilo mogoče uporabiti ocenjevalno metodo, ki je opisana v delu A te priloge, se mejne vrednosti koncentracije dodelijo ob upoštevanju v delu B te priloge navedene vrednosti.

V delu C so določene preskusne metode za ovrednotenje nevarnosti za vodno okolje.

DEL A

Postopek za ovrednotenje nevarnosti za okolje

(a)   Vodno okolje

I.   Običajna metoda za ovrednotenje nevarnosti za vodno okolje

Običajna metoda za ovrednotenje nevarnosti za vodno okolje upošteva vse nevarnosti, ki bi jih neka snov lahko predstavljala za to okolje, v skladu z naslednjo členitvijo.

Naslednji pripravki se razvrstijo kot nevarni za okolje:

| 1. | s simbolom „N“, z navedbo nevarnosti „nevarno za okolje“ in opozorilnimi stavki R50 in R53 (R50-R53): |
| --- | --- |

1.

s simbolom „N“, z navedbo nevarnosti „nevarno za okolje“ in opozorilnimi stavki R50 in R53 (R50-R53):

| 1.1 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in so jim dodeljeni stavki R50–53, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene 2 v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

1.1

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in so jim dodeljeni stavki R50–53, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene 2 v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v delu B te priloge (Preglednica 1), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene 2 v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v delu B te priloge (Preglednica 1), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene 2 v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracij;

| 1.2 | pripravki, ki vsebujejo več kot eno izmed snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in so jim dodeljeni stavki R50–53, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah I.1.1(a) ali (b), če:



  kjer je:







  PN, R50–53 | = | masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R50–53, v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| LN, R50–53 | = | mejna vrednost R50–53 za vsako okolju nevarno snov, ki so ji dodeljeni stavki R50–53, izražena v masnih odstotkih; |

1.2

pripravki, ki vsebujejo več kot eno izmed snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in so jim dodeljeni stavki R50–53, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah I.1.1(a) ali (b), če:

Image

kjer je:

PN, R50–53

=

masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R50–53, v pripravku,

LN, R50–53

=

mejna vrednost R50–53 za vsako okolju nevarno snov, ki so ji dodeljeni stavki R50–53, izražena v masnih odstotkih;

| 2. | s simbolom „N“, z navedbo nevarnosti „nevarno za okolje“ in opozorilnimi stavki R51 in R53 (R51-R53), razen če pripravek ni že razvrščen v skladu s točko I.1; |
| --- | --- |

2.

s simbolom „N“, z navedbo nevarnosti „nevarno za okolje“ in opozorilnimi stavki R51 in R53 (R51-R53), razen če pripravek ni že razvrščen v skladu s točko I.1;

| 2.1 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in so jim dodeljeni stavki R50–53 ali R51–53, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

2.1

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in so jim dodeljeni stavki R50–53 ali R51–53, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v delu B te priloge (Preglednica 1), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracije; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v delu B te priloge (Preglednica 1), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracije;

| 2.2 | pripravki, ki vsebujejo več kot eno od snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in so jim dodeljeni stavki R50–53 ali R51–53, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah I.2.1 (a) ali (b), če:




  kjer je:








  PN, R50–53 | = | masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R50–53, v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R51–53 | = | masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R51–53, v pripravku, |
| LN, R51–53 | = | pripadajoča mejna vrednost R51–53 za vsako okolju nevarno snov, ki so ji dodeljeni stavki R50–53 ali R51–53, izražena v masnih odstotkih; |

2.2

pripravki, ki vsebujejo več kot eno od snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in so jim dodeljeni stavki R50–53 ali R51–53, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah I.2.1 (a) ali (b), če:

Image

kjer je:

PN, R50–53

=

masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R50–53, v pripravku,

PN, R51–53

=

masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R51–53, v pripravku,

LN, R51–53

=

pripadajoča mejna vrednost R51–53 za vsako okolju nevarno snov, ki so ji dodeljeni stavki R50–53 ali R51–53, izražena v masnih odstotkih;

| 3. | z navedbo opozorilnih stavkov R52 in R53 (R52-R53), razen če pripravek ni že razvrščen v skladu s točkami I.1 ali I.2; |
| --- | --- |

3.

z navedbo opozorilnih stavkov R52 in R53 (R52-R53), razen če pripravek ni že razvrščen v skladu s točkami I.1 ali I.2;

| 3.1 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in so jim dodeljeni stavki R50–53 ali R51–53 ali R52–53, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

3.1

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in so jim dodeljeni stavki R50–53 ali R51–53 ali R52–53, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v delu B te priloge (Preglednica 1), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracije; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v delu B te priloge (Preglednica 1), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracije;

| 3.2 | pripravki, ki vsebujejo več kot eno od snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in so jim dodeljeni stavki R51–53 ali R50–53 ali R52–53, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah I.3.1 (a) ali (b), če:




  kjer je:








  PN, R50–53 | = | masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R50–53, v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R51–53 | = | masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R51–53, v pripravku, |
| PR52–53 | = | masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R52–53, v pripravku, |
| LR52–53 | = | pripadajoča mejna vrednost R52–53 za vsako okolju nevarno snov, ki so ji dodeljeni stavki R50–53 ali R51–53 ali R52–53, izražena v masnih odstotkih; |

3.2

pripravki, ki vsebujejo več kot eno od snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in so jim dodeljeni stavki R51–53 ali R50–53 ali R52–53, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah I.3.1 (a) ali (b), če:

Image

kjer je:

PN, R50–53

=

masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R50–53, v pripravku,

PN, R51–53

=

masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R51–53, v pripravku,

PR52–53

=

masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R52–53, v pripravku,

LR52–53

=

pripadajoča mejna vrednost R52–53 za vsako okolju nevarno snov, ki so ji dodeljeni stavki R50–53 ali R51–53 ali R52–53, izražena v masnih odstotkih;

| 4. | s simbolom „N“, z navedbo nevarnosti „nevarno za okolje“ in opozorilnim stavkom R50, razen če pripravek ni že razvrščen v skladu s točko I.1; |
| --- | --- |

4.

s simbolom „N“, z navedbo nevarnosti „nevarno za okolje“ in opozorilnim stavkom R50, razen če pripravek ni že razvrščen v skladu s točko I.1;

| 4.1 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen stavek R50, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

4.1

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen stavek R50, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v delu B te priloge (Preglednica 2), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracije; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v delu B te priloge (Preglednica 2), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracije;

| 4.2 | pripravki, ki vsebujejo več kot eno od snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen stavek R50, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah I.4.1 (a) ali (b), če:




  kjer je:








  PN, R50 | = | masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki ji je dodeljen stavek R50, v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| LN, R50 | = | mejna vrednost R50 za vsako okolju nevarno snov, ki ji je dodeljen stavek R50, izražena v masnih odstotkih; |

4.2

pripravki, ki vsebujejo več kot eno od snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen stavek R50, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah I.4.1 (a) ali (b), če:

Image

kjer je:

PN, R50

=

masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki ji je dodeljen stavek R50, v pripravku,

LN, R50

=

mejna vrednost R50 za vsako okolju nevarno snov, ki ji je dodeljen stavek R50, izražena v masnih odstotkih;

| 4.3 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več kot eno od snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen stavek R50, ne izpolnjujejo pa v točkah I.4.1 ali I.4.2 navedenih meril, in tisti pripravki, ki vsebujejo eno ali več kot eno od snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in katerim so dodeljeni stavki R50–53, če:




  kjer je:








  PN, R50 | = | masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki ji je dodeljen stavek R50, v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R50–53 | = | masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R50–53, v pripravku, |
| LN, R50 | = | pripadajoča mejna vrednost R50 za vsako okolju nevarno snov, ki so ji dodeljeni stavki R50 ali R50–53, izražena v masnih odstotkih; |

4.3

pripravki, ki vsebujejo eno ali več kot eno od snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen stavek R50, ne izpolnjujejo pa v točkah I.4.1 ali I.4.2 navedenih meril, in tisti pripravki, ki vsebujejo eno ali več kot eno od snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in katerim so dodeljeni stavki R50–53, če:

Image

kjer je:

PN, R50

=

masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki ji je dodeljen stavek R50, v pripravku,

PN, R50–53

=

masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R50–53, v pripravku,

LN, R50

=

pripadajoča mejna vrednost R50 za vsako okolju nevarno snov, ki so ji dodeljeni stavki R50 ali R50–53, izražena v masnih odstotkih;

| 5. | z opozorilnim stavkom R52, razen če pripravek ni že razvrščen v skladu s točkami I.1, I.2, I.3 ali I.4; |
| --- | --- |

5.

z opozorilnim stavkom R52, razen če pripravek ni že razvrščen v skladu s točkami I.1, I.2, I.3 ali I.4;

| 5.1 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen stavek R52, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

5.1

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen stavek R52, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v delu B te priloge (Preglednica 3), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracije; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v delu B te priloge (Preglednica 3), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracije;

| 5.2 | pripravki, ki vsebujejo več kot eno izmed snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen stavek R52, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah I.5.1 (a) ali (b), če:




  kjer je:








  PR52 | = | masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki ji je dodeljen stavek R52, v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| LR52 | = | pripadajoča mejna vrednost R52 za vsako okolju nevarno snov, ki ji je dodeljen stavek R52, izražena v masnih odstotkih; |

5.2

pripravki, ki vsebujejo več kot eno izmed snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen stavek R52, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah I.5.1 (a) ali (b), če:

Image

kjer je:

PR52

=

masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki ji je dodeljen stavek R52, v pripravku,

LR52

=

pripadajoča mejna vrednost R52 za vsako okolju nevarno snov, ki ji je dodeljen stavek R52, izražena v masnih odstotkih;

| 6. | z navedbo opozorilnega stavka R53, razen če pripravek ni že razvrščen v skladu s točkami I.1, I.2, ali I.3; |
| --- | --- |

6.

z navedbo opozorilnega stavka R53, razen če pripravek ni že razvrščen v skladu s točkami I.1, I.2, ali I.3;

| 6.1 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen stavek R53, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

6.1

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen stavek R53, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v delu B te priloge (Preglednica 4), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracije; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v delu B te priloge (Preglednica 4), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracije;

| 6.2 | pripravki, ki vsebujejo več kot eno od snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen stavek R53, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah I.6.1 (a) ali (b), če:




  kjer je:








  PR53 | = | masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki ji je dodeljen stavek R53, v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| LR53 | = | pripadajoča mejna vrednost R53 za vsako okolju nevarno snov, ki ji je dodeljen stavek R53, izražena v masnih odstotkih; |

6.2

pripravki, ki vsebujejo več kot eno od snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen stavek R53, v posameznih koncentracijah, ki so manjše od mejnih vrednosti, določenih v točkah I.6.1 (a) ali (b), če:

Image

kjer je:

PR53

=

masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki ji je dodeljen stavek R53, v pripravku,

LR53

=

pripadajoča mejna vrednost R53 za vsako okolju nevarno snov, ki ji je dodeljen stavek R53, izražena v masnih odstotkih;

| 6.3 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več kot eno izmed snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen stavek R53, ne izpolnjujejo pa v točki I.6.2 navedenih meril, in pripravki, ki vsebujejo eno ali več kot eno izmed snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in so jim dodeljeni stavki R50-R53 ali R51-R53 ali R52-R53, če:



  kjer je:







  PR53 | = | masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki ji je dodeljen stavek R53, v pripravku, |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R50–53 | = | masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R50–53, v pripravku, |
| PN, R51–53 | = | masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R51–53, v pripravku, |
| PR52–53 | = | masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R52–53, v pripravku, |
| LR53 | = | pripadajoča mejna vrednost R53 za vsako okolju nevarno snov, ki ji je dodeljen stavek R53 ali stavki R50–53 ali R51–53 ali R52–53, izražena v masnih odstotkih. |

6.3

pripravki, ki vsebujejo eno ali več kot eno izmed snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen stavek R53, ne izpolnjujejo pa v točki I.6.2 navedenih meril, in pripravki, ki vsebujejo eno ali več kot eno izmed snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in so jim dodeljeni stavki R50-R53 ali R51-R53 ali R52-R53, če:

Image

kjer je:

PR53

=

masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki ji je dodeljen stavek R53, v pripravku,

PN, R50–53

=

masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R50–53, v pripravku,

PN, R51–53

=

masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R51–53, v pripravku,

PR52–53

=

masni odstotek vsake za okolje nevarne snovi, ki so ji dodeljeni stavki R52–53, v pripravku,

LR53

=

pripadajoča mejna vrednost R53 za vsako okolju nevarno snov, ki ji je dodeljen stavek R53 ali stavki R50–53 ali R51–53 ali R52–53, izražena v masnih odstotkih.

(b)   Nevodno okolje

(1)   OZONSKA PLAST

I.   Običajna metoda za ovrednotenje pripravkov, ki so nevarni za ozonsko plast

Naslednji pripravki morajo biti razvrščeni kot nevarni za okolje:

| 1. | s simbolom „N“, z navedbo nevarnosti „nevarno za okolje“ in opozorilnim stavkom R59; |
| --- | --- |

1.

s simbolom „N“, z navedbo nevarnosti „nevarno za okolje“ in opozorilnim stavkom R59;

| 1.1 | pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen simbol „N“ in opozorilni stavek R59, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:






  (a) | bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali |
| --- | --- | --- |

1.1

pripravki, ki vsebujejo eno ali več snovi, ki so razvrščene kot nevarne za okolje in jim je dodeljen simbol „N“ in opozorilni stavek R59, v posameznih koncentracijah, ki so enake ali večje od:

(a)

bodisi vrednosti koncentracije, navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 za obravnavano snov ali snovi ali

| (b) | vrednosti koncentracije, navedene v delu B te priloge (Preglednica 5), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracije. |
| --- | --- |

(b)

vrednosti koncentracije, navedene v delu B te priloge (Preglednica 5), kadar ena ali več snovi ni navedena oziroma niso navedene v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali pa so tam navedene brez mejnih vrednosti koncentracije.

(2)   KOPENSKO OKOLJE

I.   Ovrednotenje pripravkov, ki so nevarni za kopensko okolje

Razvrstitev pripravkov, pri katerih se uporabljajo spodaj navedeni opozorilni stavki, bo opravljena, ko bodo v Prilogo VI k Direktivi 67/548/EGS vključena podrobna merila za uporabo teh stavkov.

| R54 | Strupeno za rastlinstvo |
| --- | --- |
| R55 | Strupeno za živalstvo |
| R56 | Strupeno za organizme v zemlji |
| R57 | Strupeno za čebele |
| R58 | Lahko povzroči dolgotrajne neugodne vplive v okolju. |

R54

Strupeno za rastlinstvo

R55

Strupeno za živalstvo

R56

Strupeno za organizme v zemlji

R57

Strupeno za čebele

R58

Lahko povzroči dolgotrajne neugodne vplive v okolju.

DEL B

Mejne vrednosti koncentracije, ki jih je treba upoštevati pri ovrednotenju nevarnosti za okolje

I.   Za vodno okolje

V naslednjih preglednicah nekatere mejne vrednosti koncentracije, izražene v masnih odstotkih, določajo razvrstitev pripravka glede na posamezno koncentracijo ene ali več prisotnih snovi, katerih razvrstitev je prav tako prikazana.

Preglednica 1a

Akutna strupenost in dolgotrajni neugodni vplivi za vodno okolje

| Razvrstitev snovi | Razvrstitev pripravka |
| --- | --- |
| N, R50–53 | N, R51–53 | R52–53 |
| N, R50–53 | glej preglednico 1b | glej preglednico 1b | glej preglednico 1b |
| N, R51–53 | | konc. ≥ 25 % | 2,5  % ≤ konc. < 25 % |
| R52–53 | | | konc. ≥ 25 % |

Razvrstitev snovi

Razvrstitev pripravka

N, R50–53

N, R51–53

R52–53

N, R50–53

glej preglednico 1b

glej preglednico 1b

glej preglednico 1b

N, R51–53

konc. ≥ 25 %

2,5  % ≤ konc. < 25 %

R52–53

konc. ≥ 25 %

Za pripravke, ki vsebujejo snov, razvrščeno kot N, R50–53, se uporabljajo mejne koncentracije in na njih temelječa razvrstitev iz preglednice 1b.

Preglednica 1b

Akutna strupenost in dolgotrajni neugodni vplivi za vodno okolje snovi, ki so zelo strupene za vodno okolje

| LC50 ali EC50 vrednost („L(E)C50“) snovi, razvrščene kot N, R50–53 (mg/l) | Razvrstitev pripravka |
| --- | --- |
| N, R50–53 | N, R51–53 | R52–53 |
| 0,1 < L(E)C50 ≤ 1 | konc. ≥ 25 % | 2,5  % ≤ konc. < 25 % | 0,25  % ≤ konc. < 2,5  % |
| 0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1 | konc. ≥ 2,5  % | 0,25  % ≤ konc. < 2,5  % | 0,025  % ≤ konc. < 0,25  % |
| 0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01 | konc. ≥ 0,25  % | 0,025  % ≤ konc. < 0,25  % | 0,0025  % ≤ konc. < 0,025  % |
| 0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001 | konc. ≥ 0,025  % | 0,0025  % ≤ konc. < 0,025  % | 0,00025  % ≤ konc. < 0,0025  % |
| 0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001 | konc. ≥ 0,0025  % | 0,00025  % ≤ konc. < 0,0025  % | 0,000025  % ≤ konc. < 0,00025  % |
| Za pripravke, ki vsebujejo snovi z nižjo vrednostjo LC50 ali EC50 kakor 0,00001  mg/l, se ustrezne mejne vrednosti izračunajo skladno s to vrednostjo (v faktorju 10 intervalov). |

LC50 ali EC50 vrednost („L(E)C50“) snovi, razvrščene kot N, R50–53 (mg/l)

Razvrstitev pripravka

N, R50–53

N, R51–53

R52–53

0,1 < L(E)C50 ≤ 1

konc. ≥ 25 %

2,5  % ≤ konc. < 25 %

0,25  % ≤ konc. < 2,5  %

0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

konc. ≥ 2,5  %

0,25  % ≤ konc. < 2,5  %

0,025  % ≤ konc. < 0,25  %

0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

konc. ≥ 0,25  %

0,025  % ≤ konc. < 0,25  %

0,0025  % ≤ konc. < 0,025  %

0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

konc. ≥ 0,025  %

0,0025  % ≤ konc. < 0,025  %

0,00025  % ≤ konc. < 0,0025  %

0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001

konc. ≥ 0,0025  %

0,00025  % ≤ konc. < 0,0025  %

0,000025  % ≤ konc. < 0,00025  %

Za pripravke, ki vsebujejo snovi z nižjo vrednostjo LC50 ali EC50 kakor 0,00001  mg/l, se ustrezne mejne vrednosti izračunajo skladno s to vrednostjo (v faktorju 10 intervalov).

Preglednica 2

Akutna strupenost za vodno okolje

| LC50 ali EC50 vrednost („L(E)C50“) snovi, razvrščene z N, R50 (mg/l) ali z N, R50–53 (mg/l) | Razvrstitev pripravka N, R50 |
| --- | --- |
| 0,1  < L(E)C50 ≤ 1 | konc. ≥ 25 % |
| 0,01  < L(E)C50 ≤ 0,1 | konc. ≥ 2,5  % |
| 0,001  < L(E)C50 ≤ 0,01 | konc. ≥ 0,25  % |
| 0,0001  < L(E)C50 ≤ 0,001 | konc. ≥ 0,025  % |
| 0,00001  < L(E)C50 ≤ 0,0001 | konc. ≥ 0,0025  % |
| Za pripravke, ki vsebujejo snovi z nižjo vrednostjo LC50 ali EC50 kakor 0,00001  mg/l, se ustrezne mejne vrednosti izračunajo skladno s to vrednostjo (v faktorju 10 intervalov). |

LC50 ali EC50 vrednost („L(E)C50“) snovi, razvrščene z N, R50 (mg/l) ali z N, R50–53 (mg/l)

Razvrstitev pripravka N, R50

0,1  < L(E)C50 ≤ 1

konc. ≥ 25 %

0,01  < L(E)C50 ≤ 0,1

konc. ≥ 2,5  %

0,001  < L(E)C50 ≤ 0,01

konc. ≥ 0,25  %

0,0001  < L(E)C50 ≤ 0,001

konc. ≥ 0,025  %

0,00001  < L(E)C50 ≤ 0,0001

konc. ≥ 0,0025  %

Za pripravke, ki vsebujejo snovi z nižjo vrednostjo LC50 ali EC50 kakor 0,00001  mg/l, se ustrezne mejne vrednosti izračunajo skladno s to vrednostjo (v faktorju 10 intervalov).

Preglednica 3

Strupenost za vodno okolje

| Razvrstitev snovi | Razvrstitev pripravka R52 |
| --- | --- |
| R52 | Cn ≥ 25 % |

Razvrstitev snovi

Razvrstitev pripravka R52

R52

Cn ≥ 25 %

Preglednica 4

Dolgotrajni neugodni vplivi

| Razvrstitev snovi | Razvrstitev pripravka R53 |
| --- | --- |
| R53 | Cn ≥ 25 % |
| N, R50–53 | Cn ≥ 25 % |
| N, R51–53 | Cn ≥ 25 % |
| R52–53 | Cn ≥ 25 % |

Razvrstitev snovi

Razvrstitev pripravka R53

R53

Cn ≥ 25 %

N, R50–53

Cn ≥ 25 %

N, R51–53

Cn ≥ 25 %

R52–53

Cn ≥ 25 %

II.   Za nevodno okolje

V naslednjih preglednicah nekatere mejne vrednosti koncentracije, izražene v masnih odstotkih, ali, za plinaste pripravke, v volumskih odstotkih, določajo razvrstitev pripravka glede na posamezno koncentracijo ene same ali več prisotnih snovi, katerih razvrstitev je prav tako prikazana.

Preglednica 5

Nevarno za ozonsko plast

| Razvrstitev snovi | Razvrstitev pripravka N, R59 |
| --- | --- |
| N z R59 | Konc. ≥ 0,1  % |

Razvrstitev snovi

Razvrstitev pripravka N, R59

N z R59

Konc. ≥ 0,1  %

DEL C

Preskusne metode, ki se uporabljajo za ovrednotenje nevarnosti za vodno okolje

Ponavadi se razvrstitev pripravka opravi na podlagi običajne metode. Vendarle pa se pri določanju akutne strupenosti v vodnem okolju lahko pojavijo primeri, ko je potrebno opraviti preskuse s pripravkom.

Izid teh, na pripravku opravljenih preskusov, lahko vpliva samo na spremembo razvrstitve, ki se nanaša na akutno strupenost v vodnem okolju, ki bi jo dobili z uporabo običajne metode.

Če se oseba, odgovorna za dajanje pripravka v promet, odloči za take preskuse, mora biti poskrbljeno za to, da se pri tem upoštevajo v delu C priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008 navedena merila za kakovost preskusnih metod.

Poleg tega velja, da je treba preskuse opraviti na vseh treh vrstah, skladno z merili, navedenimi v Prilogi VI k Direktivi 67/548/EGS (alge, vodne bolhe in ribe), razen če po preskusu na eni izmed vrst pripravku ni že bila dodeljena razvrstitev v najvišjo stopnjo nevarnosti glede akutnih škodljivih vplivov na vodno okolje ali pa v primeru, da je bil rezultat preskusa na razpolago že pred začetkom veljavnosti te direktive.

PRILOGA IV

POSEBNE DOLOČBE ZA POSODE, V KATERIH SO PRIPRAVKI, KI SE PONUJAJO V PRODAJO ZA SPLOŠNO UPORABO

DEL A

Posode mora biti opremljena z zapirali, varnimi za otroke

| 1. | Posode kakršne koli velikosti, ki vsebujejo pripravke, ki se ponujajo v prodajo za splošno uporabo in so označeni kot zelo strupeni, strupeni ali jedki, skladno z določbami člena 10 in pod pogoji iz člena 6, morajo biti opremljene z zapirali, varnimi za otroke. |
| --- | --- |

1.

Posode kakršne koli velikosti, ki vsebujejo pripravke, ki se ponujajo v prodajo za splošno uporabo in so označeni kot zelo strupeni, strupeni ali jedki, skladno z določbami člena 10 in pod pogoji iz člena 6, morajo biti opremljene z zapirali, varnimi za otroke.

| 2. | Posode kakršne koli velikosti, ki vsebujejo pripravke, ki so nevarni pri vdihavanju (Xn R65), in ki so razvrščeni in označeni s skladu s točkami 3.2.3 Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS, z izjemo pripravkov, ki se dajo v promet v obliki aerosolov ali v posodi, opremljeni z zapečatenim razprševalnim mehanizmom. |
| --- | --- |

2.

Posode kakršne koli velikosti, ki vsebujejo pripravke, ki so nevarni pri vdihavanju (Xn R65), in ki so razvrščeni in označeni s skladu s točkami 3.2.3 Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS, z izjemo pripravkov, ki se dajo v promet v obliki aerosolov ali v posodi, opremljeni z zapečatenim razprševalnim mehanizmom.

| 3. | Posode kakršne koli velikosti, v katerih je najmanj ena izmed spodaj navedenih snovi v koncentraciji, ki je enaka ali večja od največje posebej navedene posamezne koncentracije,









  Št. | Identifikacija snovi | Mejna vrednost koncentracije |
| --- | --- | --- | --- |
| CAS – Reg. Št. | Ime | Einecs Št. |
| 1 | 67–56–1 | Metanol | 2 006 596 | ≥ 3 % |
| 2 | 75–09–2 | Diklormetan | 2 008 389 | ≥ 1 % |

3.

Posode kakršne koli velikosti, v katerih je najmanj ena izmed spodaj navedenih snovi v koncentraciji, ki je enaka ali večja od največje posebej navedene posamezne koncentracije,

Št.

Identifikacija snovi

Mejna vrednost koncentracije

CAS – Reg. Št.

Ime

Einecs Št.

1

67–56–1

Metanol

2 006 596

≥ 3 %

2

75–09–2

Diklormetan

2 008 389

≥ 1 %

ki se ponujajo v prodajo za splošno uporabo, morajo biti opremljene z zapirali, varnimi za otroke.

DEL B

Posode, ki morajo biti opremljene z otipnim opozorilom

Posode kakršne koli velikosti, ki vsebuje pripravke, ki se ponujajo v prodajo za splošno uporabo in so označeni kot zelo strupeni, strupeni ali jedki, zelo lahko vnetljivi ali lahko vnetljivi, skladno s členom 10 in pod pogoji iz členov 5 in 6, morajo biti opremljene z otipnim opozorilom o nevarnosti.

Ta določba se ne nanaša na aerosole, ki so razvrščeni in označeni samo kot zelo lahko vnetljivi ali lahko vnetljivi.

PRILOGA V

POSEBNE DOLOČBE, KI SE NANAŠAJO NA OZNAČEVANJE NEKATERIH PRIPRAVKOV

A.   Posebne določbe za pripravke, ki so v smislu členov 5, 6 in 7 razvrščeni kot nevarni

1.   Pripravki, ki so namenjeni splošni uporabi

| 1.1 | Etiketa na embalaži, ki vsebuje tovrstne pripravke, mora poleg svojih specifičnih stavkov S vsebovati tudi stavke S1, S2, S45 ali S46, skladno z merili v Prilogi VI k Direktivi 67/548/EGS. |
| --- | --- |

1.1

Etiketa na embalaži, ki vsebuje tovrstne pripravke, mora poleg svojih specifičnih stavkov S vsebovati tudi stavke S1, S2, S45 ali S46, skladno z merili v Prilogi VI k Direktivi 67/548/EGS.

| 1.2 | Za nevarne pripravke, ki so razvrščeni kot zelo strupeni (T+), strupeni (T) ali jedki (C) in ki so pakirani tako, da ni mogoče podati zahtevanih informacij na sami embalaži, morajo biti embalaži, ki vsebuje take pripravke, dodana natančna in lahko razumljiva navodila za ravnanje, vključno, kadar je to potrebno, z navodili za uničevanje prazne embalaže. |
| --- | --- |

1.2

Za nevarne pripravke, ki so razvrščeni kot zelo strupeni (T+), strupeni (T) ali jedki (C) in ki so pakirani tako, da ni mogoče podati zahtevanih informacij na sami embalaži, morajo biti embalaži, ki vsebuje take pripravke, dodana natančna in lahko razumljiva navodila za ravnanje, vključno, kadar je to potrebno, z navodili za uničevanje prazne embalaže.

2.   Pripravki, ki se uporabljajo z razprševanjem

Etiketa na embalaži, v kateri so taki pripravki, mora obvezno vsebovati stavek S23, skupaj s S38 ali S51, ki se ju izbere v skladu z merili, navedenimi v Prilogi VI k Direktivi 67/548/EGS.

3.   Pripravki, ki vsebujejo snov, označeno s stavkom R33: Nevarnost za zdravje zaradi kopičenja v organizmu

Kadar pripravek vsebuje najmanj eno snov, ki je označena z R33, mora biti na etiketi pripravka obvezno navedeno besedilo tega stavka, v skladu s Prilogo III k Direktivi 67/548/EGS, kadar je koncentracija snovi, ki je v pripravku, enaka ali večja od 1 %, razen če niso v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 navedene drugačne vrednosti.

4.   Pripravki, ki vsebujejo snov, označeno s stavkom R64: Lahko škoduje zdravju dojenčka preko materinega mleka

Kadar pripravek vsebuje najmanj eno snov, ki je označena z R64, mora biti na etiketi pripravka obvezno navedeno besedilo tega stavka, v skladu s Prilogo III k Direktivi 67/548/EGS, kadar je koncentracija snovi, ki je v pripravku, enaka ali večja od 1 %, razen če niso v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 navedene drugačne vrednosti.

B.   Posebne zahteve za pripravke, neodvisno od njihove razvrstitve v smislu členov 5, 6 in 7

1.   Pripravki, ki vsebujejo svinec

| 1.1 | Barve in laki
  Etiketa na embalaži barv in lakov, ki vsebujejo svinec v koncentracijah, ki presegajo 0,15 % (izraženo v teži kovine) skupne teže pripravka, pri čemer so bile te koncentracije določene po ISO standardu 6503/1984, morajo vsebovati naslednje navedbe:
  „Vsebuje svinec. Ne sme se nanašati na površine, ki bi jih lahko žvečili ali sesali otroci.“
  Kadar gre za embalaže, manjše od 125 mililitrov, mora biti na njih navedeno naslednje opozorilo:
  „Pozor! Vsebuje svinec.“ |
| --- | --- |

1.1

Barve in laki

Etiketa na embalaži barv in lakov, ki vsebujejo svinec v koncentracijah, ki presegajo 0,15 % (izraženo v teži kovine) skupne teže pripravka, pri čemer so bile te koncentracije določene po ISO standardu 6503/1984, morajo vsebovati naslednje navedbe:

„Vsebuje svinec. Ne sme se nanašati na površine, ki bi jih lahko žvečili ali sesali otroci.“

Kadar gre za embalaže, manjše od 125 mililitrov, mora biti na njih navedeno naslednje opozorilo:

„Pozor! Vsebuje svinec.“

2.   Pripravki, ki vsebujejo cianoakrilate

| 2.1 | Lepila
  Na etiketi na neposredni embalaži lepil, ki so izdelani na osnovi cianoakrilatov, mora biti zapisano sledeče besedilo:
  „Cianoakrilat.
  Nevarno.
  V trenutku zlepi kožo in oči.
  Hranite izven dosega otrok.“
  Pakiranju morajo biti priložena tudi ustrezna navodila za varno uporabo. |
| --- | --- |

2.1

Lepila

Na etiketi na neposredni embalaži lepil, ki so izdelani na osnovi cianoakrilatov, mora biti zapisano sledeče besedilo:

„Cianoakrilat.

Nevarno.

V trenutku zlepi kožo in oči.

Hranite izven dosega otrok.“

Pakiranju morajo biti priložena tudi ustrezna navodila za varno uporabo.

3.   Pripravki, ki vsebujejo izocianate

Etiketa na embalaži pripravkov, ki vsebujejo izocianate (kot monomere, oligomere, prepolimere itd. ali njihove mešanice), mora nositi naslednja napisa:

„Vsebuje izocianate.

Upoštevajte navodila proizvajalca.“

4.   Pripravki, ki vsebujejo epoksidne sestavine s povprečno molekulsko maso ≤ 700

4.

Pripravki, ki vsebujejo epoksidne sestavine s povprečno molekulsko maso ≤ 700

Etiketa na embalaži pripravkov, ki vsebujejo epoksidne sestavine s povprečno molekulsko maso ≤ 700, mora nositi napisa:

„Vsebuje epoksidne sestavine.

Upoštevajte navodila proizvajalca.“

5.   Pripravki za splošno uporabo, ki vsebujejo aktivni klor

5.

Pripravki za splošno uporabo, ki vsebujejo aktivni klor

Etiketa na embalaži pripravkov, ki vsebujejo več kot 1 % aktivnega klora, mora nositi napis:

„Pozor! Pripravka ne uporabljajte skupaj z drugimi izdelki. Lahko se sproščajo nevarni plini (klor).“

6.   Pripravki, ki vsebujejo kadmij (zlitine) in so namenjeni uporabi pri spajkanju ali varjenju

6.

Pripravki, ki vsebujejo kadmij (zlitine) in so namenjeni uporabi pri spajkanju ali varjenju

Etiketa na embalaži zgoraj navedenih pripravkov mora nositi naslednje napise, natisnjene z lahko berljivim in neizbrisljivim tiskom:

„Pozor! Vsebuje kadmij.

Pri uporabi nastajajo nevarne pare.

Upoštevajte navodila proizvajalca.

Upoštevajte priporočila proizvajalca.“

7.   Pripravki, ki so na razpolago v obliki razpršil

7.

Pripravki, ki so na razpolago v obliki razpršil

Brez poseganja v določbe te direktive se tudi za pripravke, ki so na razpolago v obliki razpršil, uporabljajo določbe, ki se nanašajo na označevanje v skladu s točkama 2.2 in 2.3 Priloge k Direktivi 75/324/EGS.

8.   Pripravki, ki vsebujejo snovi, ki še niso bile popolnoma preizkušene

8.

Pripravki, ki vsebujejo snovi, ki še niso bile popolnoma preizkušene

V primeru, da pripravek vsebuje najmanj eno snov, ki na podlagi Direktive 67/548/EGS nosi napis 2 „Pozor – snov še ni dokončno preskušena“, mora imeti etiketa pripravka napis „Pozor – pripravek vsebuje snov, ki še ni bila popolnoma preizkušena“, če je ta snov prisotna v koncentraciji ≥ 1 %.

9.   Pripravki, ki niso razvrščeni kot pripravki, ki povzročajo preobčutljivost, vendar vsebujejo najmanj eno snov, ki povzroča preobčutljivost

9.

Pripravki, ki niso razvrščeni kot pripravki, ki povzročajo preobčutljivost, vendar vsebujejo najmanj eno snov, ki povzroča preobčutljivost

Na etiketi embalaž pripravkov, ki vsebujejo najmanj eno snov, ki je razvrščena kot snov, ki povzroča preobčutljivost, v pripravku pa je v koncentraciji, ki je enaka ali večja od 0,1 %, ali pa v koncentraciji, ki je enaka ali večja od koncentracije, določene v posebnem zaznamku za snov 3 v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, mora biti napisano:

„Vsebuje (ime snovi, ki povzroča preobčutljivost). Lahko povzroči alergijsko reakcijo.“

10.   Tekoči pripravki, ki vsebujejo halogenirane ogljikovodike

10.

Tekoči pripravki, ki vsebujejo halogenirane ogljikovodike

Na etiketi embalaže tekočih pripravkov, ki nimajo plamenišča ali je njihovo plamenišče višje od 55 oC, vsebujejo pa halogenirane ogljikovodike in več kot 5 % vnetljivih ali lahko vnetljivih snovi, mora biti eden od naslednjih napisov, odvisno od posameznega primera:

o

„Med uporabo lahko postane lahko vnetljiv“ ali „Med uporabo lahko postane vnetljiv.“

11.   Pripravki, ki vsebujejo snov, označeno s stavkom R67: hlapi lahko povzročijo zaspanost in omotico

11.

Pripravki, ki vsebujejo snov, označeno s stavkom R67: hlapi lahko povzročijo zaspanost in omotico

Če pripravek vsebuje eno ali več snovi, označenih s stavkom R67, in če je celotna koncentracija snovi v pripravku enaka ali večja od 15 %, mora biti ta stavek zapisan na etiketi pripravka, v skladu s Prilogo III k Direktivi 67/548/EGS, razen če je:

| — | pripravek že razvrščen s stavki R20, R23, R26, R68/20, R39/23 ali R39/26, |
| --- | --- |

—

pripravek že razvrščen s stavki R20, R23, R26, R68/20, R39/23 ali R39/26,

| — | ali embalaža pripravka ne presega 125 ml. |
| --- | --- |

—

ali embalaža pripravka ne presega 125 ml.

12.   Cementi in cementni pripravki

12.

Cementi in cementni pripravki

Embalaža cementov in cementnih pripravkov, ki vsebuje več kakor 0,0002 % topnega kroma (VI) suhe teže cementa, mora imeti napis:

„Vsebuje krom (VI). Lahko povzroča alergijske reakcije.“

razen kadar je pripravek že razvrščen in označen kot pripravek, ki povzroča preobčutljivost, s stavkom R43.

C.   Posebne določbe za pripravke, ki niso razvrščeni v skladu z določbami členov 5, 6 in 7, vendar vsebujejo najmanj eno nevarno snov

C.

Posebne določbe za pripravke, ki niso razvrščeni v skladu z določbami členov 5, 6 in 7, vendar vsebujejo najmanj eno nevarno snov

1.   Pripravki, ki niso namenjeni splošni uporabi

1.

Pripravki, ki niso namenjeni splošni uporabi

Na etiketi embalaže pripravkov, ki jih obravnava člen 31(3)(a) in (c) Uredbe (ES) št. 1907/2006, mora biti navedeno:

„Varnostni list je profesionalnemu uporabniku na voljo na njegovo zahtevo.“

PRILOGA VI

TAJNOST KEMIJSKE IDENTITETE SNOVI

DEL A

Podatki, ki jih je treba navesti v zahtevi za tajnost

Uvodne opombe

| A. | V členu 14 je navedeno, pod kakšnimi pogoji lahko oseba, ki je odgovorna za dajanje pripravka v promet, zahteva tajno obravnavanje. |
| --- | --- |

A.

V členu 14 je navedeno, pod kakšnimi pogoji lahko oseba, ki je odgovorna za dajanje pripravka v promet, zahteva tajno obravnavanje.

| B. | Da bi se izognili večkratnim zahtevam za tajnost za eno in isto snov, uporabljeno v različnih pripravkih, je dovolj ena sama prošnja oziroma zahteva za zaupnost, če ima večje število pripravkov:






  — | enake nevarne sestavine, ki so prisotne v enakem koncentracijskem območju, |
| --- | --- | --- |

B.

Da bi se izognili večkratnim zahtevam za tajnost za eno in isto snov, uporabljeno v različnih pripravkih, je dovolj ena sama prošnja oziroma zahteva za zaupnost, če ima večje število pripravkov:

—

enake nevarne sestavine, ki so prisotne v enakem koncentracijskem območju,

| — | enako razvrstitev in označevanje, |
| --- | --- |

—

enako razvrstitev in označevanje,

| — | enake pričakovane načine uporabe. |
| --- | --- |

—

enake pričakovane načine uporabe.

Za zavarovanje tajnosti kemijske identitete iste snovi v pripravkih, ki jih to zadeva, se mora uporabljati le eno samo alternativno poimenovanje. Poleg tega mora zahteva za tajnost vsebovati vse informacije, ki so navedene v zahtevi, predstavljeni v nadaljevanju, ne da bi pri tem pozabili navesti ime ali trgovsko ime vsakega pripravka.

| C. | Na etiketi uporabljeno alternativno označevanje mora biti enako tistemu, ki je bilo navedeno pod naslovom 3 „Sestava/podatki o sestavinah“ po Prilogi II Uredbe (ES) št. 1907/2006.
  To pomeni, da mora uporabljeno alternativno označevanje vsebovati dovolj informacij o snovi, da omogoča ravnanje s pripravkom brez tveganja. |
| --- | --- |

C.

Na etiketi uporabljeno alternativno označevanje mora biti enako tistemu, ki je bilo navedeno pod naslovom 3 „Sestava/podatki o sestavinah“ po Prilogi II Uredbe (ES) št. 1907/2006.

To pomeni, da mora uporabljeno alternativno označevanje vsebovati dovolj informacij o snovi, da omogoča ravnanje s pripravkom brez tveganja.

| D. | Pri predložitvi zahteve za uporabo alternativnega označevanja mora oseba, odgovorna za dajanje pripravka v promet, upoštevati obveznost, da zagotovi dovolj informacij, da je mogoče uvesti potrebne previdnostne ukrepe na delovnem mestu v zvezi z zdravju neškodljivo in varno uporabo ter za zagotovitev, da je mogoče tveganje, ki spremlja ravnanje s pripravkom, kolikor je le mogoče, zmanjšati. |
| --- | --- |

D.

Pri predložitvi zahteve za uporabo alternativnega označevanja mora oseba, odgovorna za dajanje pripravka v promet, upoštevati obveznost, da zagotovi dovolj informacij, da je mogoče uvesti potrebne previdnostne ukrepe na delovnem mestu v zvezi z zdravju neškodljivo in varno uporabo ter za zagotovitev, da je mogoče tveganje, ki spremlja ravnanje s pripravkom, kolikor je le mogoče, zmanjšati.

Zahteva za tajnost

Skladno s členom 14 mora zahteva za tajnost obvezno vsebovati naslednje informacije:

| 1. | Ime in poln naslov (vključno s telefonsko številko) osebe s sedežem v Uniji, ki je odgovorna za dajanje pripravka v promet (izdelovalec, uvoznik ali distributer). |
| --- | --- |

1.

Ime in poln naslov (vključno s telefonsko številko) osebe s sedežem v Uniji, ki je odgovorna za dajanje pripravka v promet (izdelovalec, uvoznik ali distributer).

| 2. | Natančno določitev snovi, za katere zahteva tajnost in alternativno poimenovanje.








  CAS Št. | Einecs Št. | Kemijsko ime po mednarodni nomenklaturi in razvrstitvi
  (v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali začasna razvrstitev) | Alternativna oznaka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (a) | | | |
| (b) | | | |
| (c) | | | |
| Opomba: | Kadar so snovi razvrščene začasno, je treba zagotoviti spremljajoče podatke (navedba virov literature) kot dokaz, da začasna razvrstitev upošteva vse obstoječe zadevne podatke o lastnostih neke snovi, ki so na voljo. |

2.

Natančno določitev snovi, za katere zahteva tajnost in alternativno poimenovanje.

CAS Št.

Einecs Št.

Kemijsko ime po mednarodni nomenklaturi in razvrstitvi

(v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali začasna razvrstitev)

Alternativna oznaka

(a)

(b)

(c)

Opomba:

Kadar so snovi razvrščene začasno, je treba zagotoviti spremljajoče podatke (navedba virov literature) kot dokaz, da začasna razvrstitev upošteva vse obstoječe zadevne podatke o lastnostih neke snovi, ki so na voljo.

| 3. | Utemeljitev razlogov za zaupnost (verjetnost – sprejemljivost). |
| --- | --- |

3.

Utemeljitev razlogov za zaupnost (verjetnost – sprejemljivost).

| 4. | Oznaka(e) ali trgovsko(a) ime(na) pripravka(ov). |
| --- | --- |

4.

Oznaka(e) ali trgovsko(a) ime(na) pripravka(ov).

| 5. | Ali je oznaka ali trgovsko ime enaka(o) na vsem ozemlju Unije?






  DA | NE |
| --- | --- | --- |

5.

Ali je oznaka ali trgovsko ime enaka(o) na vsem ozemlju Unije?

DA

NE

V primeru, da ni, je treba navesti oznako(e) ali trgovsko(a) ime(na), ki se uporablja(jo) v različnih državah članicah:

| | Belgija:
  Bolgarija:
  Češka:
  Danska:
  Nemčija:
  Estonija:
  Irska:
  Grčija:
  Španija:
  Francija:
  Italija: |
| --- | --- |

Belgija:

Bolgarija:

Češka:

Danska:

Nemčija:

Estonija:

Irska:

Grčija:

Španija:

Francija:

Italija:

| | Ciper:
  Latvija:
  Litva:
  Luksemburg:
  Madžarska:
  Malta:
  Nizozemska:
  Avstrija:
  Poljska:
  Portugalska:
  Romunija:
  Slovenija:
  Slovaška:
  Finska: |
| --- | --- |

Ciper:

Latvija:

Litva:

Luksemburg:

Madžarska:

Malta:

Nizozemska:

Avstrija:

Poljska:

Portugalska:

Romunija:

Slovenija:

Slovaška:

Finska:

| | Švedska:
  Združeno kraljestvo: |
| --- | --- |

Švedska:

Združeno kraljestvo:

| 6. | Sestava pripravka(ov), kakor je opredeljena v rubriki 3 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1907/2006. |
| --- | --- |

6.

Sestava pripravka(ov), kakor je opredeljena v rubriki 3 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1907/2006.

| 7. | Razvrstitev pripravka(ov) v skladu s členom 6 te direktive. |
| --- | --- |

7.

Razvrstitev pripravka(ov) v skladu s členom 6 te direktive.

| 8. | Označevanje pripravka(ov) v skladu s členom 10 te direktive. |
| --- | --- |

8.

Označevanje pripravka(ov) v skladu s členom 10 te direktive.

| 9. | Predvidena uporaba pripravka(ov). |
| --- | --- |

9.

Predvidena uporaba pripravka(ov).

| 10. | Varnostni list, usklajen z Uredbo (ES) št. 1907/2006. |
| --- | --- |

10.

Varnostni list, usklajen z Uredbo (ES) št. 1907/2006.

DEL B

Navodila za določanje alternativnih oznak oziroma poimenovanj (generična imena)

1.   Uvodna opomba

Ta navodila so zasnovana na postopku za razvrščanje nevarnih snovi (razdelitev snovi v družine), ki je opisan v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008.

Lahko se uporabljajo oznake, ki so drugačne od oznak, navedenih v teh navodilih. Vendarle pa morajo izbrana imena v vseh primerih zagotavljati dovolj informacij za to, da je mogoče s pripravkom ravnati brez tveganja in da je na delovnem mestu mogoče uvesti potrebne previdnostne ukrepe za zdravju neškodljivo in varno uporabo.

Družine so opredeljene na naslednji način:

| — | anorganske ali organske snovi, katerih značilnost je, da vsebujejo isti kemijski element, ki določa njihove značilnosti. Ime družine izhaja iz imena kemijskega elementa. Te družine so opredeljene tako, kot je navedeno 2 v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, na podlagi atomskega števila kemijskega elementa (001 do 103), |
| --- | --- |

—

anorganske ali organske snovi, katerih značilnost je, da vsebujejo isti kemijski element, ki določa njihove značilnosti. Ime družine izhaja iz imena kemijskega elementa. Te družine so opredeljene tako, kot je navedeno 2 v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, na podlagi atomskega števila kemijskega elementa (001 do 103),

| — | organske snovi, katerih značilnost je ta, da vsebujejo isto funkcionalno skupino, ki določa njihove značilnost. |
| --- | --- |

—

organske snovi, katerih značilnost je ta, da vsebujejo isto funkcionalno skupino, ki določa njihove značilnost.

Ime družine izhaja iz imena funkcionalne skupine.

Te družine so razvrščene na podlagi standardne številke, ki je navedena 2 v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 (601-650).

V nekaterih primerih so bile dodane pod-družine, ki združujejo snovi s skupnimi posebnimi značilnostmi.

2.   Določanje generičnega imena

Splošna načela

Določanje generičnega imena poteka v dveh zaporednih stopnjah po naslednjem splošnem postopku:

| (i) | prepoznavanje funkcionalnih skupin in kemijskih elementov, ki so v molekuli; |
| --- | --- |

(i)

prepoznavanje funkcionalnih skupin in kemijskih elementov, ki so v molekuli;

| (ii) | določanje obsega, v katerem je treba upoštevati najpomembnejše funkcionalne skupine in kemijske elemente. |
| --- | --- |

(ii)

določanje obsega, v katerem je treba upoštevati najpomembnejše funkcionalne skupine in kemijske elemente.

Ugotovljene funkcionalne skupine in elementi, ki so bile(i) upoštevane(i), so imena družin in poddružin iz točke 3 in sicer v obliki nedokončnega seznama.

3.   Razdelitev snovi v družine in poddružine

| Številka družine
  v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 | Družine
  Poddružine |
| --- | --- |
| 001 | Vodikove spojine |
| | Hidridi |
| 002 | Helijeve spojine |
| 003 | Litijeve spojine |
| 004 | Berilijeve spojine |
| 005 | Borove spojine |
| | Borani
  Borati |
| 006 | Ogljikove spojine |
| | Karbamati
  Anorganske ogljikove spojine
  Soli vodikovega cianida
  Sečnina in njeni derivati |
| 007 | Dušikove spojine |
| | Kvaterne amonijeve spojine
  Kisle dušikove spojine
  Nitrati
  Nitriti |
| 008 | Kisikove spojine |
| 009 | Fluorove spojine |
| | Anorganski fluoridi |
| 010 | Neonove spojine |
| 011 | Natrijeve spojine |
| 012 | Magnezijeve spojine |
| | Organokovinski magnezijevi derivati |
| 013 | Aluminijeve spojine |
| | Organokovinski aluminijevi derivati |
| 014 | Silicijeve spojine |
| | Silikoni
  Silikati |
| 015 | Fosforjeve spojine |
| | Kisle fosforjeve spojine
  Fosfonijeve spojine
  Fosforni estri
  Fosfati
  Fosfiti
  Fosforamidi in njihovi derivati |
| 016 | Žveplove spojine |
| | Kisle žveplove spojine
  Merkaptani
  Sulfati
  Sulfiti |
| 017 | Klorove spojine |
| | Klorati
  Perklorati |
| 018 | Argonove spojine |
| 019 | Kalijeve spojine |
| 020 | Kalcijeve spojine |
| 021 | Skandijeve spojine |
| 022 | Titanove spojine |
| 023 | Vanadijeve spojine |
| 024 | Kromove spojine |
| | Spojine VI-valentnega kroma |
| 025 | Manganove spojine |
| 026 | Železove spojine |
| 027 | Kobaltove spojine |
| 028 | Nikljeve spojine |
| 029 | Bakrove spojine |
| 030 | Cinkove spojine |
| | Organokovinski cinkovi derivati |
| 031 | Galijeve spojine |
| 032 | Germanijeve spojine |
| 033 | Arzenove spojine |
| 034 | Selenove spojine |
| 035 | Bromove spojine |
| 036 | Kriptonove spojine |
| 037 | Rubidijeve spojine |
| 038 | Stroncijeve spojine |
| 039 | Itrijeve spojine |
| 040 | Cirkonijeve spojine |
| 041 | Niobijeve spojine |
| 042 | Molibdenove spojine |
| 043 | Tehnecijeve spojine |
| 044 | Rutenijeve spojine |
| 045 | Rodijeve spojine |
| 046 | Paladijeve spojine |
| 047 | Srebrove spojine |
| 048 | Kadmijeve spojine |
| 049 | Indijeve spojine |
| 050 | Kositrove spojine |
| | Organokovinski kositrovi derivati |
| 051 | Antimonove spojine |
| 052 | Telurjeve spojine |
| 053 | Jodove spojine |
| 054 | Ksenonove spojine |
| 055 | Cezijeve spojine |
| 056 | Barijeve spojine |
| 057 | Lantanove spojine |
| 058 | Cerijeve spojine |
| 059 | Prazeodijeve spojine |
| 060 | Neodimijeve spojine |
| 061 | Prometijeve spojine |
| 062 | Samarijeve spojine |
| 063 | Evropijeve spojine |
| 064 | Gadolinijeve spojine |
| 065 | Terbijeve spojine |
| 066 | Disprozijeve spojine |
| 067 | Holmijeve spojine |
| 068 | Erbijeve spojine |
| 069 | Tulijeve spojine |
| 070 | Iterbijeve spojine |
| 071 | Lutecijeve spojine |
| 072 | Hafnijeve spojine |
| 073 | Tantalove spojine |
| 074 | Volframove spojine |
| 075 | Renijeve spojine |
| 076 | Osmijeve spojine |
| 077 | Iridijeve spojine |
| 078 | Platinove spojine |
| 079 | Zlatove spojine |
| 080 | Živosrebrove spojine |
| | Organokovinski živosrebrovi derivati |
| 081 | Talijeve spojine |
| 082 | Svinčeve spojine |
| | Organokovinski svinčevi derivati |
| 083 | Bizmutove spojine |
| 084 | Polonijeve spojine |
| 085 | Astatove spojine |
| 086 | Radonove spojine |
| 087 | Francijeve spojine |
| 088 | Radijeve spojine |
| 089 | Aktinijeve spojine |
| 090 | Torijeve spojine |
| 091 | Protaktinijeve spojine |
| 092 | Uranove spojine |
| 093 | Neptunijeve spojine |
| 094 | Plutonijeve spojine |
| 095 | Americijeve spojine |
| 096 | Kurijeve spojine |
| 097 | Berkelijeve spojine |
| 098 | Kalifornijeve spojine |
| 099 | Einsteinijeve spojine |
| 100 | Fermijeve spojine |
| 101 | Mendelevijeve spojine |
| 102 | Nobelijeve spojine |
| 103 | Lavrencijeve spojine |
| 601 | Ogljikovodiki |
| | Alifatski ogljikovodiki
  Aromatski ogljikovodiki
  Aliciklični ogljikovodiki
  Policiklični aromatski ogljikovodiki (PAO) |
| 602 | Halogenirani ogljikovodiki (*) |
| | Halogenirani alifatski ogljikovodiki (*)
  Halogenirani aromatski ogljikovodiki (*)
  Halogenirani aliciklični ogljikovodiki (*) |
| (*) | Treba je določiti, kateri družini halogenov pripada snov. |

Številka družine

v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008

Družine

Poddružine

001

Vodikove spojine

Hidridi

002

Helijeve spojine

003

Litijeve spojine

004

Berilijeve spojine

005

Borove spojine

Borani

Borati

006

Ogljikove spojine

Karbamati

Anorganske ogljikove spojine

Soli vodikovega cianida

Sečnina in njeni derivati

007

Dušikove spojine

Kvaterne amonijeve spojine

Kisle dušikove spojine

Nitrati

Nitriti

008

Kisikove spojine

009

Fluorove spojine

Anorganski fluoridi

010

Neonove spojine

011

Natrijeve spojine

012

Magnezijeve spojine

Organokovinski magnezijevi derivati

013

Aluminijeve spojine

Organokovinski aluminijevi derivati

014

Silicijeve spojine

Silikoni

Silikati

015

Fosforjeve spojine

Kisle fosforjeve spojine

Fosfonijeve spojine

Fosforni estri

Fosfati

Fosfiti

Fosforamidi in njihovi derivati

016

Žveplove spojine

Kisle žveplove spojine

Merkaptani

Sulfati

Sulfiti

017

Klorove spojine

Klorati

Perklorati

018

Argonove spojine

019

Kalijeve spojine

020

Kalcijeve spojine

021

Skandijeve spojine

022

Titanove spojine

023

Vanadijeve spojine

024

Kromove spojine

Spojine VI-valentnega kroma

025

Manganove spojine

026

Železove spojine

027

Kobaltove spojine

028

Nikljeve spojine

029

Bakrove spojine

030

Cinkove spojine

Organokovinski cinkovi derivati

031

Galijeve spojine

032

Germanijeve spojine

033

Arzenove spojine

034

Selenove spojine

035

Bromove spojine

036

Kriptonove spojine

037

Rubidijeve spojine

038

Stroncijeve spojine

039

Itrijeve spojine

040

Cirkonijeve spojine

041

Niobijeve spojine

042

Molibdenove spojine

043

Tehnecijeve spojine

044

Rutenijeve spojine

045

Rodijeve spojine

046

Paladijeve spojine

047

Srebrove spojine

048

Kadmijeve spojine

049

Indijeve spojine

050

Kositrove spojine

Organokovinski kositrovi derivati

051

Antimonove spojine

052

Telurjeve spojine

053

Jodove spojine

054

Ksenonove spojine

055

Cezijeve spojine

056

Barijeve spojine

057

Lantanove spojine

058

Cerijeve spojine

059

Prazeodijeve spojine

060

Neodimijeve spojine

061

Prometijeve spojine

062

Samarijeve spojine

063

Evropijeve spojine

064

Gadolinijeve spojine

065

Terbijeve spojine

066

Disprozijeve spojine

067

Holmijeve spojine

068

Erbijeve spojine

069

Tulijeve spojine

070

Iterbijeve spojine

071

Lutecijeve spojine

072

Hafnijeve spojine

073

Tantalove spojine

074

Volframove spojine

075

Renijeve spojine

076

Osmijeve spojine

077

Iridijeve spojine

078

Platinove spojine

079

Zlatove spojine

080

Živosrebrove spojine

Organokovinski živosrebrovi derivati

081

Talijeve spojine

082

Svinčeve spojine

Organokovinski svinčevi derivati

083

Bizmutove spojine

084

Polonijeve spojine

085

Astatove spojine

086

Radonove spojine

087

Francijeve spojine

088

Radijeve spojine

089

Aktinijeve spojine

090

Torijeve spojine

091

Protaktinijeve spojine

092

Uranove spojine

093

Neptunijeve spojine

094

Plutonijeve spojine

095

Americijeve spojine

096

Kurijeve spojine

097

Berkelijeve spojine

098

Kalifornijeve spojine

099

Einsteinijeve spojine

100

Fermijeve spojine

101

Mendelevijeve spojine

102

Nobelijeve spojine

103

Lavrencijeve spojine

601

Ogljikovodiki

Alifatski ogljikovodiki

Aromatski ogljikovodiki

Aliciklični ogljikovodiki

Policiklični aromatski ogljikovodiki (PAO)

602

Halogenirani ogljikovodiki (*)

Halogenirani alifatski ogljikovodiki (*)

Halogenirani aromatski ogljikovodiki (*)

Halogenirani aliciklični ogljikovodiki (*)

(*)

Treba je določiti, kateri družini halogenov pripada snov.

603

Alkoholi in derivati

Alifatski alkoholi

Aromatski alkoholi

Aliciklični alkoholi

Alkanolamini

Epoksi derivati

Etri

Glikoletri

Glikoli in polioli

604

Fenoli in derivati

Halogenirani fenolni derivati (*)

| (*) | Treba je določiti, kateri družini halogenov pripada snov. |
| --- | --- |

(*)

Treba je določiti, kateri družini halogenov pripada snov.

605

Aldehidi in derivati

Alifatski aldehidi

Aromatski aldehidi

Aliciklični aldehidi

Alifatski acetali

Aromatski acetali

Aliciklični acetali

606

Ketoni in derivati

Alifatski ketoni

Aromatski ketoni (*)

Aliciklični ketoni

| (*) | Vključno s kinoni |
| --- | --- |

(*)

Vključno s kinoni

607

Organske kisline in njihovi derivati

Alifatske kisline

Halogenirane alifatske kisline (*)

Aromatske kisline

Halogenirane aromatske kisline (*)

Aliciklične kisline

Halogenirane aliciklične kisline (*)

Anhidridi alifatskih kislin

Halogenirani anhidridi alifatskih kislin (*)

Anhidridi aromatskih kislin

Halogenirani anhidridi aromatskih kislin (*)

Anhidridi alicikličnih kislin

Halogenirani anhidridi alicikličnih kislin (*)

Soli alifatskih kislin

Soli halogeniranih alifatskih kislin (*)

Soli aromatskih kislin

Soli halogeniranih aromatskih kislin (*)

Soli alicikličnih kislin

Soli halogeniranih alicikličnih kislin (*)

Estri alifatskih kislin

Estri halogeniranih alifatskih kislin (*)

Estri aromatskih kislin

Estri halogeniranih aromatskih kislin (*)

Estri alicikličnih kislin

Estri halogeniranih alicikličnih kislin (*)

Estri glikol etra

Akrilati

Metakrilati

Laktoni

Acil halogenidi

| (*) | Treba je določiti, kateri družini halogenov pripada snov. |
| --- | --- |

(*)

Treba je določiti, kateri družini halogenov pripada snov.

608

Nitrili in njihovi derivati

609

Nitro spojine

610

Klornitrirane spojine

611

Azoksi in azo spojine

612

Amino spojine

Alifatski amini in njihovi derivati

Aliciklični amini in njihovi derivati

Aromatski amini in njihovi derivati

Anilin in derivati

Benzidin in njegovi derivati

613

Heterociklične baze in njihovi derivati

Benzimidazol in njihovi derivati

Imidazol in njegovi derivati

Piretrinoidi

Kinolin in njegovi derivati

Triazin in njegovi derivati

Triazol in njegovi derivati

614

Glikozidi in alkaloidi

Alkaloidi in njihovi derivati

Glikozidi in njihovi derivati

615

Cianati in izocianati

Cianati

Izocianati

616

Amidi in njihovi derivati

Acetamid in njegovi derivati

Anilidi

617

Organski peroksidi

647

Encimi

648

Kompleksni derivati premoga

Kisli ekstrakt

Bazični ekstrakt

Antracensko olje

Preostanek po ekstrakciji antracenskega olja

Frakcija antracenskega olja

Karbolno olje

Preostanek po ekstrakciji karbolnega olja

Iz premoga pridobljene tekočine, ekstrakcija s tekočim topilom

Iz premoga pridobljene tekočine, ekstrakcija s tekočim topilom, topila

Premogova nafta

Premogov katran

Ekstrakt premogovega katrana

Trdni preostanek pri pridobivanju premogovega katrana

Koks (premogov katran) nizkotemperaturni, visokotemperaturni katran

Koks (premogov katran), visokotemperaturni katran

Koks (premogov katran) mešan premogov visokotemperaturni katran

Surovi benzen

Surovi fenoli

Surove katranove baze

Destilatne baze

Destilatni fenoli

Destilati

Destilati (premog), ekstrakcija s tekočim topilom, primarni

Destilati (premog), ekstrakcija s topilom, cepitev z vodikom

Destilati (premog), ekstrakcija s topilom, hidrogenirana cepitev z vodikom, srednji

Destilati (premog), ekstrakcija s topilom, cepitev z vodikom, srednji

Preostanki po ekstrakcijah (premog), bazični nizkotemperaturni premogov katran

Sveža nafta (olje)

Goriva, dieselska, ekstrakcija premoga s topilom, cepitev z vodikom, hidrogenirana

Goriva, za reakcijska letala, ekstrakcija premoga s topilom, cepitev z vodikom, hidrogenirana

Motorno gorivo (bencin), ekstrakcija premoga s topilom, naftni destilat, pridobljen s cepitvijo z vodikom

Produkti, pridobljeni s toplotno obdelavo

Težko antracensko olje

Redestilat težkega antracenskega olja

Lahka nafta

Preostanki po ekstrakciji lahke nafte, z visoko temperaturo vrelišča

Preostanki po ekstrakciji lahke nafte, s srednjo temperaturo vrelišča

Preostanki po ekstrakciji lahke nafte, z nizko temperaturo vrelišča

Redestilat lahke nafte, z visoko temperaturo vrelišča

Redestilat lahke nafte, s srednjo temperaturo vrelišča

Redestilat lahke nafte, z nizko temperaturo vrelišča

Metilnaftalensko olje

Preostanek po ekstrakciji metilnaftalenskega olja

Naftni destilat (premog), ekstrahiran s topilom, cepitev z vodikom

Naftalensko olje

Preostanek po ekstrakciji naftalenskega olja

Redestilat naftalenskega olja

Katran

Redestilat katrana

Preostanek po pridobivanju katrana

Preostanek po pridobivanju katrana, toplotno obdelan

Preostanek po pridobivanju katrana, oksidiran

Produkti pirolize

Redestilati

Preostanki (premog), po ekstrakciji s tekočimi topili

Katran rjavega premoga

Katran rjavega premoga, nizkotemperaturni

Katransko olje, z visoko temperaturo vrelišča

Katransko olje, s srednjo temperaturo vrelišča

Pralno olje

Preostanek po ekstrakciji pralnega olja

Redestilat pralnega olja

649

Kompleksni derivati nafte

Surova nafta

Naftni plin

Naftni destilat z nizko temperaturo vrelišča

Modificiran naftni destilat z nizko temperaturo vrelišča

Katalitično cepljen naftni destilat z nizko temperaturo vrelišča

Katalitično preoblikovan naftni destilat z nizko temperaturo vrelišča

Naftni destilat z nizko temperaturo vrelišča, pridobljen s toplotno cepitvijo

Z vodikom obdelan naftni destilat z nizko temperaturo vrelišča

Naftni destilat z nizko temperaturo vrelišča – nespecificiran

Neposredno pridobljen kerozin

Kerozin – nespecificiran

S cepitvijo pridobljeno plinsko olje

Plinsko olje – nespecificirano

Težko kurilno olje

Mast

Neprečiščeno ali blago prečiščeno bazno olje

Bazno olje – nespecificirano

Destilat aromatskega ekstrakta

Destilat aromatskega ekstrakta (obdelan)

Olje iz usedlin

Zmes olja in voska (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov, dobljena iz frakcije surove nafte s kristalizacijo iz topila ali kot destilacijska frakcija, pridobljena iz z voskom bogate surovine).

Vazelin

650

Različne snovi

Te družine ne uporabljajte. Namesto tega uporabljajte zgoraj navedene družine ali poddružine.

4.   Praktična uporaba:

Po tem, ko je bilo opravljeno preverjanje, z namenom, da bi ugotovili, ali snov spada v eno ali več na seznamu navedenih skupin ali podskupin, se lahko generično ime določi na naslednji način:

| 4.1 | Če ime družine ali pod-družine zadostuje za določitev kemijskih elementov ali pomembnih funkcionalnih skupin, potem se to ime izbere kot generično ime.

  Primeri:







  — | 1,4 dihidroksibenzen







  družina 604 | : | fenoli in derivati |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| generično ime | : | derivati fenola |

4.1

Če ime družine ali pod-družine zadostuje za določitev kemijskih elementov ali pomembnih funkcionalnih skupin, potem se to ime izbere kot generično ime.

Primeri:

—

1,4 dihidroksibenzen

družina 604

:

fenoli in derivati

generično ime

:

derivati fenola

| — | butanol







  družina 603 | : | alkoholi in derivati |
| --- | --- | --- | --- |
| poddružina | : | alifatski alkoholi |
| generično ime | : | alifatski alkohol |

—

butanol

družina 603

:

alkoholi in derivati

poddružina

:

alifatski alkoholi

generično ime

:

alifatski alkohol

| — | 2-Izopropoksietanol







  družina 603 | : | alkoholi in derivati |
| --- | --- | --- | --- |
| poddružina | : | Glikoletri |
| generično ime | : | Glikoleter |

—

2-Izopropoksietanol

družina 603

:

alkoholi in derivati

poddružina

:

Glikoletri

generično ime

:

Glikoleter

| — | metakrilat







  družina 607 | : | organske kisline in derivati |
| --- | --- | --- | --- |
| poddružina | : | Akrilati |
| generično ime | : | Akrilat |

—

metakrilat

družina 607

:

organske kisline in derivati

poddružina

:

Akrilati

generično ime

:

Akrilat

| 4.2 | Če ime družine ali pod-družine ne zadostuje za podroben opis kemijskih elementov ali pomembnih funkcionalnih skupin, potem je generično ime sestavljeno iz pripadajočih imen različnih družin ali pod-družin:

  Primeri:







  — | klorobenzen







  družina 602 | : | halogenirani ogljikovodiki |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| poddružina | : | halogenirani aromatski ogljikovodiki |
| družina 017 | : | klorove spojine |
| generično ime | : | kloriran aromatski ogljikovodik |

4.2

Če ime družine ali pod-družine ne zadostuje za podroben opis kemijskih elementov ali pomembnih funkcionalnih skupin, potem je generično ime sestavljeno iz pripadajočih imen različnih družin ali pod-družin:

Primeri:

—

klorobenzen

družina 602

:

halogenirani ogljikovodiki

poddružina

:

halogenirani aromatski ogljikovodiki

družina 017

:

klorove spojine

generično ime

:

kloriran aromatski ogljikovodik

| — | 2,3,6-triklorofenilocetna kislina







  družina 607 | : | organske kisline |
| --- | --- | --- | --- |
| Pod-družina | : | halogenirane aromatske kisline |
| družina 017 | : | klorove spojine |
| generično ime | : | klorirana aromatska kislina |

—

2,3,6-triklorofenilocetna kislina

družina 607

:

organske kisline

Pod-družina

:

halogenirane aromatske kisline

družina 017

:

klorove spojine

generično ime

:

klorirana aromatska kislina

| — | 1-kloro-1-nitropropan







  družina 610 | : | klornitrirani derivatidružina |
| --- | --- | --- | --- |
| 601 | : | Ogljikovodiki |
| poddružina | : | alifatski ogljikovodiki |
| generično ime | : | klorirani alifatski ogljikovodik |

—

1-kloro-1-nitropropan

družina 610

:

klornitrirani derivatidružina

601

:

Ogljikovodiki

poddružina

:

alifatski ogljikovodiki

generično ime

:

klorirani alifatski ogljikovodik

| — | tetrapropil ditiopirofosfat







  družina 015 | : | fosforjeve spojine |
| --- | --- | --- | --- |
| poddružina | : | fosforjevi estri |
| družina 016 | : | žveplove spojine |
| generično ime | : | tiofosforni ester |

—

tetrapropil ditiopirofosfat

družina 015

:

fosforjeve spojine

poddružina

:

fosforjevi estri

družina 016

:

žveplove spojine

generično ime

:

tiofosforni ester

| Opomba: | Pri nekaterih elementih, še posebno kovinah, se lahko ime družine ali pod-družine navede z besedami „organski“ ali „anorganski“. |
| --- | --- |

Opomba:

Pri nekaterih elementih, še posebno kovinah, se lahko ime družine ali pod-družine navede z besedami „organski“ ali „anorganski“.

Primeri:

| — | diživosrebrov klorid







  družina 080 | : | živosrebrove spojine |
| --- | --- | --- | --- |
| generično ime | : | anorganska živosrebrova spojina |

—

diživosrebrov klorid

družina 080

:

živosrebrove spojine

generično ime

:

anorganska živosrebrova spojina

| — | barijev acetat







  družina 056 | : | barijeve spojine |
| --- | --- | --- | --- |
| generično ime | : | organska barijeva spojina |

—

barijev acetat

družina 056

:

barijeve spojine

generično ime

:

organska barijeva spojina

| — | etil nitrit







  družina 007 | : | dušikove spojine |
| --- | --- | --- | --- |
| poddružina | : | Nitriti |
| generično ime | : | organski nitrit |

—

etil nitrit

družina 007

:

dušikove spojine

poddružina

:

Nitriti

generično ime

:

organski nitrit

| — | natrijev hidrosulfit







  družina 016 | : | žveplove spojine |
| --- | --- | --- | --- |
| generično ime | : | anorganska žveplova spojina |

—

natrijev hidrosulfit

družina 016

:

žveplove spojine

generično ime

:

anorganska žveplova spojina

(Pri navedenih primerih gre za snovi, ki so bile vzete iz 3 v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, za katere je mogoče vložiti zahtevo za zaupnost).

PRILOGA VII

PRIPRAVKI V SMISLU ČLENA 12(2)

Pripravki, navedeni v točki 9.3 Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS.

PRILOGA VIII

Del A

Razveljavljena direktiva s seznamom njenih zaporednih sprememb

(iz člena 22)

| Direktiva 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 200, 30.7.1999, str. 1) | |
| --- | --- |
| Direktiva Komisije 2001/60/ES
  (UL L 226, 22.8.2001, str. 5) | |
| Uredba (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 284, 31.10.2003, str. 1) | Samo točka 90 Priloge III |
| Direktiva Sveta 2004/66/ES
  (UL L 168, 1.5.2004, str. 35) | Samo kar se nanaša na Direktivo 1999/45/ES v členu 1 in točko I.B Priloge |
| Direktiva Komisije 2006/8/ES
  (UL L 19, 24.1.2006, str. 12) | |
| Direktiva Sveta 2006/96/ES
  (UL L 363, 20.12.2006, str. 81) | Samo kar se nanaša na Direktivo 1999/45/ES v členu 1 in oddelek G Priloge |
| Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 396, 30.12.2006, str. 1) | Samo člen 140 |
| Uredba (ES) št. 1137/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 311, 21.11.2008, str. 1) | Samo točka 3.5 Priloge |
| Uredba (ES) št 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 353, 31.12.2008, str. 1) | Samo člen 56 |

Direktiva 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 200, 30.7.1999, str. 1)

Direktiva Komisije 2001/60/ES

(UL L 226, 22.8.2001, str. 5)

Uredba (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 284, 31.10.2003, str. 1)

Samo točka 90 Priloge III

Direktiva Sveta 2004/66/ES

(UL L 168, 1.5.2004, str. 35)

Samo kar se nanaša na Direktivo 1999/45/ES v členu 1 in točko I.B Priloge

Direktiva Komisije 2006/8/ES

(UL L 19, 24.1.2006, str. 12)

Direktiva Sveta 2006/96/ES

(UL L 363, 20.12.2006, str. 81)

Samo kar se nanaša na Direktivo 1999/45/ES v členu 1 in oddelek G Priloge

Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 396, 30.12.2006, str. 1)

Samo člen 140

Uredba (ES) št. 1137/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 311, 21.11.2008, str. 1)

Samo točka 3.5 Priloge

Uredba (ES) št 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 353, 31.12.2008, str. 1)

Samo člen 56

Del B

Roki za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe

(iz člena 22)

| Direktiva | Roki za prenos |
| --- | --- |
| 1999/45/ES | 30. julij 2002 |
| 2001/60/ES | 30. julij 2002 |
| 2004/66/ES | 1. maj 2004 |
| 2006/8/ES | 1. marec 2007 |
| 2006/96/ES | 1. januar 2007 |

Direktiva

Roki za prenos

1999/45/ES

30. julij 2002

2001/60/ES

30. julij 2002

2004/66/ES

1. maj 2004

2006/8/ES

1. marec 2007

2006/96/ES

1. januar 2007

PRILOGA IX

PRIMERJALNA TABELA

| Direktiva 1999/45/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1(1), uvodno besedilo | Člen 1(1) |
| Člen 1(1), prva alienea | Člen 1(1) |
| Člen 1(1), druga alienea | Člen 1(1) |
| Člen 1(1), zadnje besedilo | Člen 1(1) |
| Člen 1(2), uvodno besedilo | Člen 1(2), uvodno besedilo |
| Člen 1(2), prva alienea | Člen 1(2)(a) |
| Člen 1(2), druga alienea | Člen 1(2)(b) |
| Člen 1(3), uvodno besedilo | Člen 1(3) |
| Člen 1(3), prva alienea | Člen 1(3) |
| Člen 1(3), druga alienea | Člen 1(3) |
| Člen 1(3), tretja alienea | — |
| Člen 1(3), zadnje besedilo | Člen 1(3) |
| Člen 1(4) | Člen 1(4) |
| Člen 1(5) | Člen 1(5) |
| Člen 1(6), uvodno besedilo | Člen 1(6), uvodno besedilo |
| Člen 1(6), prva alienea | Člen 1(6)(a) |
| Člen 1(6), druga alienea | Člen 1(6)(b) |
| Člen 2(1), uvodno besedilo | Člen 2(1), uvodno besedilo |
| Člen 2(1)(a), (b) in (c) | Člen 2(1)(a), (b) in (c) |
| Člen 2(1)(d) | — |
| Člen 2(1)(e) | Člen 2(1)(d) |
| Člen 2(1)(f) | Člen 2(1)(e) |
| Člen 2(1)(g) | Člen 2(1)(f) |
| Člen 2(1)(h) | Člen 2(1)(g) |
| Člen 2(2), uvodno besedilo | Člen 2(2), uvodno besedilo |
| Člen 2(2)(a), (b) in (c) | Člen 2(2)(a), (b) in (c) |
| Člen 2(2)(d), uvodno besedilo | Člen 2(2)(d), uvodno besedilo |
| Člen 2(2)(d), prva alienea | Člen 2(2)(d)(i) |
| Člen 2(2)(d), druga alienea | Člen 2(2)(d)(ii) |
| Člen 2(2)(d), tretja alienea | Člen 2(2)(d)(iii) |
| Člen 2(2)(d), četrta alienea | Člen 2(2)(d)(iv) |
| Člen 2(2)(e) do (o) | Člen 2(2)(e) do (o) |
| Člen 3(1), prvi pododstavek, uvodno besedilo | Člen 3(1), prvi pododstavek, uvodno besedilo |
| Člen 3(1), prvi pododstavek, prva alienea | Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (a) |
| Člen 3(1), prvi pododstavek, druga alienea | Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (b) |
| Člen 3(1), prvi pododstavek, tretja alienea | Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (c) |
| Člen 3(1), drugi in tretji pododstavek | Člen 3(1), drugi in tretji pododstavek |
| Člen 3(2), uvodno besedilo | Člen 3(2), uvodno besedilo |
| Člen 3(2), prva alienea | Člen 3(2)(a) |
| Člen 3(2), druga alienea | — |
| Člen 3(2), tretja alienea | Člen 3(2)(b) |
| Člen 3(2), četrta alienea | — |
| Člen 3(2), peta alienea | — |
| Člen 3(2), šesta alienea | — |
| Člen 3(2), zadnje besedilo | Člen 3(2), uvodno besedilo |
| Člen 3(3) | Člen 3(3) |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Člen 5(1) | Člen 5(1) |
| Člen 5(2), prvo uvodno besedilo | Člen 5(2), uvodno besedilo |
| Člen 5(2), drugo uvodno besedilo | Člen 5(2), uvodno besedilo |
| Člen 5(2), prva alienea | Člen 5(2)(a) |
| Člen 5(2), druga alienea | Člen 5(2)(b) |
| Člen 5(2), tretja alienea | Člen 5(2)(c) |
| Člen 5(3), (4) in (5) | Člen 5(3), (4) in (5) |
| Člen 6(1) in (2) | Člen 6(1) in (2) |
| Člen 6(3), uvodno besedilo | Člen 6(3), uvodno besedilo |
| Člen 6(3), prva alinea, prvi del | Člen 6(3), uvodno besedilo |
| Člen 6(3), prva alinea drugi del | Člen 6(3), prva alienea |
| Člen 6(3), druga alienea | Člen 6(3), druga alienea |
| Člen 6(3), tretja alienea | Člen 6(3), tretja alienea |
| Člen 6(4) | Člen 6(4) |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Člen 8(1) in (2) | Člen 8(1) in (2) |
| Člen 8(3), uvodno besedilo | Člen 8(3), uvodno besedilo |
| Člen 8(3), prva alienea | Člen 8(3)(a) |
| Člen 8(3), druga alienea | Člen 8(3)(b) |
| Člen 8(3), tretja alienea | Člen 8(3)(c) |
| Člen 8(4) | Člen 8(4) |
| Člen 9, točka 1, uvodno besedilo | Člen 9(1), prvi pododstavek, uvodno besedilo |
| Člen 9, točka 1, točka 1.1, uvodno besedilo | Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (a), uvodno besedilo |
| Člen 9, točka 1, točka 1.1, prva alienea | Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (a)(i) |
| Člen 9, točka 1, točka 1.1, druga alienea | Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (a)(ii) |
| Člen 9, točka 1, točka 1.1, tretja alienea | Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (a)(iii) |
| Člen 9, točka 1, točka 1.1, četrta alienea | Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (a)(iv) |
| Člen 9, točka 1, točka 1.2, uvodno besedilo | Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (b), uvodno besedilo |
| Člen 9, točka 1, točka 1.2, prva alienea | Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (b)(i) |
| Člen 9, točka 1, točka 1.2, druga alienea | Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (b)(ii) |
| Člen 9, točka 1, točka 1.3, prvi pododstavek, uvodno besedilo | Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (c), uvodno besedilo |
| Člen 9, točka 1, točka 1.3, prvi pododstavek, prva alienea | Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (c)(i) |
| Člen 9, točka 1, točka 1.3, prvi pododstavek, druga alienea | Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (c)(ii) |
| Člen 9, točka 1, točka 1.3, drugi pododstavek | Člen 9(1), drugi pododstavek |
| Člen 9(2) | Člen 9(2) |
| Člen 10, točka 1.1, uvodno besedilo | Člen 10(1), uvodno besedilo |
| Člen 10, točka 1.1(a) | Člen 10(1)(a) |
| Člen 10, točka 1.1(b) | Člen 10(1)(b) |
| Člen 10, točka 1.2 | Člen 10(2) |
| Člen 10, točka 2, uvodno besedilo | Člen 10(3), uvodno besedilo |
| Člen 10, točka 2.1 | Člen 10(3)(a) |
| Člen 10, točka 2.2 | Člen 10(3)(b) |
| Člen 10, točka 2.3, uvodno besedilo | Člen 10(3)(c), uvodno besedilo |
| Člen 10, točka 2.3.1 | Člen 10(3)(c)(i) |
| Člen 10, točka 2.3.2 | Člen 10(3)(c)(ii) |
| Člen 10, točka 2.3.3, prvi pododstavek, uvodno besedilo | Člen 10(3)(c)(iii), prvi pododstavek, uvodno besedilo |
| Člen 10, točka 2.3.3, prvi pododstavek, prva alienea | Člen 10(2)(c)(iii), prvi pododstavek, prva alienea |
| Člen 10, točka 2.3.3, prvi pododstavek, druga alienea | Člen 10(2)(c)(iii), prvi pododstavek, druga alienea |
| Člen 10, točka 2.3.3, prvi pododstavek, tretja alienea | Člen 10(2)(c)(iii), prvi pododstavek, tretja alienea |
| Člen 10, točka 2.3.3, prvi pododstavek, četrta alienea | Člen 10(2)(c)(iii), prvi pododstavek, četrta alienea |
| Člen 10, točka 2.3.3, prvi pododstavek, peta alienea | Člen 10(2)(c)(iii), prvi pododstavek, peta alienea |
| Člen 10, točka 2.3.3, prvi pododstavek, šesta alienea | Člen 10(2)(c)(iii), prvi pododstavek, šesta alienea |
| Člen 10, točka 2.3.3, prvi pododstavek, zadnje besedilo | Člen 10(2)(c)(iii), prvi pododstavek, uvodno besedilo |
| Člen 10, točka 2.3.3, drugi pododstavek | Člen 10(2)(c)(iii), drugi pododstavek |
| Člen 10, točka 2.3.4, uvodno besedilo | Člen 10(3)(c)(iv), uvodno besedilo |
| Člen 10, točka 2.3.4, prva alienea | Člen 10(3)(c)(iv), prva alienea |
| Člen 10, točka 2.3.4, druga alienea | Člen 10(3)(c)(iv), druga alienea |
| Člen 10, točka 2.3.4, tretja alienea | Člen 10(3)(c)(iv), tretja alienea |
| Člen 10, točka 2.3.4, prvi pododstavek, četrta alienea | Člen 10(3)(c)(iv), četrta alienea |
| Člen 10, točka 2.3.4, peta alienea | Člen 10(3)(c)(iv), peta alienea |
| Člen 10, točka 2.3.4, šesta alienea | Člen 10(3)(c)(iv), šesta alienea |
| Člen 10, točka 2.3.4, sedmna alienea | Člen 10(3)(c)(iv), seventh alienea |
| Člen 10, točka 2.3.4, zadnje bsedilo | Člen 10(3)(c)(iv), uvodno besedilo |
| Člen 10, točka 2.3.5 | Člen 10(3)(c)(v) |
| Člen 10, točka 2.4, prvi pododstavek | Člen 10(3)(d), prvi pododstavek |
| Člen 10, točka 2.4. drugi pododstavek, uvodno besedilo | Člen 10(3)(d), drugi pododstavek, uvodno besedilo |
| Člen 10, točka 2.4. drugi pododstavek, prva alienea | Člen 10(3)(d), drugi pododstavek, točka (i) |
| Člen 10, točka 2.4. drugi pododstavek, druga alienea | Člen 10(3)(d), drugi pododstavek, točka (ii) |
| Člen 10, točka 2.4. drugi pododstavek, tretja alienea | Člen 10(3)(d), drugi pododstavek, točka (iii) |
| Člen 10, točka 2.4. drugi pododstavek, četrta alienea | Člen 10(3)(d), drugi pododstavek, točka (iv) |
| Člen 10, točka 2.4. tretji pododstavek | Člen 10(3)(d), tretji pododstavek |
| Člen 10, točka 2.5 | Člen 10(3)(e) |
| Člen 10, točka 2.6 | Člen 10(3)(f) |
| Člen 10, točka 2.7 | Člen 10(3)(g) |
| Člen 10, točka 3 | Člen 10(4) |
| Člen 10, točka 4, uvodno besedilo | Člen 10(5), uvodno besedilo |
| Člen 10, točka 4, prva alienea | Člen 10(5)(a) |
| Člen 10, točka 4, druga alienea | Člen 10(5)(b) |
| Člen 10, točka 5 | Člen 10(6) |
| Člen 11(1) do (5) | Člen 11(1) do (5) |
| Člen 11(6), uvodno besedilo | Člen 11(6), uvodno besedilo |
| Člen 11(6)(a) | Člen 11(6)(a) |
| Člen 11(6)(b), prvi pododstavek, uvodno besedilo | Člen 11(6)(b), prvi pododstavek, uvodno besedilo |
| Člen 11(6)(b), prvi pododstavek, prva alienea | Člen 11(6)(b), prvi pododstavek, točka (i) |
| Člen 11(6)(b), prvi pododstavek, druga alienea | Člen 11(6)(b), prvi pododstavek, točka (ii) |
| Člen 11(6)(b), drugi pododstavek | Člen 11(6)(b), drugi pododstavek |
| Člen 12 in 13 | Člen 12 in 13 |
| Člen 15 | Člen 14, prvi do peti odstavek |
| — | Člen 14, šesti odstavek |
| Člen 16 | Člen 15 |
| Člen 17 | Člen 16 |
| Člen 18 | Člen 17 |
| Člen 19 | Člen 18 |
| Člen 20 | Člen 19 |
| Člen 20a(1) in (2) | Člen 21 |
| Člen 20a(3) | — |
| — | Člen 20 |
| — | Člen 22 |
| Člen 21 | — |
| Člen 22 | — |
| Člen 23 | Člen 23 |
| Člen 24 | Člen 24 |
| Priloga I do VII | Priloga I do VII |
| Priloga VIII | — |
| Priloga IX | — |
| — | Priloga VIII |
| — | Priloga IX |

Direktiva 1999/45/ES

Ta direktiva

Člen 1(1), uvodno besedilo

Člen 1(1)

Člen 1(1), prva alienea

Člen 1(1)

Člen 1(1), druga alienea

Člen 1(1)

Člen 1(1), zadnje besedilo

Člen 1(1)

Člen 1(2), uvodno besedilo

Člen 1(2), uvodno besedilo

Člen 1(2), prva alienea

Člen 1(2)(a)

Člen 1(2), druga alienea

Člen 1(2)(b)

Člen 1(3), uvodno besedilo

Člen 1(3)

Člen 1(3), prva alienea

Člen 1(3)

Člen 1(3), druga alienea

Člen 1(3)

Člen 1(3), tretja alienea

—

Člen 1(3), zadnje besedilo

Člen 1(3)

Člen 1(4)

Člen 1(4)

Člen 1(5)

Člen 1(5)

Člen 1(6), uvodno besedilo

Člen 1(6), uvodno besedilo

Člen 1(6), prva alienea

Člen 1(6)(a)

Člen 1(6), druga alienea

Člen 1(6)(b)

Člen 2(1), uvodno besedilo

Člen 2(1), uvodno besedilo

Člen 2(1)(a), (b) in (c)

Člen 2(1)(a), (b) in (c)

Člen 2(1)(d)

—

Člen 2(1)(e)

Člen 2(1)(d)

Člen 2(1)(f)

Člen 2(1)(e)

Člen 2(1)(g)

Člen 2(1)(f)

Člen 2(1)(h)

Člen 2(1)(g)

Člen 2(2), uvodno besedilo

Člen 2(2), uvodno besedilo

Člen 2(2)(a), (b) in (c)

Člen 2(2)(a), (b) in (c)

Člen 2(2)(d), uvodno besedilo

Člen 2(2)(d), uvodno besedilo

Člen 2(2)(d), prva alienea

Člen 2(2)(d)(i)

Člen 2(2)(d), druga alienea

Člen 2(2)(d)(ii)

Člen 2(2)(d), tretja alienea

Člen 2(2)(d)(iii)

Člen 2(2)(d), četrta alienea

Člen 2(2)(d)(iv)

Člen 2(2)(e) do (o)

Člen 2(2)(e) do (o)

Člen 3(1), prvi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 3(1), prvi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 3(1), prvi pododstavek, prva alienea

Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (a)

Člen 3(1), prvi pododstavek, druga alienea

Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (b)

Člen 3(1), prvi pododstavek, tretja alienea

Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (c)

Člen 3(1), drugi in tretji pododstavek

Člen 3(1), drugi in tretji pododstavek

Člen 3(2), uvodno besedilo

Člen 3(2), uvodno besedilo

Člen 3(2), prva alienea

Člen 3(2)(a)

Člen 3(2), druga alienea

—

Člen 3(2), tretja alienea

Člen 3(2)(b)

Člen 3(2), četrta alienea

—

Člen 3(2), peta alienea

—

Člen 3(2), šesta alienea

—

Člen 3(2), zadnje besedilo

Člen 3(2), uvodno besedilo

Člen 3(3)

Člen 3(3)

Člen 4

Člen 4

Člen 5(1)

Člen 5(1)

Člen 5(2), prvo uvodno besedilo

Člen 5(2), uvodno besedilo

Člen 5(2), drugo uvodno besedilo

Člen 5(2), uvodno besedilo

Člen 5(2), prva alienea

Člen 5(2)(a)

Člen 5(2), druga alienea

Člen 5(2)(b)

Člen 5(2), tretja alienea

Člen 5(2)(c)

Člen 5(3), (4) in (5)

Člen 5(3), (4) in (5)

Člen 6(1) in (2)

Člen 6(1) in (2)

Člen 6(3), uvodno besedilo

Člen 6(3), uvodno besedilo

Člen 6(3), prva alinea, prvi del

Člen 6(3), uvodno besedilo

Člen 6(3), prva alinea drugi del

Člen 6(3), prva alienea

Člen 6(3), druga alienea

Člen 6(3), druga alienea

Člen 6(3), tretja alienea

Člen 6(3), tretja alienea

Člen 6(4)

Člen 6(4)

Člen 7

Člen 7

Člen 8(1) in (2)

Člen 8(1) in (2)

Člen 8(3), uvodno besedilo

Člen 8(3), uvodno besedilo

Člen 8(3), prva alienea

Člen 8(3)(a)

Člen 8(3), druga alienea

Člen 8(3)(b)

Člen 8(3), tretja alienea

Člen 8(3)(c)

Člen 8(4)

Člen 8(4)

Člen 9, točka 1, uvodno besedilo

Člen 9(1), prvi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 9, točka 1, točka 1.1, uvodno besedilo

Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (a), uvodno besedilo

Člen 9, točka 1, točka 1.1, prva alienea

Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (a)(i)

Člen 9, točka 1, točka 1.1, druga alienea

Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (a)(ii)

Člen 9, točka 1, točka 1.1, tretja alienea

Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (a)(iii)

Člen 9, točka 1, točka 1.1, četrta alienea

Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (a)(iv)

Člen 9, točka 1, točka 1.2, uvodno besedilo

Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (b), uvodno besedilo

Člen 9, točka 1, točka 1.2, prva alienea

Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (b)(i)

Člen 9, točka 1, točka 1.2, druga alienea

Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (b)(ii)

Člen 9, točka 1, točka 1.3, prvi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (c), uvodno besedilo

Člen 9, točka 1, točka 1.3, prvi pododstavek, prva alienea

Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (c)(i)

Člen 9, točka 1, točka 1.3, prvi pododstavek, druga alienea

Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (c)(ii)

Člen 9, točka 1, točka 1.3, drugi pododstavek

Člen 9(1), drugi pododstavek

Člen 9(2)

Člen 9(2)

Člen 10, točka 1.1, uvodno besedilo

Člen 10(1), uvodno besedilo

Člen 10, točka 1.1(a)

Člen 10(1)(a)

Člen 10, točka 1.1(b)

Člen 10(1)(b)

Člen 10, točka 1.2

Člen 10(2)

Člen 10, točka 2, uvodno besedilo

Člen 10(3), uvodno besedilo

Člen 10, točka 2.1

Člen 10(3)(a)

Člen 10, točka 2.2

Člen 10(3)(b)

Člen 10, točka 2.3, uvodno besedilo

Člen 10(3)(c), uvodno besedilo

Člen 10, točka 2.3.1

Člen 10(3)(c)(i)

Člen 10, točka 2.3.2

Člen 10(3)(c)(ii)

Člen 10, točka 2.3.3, prvi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 10(3)(c)(iii), prvi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 10, točka 2.3.3, prvi pododstavek, prva alienea

Člen 10(2)(c)(iii), prvi pododstavek, prva alienea

Člen 10, točka 2.3.3, prvi pododstavek, druga alienea

Člen 10(2)(c)(iii), prvi pododstavek, druga alienea

Člen 10, točka 2.3.3, prvi pododstavek, tretja alienea

Člen 10(2)(c)(iii), prvi pododstavek, tretja alienea

Člen 10, točka 2.3.3, prvi pododstavek, četrta alienea

Člen 10(2)(c)(iii), prvi pododstavek, četrta alienea

Člen 10, točka 2.3.3, prvi pododstavek, peta alienea

Člen 10(2)(c)(iii), prvi pododstavek, peta alienea

Člen 10, točka 2.3.3, prvi pododstavek, šesta alienea

Člen 10(2)(c)(iii), prvi pododstavek, šesta alienea

Člen 10, točka 2.3.3, prvi pododstavek, zadnje besedilo

Člen 10(2)(c)(iii), prvi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 10, točka 2.3.3, drugi pododstavek

Člen 10(2)(c)(iii), drugi pododstavek

Člen 10, točka 2.3.4, uvodno besedilo

Člen 10(3)(c)(iv), uvodno besedilo

Člen 10, točka 2.3.4, prva alienea

Člen 10(3)(c)(iv), prva alienea

Člen 10, točka 2.3.4, druga alienea

Člen 10(3)(c)(iv), druga alienea

Člen 10, točka 2.3.4, tretja alienea

Člen 10(3)(c)(iv), tretja alienea

Člen 10, točka 2.3.4, prvi pododstavek, četrta alienea

Člen 10(3)(c)(iv), četrta alienea

Člen 10, točka 2.3.4, peta alienea

Člen 10(3)(c)(iv), peta alienea

Člen 10, točka 2.3.4, šesta alienea

Člen 10(3)(c)(iv), šesta alienea

Člen 10, točka 2.3.4, sedmna alienea

Člen 10(3)(c)(iv), seventh alienea

Člen 10, točka 2.3.4, zadnje bsedilo

Člen 10(3)(c)(iv), uvodno besedilo

Člen 10, točka 2.3.5

Člen 10(3)(c)(v)

Člen 10, točka 2.4, prvi pododstavek

Člen 10(3)(d), prvi pododstavek

Člen 10, točka 2.4. drugi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 10(3)(d), drugi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 10, točka 2.4. drugi pododstavek, prva alienea

Člen 10(3)(d), drugi pododstavek, točka (i)

Člen 10, točka 2.4. drugi pododstavek, druga alienea

Člen 10(3)(d), drugi pododstavek, točka (ii)

Člen 10, točka 2.4. drugi pododstavek, tretja alienea

Člen 10(3)(d), drugi pododstavek, točka (iii)

Člen 10, točka 2.4. drugi pododstavek, četrta alienea

Člen 10(3)(d), drugi pododstavek, točka (iv)

Člen 10, točka 2.4. tretji pododstavek

Člen 10(3)(d), tretji pododstavek

Člen 10, točka 2.5

Člen 10(3)(e)

Člen 10, točka 2.6

Člen 10(3)(f)

Člen 10, točka 2.7

Člen 10(3)(g)

Člen 10, točka 3

Člen 10(4)

Člen 10, točka 4, uvodno besedilo

Člen 10(5), uvodno besedilo

Člen 10, točka 4, prva alienea

Člen 10(5)(a)

Člen 10, točka 4, druga alienea

Člen 10(5)(b)

Člen 10, točka 5

Člen 10(6)

Člen 11(1) do (5)

Člen 11(1) do (5)

Člen 11(6), uvodno besedilo

Člen 11(6), uvodno besedilo

Člen 11(6)(a)

Člen 11(6)(a)

Člen 11(6)(b), prvi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 11(6)(b), prvi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 11(6)(b), prvi pododstavek, prva alienea

Člen 11(6)(b), prvi pododstavek, točka (i)

Člen 11(6)(b), prvi pododstavek, druga alienea

Člen 11(6)(b), prvi pododstavek, točka (ii)

Člen 11(6)(b), drugi pododstavek

Člen 11(6)(b), drugi pododstavek

Člen 12 in 13

Člen 12 in 13

Člen 15

Člen 14, prvi do peti odstavek

—

Člen 14, šesti odstavek

Člen 16

Člen 15

Člen 17

Člen 16

Člen 18

Člen 17

Člen 19

Člen 18

Člen 20

Člen 19

Člen 20a(1) in (2)

Člen 21

Člen 20a(3)

—

—

Člen 20

—

Člen 22

Člen 21

—

Člen 22

—

Člen 23

Člen 23

Člen 24

Člen 24

Priloga I do VII

Priloga I do VII

Priloga VIII

—

Priloga IX

—

—

Priloga VIII

—

Priloga IX

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/186 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/186

---

P7_TA(2013)0009

Trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (COM(2011)0479 – C7-0216/2011 – 2011/0218(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 440/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0479), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0479),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0216/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0216/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0180/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0180/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 43, 15.2.2012, str. 56.

---

P7_TC1-COD(2011)0218

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (-1) | Da bo odražala spremembe, ki so nastale z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, je treba Uredbo (ES) št. 1967/2006

   (3)

  v celoti uskladiti. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(-1)

Da bo odražala spremembe, ki so nastale z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, je treba Uredbo (ES) št. 1967/2006

   (3)

  v celoti uskladiti. [Sprememba 2]

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1967/2006 daje Komisiji pooblastila za izvajanje nekaterih njenih določb. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1967/2006 daje Komisiji pooblastila za izvajanje nekaterih njenih določb.

| (2) | Pooblastila, prenesena na Komisijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1967/2006, je treba uskladiti s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(2)

Pooblastila, prenesena na Komisijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1967/2006, je treba uskladiti s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (3) | Za uporabo

  dopolnitev ali spremembo
  določenih določb

  nebistvenih elementov
  Uredbe (ES) št. 1967/2006 bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejetje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi z naslednjim: [Sprememba 3]







  — | odobritev odstopanj, kadar so izrecno določene v navedeni uredbi; |
| --- | --- | --- |

(3)

Za uporabo

  dopolnitev ali spremembo
  določenih določb

  nebistvenih elementov
  Uredbe (ES) št. 1967/2006 bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejetje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi z naslednjim: [Sprememba 3]

—

odobritev odstopanj, kadar so izrecno določene v navedeni uredbi;

| — | določitev ribolovnih zavarovanih območij v teritorialnih vodah držav članic ali določitev ukrepov za upravljanje ribištva v teh vodah, če ukrepi za upravljanje ribištva države članice ne zadoščajo za zagotavljanje visoke ravni varstva virov in okolja; [Sprememba 4] |
| --- | --- |

—

določitev ribolovnih zavarovanih območij v teritorialnih vodah držav članic ali določitev ukrepov za upravljanje ribištva v teh vodah, če ukrepi za upravljanje ribištva države članice ne zadoščajo za zagotavljanje visoke ravni varstva virov in okolja; [Sprememba 4]

| — | odločitev o potrditvi, preklicu ali spremembi določitve ribolovnega zavarovanega območja, ki bi lahko vplivala na plovila druge države članice; [Sprememba 5] |
| --- | --- |

—

odločitev o potrditvi, preklicu ali spremembi določitve ribolovnega zavarovanega območja, ki bi lahko vplivala na plovila druge države članice; [Sprememba 5]

| — | sprememba odstopanja, ki dovoljuje uporabo vlečnih mrež; [Sprememba 6] |
| --- | --- |

—

sprememba odstopanja, ki dovoljuje uporabo vlečnih mrež; [Sprememba 6]

| — | sprememba načrta upravljanja države članice, če ta ne zadostuje za zagotavljanje visoke ravni varstva virov in okolja; [Sprememba 7] |
| --- | --- |

—

sprememba načrta upravljanja države članice, če ta ne zadostuje za zagotavljanje visoke ravni varstva virov in okolja; [Sprememba 7]

| — | odločitev o potrditvi, preklicu ali spremembi načrta upravljanja države članice, ki bi lahko vplival na plovila druge države članice; [Sprememba 8] |
| --- | --- |

—

odločitev o potrditvi, preklicu ali spremembi načrta upravljanja države članice, ki bi lahko vplival na plovila druge države članice; [Sprememba 8]

| — | razporeditev presežka razpoložljive ribolovne zmogljivosti med države članice v 25-miljni upravljavski coni okrog Malte, in [Sprememba 9] |
| --- | --- |

—

razporeditev presežka razpoložljive ribolovne zmogljivosti med države članice v 25-miljni upravljavski coni okrog Malte, in [Sprememba 9]

| — | določitev meril, ki se bodo uporabljala pri določanju in dodeljevanju plovnih poti za naprave za združevanje rib (FAD) za ribolov delfink v upravljavski coni 25 morskih milj od obale Malte. |
| --- | --- |

—

določitev meril, ki se bodo uporabljala pri določanju in dodeljevanju plovnih poti za naprave za združevanje rib (FAD) za ribolov delfink v upravljavski coni 25 morskih milj od obale Malte.

| — | sprejetje podrobnih pravil za dodatne tehnične specifikacije glede ploskev s kvadratastimi očesi, ki se vstavijo v vlečne mreže;
  [Sprememba 10] |
| --- | --- |

—

sprejetje podrobnih pravil za dodatne tehnične specifikacije glede ploskev s kvadratastimi očesi, ki se vstavijo v vlečne mreže;
  [Sprememba 10]

| — | sprejetje tehničnih specifikacij, ki določajo največje dimenzije plavajoče vrvi, spodnje vrvi, oboda ali obsega vlečnih mrež ter največje število mrež v vlečnih mrežah z več opreme in
  [Sprememba 11] |
| --- | --- |

—

sprejetje tehničnih specifikacij, ki določajo največje dimenzije plavajoče vrvi, spodnje vrvi, oboda ali obsega vlečnih mrež ter največje število mrež v vlečnih mrežah z več opreme in
  [Sprememba 11]

| — | spremembe prilog k Uredbi (ES) št. 1967/2006.
  [Sprememba 12] |
| --- | --- |

—

spremembe prilog k Uredbi (ES) št. 1967/2006.
  [Sprememba 12]

Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (5) | Sklicevanje na s pozejdonko poraslo dno bi bilo treba pojasniti. |
| --- | --- |

(5)

Sklicevanje na s pozejdonko poraslo dno bi bilo treba pojasniti.

| (6) | Potrebne so dodatne tehnične in znanstvene informacije, da bi se ustrezno upoštevale posebnosti sredozemskega ribištva in bi Komisija lahko določila možne tehnične specifikacije za zgornje meje velikosti vlečnih mrež in največjega števila mrež v vlečnih mrežah z več opreme, kakor je navedeno zgoraj;
  [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(6)

Potrebne so dodatne tehnične in znanstvene informacije, da bi se ustrezno upoštevale posebnosti sredozemskega ribištva in bi Komisija lahko določila možne tehnične specifikacije za zgornje meje velikosti vlečnih mrež in največjega števila mrež v vlečnih mrežah z več opreme, kakor je navedeno zgoraj;
  [Sprememba 13]

| (6a) | Ohranjanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju je izredno pomembno, zato bi moralo biti navedeno v naslovu Uredbe (ES) št. 1967/2006. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(6a)

Ohranjanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju je izredno pomembno, zato bi moralo biti navedeno v naslovu Uredbe (ES) št. 1967/2006. [Sprememba 14]

| (7) | Uredbo (ES) št. 1967/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (ES) št. 1967/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1967/2006 se spremeni:

| (-1) | Naslov se nadomesti z naslednjim:




  „Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju“


  [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(-1)

Naslov se nadomesti z naslednjim:

„Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju“

| (1) | V členu 4(5) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „5.   Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 1 se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 30a, s katerimi se plovilom skupne dolžine do vključno 12 metrov in z močjo motorja do vključno 85 kW s pridnenimi vlečnimi mrežami, ki jih tradicionalno uporabljajo na s pozejdonko poraslem dnu, dovoli ribolov pod pogojem, da:“. |
| --- | --- |

(1)

V členu 4(5) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„5.   Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 1 se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 30a, s katerimi se plovilom skupne dolžine do vključno 12 metrov in z močjo motorja do vključno 85 kW s pridnenimi vlečnimi mrežami, ki jih tradicionalno uporabljajo na s pozejdonko poraslem dnu, dovoli ribolov pod pogojem, da:“.

| (1a) | V členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Po izteku roka iz odstavka 1 in do 30. novembra 2009 lahko Svet na podlagi novih ustreznih znanstvenih informacij določi dodatna ribolovna zavarovana območja ali spremeni njihove meje in pravila njihovega upravljanja.




  Od 1. decembra 2009 naprej Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku in na predlog Komisije določata dodatna ribolovna zavarovana območja ali spreminjata njihove meje in pravila njihovega upravljanja na podlagi novih ustreznih znanstvenih informacij.“



  [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(1a)

V členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Po izteku roka iz odstavka 1 in do 30. novembra 2009 lahko Svet na podlagi novih ustreznih znanstvenih informacij določi dodatna ribolovna zavarovana območja ali spremeni njihove meje in pravila njihovega upravljanja.

Od 1. decembra 2009 naprej Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku in na predlog Komisije določata dodatna ribolovna zavarovana območja ali spreminjata njihove meje in pravila njihovega upravljanja na podlagi novih ustreznih znanstvenih informacij.“

[Sprememba 15]

| (1b) | Člen 7 se spremeni:










  (a) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:




  „4.
     
  Če Komisija meni, da ukrepi za upravljanje ribištva, o katerih je uradno obveščena v skladu z odstavkom 3, ne zadoščajo za zagotavljanje visoke ravni varstva virov in okolja, lahko po posvetovanju z državo članico slednjo pozove, naj ukrep spremeni v treh mesecih od dneva poziva.




  Če Komisija meni, da ukrepi za upravljanje ribištva v državi članici niso bili spremenjeni ali so bili neustrezno spremenjeni ter da še vedno ne zagotavljajo visoke ravni varstva virov in okolja, se nanjo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 30a, s katerimi določi zavarovano območje ali ukrepe za upravljanje ribištva v teh vodah.“; |
| --- | --- | --- |

(1b)

Člen 7 se spremeni:

(a)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.
     
  Če Komisija meni, da ukrepi za upravljanje ribištva, o katerih je uradno obveščena v skladu z odstavkom 3, ne zadoščajo za zagotavljanje visoke ravni varstva virov in okolja, lahko po posvetovanju z državo članico slednjo pozove, naj ukrep spremeni v treh mesecih od dneva poziva.

Če Komisija meni, da ukrepi za upravljanje ribištva v državi članici niso bili spremenjeni ali so bili neustrezno spremenjeni ter da še vedno ne zagotavljajo visoke ravni varstva virov in okolja, se nanjo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 30a, s katerimi določi zavarovano območje ali ukrepe za upravljanje ribištva v teh vodah.“;

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:




  „5.
     
  Če država članica predlaga, da se v njenih teritorialnih vodah določi ribolovno zavarovano območje, ki bi lahko vplivalo na plovila drugih držav članic, o tem pred njegovo določitvijo obvesti Komisijo, to drugo državo članico in zadevni regionalni svetovalni svet.




  Države članice in zadevni regionalni svetovalni svet lahko Komisiji predložijo pisne pripombe v 30 delovnih dneh od prejema obvestila o predlagani določitvi.




  Na Komisijo se prenese pooblastilo, da po preučitvi vsakršnih takih pripomb sprejme delegirane akte v skladu s členom 30a, s katerimi potrdi, prekliče ali spremeni določitev v 60 delovnih dneh od obvestila o predlagani določitvi.“



  [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.
     
  Če država članica predlaga, da se v njenih teritorialnih vodah določi ribolovno zavarovano območje, ki bi lahko vplivalo na plovila drugih držav članic, o tem pred njegovo določitvijo obvesti Komisijo, to drugo državo članico in zadevni regionalni svetovalni svet.

Države članice in zadevni regionalni svetovalni svet lahko Komisiji predložijo pisne pripombe v 30 delovnih dneh od prejema obvestila o predlagani določitvi.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da po preučitvi vsakršnih takih pripomb sprejme delegirane akte v skladu s členom 30a, s katerimi potrdi, prekliče ali spremeni določitev v 60 delovnih dneh od obvestila o predlagani določitvi.“

[Sprememba 16]

| (2) | Člen 13 se spremeni:






  (a) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Države članice lahko zaprosijo za odstopanje od odstavkov 1, 2 in 3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 30a, s katerimi dovoli tako odstopanje pod pogojem, da jih utemeljujejo posebne geografske značilnosti zadevnih morskih območij, na primer omejena velikost obalne celinske police vzdolž celotne obale zadevne države članice ali omejen obseg območij, primernih za ribolov z vlečnimi mrežami, na katerih ribolov nima bistvenega vpliva na morsko okolje in zadeva omejeno število plovil države članice ali, glede na okoliščine, drugih držav članic, pod pogojem, da te vrste ribolova niso možne z drugačnim orodjem, ureja pa jih načrt upravljanja iz člena 18 ali 19. Države članice prošnje za tako odstopanje utemeljijo z najnovejšimi znanstvenimi in tehničnimi dognanji.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

Člen 13 se spremeni:

(a)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Države članice lahko zaprosijo za odstopanje od odstavkov 1, 2 in 3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 30a, s katerimi dovoli tako odstopanje pod pogojem, da jih utemeljujejo posebne geografske značilnosti zadevnih morskih območij, na primer omejena velikost obalne celinske police vzdolž celotne obale zadevne države članice ali omejen obseg območij, primernih za ribolov z vlečnimi mrežami, na katerih ribolov nima bistvenega vpliva na morsko okolje in zadeva omejeno število plovil države članice ali, glede na okoliščine, drugih držav članic, pod pogojem, da te vrste ribolova niso možne z drugačnim orodjem, ureja pa jih načrt upravljanja iz člena 18 ali 19. Države članice prošnje za tako odstopanje utemeljijo z najnovejšimi znanstvenimi in tehničnimi dognanji.“;

| (b) | odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:
  „10.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 30a, s katerimi se za tiste vrste ribolova, za katere velja odstopanje na podlagi člena 4(5), dovoli odstopanje od odstavkov 1 in 2.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

„10.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 30a, s katerimi se za tiste vrste ribolova, za katere velja odstopanje na podlagi člena 4(5), dovoli odstopanje od odstavkov 1 in 2.“;

| (ba) | v odstavku 11 se pododstavek 4 nadomesti z naslednjim:




  „Če Komisija na podlagi uradnih obvestil države članice v skladu s pododstavkoma 2 in 3 ali na podlagi novih znanstvenih dokazov meni, da pogoji za odstopanje niso izpolnjeni, lahko po posvetovanju z zadevno državo članico slednjo pozove, naj to odstopanje spremeni v treh mesecih od dneva poziva. Če Komisija meni, da država članica ni spremenila odstopanja ali ga je spremenila neustrezno, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 30a, s katerimi spremeni odstopanje, da bi zagotovila varstvo virov in okolja.“


  [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(ba)

v odstavku 11 se pododstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„Če Komisija na podlagi uradnih obvestil države članice v skladu s pododstavkoma 2 in 3 ali na podlagi novih znanstvenih dokazov meni, da pogoji za odstopanje niso izpolnjeni, lahko po posvetovanju z zadevno državo članico slednjo pozove, naj to odstopanje spremeni v treh mesecih od dneva poziva. Če Komisija meni, da država članica ni spremenila odstopanja ali ga je spremenila neustrezno, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 30a, s katerimi spremeni odstopanje, da bi zagotovila varstvo virov in okolja.“

| (2a) | V členu 14 se črta odstavek 3. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(2a)

V členu 14 se črta odstavek 3. [Sprememba 18]

| (2b) | V prvem pododstavku člena 18(1) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku in na predlog Komisije sprejmeta načrte upravljanja za posebne vrste ribolova v Sredozemlju, zlasti na območjih, ki v celoti ali delno segajo prek teritorialnih voda držav članic. Ti načrti lahko vključujejo predvsem:“



  [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(2b)

V prvem pododstavku člena 18(1) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku in na predlog Komisije sprejmeta načrte upravljanja za posebne vrste ribolova v Sredozemlju, zlasti na območjih, ki v celoti ali delno segajo prek teritorialnih voda držav članic. Ti načrti lahko vključujejo predvsem:“

[Sprememba 19]

| (2c) | Člen 19 se spremeni:










  (a) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:




  „8.
     
  Če Komisija na podlagi uradnega obvestila iz odstavka 7 ali na podlagi novih znanstvenih dokazov meni, da načrt upravljanja, sprejet v skladu z odstavkom 1 ali z odstavkom 2, ne zagotavlja visoke ravni varstva virov in okolja, lahko po posvetovanju z zadevno državo članico slednjo pozove, naj načrt spremeni v treh mesecih od dneva poziva.




  Če Komisija meni, da načrt upravljanja države članice ni spremenjen ali je spremenjen neustrezno ter da še vedno ne zagotavlja visoke ravni varstva virov in okolja, se nanjo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 30a, s katerimi spremeni načrt upravljanja, da bi zagotovila varstvo virov in okolja.“; |
| --- | --- | --- |

(2c)

Člen 19 se spremeni:

(a)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.
     
  Če Komisija na podlagi uradnega obvestila iz odstavka 7 ali na podlagi novih znanstvenih dokazov meni, da načrt upravljanja, sprejet v skladu z odstavkom 1 ali z odstavkom 2, ne zagotavlja visoke ravni varstva virov in okolja, lahko po posvetovanju z zadevno državo članico slednjo pozove, naj načrt spremeni v treh mesecih od dneva poziva.

Če Komisija meni, da načrt upravljanja države članice ni spremenjen ali je spremenjen neustrezno ter da še vedno ne zagotavlja visoke ravni varstva virov in okolja, se nanjo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 30a, s katerimi spremeni načrt upravljanja, da bi zagotovila varstvo virov in okolja.“;

| (b) | odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:




  „9.
     
  Če država članica predlaga, da se določi načrt upravljanja, ki bi lahko vplival na plovila drugih držav članic, o tem obvesti Komisijo, to drugo državo članico in zadevni regionalni svetovalni svet, preden sprejme načrt upravljanja.




  Države članice in zadevni regionalni svetovalni svet lahko Komisiji predložijo pisne pripombe o predlaganem načrtu upravljanja v 30 delovnih dneh od prejema obvestila o predlaganem sprejetju.




  Na Komisijo se prenese pooblastilo, da po preučitvi vsakršnih takih pripomb sprejeme delegirane akte v skladu s členom 30a, s katerimi potrdi, prekliče ali spremeni načrt v 60 delovnih dneh od obvestila o predlaganem načrtu upravljanja.“



  [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(b)

odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:

„9.
     
  Če država članica predlaga, da se določi načrt upravljanja, ki bi lahko vplival na plovila drugih držav članic, o tem obvesti Komisijo, to drugo državo članico in zadevni regionalni svetovalni svet, preden sprejme načrt upravljanja.

Države članice in zadevni regionalni svetovalni svet lahko Komisiji predložijo pisne pripombe o predlaganem načrtu upravljanja v 30 delovnih dneh od prejema obvestila o predlaganem sprejetju.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da po preučitvi vsakršnih takih pripomb sprejeme delegirane akte v skladu s členom 30a, s katerimi potrdi, prekliče ali spremeni načrt v 60 delovnih dneh od obvestila o predlaganem načrtu upravljanja.“

[Sprememba 20]

| (3) | V členu 26(3) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „3.   Če skupna ribolovna zmogljivost iz točke (a) odstavka 2 presega skupno ribolovno zmogljivost plovil z vlečno mrežo, ki imajo celotno dolžino 24 metrov ali manj in so v referenčnem obdobju 2000–2001 opravljala ribolov v upravljavski coni (v nadaljnjem besedilu: referenčna ribolovna zmogljivost), Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 30a, s katerimi razporedi ta presežek razpoložljive ribolovne zmogljivosti med države članice, pri čemer se upoštevajo interesi držav članic, ki so zaprosile za dovoljenje.“ |
| --- | --- |

(3)

V členu 26(3) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„3.   Če skupna ribolovna zmogljivost iz točke (a) odstavka 2 presega skupno ribolovno zmogljivost plovil z vlečno mrežo, ki imajo celotno dolžino 24 metrov ali manj in so v referenčnem obdobju 2000–2001 opravljala ribolov v upravljavski coni (v nadaljnjem besedilu: referenčna ribolovna zmogljivost), Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 30a, s katerimi razporedi ta presežek razpoložljive ribolovne zmogljivosti med države članice, pri čemer se upoštevajo interesi držav članic, ki so zaprosile za dovoljenje.“

| (4) | V členu 27(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 30a, s katerimi določi merila, ki se uporabljajo pri določitvi in dodelitvi plovnih poti FAD.“ |
| --- | --- |

(4)

V členu 27(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 30a, s katerimi določi merila, ki se uporabljajo pri določitvi in dodelitvi plovnih poti FAD.“

| (4a) | Člen 28 se črta. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(4a)

Člen 28 se črta. [Sprememba 21]

| (4b) | Člen 29 se črta. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(4b)

Člen 29 se črta. [Sprememba 22]

| (5) | Člen 30 se nadomesti z naslednjim:

  črta.



  „Priloge se spremenijo na podlagi delegiranih aktov, sprejetih po členu 30a.“

  [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(5)

Člen 30 se nadomesti z naslednjim:

  črta.

„Priloge se spremenijo na podlagi delegiranih aktov, sprejetih po členu 30a.“

| (6) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 30a
  Izvajanje pooblastila
  1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, navedenemi v tem členu.
  2.   Prenos pooblastila

  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  iz členov 4(5),
  7(4) in (5),
  13(5) in (10),
  četrtega pododstavka člena 13(11), člena 19(8) in (9),
  prvega pododstavka člena 26(3),
  in
  drugega pododstavka člena 27(3), člena 30, Priloge I(B)(3) in Priloge II(7) se podeli za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti te uredbe

  se prenese na Komisijo za obdobje treh let od ...

   (*).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje
  ,
  razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 24]

  3.   Pooblastilo iz členov 4(5),
  7(4) in (5),
  13(5) in (10),
  četrtega pododstavka člena 13(11), člena 19(8) in (9),
  prvega pododstavka člena 26(3)
  in
  drugega pododstavka člena 27(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih.
  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 4(5),
  7(4) in (5),
  13(5) in (10),
  četrtim pododstavkom člena 13(11), členom 19(8) in (9),
  prvim pododstavkom člena 26(3)
  in
  drugim pododstavkom člena 27(3) začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegeiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlamenti ko Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“ |
| --- | --- |

(6)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 30a

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, navedenemi v tem členu.

2.   Prenos pooblastila

  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  iz členov 4(5),
  7(4) in (5),
  13(5) in (10),
  četrtega pododstavka člena 13(11), člena 19(8) in (9),
  prvega pododstavka člena 26(3),
  in
  drugega pododstavka člena 27(3), člena 30, Priloge I(B)(3) in Priloge II(7) se podeli za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti te uredbe

  se prenese na Komisijo za obdobje treh let od ...

   (*).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje
  ,
  razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 24]

3.   Pooblastilo iz členov 4(5),
  7(4) in (5),
  13(5) in (10),
  četrtega pododstavka člena 13(11), člena 19(8) in (9),
  prvega pododstavka člena 26(3)
  in
  drugega pododstavka člena 27(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 4(5),
  7(4) in (5),
  13(5) in (10),
  četrtim pododstavkom člena 13(11), členom 19(8) in (9),
  prvim pododstavkom člena 26(3)
  in
  drugim pododstavkom člena 27(3) začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegeiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlamenti ko Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“

| (7) | V Prilogi I se del (B) spremeni:






  (a) | točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „3. | Ploskve s kvadratastimi očesi se lahko vstavijo v vse vlečne mreže pred priključkom ali kjer koli med začetkom priključka in zadnjim delom vreče. Kvadratastih očes ne smejo na noben način ovirati ne notranji ne zunanji dodatki. Ploskve s kvadratastimi očesi so narejene iz brezvozelnega mrežnega materiala ali iz mrežnega materiala z nedrsečimi vozli in se vstavijo tako, da so očesa med ribolovom vedno v celoti odprta. Z delegiranimi akti, sprejetimi po členu 30a, se določijo podrobna pravila za dodatne tehnične specifikacije glede ploskev s kvadratastimi očesi.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

V Prilogi I se del (B) spremeni:

(a)

točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.

Ploskve s kvadratastimi očesi se lahko vstavijo v vse vlečne mreže pred priključkom ali kjer koli med začetkom priključka in zadnjim delom vreče. Kvadratastih očes ne smejo na noben način ovirati ne notranji ne zunanji dodatki. Ploskve s kvadratastimi očesi so narejene iz brezvozelnega mrežnega materiala ali iz mrežnega materiala z nedrsečimi vozli in se vstavijo tako, da so očesa med ribolovom vedno v celoti odprta. Z delegiranimi akti, sprejetimi po členu 30a, se določijo podrobna pravila za dodatne tehnične specifikacije glede ploskev s kvadratastimi očesi.“;

| (b) | točka 4 se črta; [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(b)

točka 4 se črta; [Sprememba 26]

| (c) | točka 5 se nadomesti z naslednjim:










  „5. | Prisotnost na krovu ali uporaba vlečne mreže ali potegalke, katere vreča je v celoti ali deloma narejena iz kakršnega koli mrežnega materiala z očesi, ki niso kvadratasta ali rombasta, je prepovedana.“ |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.

| (8) | V Prilogi II se točka 7 nadomesti z naslednjim:

  V Prilogi II se črta točka 7.









  „7. | Komisija lahko z delegiranimi akti, sprejetimi po členu 30a, sprejme tehnične specifikacije, ki določajo največje dimenzije plavajoče vrvi, spodnje vrvi, oboda ali obsega vlečnih mrež ter največje število mrež v vlečnih mrežah z več opreme.“ |
| --- | --- | --- |

(8)

V Prilogi II se točka 7 nadomesti z naslednjim:

  V Prilogi II se črta točka 7.

„7.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 43, 15.2.2012, str. 56.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013.

2

(3)  

  UL L 409, 30.12.2006, str. 11.

3

UL L 409, 30.12.2006, str. 11.

(*)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

*

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/192 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/192

---

P7_TA(2013)0010

Sklenitev Dopolnilnega protokola iz Nagoje in Kuala Lumpurja o odgovornosti in nadomestilih h Kartagenskemu protokolu o biološki varnosti ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dopolnilnega protokola iz Nagoje in Kuala Lumpurja o odgovornosti in nadomestilih h Kartagenskemu protokolu o biološki varnosti v imenu Evropske unije (13582/2012 – C7-0323/2012 – 2012/0120(NLE))

(Odobritev)

(2015/C 440/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13582/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13582/2012),

| — | ob upoštevanju Dopolnilnega protokola iz Nagoje in Kuala Lumpurja o odgovornosti in nadomestilih h Kartagenskemu protokolu o biološki varnosti, ki jih je Unija sprejela dne 15. oktobra 2010 na sklepnem plenarnem zasedanju pete konference pogodbenic kot zasedanju pogodbenic Protokola (KP/ZPP 5) v Nagoji in podpisala dne 11. maja 2011 (13583/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Dopolnilnega protokola iz Nagoje in Kuala Lumpurja o odgovornosti in nadomestilih h Kartagenskemu protokolu o biološki varnosti, ki jih je Unija sprejela dne 15. oktobra 2010 na sklepnem plenarnem zasedanju pete konference pogodbenic kot zasedanju pogodbenic Protokola (KP/ZPP 5) v Nagoji in podpisala dne 11. maja 2011 (13583/2012),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 192 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0323/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 192 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0323/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0429/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0429/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/193 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/193

---

P7_TA(2013)0012

Bonitetne agencije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (COM(2011)0747 – C7-0420/2011 – 2011/0361(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 440/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0747), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0747),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0420/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0420/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 2. aprila 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 2. aprila 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. decembra 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. decembra 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0221/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0221/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 167, 13.6.2012, str. 2.

(2)  UL C 181, 21.6.2012, str. 68.

---

P7_TC1-COD(2011)0361

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 462/2013.)

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/194 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/194

---

P7_TA(2013)0013

Kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in upravitelji alternativnih investicijskih skladov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in Direktive 2011/61/EU o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov v zvezi s prevelikim zanašanjem na bonitetne ocene (COM(2011)0746 – C7-0419/2011 – 2011/0360(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 440/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0746), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0746),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0419/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0419/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 2. aprila 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 2. aprila 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. decembra 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. decembra 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0220/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0220/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 167, 13.6.2012, str. 2.

(2)  UL C 229, 31.7.2012, str. 64.

---

P7_TC1-COD(2011)0360

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/41/ES o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje, Direktive 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in Direktive 2011/61/EU o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov v zvezi s prevelikim zanašanjem na bonitetne ocene

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2013/14/EU.)

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/195 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/195

---

P7_TA(2013)0014

Večletni načrt za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 z dne 18. septembra 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže (COM(2012)0155 – C7-0090/2012 – 2012/0077(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 440/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0155), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0155),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0090/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0090/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2012 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0395/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0395/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 299, 4.10.2012, str. 145.

---

P7_TC1-COD(2012)0077

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. januarja 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 z dne 18. septembra 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se izognili vsakršni dvoumnosti in zagotovili skladnost z mednarodnimi zavezami Unije za dosego največjega trajnostnega donosa za izčrpane staleže, je treba cilje večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, določene z Uredbo Sveta (ES) št. 1098/2007 (3), ustrezno razjasniti. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se izognili vsakršni dvoumnosti in zagotovili skladnost z mednarodnimi zavezami Unije za dosego največjega trajnostnega donosa za izčrpane staleže, je treba cilje večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, določene z Uredbo Sveta (ES) št. 1098/2007 (3), ustrezno razjasniti.

| (2) | Uredba (ES) št. 1098/2007 določa spremljanje in pregled najnižjih stopenj ribolovne umrljivosti, ki so navedene v Uredbi, v primeru, da so navedene stopnje neustrezne za dosego ciljev načrta. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1098/2007 določa spremljanje in pregled najnižjih stopenj ribolovne umrljivosti, ki so navedene v Uredbi, v primeru, da so navedene stopnje neustrezne za dosego ciljev načrta.

| (3) | V skladu s členom 290 Pogodbe se lahko na Komisijo prenese pooblastilo za dopolnjevanje ali spreminjanje nebistvenih elementov zakonodajnega akta z delegiranimi akti.
  [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 290 Pogodbe se lahko na Komisijo prenese pooblastilo za dopolnjevanje ali spreminjanje nebistvenih elementov zakonodajnega akta z delegiranimi akti.
  [Sprememba 1]

| (4) | Za učinkovito doseganje ciljev iz Uredbe (ES) št. 1098/2007 in hitro odzivanje na spremembe pogojev staleža ali ribištva, je treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s pregledom najnižjih stopenj ribolovne umrljivosti, kadar glede na znanstvene podatke te stopnje niso več primerne in ukrepi niso zadostni za doseganje ciljev načrta

  z določanjem obdobij, ko je na nekaterih geografskih območjih dovoljen ribolov z uporabo nekaterih vrst orodja
  . Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja
  z regionalnim svetovalnim svetom za Baltsko morje in ustreznimi zainteresiranimi stranmi
  , vključno s posvetovanji na strokovni ravni. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(4)

Za učinkovito doseganje ciljev iz Uredbe (ES) št. 1098/2007 in hitro odzivanje na spremembe pogojev staleža ali ribištva, je treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s pregledom najnižjih stopenj ribolovne umrljivosti, kadar glede na znanstvene podatke te stopnje niso več primerne in ukrepi niso zadostni za doseganje ciljev načrta

  z določanjem obdobij, ko je na nekaterih geografskih območjih dovoljen ribolov z uporabo nekaterih vrst orodja
  . Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja
  z regionalnim svetovalnim svetom za Baltsko morje in ustreznimi zainteresiranimi stranmi
  , vključno s posvetovanji na strokovni ravni. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 2]

| (6) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje člena 29 Uredbe (ES) št. 1098/2007 je treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije

   (4)

  .
  [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje člena 29 Uredbe (ES) št. 1098/2007 je treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije

   (4)

  .
  [Sprememba 3]

| (7) | Za zagotovitev učinkovitosti ocene učinkovitosti načrta je treba spremeniti časovne roke za oceno, določene v Uredbi (ES) št. 1098/2007. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev učinkovitosti ocene učinkovitosti načrta je treba spremeniti časovne roke za oceno, določene v Uredbi (ES) št. 1098/2007.

| (8) | Poleg tega je treba zaradi začetka veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije pojasniti postopek odločanja glede določanja ribolovnih možnosti iz Uredbe (ES) št. 1098/2007. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega je treba zaradi začetka veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije pojasniti postopek odločanja glede določanja ribolovnih možnosti iz Uredbe (ES) št. 1098/2007.

| (9) | Predlog sprememb je zato namenjen predvsem spremembam, ki omogočajo učinkovito delovanje tega načrta v novem okviru za odločanje, vzpostavljenim z Lizbonsko pogodbo. |
| --- | --- |

(9)

Predlog sprememb je zato namenjen predvsem spremembam, ki omogočajo učinkovito delovanje tega načrta v novem okviru za odločanje, vzpostavljenim z Lizbonsko pogodbo.

| (10) | Uredbo (ES) št. 1098/2007 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (ES) št. 1098/2007 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba Sveta (ES) št. 1098/2007 se spremeni:

| (1) | Člen 4 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 4
  Cilji
  Načrt bo zagotovil trajnostno izkoriščanje zadevnih staležev trske na podlagi največjega trajnostnega donosa s postopnim zmanjševanjem in vzdrževanjem stopenj ribolovne umrljivosti na ravneh, ki ne bodo nižje

  višje
  od:" [Sprememba 4]









  (a) | 0.25 pri starosti od tri do šest let za stalež trske na območju A; in [Sprememba 5] |
| --- | --- | --- |

(1)

Člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Cilji

Načrt bo zagotovil trajnostno izkoriščanje zadevnih staležev trske na podlagi največjega trajnostnega donosa s postopnim zmanjševanjem in vzdrževanjem stopenj ribolovne umrljivosti na ravneh, ki ne bodo nižje

  višje
  od:" [Sprememba 4]

(a)

0.25 pri starosti od tri do šest let za stalež trske na območju A; in [Sprememba 5]

| (b) | 0,3 pri starosti od štiri do sedem let za stalež trske na območjih B in C.“ |
| --- | --- |

(b)

0,3 pri starosti od štiri do sedem let za stalež trske na območjih B in C.“

| (2) | Člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Vsako leto Svet v skladu s Pogodbo odloči o TAC za naslednje leto za zadevna staleža trske.“[Sprememba 6] |
| --- | --- |

(2)

Člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Vsako leto Svet v skladu s Pogodbo odloči o TAC za naslednje leto za zadevna staleža trske.“[Sprememba 6]

| (3) | Člen 8se nadomesti kot sledi:






  (a) | Odstavka 3 in4 se nadomestita z naslednjim:
  „3.   Svet vsako leto .
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu s Pogodbo odloči o največjem dovoljenem številu

  členom 29a, s katerimi se vsako leto določi največje dovoljeno število
  dni odsotnosti iz pristanišča zunaj obdobij, določenih v odstavku 1 v naslednjem letu, ko je ribolov z orodji iz odstavka 1 dovoljen, v skladu s pravili iz odstavkov 4 in 5. [Sprememba 7]



  4.
     
  Če STECF oceni, da je stopnja ribolovne umrljivosti pri enem od zadevnih staležev trske najmanj 10 % višja od ciljne stopnje ribolovne umrljivosti, opredeljene v členu 4, se celotno število dni, ko je ribolov z orodjem iz odstavka 1 dovoljen, zmanjša za 10 % glede na celotno število dni, dovoljenih v tekočem letu.“

  [Sprememba 8] |
| --- | --- | --- |

(3)

Člen 8se nadomesti kot sledi:

(a)

Odstavka 3 in4 se nadomestita z naslednjim:

„3.   Svet vsako leto .
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu s Pogodbo odloči o največjem dovoljenem številu

  členom 29a, s katerimi se vsako leto določi največje dovoljeno število
  dni odsotnosti iz pristanišča zunaj obdobij, določenih v odstavku 1 v naslednjem letu, ko je ribolov z orodji iz odstavka 1 dovoljen, v skladu s pravili iz odstavkov 4 in 5. [Sprememba 7]

4.
     
  Če STECF oceni, da je stopnja ribolovne umrljivosti pri enem od zadevnih staležev trske najmanj 10 % višja od ciljne stopnje ribolovne umrljivosti, opredeljene v členu 4, se celotno število dni, ko je ribolov z orodjem iz odstavka 1 dovoljen, zmanjša za 10 % glede na celotno število dni, dovoljenih v tekočem letu.“

  [Sprememba 8]

| (b) | V odstavku 6 se pododstavek 1 nadomesti z naslednjim:




  „6.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 je ribiškim plovilom, katerih skupna dolžina ne presega 12 metrov, dovoljen ribolov s statičnim orodjem na območju, ki obsega do 10 navtičnih milj od temeljnih črt. Čas ribolova s tem statičnim orodjem ne sme biti daljši od 48 ur.“

  [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 6 se pododstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„6.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 je ribiškim plovilom, katerih skupna dolžina ne presega 12 metrov, dovoljen ribolov s statičnim orodjem na območju, ki obsega do 10 navtičnih milj od temeljnih črt. Čas ribolova s tem statičnim orodjem ne sme biti daljši od 48 ur.“

  [Sprememba 9]

| (4) | Člen 26 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 26
  Ocena načrta
  "Komisija od 18. septembra 2007 dalje vsakih pet let oceni delovanje in učinkovitosti tega večletnega načrta.
  Komisija se pri ocenjevanju posvetuje z Znanstvenim, tehničnim in gospodarskim odborom za ribištvo ter Regionalnim svetovalnim svetom za Baltsko morje.
  Po potrebi lahko Komisija predlaga prilagoditve

  pripravi ustrezne predloge za spremembo
  večletnega načrta ali sprejme delegirane akte v skladu s členom 27

  , ki se sprejmejo v skladu z rednim zakonodajnim postopkom
  .“[Sprememba 10] |
| --- | --- |

(4)

Člen 26 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 26

Ocena načrta

"Komisija od 18. septembra 2007 dalje vsakih pet let oceni delovanje in učinkovitosti tega večletnega načrta.
  Komisija se pri ocenjevanju posvetuje z Znanstvenim, tehničnim in gospodarskim odborom za ribištvo ter Regionalnim svetovalnim svetom za Baltsko morje.
  Po potrebi lahko Komisija predlaga prilagoditve

  pripravi ustrezne predloge za spremembo
  večletnega načrta ali sprejme delegirane akte v skladu s členom 27

  , ki se sprejmejo v skladu z rednim zakonodajnim postopkom
  .“[Sprememba 10]

| (5) | Člen 27 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 27
  Pregled najnižjih stopenj ribolovne umrljivosti

  Kadar glede na znanstvene podatke

  Če Komisija ugotovi, da
  vrednosti za najnižje

  ciljne
  stopnje ribolovne umrljivosti iz člena 4 niso skladne s cilji

  več primerne za doseganje ciljev iz
  načrta upravljanja, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu

  na podlagi mnenja Znanstvenega
  ,
  tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo in po posvetovanju z Regionalnim svetovalnim svetom za Baltsko morje ter ustreznimi zainteresiranimi stranmi pripravi predlog za sprejetje po rednem zakonodajnem postopku,
  s členom 29a, s katerimi

  katerim
  spremeni te

  ciljne
  stopnje
  ribolovne umrljivosti iz člena 4
  .“[Sprememba 11] |
| --- | --- |

(5)

Člen 27 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 27

Pregled najnižjih stopenj ribolovne umrljivosti

Kadar glede na znanstvene podatke

  Če Komisija ugotovi, da
  vrednosti za najnižje

  ciljne
  stopnje ribolovne umrljivosti iz člena 4 niso skladne s cilji

  več primerne za doseganje ciljev iz
  načrta upravljanja, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu

  na podlagi mnenja Znanstvenega
  ,
  tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo in po posvetovanju z Regionalnim svetovalnim svetom za Baltsko morje ter ustreznimi zainteresiranimi stranmi pripravi predlog za sprejetje po rednem zakonodajnem postopku,
  s členom 29a, s katerimi

  katerim
  spremeni te

  ciljne
  stopnje
  ribolovne umrljivosti iz člena 4
  .“[Sprememba 11]

| (6) | V členu 29 se odstavki 2, 3 in 4 nadomestijo z naslednjim:
  „2.   Člen 8(1)(b), (3), (4) in (5) se ne uporablja za podrazdelka cone ICES 27 in/ali 28.2., če obstaja dokaz, da je ulov v teh podrazdelkih ICES manjši od 3 % celotnega ulova trske na območju B. V 
  skladu s členom 29a se
  na
  Komisijo se prenese pooblastilo, da vsako leto na
  podlagi poročil držav članic iz odstavka 1 in znanstvenih podatkov Komisija vsako leto z izvedbenimi akti

  sprejme delegirane akte, s katerimi
  potrdi ali takšni dokazi obstajajo in, posledično, ali se omejitve, določene v členu 8(1)(b), (3), (4) in (5), uporabijo za zadevne podrazdelke. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 29b(2).“
  [Sprememba 12]

  3.   Člen 8(1)(b), (3), (4) in (5) se uporablja samo za podrazdelek cone ICES 28.1., če obstaja dokaz, da je ulov trske večji od 1,5 % celotnega ulova trske na območju B. Na
  Komisijo se prenese pooblastilo v skladu s členom 29a, da vsako leto na
  podlagi poročil držav članic iz odstavka 1 in znanstvenih podatkov Komisija vsako leto z izvedbenimi akti

  sprejme delegirane akte, s katerimi
  potrdi, ali takšni dokazi obstajajo, in posledično, ali se omejitve, določene v členu 8(1)(b), (3), (4) in (5), uporabijo za zadevni podrazdelek. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 29b(2)." [Sprememba 13]

  4.   Izvedbeni

  Delegirani
  akti iz odstavkov 2 in 3 se uporabljajo od 1. januarja do 31. decembra naslednje leto." [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(6)

V členu 29 se odstavki 2, 3 in 4 nadomestijo z naslednjim:

„2.   Člen 8(1)(b), (3), (4) in (5) se ne uporablja za podrazdelka cone ICES 27 in/ali 28.2., če obstaja dokaz, da je ulov v teh podrazdelkih ICES manjši od 3 % celotnega ulova trske na območju B. V 
  skladu s členom 29a se
  na
  Komisijo se prenese pooblastilo, da vsako leto na
  podlagi poročil držav članic iz odstavka 1 in znanstvenih podatkov Komisija vsako leto z izvedbenimi akti

  sprejme delegirane akte, s katerimi
  potrdi ali takšni dokazi obstajajo in, posledično, ali se omejitve, določene v členu 8(1)(b), (3), (4) in (5), uporabijo za zadevne podrazdelke. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 29b(2).“
  [Sprememba 12]

3.   Člen 8(1)(b), (3), (4) in (5) se uporablja samo za podrazdelek cone ICES 28.1., če obstaja dokaz, da je ulov trske večji od 1,5 % celotnega ulova trske na območju B. Na
  Komisijo se prenese pooblastilo v skladu s členom 29a, da vsako leto na
  podlagi poročil držav članic iz odstavka 1 in znanstvenih podatkov Komisija vsako leto z izvedbenimi akti

  sprejme delegirane akte, s katerimi
  potrdi, ali takšni dokazi obstajajo, in posledično, ali se omejitve, določene v členu 8(1)(b), (3), (4) in (5), uporabijo za zadevni podrazdelek. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 29b(2)." [Sprememba 13]

4.   Izvedbeni

  Delegirani
  akti iz odstavkov 2 in 3 se uporabljajo od 1. januarja do 31. decembra naslednje leto." [Sprememba 14]

| (7) | Vstavi se naslednje poglavje:
  „Poglavje VIa
  Člen 29 a
  Izvajanje pooblastila
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena.
  2.   
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 8(3), člena 27 in člena 29(2) in (3) se prenese na Komisijo za obdobje treh let od ...

   (*)

  . Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja.
  Prenos pooblastil iz členov 26 in 27 se Komisiji podeli za nedoločen čas

  pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  . [Sprememba 15]

  3.   Prenos pooblastil iz členov 26 in

  Pooblastilo iz člena 8(3) in člena 29(2) in (3)
  lahko
  kadar koli prekličeta
  Evropski parlament ali Svet kadar koli prekličeta. S sklepom

  Z odločitvijo
  o preklicu pooblastilo iz navedenega sklepa preneha veljati
  prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi
  . Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Preklic ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki že veljajo. [Sprememba 16]

  4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 26 in 27

  člena 8(3) in člena 29(2)
  , začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če pred iztekom tega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za dva meseca.

  ‚Člen 29b


  Postopek v odboru


  1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 30 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.


  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.‘
  [Sprememba 17]

  Člen 29c
  Sklepi Sveta
  Kadar ta uredba določa, da odločitve sprejema Svet, Svet ravna v skladu s Pogodbo.“ |
| --- | --- |

(7)

Vstavi se naslednje poglavje:

„Poglavje VIa

Člen 29 a

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena.

2.   
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 8(3), člena 27 in člena 29(2) in (3) se prenese na Komisijo za obdobje treh let od ...

   (*)

  . Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja.
  Prenos pooblastil iz členov 26 in 27 se Komisiji podeli za nedoločen čas

  pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  . [Sprememba 15]

3.   Prenos pooblastil iz členov 26 in

  Pooblastilo iz člena 8(3) in člena 29(2) in (3)
  lahko
  kadar koli prekličeta
  Evropski parlament ali Svet kadar koli prekličeta. S sklepom

  Z odločitvijo
  o preklicu pooblastilo iz navedenega sklepa preneha veljati
  prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi
  . Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Preklic ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki že veljajo. [Sprememba 16]

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 26 in 27

  člena 8(3) in člena 29(2)
  , začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če pred iztekom tega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za dva meseca.

‚Člen 29b

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 30 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.‘
  [Sprememba 17]

Člen 29c

Sklepi Sveta

Kadar ta uredba določa, da odločitve sprejema Svet, Svet ravna v skladu s Pogodbo.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 299, 4.10.2012, str. 145.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2013.

2

(3)  UL L 248, 22.9.2007, str. 1.

3

(4)  
  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

4

UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(*)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

*

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

---

Četrtek, 17. januar 2013

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/200 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/200

---

P7_TA(2013)0019

Instrument finančne podpore na področju zunanjih meja in vizumov (odločitev o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj)

Odločitev Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o začetku in mandatu za medinstitucionalna pogajanja o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta finančne podpore na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD) – (2013/2503(RSP))

(2015/C 440/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju členov 70(2) in 70a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 70(2) in 70a Poslovnika,

| 1. | sprejme odločitev o začetku medinstitucionalnih pogajanj na podlagi naslednjega mandata: |
| --- | --- |

1.

sprejme odločitev o začetku medinstitucionalnih pogajanj na podlagi naslednjega mandata:

MANDAT

Predlog spremembe 1

Osnutek zakonodajne resolucije

Odstavek 1 a (novo)

| Osnutek zakonodajne resolucije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  poudarja, da so finančna sredstva, določena v zakonodajnem predlogu, za zakonodajni organ le okvirna in da ne morejo biti dokončno določena, dokler ne bo dosežen sporazum o predlogu uredbe, ki bo določila večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020; |

Osnutek zakonodajne resolucije

Predlog spremembe

1a.
     
  poudarja, da so finančna sredstva, določena v zakonodajnem predlogu, za zakonodajni organ le okvirna in da ne morejo biti dokončno določena, dokler ne bo dosežen sporazum o predlogu uredbe, ki bo določila večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020;

Predlog spremembe 2

Osnutek zakonodajne resolucije

Odstavek 1b (novo)

| Osnutek zakonodajne resolucije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  opozarja na svojo resolucijo z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo



   (1)



  ; ponovno poudarja, da je v naslednjem večletnem finančnem okviru potrebnih dovolj dodatnih sredstev, da bo lahko Unija uresničevala sedanje prednostne naloge politike in nove naloge, ki jih ima po Lizbonski pogodbi, ter se odzivala na nepredvidene dogodke; poudarja, da se tudi ob povišani ravni sredstev naslednjega večletnega finančnega okvira za 5 ali več odstotkov v primerjavi z letom 2013 lahko nameni uresničevanju dogovorjenih ciljev, obveznosti in načelu solidarnosti Unije le omejen prispevek; poziva Svet, naj jasno opredeli, katere od njegovih političnih prednostnih nalog ali projektov bi bilo mogoče povsem opustiti, kljub njihovi dokazani evropski dodani vrednosti, če se ne strinja s tem pristopom; |

Osnutek zakonodajne resolucije

Predlog spremembe

1b.
     
  opozarja na svojo resolucijo z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo



   (1)



  ; ponovno poudarja, da je v naslednjem večletnem finančnem okviru potrebnih dovolj dodatnih sredstev, da bo lahko Unija uresničevala sedanje prednostne naloge politike in nove naloge, ki jih ima po Lizbonski pogodbi, ter se odzivala na nepredvidene dogodke; poudarja, da se tudi ob povišani ravni sredstev naslednjega večletnega finančnega okvira za 5 ali več odstotkov v primerjavi z letom 2013 lahko nameni uresničevanju dogovorjenih ciljev, obveznosti in načelu solidarnosti Unije le omejen prispevek; poziva Svet, naj jasno opredeli, katere od njegovih političnih prednostnih nalog ali projektov bi bilo mogoče povsem opustiti, kljub njihovi dokazani evropski dodani vrednosti, če se ne strinja s tem pristopom;

Predlog spremembe 3

Osnutek zakonodajne resolucije

Odstavek 1 c (novo)

| Osnutek zakonodajne resolucije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  poudarja dejstvo, da mora Komisija, ob upoštevanju nalog, ki jih je že opredelila in izpolnila Unija, zagotoviti, da se te politične prednostne naloge v predlogu odražajo na daljnoviden in ustrezen način; |

Osnutek zakonodajne resolucije

Predlog spremembe

1c.
     
  poudarja dejstvo, da mora Komisija, ob upoštevanju nalog, ki jih je že opredelila in izpolnila Unija, zagotoviti, da se te politične prednostne naloge v predlogu odražajo na daljnoviden in ustrezen način;

Predlog spremembe 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (1) | Cilj Unije zagotoviti visoko raven varnosti na območju svobode, varnosti in pravice (člen 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije) bi bilo treba med drugim doseči s skupnimi ukrepi v zvezi s prehajanjem notranjih meja in mejno kontrolo na zunanjih mejah ter skupno vizumsko politiko v okviru
  večplastnega
  sistema, ki je namenjen olajšanju zakonitega potovanja in boju proti nezakonitemu priseljevanju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(1)

Cilj Unije zagotoviti visoko raven varnosti na območju svobode, varnosti in pravice (člen 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije) bi bilo treba med drugim doseči s skupnimi ukrepi v zvezi s prehajanjem notranjih meja in mejno kontrolo na zunanjih mejah ter skupno vizumsko politiko v okviru
  večplastnega
  sistema, ki je namenjen olajšanju zakonitega potovanja in boju proti nezakonitemu priseljevanju.

| (1) | Cilj Unije zagotoviti visoko raven varnosti na območju svobode, varnosti in pravice (člen 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije
  (PDEU)
  ) bi bilo treba med drugim doseči s skupnimi ukrepi v zvezi s prehajanjem notranjih meja in mejno kontrolo na zunanjih mejah ter skupno vizumsko politiko v okviru
  konvergentnega
  sistema, ki
  bi omogočal izmenjavo podatkov, popolno ozaveščenost o položaju in ki
  je namenjen olajšanju zakonitega potovanja
  v Uniji ter mednarodnih izmenjav, ki spodbujajo ter razvijajo kulturno raznolikost in medkulturno razumevanje
  in boju proti nezakonitemu priseljevanju.
  Pri uresničevanju tega cilja je treba spoštovati temeljne pravice (člen 67(1) PDEU) in človeško dostojanstvo v skladu z določbami Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), pri oblikovanju skupne politike na področju azila, priseljevanja in nadzora zunanjih mej, ki je pravična za državljane tretjih držav (člen 67(2) PDEU) pa je treba spoštovati pravico do azila, pravico do mednarodne zaščite in načelo nevračanja migrantov in njihovega reševanja na morju ter mednarodne obveznosti Unije in držav članic, ki izhajajo iz njihovega pristopa k mednarodnim instrumentom, na primer k Ženevski konvenciji o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kakor je bila dopolnjena z Newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967 (v nadaljnjem besedilu Ženevska konvencija). |
| --- | --- |

(1)

Cilj Unije zagotoviti visoko raven varnosti na območju svobode, varnosti in pravice (člen 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije
  (PDEU)
  ) bi bilo treba med drugim doseči s skupnimi ukrepi v zvezi s prehajanjem notranjih meja in mejno kontrolo na zunanjih mejah ter skupno vizumsko politiko v okviru
  konvergentnega
  sistema, ki
  bi omogočal izmenjavo podatkov, popolno ozaveščenost o položaju in ki
  je namenjen olajšanju zakonitega potovanja
  v Uniji ter mednarodnih izmenjav, ki spodbujajo ter razvijajo kulturno raznolikost in medkulturno razumevanje
  in boju proti nezakonitemu priseljevanju.
  Pri uresničevanju tega cilja je treba spoštovati temeljne pravice (člen 67(1) PDEU) in človeško dostojanstvo v skladu z določbami Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), pri oblikovanju skupne politike na področju azila, priseljevanja in nadzora zunanjih mej, ki je pravična za državljane tretjih držav (člen 67(2) PDEU) pa je treba spoštovati pravico do azila, pravico do mednarodne zaščite in načelo nevračanja migrantov in njihovega reševanja na morju ter mednarodne obveznosti Unije in držav članic, ki izhajajo iz njihovega pristopa k mednarodnim instrumentom, na primer k Ženevski konvenciji o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kakor je bila dopolnjena z Newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967 (v nadaljnjem besedilu Ženevska konvencija).

Predlog spremembe 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (1a) | Unija potrebuje skladnejši pristop do notranjih in zunanjih vidikov upravljanja migracij in notranje varnosti ter bi morala vzpostaviti soodnosnost med bojem proti nezakonitemu priseljevanju in izboljšanjem varnosti zunanjih meja ter boljše sodelovanje in dialog s tretjimi državami za obravnavanje nezakonitega priseljevanja in spodbujanje zakonitih migracij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(1a)

Unija potrebuje skladnejši pristop do notranjih in zunanjih vidikov upravljanja migracij in notranje varnosti ter bi morala vzpostaviti soodnosnost med bojem proti nezakonitemu priseljevanju in izboljšanjem varnosti zunanjih meja ter boljše sodelovanje in dialog s tretjimi državami za obravnavanje nezakonitega priseljevanja in spodbujanje zakonitih migracij.

Predlog spremembe 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (1b) | Treba je sprejeti celovit pristop k vprašanjem, ki se zastavljajo v zvezi z migracijskim pritiskom in prošnjami za azil, pa tudi k upravljanju zunanjih meja Unije, in zagotoviti zadostna proračunska sredstva in podporna orodja za obvladovanje izrednih razmer v duhu spoštovanja človekovih pravic in solidarnosti med vsemi državami članicami, pri tem pa upoštevati tudi obveznosti posameznih držav in jasno razdelitev nalog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(1b)

Treba je sprejeti celovit pristop k vprašanjem, ki se zastavljajo v zvezi z migracijskim pritiskom in prošnjami za azil, pa tudi k upravljanju zunanjih meja Unije, in zagotoviti zadostna proračunska sredstva in podporna orodja za obvladovanje izrednih razmer v duhu spoštovanja človekovih pravic in solidarnosti med vsemi državami članicami, pri tem pa upoštevati tudi obveznosti posameznih držav in jasno razdelitev nalog.

Predlog spremembe 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (1c) | V svoji resoluciji z dne 8. junija 2011



   (2)



  je Evropski parlament opomnil, da je treba razviti boljše sinergije med različnimi skladi in programi, ter poudaril, da je mogoče s poenostavitvijo upravljanja skladov in omogočitvijo navzkrižnega financiranja več sredstev nameniti skupnim ciljem, pozdravil je namero Komisije, ki želi zmanjšati skupno število proračunskih instrumentov za notranjo politiko, jih postaviti v dvostebrno strukturo in, kjer je mogoče, uvrstiti v skupno upravljanje, ter izrazil svoje prepričanje, da bi moral ta pristop precej prispevati k večji poenostavitvi, racionalizaciji, utrditvi in preglednosti sedanjih skladov in programov. Vendar je opozoril, da je treba paziti, da se različni notranjepolitični cilji ne bodo pomešali med seboj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(1c)

V svoji resoluciji z dne 8. junija 2011



   (2)



  je Evropski parlament opomnil, da je treba razviti boljše sinergije med različnimi skladi in programi, ter poudaril, da je mogoče s poenostavitvijo upravljanja skladov in omogočitvijo navzkrižnega financiranja več sredstev nameniti skupnim ciljem, pozdravil je namero Komisije, ki želi zmanjšati skupno število proračunskih instrumentov za notranjo politiko, jih postaviti v dvostebrno strukturo in, kjer je mogoče, uvrstiti v skupno upravljanje, ter izrazil svoje prepričanje, da bi moral ta pristop precej prispevati k večji poenostavitvi, racionalizaciji, utrditvi in preglednosti sedanjih skladov in programov. Vendar je opozoril, da je treba paziti, da se različni notranjepolitični cilji ne bodo pomešali med seboj.

Obrazložitev

Odstavek 109 resolucije z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo.

Predlog spremembe 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (2a) | Skladno s strategijo notranje varnosti Unije so svoboda, varnost in pravica cilji, za katere si je treba prizadevati vzporedno, in da bi dosegli svobodo in pravico, si je treba za varnost prizadevati v skladu z načeli Pogodb, pravne države in obveznosti Unije na področju temeljnih pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(2a)

Skladno s strategijo notranje varnosti Unije so svoboda, varnost in pravica cilji, za katere si je treba prizadevati vzporedno, in da bi dosegli svobodo in pravico, si je treba za varnost prizadevati v skladu z načeli Pogodb, pravne države in obveznosti Unije na področju temeljnih pravic.

Predlog spremembe 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (3) | Solidarnost med državami članicami, jasna razdelitev nalog, spoštovanje temeljnih pravic in pravne države ter močna osredotočenost na globalno perspektivo in
  tesno povezavo z zunanjo varnostjo
  bi morala biti ključna načela pri izvajanju strategije notranje varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(3)

Solidarnost med državami članicami, jasna razdelitev nalog, spoštovanje temeljnih pravic in pravne države ter močna osredotočenost na globalno perspektivo in
  tesno povezavo z zunanjo varnostjo
  bi morala biti ključna načela pri izvajanju strategije notranje varnosti.

| (3) | Solidarnost med državami članicami, jasna razdelitev nalog, spoštovanje temeljnih
  svoboščin in človekovih
  pravic in pravne države ter močna osredotočenost na globalno perspektivo in
  popolna skladnost s cilji zunanje politike EU, kot so našteti v členu 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),
  bi morala biti ključna načela pri izvajanju strategije notranje varnosti. |
| --- | --- |

(3)

Solidarnost med državami članicami, jasna razdelitev nalog, spoštovanje temeljnih
  svoboščin in človekovih
  pravic in pravne države ter močna osredotočenost na globalno perspektivo in
  popolna skladnost s cilji zunanje politike EU, kot so našteti v členu 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),
  bi morala biti ključna načela pri izvajanju strategije notranje varnosti.

Predlog spremembe 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (3a) | Sklad za notranjo varnost bi moral posebej upoštevati države članice, ki se zaradi svojega zemljepisnega položaja soočajo z nesorazmernimi bremeni migracijskih tokov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(3a)

Sklad za notranjo varnost bi moral posebej upoštevati države članice, ki se zaradi svojega zemljepisnega položaja soočajo z nesorazmernimi bremeni migracijskih tokov.

Predlog spremembe 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (6a) | Skupna sredstva za to uredbo in za Uredbo (EU) št. XXX/2012 o vzpostavitvi instrumenta finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja v okviru Sklada za notranjo varnost bi morala skupaj določati finančna sredstva za celotno trajanje Sklada, ki bi moral v skladu s točko 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne xxx/201z med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju predstavljati prednostni referenčni okvir za proračunski organ v letnem proračunskem postopku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(6a)

Skupna sredstva za to uredbo in za Uredbo (EU) št. XXX/2012 o vzpostavitvi instrumenta finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja v okviru Sklada za notranjo varnost bi morala skupaj določati finančna sredstva za celotno trajanje Sklada, ki bi moral v skladu s točko 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne xxx/201z med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju predstavljati prednostni referenčni okvir za proračunski organ v letnem proračunskem postopku.

Obrazložitev

Skladno z uvodno izjavo 8 predloga uredbe o vzpostavitvi instrumenta finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja v okviru Sklada za notranjo varnost (COM(2011)0753).

Predlog spremembe 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (8) | Sklad za notranjo varnost bi moral odražati solidarnost s finančno pomočjo tistim državam članicam, ki v celoti uporabljajo schengenske določbe o zunanjih mejah, in tistim, ki se pripravljajo na polnopravno sodelovanje v schengenskem pravnem redu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(8)

Sklad za notranjo varnost bi moral odražati solidarnost s finančno pomočjo tistim državam članicam, ki v celoti uporabljajo schengenske določbe o zunanjih mejah, in tistim, ki se pripravljajo na polnopravno sodelovanje v schengenskem pravnem redu.

| (8) | Sklad za notranjo varnost bi moral odražati solidarnost s finančno pomočjo tistim državam članicam, ki v celoti uporabljajo schengenske določbe o zunanjih mejah, in tistim, ki se pripravljajo na polnopravno sodelovanje v schengenskem pravnem redu
  , in ki spoštujejo mednarodno pravo ter nudijo pomoč in zaščito tistim, ki ju potrebujejo
  . |
| --- | --- |

(8)

Sklad za notranjo varnost bi moral odražati solidarnost s finančno pomočjo tistim državam članicam, ki v celoti uporabljajo schengenske določbe o zunanjih mejah, in tistim, ki se pripravljajo na polnopravno sodelovanje v schengenskem pravnem redu
  , in ki spoštujejo mednarodno pravo ter nudijo pomoč in zaščito tistim, ki ju potrebujejo
  .

Predlog spremembe 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (11) | Države članice pri izvajanju nalog na zunanjih mejah in konzulatih v skladu s schengenskim pravnim redom o mejah in vizumih izvajajo ukrepe v interesu in imenu vseh ostalih držav članic v schengenskem območju ter tako opravljajo javno storitev za Unijo.
  Zaradi izražanja solidarnosti
  bi moral
  instrument
  prispevati h kritju obratovalnih stroškov, povezanih z mejnim nadzorom in vizumsko politiko, ter omogočiti državam članicam sistematično vzdrževanje zmogljivosti, nujnih za to storitev, za vse. Prispevek mora biti v obliki celotnega kritja
  izbranega dela
  stroškov, povezanih s cilji v okviru tega instrumenta, in bo predstavljal sestavni del nacionalnih programov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(11)

Države članice pri izvajanju nalog na zunanjih mejah in konzulatih v skladu s schengenskim pravnim redom o mejah in vizumih izvajajo ukrepe v interesu in imenu vseh ostalih držav članic v schengenskem območju ter tako opravljajo javno storitev za Unijo.
  Zaradi izražanja solidarnosti
  bi moral
  instrument
  prispevati h kritju obratovalnih stroškov, povezanih z mejnim nadzorom in vizumsko politiko, ter omogočiti državam članicam sistematično vzdrževanje zmogljivosti, nujnih za to storitev, za vse. Prispevek mora biti v obliki celotnega kritja
  izbranega dela
  stroškov, povezanih s cilji v okviru tega instrumenta, in bo predstavljal sestavni del nacionalnih programov.

| (11) | Države članice pri izvajanju nalog na zunanjih mejah in konzulatih v skladu s schengenskim pravnim redom o mejah in vizumih izvajajo ukrepe v interesu in imenu vseh ostalih držav članic v schengenskem območju ter tako opravljajo javno storitev za Unijo.
  Instrument
  bi moral prispevati h kritju obratovalnih stroškov, povezanih z mejnim nadzorom in vizumsko politiko, ter omogočiti državam članicam sistematično vzdrževanje zmogljivosti, nujnih za to storitev, za vse. Prispevek mora biti v obliki celotnega kritja
  specifičnih
  stroškov, povezanih s cilji v okviru tega instrumenta, in bo predstavljal sestavni del nacionalnih programov.
  Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex) bi morala usklajevati dejavnosti držav članic, ki so financirane v okviru te operativne podpore, da bi preprečili podvajanje, razdrobljenost in stroškovno neučinkovitost. |
| --- | --- |

(11)

Države članice pri izvajanju nalog na zunanjih mejah in konzulatih v skladu s schengenskim pravnim redom o mejah in vizumih izvajajo ukrepe v interesu in imenu vseh ostalih držav članic v schengenskem območju ter tako opravljajo javno storitev za Unijo.
  Instrument
  bi moral prispevati h kritju obratovalnih stroškov, povezanih z mejnim nadzorom in vizumsko politiko, ter omogočiti državam članicam sistematično vzdrževanje zmogljivosti, nujnih za to storitev, za vse. Prispevek mora biti v obliki celotnega kritja
  specifičnih
  stroškov, povezanih s cilji v okviru tega instrumenta, in bo predstavljal sestavni del nacionalnih programov.
  Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex) bi morala usklajevati dejavnosti držav članic, ki so financirane v okviru te operativne podpore, da bi preprečili podvajanje, razdrobljenost in stroškovno neučinkovitost.

Predlog spremembe 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (13) | Ta
  instrument bi se moral izvajati ob popolnem upoštevanju pravic in načel, opredeljenih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(13)

Ta
  instrument bi se moral izvajati ob popolnem upoštevanju pravic in načel, opredeljenih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (13) | Spoštovanje človekovih pravic migrantov in beguncev je ključnega pomena za Unijo. Instrument
  bi se moral izvajati ob popolnem upoštevanju pravic in načel, opredeljenih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah
  , Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Ženevski konvenciji, Konvenciji ZN o pomorskem mednarodnem pravu, pogodbah ZN s področja človekovih pravic in mednarodnem humanitarnem pravu
  . |
| --- | --- |

(13)

Spoštovanje človekovih pravic migrantov in beguncev je ključnega pomena za Unijo. Instrument
  bi se moral izvajati ob popolnem upoštevanju pravic in načel, opredeljenih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah
  , Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Ženevski konvenciji, Konvenciji ZN o pomorskem mednarodnem pravu, pogodbah ZN s področja človekovih pravic in mednarodnem humanitarnem pravu
  .

Predlog spremembe 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (13a) | Enoten in visokokakovosten nadzor zunanjih meja je bistven za krepitev območja svobode, varnosti in pravice. Zato bi morala Komisija zagotoviti posebne smernice, ki bi zagotavljale usklajevanje med državami članicami, kar zadeva infrastrukturo, opremo, prevozna sredstva, informacijske sisteme, in prispevale k zadovoljevanju skupnih varnostnih standardov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(13a)

Enoten in visokokakovosten nadzor zunanjih meja je bistven za krepitev območja svobode, varnosti in pravice. Zato bi morala Komisija zagotoviti posebne smernice, ki bi zagotavljale usklajevanje med državami članicami, kar zadeva infrastrukturo, opremo, prevozna sredstva, informacijske sisteme, in prispevale k zadovoljevanju skupnih varnostnih standardov.

Predlog spremembe 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (13b) | Skladno s členom 3 PDEU bi moral instrument podpirati dejavnosti, ki zagotavljajo zaščito otrok, ki so na zunanjih mejah izpostavljeni nevarnosti.




  Dejavnosti instrumenta naj zlasti spodbujajo odkrivanje, neposredno pomoč in napotitev ogroženih otrok k službam za zaščito, vključno z zagotavljanjem posebne zaščite in podpore otrokom brez spremstva.




  Z rednim spremljanjem in ocenjevanjem, vključno s spremljanjem izdatkov, bi bilo treba določiti, kako je zaščita otrok obravnavana v dejavnostih instrumenta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(13b)

Skladno s členom 3 PDEU bi moral instrument podpirati dejavnosti, ki zagotavljajo zaščito otrok, ki so na zunanjih mejah izpostavljeni nevarnosti.

Dejavnosti instrumenta naj zlasti spodbujajo odkrivanje, neposredno pomoč in napotitev ogroženih otrok k službam za zaščito, vključno z zagotavljanjem posebne zaščite in podpore otrokom brez spremstva.

Z rednim spremljanjem in ocenjevanjem, vključno s spremljanjem izdatkov, bi bilo treba določiti, kako je zaščita otrok obravnavana v dejavnostih instrumenta.

Obrazložitev

EU se je zavezala zaščiti otrokovih pravic. Ta prizadevanja morajo postati razvidna z izvajanjem in izvrševanjem te uredbe.

Predlog spremembe 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (14) | Za zagotovitev enotnega in visokokakovostnega nadzora na zunanjih mejah ter olajšanje
  zakonitega potovanja prek zunanjih meja
  v okviru strategije notranje varnosti EU bi moral instrument prispevati k razvoju skupnega evropskega integriranega sistema upravljanja meja, kar vključuje vse ukrepe, ki so jih na različnih ravneh ter v zvezi s političnim, zakonodajnim in sistematičnim sodelovanjem ter z razporeditvijo bremena, osebja, opreme in tehnologije sprejeli pristojni organi držav članic v sodelovanju z agencijo Frontex, s tretjimi državami in po potrebi z drugimi akterji, med drugim z uporabo štiristopenjskega modela varovanja meja in celovite analize tveganja Evropske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(14)

Za zagotovitev enotnega in visokokakovostnega nadzora na zunanjih mejah ter olajšanje
  zakonitega potovanja prek zunanjih meja
  v okviru strategije notranje varnosti EU bi moral instrument prispevati k razvoju skupnega evropskega integriranega sistema upravljanja meja, kar vključuje vse ukrepe, ki so jih na različnih ravneh ter v zvezi s političnim, zakonodajnim in sistematičnim sodelovanjem ter z razporeditvijo bremena, osebja, opreme in tehnologije sprejeli pristojni organi držav članic v sodelovanju z agencijo Frontex, s tretjimi državami in po potrebi z drugimi akterji, med drugim z uporabo štiristopenjskega modela varovanja meja in celovite analize tveganja Evropske unije.

| (14) | Za zagotovitev enotnega in visokokakovostnega nadzora na zunanjih mejah ter
  organizacijo in
  olajšanje
  dovoljene migracije in mobilnosti
  v okviru strategije notranje varnosti EU bi moral instrument prispevati k razvoju skupnega evropskega integriranega sistema upravljanja meja, kar vključuje vse ukrepe, ki so jih na različnih ravneh ter v zvezi s političnim, zakonodajnim in sistematičnim sodelovanjem ter z razporeditvijo bremena,
  ocene situacije in spreminjajočih se okoliščin glede mejnih prehodov za nezakonite priseljence,
  osebja, opreme in tehnologije sprejeli pristojni organi držav članic v sodelovanju z agencijo Frontex, s tretjimi državami in po potrebi z drugimi akterji, med drugim z uporabo štiristopenjskega modela varovanja meja in celovite analize tveganja Evropske unije. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev enotnega in visokokakovostnega nadzora na zunanjih mejah ter
  organizacijo in
  olajšanje
  dovoljene migracije in mobilnosti
  v okviru strategije notranje varnosti EU bi moral instrument prispevati k razvoju skupnega evropskega integriranega sistema upravljanja meja, kar vključuje vse ukrepe, ki so jih na različnih ravneh ter v zvezi s političnim, zakonodajnim in sistematičnim sodelovanjem ter z razporeditvijo bremena,
  ocene situacije in spreminjajočih se okoliščin glede mejnih prehodov za nezakonite priseljence,
  osebja, opreme in tehnologije sprejeli pristojni organi držav članic v sodelovanju z agencijo Frontex, s tretjimi državami in po potrebi z drugimi akterji, med drugim z uporabo štiristopenjskega modela varovanja meja in celovite analize tveganja Evropske unije.

Predlog spremembe 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (16) | Instrument bi moral vključevati podporo nacionalnim ukrepom in sodelovanju med državami članicami na področju vizumske politike in drugih predmejnih dejavnosti, ki potekajo pred izvajanjem nadzora zunanjih meja. Učinkovito upravljanje dejavnosti, ki jih organizirajo službe držav članic v tretjih državah, je v interesu skupne vizumske politike, ki je del večplastnega sistema, namenjenega
  olajšanju zakonitega potovanja in boju proti nezakonitemu priseljevanju
  v Evropsko unijo, in predstavlja sestavni del skupnega integriranega sistema upravljanja meja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(16)

Instrument bi moral vključevati podporo nacionalnim ukrepom in sodelovanju med državami članicami na področju vizumske politike in drugih predmejnih dejavnosti, ki potekajo pred izvajanjem nadzora zunanjih meja. Učinkovito upravljanje dejavnosti, ki jih organizirajo službe držav članic v tretjih državah, je v interesu skupne vizumske politike, ki je del večplastnega sistema, namenjenega
  olajšanju zakonitega potovanja in boju proti nezakonitemu priseljevanju
  v Evropsko unijo, in predstavlja sestavni del skupnega integriranega sistema upravljanja meja.

| (16) | Instrument bi moral vključevati podporo nacionalnim ukrepom in sodelovanju med državami članicami na področju vizumske politike in drugih predmejnih dejavnosti, ki potekajo pred izvajanjem nadzora zunanjih meja
  , zlasti tistih, ki dajejo prednost varnim morskim mejam in lajšajo dovoljeno migracijo in mobilnost, in v celoti izkoristiti vizumski informacijski sistem (VIS), kar bi spodbujalo stroškovno učinkovitost in preprečevalo dvojno porabo
  . Učinkovito upravljanje dejavnosti, ki jih organizirajo službe držav članic v tretjih državah, je v interesu skupne vizumske politike, ki je del večplastnega sistema, namenjenega
  dovoljeni migraciji in mobilnosti ter preprečevanju nezakonitega priseljevanja
  v Evropsko unijo,
  reševanju ljudi v težavah na morju,
  in predstavlja sestavni del skupnega integriranega sistema upravljanja meja. |
| --- | --- |

(16)

Instrument bi moral vključevati podporo nacionalnim ukrepom in sodelovanju med državami članicami na področju vizumske politike in drugih predmejnih dejavnosti, ki potekajo pred izvajanjem nadzora zunanjih meja
  , zlasti tistih, ki dajejo prednost varnim morskim mejam in lajšajo dovoljeno migracijo in mobilnost, in v celoti izkoristiti vizumski informacijski sistem (VIS), kar bi spodbujalo stroškovno učinkovitost in preprečevalo dvojno porabo
  . Učinkovito upravljanje dejavnosti, ki jih organizirajo službe držav članic v tretjih državah, je v interesu skupne vizumske politike, ki je del večplastnega sistema, namenjenega
  dovoljeni migraciji in mobilnosti ter preprečevanju nezakonitega priseljevanja
  v Evropsko unijo,
  reševanju ljudi v težavah na morju,
  in predstavlja sestavni del skupnega integriranega sistema upravljanja meja.

Predlog spremembe 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (17) | Poleg tega bi moral instrument podpirati ukrepe na ozemlju schengenskih držav kot del razvoja skupnega integriranega sistema upravljanja meja, ki krepi celotno delovanje schengenskega območja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(17)

Poleg tega bi moral instrument podpirati ukrepe na ozemlju schengenskih držav kot del razvoja skupnega integriranega sistema upravljanja meja, ki krepi celotno delovanje schengenskega območja.

| (17) | Poleg tega bi moral instrument podpirati ukrepe na ozemlju schengenskih držav kot del razvoja skupnega integriranega sistema upravljanja meja, ki krepi celotno delovanje schengenskega območja.
  Države članice bi morale zlasti nameniti potrebno financiranje sistemu EUROSUR, da se zagotovi dobro delovanje mreže. |
| --- | --- |

(17)

Poleg tega bi moral instrument podpirati ukrepe na ozemlju schengenskih držav kot del razvoja skupnega integriranega sistema upravljanja meja, ki krepi celotno delovanje schengenskega območja.
  Države članice bi morale zlasti nameniti potrebno financiranje sistemu EUROSUR, da se zagotovi dobro delovanje mreže.

Predlog spremembe 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (18) | Instrument bi moral podpirati tudi razvoj informacijskih sistemov s strani
  Evropske
  unije, s katerimi bi bile države članice ustrezno opremljene za učinkovitejše upravljanje prehajanja državljanov tretjih držav prek meja ter za zagotavljanje
  temeljitejšega
  identificiranja in preverjanja potnikov („pametne meje“). V ta namen bi bilo treba oblikovati program, katerega cilj je kriti stroške za razvoj osrednjih in nacionalnih sestavnih delov navedenih sistemov, ki bi zagotovili tehnično usklajenost, znižanje stroškov in nemoteno izvajanje v državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(18)

Instrument bi moral podpirati tudi razvoj informacijskih sistemov s strani
  Evropske
  unije, s katerimi bi bile države članice ustrezno opremljene za učinkovitejše upravljanje prehajanja državljanov tretjih držav prek meja ter za zagotavljanje
  temeljitejšega
  identificiranja in preverjanja potnikov („pametne meje“). V ta namen bi bilo treba oblikovati program, katerega cilj je kriti stroške za razvoj osrednjih in nacionalnih sestavnih delov navedenih sistemov, ki bi zagotovili tehnično usklajenost, znižanje stroškov in nemoteno izvajanje v državah članicah.

| (18) | Instrument bi moral podpirati tudi razvoj informacijskih sistemov s strani Unije, s katerimi bi bile države članice ustrezno opremljene za učinkovitejše upravljanje prehajanja državljanov tretjih držav prek meja ter za zagotavljanje
  učinkovitejšega
  identificiranja in preverjanja potnikov („pametne meje“)
  , s čimer bi se povečala varnost meja in ustvarili pozitivni gospodarski učinki
  . V ta namen bi bilo treba oblikovati program, katerega cilj je kriti stroške za razvoj osrednjih in nacionalnih sestavnih delov navedenih sistemov, ki bi zagotovili tehnično usklajenost,
  interoperabilnost z drugimi sistemi informacijske tehnologije Unije,
  znižanje stroškov in nemoteno izvajanje v državah članicah. |
| --- | --- |

(18)

Instrument bi moral podpirati tudi razvoj informacijskih sistemov s strani Unije, s katerimi bi bile države članice ustrezno opremljene za učinkovitejše upravljanje prehajanja državljanov tretjih držav prek meja ter za zagotavljanje
  učinkovitejšega
  identificiranja in preverjanja potnikov („pametne meje“)
  , s čimer bi se povečala varnost meja in ustvarili pozitivni gospodarski učinki
  . V ta namen bi bilo treba oblikovati program, katerega cilj je kriti stroške za razvoj osrednjih in nacionalnih sestavnih delov navedenih sistemov, ki bi zagotovili tehnično usklajenost,
  interoperabilnost z drugimi sistemi informacijske tehnologije Unije,
  znižanje stroškov in nemoteno izvajanje v državah članicah.

Predlog spremembe 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (19) | Da se zagotovi takojšnja obravnava nepredvidenega migracijskega pritiska in
  ogrožanja obmejne varnosti
  , bi moralo biti omogočeno zagotavljanje nujne pomoči v okviru Uredbe št. .../2012/EU o splošnih določbah o Skladu za azil in migracije ter o instrumentu finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(19)

Da se zagotovi takojšnja obravnava nepredvidenega migracijskega pritiska in
  ogrožanja obmejne varnosti
  , bi moralo biti omogočeno zagotavljanje nujne pomoči v okviru Uredbe št. .../2012/EU o splošnih določbah o Skladu za azil in migracije ter o instrumentu finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja.

| (19) | Da se zagotovi takojšnja obravnava nepredvidenega migracijskega pritiska in
  tveganja za obmejno varnost
  , bi moralo biti omogočeno zagotavljanje nujne pomoči v okviru Uredbe št. .../2012/EU o splošnih določbah o Skladu za azil in migracije ter o instrumentu finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja. |
| --- | --- |

(19)

Da se zagotovi takojšnja obravnava nepredvidenega migracijskega pritiska in
  tveganja za obmejno varnost
  , bi moralo biti omogočeno zagotavljanje nujne pomoči v okviru Uredbe št. .../2012/EU o splošnih določbah o Skladu za azil in migracije ter o instrumentu finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja.

Predlog spremembe 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (20) | Zlasti kadar se s schengenskim ocenjevalnim sistemom ugotovijo pomanjkljivosti ali
  morebitne nevarnosti
  , bi morala zadevna država članica zaradi večje solidarnosti na celotnem schengenskem območju ustrezno reagirati, tako da s sredstvi iz svojih programov, kadar je to primerno, najprej dopolni ukrepe nujne pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(20)

Zlasti kadar se s schengenskim ocenjevalnim sistemom ugotovijo pomanjkljivosti ali
  morebitne nevarnosti
  , bi morala zadevna država članica zaradi večje solidarnosti na celotnem schengenskem območju ustrezno reagirati, tako da s sredstvi iz svojih programov, kadar je to primerno, najprej dopolni ukrepe nujne pomoči.

| (20) | Zlasti kadar se s schengenskim ocenjevalnim sistemom ugotovijo pomanjkljivosti ali
  morebitna tveganja
  , bi morala zadevna država članica zaradi večje solidarnosti na celotnem schengenskem območju ustrezno reagirati, tako da s sredstvi iz svojih programov, kadar je to primerno, najprej dopolni ukrepe nujne pomoči. |
| --- | --- |

(20)

Zlasti kadar se s schengenskim ocenjevalnim sistemom ugotovijo pomanjkljivosti ali
  morebitna tveganja
  , bi morala zadevna država članica zaradi večje solidarnosti na celotnem schengenskem območju ustrezno reagirati, tako da s sredstvi iz svojih programov, kadar je to primerno, najprej dopolni ukrepe nujne pomoči.

Predlog spremembe 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (21) | Za okrepitev solidarnosti in delitve odgovornosti bi bilo treba države članice spodbuditi, da del sredstev, ki so jim na voljo v okviru njihovih programov, namenijo posebnim prednostnim nalogam, ki jih določi Unija, na primer nakupu tehnične opreme za potrebe agencije Frontex in razvoju konzularnega sodelovanja za Unijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(21)

Za okrepitev solidarnosti in delitve odgovornosti bi bilo treba države članice spodbuditi, da del sredstev, ki so jim na voljo v okviru njihovih programov, namenijo posebnim prednostnim nalogam, ki jih določi Unija, na primer nakupu tehnične opreme za potrebe agencije Frontex in razvoju konzularnega sodelovanja za Unijo.

| (21) | Za okrepitev solidarnosti in delitve odgovornosti bi bilo treba države članice spodbuditi, da del sredstev, ki so jim na voljo v okviru njihovih programov, namenijo posebnim prednostnim nalogam, ki jih določi Unija, na primer nakupu tehnične opreme za potrebe agencije Frontex in razvoju konzularnega sodelovanja za Unijo
  ter pomoči ljudem, ki iščejo mednarodno zaščito
  . |
| --- | --- |

(21)

Za okrepitev solidarnosti in delitve odgovornosti bi bilo treba države članice spodbuditi, da del sredstev, ki so jim na voljo v okviru njihovih programov, namenijo posebnim prednostnim nalogam, ki jih določi Unija, na primer nakupu tehnične opreme za potrebe agencije Frontex in razvoju konzularnega sodelovanja za Unijo
  ter pomoči ljudem, ki iščejo mednarodno zaščito
  .

Predlog spremembe 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (21a) | Države članice bi se morale izogibati zasledovanju lastnih nacionalnih interesov pri uporabi zneskov, dodeljenih v okviru instrumenta za njihove nacionalne programe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(21a)

Države članice bi se morale izogibati zasledovanju lastnih nacionalnih interesov pri uporabi zneskov, dodeljenih v okviru instrumenta za njihove nacionalne programe.

Predlog spremembe 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (22) | Da se zaščiti uporaba schengenskega pravnega reda na celotnem schengenskem območju, bi bilo treba v okviru te uredbe podpreti tudi izvajanje Uredbe o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda kot bistvenega orodja za dopolnitev politik, ki zagotavljajo, da se ne izvajajo kontrole oseb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(22)

Da se zaščiti uporaba schengenskega pravnega reda na celotnem schengenskem območju, bi bilo treba v okviru te uredbe podpreti tudi izvajanje Uredbe o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda kot bistvenega orodja za dopolnitev politik, ki zagotavljajo, da se ne izvajajo kontrole oseb.

| (22) | Da se zaščiti uporaba schengenskega pravnega reda na celotnem schengenskem območju, bi bilo treba v okviru te uredbe podpreti tudi izvajanje Uredbe o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda kot bistvenega orodja za dopolnitev politik, ki zagotavljajo
  visoko raven varovanja zunanjih meja in
  da se ne izvajajo kontrole oseb
  znotraj schengenska območja
  . |
| --- | --- |

(22)

Da se zaščiti uporaba schengenskega pravnega reda na celotnem schengenskem območju, bi bilo treba v okviru te uredbe podpreti tudi izvajanje Uredbe o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda kot bistvenega orodja za dopolnitev politik, ki zagotavljajo
  visoko raven varovanja zunanjih meja in
  da se ne izvajajo kontrole oseb
  znotraj schengenska območja
  .

Predlog spremembe 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (23) | Glede na izkušnje, pridobljene s Skladom za zunanje meje ter z razvojem sistemov SIS in VIS, se zdi primerno dopustiti prilagodljivost pri morebitnih prenosih sredstev med različnimi orodji za izvajanje ciljev, za katere si prizadeva instrument, brez poseganja v načelo, da se od samega začetka zagotavljajo kritična masa in finančna stabilnost za programe
  ter
  operativna podpora za države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(23)

Glede na izkušnje, pridobljene s Skladom za zunanje meje ter z razvojem sistemov SIS in VIS, se zdi primerno dopustiti prilagodljivost pri morebitnih prenosih sredstev med različnimi orodji za izvajanje ciljev, za katere si prizadeva instrument, brez poseganja v načelo, da se od samega začetka zagotavljajo kritična masa in finančna stabilnost za programe
  ter
  operativna podpora za države članice.

| (23) | Glede na izkušnje, pridobljene s Skladom za zunanje meje ter z razvojem sistemov SIS
  II
  in VIS, se zdi primerno
  do določene stopnje
  dopustiti prilagodljivost pri morebitnih prenosih sredstev med različnimi orodji za izvajanje ciljev, za katere si prizadeva instrument, brez poseganja v načelo, da se od samega začetka zagotavljajo kritična masa in finančna stabilnost za programe, operativna podpora za države članice
  ter pregled proračunskega organa
  . |
| --- | --- |

(23)

Glede na izkušnje, pridobljene s Skladom za zunanje meje ter z razvojem sistemov SIS
  II
  in VIS, se zdi primerno
  do določene stopnje
  dopustiti prilagodljivost pri morebitnih prenosih sredstev med različnimi orodji za izvajanje ciljev, za katere si prizadeva instrument, brez poseganja v načelo, da se od samega začetka zagotavljajo kritična masa in finančna stabilnost za programe, operativna podpora za države članice
  ter pregled proračunskega organa
  .

Predlog spremembe 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (24) | Prav tako bi bilo treba povečati obseg ukrepov in zgornjo mejo za sredstva, ki ostajajo na voljo Uniji („ukrepi Unije“), ter s tem povečati zmožnost Unije, da v določenem proračunskem letu izvede več ukrepov na področju upravljanja zunanjih meja in skupne vizumske politike, in sicer v interesu celotne Unije ter kadar in v kakršnem koli obsegu je potrebno. Taki ukrepi Unije vključujejo študije in pilotne projekte za pospeševanje politike in njene uporabe, ukrepe ali postopke v tretjih državah za obravnavanje migracijskih pritiskov iz teh držav, s katerimi bi se zagotovilo optimalno upravljanje migracijskih tokov v Uniji, ter učinkovito organizacijo s tem povezanih nalog na zunanjih mejah in konzulatih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(24)

Prav tako bi bilo treba povečati obseg ukrepov in zgornjo mejo za sredstva, ki ostajajo na voljo Uniji („ukrepi Unije“), ter s tem povečati zmožnost Unije, da v določenem proračunskem letu izvede več ukrepov na področju upravljanja zunanjih meja in skupne vizumske politike, in sicer v interesu celotne Unije ter kadar in v kakršnem koli obsegu je potrebno. Taki ukrepi Unije vključujejo študije in pilotne projekte za pospeševanje politike in njene uporabe, ukrepe ali postopke v tretjih državah za obravnavanje migracijskih pritiskov iz teh držav, s katerimi bi se zagotovilo optimalno upravljanje migracijskih tokov v Uniji, ter učinkovito organizacijo s tem povezanih nalog na zunanjih mejah in konzulatih.

| (24) | Prav tako bi bilo treba povečati obseg ukrepov in zgornjo mejo za sredstva, ki ostajajo na voljo Uniji („ukrepi Unije“), ter s tem povečati zmožnost Unije, da v določenem proračunskem letu izvede več ukrepov na področju upravljanja zunanjih meja in skupne vizumske politike, in sicer v interesu celotne Unije ter kadar in v kakršnem koli obsegu je potrebno. Taki ukrepi Unije vključujejo študije in pilotne projekte za pospeševanje politike in njene uporabe,
  usposabljanje mejne policije pri varovanju človekovih pravic,
  ukrepe ali postopke v tretjih državah za obravnavanje migracijskih pritiskov iz teh držav, s katerimi bi se zagotovilo optimalno upravljanje migracijskih tokov v Uniji, ter učinkovito organizacijo s tem povezanih nalog na zunanjih mejah in konzulatih. |
| --- | --- |

(24)

Prav tako bi bilo treba povečati obseg ukrepov in zgornjo mejo za sredstva, ki ostajajo na voljo Uniji („ukrepi Unije“), ter s tem povečati zmožnost Unije, da v določenem proračunskem letu izvede več ukrepov na področju upravljanja zunanjih meja in skupne vizumske politike, in sicer v interesu celotne Unije ter kadar in v kakršnem koli obsegu je potrebno. Taki ukrepi Unije vključujejo študije in pilotne projekte za pospeševanje politike in njene uporabe,
  usposabljanje mejne policije pri varovanju človekovih pravic,
  ukrepe ali postopke v tretjih državah za obravnavanje migracijskih pritiskov iz teh držav, s katerimi bi se zagotovilo optimalno upravljanje migracijskih tokov v Uniji, ter učinkovito organizacijo s tem povezanih nalog na zunanjih mejah in konzulatih.

Predlog spremembe 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (26a) | PDEU predvideva, da so delegirani akti le nezakonodajni akti, ki se splošno uporabljajo v povezavi z nebistvenimi elementi zakonodajnega akta. Vse bistvene elemente je treba določiti v zadevnem zakonodajnem aktu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(26a)

PDEU predvideva, da so delegirani akti le nezakonodajni akti, ki se splošno uporabljajo v povezavi z nebistvenimi elementi zakonodajnega akta. Vse bistvene elemente je treba določiti v zadevnem zakonodajnem aktu.

Predlog spremembe 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (26b) | Poraba sredstev na tem področju bi morala biti bolj usklajena, da bi se zagotovili dopolnjevanje, večja učinkovitost in prepoznavnost ter dosegle boljše proračunske sinergije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(26b)

Poraba sredstev na tem področju bi morala biti bolj usklajena, da bi se zagotovili dopolnjevanje, večja učinkovitost in prepoznavnost ter dosegle boljše proračunske sinergije.

Predlog spremembe 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (26c) | Z mobilizacijo, združevanjem in večanjem vpliva javnih in zasebnih finančnih virov je treba zagotoviti čim večji učinek financiranja s sredstvi Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(26c)

Z mobilizacijo, združevanjem in večanjem vpliva javnih in zasebnih finančnih virov je treba zagotoviti čim večji učinek financiranja s sredstvi Unije.

Predlog spremembe 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (26d) | Zagotoviti bi bilo treba čim večjo preglednost, odgovornost in demokratični nadzor inovativnih finančnih instrumentov in mehanizmov, ki zadevajo proračun Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(26d)

Zagotoviti bi bilo treba čim večjo preglednost, odgovornost in demokratični nadzor inovativnih finančnih instrumentov in mehanizmov, ki zadevajo proračun Unije.

Predlog spremembe 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (26e) | Boljše izvajanje in večja kakovost porabe bi morali biti vodilni načeli za doseganje ciljev instrumenta ob zagotavljanju optimalne porabe finančnih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(26e)

Boljše izvajanje in večja kakovost porabe bi morali biti vodilni načeli za doseganje ciljev instrumenta ob zagotavljanju optimalne porabe finančnih virov.

Predlog spremembe 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (26f) | Pomembno je zagotoviti dobro finančno upravljanje instrumenta in njegovo izvajanje na kar najbolj učinkovit in uporabnikom prijazen način ob sočasnem jamčenju pravne varnosti in dostopnosti instrumenta za vse udeležence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(26f)

Pomembno je zagotoviti dobro finančno upravljanje instrumenta in njegovo izvajanje na kar najbolj učinkovit in uporabnikom prijazen način ob sočasnem jamčenju pravne varnosti in dostopnosti instrumenta za vse udeležence.

Predlog spremembe 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (26 g) | Komisija bi morala s pomočjo ključnih kazalnikov za oceno rezultatov in učinkov letno spremljati izvajanje instrumenta. Kazalniki, vključno z ustreznimi referenčnimi vrednostmi, bi morali zagotoviti minimalno osnovo za oceno, v kakšnem obsegu so bili doseženi cilji programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(26 g)

Komisija bi morala s pomočjo ključnih kazalnikov za oceno rezultatov in učinkov letno spremljati izvajanje instrumenta. Kazalniki, vključno z ustreznimi referenčnimi vrednostmi, bi morali zagotoviti minimalno osnovo za oceno, v kakšnem obsegu so bili doseženi cilji programa.

Predlog spremembe 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 h (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (26h) | Kadar Komisija izvršuje proračun z deljenim upravljanjem, bi bilo treba naloge izvrševanja prenesti na države članice. Komisija in države članice bi morale pri upravljanju sredstev Unije upoštevati načela dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in nediskriminacije ter zagotavljati prepoznavnost ukrepov Unije. V ta namen bi morale Komisija in države članice izpolnjevati vsaka svoje obveznosti v zvezi z nadzorom in revizijo ter prevzeti nastale obveznosti, določene v tej uredbi. Pravila posameznih sektorjev bi morala vključevati dopolnilne določbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(26h)

Kadar Komisija izvršuje proračun z deljenim upravljanjem, bi bilo treba naloge izvrševanja prenesti na države članice. Komisija in države članice bi morale pri upravljanju sredstev Unije upoštevati načela dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in nediskriminacije ter zagotavljati prepoznavnost ukrepov Unije. V ta namen bi morale Komisija in države članice izpolnjevati vsaka svoje obveznosti v zvezi z nadzorom in revizijo ter prevzeti nastale obveznosti, določene v tej uredbi. Pravila posameznih sektorjev bi morala vključevati dopolnilne določbe.

Predlog spremembe 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (28) | Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje
  pomembnih
  dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(28)

Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje
  pomembnih
  dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (28) | Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje
  vseh ustreznih
  dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(28)

Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje
  vseh ustreznih
  dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

Predlog spremembe 37

Predlog uredbe

Člen 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (aa) | „skupni varnostni standardi“ pomenijo uporabo operativnih ukrepov na skupen in nerazdrobljen način za doseganje natančno opredeljene ravni varnosti na področju nadzora mej, ki temelji na smernicah za dobro upravljanje na področju meja in vizumov, skladno s schengenskim katalogom za nadzor na zunanjih mejah, Praktičnim priročnikom za mejne policiste, Priročnikom o vizumih in smernicami EUROSUR; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(aa)

Predlog spremembe 38

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Splošni cilj instrumenta je prispevati k zagotavljanju visoke ravni varnosti v 
  Evropski uniji
  . | 1.   Splošni cilj instrumenta je prispevati k zagotavljanju visoke ravni varnosti
  in enotnega in visokokakovostnega nadzora zunanjih meja z olajšanjem mobilnosti
  v 
  varnem okolju, pri čemer se spoštujejo zaveze Unije na področju temeljnih svoboščin in človekovih pravic
  .
  Cilj se bo izpolnjeval v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije in njenih držav članic na področju temeljnih svoboščin in človekovih pravic, vključno z zaščito otrok iz tretjih držav, načelom nevračanja migrantov, pravice do azila, ki jih priznavajo Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in Ženevska konvencija ter pravila Unije o varstvu podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Splošni cilj instrumenta je prispevati k zagotavljanju visoke ravni varnosti v 
  Evropski uniji
  .

1.   Splošni cilj instrumenta je prispevati k zagotavljanju visoke ravni varnosti
  in enotnega in visokokakovostnega nadzora zunanjih meja z olajšanjem mobilnosti
  v 
  varnem okolju, pri čemer se spoštujejo zaveze Unije na področju temeljnih svoboščin in človekovih pravic
  .
  Cilj se bo izpolnjeval v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije in njenih držav članic na področju temeljnih svoboščin in človekovih pravic, vključno z zaščito otrok iz tretjih držav, načelom nevračanja migrantov, pravice do azila, ki jih priznavajo Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in Ženevska konvencija ter pravila Unije o varstvu podatkov.

Predlog spremembe 39

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Instrument v okviru splošnega cilja iz odstavka 1 in v skladu s prednostnimi nalogami, določenimi v relevantnih strategijah, programih ter ocenah
  nevarnosti in
  tveganj
  EU
  , prispeva k naslednjima posebnima ciljema: | 2.   Instrument v okviru splošnega cilja iz odstavka 1 in v skladu s prednostnimi nalogami, določenimi v relevantnih strategijah, programih ter ocenah tveganj
  Unije
  , prispeva k naslednjima posebnima ciljema: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Instrument v okviru splošnega cilja iz odstavka 1 in v skladu s prednostnimi nalogami, določenimi v relevantnih strategijah, programih ter ocenah
  nevarnosti in
  tveganj
  EU
  , prispeva k naslednjima posebnima ciljema:

2.   Instrument v okviru splošnega cilja iz odstavka 1 in v skladu s prednostnimi nalogami, določenimi v relevantnih strategijah, programih ter ocenah tveganj
  Unije
  , prispeva k naslednjima posebnima ciljema:

Predlog spremembe 40

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka a – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | podpiranju skupne vizumske politike za olajšanje zakonitega potovanja, zagotovitev enakega obravnavanja državljanov tretjih držav in
  boj proti nezakonitemu priseljevanju
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

podpiranju skupne vizumske politike za olajšanje zakonitega potovanja, zagotovitev enakega obravnavanja državljanov tretjih držav in
  boj proti nezakonitemu priseljevanju
  .

| (a) | podpiranju skupne vizumske politike za olajšanje zakonitega potovanja
  in mobilnosti
  ,
  nudenju visoke kakovosti storitev prosilcem za vizum,
  zagotovitev enakega obravnavanja
  na eni strani
  državljanov
  Unije in na drugi strani državljanov
  tretjih držav in
  preprečevanje nezakonitega priseljevanja
  . |
| --- | --- |

(a)

podpiranju skupne vizumske politike za olajšanje zakonitega potovanja
  in mobilnosti
  ,
  nudenju visoke kakovosti storitev prosilcem za vizum,
  zagotovitev enakega obravnavanja
  na eni strani
  državljanov
  Unije in na drugi strani državljanov
  tretjih držav in
  preprečevanje nezakonitega priseljevanja
  .

Predlog spremembe 41

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka a – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Doseganje tega cilja se meri s kazalniki, med drugim
  s številom
  konzularnih predstavništev, ki so ustrezno opremljena, varovana in/ali okrepljena za zagotavljanje učinkovite obravnave vlog za izdajo vizuma in kakovostnih storitev prosilcem za vizume; | Doseganje tega cilja se meri s kazalniki, med drugim
  z odstotkom
  konzularnih predstavništev, ki so ustrezno opremljena, varovana in/ali okrepljena za zagotavljanje učinkovite obravnave vlog za izdajo vizuma in kakovostnih storitev prosilcem za vizume
  , odstotkom oseb, ki so presegle dovoljeno obdobje bivanja, številom skupnih centrov za sprejem vlog za izdajo vizuma, povprečnim čakalnim časom za odločitev o prošnji za vizum, deležem vizumov za večkratni vstop in povprečnim stroškom vizuma na konzularno predstavništvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Doseganje tega cilja se meri s kazalniki, med drugim
  s številom
  konzularnih predstavništev, ki so ustrezno opremljena, varovana in/ali okrepljena za zagotavljanje učinkovite obravnave vlog za izdajo vizuma in kakovostnih storitev prosilcem za vizume;

Doseganje tega cilja se meri s kazalniki, med drugim
  z odstotkom
  konzularnih predstavništev, ki so ustrezno opremljena, varovana in/ali okrepljena za zagotavljanje učinkovite obravnave vlog za izdajo vizuma in kakovostnih storitev prosilcem za vizume
  , odstotkom oseb, ki so presegle dovoljeno obdobje bivanja, številom skupnih centrov za sprejem vlog za izdajo vizuma, povprečnim čakalnim časom za odločitev o prošnji za vizum, deležem vizumov za večkratni vstop in povprečnim stroškom vizuma na konzularno predstavništvo.

Predlog spremembe 42

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka b – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | podpiranju upravljanja meja za zagotovitev visoke ravni
  varovanja
  zunanjih meja in nemotenega prehajanja zunanjih meja v skladu s schengenskim pravnim redom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

podpiranju upravljanja meja za zagotovitev visoke ravni
  varovanja
  zunanjih meja in nemotenega prehajanja zunanjih meja v skladu s schengenskim pravnim redom.

| (b) | podpiranju
  povezanega
  upravljanja meja
  na ravni EU, spodbujanju nadaljnjega usklajevanja in standardizacije
  za zagotovitev visoke ravni
  nadzora
  zunanjih meja in nemotenega prehajanja zunanjih meja v skladu s schengenskim pravnim redom
  , pri tem pa skladno z obveznostmi držav članic glede človekovih pravic, vključno z načelom nevračanja, zagotavlja dostop do mednarodne zaščite za tiste, ki jo potrebujejo
  . |
| --- | --- |

(b)

podpiranju
  povezanega
  upravljanja meja
  na ravni EU, spodbujanju nadaljnjega usklajevanja in standardizacije
  za zagotovitev visoke ravni
  nadzora
  zunanjih meja in nemotenega prehajanja zunanjih meja v skladu s schengenskim pravnim redom
  , pri tem pa skladno z obveznostmi držav članic glede človekovih pravic, vključno z načelom nevračanja, zagotavlja dostop do mednarodne zaščite za tiste, ki jo potrebujejo
  .

Predlog spremembe 43

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka b – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Doseganje tega cilja se meri s kazalniki, med drugim z 
  razvojem opreme za mejno kontrolo
  in številom prijetih državljanov tretjih držav na zunanji meji, ki poskušajo nezakonito prečkati mejo, v skladu s tveganjem v zvezi s posameznim odsekom zunanje meje. | Doseganje tega cilja se meri s kazalniki, med drugim
  s številom mejnih prehodov, opremljenih
  z 
  informacijskimi sistemi, komunikacijsko infrastrukturo
  in
  opremo, ki podpirajo upravljanje migracijskih tokov,
  številom prijetih državljanov tretjih držav na zunanji meji, ki poskušajo nezakonito prečkati mejo, v skladu s tveganjem v zvezi s posameznim odsekom zunanje meje
  , in povprečnim čakalnim časom na mejnih prehodih
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Doseganje tega cilja se meri s kazalniki, med drugim z 
  razvojem opreme za mejno kontrolo
  in številom prijetih državljanov tretjih držav na zunanji meji, ki poskušajo nezakonito prečkati mejo, v skladu s tveganjem v zvezi s posameznim odsekom zunanje meje.

Doseganje tega cilja se meri s kazalniki, med drugim
  s številom mejnih prehodov, opremljenih
  z 
  informacijskimi sistemi, komunikacijsko infrastrukturo
  in
  opremo, ki podpirajo upravljanje migracijskih tokov,
  številom prijetih državljanov tretjih držav na zunanji meji, ki poskušajo nezakonito prečkati mejo, v skladu s tveganjem v zvezi s posameznim odsekom zunanje meje
  , in povprečnim čakalnim časom na mejnih prehodih
  .

Predlog spremembe 44

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ba) | izboljšanju nadzorovanja meja z izmenjavo operativnih informacij med državami članicami in agencijo Frontex, kar bi zmanjšalo število smrtnih žrtev na morju in nezakonitih priseljencev, ter s preprečevanjem čezmejnih kaznivih dejanj, kot sta trgovina z ljudmi in tihotapljenje mamil, povečalo notranjo varnost.



  Doseganje tega cilja se meri s kazalniki, med drugim z učinkovitostjo intervencij iskalnih in reševalnih dejavnosti za osebe, ki nameravajo nelegalno prečkati mejo, številom prestreženih poskusov preprodajanja ali tihotapljenja in številom alarmov, opredeljenih v evropski sliki o razmerah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ba)

izboljšanju nadzorovanja meja z izmenjavo operativnih informacij med državami članicami in agencijo Frontex, kar bi zmanjšalo število smrtnih žrtev na morju in nezakonitih priseljencev, ter s preprečevanjem čezmejnih kaznivih dejanj, kot sta trgovina z ljudmi in tihotapljenje mamil, povečalo notranjo varnost.

Predlog spremembe 45

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – zadnji pododstavek (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Države članice Komisiji posredujejo informacije, potrebne za oceno dosežkov, merjenih na podlagi kazalnikov. Komisija je odgovorna za oceno dosežkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Države članice Komisiji posredujejo informacije, potrebne za oceno dosežkov, merjenih na podlagi kazalnikov. Komisija je odgovorna za oceno dosežkov.

Predlog spremembe 46

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | pospeševanju razvoja in
  izvajanja
  politik, ki bi zagotovile neizvajanje kontrole oseb pri prehajanju notranjih meja, ne glede na državljanstvo, ter izvajanje kontrole oseb in učinkovitega nadzora pri prehajanju zunanjih meja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

pospeševanju razvoja in
  izvajanja
  politik, ki bi zagotovile neizvajanje kontrole oseb pri prehajanju notranjih meja, ne glede na državljanstvo, ter izvajanje kontrole oseb in učinkovitega nadzora pri prehajanju zunanjih meja;

| (a) | pospeševanju razvoja
  , izvajanja
  in
  uveljavljanja
  politik, ki bi zagotovile neizvajanje kontrole oseb pri prehajanju notranjih meja, ne glede na državljanstvo, ter izvajanje kontrole oseb in učinkovitega nadzora pri prehajanju zunanjih meja; |
| --- | --- |

(a)

pospeševanju razvoja
  , izvajanja
  in
  uveljavljanja
  politik, ki bi zagotovile neizvajanje kontrole oseb pri prehajanju notranjih meja, ne glede na državljanstvo, ter izvajanje kontrole oseb in učinkovitega nadzora pri prehajanju zunanjih meja;

Predlog spremembe 47

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (aa) | spodbujanju odkrivanja, neposredne pomoči in napotitve ogroženih otrok k službam za zaščito, vključno z zagotavljanjem posebne zaščite in podpore otrokom brez spremstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(aa)

spodbujanju odkrivanja, neposredne pomoči in napotitve ogroženih otrok k službam za zaščito, vključno z zagotavljanjem posebne zaščite in podpore otrokom brez spremstva;

Predlog spremembe 48

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | postopni uvedbi integriranega sistema upravljanja zunanjih meja, vključno z okrepitvijo medagencijskega sodelovanja med migracijskimi organi in organi pregona držav članic na zunanjih mejah ter ukrepov na ozemlju in potrebnih spremljevalnih ukrepov, povezanih z varnostjo dokumentov
  in
  upravljanjem identitet; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

postopni uvedbi integriranega sistema upravljanja zunanjih meja, vključno z okrepitvijo medagencijskega sodelovanja med migracijskimi organi in organi pregona držav članic na zunanjih mejah ter ukrepov na ozemlju in potrebnih spremljevalnih ukrepov, povezanih z varnostjo dokumentov
  in
  upravljanjem identitet;

| (b) | postopni uvedbi integriranega sistema upravljanja zunanjih meja,
  med drugim temelječega na solidarnosti in odgovornosti,
  vključno z okrepitvijo
  mejnih kontrol in sistemov nadzora Unije
  medagencijskega sodelovanja med migracijskimi
  ter azilnimi
  organi in organi pregona držav članic na zunanjih mejah ter ukrepov na ozemlju
  , vključno z območji na morskih mejah,
  in potrebnih spremljevalnih ukrepov, povezanih z varnostjo dokumentov, upravljanjem identitet
  in interoperabilnostjo pridobljene tehnične opreme, kar zagotavlja popolno skladnost s pravili Unije v zvezi s spoštovanjem podatkov ter dosledno spoštovanje pravic in načel, opredeljenih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah
  ; |
| --- | --- |

(b)

postopni uvedbi integriranega sistema upravljanja zunanjih meja,
  med drugim temelječega na solidarnosti in odgovornosti,
  vključno z okrepitvijo
  mejnih kontrol in sistemov nadzora Unije
  medagencijskega sodelovanja med migracijskimi
  ter azilnimi
  organi in organi pregona držav članic na zunanjih mejah ter ukrepov na ozemlju
  , vključno z območji na morskih mejah,
  in potrebnih spremljevalnih ukrepov, povezanih z varnostjo dokumentov, upravljanjem identitet
  in interoperabilnostjo pridobljene tehnične opreme, kar zagotavlja popolno skladnost s pravili Unije v zvezi s spoštovanjem podatkov ter dosledno spoštovanje pravic in načel, opredeljenih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah
  ;

Predlog spremembe 49

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | pospeševanju razvoja in izvajanja skupne politike vizumov in drugih dovoljenj za kratkotrajno prebivanje, vključno s konzularnim sodelovanjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

pospeševanju razvoja in izvajanja skupne politike vizumov in drugih dovoljenj za kratkotrajno prebivanje, vključno s konzularnim sodelovanjem;

| (c) | pospeševanju razvoja in izvajanja skupne politike vizumov in drugih dovoljenj za kratkotrajno prebivanje, vključno s konzularnim sodelovanjem
  in konzularno zastopanostjo, spodbujanjem skupnih preiskovalnih praks v povezavi z vlogami za izdajo vizumov, enotnimi upravnimi postopki in odločitvami glede vizumov ter razvojem skupnih centrov za sprejem vlog za izdajo vizuma, pri čemer se v polni meri sledi praktičnim izboljšavam in prožnosti, ki jo zagotavlja vizumski zakonik EU
  ; |
| --- | --- |

(c)

pospeševanju razvoja in izvajanja skupne politike vizumov in drugih dovoljenj za kratkotrajno prebivanje, vključno s konzularnim sodelovanjem
  in konzularno zastopanostjo, spodbujanjem skupnih preiskovalnih praks v povezavi z vlogami za izdajo vizumov, enotnimi upravnimi postopki in odločitvami glede vizumov ter razvojem skupnih centrov za sprejem vlog za izdajo vizuma, pri čemer se v polni meri sledi praktičnim izboljšavam in prožnosti, ki jo zagotavlja vizumski zakonik EU
  ;

Predlog spremembe 50

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (d) | vzpostavitvi in uporabi informacijskih sistemov, njihove komunikacijske infrastrukture in opreme za podporo
  upravljanja migracijskih tokov prek
  zunanjih meja Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(d)

vzpostavitvi in uporabi informacijskih sistemov, njihove komunikacijske infrastrukture in opreme za podporo
  upravljanja migracijskih tokov prek
  zunanjih meja Unije;

| (d) | vzpostavitvi in uporabi informacijskih sistemov, njihove komunikacijske infrastrukture in opreme za podporo
  nadzoru nad prečkanjem
  zunanjih meja Unije
  in dosledno spoštovanje zakonodaje o varstvu osebnih podatkov
  ; |
| --- | --- |

(d)

vzpostavitvi in uporabi informacijskih sistemov, njihove komunikacijske infrastrukture in opreme za podporo
  nadzoru nad prečkanjem
  zunanjih meja Unije
  in dosledno spoštovanje zakonodaje o varstvu osebnih podatkov
  ;

Predlog spremembe 51

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (da) | usklajevanju kakovosti sistemov za upravljanje meja med različnimi državami članicami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(da)

usklajevanju kakovosti sistemov za upravljanje meja med različnimi državami članicami;

Predlog spremembe 52

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (db) | krepitvi zavedanja o razmerah na zunanjih mejah in zmogljivosti držav članic za odzivanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(db)

krepitvi zavedanja o razmerah na zunanjih mejah in zmogljivosti držav članic za odzivanje;

Predlog spremembe 53

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka d c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (dc) | izboljšanju sposobnosti in kvalifikacij vseh organov in mejnih policistov, ki delajo na mejnih prehodih, za izvrševanje njihovih nalog nadzora, svetovanja in kontrole v zvezi z mednarodnim pravom človekovih pravic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(dc)

izboljšanju sposobnosti in kvalifikacij vseh organov in mejnih policistov, ki delajo na mejnih prehodih, za izvrševanje njihovih nalog nadzora, svetovanja in kontrole v zvezi z mednarodnim pravom človekovih pravic;

Predlog spremembe 54

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (e) | zagotavljanju učinkovite in enotne uporabe pravnega reda Unije glede meja in vizumov,
  vključno z delovanjem
  schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(e)

zagotavljanju učinkovite in enotne uporabe pravnega reda Unije glede meja in vizumov,
  vključno z delovanjem
  schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma;

| (e) | zagotavljanju učinkovite in enotne uporabe pravnega reda Unije glede meja
  , azila
  in vizumov,
  zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja
  schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanju učinkovite in enotne uporabe pravnega reda Unije glede meja
  , azila
  in vizumov,
  zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja
  schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma;

Predlog spremembe 55

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (f) | okrepitvi sodelovanja med državami članicami, ki delujejo v tretjih državah na področju pritoka državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic, in sodelovanja s tretjimi državami v zvezi s tem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(f)

okrepitvi sodelovanja med državami članicami, ki delujejo v tretjih državah na področju pritoka državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic, in sodelovanja s tretjimi državami v zvezi s tem.

| (f) | okrepitvi sodelovanja med državami članicami, ki delujejo v tretjih državah, na področju
  financiranja ukrepov v tretjih državah s strani organov teh držav,
  pritoka državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic, in sodelovanja s tretjimi državami v zvezi s tem
  ob popolni skladnosti s cilji in načeli zunanjega delovanja in humanitarne politike Unije
  . |
| --- | --- |

(f)

okrepitvi sodelovanja med državami članicami, ki delujejo v tretjih državah, na področju
  financiranja ukrepov v tretjih državah s strani organov teh držav,
  pritoka državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic, in sodelovanja s tretjimi državami v zvezi s tem
  ob popolni skladnosti s cilji in načeli zunanjega delovanja in humanitarne politike Unije
  .

Predlog spremembe 56

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Instrument v okviru ciljev iz člena 3 in sprejetih sklepov političnega dialoga iz člena 13 Uredbe (EU) št. .../2012 [horizontalna uredba] podpira ukrepe, izvedene v državah članicah ali s strani držav članic, ter zlasti naslednje: | 1.   Instrument v okviru ciljev iz člena 3 in sprejetih sklepov političnega dialoga iz člena 13 Uredbe (EU) št. .../2012 [horizontalna uredba] podpira ukrepe, izvedene v državah članicah ali s strani držav članic,
  ki prispevajo k doseganju ustrezne ravni zaščite na njihovih zunanjih mejah v skladu s skupnimi varnostnimi standardi,
  ter zlasti naslednje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Instrument v okviru ciljev iz člena 3 in sprejetih sklepov političnega dialoga iz člena 13 Uredbe (EU) št. .../2012 [horizontalna uredba] podpira ukrepe, izvedene v državah članicah ali s strani držav članic, ter zlasti naslednje:

1.   Instrument v okviru ciljev iz člena 3 in sprejetih sklepov političnega dialoga iz člena 13 Uredbe (EU) št. .../2012 [horizontalna uredba] podpira ukrepe, izvedene v državah članicah ali s strani držav članic,
  ki prispevajo k doseganju ustrezne ravni zaščite na njihovih zunanjih mejah v skladu s skupnimi varnostnimi standardi,
  ter zlasti naslednje:

Predlog spremembe 57

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | infrastrukturo mejnih prehodov, stavbe in sisteme, potrebne na mejnih prehodih ter za nadzor med mejnimi prehodi in učinkovit boj proti nezakonitemu prehajanju zunanjih meja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

infrastrukturo mejnih prehodov, stavbe in sisteme, potrebne na mejnih prehodih ter za nadzor med mejnimi prehodi in učinkovit boj proti nezakonitemu prehajanju zunanjih meja;

(Ne zadeva slovenske različice.)

Predlog spremembe 58

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | delovno opremo, prevozna sredstva in komunikacijske sisteme, potrebne za učinkovito mejno kontrolo in odkrivanje oseb, na primer nepremične terminale za VIS, SIS in Evropski sistem slikovnega arhiviranja (FADO), vključno z vrhunsko tehnologijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

delovno opremo, prevozna sredstva in komunikacijske sisteme, potrebne za učinkovito mejno kontrolo in odkrivanje oseb, na primer nepremične terminale za VIS, SIS in Evropski sistem slikovnega arhiviranja (FADO), vključno z vrhunsko tehnologijo;

| (b) | delovno opremo, prevozna sredstva in komunikacijske sisteme, potrebne za učinkovito
  in varno
  mejno kontrolo
  , iskanje
  in
  reševanje ter
  odkrivanje oseb, na primer nepremične terminale za VIS, SIS in Evropski sistem slikovnega arhiviranja (FADO), vključno z vrhunsko tehnologijo; |
| --- | --- |

(b)

delovno opremo, prevozna sredstva in komunikacijske sisteme, potrebne za učinkovito
  in varno
  mejno kontrolo
  , iskanje
  in
  reševanje ter
  odkrivanje oseb, na primer nepremične terminale za VIS, SIS in Evropski sistem slikovnega arhiviranja (FADO), vključno z vrhunsko tehnologijo;

Predlog spremembe 59

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (d) | infrastrukture, stavbe in delovno opremo, potrebne za obravnavo vlog za izdajo vizuma
  in
  konzularno sodelovanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(d)

infrastrukture, stavbe in delovno opremo, potrebne za obravnavo vlog za izdajo vizuma
  in
  konzularno sodelovanje;

| (d) | infrastrukture, stavbe in delovno opremo, potrebne za obravnavo vlog za izdajo vizuma, konzularno sodelovanje
  in druge ukrepe za večjo kakovost storitev, namenjenih prosilcem za vizum
  ; |
| --- | --- |

(d)

infrastrukture, stavbe in delovno opremo, potrebne za obravnavo vlog za izdajo vizuma, konzularno sodelovanje
  in druge ukrepe za večjo kakovost storitev, namenjenih prosilcem za vizum
  ;

Predlog spremembe 60

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (da) | usposabljanje na področju uporabe povezanih sistemov in spodbujanje standardov upravljanja kakovosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(da)

usposabljanje na področju uporabe povezanih sistemov in spodbujanje standardov upravljanja kakovosti;

Predlog spremembe 61

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (e) | študije,
  pilotne
  projekte in ukrepe za spodbujanje medagencijskega sodelovanja v državah članicah in med njimi ter izvajanje priporočil, operativnih standardov in najboljših praks, ki so rezultat operativnega sodelovanja med državami članicami in agencijami Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(e)

študije,
  pilotne
  projekte in ukrepe za spodbujanje medagencijskega sodelovanja v državah članicah in med njimi ter izvajanje priporočil, operativnih standardov in najboljših praks, ki so rezultat operativnega sodelovanja med državami članicami in agencijami Unije.

| (e) | študije, projekte
  , skupne pobude, usposabljanja
  in ukrepe
  v zvezi z medsektorskimi vprašanji, kot so temeljne pravice, vključno z zaščito otrok državljanov tretjih držav,
  za spodbujanje medagencijskega sodelovanja v državah članicah in med njimi
  , interoperabilnost in usklajevanje sistemov upravljanja meja
  ter izvajanje priporočil, operativnih standardov in najboljših praks, ki so rezultat operativnega sodelovanja med državami članicami in agencijami Unije. |
| --- | --- |

(e)

študije, projekte
  , skupne pobude, usposabljanja
  in ukrepe
  v zvezi z medsektorskimi vprašanji, kot so temeljne pravice, vključno z zaščito otrok državljanov tretjih držav,
  za spodbujanje medagencijskega sodelovanja v državah članicah in med njimi
  , interoperabilnost in usklajevanje sistemov upravljanja meja
  ter izvajanje priporočil, operativnih standardov in najboljših praks, ki so rezultat operativnega sodelovanja med državami članicami in agencijami Unije.

Predlog spremembe 62

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ea) | pobude glede usposabljanja mejne policije pri varovanju človekovih pravic, vključno z identifikacijo žrtev trgovine z ljudmi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ea)

pobude glede usposabljanja mejne policije pri varovanju človekovih pravic, vključno z identifikacijo žrtev trgovine z ljudmi;

Predlog spremembe 63

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Ta instrument v okviru ciljev iz člena 3 podpira ukrepe v tretjih državah in v zvezi z njimi ter zlasti naslednje: | 2.   Ta instrument v okviru ciljev iz člena 3
  in v luči sprejetih sklepov političnega dialoga iz člena 13 Uredbe (EU) št. .../2012 [horizontalna uredba]
  podpira ukrepe v tretjih državah in v zvezi z njimi ter zlasti naslednje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Ta instrument v okviru ciljev iz člena 3 podpira ukrepe v tretjih državah in v zvezi z njimi ter zlasti naslednje:

2.   Ta instrument v okviru ciljev iz člena 3
  in v luči sprejetih sklepov političnega dialoga iz člena 13 Uredbe (EU) št. .../2012 [horizontalna uredba]
  podpira ukrepe v tretjih državah in v zvezi z njimi ter zlasti naslednje:

Predlog spremembe 64

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ba) | projekte v tretjih državah, namenjene izboljšanju sistemov nadzora, da se zagotovi sodelovanje z mrežo EUROSUR; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ba)

projekte v tretjih državah, namenjene izboljšanju sistemov nadzora, da se zagotovi sodelovanje z mrežo EUROSUR;

Predlog spremembe 65

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | študije,
  dogodke,
  usposabljanje, opremo in pilotne projekte za zagotavljanje ad hoc tehničnega in operativnega strokovnega znanja tretjim državam; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

študije,
  dogodke,
  usposabljanje, opremo in pilotne projekte za zagotavljanje ad hoc tehničnega in operativnega strokovnega znanja tretjim državam;

| (c) | študije, usposabljanje, opremo in pilotne projekte za zagotavljanje ad hoc tehničnega in operativnega strokovnega znanja tretjim državam; |
| --- | --- |

(c)

študije, usposabljanje, opremo in pilotne projekte za zagotavljanje ad hoc tehničnega in operativnega strokovnega znanja tretjim državam;

Predlog spremembe 66

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (d) | študije,
  dogodke,
  usposabljanje, opremo in pilotne projekte za izvajanje posebnih priporočil, operativnih standardov in najboljših praks, ki so rezultat operativnega sodelovanja med državami članicami in agencijami Unije v tretjih državah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(d)

študije,
  dogodke,
  usposabljanje, opremo in pilotne projekte za izvajanje posebnih priporočil, operativnih standardov in najboljših praks, ki so rezultat operativnega sodelovanja med državami članicami in agencijami Unije v tretjih državah.

| (d) | študije, usposabljanje, opremo in pilotne projekte
  v zvezi z medsektorskimi vprašanji, kot so temeljne pravice državljanov iz tretjih držav, vključno z zaščito otrok,
  za izvajanje posebnih priporočil, operativnih standardov in najboljših praks, ki so rezultat operativnega sodelovanja med državami članicami in agencijami Unije v tretjih državah. |
| --- | --- |

(d)

študije, usposabljanje, opremo in pilotne projekte
  v zvezi z medsektorskimi vprašanji, kot so temeljne pravice državljanov iz tretjih držav, vključno z zaščito otrok,
  za izvajanje posebnih priporočil, operativnih standardov in najboljših praks, ki so rezultat operativnega sodelovanja med državami članicami in agencijami Unije v tretjih državah.

Obrazložitev

Čeprav bo morda treba okrepiti nadzor meja, ne smemo pozabiti specifičnih potreb ranljivih ljudi in skupin, kot so mladoletniki brez spremstva.

Predlog spremembe 67

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (da) | pobude za usposabljanje mejne policije pri varovanju človekovih pravic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(da)

pobude za usposabljanje mejne policije pri varovanju človekovih pravic;

Predlog spremembe 68

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Usklajevanje, kar zadeva ukrepe in tretje države članice, zagotavljajo Komisija in države članice skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje, v skladu s členom 3(4a) Uredbe (EU) št. .../2012 [horizontalna uredba]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Usklajevanje, kar zadeva ukrepe in tretje države članice, zagotavljajo Komisija in države članice skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje, v skladu s členom 3(4a) Uredbe (EU) št. .../2012 [horizontalna uredba].

Predlog spremembe 69

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Letna odobrena proračunska sredstva odobri proračunski organ v 
  mejah finančnega okvira
  . | 2.   Letna odobrena proračunska sredstva
  za sklad
  odobri proračunski organ
  brez poseganja
  v 
  določbe uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, in medinstitucionalnega sporazuma z dne xxx/201z med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Letna odobrena proračunska sredstva odobri proračunski organ v 
  mejah finančnega okvira
  .

2.   Letna odobrena proračunska sredstva
  za sklad
  odobri proračunski organ
  brez poseganja
  v 
  določbe uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, in medinstitucionalnega sporazuma z dne xxx/201z med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju
  .

Predlog spremembe 70

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 4.   Proračun, dodeljen v okviru instrumenta, se izvaja z deljenim upravljanjem v skladu s členom 55(1)(b) Uredbe (EU) št. ..../2012 [nova finančna uredba]
  , razen ukrepov Unije iz člena 13, nujne pomoči iz člena 14 in tehnične pomoči iz člena 16(1)
  . | 4.   Proračun, dodeljen v okviru instrumenta, se izvaja z 
  neposrednim upravljanjem (zlasti ukrepi Unije iz člena 13, nujna pomoč iz člena 14 in tehnična pomoč iz člena 16(1)) ali z
  deljenim upravljanjem v skladu s členom 55(1)(b) Uredbe (EU) št. ..../2012 [nova finančna uredba]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4.   Proračun, dodeljen v okviru instrumenta, se izvaja z deljenim upravljanjem v skladu s členom 55(1)(b) Uredbe (EU) št. ..../2012 [nova finančna uredba]
  , razen ukrepov Unije iz člena 13, nujne pomoči iz člena 14 in tehnične pomoči iz člena 16(1)
  .

4.   Proračun, dodeljen v okviru instrumenta, se izvaja z 
  neposrednim upravljanjem (zlasti ukrepi Unije iz člena 13, nujna pomoč iz člena 14 in tehnična pomoč iz člena 16(1)) ali z
  deljenim upravljanjem v skladu s členom 55(1)(b) Uredbe (EU) št. ..../2012 [nova finančna uredba].

Obrazložitev

Izvajanje proračuna EU z deljenim upravljanjem ne bi smelo biti pravilo, ampak izjema.

Predlog spremembe 71

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Metode izvajanja proračuna za program o razvoju novih informacijskih sistemov se določijo v 
  izvedbenem
  aktu
  iz člena 15(2)
  . | Metode izvajanja proračuna za program o razvoju novih informacijskih sistemov se določijo v 
  delegiranem
  aktu
  oziroma delegiranih aktih
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Metode izvajanja proračuna za program o razvoju novih informacijskih sistemov se določijo v 
  izvedbenem
  aktu
  iz člena 15(2)
  .

Metode izvajanja proračuna za program o razvoju novih informacijskih sistemov se določijo v 
  delegiranem
  aktu
  oziroma delegiranih aktih
  .

Predlog spremembe 72

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija ostaja odgovorna za izvajanje proračuna Unije v skladu s členom 317 PDEU ter Evropski parlament in Svet obvešča o dejavnostih subjektov, ki niso države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4a.
     
  Komisija ostaja odgovorna za izvajanje proračuna Unije v skladu s členom 317 PDEU ter Evropski parlament in Svet obvešča o dejavnostih subjektov, ki niso države članice.

Obrazložitev

Uskladitev besedila z revidirano finančno uredbo.

Predlog spremembe 73

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 5 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 5.   Skupna sredstva
  se indikativno
  uporabijo na naslednji način: | 5.   
  Brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa se
  skupna sredstva uporabijo na naslednji način: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

5.   Skupna sredstva
  se indikativno
  uporabijo na naslednji način:

5.   
  Brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa se
  skupna sredstva uporabijo na naslednji način:

Predlog spremembe 74

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Državam članicam se
  indikativno
  dodeli
  2 000  milijonov EUR
  : | 1.   Državam članicam se dodeli
  67 % skupnih sredstev, predvidenih za nacionalne programe
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Državam članicam se
  indikativno
  dodeli
  2 000  milijonov EUR
  :

1.   Državam članicam se dodeli
  67 % skupnih sredstev, predvidenih za nacionalne programe
  :

Predlog spremembe 75

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | 1 200  milijonov EUR, kot je določeno v Prilogi I; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

1 200  milijonov EUR, kot je določeno v Prilogi I;

| (a) | 34 % kot sledi:










  (i) | osnovni znesek 5 milijonov EUR za vsako državo članico ob začetku finančnega obdobja; ter |
| --- | --- | --- |

(a)

34 % kot sledi:

(i)

osnovni znesek 5 milijonov EUR za vsako državo članico ob začetku finančnega obdobja; ter

| (ii) | spremenljivi znesek za vsako državo članico, ki se izračuna na podlagi povprečnega zneska, prejetega v skladu s Sklepom 574/2007/ES za leta 2011, 2012 in 2013; |
| --- | --- |

(ii)

spremenljivi znesek za vsako državo članico, ki se izračuna na podlagi povprečnega zneska, prejetega v skladu s Sklepom 574/2007/ES za leta 2011, 2012 in 2013;

Predlog spremembe 76

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | 450 milijonov EUR
  na podlagi rezultatov mehanizma, opisanega v členu 7; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

450 milijonov EUR
  na podlagi rezultatov mehanizma, opisanega v členu 7;

| (b) | 13 %
  na podlagi rezultatov mehanizma, opisanega v členu 7; |
| --- | --- |

(b)

13 %
  na podlagi rezultatov mehanizma, opisanega v členu 7;

Predlog spremembe 77

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | v okviru vmesnega pregleda in za obdobje od proračunskega leta 2018
  350 milijonov EUR
  , preostanek razpoložljivih dodeljenih sredstev iz tega člena ali drug znesek, kot je določeno v skladu z odstavkom 2, na podlagi rezultatov analize tveganja in mehanizma iz člena 8. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

v okviru vmesnega pregleda in za obdobje od proračunskega leta 2018
  350 milijonov EUR
  , preostanek razpoložljivih dodeljenih sredstev iz tega člena ali drug znesek, kot je določeno v skladu z odstavkom 2, na podlagi rezultatov analize tveganja in mehanizma iz člena 8.

| (c) | v okviru vmesnega pregleda in za obdobje od proračunskega leta 2018
  10 %
  , preostanek razpoložljivih dodeljenih sredstev iz tega člena ali drug znesek, kot je določeno v skladu z odstavkom 2, na podlagi rezultatov analize tveganja in mehanizma iz člena 8. |
| --- | --- |

(c)

v okviru vmesnega pregleda in za obdobje od proračunskega leta 2018
  10 %
  , preostanek razpoložljivih dodeljenih sredstev iz tega člena ali drug znesek, kot je določeno v skladu z odstavkom 2, na podlagi rezultatov analize tveganja in mehanizma iz člena 8.

Predlog spremembe 78

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme finančno odločitev za izvajanje točke (a) odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1a.
     
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme finančno odločitev za izvajanje točke (a) odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2).

Predlog spremembe 79

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Države članice namenijo potrebno financiranje sistemu EUROSUR, da se zagotovi dobro delovanje tega sistema. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1b.
     
  Države članice namenijo potrebno financiranje sistemu EUROSUR, da se zagotovi dobro delovanje tega sistema.

Predlog spremembe 80

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Države članice lahko poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 6(1), prejmejo dodaten znesek pod pogojem, da je v programu opredeljen kot tak in se uporabi za izvajanje posebnih ukrepov, naštetih v Prilogi II. | 1.   Države članice lahko poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 6(1), prejmejo dodaten znesek pod pogojem, da je v 
  nacionalnem
  programu opredeljen kot tak in se uporabi za izvajanje posebnih ukrepov, naštetih v Prilogi II. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Države članice lahko poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 6(1), prejmejo dodaten znesek pod pogojem, da je v programu opredeljen kot tak in se uporabi za izvajanje posebnih ukrepov, naštetih v Prilogi II.

1.   Države članice lahko poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 6(1), prejmejo dodaten znesek pod pogojem, da je v 
  nacionalnem
  programu opredeljen kot tak in se uporabi za izvajanje posebnih ukrepov, naštetih v Prilogi II.

Predlog spremembe 81

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Komisija se v skladu s členom 17 pooblasti za sprejetje delegiranih aktov za revizijo posebnih ukrepov iz Priloge II
  , če je to primerno
  . Države članice lahko na podlagi novih posebnih ukrepov glede na razpoložljiva sredstva prejmejo dodaten znesek, kot je določeno v odstavku 1. | 2.   Komisija se v skladu s členom 17 pooblasti za sprejetje delegiranih aktov za revizijo posebnih ukrepov iz Priloge II. Države članice lahko na podlagi novih posebnih ukrepov
  , in če je proračunski organ pravočasno obveščen,
  glede na razpoložljiva sredstva prejmejo dodaten znesek, kot je določeno v odstavku 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Komisija se v skladu s členom 17 pooblasti za sprejetje delegiranih aktov za revizijo posebnih ukrepov iz Priloge II
  , če je to primerno
  . Države članice lahko na podlagi novih posebnih ukrepov glede na razpoložljiva sredstva prejmejo dodaten znesek, kot je določeno v odstavku 1.

2.   Komisija se v skladu s členom 17 pooblasti za sprejetje delegiranih aktov za revizijo posebnih ukrepov iz Priloge II. Države članice lahko na podlagi novih posebnih ukrepov
  , in če je proračunski organ pravočasno obveščen,
  glede na razpoložljiva sredstva prejmejo dodaten znesek, kot je določeno v odstavku 1.

Predlog spremembe 82

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Za dodelitev zneska, določenega v točki (c) člena 6(1), Komisija na podlagi vloženega vira in ob posvetovanju z agencijo Frontex do
  1. junija 2017
  sestavi poročilo, ki v skladu z analizo tveganja, ki jo opravi agencija Frontex, določi stopnje ogroženosti na zunanjih mejah za obdobje 2017–2020. Stopnje ogroženosti bodo temeljile na obremenitvah pri upravljanju meja in nevarnostih, ki so vplivale na varnost na zunanjih mejah držav članic v obdobju 2014–2016, ter bodo med drugim upoštevale možne prihodnje trende v zvezi z migracijskimi tokovi in nezakonitimi dejavnostmi na zunanjih mejah ob upoštevanju verjetnega političnega, ekonomskega in socialnega razvoja v zadevnih tretjih državah, zlasti v sosednjih državah. | 1.   Za dodelitev zneska, določenega v točki (c) člena 6(1), Komisija na podlagi vloženega vira in ob posvetovanju z agencijo Frontex
  in Evropskim azilnim podpornim uradom
  do
  1. januarja 2017
  sestavi poročilo, ki v skladu z analizo tveganja, ki jo opravi agencija Frontex, določi stopnje ogroženosti na zunanjih mejah za obdobje 2017–2020. Stopnje ogroženosti bodo temeljile na obremenitvah pri upravljanju meja
  , poročilih o oceni, pripravljenih kot del schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma,
  in nevarnostih, ki so vplivale na varnost
  in zaščito, vključno z iskalnimi in reševalnimi operacijami na morju,
  na zunanjih mejah držav članic v obdobju 2014–2016, ter bodo med drugim upoštevale možne prihodnje trende v zvezi z migracijskimi tokovi in nezakonitimi dejavnostmi na zunanjih mejah ob upoštevanju verjetnega političnega, ekonomskega in socialnega razvoja v zadevnih tretjih državah, zlasti v sosednjih državah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Za dodelitev zneska, določenega v točki (c) člena 6(1), Komisija na podlagi vloženega vira in ob posvetovanju z agencijo Frontex do
  1. junija 2017
  sestavi poročilo, ki v skladu z analizo tveganja, ki jo opravi agencija Frontex, določi stopnje ogroženosti na zunanjih mejah za obdobje 2017–2020. Stopnje ogroženosti bodo temeljile na obremenitvah pri upravljanju meja in nevarnostih, ki so vplivale na varnost na zunanjih mejah držav članic v obdobju 2014–2016, ter bodo med drugim upoštevale možne prihodnje trende v zvezi z migracijskimi tokovi in nezakonitimi dejavnostmi na zunanjih mejah ob upoštevanju verjetnega političnega, ekonomskega in socialnega razvoja v zadevnih tretjih državah, zlasti v sosednjih državah.

1.   Za dodelitev zneska, določenega v točki (c) člena 6(1), Komisija na podlagi vloženega vira in ob posvetovanju z agencijo Frontex
  in Evropskim azilnim podpornim uradom
  do
  1. januarja 2017
  sestavi poročilo, ki v skladu z analizo tveganja, ki jo opravi agencija Frontex, določi stopnje ogroženosti na zunanjih mejah za obdobje 2017–2020. Stopnje ogroženosti bodo temeljile na obremenitvah pri upravljanju meja
  , poročilih o oceni, pripravljenih kot del schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma,
  in nevarnostih, ki so vplivale na varnost
  in zaščito, vključno z iskalnimi in reševalnimi operacijami na morju,
  na zunanjih mejah držav članic v obdobju 2014–2016, ter bodo med drugim upoštevale možne prihodnje trende v zvezi z migracijskimi tokovi in nezakonitimi dejavnostmi na zunanjih mejah ob upoštevanju verjetnega političnega, ekonomskega in socialnega razvoja v zadevnih tretjih državah, zlasti v sosednjih državah.

Predlog spremembe 83

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| V poročilu se določi stopnja
  ogroženosti
  za vsak odsek zunanje meje, pri čemer se dolžina zadevnega odseka meje pomnoži z obremenitvijo, ki mu je pripisana, in sicer na naslednji način: | V poročilu se določi stopnja
  tveganja
  za vsak odsek zunanje meje, pri čemer se dolžina zadevnega odseka meje pomnoži z obremenitvijo, ki mu je pripisana, in sicer na naslednji način: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

V poročilu se določi stopnja
  ogroženosti
  za vsak odsek zunanje meje, pri čemer se dolžina zadevnega odseka meje pomnoži z obremenitvijo, ki mu je pripisana, in sicer na naslednji način:

V poročilu se določi stopnja
  tveganja
  za vsak odsek zunanje meje, pri čemer se dolžina zadevnega odseka meje pomnoži z obremenitvijo, ki mu je pripisana, in sicer na naslednji način:

Predlog spremembe 84

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (i) | faktor 1 za normalno stopnjo
  ogroženosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(i)

faktor 1 za normalno stopnjo
  ogroženosti;

| (i) | faktor 1 za normalno stopnjo
  tveganja |
| --- | --- |

(i)

faktor 1 za normalno stopnjo
  tveganja

Predlog spremembe 85

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (ii) | faktor 3 za srednjo stopnjo
  ogroženosti
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ii)

faktor 3 za srednjo stopnjo
  ogroženosti
  ;

| (ii) | faktor 3 za srednjo stopnjo
  tveganja
  ; |
| --- | --- |

(ii)

faktor 3 za srednjo stopnjo
  tveganja
  ;

Predlog spremembe 86

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (iii) | faktor 5 za visoko stopnjo
  ogroženosti
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(iii)

faktor 5 za visoko stopnjo
  ogroženosti
  ;

| (iii) | faktor 5 za visoko stopnjo
  tveganja
  ; |
| --- | --- |

(iii)

faktor 5 za visoko stopnjo
  tveganja
  ;

Predlog spremembe 87

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (i) | faktor 1 za normalno stopnjo
  ogroženosti
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(i)

faktor 1 za normalno stopnjo
  ogroženosti
  ;

| (i) | faktor 1 za normalno stopnjo
  tveganja
  ; |
| --- | --- |

(i)

faktor 1 za normalno stopnjo
  tveganja
  ;

Predlog spremembe 88

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (ii) | faktor 3 za srednjo stopnjo
  ogroženosti
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ii)

faktor 3 za srednjo stopnjo
  ogroženosti
  ;

| (ii) | faktor 3 za srednjo stopnjo
  tveganja
  ; |
| --- | --- |

(ii)

faktor 3 za srednjo stopnjo
  tveganja
  ;

Predlog spremembe 89

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (iii) | faktor 5 za visoko stopnjo
  ogroženosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(iii)

faktor 5 za visoko stopnjo
  ogroženosti
  .

| (iii) | faktor 5 za visoko stopnjo
  tveganja
  . |
| --- | --- |

(iii)

faktor 5 za visoko stopnjo
  tveganja
  .

Predlog spremembe 90

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Komisija na podlagi poročila določi, katere države članice prejmejo dodatni znesek. Državam članicam, ki se soočajo z večjo stopnjo
  ogroženosti
  , kot je
  določena za izračun, opravljen
  za proračunsko leto 2013 v skladu s Sklepom 574/2007/ES, se sorazmerno dodelijo dodatna sredstva. | Komisija na podlagi poročila
  in po seznanitvi Evropskega parlamenta
  določi, katere države članice prejmejo dodatni znesek. Državam članicam, ki se soočajo z večjo stopnjo
  tveganja
  , kot je
  bila izračunana
  za proračunsko leto 2013 v skladu s Sklepom št. 574/2007/ES, se sorazmerno dodelijo dodatna sredstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Komisija na podlagi poročila določi, katere države članice prejmejo dodatni znesek. Državam članicam, ki se soočajo z večjo stopnjo
  ogroženosti
  , kot je
  določena za izračun, opravljen
  za proračunsko leto 2013 v skladu s Sklepom 574/2007/ES, se sorazmerno dodelijo dodatna sredstva.

Komisija na podlagi poročila
  in po seznanitvi Evropskega parlamenta
  določi, katere države članice prejmejo dodatni znesek. Državam članicam, ki se soočajo z večjo stopnjo
  tveganja
  , kot je
  bila izračunana
  za proračunsko leto 2013 v skladu s Sklepom št. 574/2007/ES, se sorazmerno dodelijo dodatna sredstva.

Predlog spremembe 91

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | zunanje morske meje pomenijo zunanje meje teritorialnega morja držav članic, kakor je opredeljeno v členih 4 do 16 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu. Vendar so
  v primerih
  , ko so potrebne redne in obširne operacije
  za preprečevanje nezakonitega priseljevanja/nezakonitega vstopa
  , to zunanje meje
  visoko ogroženega območja
  . To se določi z upoštevanjem ustreznih podatkov o teh operacijah v obdobju 2014–2016, zagotovljenih s strani zadevnih držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

zunanje morske meje pomenijo zunanje meje teritorialnega morja držav članic, kakor je opredeljeno v členih 4 do 16 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu. Vendar so
  v primerih
  , ko so potrebne redne in obširne operacije
  za preprečevanje nezakonitega priseljevanja/nezakonitega vstopa
  , to zunanje meje
  visoko ogroženega območja
  . To se določi z upoštevanjem ustreznih podatkov o teh operacijah v obdobju 2014–2016, zagotovljenih s strani zadevnih držav članic.

| (b) | zunanje morske meje pomenijo zunanje meje teritorialnega morja držav članic, kakor je opredeljeno v členih 4 do 16 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu. Vendar so
  na območjih visokega tveganja
  , ko so potrebne redne in obširne operacije, to
  lahko
  zunanje meje
  zunanjega pasu, kot je opredeljen v 33
  .
  členu Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu.
  To se določi z upoštevanjem ustreznih podatkov o teh operacijah v obdobju 2014–2016, zagotovljenih s strani zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(b)

zunanje morske meje pomenijo zunanje meje teritorialnega morja držav članic, kakor je opredeljeno v členih 4 do 16 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu. Vendar so
  na območjih visokega tveganja
  , ko so potrebne redne in obširne operacije, to
  lahko
  zunanje meje
  zunanjega pasu, kot je opredeljen v 33
  .
  členu Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu.
  To se določi z upoštevanjem ustreznih podatkov o teh operacijah v obdobju 2014–2016, zagotovljenih s strani zadevnih držav članic.

Predlog spremembe 92

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| V ta namen se Komisija v skladu s členom 17 pooblasti za sprejetje delegiranih aktov za revizijo posebnih ukrepov iz Priloge II. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

V ta namen se Komisija v skladu s členom 17 pooblasti za sprejetje delegiranih aktov za revizijo posebnih ukrepov iz Priloge II.

črtano

Obrazložitev

Ta del se črta, ker enako besedilo že obstaja v členu 7(2).

Predlog spremembe 93

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Nacionalni program, ki ga je treba pripraviti v skladu s tem instrumentom, in
  tiste
  , ki
  jih
  je treba pripraviti v skladu z Uredbo št. .../2012/EU, ki v okviru Sklada za notranjo varnost vzpostavlja instrument finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja, sestavijo države članice skupaj in jih predložijo Komisiji v obliki enega nacionalnega programa za Sklad in v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. ..../2012 [horizontalna uredba]. | 1.   Nacionalni program, ki ga je treba pripraviti
  na podlagi sklepov političnega dialoga iz člena 13 Uredbe (EU) št. .../2012 [Horizontalna uredba]
  v skladu s tem instrumentom, in
  tistega
  , ki
  ga
  je treba pripraviti v skladu z Uredbo št. .../2012/EU, ki v okviru Sklada za notranjo varnost vzpostavlja instrument finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja, sestavijo države članice skupaj in jih predložijo Komisiji v obliki enega nacionalnega programa za Sklad in v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. ..../2012 [horizontalna uredba]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Nacionalni program, ki ga je treba pripraviti v skladu s tem instrumentom, in
  tiste
  , ki
  jih
  je treba pripraviti v skladu z Uredbo št. .../2012/EU, ki v okviru Sklada za notranjo varnost vzpostavlja instrument finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja, sestavijo države članice skupaj in jih predložijo Komisiji v obliki enega nacionalnega programa za Sklad in v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. ..../2012 [horizontalna uredba].

1.   Nacionalni program, ki ga je treba pripraviti
  na podlagi sklepov političnega dialoga iz člena 13 Uredbe (EU) št. .../2012 [Horizontalna uredba]
  v skladu s tem instrumentom, in
  tistega
  , ki
  ga
  je treba pripraviti v skladu z Uredbo št. .../2012/EU, ki v okviru Sklada za notranjo varnost vzpostavlja instrument finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja, sestavijo države članice skupaj in jih predložijo Komisiji v obliki enega nacionalnega programa za Sklad in v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. ..../2012 [horizontalna uredba].

Predlog spremembe 94

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | podporo in razširitev obstoječih zmogljivosti na področju upravljanja zunanjih meja na nacionalni ravni, ob upoštevanju, med drugim,
  novih tehnologij,
  napredka in/ali standardov v zvezi z upravljanjem migracijskih tokov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

podporo in razširitev obstoječih zmogljivosti na področju upravljanja zunanjih meja na nacionalni ravni, ob upoštevanju, med drugim,
  novih tehnologij,
  napredka in/ali standardov v zvezi z upravljanjem migracijskih tokov;

| (b) | podporo in razširitev obstoječih zmogljivosti na področju upravljanja zunanjih meja
  in vizumske politike
  na nacionalni ravni,
  da bi se preprečile nezakonita migracija in smrtne žrtve na morju in za olajšanje zakonitega potovanja, vključno s prečkanjem meja oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito,
  ob upoštevanju, med drugim, napredka in/ali standardov v zvezi z upravljanjem migracijskih tokov; |
| --- | --- |

(b)

podporo in razširitev obstoječih zmogljivosti na področju upravljanja zunanjih meja
  in vizumske politike
  na nacionalni ravni,
  da bi se preprečile nezakonita migracija in smrtne žrtve na morju in za olajšanje zakonitega potovanja, vključno s prečkanjem meja oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito,
  ob upoštevanju, med drugim, napredka in/ali standardov v zvezi z upravljanjem migracijskih tokov;

Predlog spremembe 95

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | podporo nadaljnjega razvoja na področju upravljanja migracijskih tokov s konzularnimi in drugimi službami držav članic v tretjih državah, z namenom olajšanja
  zakonitega
  potovanja in preprečevanja nezakonitega priseljevanja v Unijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

podporo nadaljnjega razvoja na področju upravljanja migracijskih tokov s konzularnimi in drugimi službami držav članic v tretjih državah, z namenom olajšanja
  zakonitega
  potovanja in preprečevanja nezakonitega priseljevanja v Unijo;

| (c) | podporo nadaljnjega razvoja na področju upravljanja migracijskih tokov s konzularnimi in drugimi službami držav članic v tretjih državah, z namenom olajšanja potovanja
  , skladnega s pravom Unije ali zadevne države članice,
  in preprečevanja nezakonitega priseljevanja v Unijo; |
| --- | --- |

(c)

podporo nadaljnjega razvoja na področju upravljanja migracijskih tokov s konzularnimi in drugimi službami držav članic v tretjih državah, z namenom olajšanja potovanja
  , skladnega s pravom Unije ali zadevne države članice,
  in preprečevanja nezakonitega priseljevanja v Unijo;

Obrazložitev

Izraz „zakonit“ je dvoumen in mora biti natančnejši.

Predlog spremembe 96

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (da) | razvoj projektov po priporočilih ustreznih agencij Unije za zagotovitev enotnega in visokokakovostnega nadzora na zunanjih mejah ter s ciljem standardizacije in interoperabilnosti sistemov upravljanja zunanjih meja med državami članicami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(da)

razvoj projektov po priporočilih ustreznih agencij Unije za zagotovitev enotnega in visokokakovostnega nadzora na zunanjih mejah ter s ciljem standardizacije in interoperabilnosti sistemov upravljanja zunanjih meja med državami članicami;

Predlog spremembe 97

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (db) | podpora ukrepom, ki jih nadzira in usklajuje agencija Frontex ter so na ravni Unije usmerjeni v usklajevanje tehničnih zmogljivosti upravljanja zunanjih meja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(db)

podpora ukrepom, ki jih nadzira in usklajuje agencija Frontex ter so na ravni Unije usmerjeni v usklajevanje tehničnih zmogljivosti upravljanja zunanjih meja;

Predlog spremembe 98

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ea) | zagotavljanje popolne skladnosti z mednarodnimi in evropskimi obveznostmi, med drugim s področja človekovih pravic in njihovega spremljanja, v tesnem sodelovanju s tretjimi državami in civilno družbo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ea)

zagotavljanje popolne skladnosti z mednarodnimi in evropskimi obveznostmi, med drugim s področja človekovih pravic in njihovega spremljanja, v tesnem sodelovanju s tretjimi državami in civilno družbo;

Predlog spremembe 99

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (f) | povečanje
  zmogljivosti za soočanje s prihajajočimi izzivi, vključno s sedanjimi in prihodnjimi grožnjami ter pritiski na zunanjih mejah Unije, zlasti ob upoštevanju analize tveganja, ki jo opravi agencija Frontex. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(f)

povečanje
  zmogljivosti za soočanje s prihajajočimi izzivi, vključno s sedanjimi in prihodnjimi grožnjami ter pritiski na zunanjih mejah Unije, zlasti ob upoštevanju analize tveganja, ki jo opravi agencija Frontex.

| (f) | vzpostavljanje
  zmogljivosti za soočanje s prihajajočimi izzivi, vključno s sedanjimi in prihodnjimi grožnjami ter pritiski na zunanjih mejah Unije, zlasti ob upoštevanju analize tveganja, ki jo opravi agencija Frontex. |
| --- | --- |

(f)

vzpostavljanje
  zmogljivosti za soočanje s prihajajočimi izzivi, vključno s sedanjimi in prihodnjimi grožnjami ter pritiski na zunanjih mejah Unije, zlasti ob upoštevanju analize tveganja, ki jo opravi agencija Frontex.

Predlog spremembe 100

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Država članica lahko uporabi do
  50 %
  zneska, ki ga prejme v okviru instrumenta za svoj nacionalni program, za financiranje operativne podpore za javne organe, odgovorne za izvajanje nalog in storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo. Te naloge in storitve so povezane z enim ali več cilji iz člena 3
  (2)
  (a), (c) in (d). | 1.   Država članica lahko uporabi do
  30 %
  zneska, ki ga prejme v okviru instrumenta za svoj nacionalni program, za financiranje operativne podpore za javne organe, odgovorne za izvajanje nalog in storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo. Te naloge in storitve so povezane z enim ali več cilji iz člena 3
  (3)
  (a),
  (b),
  (c) in (d). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Država članica lahko uporabi do
  50 %
  zneska, ki ga prejme v okviru instrumenta za svoj nacionalni program, za financiranje operativne podpore za javne organe, odgovorne za izvajanje nalog in storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo. Te naloge in storitve so povezane z enim ali več cilji iz člena 3
  (2)
  (a), (c) in (d).

1.   Država članica lahko uporabi do
  30 %
  zneska, ki ga prejme v okviru instrumenta za svoj nacionalni program, za financiranje operativne podpore za javne organe, odgovorne za izvajanje nalog in storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo. Te naloge in storitve so povezane z enim ali več cilji iz člena 3
  (3)
  (a),
  (b),
  (c) in (d).

Predlog spremembe 101

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | skladnost s pravnim redom Unije glede meja in vizumov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

skladnost s pravnim redom Unije glede meja in vizumov;

| (a) | skladnost s pravnim redom Unije glede meja
  , azila
  in vizumov; |
| --- | --- |

(a)

skladnost s pravnim redom Unije glede meja
  , azila
  in vizumov;

Predlog spremembe 102

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (aa) | skladnost s cilji nacionalnega programa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(aa)

skladnost s cilji nacionalnega programa;

Predlog spremembe 103

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ab) | skladnost s seznamom prednostnih nalog, ki jih opredeli agencija Frontex za doseganje skupnih standardov varnosti in zagotavljanje usklajevanja med državami članicami ter preprečevanje podvajanja, razdrobljenosti in stroškovne neučinkovitosti na področju nadzora meja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ab)

skladnost s seznamom prednostnih nalog, ki jih opredeli agencija Frontex za doseganje skupnih standardov varnosti in zagotavljanje usklajevanja med državami članicami ter preprečevanje podvajanja, razdrobljenosti in stroškovne neučinkovitosti na področju nadzora meja;

Predlog spremembe 104

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Če se s schengenskim ocenjevalnim mehanizmom ugotovijo pomanjkljivosti, se operativna podpora začasno ustavi in se viri lahko prerazporedijo v odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti v skladu z določbami člena 12 te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

5a.
     
  Če se s schengenskim ocenjevalnim mehanizmom ugotovijo pomanjkljivosti, se operativna podpora začasno ustavi in se viri lahko prerazporedijo v odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti v skladu z določbami člena 12 te uredbe.

Predlog spremembe 105

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 6.   Komisija z 
  izvedbenimi
  akti določi postopke poročanja o uporabi te določbe in poskrbi za ostale praktične dogovore med državami članicami in Komisijo, ki zagotavljajo skladnost s tem členom. Ti
  izvedbeni
  akti se sprejmejo v skladu s 
  postopkom pregleda iz člena 18(2)
  . | 6.   Komisija z 
  delegiranimi
  akti določi postopke poročanja o uporabi te določbe in poskrbi za ostale praktične dogovore med državami članicami in Komisijo, ki zagotavljajo skladnost s tem členom. Ti
  delegirani
  akti se sprejmejo v skladu s 
  členom 17
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

6.   Komisija z 
  izvedbenimi
  akti določi postopke poročanja o uporabi te določbe in poskrbi za ostale praktične dogovore med državami članicami in Komisijo, ki zagotavljajo skladnost s tem členom. Ti
  izvedbeni
  akti se sprejmejo v skladu s 
  postopkom pregleda iz člena 18(2)
  .

6.   Komisija z 
  delegiranimi
  akti določi postopke poročanja o uporabi te določbe in poskrbi za ostale praktične dogovore med državami članicami in Komisijo, ki zagotavljajo skladnost s tem členom. Ti
  delegirani
  akti se sprejmejo v skladu s 
  členom 17
  .

Predlog spremembe 106

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Agencija Frontex zagotovi usklajevanje med državami članicami v zvezi z ukrepi, ki so financirani v okviru operativne podpore. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

6a.
     
  Agencija Frontex zagotovi usklajevanje med državami članicami v zvezi z ukrepi, ki so financirani v okviru operativne podpore.

Predlog spremembe 107

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Sredstva, ki so dodeljena Litvi v skladu z odstavkom 1, ne presegajo
  150 milijonov EUR
  za obdobje 2014–2020 in so na voljo kot dodatna posebna operativna podpora za Litvo. | 2.   Sredstva, ki so dodeljena Litvi v skladu z odstavkom 1, ne presegajo
  4 % skupnih sredstev
  za obdobje 2014–2020 in so na voljo kot dodatna posebna operativna podpora za Litvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Sredstva, ki so dodeljena Litvi v skladu z odstavkom 1, ne presegajo
  150 milijonov EUR
  za obdobje 2014–2020 in so na voljo kot dodatna posebna operativna podpora za Litvo.

2.   Sredstva, ki so dodeljena Litvi v skladu z odstavkom 1, ne presegajo
  4 % skupnih sredstev
  za obdobje 2014–2020 in so na voljo kot dodatna posebna operativna podpora za Litvo.

Predlog spremembe 108

Predlog uredbe

Člen 12 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Po ocenjevalnem poročilu glede schengenskega območja, sprejetem v skladu z Uredbo o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda, zadevna država članica skupaj s Komisijo in agencijo Frontex preuči, kadar je to primerno, kako obravnavati
  ugotovitve
  in izvesti priporočila v okviru svojega nacionalnega programa. | Po ocenjevalnem poročilu glede schengenskega območja, sprejetem v skladu z Uredbo o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda, zadevna država članica skupaj s Komisijo in agencijo Frontex preuči, kadar je to primerno, kako obravnavati
  pomanjkljivosti
  in izvesti priporočila v okviru svojega nacionalnega programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Po ocenjevalnem poročilu glede schengenskega območja, sprejetem v skladu z Uredbo o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda, zadevna država članica skupaj s Komisijo in agencijo Frontex preuči, kadar je to primerno, kako obravnavati
  ugotovitve
  in izvesti priporočila v okviru svojega nacionalnega programa.

Po ocenjevalnem poročilu glede schengenskega območja, sprejetem v skladu z Uredbo o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda, zadevna država članica skupaj s Komisijo in agencijo Frontex preuči, kadar je to primerno, kako obravnavati
  pomanjkljivosti
  in izvesti priporočila v okviru svojega nacionalnega programa.

Predlog spremembe 109

Predlog uredbe

Člen 12 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Država članica
  po potrebi
  spremeni svoj nacionalni program, tako da upošteva ugotovitve in priporočila. | Država članica spremeni svoj nacionalni program, tako da upošteva ugotovitve in priporočila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Država članica
  po potrebi
  spremeni svoj nacionalni program, tako da upošteva ugotovitve in priporočila.

Država članica spremeni svoj nacionalni program, tako da upošteva ugotovitve in priporočila.

Predlog spremembe 110

Predlog uredbe

Člen 12 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| V sodelovanju s Komisijo in agencijo Frontex prerazporedi sredstva znotraj programa, če je to primerno, in sicer
  po potrebi
  vključno s tistimi, ki so načrtovana za operativno podporo, in/ali uvede ali spremeni ukrepe za odpravo pomanjkljivosti v skladu z ugotovitvami in priporočili ocenjevalnega poročila glede schengenskega območja. | Posebna pozornost se nameni financiranju korektivnih ukrepov.
   V sodelovanju s Komisijo in agencijo Frontex
  zadevna država članica
  prerazporedi sredstva znotraj programa, če je to primerno, in sicer vključno s tistimi, ki so načrtovana za operativno podporo, in/ali uvede ali spremeni ukrepe za odpravo pomanjkljivosti v skladu z ugotovitvami in priporočili ocenjevalnega poročila glede schengenskega območja.
  Morebitni dodatni stroški se lahko financirajo iz instrumenta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

V sodelovanju s Komisijo in agencijo Frontex prerazporedi sredstva znotraj programa, če je to primerno, in sicer
  po potrebi
  vključno s tistimi, ki so načrtovana za operativno podporo, in/ali uvede ali spremeni ukrepe za odpravo pomanjkljivosti v skladu z ugotovitvami in priporočili ocenjevalnega poročila glede schengenskega območja.

Posebna pozornost se nameni financiranju korektivnih ukrepov.
   V sodelovanju s Komisijo in agencijo Frontex
  zadevna država članica
  prerazporedi sredstva znotraj programa, če je to primerno, in sicer vključno s tistimi, ki so načrtovana za operativno podporo, in/ali uvede ali spremeni ukrepe za odpravo pomanjkljivosti v skladu z ugotovitvami in priporočili ocenjevalnega poročila glede schengenskega območja.
  Morebitni dodatni stroški se lahko financirajo iz instrumenta.

Predlog spremembe 111

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | izboljšati poznavanje in razumevanje obstoječega položaja v državah članicah s pomočjo analiziranja, ocenjevanja in natančnega spremljanja njihovih politik; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

izboljšati poznavanje in razumevanje obstoječega položaja v državah članicah s pomočjo analiziranja, ocenjevanja in natančnega spremljanja njihovih politik;

| (b) | izboljšati poznavanje in razumevanje obstoječega položaja v državah članicah
  in tretjih državah
  s pomočjo analiziranja, ocenjevanja in natančnega spremljanja njihovih politik; |
| --- | --- |

(b)

izboljšati poznavanje in razumevanje obstoječega položaja v državah članicah
  in tretjih državah
  s pomočjo analiziranja, ocenjevanja in natančnega spremljanja njihovih politik;

Predlog spremembe 112

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | podpreti razvoj statističnih orodij, metod in skupnih kazalnikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

podpreti razvoj statističnih orodij, metod in skupnih kazalnikov;

| (c) | podpreti razvoj
  skupnih
  statističnih orodij, metod in skupnih kazalnikov; |
| --- | --- |

(c)

podpreti razvoj
  skupnih
  statističnih orodij, metod in skupnih kazalnikov;

Predlog spremembe 113

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (d) | podpirati in spremljati izvajanje zakonodaje Unije in političnih ciljev Unije v državah članicah ter oceniti njihovo učinkovitost in vpliv; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(d)

podpirati in spremljati izvajanje zakonodaje Unije in političnih ciljev Unije v državah članicah ter oceniti njihovo učinkovitost in vpliv;

| (d) | podpirati in spremljati izvajanje zakonodaje Unije in političnih ciljev Unije v državah članicah ter oceniti njihovo učinkovitost in vpliv
  , tudi kar zadeva spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin
  ; |
| --- | --- |

(d)

podpirati in spremljati izvajanje zakonodaje Unije in političnih ciljev Unije v državah članicah ter oceniti njihovo učinkovitost in vpliv
  , tudi kar zadeva spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin
  ;

Predlog spremembe 114

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (e) | spodbujati povezovanje, vzajemno učenje, prepoznavanje in širjenje
  dobre
  prakse ter inovativnih pristopov na evropski ravni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(e)

spodbujati povezovanje, vzajemno učenje, prepoznavanje in širjenje
  dobre
  prakse ter inovativnih pristopov na evropski ravni;

| (e) | spodbujati povezovanje, vzajemno učenje, prepoznavanje in širjenje
  najboljše
  prakse ter inovativnih pristopov
  med različnimi zainteresiranimi stranmi
  na evropski ravni; |
| --- | --- |

(e)

spodbujati povezovanje, vzajemno učenje, prepoznavanje in širjenje
  najboljše
  prakse ter inovativnih pristopov
  med različnimi zainteresiranimi stranmi
  na evropski ravni;

Predlog spremembe 115

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ea) | spodbujati projekte, namenjene standardizaciji, usklajevanju in interoperabilnosti sistemov z namenom razviti integriran evropski sistem upravljanja meja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ea)

spodbujati projekte, namenjene standardizaciji, usklajevanju in interoperabilnosti sistemov z namenom razviti integriran evropski sistem upravljanja meja;

Predlog spremembe 116

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (g) | povečati zmogljivosti evropskih mrež za spodbujanje, podporo in nadaljnji razvoj politik in ciljev Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(g)

povečati zmogljivosti evropskih mrež za spodbujanje, podporo in nadaljnji razvoj politik in ciljev Unije;

| (g) | povečati zmogljivosti evropskih mrež za
  oceno,
  spodbujanje, podporo in nadaljnji razvoj politik in ciljev Unije; |
| --- | --- |

(g)

povečati zmogljivosti evropskih mrež za
  oceno,
  spodbujanje, podporo in nadaljnji razvoj politik in ciljev Unije;

Predlog spremembe 117

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ia) | podpreti usklajevanje ukrepov in izmenjavo informacij med Evropskim policijskim uradom, agencijo Frontex in Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ia)

podpreti usklajevanje ukrepov in izmenjavo informacij med Evropskim policijskim uradom, agencijo Frontex in Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov.

Predlog spremembe 118

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   
  Indikativni znesek, dodeljen programu
  za razvoj novih informacijskih sistemov
  za obvladovanje gibanja državljanov tretjih držav prek meja, je 1 100  milijonov EUR. Program
  se izvaja v skladu z zakonodajo Unije, ki določa nove informacijske sisteme in njihovo komunikacijsko infrastrukturo, zlasti s ciljem izboljšati upravljanje ter nadzor potovalnih tokov na zunanjih mejah z okrepitvijo kontrol in hkratno pospešitvijo prehajanja meja za redne potnike. | 1.   
  Program
  za razvoj novih informacijskih sistemov
  lahko izhaja iz obstoječih struktur in
  se izvaja v skladu z zakonodajo Unije, ki določa nove informacijske sisteme in njihovo komunikacijsko infrastrukturo, zlasti s ciljem izboljšati upravljanje ter nadzor potovalnih tokov na zunanjih mejah z okrepitvijo kontrol in hkratno pospešitvijo prehajanja meja za redne potnike
  in z zagotavljanjem sinergij z obstoječimi informacijskimi sistemi za preprečevanje podvajanja izdatkov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   
  Indikativni znesek, dodeljen programu
  za razvoj novih informacijskih sistemov
  za obvladovanje gibanja državljanov tretjih držav prek meja, je 1 100  milijonov EUR. Program
  se izvaja v skladu z zakonodajo Unije, ki določa nove informacijske sisteme in njihovo komunikacijsko infrastrukturo, zlasti s ciljem izboljšati upravljanje ter nadzor potovalnih tokov na zunanjih mejah z okrepitvijo kontrol in hkratno pospešitvijo prehajanja meja za redne potnike.

1.   
  Program
  za razvoj novih informacijskih sistemov
  lahko izhaja iz obstoječih struktur in
  se izvaja v skladu z zakonodajo Unije, ki določa nove informacijske sisteme in njihovo komunikacijsko infrastrukturo, zlasti s ciljem izboljšati upravljanje ter nadzor potovalnih tokov na zunanjih mejah z okrepitvijo kontrol in hkratno pospešitvijo prehajanja meja za redne potnike
  in z zagotavljanjem sinergij z obstoječimi informacijskimi sistemi za preprečevanje podvajanja izdatkov
  .

Predlog spremembe 119

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Glavni ukrepi, ki jih je treba izvesti, bi morali zajemati zlasti razvoj in testiranje osrednje komponente ter aplikacij, ki so skupne nacionalnim komponentam sistemov, komunikacijsko infrastrukturo med osrednjo in nacionalnimi komponentami, usklajevanje za začetek njihovega delovanja ter upravljanje varnosti sistemov. | Glavni ukrepi, ki jih je treba izvesti, bi morali zajemati zlasti razvoj in testiranje osrednje komponente ter aplikacij, ki so skupne nacionalnim komponentam sistemov, komunikacijsko infrastrukturo med osrednjo in nacionalnimi komponentami, usklajevanje za začetek njihovega delovanja
  , usklajevanje in interoperabilnost z drugimi informacijskimi sistemi na področju upravljanja meja
  ter upravljanje varnosti sistemov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Glavni ukrepi, ki jih je treba izvesti, bi morali zajemati zlasti razvoj in testiranje osrednje komponente ter aplikacij, ki so skupne nacionalnim komponentam sistemov, komunikacijsko infrastrukturo med osrednjo in nacionalnimi komponentami, usklajevanje za začetek njihovega delovanja ter upravljanje varnosti sistemov.

Glavni ukrepi, ki jih je treba izvesti, bi morali zajemati zlasti razvoj in testiranje osrednje komponente ter aplikacij, ki so skupne nacionalnim komponentam sistemov, komunikacijsko infrastrukturo med osrednjo in nacionalnimi komponentami, usklajevanje za začetek njihovega delovanja
  , usklajevanje in interoperabilnost z drugimi informacijskimi sistemi na področju upravljanja meja
  ter upravljanje varnosti sistemov.

Predlog spremembe 120

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Komisija
  z izvedbenimi akti
  sprejme
  strateški okvir in morebitne spremembe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo
  v skladu s 
  postopkom pregleda iz člena 18(2)
  . | Komisija sprejme
  delegirane akte
  v skladu s 
  členom 17 glede strateškega okvira in morebitnih sprememb
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Komisija
  z izvedbenimi akti
  sprejme
  strateški okvir in morebitne spremembe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo
  v skladu s 
  postopkom pregleda iz člena 18(2)
  .

Komisija sprejme
  delegirane akte
  v skladu s 
  členom 17 glede strateškega okvira in morebitnih sprememb
  .

Predlog spremembe 121

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – pododstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Komisija vsaj enkrat letno in po potrebi obvesti Evropski parlament in Svet o napredku pri razvoju novih sistemov informacijskih tehnologij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Komisija vsaj enkrat letno in po potrebi obvesti Evropski parlament in Svet o napredku pri razvoju novih sistemov informacijskih tehnologij.

Predlog spremembe 122

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo iz te uredbe se Komisiji podeli za sedem let od datuma začetka veljavnosti te uredbe.
  Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. | 2.   Pooblastilo iz te uredbe se Komisiji podeli za sedem let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Pooblastilo iz te uredbe se Komisiji podeli za sedem let od datuma začetka veljavnosti te uredbe.
  Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

2.   Pooblastilo iz te uredbe se Komisiji podeli za sedem let od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Predlog spremembe 123

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s to uredbo, začne veljati samo, če temu Evropski parlament ali Svet v 
  dveh

  mesecih od uradnega obvestila o aktu
  ne

  nasprotujeta ali če pred iztekom navedenega roka oba uradno obvestita Komisijo, da ne nameravata nasprotovati sprejetju akta. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za
  dva meseca
  . | 5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s to uredbo, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku

  treh

  mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za
  tri mesece
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s to uredbo, začne veljati samo, če temu Evropski parlament ali Svet v 
  dveh

  mesecih od uradnega obvestila o aktu
  ne

  nasprotujeta ali če pred iztekom navedenega roka oba uradno obvestita Komisijo, da ne nameravata nasprotovati sprejetju akta. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za
  dva meseca
  .

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s to uredbo, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku

  treh

  mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za
  tri mesece
  .

Predlog spremembe 124

Predlog uredbe

Člen 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen
  21 | Člen
  22 |
| Pregled | Pregled |
| Evropski parlament in Svet na predlog Komisije pregledata to uredbo najpozneje
  do
  30. junija 2020. | Komisija
  do
  30. junija 2018 predlaga revizijo te uredbe za novo finančno obdobje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen
  21

Člen
  22

Pregled

Pregled

Evropski parlament in Svet na predlog Komisije pregledata to uredbo najpozneje
  do
  30. junija 2020.

Komisija
  do
  30. junija 2018 predlaga revizijo te uredbe za novo finančno obdobje
  .

Predlog spremembe 125

Predlog uredbe

Priloga I

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Priloga se črta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Priloga se črta.

Predlog spremembe 126

Predlog uredbe

Priloga III – cilj 1 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| — | stroški osebja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

stroški osebja

| — | stroški osebja
  , vključno z usposabljanjem |
| --- | --- |

—

stroški osebja
  , vključno z usposabljanjem

Predlog spremembe 127

Predlog uredbe

Priloga III – cilj 2 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| — | stroški osebja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

stroški osebja

| — | stroški osebja
  , vključno z usposabljanjem |
| --- | --- |

—

stroški osebja
  , vključno z usposabljanjem

Predlog spremembe 128

Predlog uredbe

Priloga III – cilj 3 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| — | stroški osebja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

stroški osebja

| — | stroški osebja
  , vključno z usposabljanjem |
| --- | --- |

—

stroški osebja
  , vključno z usposabljanjem

Predlog spremembe 129

Predlog uredbe

Priloga III – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Cilj 3: vzpostavitev in uporaba informacijskih sistemov, njihove komunikacijske infrastrukture in opreme za podporo upravljanja migracijskih tokov prek zunanjih meja Unije | Cilj 3: vzpostavitev in uporaba
  varnih
  informacijskih sistemov, njihove komunikacijske infrastrukture in opreme za podporo upravljanja migracijskih tokov prek zunanjih meja Unije |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Cilj 3: vzpostavitev in uporaba informacijskih sistemov, njihove komunikacijske infrastrukture in opreme za podporo upravljanja migracijskih tokov prek zunanjih meja Unije

Cilj 3: vzpostavitev in uporaba
  varnih
  informacijskih sistemov, njihove komunikacijske infrastrukture in opreme za podporo upravljanja migracijskih tokov prek zunanjih meja Unije

Predlog spremembe 130

Predlog uredbe

Priloga III – odstavek 3 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| — | komunikacijska infrastruktura in zadeve, povezane z varnostjo |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

komunikacijska infrastruktura in zadeve, povezane z varnostjo

| — | komunikacijska infrastruktura in zadeve, povezane z varnostjo
  in zaščito podatkov |
| --- | --- |

—

komunikacijska infrastruktura in zadeve, povezane z varnostjo
  in zaščito podatkov

---

(1)  
  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0266.

(2)  
  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0266.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/238 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/238

---

P7_TA(2013)0020

Sklad za migracije in azil (odločitev o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj)

Odločitev Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o začetku in mandatu za medinstitucionalna pogajanja o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za migracije in azil (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD) – (2013/2504(RSP))

(2015/C 440/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 70(2) in člena 70a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 70(2) in člena 70a Poslovnika,

sprejme odločitev o začetku medinstitucionalnih pogajanj na podlagi naslednjega mandata:

MANDAT

Predlog spremembe 1

Osnutek zakonodajne resolucije

Navedba sklicevanj 6 a (novo)

| Osnutek zakonodajne resolucije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o vzpostavitvi skupnega programa EU za ponovno naselitev



   (1)



  , zlasti odstavkov o enoti EU za ponovno naselitev; |

Osnutek zakonodajne resolucije

Predlog spremembe

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o vzpostavitvi skupnega programa EU za ponovno naselitev



   (1)



  , zlasti odstavkov o enoti EU za ponovno naselitev;

Predlog spremembe 2

Osnutek zakonodajne resolucije

Odstavek 1 a (novo)

| Osnutek zakonodajne resolucije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  poudarja, da so finančna sredstva, določena v zakonodajnem predlogu, za zakonodajni organ le okvirna in da ne morejo biti dokončno določena, dokler ne bo dosežen sporazum o predlogu uredbe, ki bo določila večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020; |

Osnutek zakonodajne resolucije

Predlog spremembe

1a.
     
  poudarja, da so finančna sredstva, določena v zakonodajnem predlogu, za zakonodajni organ le okvirna in da ne morejo biti dokončno določena, dokler ne bo dosežen sporazum o predlogu uredbe, ki bo določila večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020;

Predlog spremembe 3

Osnutek zakonodajne resolucije

Odstavek 1 b (novo)

| Osnutek zakonodajne resolucije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  opozarja na svojo resolucijo z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo



   (2)



  ; poudarja, da je treba v naslednjem večletnem finančnem okviru zagotoviti dovolj dodatnih sredstev, da bo Unija lahko uresničila svoje obstoječe politične prednostne naloge in nove naloge iz Lizbonske pogodbe ter se odzvala na nepredvidene dogodke; poudarja, da se lahko za doseganje dogovorjenih ciljev Unije, za obveznosti in za načelo solidarnosti Unije kljub povečanju ravni sredstev naslednjega večletnega finančnega okvira za najmanj 5 % v primerjavi z letom 2013 nameni le omejen finančni prispevek; poziva Svet, naj v primeru, da se ne strinja s tem pristopom, jasno opredeli, katere od njegovih političnih prednostnih nalog ali projektov bi bilo mogoče povsem opustiti kljub njihovi dokazani evropski dodani vrednosti; |

Osnutek zakonodajne resolucije

Predlog spremembe

1b.
     
  opozarja na svojo resolucijo z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo



   (2)



  ; poudarja, da je treba v naslednjem večletnem finančnem okviru zagotoviti dovolj dodatnih sredstev, da bo Unija lahko uresničila svoje obstoječe politične prednostne naloge in nove naloge iz Lizbonske pogodbe ter se odzvala na nepredvidene dogodke; poudarja, da se lahko za doseganje dogovorjenih ciljev Unije, za obveznosti in za načelo solidarnosti Unije kljub povečanju ravni sredstev naslednjega večletnega finančnega okvira za najmanj 5 % v primerjavi z letom 2013 nameni le omejen finančni prispevek; poziva Svet, naj v primeru, da se ne strinja s tem pristopom, jasno opredeli, katere od njegovih političnih prednostnih nalog ali projektov bi bilo mogoče povsem opustiti kljub njihovi dokazani evropski dodani vrednosti;

Predlog spremembe 4

Osnutek zakonodajne resolucije

Odstavek 1 c (novo)

| Osnutek zakonodajne resolucije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  poudarja dejstvo, da mora Komisija, ob upoštevanju nalog, ki jih je že opredelila in izpolnila Unija, zagotoviti, da se te politične prednostne naloge v predlogu odražajo na daljnoviden in ustrezen način; |

Osnutek zakonodajne resolucije

Predlog spremembe

1c.
     
  poudarja dejstvo, da mora Komisija, ob upoštevanju nalog, ki jih je že opredelila in izpolnila Unija, zagotoviti, da se te politične prednostne naloge v predlogu odražajo na daljnoviden in ustrezen način;

Predlog spremembe 5

Predlog uredbe

Navedba sklicevanj 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 78(2)
  ter
  člena 79(2) in (4) Pogodbe, | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 78(2), člena 79(2) in (4)
  ter člena 80
  Pogodbe, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 78(2)
  ter
  člena 79(2) in (4) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 78(2), člena 79(2) in (4)
  ter člena 80
  Pogodbe,

Predlog spremembe 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (2a) | Evropski parlament je v resoluciji z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo



   (3)



  poudaril, da je potreben celovit pristop k perečim vprašanjem priseljevanja in azila ter k upravljanju zunanjih meja Unije, skupaj z zadostnimi sredstvi in podpornimi orodji za obvladovanje izrednih razmer, zagotovljenimi v duhu spoštovanja človekovih pravic in solidarnosti med državami članicami, pri čemer pa je treba upoštevati obveznosti posameznih držav in jasno opredelitev nalog. Nadalje ugotavlja, da je treba v zvezi s tem primerno upoštevati večje izzive, s katerimi se soočajo agencija FRONTEX, Evropski urad za podporo azilu ter skladi za solidarnost in upravljanje migracijskih tokov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(2a)

Evropski parlament je v resoluciji z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo



   (3)



  poudaril, da je potreben celovit pristop k perečim vprašanjem priseljevanja in azila ter k upravljanju zunanjih meja Unije, skupaj z zadostnimi sredstvi in podpornimi orodji za obvladovanje izrednih razmer, zagotovljenimi v duhu spoštovanja človekovih pravic in solidarnosti med državami članicami, pri čemer pa je treba upoštevati obveznosti posameznih držav in jasno opredelitev nalog. Nadalje ugotavlja, da je treba v zvezi s tem primerno upoštevati večje izzive, s katerimi se soočajo agencija FRONTEX, Evropski urad za podporo azilu ter skladi za solidarnost in upravljanje migracijskih tokov.

Obrazložitev

Odstavek 107 resolucije z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo.

Predlog spremembe 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (2b) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 8. junija 2011

   (4)

  poudaril tudi, da je treba razviti boljše sinergije med različnimi skladi in programi, hkrati pa opozoril na dejstvo, da je mogoče s poenostavitvijo upravljanja skladov in omogočanjem navzkrižnega financiranja nameniti več sredstev skupnim ciljem, pozdravil namero Komisije, ki želi zmanjšati skupno število proračunskih instrumentov za notranjo politiko, jih postaviti v dvostebrno strukturo in, kjer je mogoče, uvrstiti v skupno upravljanje, ter izrazil prepričanje, da bi moral ta pristop precej prispevati k večji poenostavitvi, racionalizaciji, utrditvi in preglednosti sedanjih skladov in programov. Vendar je tudi opozoril, da je treba paziti, da se različni notranjepolitični cilji ne bodo pomešali med seboj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(2b)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 8. junija 2011

   (4)

  poudaril tudi, da je treba razviti boljše sinergije med različnimi skladi in programi, hkrati pa opozoril na dejstvo, da je mogoče s poenostavitvijo upravljanja skladov in omogočanjem navzkrižnega financiranja nameniti več sredstev skupnim ciljem, pozdravil namero Komisije, ki želi zmanjšati skupno število proračunskih instrumentov za notranjo politiko, jih postaviti v dvostebrno strukturo in, kjer je mogoče, uvrstiti v skupno upravljanje, ter izrazil prepričanje, da bi moral ta pristop precej prispevati k večji poenostavitvi, racionalizaciji, utrditvi in preglednosti sedanjih skladov in programov. Vendar je tudi opozoril, da je treba paziti, da se različni notranjepolitični cilji ne bodo pomešali med seboj.

Obrazložitev

Odstavek 109 resolucije z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo.

Predlog spremembe 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (9a) | Sklad naj bi podprl uvedbo ukrepov, ki bi prosilcem za azil omogočili varen dostop do azilnega sistema Unije brez potrebe po zatekanju k tihotapcem ljudi ali kriminalnim združbam ter brez ogrožanja svojih življenj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(9a)

Sklad naj bi podprl uvedbo ukrepov, ki bi prosilcem za azil omogočili varen dostop do azilnega sistema Unije brez potrebe po zatekanju k tihotapcem ljudi ali kriminalnim združbam ter brez ogrožanja svojih življenj.

Predlog spremembe 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (13a) | Sredstva Sklada bi se morala uporabljati v skladu s skupnimi osnovnimi načeli o vključevanju, kot so določena v skupnem programu za vključevanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(13a)

Sredstva Sklada bi se morala uporabljati v skladu s skupnimi osnovnimi načeli o vključevanju, kot so določena v skupnem programu za vključevanje.

Predlog spremembe 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (16) | Sklad mora podpirati države članice pri vzpostavljanju strategij za organiziranje zakonitega priseljevanja ter s tem okrepiti njihove zmogljivosti za razvoj, izvajanje, spremljanje in splošno vrednotenje vseh strategij, politik in ukrepov na področju priseljevanja in vključevanja državljanov tretjih držav, vključno s pravnimi instrumenti Unije. Sklad mora podpreti tudi izmenjavo informacij, najboljše prakse in sodelovanje med različnimi upravnimi službami ter z drugimi državami članicami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(16)

Sklad mora podpirati države članice pri vzpostavljanju strategij za organiziranje zakonitega priseljevanja ter s tem okrepiti njihove zmogljivosti za razvoj, izvajanje, spremljanje in splošno vrednotenje vseh strategij, politik in ukrepov na področju priseljevanja in vključevanja državljanov tretjih držav, vključno s pravnimi instrumenti Unije. Sklad mora podpreti tudi izmenjavo informacij, najboljše prakse in sodelovanje med različnimi upravnimi službami ter z drugimi državami članicami.

| (16) | Sklad mora podpirati države članice pri vzpostavljanju strategij za organiziranje zakonitega priseljevanja ter s tem okrepiti njihove zmogljivosti za razvoj, izvajanje, spremljanje in splošno vrednotenje vseh strategij, politik in ukrepov na področju priseljevanja in vključevanja državljanov tretjih držav, vključno s pravnimi instrumenti Unije. Sklad mora podpreti tudi izmenjavo informacij, najboljše prakse in sodelovanje med različnimi upravnimi službami ter z drugimi državami članicami.
  Tehnična pomoč je nujna za omogočanje državam članicam, da podprejo izvajanje svojih nacionalnih programov, pomagajo upravičencem izpolnjevati obveznosti ter upoštevati zakonodajo Unije, ter povečajo prepoznavnost skladov EU in olajšajo dostop do njih. |
| --- | --- |

(16)

Sklad mora podpirati države članice pri vzpostavljanju strategij za organiziranje zakonitega priseljevanja ter s tem okrepiti njihove zmogljivosti za razvoj, izvajanje, spremljanje in splošno vrednotenje vseh strategij, politik in ukrepov na področju priseljevanja in vključevanja državljanov tretjih držav, vključno s pravnimi instrumenti Unije. Sklad mora podpreti tudi izmenjavo informacij, najboljše prakse in sodelovanje med različnimi upravnimi službami ter z drugimi državami članicami.
  Tehnična pomoč je nujna za omogočanje državam članicam, da podprejo izvajanje svojih nacionalnih programov, pomagajo upravičencem izpolnjevati obveznosti ter upoštevati zakonodajo Unije, ter povečajo prepoznavnost skladov EU in olajšajo dostop do njih.

Predlog spremembe 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (23) | Sklad mora dopolnjevati in okrepiti dejavnosti Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex), ustanovljene z Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004, saj je ena njenih nalog zagotoviti pomoč, potrebno za organizacijo skupnih operacij vrnitve držav članic, ter opredeliti najboljšo prakso za pridobitev potnih listin in odstranitev državljanov tretjih držav, ki se nezakonito zadržujejo na območju držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(23)

Sklad mora dopolnjevati in okrepiti dejavnosti Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex), ustanovljene z Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004, saj je ena njenih nalog zagotoviti pomoč, potrebno za organizacijo skupnih operacij vrnitve držav članic, ter opredeliti najboljšo prakso za pridobitev potnih listin in odstranitev državljanov tretjih držav, ki se nezakonito zadržujejo na območju držav članic.

| (23) | Sklad mora dopolnjevati in okrepiti dejavnosti Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex), ustanovljene z Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004, saj je ena njenih nalog zagotoviti pomoč, potrebno za organizacijo skupnih operacij vrnitve držav članic, ter opredeliti najboljšo prakso za pridobitev potnih listin in odstranitev državljanov tretjih držav, ki se nezakonito zadržujejo na območju držav članic.
  Agenciji bi moral omogočiti tudi izpolnjevanje njenih obveznosti ter obveznosti Unije in držav članic v zvezi z reševanjem na morju. |
| --- | --- |

(23)

Sklad mora dopolnjevati in okrepiti dejavnosti Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex), ustanovljene z Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004, saj je ena njenih nalog zagotoviti pomoč, potrebno za organizacijo skupnih operacij vrnitve držav članic, ter opredeliti najboljšo prakso za pridobitev potnih listin in odstranitev državljanov tretjih držav, ki se nezakonito zadržujejo na območju držav članic.
  Agenciji bi moral omogočiti tudi izpolnjevanje njenih obveznosti ter obveznosti Unije in držav članic v zvezi z reševanjem na morju.

Predlog spremembe 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (24) | Sklad se mora izvajati ob popolnem spoštovanju pravic in načel iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.
  Zlasti je treba
  pri upravičenih ukrepih upoštevati posebne razmere ranljivih oseb, posebno pozornost
  in namenski odziv
  pa je treba posvetiti mladoletnikom brez spremstva in drugim ogroženim mladoletnim osebam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(24)

Sklad se mora izvajati ob popolnem spoštovanju pravic in načel iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.
  Zlasti je treba
  pri upravičenih ukrepih upoštevati posebne razmere ranljivih oseb, posebno pozornost
  in namenski odziv
  pa je treba posvetiti mladoletnikom brez spremstva in drugim ogroženim mladoletnim osebam.

| (24) | Sklad se mora izvajati ob popolnem spoštovanju pravic in načel iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  in iz mednarodnih instrumentov, zlasti Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951, Splošne deklaracije z dne 10. decembra 1948 o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah in Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov
  . Pri upravičenih ukrepih
  je treba
  upoštevati
  pristop za zaščito migrantov, beguncev in prosilcev za azil, ki temelji na človekovih pravicah, predvsem je treba upoštevati
  posebne razmere ranljivih oseb, posebno pozornost pa je treba nameniti
  ženskam,
  mladoletnikom brez spremstva in drugim ogroženim mladoletnim osebam
  ter se primerno odzvati na njihove potrebe
  . |
| --- | --- |

(24)

Sklad se mora izvajati ob popolnem spoštovanju pravic in načel iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  in iz mednarodnih instrumentov, zlasti Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951, Splošne deklaracije z dne 10. decembra 1948 o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah in Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov
  . Pri upravičenih ukrepih
  je treba
  upoštevati
  pristop za zaščito migrantov, beguncev in prosilcev za azil, ki temelji na človekovih pravicah, predvsem je treba upoštevati
  posebne razmere ranljivih oseb, posebno pozornost pa je treba nameniti
  ženskam,
  mladoletnikom brez spremstva in drugim ogroženim mladoletnim osebam
  ter se primerno odzvati na njihove potrebe
  .

Predlog spremembe 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (25) | Ukrepi v tretjih državah in v zvezi z njimi, ki se podpirajo prek Sklada, morajo biti v sinergiji in skladju z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki prejemajo pomoč prek instrumentov zunanje pomoči Unije, in sicer tako geografskih kot tematskih. Pri izvajanju takih ukrepov si je treba zlasti prizadevati, da se doseže popolna skladnost z načeli in splošnimi cilji zunanjega ukrepanja in zunanje politike Unije v zvezi z zadevno državo ali regijo. Ti ukrepi ne smejo biti podpora ukrepom, ki so neposredno usmerjeni v razvoj, po potrebi pa lahko dopolnjujejo finančno pomoč iz instrumentov zunanje pomoči. Zagotoviti je treba tudi
  skladnost
  s humanitarno politiko Unije,
  še zlasti glede izvajanja nujne pomoči
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(25)

Ukrepi v tretjih državah in v zvezi z njimi, ki se podpirajo prek Sklada, morajo biti v sinergiji in skladju z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki prejemajo pomoč prek instrumentov zunanje pomoči Unije, in sicer tako geografskih kot tematskih. Pri izvajanju takih ukrepov si je treba zlasti prizadevati, da se doseže popolna skladnost z načeli in splošnimi cilji zunanjega ukrepanja in zunanje politike Unije v zvezi z zadevno državo ali regijo. Ti ukrepi ne smejo biti podpora ukrepom, ki so neposredno usmerjeni v razvoj, po potrebi pa lahko dopolnjujejo finančno pomoč iz instrumentov zunanje pomoči. Zagotoviti je treba tudi
  skladnost
  s humanitarno politiko Unije,
  še zlasti glede izvajanja nujne pomoči
  .

| (25) | Ukrepi v tretjih državah in v zvezi z njimi, ki se podpirajo prek Sklada, morajo biti v sinergiji in skladju z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki prejemajo pomoč prek instrumentov zunanje pomoči Unije, in sicer tako geografskih kot tematskih. Pri izvajanju takih ukrepov si je treba zlasti prizadevati, da se doseže popolna skladnost z načeli in splošnimi cilji zunanjega ukrepanja in zunanje politike Unije v zvezi z zadevno državo ali regijo. Ti ukrepi ne smejo biti podpora ukrepom, ki so neposredno usmerjeni v razvoj, po potrebi pa lahko dopolnjujejo finančno pomoč iz instrumentov zunanje pomoči
  , ob upoštevanju načela skladnosti politik za razvoj, kot določa Soglasje o razvoju (člen 35)
  . Zagotoviti je treba tudi
  , da je izvajanje nujne pomoči skladno
  s humanitarno politiko Unije
  ter da jo dopolnjuje in upošteva humanitarna načela
  ,
  določena v Soglasju za humanitarno pomoč
  . |
| --- | --- |

(25)

Ukrepi v tretjih državah in v zvezi z njimi, ki se podpirajo prek Sklada, morajo biti v sinergiji in skladju z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki prejemajo pomoč prek instrumentov zunanje pomoči Unije, in sicer tako geografskih kot tematskih. Pri izvajanju takih ukrepov si je treba zlasti prizadevati, da se doseže popolna skladnost z načeli in splošnimi cilji zunanjega ukrepanja in zunanje politike Unije v zvezi z zadevno državo ali regijo. Ti ukrepi ne smejo biti podpora ukrepom, ki so neposredno usmerjeni v razvoj, po potrebi pa lahko dopolnjujejo finančno pomoč iz instrumentov zunanje pomoči
  , ob upoštevanju načela skladnosti politik za razvoj, kot določa Soglasje o razvoju (člen 35)
  . Zagotoviti je treba tudi
  , da je izvajanje nujne pomoči skladno
  s humanitarno politiko Unije
  ter da jo dopolnjuje in upošteva humanitarna načela
  ,
  določena v Soglasju za humanitarno pomoč
  .

Predlog spremembe 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (26) | Velik del razpoložljivih sredstev v okviru Sklada je treba dodeliti sorazmerno z odgovornostjo, ki jo nosi vsaka država članica zaradi svojih prizadevanj pri upravljanju migracijskih tokov na podlagi objektivnih meril. V ta namen je treba uporabiti najnovejše razpoložljive statistične podatke o migracijskih tokovih, kot so število prvih prošenj za azil, število ugoditvenih odločb, s katerimi se podeljuje status begunca ali subsidiarne zaščite, število preseljenih beguncev, število državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v Uniji, število državljanov tretjih držav, ki so pridobili dovoljenje za bivanje, ki ga izda država članica, število odločb o vrnitvi, ki jih izdajo nacionalni organi, in število opravljenih vrnitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(26)

Velik del razpoložljivih sredstev v okviru Sklada je treba dodeliti sorazmerno z odgovornostjo, ki jo nosi vsaka država članica zaradi svojih prizadevanj pri upravljanju migracijskih tokov na podlagi objektivnih meril. V ta namen je treba uporabiti najnovejše razpoložljive statistične podatke o migracijskih tokovih, kot so število prvih prošenj za azil, število ugoditvenih odločb, s katerimi se podeljuje status begunca ali subsidiarne zaščite, število preseljenih beguncev, število državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v Uniji, število državljanov tretjih držav, ki so pridobili dovoljenje za bivanje, ki ga izda država članica, število odločb o vrnitvi, ki jih izdajo nacionalni organi, in število opravljenih vrnitev.

| (26) | Velik del razpoložljivih sredstev v okviru Sklada je treba dodeliti sorazmerno z odgovornostjo, ki jo nosi vsaka država članica zaradi svojih prizadevanj pri upravljanju migracijskih tokov na podlagi objektivnih meril. V ta namen je treba uporabiti najnovejše razpoložljive statistične podatke o migracijskih tokovih, kot so število prvih prošenj za azil, število ugoditvenih odločb, s katerimi se podeljuje status begunca ali subsidiarne zaščite, število preseljenih beguncev, število državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v Uniji, število državljanov tretjih držav, ki so pridobili dovoljenje za bivanje, ki ga izda država članica,
  število nezakonitih priseljencev, prijetih na zunanjih mejah držav članic,
  število odločb o vrnitvi, ki jih izdajo nacionalni organi, in število opravljenih vrnitev.
  Poleg tega je treba upoštevati gospodarske razmere v posameznih državah članicah in njihovo geografsko velikost. Potrebne so tudi podrobnejše raziskave za opredelitev in določitev višine dejanskih stroškov držav članic. |
| --- | --- |

(26)

Velik del razpoložljivih sredstev v okviru Sklada je treba dodeliti sorazmerno z odgovornostjo, ki jo nosi vsaka država članica zaradi svojih prizadevanj pri upravljanju migracijskih tokov na podlagi objektivnih meril. V ta namen je treba uporabiti najnovejše razpoložljive statistične podatke o migracijskih tokovih, kot so število prvih prošenj za azil, število ugoditvenih odločb, s katerimi se podeljuje status begunca ali subsidiarne zaščite, število preseljenih beguncev, število državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v Uniji, število državljanov tretjih držav, ki so pridobili dovoljenje za bivanje, ki ga izda država članica,
  število nezakonitih priseljencev, prijetih na zunanjih mejah držav članic,
  število odločb o vrnitvi, ki jih izdajo nacionalni organi, in število opravljenih vrnitev.
  Poleg tega je treba upoštevati gospodarske razmere v posameznih državah članicah in njihovo geografsko velikost. Potrebne so tudi podrobnejše raziskave za opredelitev in določitev višine dejanskih stroškov držav članic.

Predlog spremembe 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (29) | Sklad mora zaradi postopne vzpostavitve programa Unije za preselitev zagotoviti namensko pomoč v obliki finančnih spodbud (pavšalni zneski) za vsakega preseljenega begunca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(29)

Sklad mora zaradi postopne vzpostavitve programa Unije za preselitev zagotoviti namensko pomoč v obliki finančnih spodbud (pavšalni zneski) za vsakega preseljenega begunca.

| (29) | Sklad mora zaradi postopne vzpostavitve programa Unije za preselitev zagotoviti namensko pomoč v obliki finančnih spodbud (pavšalni zneski) za vsakega preseljenega begunca.
  Komisija bi morala v sodelovanju z EASO in v skladu z njihovimi pooblastili nadzorovati učinkovito izvajanje preselitev, ki jih podpira Sklad. |
| --- | --- |

(29)

Sklad mora zaradi postopne vzpostavitve programa Unije za preselitev zagotoviti namensko pomoč v obliki finančnih spodbud (pavšalni zneski) za vsakega preseljenega begunca.
  Komisija bi morala v sodelovanju z EASO in v skladu z njihovimi pooblastili nadzorovati učinkovito izvajanje preselitev, ki jih podpira Sklad.

Predlog spremembe 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (33) | Da se okrepi solidarnost in izboljša delitev odgovornosti med državami članicami, zlasti s tistimi, ki so jih najbolj prizadeli azilni tokovi, je treba za premestitev upravičencev do mednarodne zaščite vzpostaviti podoben mehanizem, ki bi temeljil na finančnih spodbudah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(33)

Da se okrepi solidarnost in izboljša delitev odgovornosti med državami članicami, zlasti s tistimi, ki so jih najbolj prizadeli azilni tokovi, je treba za premestitev upravičencev do mednarodne zaščite vzpostaviti podoben mehanizem, ki bi temeljil na finančnih spodbudah.

| (33) | Da se okrepi solidarnost in izboljša delitev odgovornosti med državami članicami, zlasti s tistimi, ki so jih najbolj prizadeli azilni tokovi, je treba za premestitev upravičencev do mednarodne zaščite vzpostaviti podoben mehanizem, ki bi temeljil na finančnih spodbudah.
  Mehanizem bi moral imeti zadostna sredstva za plačilo nadomestil državam članicam, ki sprejemajo (absolutno ali sorazmerno) večje število prosilcev za azil in upravičencev do mednarodne zaščite in za pomoč državam članicam, ki imajo slabše razvite azilne sisteme. |
| --- | --- |

(33)

Da se okrepi solidarnost in izboljša delitev odgovornosti med državami članicami, zlasti s tistimi, ki so jih najbolj prizadeli azilni tokovi, je treba za premestitev upravičencev do mednarodne zaščite vzpostaviti podoben mehanizem, ki bi temeljil na finančnih spodbudah.
  Mehanizem bi moral imeti zadostna sredstva za plačilo nadomestil državam članicam, ki sprejemajo (absolutno ali sorazmerno) večje število prosilcev za azil in upravičencev do mednarodne zaščite in za pomoč državam članicam, ki imajo slabše razvite azilne sisteme.

Predlog spremembe 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (35a) | Zato je tehnična pomoč nujna za omogočanje državam članicam, da izvajajo svoje nacionalne programe, pomagajo upravičencem, izpolnjujejo obveznosti, upoštevajo zakonodajo Unije ter povečajo prepoznavnost sredstev EU in olajšajo dostop do njih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(35a)

Zato je tehnična pomoč nujna za omogočanje državam članicam, da izvajajo svoje nacionalne programe, pomagajo upravičencem, izpolnjujejo obveznosti, upoštevajo zakonodajo Unije ter povečajo prepoznavnost sredstev EU in olajšajo dostop do njih.

Predlog spremembe 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (35b) | Ob izpolnjevanju meril za prožnost bi morala strukturna poenostavitev instrumentov in izdatkov še naprej izpolnjevati zahteve glede predvidljivosti in zanesljivosti ter zagotoviti pravično in pregledno razdelitev sredstev v okviru Sklada za migracije in azil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(35b)

Ob izpolnjevanju meril za prožnost bi morala strukturna poenostavitev instrumentov in izdatkov še naprej izpolnjevati zahteve glede predvidljivosti in zanesljivosti ter zagotoviti pravično in pregledno razdelitev sredstev v okviru Sklada za migracije in azil.

Predlog spremembe 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (35c) | S poenostavitvijo struktur financiranja ter ob zagotavljanju njihove prožnosti bi se morala ohraniti predvidljivost in zanesljivost, z nacionalnimi programi pa bi bilo treba zagotoviti uravnotežen delež za vsak cilj sklada. Zato bi bilo treba v okviru Sklada za migracije in azil v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 dodeliti pravičen delež finančnih sredstev za zagotavljanje nepretrganosti podpore ciljem Sklada za begunce in Sklada za vključevanje iz finančnega okvira za obdobje 2007–2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(35c)

S poenostavitvijo struktur financiranja ter ob zagotavljanju njihove prožnosti bi se morala ohraniti predvidljivost in zanesljivost, z nacionalnimi programi pa bi bilo treba zagotoviti uravnotežen delež za vsak cilj sklada. Zato bi bilo treba v okviru Sklada za migracije in azil v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 dodeliti pravičen delež finančnih sredstev za zagotavljanje nepretrganosti podpore ciljem Sklada za begunce in Sklada za vključevanje iz finančnega okvira za obdobje 2007–2013.

Predlog spremembe 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (36) | Za okrepljeno solidarnost je pomembno, da Sklad prek nujne pomoči na podlagi Direktive Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb zagotavlja dodatno podporo za reševanje izrednih razmer v primeru hudega migracijskega pritiska na države članice ali tretje države ali v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(36)

Za okrepljeno solidarnost je pomembno, da Sklad prek nujne pomoči na podlagi Direktive Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb zagotavlja dodatno podporo za reševanje izrednih razmer v primeru hudega migracijskega pritiska na države članice ali tretje države ali v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb.

| (36) | Za okrepljeno solidarnost je pomembno, da Sklad prek nujne pomoči na podlagi Direktive Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb
  ter skladno in v sodelovanju s humanitarno pomočjo, ki jo upravlja Generalni direktorat Evropske komisije za humanitarno pomoč,
  zagotavlja dodatno podporo za reševanje izrednih razmer v primeru hudega migracijskega pritiska na države članice ali tretje države ali v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb. |
| --- | --- |

(36)

Za okrepljeno solidarnost je pomembno, da Sklad prek nujne pomoči na podlagi Direktive Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb
  ter skladno in v sodelovanju s humanitarno pomočjo, ki jo upravlja Generalni direktorat Evropske komisije za humanitarno pomoč,
  zagotavlja dodatno podporo za reševanje izrednih razmer v primeru hudega migracijskega pritiska na države članice ali tretje države ali v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb.

Predlog spremembe 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (37) | Ta uredba mora zagotoviti nadaljevanje Evropske migracijske mreže, ki je bila ustanovljena z Odločbo Sveta 2008/381/ES z dne 14. maja 2008 o ustanovitvi Evropske migracijske mreže, ter potrebno finančno podporo za njene dejavnosti v skladu z njenimi cilji in nalogami, opredeljenimi v tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(37)

Ta uredba mora zagotoviti nadaljevanje Evropske migracijske mreže, ki je bila ustanovljena z Odločbo Sveta 2008/381/ES z dne 14. maja 2008 o ustanovitvi Evropske migracijske mreže, ter potrebno finančno podporo za njene dejavnosti v skladu z njenimi cilji in nalogami, opredeljenimi v tej uredbi.

| (37) | Ta uredba mora zagotoviti nadaljevanje Evropske migracijske mreže, ki je bila ustanovljena z Odločbo Sveta 2008/381/ES z dne 14. maja 2008 o ustanovitvi Evropske migracijske mreže, ter potrebno finančno podporo za njene dejavnosti v skladu z njenimi cilji in nalogami, opredeljenimi v tej uredbi.
  V zvezi s tem bi bilo treba vključiti jamstva v okviru Sklada za azil in migracije, da bi preprečili dodeljevanje preveč sredstev samo enemu političnemu področju na račun skupnega evropskega azilnega sistema kot celote. |
| --- | --- |

(37)

Ta uredba mora zagotoviti nadaljevanje Evropske migracijske mreže, ki je bila ustanovljena z Odločbo Sveta 2008/381/ES z dne 14. maja 2008 o ustanovitvi Evropske migracijske mreže, ter potrebno finančno podporo za njene dejavnosti v skladu z njenimi cilji in nalogami, opredeljenimi v tej uredbi.
  V zvezi s tem bi bilo treba vključiti jamstva v okviru Sklada za azil in migracije, da bi preprečili dodeljevanje preveč sredstev samo enemu političnemu področju na račun skupnega evropskega azilnega sistema kot celote.

Predlog spremembe 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (42a) | Poraba sredstev na tem področju bi morala biti bolj usklajena, da bi zagotovili dopolnjevanje, večjo učinkovitost in prepoznavnost ter dosegli boljše proračunske sinergije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(42a)

Poraba sredstev na tem področju bi morala biti bolj usklajena, da bi zagotovili dopolnjevanje, večjo učinkovitost in prepoznavnost ter dosegli boljše proračunske sinergije.

Predlog spremembe 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (42b) | Z mobilizacijo, združevanjem in večanjem vpliva javnih in zasebnih finančnih virov je treba zagotoviti čim večji učinek financiranja s sredstvi EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(42b)

Z mobilizacijo, združevanjem in večanjem vpliva javnih in zasebnih finančnih virov je treba zagotoviti čim večji učinek financiranja s sredstvi EU.

Predlog spremembe 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (42c) | Zagotoviti bi bilo treba čim večjo preglednost, odgovornost in demokratični nadzor inovativnih finančnih instrumentov in mehanizmov, ki zadevajo proračun Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(42c)

Zagotoviti bi bilo treba čim večjo preglednost, odgovornost in demokratični nadzor inovativnih finančnih instrumentov in mehanizmov, ki zadevajo proračun Unije.

Predlog spremembe 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (42d) | Boljše izvajanje in večja kakovost porabe bi morali biti vodilni načeli za doseganje ciljev Sklada ob zagotavljanju optimalne porabe finančnih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(42d)

Boljše izvajanje in večja kakovost porabe bi morali biti vodilni načeli za doseganje ciljev Sklada ob zagotavljanju optimalne porabe finančnih virov.

Predlog spremembe 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (42e) | Pomembno je zagotoviti dobro finančno poslovodenje Sklada in njegovo izvajanje na kar najbolj učinkovit in uporabnikom prijazen način, obenem pa zagotoviti pravno varnost in dostopnost Sklada za vse udeležence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(42e)

Pomembno je zagotoviti dobro finančno poslovodenje Sklada in njegovo izvajanje na kar najbolj učinkovit in uporabnikom prijazen način, obenem pa zagotoviti pravno varnost in dostopnost Sklada za vse udeležence.

Predlog spremembe 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (42f) | Komisija bi morala s pomočjo ključnih kazalnikov za ocenjevanje rezultatov in učinkov letno spremljati izvajanje Sklada. Ti kazalniki, vključno z zadevnimi temeljnimi izhodišči, bi morali zagotoviti minimalno osnovo za oceno, do kakšne stopnje so bili uresničeni cilji Sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(42f)

Komisija bi morala s pomočjo ključnih kazalnikov za ocenjevanje rezultatov in učinkov letno spremljati izvajanje Sklada. Ti kazalniki, vključno z zadevnimi temeljnimi izhodišči, bi morali zagotoviti minimalno osnovo za oceno, do kakšne stopnje so bili uresničeni cilji Sklada.

Predlog spremembe 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 43

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (43) | Za namene upravljanja in izvajanja Sklada mora ta biti del skladnega okvira, ki ga sestavljata ta uredba in Uredba (EU) št. [.../...] Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih določbah o Skladu za migracije in azil ter o instrumentu finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(43)

Za namene upravljanja in izvajanja Sklada mora ta biti del skladnega okvira, ki ga sestavljata ta uredba in Uredba (EU) št. [.../...] Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih določbah o Skladu za migracije in azil ter o instrumentu finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja.

| (43) | Za namene upravljanja in izvajanja Sklada mora ta biti del skladnega okvira, ki ga sestavljata ta uredba in Uredba (EU) št. [.../...] Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih določbah o Skladu za migracije in azil ter o instrumentu finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja.
  Za namene tega sklada je vseeno nujno, da partnerstvo iz člena 12 Uredbe (EU) št. .../... [horizontalna uredba] med sodelujoče organe vključi pristojne regionalne, lokalne ali mestne organe, mednarodne organizacije ter telesa, ki predstavljajo civilno družbo, kot so nevladne organizacije in socialni partnerji. |
| --- | --- |

(43)

Za namene upravljanja in izvajanja Sklada mora ta biti del skladnega okvira, ki ga sestavljata ta uredba in Uredba (EU) št. [.../...] Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih določbah o Skladu za migracije in azil ter o instrumentu finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja.
  Za namene tega sklada je vseeno nujno, da partnerstvo iz člena 12 Uredbe (EU) št. .../... [horizontalna uredba] med sodelujoče organe vključi pristojne regionalne, lokalne ali mestne organe, mednarodne organizacije ter telesa, ki predstavljajo civilno družbo, kot so nevladne organizacije in socialni partnerji.

Predlog spremembe 29

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.   Ta uredba določa uporabo pravil iz Uredbe (EU) št. .../... [horizontalna uredba]. | 3.   Ta uredba določa uporabo pravil iz Uredbe (EU) št. .../... [horizontalna uredba]
  , pri čemer ne posega v člen 4(a) te uredbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.   Ta uredba določa uporabo pravil iz Uredbe (EU) št. .../... [horizontalna uredba].

3.   Ta uredba določa uporabo pravil iz Uredbe (EU) št. .../... [horizontalna uredba]
  , pri čemer ne posega v člen 4(a) te uredbe
  .

Predlog spremembe 30

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka a – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | „preselitev“ pomeni postopek, s katerim se na zahtevo Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR) na podlagi potrebe posameznika po mednarodni zaščiti državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva
  , katerih status je opredeljen z Ženevsko konvencijo z dne 28. julija 1951 in jim je kot beguncem dovoljeno bivati v eni od držav članic,
  premestijo iz tretje države in so nastanjeni v državi članici, kjer jim je dovoljeno bivati na podlagi: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

„preselitev“ pomeni postopek, s katerim se na zahtevo Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR) na podlagi potrebe posameznika po mednarodni zaščiti državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva
  , katerih status je opredeljen z Ženevsko konvencijo z dne 28. julija 1951 in jim je kot beguncem dovoljeno bivati v eni od držav članic,
  premestijo iz tretje države in so nastanjeni v državi članici, kjer jim je dovoljeno bivati na podlagi:

| (a) | „preselitev“ pomeni postopek, s katerim se na zahtevo Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR) na podlagi potrebe posameznika po mednarodni zaščiti državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva premestijo iz tretje države in so nastanjeni v državi članici, kjer jim je dovoljeno bivati na podlagi: |
| --- | --- |

(a)

„preselitev“ pomeni postopek, s katerim se na zahtevo Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR) na podlagi potrebe posameznika po mednarodni zaščiti državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva premestijo iz tretje države in so nastanjeni v državi članici, kjer jim je dovoljeno bivati na podlagi:

Predlog spremembe 31

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka a – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (i) | statusa begunca v smislu točke 
  (d)
  člena 2
  Direktive 2004/83/ES
  ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(i)

statusa begunca v smislu točke 
  (d)
  člena 2
  Direktive 2004/83/ES
  ali

| (i) | statusa begunca v smislu točke 
  (e)
  člena 2
  Direktive 2011/95/EU
  ali |
| --- | --- |

(i)

statusa begunca v smislu točke 
  (e)
  člena 2
  Direktive 2011/95/EU
  ali

Predlog spremembe 32

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka a – točka (i a) (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ia) | statusa subsidiarne zaščite v smislu točke (g) člena 2 Direktive 2011/95/EU ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ia)

statusa subsidiarne zaščite v smislu točke (g) člena 2 Direktive 2011/95/EU ali

Predlog spremembe 33

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | „premestitev“ pomeni postopek, s katerim se osebe iz točk (a) in (b) člena 4(1) premestijo iz države članice, ki jim je priznala mednarodno zaščito, v drugo državo članico, kjer jim bo priznana enakovredna zaščita, ali osebe, ki spadajo v kategorijo iz točke (c) člena 4(1), premestijo iz države članice, ki je pristojna za obravnavo njihove prošnje, v drugo državo članico, kjer se bo njihova prošnja za mednarodno zaščito obravnavala; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

„premestitev“ pomeni postopek, s katerim se osebe iz točk (a) in (b) člena 4(1) premestijo iz države članice, ki jim je priznala mednarodno zaščito, v drugo državo članico, kjer jim bo priznana enakovredna zaščita, ali osebe, ki spadajo v kategorijo iz točke (c) člena 4(1), premestijo iz države članice, ki je pristojna za obravnavo njihove prošnje, v drugo državo članico, kjer se bo njihova prošnja za mednarodno zaščito obravnavala;

| (b) | „premestitev“ pomeni postopek, s katerim se osebe iz točk (a) in (b) člena 4(1) premestijo iz države članice, ki jim je priznala mednarodno zaščito, v drugo državo članico, kjer jim bo
  takoj
  priznana enakovredna zaščita, ali osebe, ki spadajo v kategorijo iz točke (c) člena 4(1), premestijo iz države članice, ki je pristojna za obravnavo njihove prošnje, v drugo državo članico, kjer se bo njihova prošnja za mednarodno zaščito obravnavala; |
| --- | --- |

(b)

„premestitev“ pomeni postopek, s katerim se osebe iz točk (a) in (b) člena 4(1) premestijo iz države članice, ki jim je priznala mednarodno zaščito, v drugo državo članico, kjer jim bo
  takoj
  priznana enakovredna zaščita, ali osebe, ki spadajo v kategorijo iz točke (c) člena 4(1), premestijo iz države članice, ki je pristojna za obravnavo njihove prošnje, v drugo državo članico, kjer se bo njihova prošnja za mednarodno zaščito obravnavala;

Predlog spremembe 34

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka f – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (i) | hudega migracijskega pritiska
  v eni ali več državah članicah, za
  katerega
  je značilen
  velik in nesorazmeren
  pritok državljanov tretjih držav, ki povzroči znatne in nujne potrebe po njihovih sprejemnih objektih in centrih za pridržanje, azilnih sistemih in postopkih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(i)

hudega migracijskega pritiska
  v eni ali več državah članicah, za
  katerega
  je značilen
  velik in nesorazmeren
  pritok državljanov tretjih držav, ki povzroči znatne in nujne potrebe po njihovih sprejemnih objektih in centrih za pridržanje, azilnih sistemih in postopkih;

| (i) | posebnih pritiskov
  v eni ali več državah članicah, za
  katere
  je značilen
  nenaden
  pritok
  velikega števila
  državljanov tretjih držav, ki povzroči znatne in nujne potrebe po njihovih sprejemnih objektih in centrih za pridržanje, azilnih sistemih in postopkih
  , ali
  ; |
| --- | --- |

(i)

posebnih pritiskov
  v eni ali več državah članicah, za
  katere
  je značilen
  nenaden
  pritok
  velikega števila
  državljanov tretjih držav, ki povzroči znatne in nujne potrebe po njihovih sprejemnih objektih in centrih za pridržanje, azilnih sistemih in postopkih
  , ali
  ;

Predlog spremembe 35

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Splošni cilj Sklada je
  prispevati k učinkovitemu upravljanju migracijskih tokov v Uniji
  v okviru območja svobode, varnosti in pravice
  v skladu s
  skupno politiko o azilu,
  subsidiarni zaščiti
  in
  začasni zaščiti
  ter skupno politiko priseljevanja. | 1.   Splošni cilj Sklada je v okviru območja svobode, varnosti in pravice
  krepiti in razvijati
  skupno politiko o azilu,
  subsidiarno zaščito
  in
  začasno zaščito
  ter
  krepiti in razvijati
  skupno politiko priseljevanja
  , ob upoštevanju skladnosti politike za razvoj ter pristopa k zaščiti migrantov, beguncev in prosilcev za azil, ki temelji na človekovih pravicah
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Splošni cilj Sklada je
  prispevati k učinkovitemu upravljanju migracijskih tokov v Uniji
  v okviru območja svobode, varnosti in pravice
  v skladu s
  skupno politiko o azilu,
  subsidiarni zaščiti
  in
  začasni zaščiti
  ter skupno politiko priseljevanja.

1.   Splošni cilj Sklada je v okviru območja svobode, varnosti in pravice
  krepiti in razvijati
  skupno politiko o azilu,
  subsidiarno zaščito
  in
  začasno zaščito
  ter
  krepiti in razvijati
  skupno politiko priseljevanja
  , ob upoštevanju skladnosti politike za razvoj ter pristopa k zaščiti migrantov, beguncev in prosilcev za azil, ki temelji na človekovih pravicah
  .

Predlog spremembe 36

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka a – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Doseganje tega cilja
  se meri
  s kazalniki, med drugim s stopnjo izboljšanja razmer za sprejem prosilcev za azil in kakovosti azilnih postopkov
  ter stopnja približevanja med državami članicami na področju priznavanja statusa in stopnja okrepitve njihovih prizadevanj
  za preselitev; | Komisija meri
  doseganje tega cilja s 
  kvalitativnimi in kvantitativnimi
  kazalniki, med drugim s stopnjo izboljšanja razmer za sprejem prosilcev za azil in kakovosti azilnih postopkov
  , večjo enotnostjo odločanja v podobnih primerih
  ,
  boljšim zagotavljanjem zanesljivih, objektivnih in aktualnih informacij o državah izvora ter z večjimi prizadevanji držav članic
  za preselitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Doseganje tega cilja
  se meri
  s kazalniki, med drugim s stopnjo izboljšanja razmer za sprejem prosilcev za azil in kakovosti azilnih postopkov
  ter stopnja približevanja med državami članicami na področju priznavanja statusa in stopnja okrepitve njihovih prizadevanj
  za preselitev;

Komisija meri
  doseganje tega cilja s 
  kvalitativnimi in kvantitativnimi
  kazalniki, med drugim s stopnjo izboljšanja razmer za sprejem prosilcev za azil in kakovosti azilnih postopkov
  , večjo enotnostjo odločanja v podobnih primerih
  ,
  boljšim zagotavljanjem zanesljivih, objektivnih in aktualnih informacij o državah izvora ter z večjimi prizadevanji držav članic
  za preselitev;

Predlog spremembe 37

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka (a a) (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (aa) | podpora ukrepom za varen dostop do azilnega sistema EU;



  Doseganje tega cilja se meri s kazalniki, med drugim možnosti prosilcev za azil za varen dostop do azilnega sistema Unije brez potrebe po zatekanju k tihotapcem ljudi ali kriminalnim združbam ter brez ogrožanja svojih življenj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(aa)

podpora ukrepom za varen dostop do azilnega sistema EU;

Predlog spremembe 38

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka b – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | podpora zakonitemu priseljevanju v Unijo v skladu z gospodarskimi in socialnimi potrebami držav članic
  ter
  spodbujanje učinkovitega vključevanja državljanov tretjih držav, vključno s prosilci za azil in upravičenci do mednarodne zaščite. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

podpora zakonitemu priseljevanju v Unijo v skladu z gospodarskimi in socialnimi potrebami držav članic
  ter
  spodbujanje učinkovitega vključevanja državljanov tretjih držav, vključno s prosilci za azil in upravičenci do mednarodne zaščite.

| (b) | podpora zakonitemu priseljevanju v Unijo v skladu z gospodarskimi in socialnimi potrebami držav članic, spodbujanje učinkovitega vključevanja državljanov tretjih držav
  in krepitev spoštovanja temeljnih pravic migrantov,
  vključno s prosilci za azil in upravičenci do mednarodne zaščite. |
| --- | --- |

(b)

podpora zakonitemu priseljevanju v Unijo v skladu z gospodarskimi in socialnimi potrebami držav članic, spodbujanje učinkovitega vključevanja državljanov tretjih držav
  in krepitev spoštovanja temeljnih pravic migrantov,
  vključno s prosilci za azil in upravičenci do mednarodne zaščite.

Predlog spremembe 39

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka b – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Doseganje tega cilja
  se meri
  s kazalniki, med drugim s stopnjo povečanja udeležbe državljanov tretjih držav v zaposlovanju, izobraževanju in demokratičnih procesih; | Komisija meri
  doseganje tega cilja s 
  kvalitativnimi in kvantitativnimi
  kazalniki, med drugim s stopnjo povečanja udeležbe državljanov tretjih držav
  in oseb brez državljanstva
  v zaposlovanju, izobraževanju in demokratičnih procesih
  ter s stopnjo njihovega dostopa do nastanitve in zdravstvene oskrbe
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Doseganje tega cilja
  se meri
  s kazalniki, med drugim s stopnjo povečanja udeležbe državljanov tretjih držav v zaposlovanju, izobraževanju in demokratičnih procesih;

Komisija meri
  doseganje tega cilja s 
  kvalitativnimi in kvantitativnimi
  kazalniki, med drugim s stopnjo povečanja udeležbe državljanov tretjih držav
  in oseb brez državljanstva
  v zaposlovanju, izobraževanju in demokratičnih procesih
  ter s stopnjo njihovega dostopa do nastanitve in zdravstvene oskrbe
  ;

Predlog spremembe 40

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka c – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Doseganje tega cilja
  se meri
  s kazalniki, med drugim s številom povratnikov; | Komisija meri
  doseganje tega cilja s 
  kvalitativnimi in kvantitativnimi
  kazalniki, med drugim s številom povratnikov
  , oseb, ki so bile deležne ukrepov ponovnega vključevanja (pred vrnitvijo ali po njej), in prostovoljnih vrnitev ter kakovostjo sistemov za spremljanje prisilnega vračanja
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Doseganje tega cilja
  se meri
  s kazalniki, med drugim s številom povratnikov;

Komisija meri
  doseganje tega cilja s 
  kvalitativnimi in kvantitativnimi
  kazalniki, med drugim s številom povratnikov
  , oseb, ki so bile deležne ukrepov ponovnega vključevanja (pred vrnitvijo ali po njej), in prostovoljnih vrnitev ter kakovostjo sistemov za spremljanje prisilnega vračanja
  ;

Predlog spremembe 41

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka d – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (d) | okrepitev solidarnosti in delitev odgovornosti med državami članicami, zlasti s tistimi, ki so jih najbolj prizadeli migracijski in azilni tokovi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(d)

okrepitev solidarnosti in delitev odgovornosti med državami članicami, zlasti s tistimi, ki so jih najbolj prizadeli migracijski in azilni tokovi.

| (d) | okrepitev solidarnosti in delitev odgovornosti med državami članicami, zlasti s tistimi, ki so jih najbolj prizadeli migracijski in azilni tokovi
  , tudi s praktičnim sodelovanjem
  . |
| --- | --- |

(d)

okrepitev solidarnosti in delitev odgovornosti med državami članicami, zlasti s tistimi, ki so jih najbolj prizadeli migracijski in azilni tokovi
  , tudi s praktičnim sodelovanjem
  .

Predlog spremembe 42

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka d – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Doseganje tega cilja
  se meri
  s kazalniki, med drugim s stopnjo povečanja medsebojne pomoči med državami članicami, vključno s sodelovanjem v praksi in premestitvijo. | Komisija meri
  doseganje tega cilja s 
  kvalitativnimi in kvantitativnimi
  kazalniki, med drugim s stopnjo povečanja medsebojne pomoči med državami članicami, vključno s sodelovanjem v praksi in premestitvijo
  , in stopnjo razpoložljivih človeških virov v okviru EASO
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Doseganje tega cilja
  se meri
  s kazalniki, med drugim s stopnjo povečanja medsebojne pomoči med državami članicami, vključno s sodelovanjem v praksi in premestitvijo.

Komisija meri
  doseganje tega cilja s 
  kvalitativnimi in kvantitativnimi
  kazalniki, med drugim s stopnjo povečanja medsebojne pomoči med državami članicami, vključno s sodelovanjem v praksi in premestitvijo
  , in stopnjo razpoložljivih človeških virov v okviru EASO
  .

Predlog spremembe 43

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Države članice Komisiji posredujejo informacije, potrebne za oceno dosežkov, merjenih na podlagi meril. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Države članice Komisiji posredujejo informacije, potrebne za oceno dosežkov, merjenih na podlagi meril.

Predlog spremembe 44

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Doseganje posebnih ciljev, omenjenih v odstavku 2, se meri s kvalitativnimi in kvantitativnimi transverzalnimi kazalniki, med drugim z izboljšanjem določb o zaščiti otrok, spodbujanjem spoštovanja družinskega življenja, dostopom do osnovnih storitev in pomoči za mladoletnike brez spremstva ne glede na status njihovega prebivanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2a.
     
  Doseganje posebnih ciljev, omenjenih v odstavku 2, se meri s kvalitativnimi in kvantitativnimi transverzalnimi kazalniki, med drugim z izboljšanjem določb o zaščiti otrok, spodbujanjem spoštovanja družinskega življenja, dostopom do osnovnih storitev in pomoči za mladoletnike brez spremstva ne glede na status njihovega prebivanja.

Predlog spremembe 45

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Ukrepi, sprejeti za doseganje ciljev, opredeljenih v odstavkih 1 in 2, so popolnoma usklajeni z ukrepi, ki se podpirajo z instrumenti Unije za zunanje financiranje, te ukrepe dopolnjujejo ter so skladni s cilji in načeli zunanjega delovanja Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2b.
     
  Ukrepi, sprejeti za doseganje ciljev, opredeljenih v odstavkih 1 in 2, so popolnoma usklajeni z ukrepi, ki se podpirajo z instrumenti Unije za zunanje financiranje, te ukrepe dopolnjujejo ter so skladni s cilji in načeli zunanjega delovanja Unije.

Predlog spremembe 46

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Pri doseganju ciljev, opredeljenih v odstavkih 1 in 2, se spoštujejo cilji in načela humanitarne politike Unije. Skladnost in dopolnjevanje z ukrepi, ki se financirajo z instrumenti Unije za zunanje financiranje, se zagotovi v skladu s členom 24a. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2c.
     
  Pri doseganju ciljev, opredeljenih v odstavkih 1 in 2, se spoštujejo cilji in načela humanitarne politike Unije. Skladnost in dopolnjevanje z ukrepi, ki se financirajo z instrumenti Unije za zunanje financiranje, se zagotovi v skladu s členom 24a.

Predlog spremembe 47

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | vsak državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki uživa obliko subsidiarne zaščite v smislu
  Direktive 2004/83/ES
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

vsak državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki uživa obliko subsidiarne zaščite v smislu
  Direktive 2004/83/ES
  ;

| (b) | vsak državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki uživa obliko subsidiarne zaščite v smislu
  Direktive 2011/95/EU
  ; |
| --- | --- |

(b)

vsak državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki uživa obliko subsidiarne zaščite v smislu
  Direktive 2011/95/EU
  ;

Predlog spremembe 48

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (f) | vsak državljan tretje države, ki zakonito prebiva v državi članici ali pridobiva dovoljenje za zakonito prebivanje v državi članici; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(f)

vsak državljan tretje države, ki zakonito prebiva v državi članici ali pridobiva dovoljenje za zakonito prebivanje v državi članici;

| (f) | vsak državljan tretje države
  ali oseba brez državljanstva
  , ki zakonito prebiva v državi članici ali pridobiva dovoljenje za zakonito prebivanje v državi članici; |
| --- | --- |

(f)

vsak državljan tretje države
  ali oseba brez državljanstva
  , ki zakonito prebiva v državi članici ali pridobiva dovoljenje za zakonito prebivanje v državi članici;

Predlog spremembe 49

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (g) | vsak državljan tretje države na ozemlju tretje države, ki se želi preseliti v Unijo in izpolnjuje posebne pogoje pred odhodom in/ali pogoje iz nacionalne zakonodaje, vključno s tistimi, ki se nanašajo na sposobnost vključevanja v družbo države članice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(g)

vsak državljan tretje države na ozemlju tretje države, ki se želi preseliti v Unijo in izpolnjuje posebne pogoje pred odhodom in/ali pogoje iz nacionalne zakonodaje, vključno s tistimi, ki se nanašajo na sposobnost vključevanja v družbo države članice;

| (g) | vsak državljan tretje države
  ali oseba brez državljanstva
  na ozemlju tretje države, ki se želi preseliti v Unijo in izpolnjuje posebne pogoje pred odhodom in/ali pogoje iz nacionalne zakonodaje, vključno s tistimi, ki se nanašajo na sposobnost vključevanja v družbo države članice; |
| --- | --- |

(g)

vsak državljan tretje države
  ali oseba brez državljanstva
  na ozemlju tretje države, ki se želi preseliti v Unijo in izpolnjuje posebne pogoje pred odhodom in/ali pogoje iz nacionalne zakonodaje, vključno s tistimi, ki se nanašajo na sposobnost vključevanja v družbo države članice;

Predlog spremembe 50

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (h) | vsak državljan tretje države, ki v državi članici še ni prejel pravnomočne odločbe o zavrnitvi svoje prošnje za prebivanje, zakonito prebivanje in/ali mednarodno zaščito in ki se lahko odloči za možnost prostovoljne vrnitve, če ni pridobil novega državljanstva in ni zapustil ozemlja zadevne države članice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(h)

vsak državljan tretje države, ki v državi članici še ni prejel pravnomočne odločbe o zavrnitvi svoje prošnje za prebivanje, zakonito prebivanje in/ali mednarodno zaščito in ki se lahko odloči za možnost prostovoljne vrnitve, če ni pridobil novega državljanstva in ni zapustil ozemlja zadevne države članice;

| (h) | vsak državljan tretje države
  ali oseba brez državljanstva
  , ki v državi članici še ni prejel pravnomočne odločbe o zavrnitvi svoje prošnje za prebivanje, zakonito prebivanje in/ali mednarodno zaščito in ki se lahko odloči za možnost prostovoljne vrnitve, če ni pridobil novega državljanstva in ni zapustil ozemlja zadevne države članice; |
| --- | --- |

(h)

vsak državljan tretje države
  ali oseba brez državljanstva
  , ki v državi članici še ni prejel pravnomočne odločbe o zavrnitvi svoje prošnje za prebivanje, zakonito prebivanje in/ali mednarodno zaščito in ki se lahko odloči za možnost prostovoljne vrnitve, če ni pridobil novega državljanstva in ni zapustil ozemlja zadevne države članice;

Predlog spremembe 51

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (i) | vsak državljan tretje države, ki v državi članici uživa pravico do bivanja, zakonitega prebivanja ali eno od vrst mednarodne zaščite v smislu
  Direktive 2004/83/ES
  ali začasne zaščite v smislu Direktive 2001/55/ES in ki se odloči za možnost prostovoljne vrnitve, če ni pridobil novega državljanstva in ni zapustil ozemlja zadevne države članice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(i)

vsak državljan tretje države, ki v državi članici uživa pravico do bivanja, zakonitega prebivanja ali eno od vrst mednarodne zaščite v smislu
  Direktive 2004/83/ES
  ali začasne zaščite v smislu Direktive 2001/55/ES in ki se odloči za možnost prostovoljne vrnitve, če ni pridobil novega državljanstva in ni zapustil ozemlja zadevne države članice;

| (i) | vsak državljan tretje države
  ali oseba brez državljanstva
  , ki v državi članici uživa pravico do bivanja, zakonitega prebivanja ali eno od vrst mednarodne zaščite v smislu
  Direktive 2011/95/EU
  ali začasne zaščite v smislu Direktive 2001/55/ES in ki se odloči za možnost prostovoljne vrnitve, če ni pridobil novega državljanstva in ni zapustil ozemlja zadevne države članice; |
| --- | --- |

(i)

vsak državljan tretje države
  ali oseba brez državljanstva
  , ki v državi članici uživa pravico do bivanja, zakonitega prebivanja ali eno od vrst mednarodne zaščite v smislu
  Direktive 2011/95/EU
  ali začasne zaščite v smislu Direktive 2001/55/ES in ki se odloči za možnost prostovoljne vrnitve, če ni pridobil novega državljanstva in ni zapustil ozemlja zadevne države članice;

Predlog spremembe 52

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka j

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (j) | vsak državljan tretje države, ki ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop in/ali bivanje v državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(j)

vsak državljan tretje države, ki ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop in/ali bivanje v državi članici.

| (j) | vsak državljan tretje države
  ali oseba brez državljanstva, prisotna na ozemlju države članice
  , ki ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop in/ali bivanje v državi članici
  , vključno z državljani tretje države, katerih vrnitev je bila uradno ali neuradno odložena
  . |
| --- | --- |

(j)

vsak državljan tretje države
  ali oseba brez državljanstva, prisotna na ozemlju države članice
  , ki ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop in/ali bivanje v državi članici
  , vključno z državljani tretje države, katerih vrnitev je bila uradno ali neuradno odložena
  .

Predlog spremembe 53

Predlog uredbe

Člen 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 4a |
| | Partnerstvo |
| | Za namene tega sklada partnerstvo iz člena 12 Uredbe (EU) št. .../... [horizontalna uredba] med sodelujoče organe vključuje pristojne regionalne, lokalne ali mestne organe, mednarodne organizacije ter telesa, ki predstavljajo civilno družbo, kot so nevladne organizacije in socialni partnerji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 4a

Partnerstvo

Za namene tega sklada partnerstvo iz člena 12 Uredbe (EU) št. .../... [horizontalna uredba] med sodelujoče organe vključuje pristojne regionalne, lokalne ali mestne organe, mednarodne organizacije ter telesa, ki predstavljajo civilno družbo, kot so nevladne organizacije in socialni partnerji.

Predlog spremembe 54

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | zagotavljanje materialne pomoči, izobraževanja, usposabljanja, podpornih storitev ter zdravstvene in psihološke pomoči; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

zagotavljanje materialne pomoči, izobraževanja, usposabljanja, podpornih storitev ter zdravstvene in psihološke pomoči;

| (a) | zagotavljanje materialne pomoči,
  vključno s humanitarno pomočjo na mejah,
  izobraževanja, usposabljanja, podpornih storitev ter zdravstvene in psihološke pomoči; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje materialne pomoči,
  vključno s humanitarno pomočjo na mejah,
  izobraževanja, usposabljanja, podpornih storitev ter zdravstvene in psihološke pomoči;

Predlog spremembe 55

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka (a a) (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (aa) | vzpostavitev in izboljšanje upravnih struktur, sistemov in usposabljanja osebja in ustreznih upravnih in sodnih organov, da se zagotovijo nemoten dostop prosilcev za azil do azilnih postopkov ter učinkoviti in kakovostni azilni postopki; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(aa)

vzpostavitev in izboljšanje upravnih struktur, sistemov in usposabljanja osebja in ustreznih upravnih in sodnih organov, da se zagotovijo nemoten dostop prosilcev za azil do azilnih postopkov ter učinkoviti in kakovostni azilni postopki;

Predlog spremembe 56

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka (a b) (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ab) | izboljšanje in vzdrževanje obstoječe nastanitvene infrastrukture in storitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ab)

izboljšanje in vzdrževanje obstoječe nastanitvene infrastrukture in storitev;

Predlog spremembe 57

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (d) | zagotavljanje posebne pomoči ranljivim osebam, kot so mladoletniki, mladoletniki brez spremstva, invalidi, starejše osebe, nosečnice, starši samohranilci z mladoletnimi otroki, žrtve trgovine z ljudmi, osebe s hudimi telesnimi boleznimi, duševno bolne osebe ali osebe s posttravmatskimi stresnimi motnjami in osebe, ki so preživele mučenje, posilstvo ali druge hude oblike psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(d)

zagotavljanje posebne pomoči ranljivim osebam, kot so mladoletniki, mladoletniki brez spremstva, invalidi, starejše osebe, nosečnice, starši samohranilci z mladoletnimi otroki, žrtve trgovine z ljudmi, osebe s hudimi telesnimi boleznimi, duševno bolne osebe ali osebe s posttravmatskimi stresnimi motnjami in osebe, ki so preživele mučenje, posilstvo ali druge hude oblike psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja;

| (d) | zagotavljanje posebne pomoči ranljivim osebam, kot so mladoletniki, mladoletniki brez spremstva, invalidi, starejše osebe, nosečnice, starši samohranilci z mladoletnimi otroki, žrtve trgovine z ljudmi, osebe s hudimi telesnimi boleznimi, duševno bolne osebe ali osebe s posttravmatskimi stresnimi motnjami
  , osebe, ki jim grozi nasilje zaradi osebne lastnosti, omenjene v členu 21 Listine o temeljnih pravicah,
   in osebe, ki so preživele mučenje, posilstvo ali druge hude oblike psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje posebne pomoči ranljivim osebam, kot so mladoletniki, mladoletniki brez spremstva, invalidi, starejše osebe, nosečnice, starši samohranilci z mladoletnimi otroki, žrtve trgovine z ljudmi, osebe s hudimi telesnimi boleznimi, duševno bolne osebe ali osebe s posttravmatskimi stresnimi motnjami
  , osebe, ki jim grozi nasilje zaradi osebne lastnosti, omenjene v členu 21 Listine o temeljnih pravicah,
   in osebe, ki so preživele mučenje, posilstvo ali druge hude oblike psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja;

Predlog spremembe 58

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (e) | informacije za lokalne skupnosti in tudi usposabljanje osebja lokalnih organov, ki bodo v stiku z osebami, ki so bile sprejete; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(e)

informacije za lokalne skupnosti in tudi usposabljanje osebja lokalnih organov, ki bodo v stiku z osebami, ki so bile sprejete;

| (e) | informacije za lokalne skupnosti in tudi usposabljanje osebja lokalnih organov, ki bodo v stiku z osebami, ki so bile sprejete
  , zlasti o skladnosti s temeljnimi pravicami prosilcev za azil
  ;
  to vključuje usposabljanje osebja, ki bo v stiku z ranljivimi osebami, omenjenimi v točki (d); |
| --- | --- |

(e)

informacije za lokalne skupnosti in tudi usposabljanje osebja lokalnih organov, ki bodo v stiku z osebami, ki so bile sprejete
  , zlasti o skladnosti s temeljnimi pravicami prosilcev za azil
  ;
  to vključuje usposabljanje osebja, ki bo v stiku z ranljivimi osebami, omenjenimi v točki (d);

Predlog spremembe 59

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka (f a) (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (fa) | določitev, razvijanje in izboljšanje drugih ukrepov namesto pridržanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(fa)

določitev, razvijanje in izboljšanje drugih ukrepov namesto pridržanja.

Predlog spremembe 60

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | vzpostavljanju, razvoju in izboljšanju nastanitvene infrastrukture in storitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

vzpostavljanju, razvoju in izboljšanju nastanitvene infrastrukture in storitev;

| (a) | vzpostavljanju, razvoju
  , upravljanju
  in izboljšanju nastanitvene infrastrukture in storitev; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavljanju, razvoju
  , upravljanju
  in izboljšanju nastanitvene infrastrukture in storitev;

Predlog spremembe 61

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | vzpostavljanju upravnih struktur, sistemov in usposabljanja osebja in ustreznih sodnih organov, da se zagotovijo nemoten dostop prosilcev za azil do azilnih postopkov ter učinkoviti in kakovostni azilni postopki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

vzpostavljanju upravnih struktur, sistemov in usposabljanja osebja in ustreznih sodnih organov, da se zagotovijo nemoten dostop prosilcev za azil do azilnih postopkov ter učinkoviti in kakovostni azilni postopki.

| (b) | vzpostavljanju upravnih struktur, sistemov in usposabljanja osebja in ustreznih
  upravnih in
  sodnih organov, da se zagotovijo nemoten dostop prosilcev za azil do azilnih postopkov ter učinkoviti in kakovostni azilni postopki. |
| --- | --- |

(b)

vzpostavljanju upravnih struktur, sistemov in usposabljanja osebja in ustreznih
  upravnih in
  sodnih organov, da se zagotovijo nemoten dostop prosilcev za azil do azilnih postopkov ter učinkoviti in kakovostni azilni postopki.

Predlog spremembe 62

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | ukrepi za povečanje zmogljivosti držav članic za zbiranje, analizo in razširjanje podatkov in statistik o azilnih postopkih, sprejemnih objektih, preselitvah in premestitvah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

ukrepi za povečanje zmogljivosti držav članic za zbiranje, analizo in razširjanje podatkov in statistik o azilnih postopkih, sprejemnih objektih, preselitvah in premestitvah;

| (a) | ukrepi za povečanje zmogljivosti držav članic
  – vključno glede mehanizma za zgodnje opozarjanje, pripravljenost in krizno upravljanje, ki ga je uvedla Uredba (EU) št. [.../...] [dublinska uredba] –
  za zbiranje, analizo in razširjanje
  kvalitativnih in kvantitativnih
  podatkov o azilnih postopkih, sprejemnih objektih, preselitvah in premestitvah; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi za povečanje zmogljivosti držav članic
  – vključno glede mehanizma za zgodnje opozarjanje, pripravljenost in krizno upravljanje, ki ga je uvedla Uredba (EU) št. [.../...] [dublinska uredba] –
  za zbiranje, analizo in razširjanje
  kvalitativnih in kvantitativnih
  podatkov o azilnih postopkih, sprejemnih objektih, preselitvah in premestitvah;

Predlog spremembe 63

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | ukrepi, ki neposredno prispevajo k vrednotenju azilnih politik, kot so nacionalne ocene učinka, raziskave med ciljnimi skupinami, razvoj kazalnikov in primerjalne analize. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

ukrepi, ki neposredno prispevajo k vrednotenju azilnih politik, kot so nacionalne ocene učinka, raziskave med ciljnimi skupinami, razvoj kazalnikov in primerjalne analize.

| (b) | ukrepi, ki neposredno prispevajo k vrednotenju azilnih politik, kot so nacionalne ocene učinka, raziskave med ciljnimi skupinami
  in drugimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi
  , razvoj kazalnikov in primerjalne analize. |
| --- | --- |

(b)

ukrepi, ki neposredno prispevajo k vrednotenju azilnih politik, kot so nacionalne ocene učinka, raziskave med ciljnimi skupinami
  in drugimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi
  , razvoj kazalnikov in primerjalne analize.

Obrazložitev

Prakse vrednotenja morajo biti čim bolj vključujoče.

Predlog spremembe 64

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | vzpostavitev ustrezne infrastrukture in storitev, da se zagotovi nemoteno in učinkovito izvajanje preselitev in premestitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

vzpostavitev ustrezne infrastrukture in storitev, da se zagotovi nemoteno in učinkovito izvajanje preselitev in premestitev;

| (b) | vzpostavitev ustrezne infrastrukture in storitev, da se zagotovi nemoteno in učinkovito izvajanje preselitev in premestitev
  , vključno z jezikovno pomočjo, v skladu s temeljnimi pravicami zadevnih oseb
  ; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev ustrezne infrastrukture in storitev, da se zagotovi nemoteno in učinkovito izvajanje preselitev in premestitev
  , vključno z jezikovno pomočjo, v skladu s temeljnimi pravicami zadevnih oseb
  ;

Predlog spremembe 65

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka (f a) (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (fa) | ukrepe za združitev družinskih članov, ki so preseljeni v državo članico; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(fa)

ukrepe za združitev družinskih članov, ki so preseljeni v državo članico;

Predlog spremembe 66

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (g) | krepitev infrastrukture in storitev v državah, določenih za izvajanje regionalnih programov zaščite. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(g)

krepitev infrastrukture in storitev v državah, določenih za izvajanje regionalnih programov zaščite.

| (g) | krepitev infrastrukture in storitev
  , povezanih z migracijami in azilom,
  v državah, določenih za izvajanje regionalnih programov zaščite. |
| --- | --- |

(g)

krepitev infrastrukture in storitev
  , povezanih z migracijami in azilom,
  v državah, določenih za izvajanje regionalnih programov zaščite.

Predlog spremembe 67

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka (g a) (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ga) | oblikovanje in razvoj strategij za preselitve in premestitve, vključno z analizo potreb, izboljšanjem kazalnikov in vrednotenjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ga)

oblikovanje in razvoj strategij za preselitve in premestitve, vključno z analizo potreb, izboljšanjem kazalnikov in vrednotenjem;

Predlog spremembe 68

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka (g b) (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (gb) | vzpostavljanje ugodnih razmer za dolgoročno vključevanje, samostojnost in samozaupanje preseljenih beguncev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(gb)

vzpostavljanje ugodnih razmer za dolgoročno vključevanje, samostojnost in samozaupanje preseljenih beguncev;

Predlog spremembe 69

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Da se olajša zakonito priseljevanje v Unijo in da se osebe iz točke (g) člena 4(1) bolje pripravijo za vključevanje v sprejemno družbo v okviru posebnega cilja iz točke (b) člena 3(2) in glede na dogovorjene sklepne ugotovitve dialoga o politiki iz člena 13 Uredbe (EU) št. .../... [horizontalna uredba] so zlasti upravičeni naslednji ukrepi, ki se izvajajo v državi izvora: | Da se olajša zakonito priseljevanje v Unijo in da se osebe iz točke (g) člena 4(1) bolje pripravijo za vključevanje v sprejemno družbo v okviru posebnega cilja iz točke (b) člena 3(2) in glede na dogovorjene sklepne ugotovitve dialoga o politiki iz člena 13 Uredbe (EU) št. .../... [horizontalna uredba] so
  , ob upoštevanju skladnosti politike za razvoj, še posebej pa obvez EU za spodbujanje boja proti begu možganov,
  zlasti upravičeni naslednji ukrepi, ki se izvajajo v državi izvora: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Da se olajša zakonito priseljevanje v Unijo in da se osebe iz točke (g) člena 4(1) bolje pripravijo za vključevanje v sprejemno družbo v okviru posebnega cilja iz točke (b) člena 3(2) in glede na dogovorjene sklepne ugotovitve dialoga o politiki iz člena 13 Uredbe (EU) št. .../... [horizontalna uredba] so zlasti upravičeni naslednji ukrepi, ki se izvajajo v državi izvora:

Da se olajša zakonito priseljevanje v Unijo in da se osebe iz točke (g) člena 4(1) bolje pripravijo za vključevanje v sprejemno družbo v okviru posebnega cilja iz točke (b) člena 3(2) in glede na dogovorjene sklepne ugotovitve dialoga o politiki iz člena 13 Uredbe (EU) št. .../... [horizontalna uredba] so
  , ob upoštevanju skladnosti politike za razvoj, še posebej pa obvez EU za spodbujanje boja proti begu možganov,
  zlasti upravičeni naslednji ukrepi, ki se izvajajo v državi izvora:

Predlog spremembe 70

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | svežnji z informacijami in kampanje ozaveščanja, vključno z uporabnikom prijaznimi komunikacijsko in informacijsko tehnologijo ter spletnimi stranmi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

svežnji z informacijami in kampanje ozaveščanja, vključno z uporabnikom prijaznimi komunikacijsko in informacijsko tehnologijo ter spletnimi stranmi;

| (a) | svežnji z informacijami in kampanje ozaveščanja, vključno z uporabnikom prijaznimi komunikacijsko in informacijsko tehnologijo ter spletnimi stranmi
  , usklajeno razdeljeni v različnih državah in v skladu z enotnim evropskim sporočilom
  ; |
| --- | --- |

(a)

svežnji z informacijami in kampanje ozaveščanja, vključno z uporabnikom prijaznimi komunikacijsko in informacijsko tehnologijo ter spletnimi stranmi
  , usklajeno razdeljeni v različnih državah in v skladu z enotnim evropskim sporočilom
  ;

Predlog spremembe 71

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   V okviru posebnega cilja iz točke (b) člena 3(2) se upravičeni ukrepi izvajajo na podlagi skladnih strategij nevladnih organizacij, lokalnih in/ali regionalnih organov, ki so posebej oblikovane za vključevanje oseb iz točk (a) do (g) člena 4(1), po potrebi na lokalni in/ali regionalni ravni. Med upravičene ukrepe spadajo pri tem predvsem: | 1.   V okviru posebnega cilja iz točke (b) člena 3(2) se upravičeni ukrepi izvajajo na podlagi skladnih strategij
  mednarodnih in
  nevladnih organizacij ter lokalnih in/ali regionalnih organov, ki so posebej oblikovane za vključevanje oseb iz točk (a) do (g) člena 4(1), po potrebi na lokalni in/ali regionalni ravni. Med upravičene ukrepe spadajo pri tem predvsem: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   V okviru posebnega cilja iz točke (b) člena 3(2) se upravičeni ukrepi izvajajo na podlagi skladnih strategij nevladnih organizacij, lokalnih in/ali regionalnih organov, ki so posebej oblikovane za vključevanje oseb iz točk (a) do (g) člena 4(1), po potrebi na lokalni in/ali regionalni ravni. Med upravičene ukrepe spadajo pri tem predvsem:

1.   V okviru posebnega cilja iz točke (b) člena 3(2) se upravičeni ukrepi izvajajo na podlagi skladnih strategij
  mednarodnih in
  nevladnih organizacij ter lokalnih in/ali regionalnih organov, ki so posebej oblikovane za vključevanje oseb iz točk (a) do (g) člena 4(1), po potrebi na lokalni in/ali regionalni ravni. Med upravičene ukrepe spadajo pri tem predvsem:

Predlog spremembe 72

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | oblikovanje in razvoj takih strategij vključevanja, vključno z analizo potreb, izboljšanjem kazalnikov in vrednotenjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

oblikovanje in razvoj takih strategij vključevanja, vključno z analizo potreb, izboljšanjem kazalnikov in vrednotenjem;

| (a) | oblikovanje in razvoj takih strategij vključevanja
  s sodelovanjem lokalnih in/ali regionalnih akterjev
  , vključno z analizo potreb, izboljšanjem kazalnikov
  vključevanja
  in vrednotenjem
  pogojev, ki so skupni prosilcem za azil, tudi z oceno udeležbe, da se opredeli primere najboljše prakse
  ; |
| --- | --- |

(a)

oblikovanje in razvoj takih strategij vključevanja
  s sodelovanjem lokalnih in/ali regionalnih akterjev
  , vključno z analizo potreb, izboljšanjem kazalnikov
  vključevanja
  in vrednotenjem
  pogojev, ki so skupni prosilcem za azil, tudi z oceno udeležbe, da se opredeli primere najboljše prakse
  ;

Predlog spremembe 73

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | nasveti in pomoč na področjih nastanitve, sredstev za preživljanje, svetovanje na področju upravnih zadev in pravno svetovanje, zdravstveno in socialno varstvo ter psihološka pomoč, otroško varstvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

nasveti in pomoč na področjih nastanitve, sredstev za preživljanje, svetovanje na področju upravnih zadev in pravno svetovanje, zdravstveno in socialno varstvo ter psihološka pomoč, otroško varstvo;

| (b) | nasveti in pomoč na področjih nastanitve, sredstev za preživljanje,
  vključevanje na trg dela,
  svetovanje na področju upravnih zadev in pravno svetovanje, zdravstveno in socialno varstvo ter psihološka pomoč, otroško varstvo
  in združitev družine
  ; |
| --- | --- |

(b)

nasveti in pomoč na področjih nastanitve, sredstev za preživljanje,
  vključevanje na trg dela,
  svetovanje na področju upravnih zadev in pravno svetovanje, zdravstveno in socialno varstvo ter psihološka pomoč, otroško varstvo
  in združitev družine
  ;

Predlog spremembe 74

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Ukrepi iz odstavka 1 upoštevajo posebne potrebe različnih kategorij državljanov tretjih držav in njihovih družinskih članov, vključno s tistimi, ki vstopajo ali bivajo zaradi zaposlitve ali samozaposlitve in združitve družine, upravičenci do mednarodne zaščite, prosilci za azil, preseljenimi ali premeščenimi osebami ter ranljivimi skupinami migrantov, zlasti mladoletniki, mladoletniki brez spremstva, invalidi, starejšimi osebami, nosečnicami, starši samohranilci z mladoletnimi otroki, žrtvami trgovine z ljudmi in osebami, ki so preživele mučenje, posilstvo ali druge hude oblike psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja. | 2.   Ukrepi iz odstavka 1 upoštevajo posebne potrebe različnih kategorij državljanov tretjih držav in njihovih družinskih članov, vključno s tistimi, ki vstopajo ali bivajo zaradi zaposlitve ali samozaposlitve in združitve družine, upravičenci do mednarodne zaščite, prosilci za azil, preseljenimi ali premeščenimi osebami ter ranljivimi skupinami migrantov, zlasti mladoletniki, mladoletniki brez spremstva, invalidi, starejšimi osebami, nosečnicami, starši samohranilci z mladoletnimi otroki, žrtvami trgovine z ljudmi
  , osebami, ki jim grozi nasilje zaradi osebne lastnosti, omenjene v členu 21 Listine o temeljnih pravicah,
  in osebami, ki so preživele mučenje, posilstvo ali druge hude oblike psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Ukrepi iz odstavka 1 upoštevajo posebne potrebe različnih kategorij državljanov tretjih držav in njihovih družinskih članov, vključno s tistimi, ki vstopajo ali bivajo zaradi zaposlitve ali samozaposlitve in združitve družine, upravičenci do mednarodne zaščite, prosilci za azil, preseljenimi ali premeščenimi osebami ter ranljivimi skupinami migrantov, zlasti mladoletniki, mladoletniki brez spremstva, invalidi, starejšimi osebami, nosečnicami, starši samohranilci z mladoletnimi otroki, žrtvami trgovine z ljudmi in osebami, ki so preživele mučenje, posilstvo ali druge hude oblike psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 upoštevajo posebne potrebe različnih kategorij državljanov tretjih držav in njihovih družinskih članov, vključno s tistimi, ki vstopajo ali bivajo zaradi zaposlitve ali samozaposlitve in združitve družine, upravičenci do mednarodne zaščite, prosilci za azil, preseljenimi ali premeščenimi osebami ter ranljivimi skupinami migrantov, zlasti mladoletniki, mladoletniki brez spremstva, invalidi, starejšimi osebami, nosečnicami, starši samohranilci z mladoletnimi otroki, žrtvami trgovine z ljudmi
  , osebami, ki jim grozi nasilje zaradi osebne lastnosti, omenjene v členu 21 Listine o temeljnih pravicah,
  in osebami, ki so preživele mučenje, posilstvo ali druge hude oblike psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja.

Predlog spremembe 75

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | krepitev zmogljivosti držav članic za razvoj, izvajanje, spremljanje in vrednotenje svojih strategij, politik in ukrepov na področju priseljevanja na različnih ravneh in v različnih službah uprave, zlasti povečanje njihove zmogljivosti za zbiranje, analizo in razširjanje podatkov in statistik o migracijskih postopkih in tokovih, dovoljenjih za bivanje ter razvoju orodij za spremljanje, shem vrednotenja, kazalnikov in primerjalnih analiz za merjenje dosežkov teh strategij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

krepitev zmogljivosti držav članic za razvoj, izvajanje, spremljanje in vrednotenje svojih strategij, politik in ukrepov na področju priseljevanja na različnih ravneh in v različnih službah uprave, zlasti povečanje njihove zmogljivosti za zbiranje, analizo in razširjanje podatkov in statistik o migracijskih postopkih in tokovih, dovoljenjih za bivanje ter razvoju orodij za spremljanje, shem vrednotenja, kazalnikov in primerjalnih analiz za merjenje dosežkov teh strategij;

| (b) | krepitev zmogljivosti držav članic za razvoj, izvajanje, spremljanje in vrednotenje svojih strategij, politik in ukrepov na področju priseljevanja na različnih ravneh in v različnih službah uprave, zlasti povečanje njihove zmogljivosti za zbiranje, analizo in razširjanje
  podrobnih in sistematičnih
  podatkov in statistik o migracijskih postopkih in tokovih, dovoljenjih za bivanje ter razvoju orodij za spremljanje, shem vrednotenja, kazalnikov in primerjalnih analiz za merjenje dosežkov teh strategij; |
| --- | --- |

(b)

krepitev zmogljivosti držav članic za razvoj, izvajanje, spremljanje in vrednotenje svojih strategij, politik in ukrepov na področju priseljevanja na različnih ravneh in v različnih službah uprave, zlasti povečanje njihove zmogljivosti za zbiranje, analizo in razširjanje
  podrobnih in sistematičnih
  podatkov in statistik o migracijskih postopkih in tokovih, dovoljenjih za bivanje ter razvoju orodij za spremljanje, shem vrednotenja, kazalnikov in primerjalnih analiz za merjenje dosežkov teh strategij;

Predlog spremembe 76

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | krepitev
  medkulturne
  usposobljenosti izvajalskih organizacij, ki zagotavljajo javne in zasebne storitve, vključno z izobraževalnimi ustanovami
  , pri čemer se spodbujajo
  izmenjava izkušenj in dobrih praks, sodelovanje ter vzpostavljanje stikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

krepitev
  medkulturne
  usposobljenosti izvajalskih organizacij, ki zagotavljajo javne in zasebne storitve, vključno z izobraževalnimi ustanovami
  , pri čemer se spodbujajo
  izmenjava izkušenj in dobrih praks, sodelovanje ter vzpostavljanje stikov;

| (c) | krepitev usposobljenosti izvajalskih organizacij, ki zagotavljajo javne in zasebne storitve, vključno z izobraževalnimi ustanovami
  na področju medkulturnosti in človekovih pravic
  ;
  spodbuja se
  izmenjava izkušenj in dobrih praks, sodelovanje ter vzpostavljanje stikov; |
| --- | --- |

(c)

krepitev usposobljenosti izvajalskih organizacij, ki zagotavljajo javne in zasebne storitve, vključno z izobraževalnimi ustanovami
  na področju medkulturnosti in človekovih pravic
  ;
  spodbuja se
  izmenjava izkušenj in dobrih praks, sodelovanje ter vzpostavljanje stikov;

Predlog spremembe 77

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – točka (a a) (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (aa) | vzpostavitev, razvijanje in izboljšanje drugih ukrepov namesto pridržanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(aa)

vzpostavitev, razvijanje in izboljšanje drugih ukrepov namesto pridržanja;

Predlog spremembe 78

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | vzpostavljanje upravnih struktur, sistemov in usposabljanja osebja, da se zagotovi nemoteno izvajanje postopkov vračanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

vzpostavljanje upravnih struktur, sistemov in usposabljanja osebja, da se zagotovi nemoteno izvajanje postopkov vračanja;

| (b) | vzpostavljanje upravnih struktur, sistemov in usposabljanja osebja, da se zagotovi nemoteno izvajanje postopkov vračanja
  in celovito zaščito temeljnih pravic migrantov
  ; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavljanje upravnih struktur, sistemov in usposabljanja osebja, da se zagotovi nemoteno izvajanje postopkov vračanja
  in celovito zaščito temeljnih pravic migrantov
  ;

Predlog spremembe 79

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – točka (b a) (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ba) | podpora neodvisnemu ocenjevanju in spremljanju vračanja, ki ga izvajajo organizacije civilne družbe, da se zagotovi spoštovanje človekovih pravic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ba)

podpora neodvisnemu ocenjevanju in spremljanju vračanja, ki ga izvajajo organizacije civilne družbe, da se zagotovi spoštovanje človekovih pravic;

Predlog spremembe 80

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | zagotavljanje materialne pomoči ter zdravstvene in psihološke pomoči; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

zagotavljanje materialne pomoči ter zdravstvene in psihološke pomoči;

| (c) | zagotavljanje materialne pomoči ter zdravstvene in psihološke pomoči
  , tudi za državljane tretjih držav, katerih odstranitev je bila odložena v skladu s členoma 9 in 14(1) Direktive 2008/115/ES
  ; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje materialne pomoči ter zdravstvene in psihološke pomoči
  , tudi za državljane tretjih držav, katerih odstranitev je bila odložena v skladu s členoma 9 in 14(1) Direktive 2008/115/ES
  ;

Predlog spremembe 81

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – točka (f a) (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (fa) | vzpostavitev in izboljšanje neodvisnih in učinkovitih sistemov za spremljanje prisilnega vračanja, kot so predvideni v členu 6 Direktive 2008/115/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(fa)

vzpostavitev in izboljšanje neodvisnih in učinkovitih sistemov za spremljanje prisilnega vračanja, kot so predvideni v členu 6 Direktive 2008/115/ES.

Predlog spremembe 82

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | ukrepi za doseganje napredka pri ponovnem vključevanju za osebni razvoj povratnika, kot so denarne spodbude, usposabljanje, pomoč za nastanitev in zaposlovanje ter začetna podpora za gospodarske dejavnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

ukrepi za doseganje napredka pri ponovnem vključevanju za osebni razvoj povratnika, kot so denarne spodbude, usposabljanje, pomoč za nastanitev in zaposlovanje ter začetna podpora za gospodarske dejavnosti;

| (c) | ukrepi za doseganje napredka pri ponovnem vključevanju za osebni razvoj povratnika, kot so denarne spodbude, usposabljanje, pomoč za nastanitev in zaposlovanje ter začetna podpora za gospodarske dejavnosti
  , vključno z ukrepi pred vračanjem
  ; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za doseganje napredka pri ponovnem vključevanju za osebni razvoj povratnika, kot so denarne spodbude, usposabljanje, pomoč za nastanitev in zaposlovanje ter začetna podpora za gospodarske dejavnosti
  , vključno z ukrepi pred vračanjem
  ;

Predlog spremembe 83

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (d) | ukrepi za povečanje zmogljivosti za zbiranje, analizo in razširjanje podatkov in statistik o postopkih in ukrepih vračanja, sprejemnih objektih in centrih za pridržanje, prisilnih in prostovoljnih vrnitvah, spremljanju in ponovnem vključevanju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(d)

ukrepi za povečanje zmogljivosti za zbiranje, analizo in razširjanje podatkov in statistik o postopkih in ukrepih vračanja, sprejemnih objektih in centrih za pridržanje, prisilnih in prostovoljnih vrnitvah, spremljanju in ponovnem vključevanju;

| (d) | ukrepi za povečanje zmogljivosti za zbiranje, analizo in razširjanje
  podrobnih in sistematičnih
  podatkov in statistik o postopkih in ukrepih vračanja, sprejemnih objektih in centrih za pridržanje, prisilnih in prostovoljnih vrnitvah, spremljanju in ponovnem vključevanju; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi za povečanje zmogljivosti za zbiranje, analizo in razširjanje
  podrobnih in sistematičnih
  podatkov in statistik o postopkih in ukrepih vračanja, sprejemnih objektih in centrih za pridržanje, prisilnih in prostovoljnih vrnitvah, spremljanju in ponovnem vključevanju;

Predlog spremembe 84

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   
  Skupna sredstva
  za izvajanje te uredbe
  znašajo
  3 869  milijonov EUR. | 1.   
  Prednostni referenčni finančni znesek
  za izvajanje te uredbe
  v obdobju 2014–2020, kakor je opredeljen v točki [17] medinstitucionalnega sporazuma z dne XX/201Z med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in o dobrem finančnem poslovodenju, je
  3 869  milijonov EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   
  Skupna sredstva
  za izvajanje te uredbe
  znašajo
  3 869  milijonov EUR.

1.   
  Prednostni referenčni finančni znesek
  za izvajanje te uredbe
  v obdobju 2014–2020, kakor je opredeljen v točki [17] medinstitucionalnega sporazuma z dne XX/201Z med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in o dobrem finančnem poslovodenju, je
  3 869  milijonov EUR.

Predlog spremembe 85

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Letna odobrena proračunska sredstva za Sklad odobri proračunski organ
  v mejah finančnega okvira
  . | 2.   Letna odobrena proračunska sredstva za Sklad odobri proračunski organ
  brez poseganja v določbe uredbe, ki opredeljuje večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, in medinstitucionalnega sporazuma z dne xxx/201z med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Letna odobrena proračunska sredstva za Sklad odobri proračunski organ
  v mejah finančnega okvira
  .

2.   Letna odobrena proračunska sredstva za Sklad odobri proračunski organ
  brez poseganja v določbe uredbe, ki opredeljuje večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, in medinstitucionalnega sporazuma z dne xxx/201z med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju
  .

Predlog spremembe 86

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.   
  Skupna sredstva
  se
  izvajajo
  prek: | 3.   
  Prednostni referenčni finančni znesek
  se
  izvaja
  prek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.   
  Skupna sredstva
  se
  izvajajo
  prek:

3.   
  Prednostni referenčni finančni znesek
  se
  izvaja
  prek:

Predlog spremembe 87

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 4.   
  Skupna sredstva
  , ki
  so
  na voljo po tej uredbi, se
  izvajajo
  z deljenim upravljanjem v skladu s [točko (b) člena 55(1) nove finančne uredbe
  ]

   (5)

  , razen ukrepov Unije iz člena 21, nujne pomoči iz člena 22, Evropske migracijske mreže iz člena 23 in tehnične pomoči iz člena 24
  . | 4.   
  Prednostni referenčni finančni znesek
  , ki
  je
  na voljo po tej uredbi, se
  izvaja
  z 
  neposrednim upravljanjem (zlasti ukrepi Unije iz člena 21, nujna pomoč iz člena 22, Evropska migracijska mreža iz člena 23 ter tehnična pomoč iz člena 24) ali
  z deljenim upravljanjem v skladu s točko (c) člena 58(1) nove finančne uredbe (6). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4.   
  Skupna sredstva
  , ki
  so
  na voljo po tej uredbi, se
  izvajajo
  z deljenim upravljanjem v skladu s [točko (b) člena 55(1) nove finančne uredbe
  ]

   (5)

  , razen ukrepov Unije iz člena 21, nujne pomoči iz člena 22, Evropske migracijske mreže iz člena 23 in tehnične pomoči iz člena 24
  .

4.   
  Prednostni referenčni finančni znesek
  , ki
  je
  na voljo po tej uredbi, se
  izvaja
  z 
  neposrednim upravljanjem (zlasti ukrepi Unije iz člena 21, nujna pomoč iz člena 22, Evropska migracijska mreža iz člena 23 ter tehnična pomoč iz člena 24) ali
  z deljenim upravljanjem v skladu s točko (c) člena 58(1) nove finančne uredbe (6).

Obrazložitev

Izvajanje proračuna EU z deljenim upravljanjem ne bi smelo biti pravilo, ampak izjema.

Predlog spremembe 88

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija ostaja odgovorna za izvajanje proračuna Unije v skladu s členom 317 PDEU ter Evropski parlament in Svet obvešča o dejavnostih subjektov, ki niso države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4a.
     
  Komisija ostaja odgovorna za izvajanje proračuna Unije v skladu s členom 317 PDEU ter Evropski parlament in Svet obvešča o dejavnostih subjektov, ki niso države članice.

Predlog spremembe 89

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 5 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 5.   
  Skupna sredstva
  se indikativno
  uporabijo
  na naslednji način: | 5.   
  Brez poseganja v posebne pravice proračunskega organa
  se
  prednostni referenčni finančni znesek
  indikativno
  uporablja
  na naslednji način: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

5.   
  Skupna sredstva
  se indikativno
  uporabijo
  na naslednji način:

5.   
  Brez poseganja v posebne pravice proračunskega organa
  se
  prednostni referenčni finančni znesek
  indikativno
  uporablja
  na naslednji način:

Predlog spremembe 90

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 5 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | 3 232  milijonov EUR
  za nacionalne programe držav članic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

3 232  milijonov EUR
  za nacionalne programe držav članic;

| (a) | 83 %
  za nacionalne programe držav članic; |
| --- | --- |

(a)

83 %
  za nacionalne programe držav članic;

Obrazložitev

Zaradi tehničnih razlogov so bili zneski pretvorjeni v odstotne deleže.

Predlog spremembe 91

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 5 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | 637 milijonov EUR
  za ukrepe Unije, nujno pomoč, Evropsko migracijsko mrežo in tehnično pomoč Komisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

637 milijonov EUR
  za ukrepe Unije, nujno pomoč, Evropsko migracijsko mrežo in tehnično pomoč Komisije.

| (b) | 17 %
  za ukrepe Unije, nujno pomoč, Evropsko migracijsko mrežo in tehnično pomoč Komisije. |
| --- | --- |

(b)

17 %
  za ukrepe Unije, nujno pomoč, Evropsko migracijsko mrežo in tehnično pomoč Komisije.

Predlog spremembe 92

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Državam članicam
  se
  indikativno dodeli
  3 232  milijonov EUR
  , od tega: | 1.   
  Brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa se
  državam članicam indikativno dodeli
  sredstva, namenjena za nacionalne programe
  , od tega: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Državam članicam
  se
  indikativno dodeli
  3 232  milijonov EUR
  , od tega:

1.   
  Brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa se
  državam članicam indikativno dodeli
  sredstva, namenjena za nacionalne programe
  , od tega:

Predlog spremembe 93

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | 2 372  milijonov EUR
  , kot je določeno v Prilogi I; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

2 372  milijonov EUR
  , kot je določeno v Prilogi I;

| (a) | 73 %
  , kot je določeno v Prilogi I; |
| --- | --- |

(a)

73 %
  , kot je določeno v Prilogi I;

Predlog spremembe 94

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | 700 milijonov EUR
  na podlagi mehanizma dodeljevanja za posebne ukrepe iz člena 16, za program Unije za preselitev iz člena 17 in za premestitev iz člena 18; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

700 milijonov EUR
  na podlagi mehanizma dodeljevanja za posebne ukrepe iz člena 16, za program Unije za preselitev iz člena 17 in za premestitev iz člena 18;

| (b) | 22 %
  na podlagi mehanizma dodeljevanja za posebne ukrepe iz člena 16, za program Unije za preselitev iz člena 17 in za premestitev iz člena 18; |
| --- | --- |

(b)

22 %
  na podlagi mehanizma dodeljevanja za posebne ukrepe iz člena 16, za program Unije za preselitev iz člena 17 in za premestitev iz člena 18;

Predlog spremembe 95

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | 160 milijonov EUR
  v okviru vmesnega pregleda in od proračunskega
  leta 2018
  , da se upoštevajo pomembne spremembe v migracijskih tokovih in/ali obravnavajo posebne potrebe, ki jih določi Komisija, iz člena 19. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

160 milijonov EUR
  v okviru vmesnega pregleda in od proračunskega
  leta 2018
  , da se upoštevajo pomembne spremembe v migracijskih tokovih in/ali obravnavajo posebne potrebe, ki jih določi Komisija, iz člena 19.

| (c) | 5 %
  v okviru vmesnega pregleda in od proračunskega
  leta 2017
  , da se upoštevajo pomembne spremembe v migracijskih tokovih in/ali obravnavajo posebne potrebe, ki jih določi Komisija, iz člena 19. |
| --- | --- |

(c)

5 %
  v okviru vmesnega pregleda in od proračunskega
  leta 2017
  , da se upoštevajo pomembne spremembe v migracijskih tokovih in/ali obravnavajo posebne potrebe, ki jih določi Komisija, iz člena 19.

Predlog spremembe 96

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Finančna sredstva, dodeljena za doseganje ciljev, opredeljenih v členu 3(2), se razdelijo pravično, uravnoteženo in pregledno. Države članice zagotovijo, da so vsi ukrepi, ki se podpirajo v okviru tega sklada, združljivi s pravnim redom Unije na področju azila in priseljevanja, tudi če jih uporaba ustreznih ukrepov ne zavezuje ali zanje ne velja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2a.
     
  Finančna sredstva, dodeljena za doseganje ciljev, opredeljenih v členu 3(2), se razdelijo pravično, uravnoteženo in pregledno. Države članice zagotovijo, da so vsi ukrepi, ki se podpirajo v okviru tega sklada, združljivi s pravnim redom Unije na področju azila in priseljevanja, tudi če jih uporaba ustreznih ukrepov ne zavezuje ali zanje ne velja.

Predlog spremembe 97

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Države članice poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 15(1), vsaki dve leti prejmejo dodaten znesek iz točke (b) člena 15(2) na podlagi pavšalnega zneska v višini
  6 000 EUR
  za vsako preseljeno osebo. | 1.   Države članice poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 15(1), vsaki dve leti prejmejo dodaten znesek iz točke (b) člena 15(2) na podlagi pavšalnega zneska v višini
  4 000 EUR
  za vsako preseljeno osebo
  , porabljenega za preselitve iz člena 7
  .
  Učinkovito izvajanje dejavnosti nadzira in ocenjuje enota EASO za preselitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Države članice poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 15(1), vsaki dve leti prejmejo dodaten znesek iz točke (b) člena 15(2) na podlagi pavšalnega zneska v višini
  6 000 EUR
  za vsako preseljeno osebo.

1.   Države članice poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 15(1), vsaki dve leti prejmejo dodaten znesek iz točke (b) člena 15(2) na podlagi pavšalnega zneska v višini
  4 000 EUR
  za vsako preseljeno osebo
  , porabljenega za preselitve iz člena 7
  .
  Učinkovito izvajanje dejavnosti nadzira in ocenjuje enota EASO za preselitev.

Predlog spremembe 98

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Pavšalni znesek iz odstavka 1 se poveča za 3 000 EUR za vsako preseljeno osebo nad kvoto države članice za preselitev, oziroma če se preseljena oseba preseli v državo članico, ki prej ni izvajala programa EU za plačane preselitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Pavšalni znesek iz odstavka 1 se poveča za 3 000 EUR za vsako preseljeno osebo nad kvoto države članice za preselitev, oziroma če se preseljena oseba preseli v državo članico, ki prej ni izvajala programa EU za plačane preselitve.

Predlog spremembe 99

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Pavšalni znesek iz odstavka 1 se poveča
  na 10 000 EUR
  za vsako preseljeno osebo v skladu s skupnimi prednostnimi nalogami Unije na področju preseljevanja, ki so določene v skladu z odstavkoma 3 in 4 ter navedene v Prilogi III. | 2.   Pavšalni znesek iz odstavka 1 se poveča
  za 3 000 EUR tudi
  za vsako preseljeno osebo v skladu s skupnimi prednostnimi nalogami Unije na področju preseljevanja, ki so določene v skladu z odstavkoma 3 in 4 ter navedene v Prilogi III. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Pavšalni znesek iz odstavka 1 se poveča
  na 10 000 EUR
  za vsako preseljeno osebo v skladu s skupnimi prednostnimi nalogami Unije na področju preseljevanja, ki so določene v skladu z odstavkoma 3 in 4 ter navedene v Prilogi III.

2.   Pavšalni znesek iz odstavka 1 se poveča
  za 3 000 EUR tudi
  za vsako preseljeno osebo v skladu s skupnimi prednostnimi nalogami Unije na področju preseljevanja, ki so določene v skladu z odstavkoma 3 in 4 ter navedene v Prilogi III.

Predlog spremembe 100

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Države članice, ki svoja jamstva združujejo v odprto zavezo, prejmejo dodatna sredstva in podporo za vsako preseljeno osebo, da bi dosegli kvalitativne in kvantitativne cilje programa Unije za preselitev z vsaj 20 000 preselitvami na leto do leta 2020 in vzpostavitvijo dobrih praks in skupnih standardov za vključevanje beguncev. Države članice tesno sodelujejo z enoto EASO za preselitev zavoljo vzpostavitve smernic za te kvalitativne in kvantitativne cilje ter njihovega rednega izboljševanja in pregledov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3a.
     
  Države članice, ki svoja jamstva združujejo v odprto zavezo, prejmejo dodatna sredstva in podporo za vsako preseljeno osebo, da bi dosegli kvalitativne in kvantitativne cilje programa Unije za preselitev z vsaj 20 000 preselitvami na leto do leta 2020 in vzpostavitvijo dobrih praks in skupnih standardov za vključevanje beguncev. Države članice tesno sodelujejo z enoto EASO za preselitev zavoljo vzpostavitve smernic za te kvalitativne in kvantitativne cilje ter njihovega rednega izboljševanja in pregledov.

Predlog spremembe 101

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 4 – alinea 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | — | osebe, ki so preživele nasilje in/ali mučenje, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

osebe, ki so preživele nasilje in/ali mučenje,

Predlog spremembe 102

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 4 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| — | osebe, ki zaradi pravne
  ali
  fizične zaščite potrebujejo nujno ali zasilno preselitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

osebe, ki zaradi pravne
  ali
  fizične zaščite potrebujejo nujno ali zasilno preselitev.

| — | osebe, ki zaradi pravne
  in/ali
  fizične zaščite potrebujejo nujno ali zasilno preselitev. |
| --- | --- |

—

osebe, ki zaradi pravne
  in/ali
  fizične zaščite potrebujejo nujno ali zasilno preselitev.

Predlog spremembe 103

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 4 – alinea 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | — | osebe, ki so preživele mučenje, posilstvo ali druge hude oblike psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

osebe, ki so preživele mučenje, posilstvo ali druge hude oblike psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja.

Predlog spremembe 104

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 8.   Za učinkovito doseganje ciljev programa Unije za preselitev z razpoložljivimi sredstvi se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 26 zaradi morebitne prilagoditve pavšalnih zneskov iz odstavkov 1
  in
  2. | 8.   Za učinkovito doseganje ciljev programa Unije za preselitev z razpoložljivimi sredstvi se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 26 zaradi morebitne prilagoditve pavšalnih zneskov iz odstavkov 1, 2
  in 3a
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

8.   Za učinkovito doseganje ciljev programa Unije za preselitev z razpoložljivimi sredstvi se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 26 zaradi morebitne prilagoditve pavšalnih zneskov iz odstavkov 1
  in
  2.

8.   Za učinkovito doseganje ciljev programa Unije za preselitev z razpoložljivimi sredstvi se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 26 zaradi morebitne prilagoditve pavšalnih zneskov iz odstavkov 1, 2
  in 3a
  .

Predlog spremembe 105

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Države članice poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 15(1), po potrebi prejmejo dodaten znesek iz točke (b) člena 15(2) na podlagi pavšalnega zneska v višini
  6 000 EUR
  za vsako osebo, premeščeno iz druge države članice. | 1.   Države članice poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 15(1), po potrebi prejmejo dodaten znesek iz točke (b) člena 15(2) na podlagi pavšalnega zneska v višini
  4 000 EUR
  za vsako osebo, premeščeno iz druge države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Države članice poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 15(1), po potrebi prejmejo dodaten znesek iz točke (b) člena 15(2) na podlagi pavšalnega zneska v višini
  6 000 EUR
  za vsako osebo, premeščeno iz druge države članice.

1.   Države članice poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s točko (a) člena 15(1), po potrebi prejmejo dodaten znesek iz točke (b) člena 15(2) na podlagi pavšalnega zneska v višini
  4 000 EUR
  za vsako osebo, premeščeno iz druge države članice.

Predlog spremembe 106

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija določi stroga postopkovna jamstva in jasna merila v zvezi z ukrepi premestitve. Ta postopkovna jamstva med drugim zajemajo določitev preglednih in nediskriminacijskih izbirnih meril; informacije za morebitne upravičence do premestitve; pisno obveščanje o izbiri ali neizbiri izprašanih kandidatov; razumne roke, da kandidati za premestitev sprejmejo odločitev in se po potrebi ustrezno pripravijo za odhod; zahtevo, da ti kandidati prostovoljno soglašajo s premestitvijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2a.
     
  Komisija določi stroga postopkovna jamstva in jasna merila v zvezi z ukrepi premestitve. Ta postopkovna jamstva med drugim zajemajo določitev preglednih in nediskriminacijskih izbirnih meril; informacije za morebitne upravičence do premestitve; pisno obveščanje o izbiri ali neizbiri izprašanih kandidatov; razumne roke, da kandidati za premestitev sprejmejo odločitev in se po potrebi ustrezno pripravijo za odhod; zahtevo, da ti kandidati prostovoljno soglašajo s premestitvijo.

Predlog spremembe 107

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Ukrepe premestitve spremlja akcijski načrt za ohranitev in/ali izboljšanje kakovosti azilnih sistemov ter pogojev za sprejem in vključevanje v zadevni državi članici odhoda. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2b.
     
  Ukrepe premestitve spremlja akcijski načrt za ohranitev in/ali izboljšanje kakovosti azilnih sistemov ter pogojev za sprejem in vključevanje v zadevni državi članici odhoda.

Predlog spremembe 108

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Zaradi dodelitve zneska iz točke (c) člena 15(1) Komisija do
  31. maja 2017
  oceni potrebe držav članic glede njihovih azilnih sistemom in sistemov za sprejem, njihove razmere glede migracijskih tokov v obdobju 2014–
  2016
  in pričakovani razvoj dogodkov. | 1.   Zaradi dodelitve zneska iz točke (c) člena 15(1) Komisija do
  31. maja 2016
  oceni potrebe držav članic glede njihovih azilnih sistemom in sistemov za sprejem, njihove razmere glede migracijskih tokov v obdobju 2014–
  2015
  in pričakovani razvoj dogodkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Zaradi dodelitve zneska iz točke (c) člena 15(1) Komisija do
  31. maja 2017
  oceni potrebe držav članic glede njihovih azilnih sistemom in sistemov za sprejem, njihove razmere glede migracijskih tokov v obdobju 2014–
  2016
  in pričakovani razvoj dogodkov.

1.   Zaradi dodelitve zneska iz točke (c) člena 15(1) Komisija do
  31. maja 2016
  oceni potrebe držav članic glede njihovih azilnih sistemom in sistemov za sprejem, njihove razmere glede migracijskih tokov v obdobju 2014–
  2015
  in pričakovani razvoj dogodkov.

Predlog spremembe 109

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1 – pododstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | migracijski pritisk
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

migracijski pritisk
  :

| (b) | posebni pritiski
  : |
| --- | --- |

(b)

posebni pritiski
  :

Predlog spremembe 110

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Na podlagi navedenega vzorca Komisija z 
  izvedbenimi
  akti določi države članice, ki prejmejo dodaten znesek, in pripravi distribucijsko matrico za dodelitev razpoložljivih sredstev med navedene države članice
  v skladu s postopkom iz člena 27(3)
  . | 2.   Na podlagi navedenega vzorca Komisija z 
  delegiranimi
  akti
  , sprejetimi v skladu s členom 26,
  določi države članice, ki prejmejo dodaten znesek, in pripravi distribucijsko matrico za dodelitev razpoložljivih sredstev med navedene države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Na podlagi navedenega vzorca Komisija z 
  izvedbenimi
  akti določi države članice, ki prejmejo dodaten znesek, in pripravi distribucijsko matrico za dodelitev razpoložljivih sredstev med navedene države članice
  v skladu s postopkom iz člena 27(3)
  .

2.   Na podlagi navedenega vzorca Komisija z 
  delegiranimi
  akti
  , sprejetimi v skladu s členom 26,
  določi države članice, ki prejmejo dodaten znesek, in pripravi distribucijsko matrico za dodelitev razpoložljivih sredstev med navedene države članice.

Predlog spremembe 111

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Na pobudo Komisije se lahko Sklad uporabi za financiranje nadnacionalnih ukrepov ali ukrepov v posebnem interesu Unije, ki se nanašajo na splošne in posebne cilje iz člena 3. | 1.   Na pobudo Komisije se lahko Sklad
  , ob upoštevanju skladnosti politike za razvoj,
  uporabi za financiranje nadnacionalnih ukrepov ali ukrepov v posebnem interesu Unije, ki se nanašajo na splošne in posebne cilje iz člena 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Na pobudo Komisije se lahko Sklad uporabi za financiranje nadnacionalnih ukrepov ali ukrepov v posebnem interesu Unije, ki se nanašajo na splošne in posebne cilje iz člena 3.

1.   Na pobudo Komisije se lahko Sklad
  , ob upoštevanju skladnosti politike za razvoj,
  uporabi za financiranje nadnacionalnih ukrepov ali ukrepov v posebnem interesu Unije, ki se nanašajo na splošne in posebne cilje iz člena 3.

Predlog spremembe 112

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | krepitev sodelovanja Unije pri izvajanju prava Unije in dobrih praks na področju azila, vključno s preselitvijo in premestitvijo, in zakonitega priseljevanja, vključno z vključevanjem državljanov tretjih držav, ter vračanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

krepitev sodelovanja Unije pri izvajanju prava Unije in dobrih praks na področju azila, vključno s preselitvijo in premestitvijo, in zakonitega priseljevanja, vključno z vključevanjem državljanov tretjih držav, ter vračanja;

| (a) | krepitev sodelovanja Unije pri izvajanju prava Unije in dobrih praks na področju azila, vključno s preselitvijo in premestitvijo, in zakonitega priseljevanja, vključno z vključevanjem državljanov tretjih držav
  ali oseb brez državljanstva
  , ter vračanja; |
| --- | --- |

(a)

krepitev sodelovanja Unije pri izvajanju prava Unije in dobrih praks na področju azila, vključno s preselitvijo in premestitvijo, in zakonitega priseljevanja, vključno z vključevanjem državljanov tretjih držav
  ali oseb brez državljanstva
  , ter vračanja;

Predlog spremembe 113

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (f) | sodelovanje s tretjimi državami, zlasti v okviru izvajanja sporazumov o ponovnem sprejemu, partnerstev za mobilnost
  in
  regionalnih programov zaščite. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(f)

sodelovanje s tretjimi državami, zlasti v okviru izvajanja sporazumov o ponovnem sprejemu, partnerstev za mobilnost
  in
  regionalnih programov zaščite.

| (f) | sodelovanje s tretjimi državami
  na podlagi globalnega pristopa k vprašanju migracij
  , zlasti v okviru izvajanja sporazumov o ponovnem sprejemu, partnerstev za mobilnost, regionalnih programov zaščite
  in varnega dostopa do azilnega sistema Unije, v skladu s členom 24a
  . |
| --- | --- |

(f)

sodelovanje s tretjimi državami
  na podlagi globalnega pristopa k vprašanju migracij
  , zlasti v okviru izvajanja sporazumov o ponovnem sprejemu, partnerstev za mobilnost, regionalnih programov zaščite
  in varnega dostopa do azilnega sistema Unije, v skladu s členom 24a
  .

Predlog spremembe 114

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Če akcije Unije s posrednim centraliziranim upravljanjem izvajajo agencije Unije, dejavne na področju notranjih zadev, Komisija zagotovi pravično, pošteno in pregledno razdelitev sredstev med različne agencije. Te akcije se vključijo v seznam nalog teh agencij poleg njihovih delovnih programov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3a.
     
  Če akcije Unije s posrednim centraliziranim upravljanjem izvajajo agencije Unije, dejavne na področju notranjih zadev, Komisija zagotovi pravično, pošteno in pregledno razdelitev sredstev med različne agencije. Te akcije se vključijo v seznam nalog teh agencij poleg njihovih delovnih programov.

Predlog spremembe 115

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Komisija zagotovi pravično in pošteno porazdelitev sredstev v zvezi z vsakim ciljem iz člena 3(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3b.
     
  Komisija zagotovi pravično in pošteno porazdelitev sredstev v zvezi z vsakim ciljem iz člena 3(2).

Predlog spremembe 116

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Sklad zagotavlja finančno pomoč za nujne in posebne potrebe v izrednih razmerah. | 1.   Sklad zagotavlja finančno pomoč za nujne in posebne potrebe v izrednih razmerah
  , ki so opredeljene v členu 2(f)
  .
  Skladno s tem členom so izvedbeni ukrepi v tretjih državah skladni s humanitarno politiko Unije in jo dopolnjujejo ter upoštevajo humanitarna načela, določena v Soglasju za humanitarno pomoč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Sklad zagotavlja finančno pomoč za nujne in posebne potrebe v izrednih razmerah.

1.   Sklad zagotavlja finančno pomoč za nujne in posebne potrebe v izrednih razmerah
  , ki so opredeljene v členu 2(f)
  .
  Skladno s tem členom so izvedbeni ukrepi v tretjih državah skladni s humanitarno politiko Unije in jo dopolnjujejo ter upoštevajo humanitarna načela, določena v Soglasju za humanitarno pomoč.

Predlog spremembe 117

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | delovati kot svetovalni svet Unije za migracije in azil z usklajevanjem in sodelovanjem na nacionalni ravni in ravni Unije s predstavniki držav članic, akademskimi krogi, civilno družbo, možganskimi trusti in drugimi subjekti Unije/mednarodnimi subjekti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

delovati kot svetovalni svet Unije za migracije in azil z usklajevanjem in sodelovanjem na nacionalni ravni in ravni Unije s predstavniki držav članic, akademskimi krogi, civilno družbo, možganskimi trusti in drugimi subjekti Unije/mednarodnimi subjekti;

| (a) | delovati kot svetovalni svet Unije za migracije in azil z usklajevanjem in sodelovanjem na nacionalni ravni in ravni Unije s predstavniki držav članic, akademskimi krogi, civilno družbo, možganskimi trusti in drugimi subjekti Unije/mednarodnimi subjekti
  , zlasti s tistimi, ki so specializirani za vprašanja azila in priseljevanja
  ; |
| --- | --- |

(a)

delovati kot svetovalni svet Unije za migracije in azil z usklajevanjem in sodelovanjem na nacionalni ravni in ravni Unije s predstavniki držav članic, akademskimi krogi, civilno družbo, možganskimi trusti in drugimi subjekti Unije/mednarodnimi subjekti
  , zlasti s tistimi, ki so specializirani za vprašanja azila in priseljevanja
  ;

Predlog spremembe 118

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | sporočati informacije iz točke (b) širši javnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

sporočati informacije iz točke (b) širši javnosti.

| (c) | sporočati informacije iz točke (b) širši javnosti
  skupaj z organizacijami civilne družbe in nevladnimi organizacijami, ki se ukvarjajo z vprašanji priseljevanja in azila
  . |
| --- | --- |

(c)

sporočati informacije iz točke (b) širši javnosti
  skupaj z organizacijami civilne družbe in nevladnimi organizacijami, ki se ukvarjajo z vprašanji priseljevanja in azila
  .

Predlog spremembe 119

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 5 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | usmerjevalni odbor, ki določa politične smernice za dejavnosti Evropske migracijske mreže in jih tudi odobri ter ga sestavljajo Komisija in strokovnjaki iz držav članic, Evropskega parlamenta in drugih ustreznih subjektov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

usmerjevalni odbor, ki določa politične smernice za dejavnosti Evropske migracijske mreže in jih tudi odobri ter ga sestavljajo Komisija in strokovnjaki iz držav članic, Evropskega parlamenta in drugih ustreznih subjektov;

| (b) | usmerjevalni odbor, ki določa politične smernice za dejavnosti Evropske migracijske mreže in jih tudi odobri ter ga sestavljajo Komisija in strokovnjaki iz držav članic, Evropskega parlamenta in drugih ustreznih
  neodvisnih
  subjektov; |
| --- | --- |

(b)

usmerjevalni odbor, ki določa politične smernice za dejavnosti Evropske migracijske mreže in jih tudi odobri ter ga sestavljajo Komisija in strokovnjaki iz držav članic, Evropskega parlamenta in drugih ustreznih
  neodvisnih
  subjektov;

Predlog spremembe 120

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 7.   Znesek, ki je na voljo Evropski migracijski mreži prek letnih odobrenih proračunskih sredstvih Sklada, in delovni program, ki določa prednostne naloge za njene dejavnosti, se sprejmeta v skladu s postopkom iz
  člena 27(3)
  in, če je mogoče, skupaj z delovnim programom za ukrepe Unije in nujno pomoč. | 7.   Znesek, ki je na voljo Evropski migracijski mreži prek letnih odobrenih proračunskih sredstvih Sklada, in delovni program, ki določa prednostne naloge za njene dejavnosti, se sprejmeta v skladu s postopkom iz
  člena 26
  in, če je mogoče, skupaj z delovnim programom za ukrepe Unije in nujno pomoč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

7.   Znesek, ki je na voljo Evropski migracijski mreži prek letnih odobrenih proračunskih sredstvih Sklada, in delovni program, ki določa prednostne naloge za njene dejavnosti, se sprejmeta v skladu s postopkom iz
  člena 27(3)
  in, če je mogoče, skupaj z delovnim programom za ukrepe Unije in nujno pomoč.

7.   Znesek, ki je na voljo Evropski migracijski mreži prek letnih odobrenih proračunskih sredstvih Sklada, in delovni program, ki določa prednostne naloge za njene dejavnosti, se sprejmeta v skladu s postopkom iz
  člena 26
  in, če je mogoče, skupaj z delovnim programom za ukrepe Unije in nujno pomoč.

Predlog spremembe 121

Predlog uredbe

Člen 24 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 24a |
| | Usklajevanje |
| | Komisija in države članice skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje zagotavljajo usklajevanje glede dejavnostih v tretjih državah in dejavnostih v zvezi z njimi. Zagotavljajo zlasti, da so te dejavnosti: |
| | (a) | skladne z zunanjo politiko EU, še posebej z načelom skladnosti politike za razvoj in z dokumenti za strateško načrtovanje za zadevno regijo ali državo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 24a

Usklajevanje

Komisija in države članice skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje zagotavljajo usklajevanje glede dejavnostih v tretjih državah in dejavnostih v zvezi z njimi. Zagotavljajo zlasti, da so te dejavnosti:

(a)

skladne z zunanjo politiko EU, še posebej z načelom skladnosti politike za razvoj in z dokumenti za strateško načrtovanje za zadevno regijo ali državo;

| (b) | osredotočene na ukrepe, ki niso usmerjeni v razvoj; |
| --- | --- |

(b)

osredotočene na ukrepe, ki niso usmerjeni v razvoj;

| (c) | del kratkoročne in morda srednjeročne perspektive glede na naravo dejavnosti in prednostnih nalog; |
| --- | --- |

(c)

del kratkoročne in morda srednjeročne perspektive glede na naravo dejavnosti in prednostnih nalog;

| (d) | namenjene zlasti uveljavljanju interesov Unije, imeti neposreden vpliv na Unijo in njene države članice ter zagotavljati potrebno kontinuiteto z dejavnostmi, ki se izvajajo v Uniji. |
| --- | --- |

(d)

namenjene zlasti uveljavljanju interesov Unije, imeti neposreden vpliv na Unijo in njene države članice ter zagotavljati potrebno kontinuiteto z dejavnostmi, ki se izvajajo v Uniji.

Predlog spremembe 122

Predlog uredbe

Člen 25 – alinea 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | — | uporabljeni za dejavnosti preselitve ali premestitve
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

uporabljeni za dejavnosti preselitve ali premestitve
  .

Predlog spremembe 123

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Določbe [Uredbe (EU) št. .../...] se uporabljajo za ta sklad. | Določbe [Uredbe (EU) št. .../...] se uporabljajo za ta sklad
  brez poseganja v člen 4(a) te uredbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Določbe [Uredbe (EU) št. .../...] se uporabljajo za ta sklad.

Določbe [Uredbe (EU) št. .../...] se uporabljajo za ta sklad
  brez poseganja v člen 4(a) te uredbe
  .

Predlog spremembe 124

Predlog uredbe

Priloga II – točka 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (2a) | Ustanovitev enote za preselitev v okviru EASO z ustreznim osebjem, katerega naloge so potrebno usklajevanje med vsemi potekajočimi dejavnostmi preselitve v državah članicah, izvajanje misij v tretjih državah in/ali drugih državah članicah, pomoč pri izvajanju intervjujev, zdravstvenih in varnostnih pregledov, zbiranje strokovnega znanja in izkušenj, omogočanje zbiranja in izmenjave informacij, vzpostavitev tesnih stikov z UNHCR in lokalnimi nevladnimi organizacijami, igranje pomembne vloge pri spremljanju in ocenjevanju učinkovitosti in kakovosti programov, ozaveščanje in zagotavljanje mrežnega povezovanja in izmenjave dobrih praks med zainteresiranimi stranmi po vsej Uniji, vključno s partnerstvi med mednarodnimi organizacijami, javnimi organi in civilno družbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(2a)

Predlog spremembe 125

Predlog uredbe

Priloga II – točka 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (2b) | Možnost, da lokalne oblasti in lokalni partnerji držav članic zaprosijo za finančno podporo Sklada v okviru lokalnih programov za vključevanje, kar obsega podporo pri prihodu, spremljanje ob prihodu, načrtovalne in usklajevalne strukture in dejavnosti za obveščanje in spodbujanje preselitve v skupnostih, ki bodo sprejele preseljene begunce. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(2b)

Predlog spremembe 126

Predlog uredbe

Priloga II – točka 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 3a. | Pobude na področju vključevanja za izboljšanje usklajevanja zadevnih politik na več ravneh med državami članicami, regijami in mesti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3a.

Predlog spremembe 127

Predlog uredbe

Priloga II – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (4) | Skupne pobude za odkrivanje in izvajanje novih pristopov v zvezi s postopki pri prvem srečanju
  in
  standardi zaščite
  mladoletnikov
  brez spremstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(4)

Skupne pobude za odkrivanje in izvajanje novih pristopov v zvezi s postopki pri prvem srečanju
  in
  standardi zaščite
  mladoletnikov
  brez spremstva.

| (4) | Skupne pobude za odkrivanje in izvajanje novih pristopov v zvezi s postopki pri prvem srečanju, standardi zaščite
  in pomočjo mladoletnikom
  brez spremstva. |
| --- | --- |

(4)

Skupne pobude za odkrivanje in izvajanje novih pristopov v zvezi s postopki pri prvem srečanju, standardi zaščite
  in pomočjo mladoletnikom
  brez spremstva.

Predlog spremembe 128

Predlog uredbe

Priloga II – točka 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (7) | Skupne pobude, ki so namenjene ponovnemu združevanju družin in ponovnemu vključevanju mladoletnikov brez spremstva v njihovih državah izvora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(7)

Skupne pobude, ki so namenjene ponovnemu združevanju družin in ponovnemu vključevanju mladoletnikov brez spremstva v njihovih državah izvora.

| (7) | Skupne pobude, ki so namenjene ponovnemu združevanju družin in ponovnemu vključevanju mladoletnikov brez spremstva v njihovih državah izvora
  , če je to v njihovem interesu
  . |
| --- | --- |

(7)

Skupne pobude, ki so namenjene ponovnemu združevanju družin in ponovnemu vključevanju mladoletnikov brez spremstva v njihovih državah izvora
  , če je to v njihovem interesu
  .

Predlog spremembe 129

Predlog uredbe

Priloga III – točka 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (6a) | Sirski begunci v Turčiji, Jordaniji in Libanonu |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(6a)

---

(1)  

  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 1.

(2)  
  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0266.

(3)  
  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0266.

(4)  
  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0266.

(5)  
  Predlog Komisije – Uredba o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za letni proračun Unije (COM(2010) 815 konč. z dne 22. decembra 2010). S tem predlogom je Komisija uradno umaknila prejšnja zakonodajna predloga, COM(2010) 71 konč. in COM(2010) 260 konč.

(6)  
  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/276 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/276

---

P7_TA(2013)0021

Instrument finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja (odločitev o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj)

Odločitev Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o začetku in mandatu za medinstitucionalna pogajanja o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja v okviru Sklada za notranjo varnost (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD) – (2013/2505(RSP))

(2015/C 440/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 70(2) in člena 70a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 70(2) in člena 70a Poslovnika,

sprejme odločitev o začetku medinstitucionalnih pogajanj na podlagi naslednjega mandata:

MANDAT

Predlog spremembe 1

Osnutek uredbe

Odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  poudarja, da so finančna sredstva, določena v zakonodajnem predlogu, le okvirne smernice za zakonodajni organ in da ne morejo biti dokončno določena, dokler ne bo dosežen sporazum o predlogu uredbe, ki bo določila večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1a.
     
  poudarja, da so finančna sredstva, določena v zakonodajnem predlogu, le okvirne smernice za zakonodajni organ in da ne morejo biti dokončno določena, dokler ne bo dosežen sporazum o predlogu uredbe, ki bo določila večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020;

Predlog spremembe 2

Osnutek zakonodajne resolucije

Odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  opozarja na svojo resolucijo z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (1); opozarja, da je v naslednjem večletnem finančnem okviru potrebnih dovolj dodatnih sredstev, da bo lahko Unija uresničevala sedanje prednostne politične naloge in nove naloge, ki jih ima po Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter se odzivala na nepredvidene dogodke; poziva Svet, naj v primeru, da se ne strinja s tem pristopom, jasno opredeli, katere od prednostnih političnih nalog ali projektov je mogoče kljub dokazani dodani vrednosti za Evropsko unijo povsem opustiti; poudarja, da se lahko za doseganje dogovorjenih ciljev in obveznosti Unije ter za načelo solidarnosti Unije nameni le omejen finančni prispevek in to kljub najmanj 5-odstotnemu povečanju ravni sredstev v naslednjem večletnem finančnem okviru v primerjavi z letom 2013; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1b.
     
  opozarja na svojo resolucijo z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (1); opozarja, da je v naslednjem večletnem finančnem okviru potrebnih dovolj dodatnih sredstev, da bo lahko Unija uresničevala sedanje prednostne politične naloge in nove naloge, ki jih ima po Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter se odzivala na nepredvidene dogodke; poziva Svet, naj v primeru, da se ne strinja s tem pristopom, jasno opredeli, katere od prednostnih političnih nalog ali projektov je mogoče kljub dokazani dodani vrednosti za Evropsko unijo povsem opustiti; poudarja, da se lahko za doseganje dogovorjenih ciljev in obveznosti Unije ter za načelo solidarnosti Unije nameni le omejen finančni prispevek in to kljub najmanj 5-odstotnemu povečanju ravni sredstev v naslednjem večletnem finančnem okviru v primerjavi z letom 2013;

Predlog spremembe 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (1) | Cilj Unije zagotoviti državljanom visoko stopnjo varnosti na območju svobode, varnosti in pravice (člen 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije) je treba med drugim doseči z ukrepi, namenjenimi preprečevanju kriminala in boju proti njemu, ter z ukrepi za usklajevanje in sodelovanje med organi pregona držav članic
  in
  zadevnimi tretjimi državami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(1)

Cilj Unije zagotoviti državljanom visoko stopnjo varnosti na območju svobode, varnosti in pravice (člen 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije) je treba med drugim doseči z ukrepi, namenjenimi preprečevanju kriminala in boju proti njemu, ter z ukrepi za usklajevanje in sodelovanje med organi pregona držav članic
  in
  zadevnimi tretjimi državami.

| (1) | Cilj Unije zagotoviti državljanom visoko stopnjo varnosti na območju svobode, varnosti in pravice (člen 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije) je treba med drugim doseči z ukrepi, namenjenimi preprečevanju kriminala in boju proti njemu, ter z ukrepi za usklajevanje in sodelovanje med organi pregona držav članic
  , drugimi nacionalnimi organi in ustreznimi organi Unije ter
  zadevnimi tretjimi državami
  in mednarodnimi organizacijami
  .
  Ta cilj bi bilo treba doseči ob zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic v skladu z določbami Listine o temeljnih pravicah in ob upoštevanju mednarodnih obveznosti Unije. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Unije zagotoviti državljanom visoko stopnjo varnosti na območju svobode, varnosti in pravice (člen 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije) je treba med drugim doseči z ukrepi, namenjenimi preprečevanju kriminala in boju proti njemu, ter z ukrepi za usklajevanje in sodelovanje med organi pregona držav članic
  , drugimi nacionalnimi organi in ustreznimi organi Unije ter
  zadevnimi tretjimi državami
  in mednarodnimi organizacijami
  .
  Ta cilj bi bilo treba doseči ob zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic v skladu z določbami Listine o temeljnih pravicah in ob upoštevanju mednarodnih obveznosti Unije.

Predlog spremembe 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (2) | Za dosego tega cilja je treba uvesti poostrene ukrepe na ravni Unije, s katerimi se zagotovi zaščita ljudi in blaga pred vse bolj nadnacionalnimi grožnjami in podpre delo, ki ga opravljajo pristojni organi držav članic. Terorizem in organizirani kriminal, trgovina s prepovedanimi drogami, korupcija, kibernetski kriminal, trgovina z ljudmi in prekupčevanje z orožjem, med drugim še naprej ogrožajo notranjo varnost Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(2)

Za dosego tega cilja je treba uvesti poostrene ukrepe na ravni Unije, s katerimi se zagotovi zaščita ljudi in blaga pred vse bolj nadnacionalnimi grožnjami in podpre delo, ki ga opravljajo pristojni organi držav članic. Terorizem in organizirani kriminal, trgovina s prepovedanimi drogami, korupcija, kibernetski kriminal, trgovina z ljudmi in prekupčevanje z orožjem, med drugim še naprej ogrožajo notranjo varnost Unije.

| (2) | Za dosego tega cilja je treba uvesti poostrene ukrepe na ravni Unije, s katerimi se zagotovi zaščita ljudi in blaga pred vse bolj nadnacionalnimi grožnjami in podpre delo, ki ga opravljajo pristojni organi držav članic. Terorizem in organizirani kriminal, trgovina s prepovedanimi drogami, korupcija, kibernetski kriminal,
  kibernetska varnost,
  trgovina z ljudmi in prekupčevanje z orožjem, med drugim še naprej ogrožajo notranjo varnost Unije. |
| --- | --- |

(2)

Za dosego tega cilja je treba uvesti poostrene ukrepe na ravni Unije, s katerimi se zagotovi zaščita ljudi in blaga pred vse bolj nadnacionalnimi grožnjami in podpre delo, ki ga opravljajo pristojni organi držav članic. Terorizem in organizirani kriminal, trgovina s prepovedanimi drogami, korupcija, kibernetski kriminal,
  kibernetska varnost,
  trgovina z ljudmi in prekupčevanje z orožjem, med drugim še naprej ogrožajo notranjo varnost Unije.

Predlog spremembe 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (4) | Solidarnost med državami članicami, jasna razdelitev nalog, spoštovanje temeljnih pravic in zakonitosti ter močna osredotočenost na globalno perspektivo in
  tesno
  povezavo z zunanjo varnostjo morajo biti ključna načela pri izvajanju strategije notranje varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(4)

Solidarnost med državami članicami, jasna razdelitev nalog, spoštovanje temeljnih pravic in zakonitosti ter močna osredotočenost na globalno perspektivo in
  tesno
  povezavo z zunanjo varnostjo morajo biti ključna načela pri izvajanju strategije notranje varnosti.

| (4) | Solidarnost med državami članicami, jasna razdelitev nalog, spoštovanje temeljnih pravic in
  svoboščin
  ter pravna država in močna osredotočenost na globalno perspektivo in
  na
  povezavo
  ter potrebno skladnost
  z zunanjo varnostjo bi morala biti ključna načela pri izvajanju strategije notranje varnosti. |
| --- | --- |

(4)

Solidarnost med državami članicami, jasna razdelitev nalog, spoštovanje temeljnih pravic in
  svoboščin
  ter pravna država in močna osredotočenost na globalno perspektivo in
  na
  povezavo
  ter potrebno skladnost
  z zunanjo varnostjo bi morala biti ključna načela pri izvajanju strategije notranje varnosti.

Obrazložitev

Evropski parlament je v poročilu o strategiji notranje varnosti že poudaril potrebo po skladnosti ukrepov EU na področju notranje in zunanje varnosti.

Predlog spremembe 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (5) | Da se pospeši izvajanje strategije notranje varnosti in zagotovi njeno delovanje v praksi, je treba državam članicam zagotoviti dovolj finančne podpore Unije z ustanovitvijo Sklada za notranjo varnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(5)

Da se pospeši izvajanje strategije notranje varnosti in zagotovi njeno delovanje v praksi, je treba državam članicam zagotoviti dovolj finančne podpore Unije z ustanovitvijo Sklada za notranjo varnost.

| (5) | Da se pospeši izvajanje strategije notranje varnosti in zagotovi njeno delovanje v praksi, je treba državam članicam zagotoviti dovolj finančne podpore Unije z ustanovitvijo
  in upravljanjem
  Sklada za notranjo varnost. |
| --- | --- |

(5)

Da se pospeši izvajanje strategije notranje varnosti in zagotovi njeno delovanje v praksi, je treba državam članicam zagotoviti dovolj finančne podpore Unije z ustanovitvijo
  in upravljanjem
  Sklada za notranjo varnost.

Predlog spremembe 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (7a) | Čezmejna kazniva dejanja kriminalnih združb, kot sta trgovina z ljudmi in izkoriščanje nezakonitega priseljevanja, je mogoče učinkovito odpraviti s pravosodnim in policijskim sodelovanjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(7a)

Čezmejna kazniva dejanja kriminalnih združb, kot sta trgovina z ljudmi in izkoriščanje nezakonitega priseljevanja, je mogoče učinkovito odpraviti s pravosodnim in policijskim sodelovanjem.

Obrazložitev

Vdor kriminala v zakonito gospodarstvo je eden od dejavnikov, ki povzročajo izkrivljanje notranjega trga.

Predlog spremembe 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (8a) | Učinkovito preprečevanje organiziranega kriminala je ključno za zaščito zakonitega gospodarstva pred značilnimi kriminalnimi dejanji, kot je pranje premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(8a)

Učinkovito preprečevanje organiziranega kriminala je ključno za zaščito zakonitega gospodarstva pred značilnimi kriminalnimi dejanji, kot je pranje premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem.

Obrazložitev

Vdor kriminala v zakonito gospodarstvo je eden od dejavnikov, ki povzročajo izkrivljanje notranjega trga.

Predlog spremembe 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (8b) | V času politik finančnega varčevanja Unije bi bilo treba gospodarske težave premostiti z novo prilagodljivostjo, inovativnimi organizacijskimi ukrepi, boljšim izkoriščanjem obstoječih struktur ter usklajevanjem med institucijami in agencijami Unije in nacionalnimi organi ter tretjimi državami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(8b)

V času politik finančnega varčevanja Unije bi bilo treba gospodarske težave premostiti z novo prilagodljivostjo, inovativnimi organizacijskimi ukrepi, boljšim izkoriščanjem obstoječih struktur ter usklajevanjem med institucijami in agencijami Unije in nacionalnimi organi ter tretjimi državami.

Obrazložitev

Gospodarska kriza zahteva prilagodljivost in inovativnost, ki omogočata učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu.

Predlog spremembe 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (9) | Znotraj celovitega okvira Sklada za notranjo varnost se finančna podpora zagotavlja za policijsko sodelovanje, izmenjavo in dostop do informacij, preprečevanje kriminala in boj proti hudim kaznivim dejanjem ter čezmejnemu in organiziranemu kriminalu, vključno s terorizmom, zaščito ljudi in kritično infrastrukturo pred varnostnimi incidenti ter za učinkovito obvladovanje varnostnih tveganj in kriz; ob upoštevanju skupnih politik (strategij, programov in akcijskih načrtov), zakonodaje in praktičnega sodelovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(9)

Znotraj celovitega okvira Sklada za notranjo varnost se finančna podpora zagotavlja za policijsko sodelovanje, izmenjavo in dostop do informacij, preprečevanje kriminala in boj proti hudim kaznivim dejanjem ter čezmejnemu in organiziranemu kriminalu, vključno s terorizmom, zaščito ljudi in kritično infrastrukturo pred varnostnimi incidenti ter za učinkovito obvladovanje varnostnih tveganj in kriz; ob upoštevanju skupnih politik (strategij, programov in akcijskih načrtov), zakonodaje in praktičnega sodelovanja.

| (9) | Znotraj celovitega okvira Sklada za notranjo varnost se finančna podpora zagotavlja za policijsko sodelovanje, izmenjavo in dostop do informacij, preprečevanje kriminala in boj proti hudim kaznivim dejanjem ter čezmejnemu in organiziranemu kriminalu, vključno s terorizmom,
  trgovino z ljudmi in spolnim izkoriščanjem otrok ter razširjanjem podob zlorabe otrok,
  zaščito ljudi in kritično infrastrukturo pred varnostnimi incidenti ter za učinkovito obvladovanje varnostnih tveganj in kriz; ob upoštevanju skupnih politik (strategij, programov in akcijskih načrtov), zakonodaje in praktičnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(9)

Znotraj celovitega okvira Sklada za notranjo varnost se finančna podpora zagotavlja za policijsko sodelovanje, izmenjavo in dostop do informacij, preprečevanje kriminala in boj proti hudim kaznivim dejanjem ter čezmejnemu in organiziranemu kriminalu, vključno s terorizmom,
  trgovino z ljudmi in spolnim izkoriščanjem otrok ter razširjanjem podob zlorabe otrok,
  zaščito ljudi in kritično infrastrukturo pred varnostnimi incidenti ter za učinkovito obvladovanje varnostnih tveganj in kriz; ob upoštevanju skupnih politik (strategij, programov in akcijskih načrtov), zakonodaje in praktičnega sodelovanja.

Obrazložitev

Trgovina z ljudmi in spolno izkoriščanje otrok sodita med najhujše oblike resnega in organiziranega kriminala. Zato ju velja izrecno navesti v tej uvodni izjavi.

Predlog spremembe 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (10) | Finančna pomoč na teh področjih je namenjena zlasti podpori ukrepov,
  ki spodbujajo
  skupne čezmejne aktivnosti, izmenjavo in dostop do informacij, izmenjavo dobrih praks, olajšano in varno komunikacijo ter koordinacijo, usposabljanje in izmenjavo osebja, dejavnosti analize, spremljanja in ocenjevanja, celovite ocene groženj in tveganja, dejavnosti za dvig ozaveščenosti, preskušanje in potrjevanje novih tehnologij, sodnomedicinske preiskave in nakup interoperabilne tehnične opreme. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(10)

Finančna pomoč na teh področjih je namenjena zlasti podpori ukrepov,
  ki spodbujajo
  skupne čezmejne aktivnosti, izmenjavo in dostop do informacij, izmenjavo dobrih praks, olajšano in varno komunikacijo ter koordinacijo, usposabljanje in izmenjavo osebja, dejavnosti analize, spremljanja in ocenjevanja, celovite ocene groženj in tveganja, dejavnosti za dvig ozaveščenosti, preskušanje in potrjevanje novih tehnologij, sodnomedicinske preiskave in nakup interoperabilne tehnične opreme.

| (10) | Finančna pomoč na teh področjih je namenjena zlasti podpori ukrepov,
  usmerjenih v izboljšanje sodelovanja med državami članicami in Evropskim policijskim uradom (Europolom). Ti ukrepi bi morali spodbujati
  skupne čezmejne aktivnosti, izmenjavo in dostop do informacij, izmenjavo dobrih praks, olajšano in varno komunikacijo ter koordinacijo, usposabljanje in izmenjavo osebja, dejavnosti analize, spremljanja in ocenjevanja, celovite ocene ogroženosti in tveganja,
  sodelovanje med državami članicami in zadevnimi organi EU,
  dejavnosti za dvig ozaveščenosti, preskušanje in potrjevanje novih tehnologij, sodnomedicinske preiskave in nakup interoperabilne tehnične opreme.
  Finančna pomoč na teh področjih bi morala podpirati le ukrepe, skladne s prednostnimi nalogami in pobudami Unije, ki sta jih podprla Evropski parlament in Svet. |
| --- | --- |

(10)

Finančna pomoč na teh področjih je namenjena zlasti podpori ukrepov,
  usmerjenih v izboljšanje sodelovanja med državami članicami in Evropskim policijskim uradom (Europolom). Ti ukrepi bi morali spodbujati
  skupne čezmejne aktivnosti, izmenjavo in dostop do informacij, izmenjavo dobrih praks, olajšano in varno komunikacijo ter koordinacijo, usposabljanje in izmenjavo osebja, dejavnosti analize, spremljanja in ocenjevanja, celovite ocene ogroženosti in tveganja,
  sodelovanje med državami članicami in zadevnimi organi EU,
  dejavnosti za dvig ozaveščenosti, preskušanje in potrjevanje novih tehnologij, sodnomedicinske preiskave in nakup interoperabilne tehnične opreme.
  Finančna pomoč na teh področjih bi morala podpirati le ukrepe, skladne s prednostnimi nalogami in pobudami Unije, ki sta jih podprla Evropski parlament in Svet.

Predlog spremembe 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (11) | Ukrepe v tretjih državah in v povezavi z njimi, ki jih podpira ta instrument, je treba sprejeti v sinergiji in skladnosti z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki se podpirajo prek zunanjih instrumentov pomoči Unije, tako geografskih kot tematskih. Zlasti pri izvajanju takih ukrepov je potrebna popolna skladnost z načeli in splošnimi cilji zunanjega delovanja Unije in zunanjo politiko v zvezi z zadevno državo ali regijo. Ti ukrepi naj ne bi bili neposredno usmerjeni k razvoju in naj bi, kolikor je potrebno, dopolnjevali finančno pomoč, zagotovljeno prek zunanjih instrumentov pomoči Unije. Zagotoviti pa bi bilo treba tudi skladnost s humanitarno politiko Unije, zlasti pri izvajanju ukrepov nujne pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(11)

Ukrepe v tretjih državah in v povezavi z njimi, ki jih podpira ta instrument, je treba sprejeti v sinergiji in skladnosti z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki se podpirajo prek zunanjih instrumentov pomoči Unije, tako geografskih kot tematskih. Zlasti pri izvajanju takih ukrepov je potrebna popolna skladnost z načeli in splošnimi cilji zunanjega delovanja Unije in zunanjo politiko v zvezi z zadevno državo ali regijo. Ti ukrepi naj ne bi bili neposredno usmerjeni k razvoju in naj bi, kolikor je potrebno, dopolnjevali finančno pomoč, zagotovljeno prek zunanjih instrumentov pomoči Unije. Zagotoviti pa bi bilo treba tudi skladnost s humanitarno politiko Unije, zlasti pri izvajanju ukrepov nujne pomoči.

| (11) | Ukrepe v tretjih državah in v povezavi z njimi, ki jih podpira ta instrument, je treba sprejeti v sinergiji in skladnosti z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki se podpirajo prek zunanjih instrumentov pomoči Unije, tako geografskih kot tematskih. Zlasti pri izvajanju takih ukrepov je potrebna popolna skladnost z načeli in splošnimi cilji zunanjega delovanja Unije in zunanjo politiko v zvezi z zadevno državo ali regijo
  , demokratičnimi načeli in vrednotami, temeljnimi pravicami in svoboščinami, pravno državo in suverenostjo tretjih držav
  . Ti ukrepi naj ne bi bili neposredno usmerjeni k razvoju in naj bi, kolikor je potrebno, dopolnjevali finančno pomoč, zagotovljeno prek zunanjih instrumentov pomoči Unije. Zagotoviti pa bi bilo treba tudi skladnost s humanitarno politiko Unije, zlasti pri izvajanju ukrepov nujne pomoči. |
| --- | --- |

(11)

Ukrepe v tretjih državah in v povezavi z njimi, ki jih podpira ta instrument, je treba sprejeti v sinergiji in skladnosti z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki se podpirajo prek zunanjih instrumentov pomoči Unije, tako geografskih kot tematskih. Zlasti pri izvajanju takih ukrepov je potrebna popolna skladnost z načeli in splošnimi cilji zunanjega delovanja Unije in zunanjo politiko v zvezi z zadevno državo ali regijo
  , demokratičnimi načeli in vrednotami, temeljnimi pravicami in svoboščinami, pravno državo in suverenostjo tretjih držav
  . Ti ukrepi naj ne bi bili neposredno usmerjeni k razvoju in naj bi, kolikor je potrebno, dopolnjevali finančno pomoč, zagotovljeno prek zunanjih instrumentov pomoči Unije. Zagotoviti pa bi bilo treba tudi skladnost s humanitarno politiko Unije, zlasti pri izvajanju ukrepov nujne pomoči.

Predlog spremembe 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (12a) | V skladu s členom 3 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi moral biti namen instrumenta zagotoviti varstvo pravic otrok, vključno z varovanjem otrok pred nasiljem, zlorabo, izkoriščanjem in zanemarjanjem.




  Instrument bi moral zlasti podpirati zaščito in pomoč za otroke, ki so priče in žrtve, ter posebno zaščito in podporo za otroke brez spremstva ali otroke, ki potrebujejo drugačno obliko skrbništva.




  Z rednim spremljanjem in ocenjevanjem, vključno s spremljanjem odhodkov, bi bilo treba oceniti, kako se varstvo otrok obravnava v okviru dejavnosti instrumenta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(12a)

V skladu s členom 3 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi moral biti namen instrumenta zagotoviti varstvo pravic otrok, vključno z varovanjem otrok pred nasiljem, zlorabo, izkoriščanjem in zanemarjanjem.

Instrument bi moral zlasti podpirati zaščito in pomoč za otroke, ki so priče in žrtve, ter posebno zaščito in podporo za otroke brez spremstva ali otroke, ki potrebujejo drugačno obliko skrbništva.

Z rednim spremljanjem in ocenjevanjem, vključno s spremljanjem odhodkov, bi bilo treba oceniti, kako se varstvo otrok obravnava v okviru dejavnosti instrumenta.

Obrazložitev

EU se je zavezala varstvu pravic otrok. Ta prizadevanja morajo biti pri izvajanju in izvrševanju te uredbe prepoznavna.

Predlog spremembe 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (13) | Za zagotovitev usklajenega izvajanja Sklada za notranjo varnost
  se proračun Unije
  ,
  dodeljen temu finančnemu instrumentu, izvrši z deljenim upravljanjem, razen pri ukrepih,
  ki so v posebnem interesu Unije (ukrepi Unije),
  nujni in tehnični
  pomoči, ki se izvajajo z 
  neposrednim in posrednim
  upravljanjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(13)

Za zagotovitev usklajenega izvajanja Sklada za notranjo varnost
  se proračun Unije
  ,
  dodeljen temu finančnemu instrumentu, izvrši z deljenim upravljanjem, razen pri ukrepih,
  ki so v posebnem interesu Unije (ukrepi Unije),
  nujni in tehnični
  pomoči, ki se izvajajo z 
  neposrednim in posrednim
  upravljanjem.

| (13) | Za zagotovitev usklajenega izvajanja Sklada za notranjo varnost
  in učinkovitega upravljanja ukrepov
  , ki so v posebnem interesu Unije (ukrepi Unije),
  ter nujne in tehnične
  pomoči
  se proračun Unije
  ,
  namenjen za ta finančni instrument, izvrši z neposrednim in posrednim upravljanjem, razen pri ukrepih,
  ki
  zahtevajo upravno prožnost, in pri nacionalnih programih, ki
  se izvajajo z 
  deljenim
  upravljanjem. |
| --- | --- |

(13)

Za zagotovitev usklajenega izvajanja Sklada za notranjo varnost
  in učinkovitega upravljanja ukrepov
  , ki so v posebnem interesu Unije (ukrepi Unije),
  ter nujne in tehnične
  pomoči
  se proračun Unije
  ,
  namenjen za ta finančni instrument, izvrši z neposrednim in posrednim upravljanjem, razen pri ukrepih,
  ki
  zahtevajo upravno prožnost, in pri nacionalnih programih, ki
  se izvajajo z 
  deljenim
  upravljanjem.

Obrazložitev

Izvajanje proračuna Unije z deljenim upravljanjem bi moralo biti izjema in ne pravilo (glej člen 55 finančne uredbe).

Predlog spremembe 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (13a) | Za sredstva, ki se izvajajo z deljenim upravljanjem, morajo biti nacionalni programi držav članic popolnoma skladni s prednostnimi nalogami in cilji Evropske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(13a)

Za sredstva, ki se izvajajo z deljenim upravljanjem, morajo biti nacionalni programi držav članic popolnoma skladni s prednostnimi nalogami in cilji Evropske unije.

Obrazložitev

Spoznanja, pridobljena ob vmesnem pregledu, in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi kažejo, da bi bilo treba deljeno upravljanje bolj usmeriti k rezultatom ter vzpostaviti skupen regulativni okvir.

Predlog spremembe 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (14) | Sredstva, dodeljena državam članicam za izvajanje prek njihovih nacionalnih programov, se razdelijo na podlagi jasnih
  in
  objektivnih meril glede javnih dobrin, ki jih morajo države članice zaščititi, in glede na raven njihove finančne zmogljivosti, da zagotovijo visoko stopnjo notranje varnosti, med drugim torej na podlagi števila prebivalcev, velikosti ozemlja, števila potnikov in količine tovora, obravnavane na njihovih mednarodnih letališčih in v pristaniščih
  , števila evropske kritične infrastrukture
  ter bruto domačega proizvoda. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(14)

Sredstva, dodeljena državam članicam za izvajanje prek njihovih nacionalnih programov, se razdelijo na podlagi jasnih
  in
  objektivnih meril glede javnih dobrin, ki jih morajo države članice zaščititi, in glede na raven njihove finančne zmogljivosti, da zagotovijo visoko stopnjo notranje varnosti, med drugim torej na podlagi števila prebivalcev, velikosti ozemlja, števila potnikov in količine tovora, obravnavane na njihovih mednarodnih letališčih in v pristaniščih
  , števila evropske kritične infrastrukture
  ter bruto domačega proizvoda.

| (14) | Sredstva, dodeljena državam članicam za izvajanje prek njihovih nacionalnih programov, se razdelijo na podlagi jasnih, objektivnih
  in merljivih
  meril glede javnih dobrin, ki jih morajo države članice zaščititi, in glede na raven njihove finančne zmogljivosti, da zagotovijo visoko stopnjo notranje varnosti, med drugim torej na podlagi števila prebivalcev, velikosti ozemlja, števila potnikov in količine tovora, obravnavane na njihovih mednarodnih letališčih in v pristaniščih ter bruto domačega proizvoda. |
| --- | --- |

(14)

Sredstva, dodeljena državam članicam za izvajanje prek njihovih nacionalnih programov, se razdelijo na podlagi jasnih, objektivnih
  in merljivih
  meril glede javnih dobrin, ki jih morajo države članice zaščititi, in glede na raven njihove finančne zmogljivosti, da zagotovijo visoko stopnjo notranje varnosti, med drugim torej na podlagi števila prebivalcev, velikosti ozemlja, števila potnikov in količine tovora, obravnavane na njihovih mednarodnih letališčih in v pristaniščih ter bruto domačega proizvoda.

Obrazložitev

Spremembe so skladne s predlogi poročevalca k členu 10.

Predlog spremembe 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (16) | Zgornja meja sredstev,
  ki ostanejo na voljo Uniji, mora biti enaka sredstvom, dodeljenim
  državam članicam za izvajanje njihovih nacionalnih programov.
  S tem bo zagotovljeno
  , da bo
  Unija
  v določenem proračunskem letu
  zmogla podpreti
  ukrepe, ki so v posebnem interesu Unije, na primer raziskave, preskušanje in potrjevanje novih tehnologij, nadnacionalne projekte, mrežno povezovanje in izmenjavo najboljših praks, nadzor izvajanja zadevnih zakonodaje in politik Unije ter ukrepov v tretjih državah in v zvezi z njimi. Podprti ukrepi morajo biti skladni prednostnimi nalogami, določenimi v ustreznih strategijah Unije, njenih projektih, akcijskih načrtih ter ocenah tveganj in nevarnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(16)

Zgornja meja sredstev,
  ki ostanejo na voljo Uniji, mora biti enaka sredstvom, dodeljenim
  državam članicam za izvajanje njihovih nacionalnih programov.
  S tem bo zagotovljeno
  , da bo
  Unija
  v določenem proračunskem letu
  zmogla podpreti
  ukrepe, ki so v posebnem interesu Unije, na primer raziskave, preskušanje in potrjevanje novih tehnologij, nadnacionalne projekte, mrežno povezovanje in izmenjavo najboljših praks, nadzor izvajanja zadevnih zakonodaje in politik Unije ter ukrepov v tretjih državah in v zvezi z njimi. Podprti ukrepi morajo biti skladni prednostnimi nalogami, določenimi v ustreznih strategijah Unije, njenih projektih, akcijskih načrtih ter ocenah tveganj in nevarnosti.

| (16) | Zgornja meja sredstev,
  dodeljenih
  državam članicam za izvajanje njihovih nacionalnih programov
  , mora biti višja od sredstev, ki so v Evropski uniji na voljo za izvajanje ukrepov
  .
  V ta namen je treba z boljšim usposabljanjem ustreznih organov držav članic povečati zmogljivost uporabe sredstev
  ,
  ki so na voljo. Vendar je treba Uniji zagotoviti dovolj sredstev,
  da bo
  lahko
  v določenem proračunskem letu
  podprla
  ukrepe, ki so v posebnem interesu Unije, na primer raziskave, preskušanje in potrjevanje novih tehnologij, nadnacionalne projekte, mrežno povezovanje in izmenjavo najboljših praks, nadzor izvajanja zadevnih zakonodaje in politik Unije ter ukrepov v tretjih državah in v zvezi z njimi. Podprti ukrepi morajo biti skladni s prednostnimi nalogami, določenimi v ustreznih strategijah Unije,
  tudi s strategijo za kibernetsko varnost,
  njenih programih, akcijskih načrtih ter ocenah ogroženosti in tveganja. |
| --- | --- |

(16)

Zgornja meja sredstev,
  dodeljenih
  državam članicam za izvajanje njihovih nacionalnih programov
  , mora biti višja od sredstev, ki so v Evropski uniji na voljo za izvajanje ukrepov
  .
  V ta namen je treba z boljšim usposabljanjem ustreznih organov držav članic povečati zmogljivost uporabe sredstev
  ,
  ki so na voljo. Vendar je treba Uniji zagotoviti dovolj sredstev,
  da bo
  lahko
  v določenem proračunskem letu
  podprla
  ukrepe, ki so v posebnem interesu Unije, na primer raziskave, preskušanje in potrjevanje novih tehnologij, nadnacionalne projekte, mrežno povezovanje in izmenjavo najboljših praks, nadzor izvajanja zadevnih zakonodaje in politik Unije ter ukrepov v tretjih državah in v zvezi z njimi. Podprti ukrepi morajo biti skladni s prednostnimi nalogami, določenimi v ustreznih strategijah Unije,
  tudi s strategijo za kibernetsko varnost,
  njenih programih, akcijskih načrtih ter ocenah ogroženosti in tveganja.

Predlog spremembe 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (18a) | Pogodba o delovanju Evropske unije določa, da so delegirani akti le nezakonodajni akti, ki se splošno uporabljajo in zadevajo nebistvene elemente zakonodajnega akta. Vsi bistveni elementi bi morali biti določeni v ustreznem zakonodajnem aktu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(18a)

Pogodba o delovanju Evropske unije določa, da so delegirani akti le nezakonodajni akti, ki se splošno uporabljajo in zadevajo nebistvene elemente zakonodajnega akta. Vsi bistveni elementi bi morali biti določeni v ustreznem zakonodajnem aktu.

Predlog spremembe 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (18b) | Uporabo sredstev EU in držav članic na tem področju bi bilo treba bolje uskladiti, da se zagotovi njihova dopolnilnost, večja učinkovitost, prepoznavnost in boljše proračunske sinergije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(18b)

Uporabo sredstev EU in držav članic na tem področju bi bilo treba bolje uskladiti, da se zagotovi njihova dopolnilnost, večja učinkovitost, prepoznavnost in boljše proračunske sinergije.

Predlog spremembe 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (18c) | Učinek financiranja EU je treba čim bolj povečati z mobiliziranjem, združevanjem in uporabo javnih finančnih sredstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(18c)

Učinek financiranja EU je treba čim bolj povečati z mobiliziranjem, združevanjem in uporabo javnih finančnih sredstev.

Predlog spremembe 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (18d) | Za mehanizme, ki vključujejo proračun EU, bi bilo treba zagotoviti čim večjo preglednost, prevzemanje odgovornosti in demokratični nadzor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(18d)

Za mehanizme, ki vključujejo proračun EU, bi bilo treba zagotoviti čim večjo preglednost, prevzemanje odgovornosti in demokratični nadzor.

Predlog spremembe 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (18e) | Boljše izvajanje in večja kakovost porabe bi morali biti vodilni načeli pri doseganju ciljev programa in optimalni uporabi finančnih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(18e)

Boljše izvajanje in večja kakovost porabe bi morali biti vodilni načeli pri doseganju ciljev programa in optimalni uporabi finančnih virov.

Predlog spremembe 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (18f) | Kadar Komisija izvršuje proračun Unije z deljenim upravljanjem, bi bilo treba naloge izvrševanja prenesti na države članice. Komisija in države članice bi morale pri upravljanju sredstev Unije upoštevati načela dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in nediskriminacije ter zagotavljati prepoznavnost ukrepov Unije. V ta namen bi morale Komisija in države članice izpolnjevati vsaka svoje revizijske in nadzorne obveznosti ter prevzeti s tem povezane obveznosti, določene v tej uredbi. Dopolnilne določbe bi bilo treba vključiti v pravila za posamezne sektorje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(18f)

Kadar Komisija izvršuje proračun Unije z deljenim upravljanjem, bi bilo treba naloge izvrševanja prenesti na države članice. Komisija in države članice bi morale pri upravljanju sredstev Unije upoštevati načela dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in nediskriminacije ter zagotavljati prepoznavnost ukrepov Unije. V ta namen bi morale Komisija in države članice izpolnjevati vsaka svoje revizijske in nadzorne obveznosti ter prevzeti s tem povezane obveznosti, določene v tej uredbi. Dopolnilne določbe bi bilo treba vključiti v pravila za posamezne sektorje.

Predlog spremembe 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (18 g) | Treba je zagotoviti dobro finančno poslovodenje programa in njegovo izvajanje na kar najbolj učinkovit in uporabnikom prijazen način, obenem pa zagotoviti pravno varnost in dostopnost programa za vse udeležence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(18 g)

Treba je zagotoviti dobro finančno poslovodenje programa in njegovo izvajanje na kar najbolj učinkovit in uporabnikom prijazen način, obenem pa zagotoviti pravno varnost in dostopnost programa za vse udeležence.

Predlog spremembe 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 h (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (18h) | Komisija bi morala letno spremljati izvajanje instrumenta s pomočjo ključnih kazalnikov za oceno rezultatov in učinkov. Kazalniki, vključno z ustreznimi osnovnimi načrti, naj bi zagotovili minimalno osnovo za oceno obsega, v katerem so bili cilji programa doseženi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(18h)

Komisija bi morala letno spremljati izvajanje instrumenta s pomočjo ključnih kazalnikov za oceno rezultatov in učinkov. Kazalniki, vključno z ustreznimi osnovnimi načrti, naj bi zagotovili minimalno osnovo za oceno obsega, v katerem so bili cilji programa doseženi.

Predlog spremembe 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (23) | izza Islandijo in Norveško ta uredba pomeni razvoj schengenskega pravnega reda, ki sodi na področja iz člena 1(H) Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(23)

izza Islandijo in Norveško ta uredba pomeni razvoj schengenskega pravnega reda, ki sodi na področja iz člena 1(H) Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda.

črtano

Obrazložitev

Ta uredba ne pomeni razvoja schengenskega pravnega reda.

Predlog spremembe 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (24) | Za Švico ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz člena 1(H) Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES o sklenitvi navedenega sporazuma v imenu Evropske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(24)

Za Švico ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz člena 1(H) Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES o sklenitvi navedenega sporazuma v imenu Evropske unije.

črtano

Obrazložitev

Ta uredba ne pomeni razvoja schengenskega pravnega reda.

Predlog spremembe 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (25) | Za Lihtenštajn ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola, sklenjenega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn, o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz člena 1(H) Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/349/EU o sklenitvi protokola v imenu Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(25)

Za Lihtenštajn ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola, sklenjenega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn, o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz člena 1(H) Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/349/EU o sklenitvi protokola v imenu Unije.

črtano

Obrazložitev

Ta uredba ne pomeni razvoja schengenskega pravnega reda.

Predlog spremembe 29

Predlog uredbe

Člen 2 – točka (b)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | „izmenjava in dostop do podatkov“ pomeni zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo in izmenjavo podatkov, pomembnih za organe pregona pri preprečevanju, odkrivanju, preiskovanju in pregonu kaznivih dejanj, zlasti resnega čezmejnega in organiziranega kriminala; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

„izmenjava in dostop do podatkov“ pomeni zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo in izmenjavo podatkov, pomembnih za organe pregona pri preprečevanju, odkrivanju, preiskovanju in pregonu kaznivih dejanj, zlasti resnega čezmejnega in organiziranega kriminala;

| (b) | „izmenjava in dostop do podatkov“ pomeni
  varno
  zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo in izmenjavo podatkov, pomembnih za organe pregona
  v Uniji
  pri preprečevanju, odkrivanju, preiskovanju in pregonu kaznivih dejanj, zlasti čezmejnega, resnega in organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

(b)

„izmenjava in dostop do podatkov“ pomeni
  varno
  zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo in izmenjavo podatkov, pomembnih za organe pregona
  v Uniji
  pri preprečevanju, odkrivanju, preiskovanju in pregonu kaznivih dejanj, zlasti čezmejnega, resnega in organiziranega kriminala;

Predlog spremembe 30

Predlog uredbe

Člen 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (d) | „organizirani kriminal“ pomeni
  kaznivo
  ravnanje strukturirane skupine
  treh ali
  več oseb, ki
  v daljšem časovnem obdobju
  usklajeno deluje z namenom, da bi neposredno ali posredno pridobila finančne ali druge
  premoženjske
  koristi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(d)

„organizirani kriminal“ pomeni
  kaznivo
  ravnanje strukturirane skupine
  treh ali
  več oseb, ki
  v daljšem časovnem obdobju
  usklajeno deluje z namenom, da bi neposredno ali posredno pridobila finančne ali druge
  premoženjske
  koristi.

| (d) | „organizirani kriminal“ pomeni ravnanje strukturirane skupine
  , ki obstaja dovolj dolgo, da je ravnanje
  več
  kot le občasno, in je sestavljena iz več kot dveh
  oseb, ki
  jih zavezuje partnerska obveza in delujejo
  usklajeno
  , da bi storile kazniva dejanja, ki se kaznujejo z odvzemom prostosti ali varnostnim ukrepom z odvzemom prostosti z najdaljšim možnim trajanjem vsaj štirih let ali s še strožjo kaznijo, in ki
  deluje z namenom, da bi neposredno ali posredno
  , vključno z ustrahovanjem,
  pridobila finančne ali druge koristi; |
| --- | --- |

(d)

„organizirani kriminal“ pomeni ravnanje strukturirane skupine
  , ki obstaja dovolj dolgo, da je ravnanje
  več
  kot le občasno, in je sestavljena iz več kot dveh
  oseb, ki
  jih zavezuje partnerska obveza in delujejo
  usklajeno
  , da bi storile kazniva dejanja, ki se kaznujejo z odvzemom prostosti ali varnostnim ukrepom z odvzemom prostosti z najdaljšim možnim trajanjem vsaj štirih let ali s še strožjo kaznijo, in ki
  deluje z namenom, da bi neposredno ali posredno
  , vključno z ustrahovanjem,
  pridobila finančne ali druge koristi;

Predlog spremembe 31

Predlog uredbe

Člen 2 – točka (f)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (f) | „obvladovanje tveganj in kriz“ pomeni ukrepe, povezane z ocenjevanjem, preprečevanjem, pripravljenostjo in obvladovanjem posledic terorizma ter drugih tveganj, povezanih z varnostjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(f)

„obvladovanje tveganj in kriz“ pomeni ukrepe, povezane z ocenjevanjem, preprečevanjem, pripravljenostjo in obvladovanjem posledic terorizma ter drugih tveganj, povezanih z varnostjo.

| (f) | „obvladovanje tveganj in kriz“ pomeni ukrepe, povezane z ocenjevanjem, preprečevanjem, pripravljenostjo in obvladovanjem posledic terorizma
  , organiziranega kriminala
  ter drugih tveganj, povezanih z varnostjo. |
| --- | --- |

(f)

„obvladovanje tveganj in kriz“ pomeni ukrepe, povezane z ocenjevanjem, preprečevanjem, pripravljenostjo in obvladovanjem posledic terorizma
  , organiziranega kriminala
  ter drugih tveganj, povezanih z varnostjo.

Predlog spremembe 32

Predlog uredbe

Člen 2 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| h) | „obvladovanje posledic“ pomeni učinkovito usklajevanje ukrepov,
  namenjenih
  odzivanju in zmanjšanju vpliva posledic terorističnih napadov ali drugih incidentov, povezanih z varnostjo
  , z namenom učinkovitega usklajevanja ukrepov na nacionalni ravni in/ali ravni EU
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

h)

„obvladovanje posledic“ pomeni učinkovito usklajevanje ukrepov,
  namenjenih
  odzivanju in zmanjšanju vpliva posledic terorističnih napadov ali drugih incidentov, povezanih z varnostjo
  , z namenom učinkovitega usklajevanja ukrepov na nacionalni ravni in/ali ravni EU
  .

| h) | „obvladovanje posledic“ pomeni učinkovito usklajevanje ukrepov,
  sprejetih na nacionalni ravni in/ali ravni EU, ki so namenjeni
  odzivanju in zmanjšanju vpliva posledic terorističnih napadov ali drugih incidentov, povezanih z varnostjo. |
| --- | --- |

h)

„obvladovanje posledic“ pomeni učinkovito usklajevanje ukrepov,
  sprejetih na nacionalni ravni in/ali ravni EU, ki so namenjeni
  odzivanju in zmanjšanju vpliva posledic terorističnih napadov ali drugih incidentov, povezanih z varnostjo.

Obrazložitev

Predlog spremembe je bila predlagana zaradi večje jasnosti besedila.

Predlog spremembe 33

Predlog uredbe

Člen 2 – točka (i)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| i) | „kritična infrastruktura“ pomeni
  materialne vire, storitve, zmogljivosti informacijske tehnologije, mreže in infrastrukturne zmogljivosti, katerih
  oviranje ali uničenje bi imelo
  resne
  posledice za
  ključne družbene

  dejavnosti

  , vključno z dobavno verigo, zdravjem, varnostjo, varstvom ali gospodarsko blaginjo državljanov, ali za delovanje Unije ali njenih držav članic
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

i)

„kritična infrastruktura“ pomeni
  materialne vire, storitve, zmogljivosti informacijske tehnologije, mreže in infrastrukturne zmogljivosti, katerih
  oviranje ali uničenje bi imelo
  resne
  posledice za
  ključne družbene

  dejavnosti

  , vključno z dobavno verigo, zdravjem, varnostjo, varstvom ali gospodarsko blaginjo državljanov, ali za delovanje Unije ali njenih držav članic
  .

| i) | „kritična infrastruktura“ pomeni
  element, omrežje, sistem ali njegov del, ki se nahaja v državah članicah in je bistvenega pomena za ohranitev osnovnih dejavnosti družbe, zdravja, varnosti, zaščite in gospodarske ali družbene blaginje ljudi, katerega
  oviranje
  , kršitev
  ali uničenje bi imelo
  hude
  posledice za
  državo članico ali Unijo zaradi nezmožnosti vzdrževanja teh

  funkcij; |
| --- | --- |

i)

„kritična infrastruktura“ pomeni
  element, omrežje, sistem ali njegov del, ki se nahaja v državah članicah in je bistvenega pomena za ohranitev osnovnih dejavnosti družbe, zdravja, varnosti, zaščite in gospodarske ali družbene blaginje ljudi, katerega
  oviranje
  , kršitev
  ali uničenje bi imelo
  hude
  posledice za
  državo članico ali Unijo zaradi nezmožnosti vzdrževanja teh

  funkcij;

Predlog spremembe 34

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka a – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| a) | preprečevanje in boj proti čezmejnemu, resnemu in organiziranemu kriminalu ter terorizmu, ter okrepitev usklajevanja in sodelovanja med organi pregona držav članic in zadevnimi tretjimi državami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

a)

preprečevanje in boj proti čezmejnemu, resnemu in organiziranemu kriminalu ter terorizmu, ter okrepitev usklajevanja in sodelovanja med organi pregona držav članic in zadevnimi tretjimi državami.

| a) | preprečevanje in boj proti čezmejnemu, resnemu in organiziranemu kriminalu ter terorizmu,
  trgovini z ljudmi, izkoriščanju nezakonitega priseljevanja, spolnemu izkoriščanju otrok, razširjanju podob zlorabe otrok, kibernetskemu kriminalu in pranju premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem,
  ter okrepitev usklajevanja in sodelovanja med organi pregona držav članic
  , zadevnimi organi Unije
  in zadevnimi tretjimi državami
  ter mednarodnimi organizacijami
  . |
| --- | --- |

a)

preprečevanje in boj proti čezmejnemu, resnemu in organiziranemu kriminalu ter terorizmu,
  trgovini z ljudmi, izkoriščanju nezakonitega priseljevanja, spolnemu izkoriščanju otrok, razširjanju podob zlorabe otrok, kibernetskemu kriminalu in pranju premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem,
  ter okrepitev usklajevanja in sodelovanja med organi pregona držav članic
  , zadevnimi organi Unije
  in zadevnimi tretjimi državami
  ter mednarodnimi organizacijami
  .

Predlog spremembe 35

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Realizacija tega cilja se meri s kazalniki, kot so med drugim število skupnih čezmejnih aktivnosti in število dokumentov o dobrih praksah ter organiziranih dogodkih; | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Realizacija tega cilja se meri s kazalniki, kot so med drugim število skupnih čezmejnih aktivnosti in število dokumentov o dobrih praksah ter organiziranih dogodkih;

črtano

Obrazložitev

Poročevalec je predlagal posebno spremembo pri opisu kazalnikov za doseganje ciljev.

Predlog spremembe 36

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka (b a) (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ba) | izboljšanje zmogljivosti držav članic za sodelovanje z Europolom ter boljše izkoriščanje njegovih proizvodov in storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ba)

izboljšanje zmogljivosti držav članic za sodelovanje z Europolom ter boljše izkoriščanje njegovih proizvodov in storitev.

Predlog spremembe 37

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka b – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Realizacija tega cilja se meri s kazalniki, kot so med drugim število orodij, ki so jih države članice vzpostavile in/ali nadalje izpopolnile za olajšanje varstva kritične infrastrukture na vseh področjih gospodarstva in število ocen, ki so bile glede groženj in tveganj predložene na ravni Unije; | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Realizacija tega cilja se meri s kazalniki, kot so med drugim število orodij, ki so jih države članice vzpostavile in/ali nadalje izpopolnile za olajšanje varstva kritične infrastrukture na vseh področjih gospodarstva in število ocen, ki so bile glede groženj in tveganj predložene na ravni Unije;

črtano

Obrazložitev

Poročevalec je predlagal posebno spremembo pri opisu kazalnikov za doseganje ciljev.

Predlog spremembe 38

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.   Za realizacijo teh ciljev mora instrument prispevati k naslednjim operativnim ciljem
  , in sicer s spodbujanjem in razvojem
  : | 3.   Za dosego teh ciljev instrument prispeva k naslednjim operativnim ciljem: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.   Za realizacijo teh ciljev mora instrument prispevati k naslednjim operativnim ciljem
  , in sicer s spodbujanjem in razvojem
  :

3.   Za dosego teh ciljev instrument prispeva k naslednjim operativnim ciljem:

Obrazložitev

Predlog spremembe je skladna z drugimi predlogi sprememb člena 3(3).

Predlog spremembe 39

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| a) | ukrepov (metod, orodij in struktur) za krepitev sposobnosti držav članic glede preprečevanja in boja proti čezmejnemu, resnemu in organiziranemu kriminalu ter terorizmu, zlasti z javno-zasebnimi partnerstvi, izmenjavo informacij in najboljših praks, dostopom do podatkov, interoperabilnimi tehnologijami, primerljivimi statističnimi podatki, praktično kriminologijo ter z obveščanjem in dvigom ozaveščenosti javnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

a)

ukrepov (metod, orodij in struktur) za krepitev sposobnosti držav članic glede preprečevanja in boja proti čezmejnemu, resnemu in organiziranemu kriminalu ter terorizmu, zlasti z javno-zasebnimi partnerstvi, izmenjavo informacij in najboljših praks, dostopom do podatkov, interoperabilnimi tehnologijami, primerljivimi statističnimi podatki, praktično kriminologijo ter z obveščanjem in dvigom ozaveščenosti javnosti;

| a) | spodbujanje in razvoj
  ukrepov (metod, orodij in struktur) za krepitev sposobnosti držav članic glede preprečevanja in boja proti čezmejnemu, resnemu in organiziranemu kriminalu
  , kibernetskemu kriminalu ali
  terorizmu, zlasti z javno-zasebnimi partnerstvi, izmenjavo informacij in najboljših praks, dostopom do podatkov, interoperabilnimi tehnologijami, primerljivimi statističnimi podatki, praktično kriminologijo ter z obveščanjem in dvigom ozaveščenosti javnosti; |
| --- | --- |

a)

spodbujanje in razvoj
  ukrepov (metod, orodij in struktur) za krepitev sposobnosti držav članic glede preprečevanja in boja proti čezmejnemu, resnemu in organiziranemu kriminalu
  , kibernetskemu kriminalu ali
  terorizmu, zlasti z javno-zasebnimi partnerstvi, izmenjavo informacij in najboljših praks, dostopom do podatkov, interoperabilnimi tehnologijami, primerljivimi statističnimi podatki, praktično kriminologijo ter z obveščanjem in dvigom ozaveščenosti javnosti;

Predlog spremembe 40

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| b) | upravne in operativne koordinacije, sodelovanja, medsebojnega razumevanja in izmenjave informacij med organi pregona, drugimi nacionalnimi organi in zadevnimi organi Unije in po potrebi s tretjimi državami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

b)

upravne in operativne koordinacije, sodelovanja, medsebojnega razumevanja in izmenjave informacij med organi pregona, drugimi nacionalnimi organi in zadevnimi organi Unije in po potrebi s tretjimi državami;

| b) | spodbujanje in razvoj
  upravne in operativne koordinacije, sodelovanja, medsebojnega razumevanja in izmenjave informacij med organi pregona, drugimi nacionalnimi organi in zadevnimi organi Unije in po potrebi s tretjimi državami
  ter mednarodnimi organizacijami
  ; |
| --- | --- |

b)

spodbujanje in razvoj
  upravne in operativne koordinacije, sodelovanja, medsebojnega razumevanja in izmenjave informacij med organi pregona, drugimi nacionalnimi organi in zadevnimi organi Unije in po potrebi s tretjimi državami
  ter mednarodnimi organizacijami
  ;

Predlog spremembe 41

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | programov usposabljanja na področju izvajanja evropskih politik usposabljanja, tudi s posebnimi programi Unije za izmenjavo osebja organov pregona, da se spodbudi prava evropska kultura pravosodja in kazenskega pregona; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

programov usposabljanja na področju izvajanja evropskih politik usposabljanja, tudi s posebnimi programi Unije za izmenjavo osebja organov pregona, da se spodbudi prava evropska kultura pravosodja in kazenskega pregona;

| (c) | spodbujanje in razvoj
  programov usposabljanja na področju
  poznavanja obveznosti v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter izvajanjem
  evropskih politik usposabljanja, tudi s posebnimi programi Unije za izmenjavo osebja organov pregona, da se spodbudi prava evropska kultura pravosodja in kazenskega pregona; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje in razvoj
  programov usposabljanja na področju
  poznavanja obveznosti v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter izvajanjem
  evropskih politik usposabljanja, tudi s posebnimi programi Unije za izmenjavo osebja organov pregona, da se spodbudi prava evropska kultura pravosodja in kazenskega pregona;

(Predlog spremembe velja tudi za točke od (d) do (g); če bo potrjena, bo potrebna tehnična prilagoditev teh točk)

Predlog spremembe 42

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (d) | ukrepov in dobrih praks za zaščito in podporo pričam in žrtvam kaznivih dejanj; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(d)

ukrepov in dobrih praks za zaščito in podporo pričam in žrtvam kaznivih dejanj;

| (d) | spodbujanje in razvoj
  ukrepov
  , mehanizmov
  in dobrih praks za
  zgodnje prepoznavanje,
  zaščito in podporo pričam in žrtvam kaznivih dejanj
  , zlasti zaščite in pomoči za otroke, ki so priče in žrtve, ter posebne zaščite in podpore za otroke brez spremstva ali otroke, ki potrebujejo drugačno obliko skrbništva
  ; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje in razvoj
  ukrepov
  , mehanizmov
  in dobrih praks za
  zgodnje prepoznavanje,
  zaščito in podporo pričam in žrtvam kaznivih dejanj
  , zlasti zaščite in pomoči za otroke, ki so priče in žrtve, ter posebne zaščite in podpore za otroke brez spremstva ali otroke, ki potrebujejo drugačno obliko skrbništva
  ;

Obrazložitev

Priče in žrtve kaznivih dejanj ne potrebujejo le zaščite in podpore, temveč jih je treba čim prej tudi prepoznati. EU se je zavezala varstvu pravic otroka. Ta prizadevanja morajo biti pri izvajanju in izvrševanju te uredbe prepoznavna.

Predlog spremembe 43

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (g) | ukrepov (metod, orodij in struktur) za krepitev upravnih in operativnih zmogljivosti držav članic ter Unije za razvoj celovitega sistema ocenjevanja tveganj in nevarnosti, da se Uniji omogoči razvoj celostnih pristopov na podlagi skupnih in deljenih ocen v kriznih razmerah in za krepitev vzajemnega razumevanja s strani držav članic in partnerskih držav glede različnih ravni groženj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(g)

ukrepov (metod, orodij in struktur) za krepitev upravnih in operativnih zmogljivosti držav članic ter Unije za razvoj celovitega sistema ocenjevanja tveganj in nevarnosti, da se Uniji omogoči razvoj celostnih pristopov na podlagi skupnih in deljenih ocen v kriznih razmerah in za krepitev vzajemnega razumevanja s strani držav članic in partnerskih držav glede različnih ravni groženj.

| (g) | spodbujanje in razvoj
  ukrepov (metod, orodij in struktur) za krepitev upravnih in operativnih zmogljivosti držav članic ter Unije za razvoj celovitega sistema ocenjevanja ogroženosti in tveganja,
  ki temelji na dokazih in je skladen s prednostnimi nalogami in pobudami Unije, ki sta jih podprla Evropski parlament in Svet,
  da se Uniji omogoči razvoj celostnih pristopov na podlagi skupnih in deljenih ocen v kriznih razmerah in za krepitev vzajemnega razumevanja s strani držav članic in partnerskih držav glede različnih ravni groženj. |
| --- | --- |

(g)

spodbujanje in razvoj
  ukrepov (metod, orodij in struktur) za krepitev upravnih in operativnih zmogljivosti držav članic ter Unije za razvoj celovitega sistema ocenjevanja ogroženosti in tveganja,
  ki temelji na dokazih in je skladen s prednostnimi nalogami in pobudami Unije, ki sta jih podprla Evropski parlament in Svet,
  da se Uniji omogoči razvoj celostnih pristopov na podlagi skupnih in deljenih ocen v kriznih razmerah in za krepitev vzajemnega razumevanja s strani držav članic in partnerskih držav glede različnih ravni groženj.

Obrazložitev

Sredstva se ne bi smela uporabljati kot obvod za financiranje ukrepov ali praks, ki niso bili poprej odobreni s političnim dogovorom na ravni Evropskega parlamenta in Sveta.

Predlog spremembe 44

Predlog uredbe

Člen 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 3a |
| | Kazalniki |
| | Dosega posebnih ciljev iz člena 3 se oceni na podlagi kazalnikov, ki so jasno vnaprej opredeljeni, pregledni in izmerljivi, kot so: |
| | a) | število skupnih čezmejnih aktivnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 3a

Kazalniki

Dosega posebnih ciljev iz člena 3 se oceni na podlagi kazalnikov, ki so jasno vnaprej opredeljeni, pregledni in izmerljivi, kot so:

a)

število skupnih čezmejnih aktivnosti;

| b) | število in delež osebja pristojnih organov iz člena 87 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki se je udeležilo usposabljanja, izmenjave osebja, študijskih obiskov, strokovnih posvetov in seminarjev, financiranih iz programa; |
| --- | --- |

b)

število in delež osebja pristojnih organov iz člena 87 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki se je udeležilo usposabljanja, izmenjave osebja, študijskih obiskov, strokovnih posvetov in seminarjev, financiranih iz programa;

| c) | število in kakovost sestavljenih kodeksov dobre prakse in organiziranih prireditev; |
| --- | --- |

c)

število in kakovost sestavljenih kodeksov dobre prakse in organiziranih prireditev;

| d) | število orodij, ki so jih države članice vzpostavile in/ali izpopolnile za olajšanje varovanja kritične infrastrukture na vseh področjih gospodarstva, in število ocen, ki so bile glede ogroženosti in tveganj predložene na ravni Unije; |
| --- | --- |

d)

število orodij, ki so jih države članice vzpostavile in/ali izpopolnile za olajšanje varovanja kritične infrastrukture na vseh področjih gospodarstva, in število ocen, ki so bile glede ogroženosti in tveganj predložene na ravni Unije;

| e) | število prispevkov, poslanih v Europolove zbirke podatkov, in število odprtih zadev. |
| --- | --- |

e)

število prispevkov, poslanih v Europolove zbirke podatkov, in število odprtih zadev.

Države članice zagotovijo Komisiji informacije, potrebne za oceno doseganja, ki se meri s kazalniki.

Predlog spremembe 45

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | ukrepe za izboljšanje policijskega sodelovanja
  in
  usklajevanja med organi pregona, vključno s skupnimi preiskovalnimi ekipami in drugimi oblikami skupnih čezmejnih aktivnosti, dostopa do informacij in njihove izmenjave ter interoperabilnih tehnologij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

ukrepe za izboljšanje policijskega sodelovanja
  in
  usklajevanja med organi pregona, vključno s skupnimi preiskovalnimi ekipami in drugimi oblikami skupnih čezmejnih aktivnosti, dostopa do informacij in njihove izmenjave ter interoperabilnih tehnologij;

| (a) | ukrepe za izboljšanje policijskega sodelovanja, usklajevanja med organi pregona
  in sodelovanja med agencijami
  , vključno s skupnimi preiskovalnimi ekipami in drugimi oblikami skupnih čezmejnih aktivnosti, dostopa do informacij in njihove izmenjave ter interoperabilnih tehnologij
  , na primer razširitev orodja Europola za izmenjavo informacij prek varnih povezav (SIENA) ali izvajanje orodij za nalaganje podatkov za informacijski sistem Europola
  ; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe za izboljšanje policijskega sodelovanja, usklajevanja med organi pregona
  in sodelovanja med agencijami
  , vključno s skupnimi preiskovalnimi ekipami in drugimi oblikami skupnih čezmejnih aktivnosti, dostopa do informacij in njihove izmenjave ter interoperabilnih tehnologij
  , na primer razširitev orodja Europola za izmenjavo informacij prek varnih povezav (SIENA) ali izvajanje orodij za nalaganje podatkov za informacijski sistem Europola
  ;

Predlog spremembe 46

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | dejavnosti analize, spremljanja in ocenjevanja, vključno z raziskavami ter ocenami grožnje, tveganja in učinka; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

dejavnosti analize, spremljanja in ocenjevanja, vključno z raziskavami ter ocenami grožnje, tveganja in učinka;

| (c) | dejavnosti analize, spremljanja in ocenjevanja, vključno z raziskavami ter ocenami ogroženosti, tveganja in učinka
  , ki temeljijo na dokazih in so skladne s prednostnimi nalogami in pobudami Unije, ki sta jih podprla Evropski parlament in Svet
  ; |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti analize, spremljanja in ocenjevanja, vključno z raziskavami ter ocenami ogroženosti, tveganja in učinka
  , ki temeljijo na dokazih in so skladne s prednostnimi nalogami in pobudami Unije, ki sta jih podprla Evropski parlament in Svet
  ;

Obrazložitev

Sredstva se ne bi smela uporabljati kot obvod za financiranje ukrepov ali praks, ki niso bili poprej odobreni s političnim dogovorom na ravni Evropskega parlamenta in Sveta.

Predlog spremembe 47

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Usklajevanje ukrepov v tretjih državah in v zvezi s tretjimi državami zagotovijo Komisija in države članice skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje, kot je opredeljeno v členu 3(4a) Uredbe (EU) št. .../2013 [horizontalna uredba]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Usklajevanje ukrepov v tretjih državah in v zvezi s tretjimi državami zagotovijo Komisija in države članice skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje, kot je opredeljeno v členu 3(4a) Uredbe (EU) št. .../2013 [horizontalna uredba].

Predlog spremembe 48

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Letna odobrena proračunska sredstva odobri proračunski organ
  znotraj omejitev finančnega okvira
  . | 2.   Letna odobrena proračunska sredstva
  za sklad
  odobri proračunski organ
  brez poseganja v določbe uredbe, ki opredeljuje večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, in medinstitucionalnega sporazuma z dne xxx/201z med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Letna odobrena proračunska sredstva odobri proračunski organ
  znotraj omejitev finančnega okvira
  .

2.   Letna odobrena proračunska sredstva
  za sklad
  odobri proračunski organ
  brez poseganja v določbe uredbe, ki opredeljuje večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, in medinstitucionalnega sporazuma z dne xxx/201z med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju
  .

Predlog spremembe 49

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 4.   Proračun, dodeljen v okviru tega instrumenta, se izvaja pod deljenim upravljanjem v skladu s členom 55(1)(b) Uredbe (EU) št. 
  XXXX/2012
  [nova finančna uredba]
  z izjemo ukrepov Unije iz člena 7, tehnične pomoči iz člena 8(1) in ukrepov nujne pomoči iz člena 9
  . | 4.   Proračun, dodeljen v okviru tega instrumenta, se izvaja
  z neposrednim in posrednim upravljanjem (ukrepi Unije iz člena 7, tehnična pomoč iz člena 8(1) in ukrepi nujne pomoči iz člena 9) ali
  pod deljenim upravljanjem v skladu s členom 55(1)(b) Uredbe (EU) št. 
  XXX/2012
  [nova finančna uredba]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4.   Proračun, dodeljen v okviru tega instrumenta, se izvaja pod deljenim upravljanjem v skladu s členom 55(1)(b) Uredbe (EU) št. 
  XXXX/2012
  [nova finančna uredba]
  z izjemo ukrepov Unije iz člena 7, tehnične pomoči iz člena 8(1) in ukrepov nujne pomoči iz člena 9
  .

4.   Proračun, dodeljen v okviru tega instrumenta, se izvaja
  z neposrednim in posrednim upravljanjem (ukrepi Unije iz člena 7, tehnična pomoč iz člena 8(1) in ukrepi nujne pomoči iz člena 9) ali
  pod deljenim upravljanjem v skladu s členom 55(1)(b) Uredbe (EU) št. 
  XXX/2012
  [nova finančna uredba].

Obrazložitev

Izvajanje proračuna Unije z deljenim upravljanjem bi moralo biti izjema in ne pravilo (glej člen 55 finančne uredbe).

Predlog spremembe 50

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Končno odgovornost za izvrševanje proračuna Unije nosi Komisija v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4a.
     
  Končno odgovornost za izvrševanje proračuna Unije nosi Komisija v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Obrazložitev

Končno odgovornost za izvrševanje proračuna Unije nosi Evropska komisija v skladu s členom 317 PDEU.

Predlog spremembe 51

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 5.   Skupna sredstva
  se okvirno
  uporabijo, kot sledi: | 5.   
  Brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa se
  skupna sredstva uporabijo, kot sledi: |
| a) | 564 milijonov EUR
  za nacionalne programe držav članic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

5.   Skupna sredstva
  se okvirno
  uporabijo, kot sledi:

5.   
  Brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa se
  skupna sredstva uporabijo, kot sledi:

a)

564 milijonov EUR
  za nacionalne programe držav članic;

| a) | 55 %
  za nacionalne programe držav članic; |
| --- | --- |

a)

55 %
  za nacionalne programe držav članic;

| b) | 564 EUR se uporabi
  za ukrepe Unije, ukrepe nujne pomoči in tehnično pomoč na pobudo Komisije. |
| --- | --- |

b)

564 EUR se uporabi
  za ukrepe Unije, ukrepe nujne pomoči in tehnično pomoč na pobudo Komisije.

| b) | 45 %
  za ukrepe Unije, nujno pomoč in tehnično pomoč na pobudo Komisije. |
| --- | --- |

b)

45 %
  za ukrepe Unije, nujno pomoč in tehnično pomoč na pobudo Komisije.

Predlog spremembe 52

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 7.
     
  Države, ki se pridružijo izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, sodelujejo v instrumentu v skladu s to uredbo. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

7.
     
  Države, ki se pridružijo izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, sodelujejo v instrumentu v skladu s to uredbo.

črtano

Obrazložitev

Ta uredba ne pomeni razvoja schengenskega pravnega reda.

Predlog spremembe 53

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 8.
     
  Sklenejo se dogovori, ki podrobno opredelijo finančne prispevke teh držav instrumentu in dopolnilna pravila, potrebna za tako sodelovanje, vključno z določbami, ki zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije in pooblastilo Računskemu sodišču, da izvaja revizije.




  Finančni prispevki teh držav se dodajo skupnim sredstvom, ki so na voljo v proračunu Unije iz odstavka 1. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

8.
     
  Sklenejo se dogovori, ki podrobno opredelijo finančne prispevke teh držav instrumentu in dopolnilna pravila, potrebna za tako sodelovanje, vključno z določbami, ki zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije in pooblastilo Računskemu sodišču, da izvaja revizije.

Finančni prispevki teh držav se dodajo skupnim sredstvom, ki so na voljo v proračunu Unije iz odstavka 1.

črtano

Obrazložitev

Ta uredba ne pomeni razvoja schengenskega pravnega reda.

Predlog spremembe 54

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Pri nacionalnih programih, ki jih mora v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. XXX/2012 [horizontalna uredba] pregledati in odobriti Komisija,
  se morajo
  države članice
  osredotočiti na
  projekte, ki obravnavajo strateške prednostne naloge EU, navedene v Prilogi k tej uredbi. | 2.   Pri nacionalnih programih, ki jih mora v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. XXX/2012 [horizontalna uredba] pregledati in odobriti Komisija,
  izvajajo
  države članice projekte, ki obravnavajo strateške prednostne naloge EU, navedene v Prilogi k tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Pri nacionalnih programih, ki jih mora v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. XXX/2012 [horizontalna uredba] pregledati in odobriti Komisija,
  se morajo
  države članice
  osredotočiti na
  projekte, ki obravnavajo strateške prednostne naloge EU, navedene v Prilogi k tej uredbi.

2.   Pri nacionalnih programih, ki jih mora v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. XXX/2012 [horizontalna uredba] pregledati in odobriti Komisija,
  izvajajo
  države članice projekte, ki obravnavajo strateške prednostne naloge EU, navedene v Prilogi k tej uredbi.

Obrazložitev

Nacionalni programi bi se morali osredotočati na projekte, ki obravnavajo strateške prednostne naloge Unije, navedene v prilogi uredbe.

Predlog spremembe 55

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Na pobudo Komisije se lahko ta instrument uporabi za financiranje nadnacionalnih ukrepov ali ukrepov v posebnem interesu Unije („ukrepi Unije“), ki zadevajo splošne, posebne in operativne cilje iz člena 3. | 1.   Na pobudo Komisije se lahko ta instrument uporabi za financiranje nadnacionalnih ukrepov ali ukrepov v posebnem interesu Unije („ukrepi Unije“), ki zadevajo splošne, posebne in operativne cilje iz člena 3.
  Vsi takšni ukrepi so skladni s pravicami in načeli iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, pa tudi s pravnimi predpisi Unije na področju varstva podatkov in zasebnosti. Evropski nadzornik za varstvo podatkov, Agencija za temeljne pravice in druge ustrezne nadzorne agencije ter organi lahko presojajo te ukrepe za zagotavljanje njihove skladnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Na pobudo Komisije se lahko ta instrument uporabi za financiranje nadnacionalnih ukrepov ali ukrepov v posebnem interesu Unije („ukrepi Unije“), ki zadevajo splošne, posebne in operativne cilje iz člena 3.

1.   Na pobudo Komisije se lahko ta instrument uporabi za financiranje nadnacionalnih ukrepov ali ukrepov v posebnem interesu Unije („ukrepi Unije“), ki zadevajo splošne, posebne in operativne cilje iz člena 3.
  Vsi takšni ukrepi so skladni s pravicami in načeli iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, pa tudi s pravnimi predpisi Unije na področju varstva podatkov in zasebnosti. Evropski nadzornik za varstvo podatkov, Agencija za temeljne pravice in druge ustrezne nadzorne agencije ter organi lahko presojajo te ukrepe za zagotavljanje njihove skladnosti.

Obrazložitev

Neodvisni nadzor bi moral zagotavljati, da so vsi ukrepi skladni s temeljnimi pravicami, vključno s pravicami na področju zasebnosti, in izpolnjujejo standarde varstva podatkov.

Predlog spremembe 56

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Da bi bili ukrepi Unije upravičeni do financiranja, morajo biti v skladu s prednostnimi nalogami,
  določenimi
  v zadevnih strategijah, programih in ocenah tveganj in nevarnosti za Unijo, ter morajo podpirati zlasti: | 2.   Da bi bili ukrepi Unije upravičeni do financiranja, morajo biti v skladu s prednostnimi nalogami,
  ki jih
  v zadevnih strategijah, programih in ocenah ogroženosti in tveganja za Unijo
  določita in se o njih sporazumeta Evropski parlament in Svet
  , ter morajo podpirati zlasti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Da bi bili ukrepi Unije upravičeni do financiranja, morajo biti v skladu s prednostnimi nalogami,
  določenimi
  v zadevnih strategijah, programih in ocenah tveganj in nevarnosti za Unijo, ter morajo podpirati zlasti:

2.   Da bi bili ukrepi Unije upravičeni do financiranja, morajo biti v skladu s prednostnimi nalogami,
  ki jih
  v zadevnih strategijah, programih in ocenah ogroženosti in tveganja za Unijo
  določita in se o njih sporazumeta Evropski parlament in Svet
  , ter morajo podpirati zlasti:

Obrazložitev

Sredstva se ne bi smela uporabljati kot obvod za financiranje ukrepov ali praks, ki niso bili poprej odobreni s političnim dogovorom na ravni Evropskega parlamenta in Sveta.

Predlog spremembe 57

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | dejavnosti analize, spremljanja in ocenjevanja, vključno z oceno tveganj, nevarnosti in učinka ter projekti za nadzor nad izvajanjem zakonodaje Unije in političnih ciljev Unije v državah članicah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

dejavnosti analize, spremljanja in ocenjevanja, vključno z oceno tveganj, nevarnosti in učinka ter projekti za nadzor nad izvajanjem zakonodaje Unije in političnih ciljev Unije v državah članicah;

| (c) | dejavnosti analize, spremljanja in ocenjevanja, vključno z oceno ogroženosti, tveganj in učinka
  , ki temeljijo na dokazih in so skladne s prednostnimi nalogami in pobudami Unije, ki sta jih podprla Evropski parlament in Svet,
  ter projekti za nadzor nad izvajanjem zakonodaje Unije in političnih ciljev Unije v državah članicah; |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti analize, spremljanja in ocenjevanja, vključno z oceno ogroženosti, tveganj in učinka
  , ki temeljijo na dokazih in so skladne s prednostnimi nalogami in pobudami Unije, ki sta jih podprla Evropski parlament in Svet,
  ter projekti za nadzor nad izvajanjem zakonodaje Unije in političnih ciljev Unije v državah članicah;

Obrazložitev

Sredstva se ne bi smela uporabljati kot obvod za financiranje ukrepov ali praks, ki niso bili poprej odobreni s političnim dogovorom na ravni Evropskega parlamenta in Sveta.

Predlog spremembe 58

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – točka (f)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (f) | nakup in/ali nadgradnjo tehnične opreme, zaščitenih objektov, infrastrukture, ustreznih poslopij in sistemov, zlasti sistemov IKT in njihovih sestavnih delov, na ravni Unije, tudi za namen evropskega sodelovanja pri kibernetski kriminaliteti, predvsem z Evropskim centrom za boj proti kibernetski kriminaliteti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(f)

nakup in/ali nadgradnjo tehnične opreme, zaščitenih objektov, infrastrukture, ustreznih poslopij in sistemov, zlasti sistemov IKT in njihovih sestavnih delov, na ravni Unije, tudi za namen evropskega sodelovanja pri kibernetski kriminaliteti, predvsem z Evropskim centrom za boj proti kibernetski kriminaliteti;

| (f) | nakup in/ali nadgradnjo tehnične opreme,
  znanja,
  zaščitenih objektov, infrastrukture, ustreznih poslopij in sistemov, zlasti sistemov IKT in njihovih sestavnih delov, na ravni Unije, tudi za namen evropskega sodelovanja pri kibernetski kriminaliteti, predvsem z Evropskim centrom za boj proti kibernetski kriminaliteti; |
| --- | --- |

(f)

nakup in/ali nadgradnjo tehnične opreme,
  znanja,
  zaščitenih objektov, infrastrukture, ustreznih poslopij in sistemov, zlasti sistemov IKT in njihovih sestavnih delov, na ravni Unije, tudi za namen evropskega sodelovanja pri kibernetski kriminaliteti, predvsem z Evropskim centrom za boj proti kibernetski kriminaliteti;

Predlog spremembe 59

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   
  Državam članicam se dodeli okvirno 564 milijonov EUR: | 1.   
  Sredstva, namenjena za nacionalne programe, se razdelijo, kot sledi: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   
  Državam članicam se dodeli okvirno 564 milijonov EUR:

1.   
  Sredstva, namenjena za nacionalne programe, se razdelijo, kot sledi:

Predlog spremembe 60

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| a) | 30 %
  sorazmerno s številom njihovega celotnega prebivalstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

a)

30 %
  sorazmerno s številom njihovega celotnega prebivalstva;

| a) | 35 %
  sorazmerno s številom njihovega celotnega prebivalstva; |
| --- | --- |

a)

35 %
  sorazmerno s številom njihovega celotnega prebivalstva;

Predlog spremembe 61

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| c) | 10 %
  sorazmerno s številom potnikov in tonami tovora, obravnavanih na njihovih mednarodnih letališčih in v pristaniščih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

c)

10 %
  sorazmerno s številom potnikov in tonami tovora, obravnavanih na njihovih mednarodnih letališčih in v pristaniščih;

| c) | 20 %
  sorazmerno s številom potnikov in tonami tovora, obravnavanih na njihovih mednarodnih letališčih in v pristaniščih; |
| --- | --- |

c)

20 %
  sorazmerno s številom potnikov in tonami tovora, obravnavanih na njihovih mednarodnih letališčih in v pristaniščih;

Predlog spremembe 62

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| d) | 10 % sorazmerno s količino evropske kritične infrastrukture, določene v skladu z Direktivo 2008/114/ES; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

d)

10 % sorazmerno s količino evropske kritične infrastrukture, določene v skladu z Direktivo 2008/114/ES;

črtano

Predlog spremembe 63

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| e) | 40 %
  obratno sorazmerno z njihovim bruto domačim proizvodom (standard kupne moči na prebivalca). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

e)

40 %
  obratno sorazmerno z njihovim bruto domačim proizvodom (standard kupne moči na prebivalca).

| e) | 35 %
  obratno sorazmerno z njihovim bruto domačim proizvodom (standard kupne moči na prebivalca). |
| --- | --- |

e)

35 %
  obratno sorazmerno z njihovim bruto domačim proizvodom (standard kupne moči na prebivalca).

Predlog spremembe 64

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Za prenos pooblastil iz te uredbe je pristojna Komisija, in sicer za sedem let od [datuma začetka veljavnosti te uredbe].
  Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. | 2.   Za prenos pooblastil iz te uredbe je pristojna Komisija, in sicer za sedem let od [datuma začetka veljavnosti te uredbe]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Za prenos pooblastil iz te uredbe je pristojna Komisija, in sicer za sedem let od [datuma začetka veljavnosti te uredbe].
  Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

2.   Za prenos pooblastil iz te uredbe je pristojna Komisija, in sicer za sedem let od [datuma začetka veljavnosti te uredbe].

Predlog spremembe 65

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s to uredbo, začne veljati samo, če mu Evropski parlament ali Svet v 
  2 mesecih
  od uradnega obvestila o aktu ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom tega roka oba Komisijo obvestila, da mu ne nasprotujeta. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za
  dva meseca
  . | 5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s to uredbo, začne veljati samo, če mu Evropski parlament ali Svet v 
  3 mesecih
  od uradnega obvestila o aktu ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom tega roka oba Komisijo obvestila, da mu ne nasprotujeta. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za
  tri mesece
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s to uredbo, začne veljati samo, če mu Evropski parlament ali Svet v 
  2 mesecih
  od uradnega obvestila o aktu ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom tega roka oba Komisijo obvestila, da mu ne nasprotujeta. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za
  dva meseca
  .

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s to uredbo, začne veljati samo, če mu Evropski parlament ali Svet v 
  3 mesecih
  od uradnega obvestila o aktu ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom tega roka oba Komisijo obvestila, da mu ne nasprotujeta. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za
  tri mesece
  .

Predlog spremembe 66

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

črtano

Obrazložitev

V preostalih členih zadevnega besedila ni nobenega sklicevanja na člen 12(2).

Predlog spremembe 67

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 5.   Komisija do 31. decembra 2015 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o doseženih rezultatih ter o kvalitativnih in kvantitativnih vidikih izvajanja Sklepa Sveta 2007/125/PNZ za obdobje 2011–2013. | 5.   Komisija do 31. decembra 2015 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o doseženih rezultatih ter o kvalitativnih in kvantitativnih vidikih izvajanja Sklepa Sveta 2007/125/PNZ za obdobje 2011–2013.
  V poročilu Evropska komisija predloži oprijemljive dokaze, če so ti na voljo, o doseženem dopolnjevanju in sinergijah med skladi EU in proračuni držav članic ter o učinkih proračuna EU v državah članicah pri doseganju ciljev, določenih v Sklepu Sveta 2007/125/PNZ. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

5.   Komisija do 31. decembra 2015 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o doseženih rezultatih ter o kvalitativnih in kvantitativnih vidikih izvajanja Sklepa Sveta 2007/125/PNZ za obdobje 2011–2013.

5.   Komisija do 31. decembra 2015 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o doseženih rezultatih ter o kvalitativnih in kvantitativnih vidikih izvajanja Sklepa Sveta 2007/125/PNZ za obdobje 2011–2013.
  V poročilu Evropska komisija predloži oprijemljive dokaze, če so ti na voljo, o doseženem dopolnjevanju in sinergijah med skladi EU in proračuni držav članic ter o učinkih proračuna EU v državah članicah pri doseganju ciljev, določenih v Sklepu Sveta 2007/125/PNZ.

Predlog spremembe 68

Predlog uredbe

Člen 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 15a |
| | Ocena |
| | Komisija najpozneje do 31. decembra 2017 pošlje Evropskemu parlamentu ocenjevalno poročilo o uresničevanju ciljev, določenih s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 15a

Ocena

Komisija najpozneje do 31. decembra 2017 pošlje Evropskemu parlamentu ocenjevalno poročilo o uresničevanju ciljev, določenih s to uredbo.

Obrazložitev

V okviru pristopa, usmerjenega k rezultatom, bi bilo treba opraviti vmesni pregled učinkovanja te uredbe.

Predlog spremembe 69

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Evropski parlament in Svet na predlog Komisije pregledata to uredbo najpozneje do
  30. junija 2020
  . | Evropski parlament in Svet na predlog Komisije pregledata to uredbo najpozneje do
  1. junija 2020
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Evropski parlament in Svet na predlog Komisije pregledata to uredbo najpozneje do
  30. junija 2020
  .

Evropski parlament in Svet na predlog Komisije pregledata to uredbo najpozneje do
  1. junija 2020
  .

Predlog spremembe 70

Predlog uredbe

Priloga 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| — | Ukrepi za preprečevanje hudih kaznivih dejanj, čezmejnega in organiziranega kriminala ter boj proti njemu, zlasti proti trgovini s prepovedanimi drogami, trgovini z ljudmi
  in
  spolnemu izkoriščanju otrok, ter projekti za odkrivanje in uničenje kriminalnih mrež, zaščito gospodarstva pred vdorom kriminala in zmanjševanje finančnih spodbud z zaseganjem, zamrzovanjem in odvzemanjem premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

Ukrepi za preprečevanje hudih kaznivih dejanj, čezmejnega in organiziranega kriminala ter boj proti njemu, zlasti proti trgovini s prepovedanimi drogami, trgovini z ljudmi
  in
  spolnemu izkoriščanju otrok, ter projekti za odkrivanje in uničenje kriminalnih mrež, zaščito gospodarstva pred vdorom kriminala in zmanjševanje finančnih spodbud z zaseganjem, zamrzovanjem in odvzemanjem premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji.

| — | Ukrepi za preprečevanje hudih kaznivih dejanj, čezmejnega in organiziranega kriminala ter boj proti njemu, zlasti proti trgovini s prepovedanimi drogami, trgovini z ljudmi, spolnemu izkoriščanju otrok
  in razširjanju podob zlorabe otrok
  , ter projekti za odkrivanje in uničenje kriminalnih mrež, zaščito gospodarstva pred vdorom kriminala in zmanjševanje finančnih spodbud z zaseganjem, zamrzovanjem in odvzemanjem premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji. |
| --- | --- |

—

Ukrepi za preprečevanje hudih kaznivih dejanj, čezmejnega in organiziranega kriminala ter boj proti njemu, zlasti proti trgovini s prepovedanimi drogami, trgovini z ljudmi, spolnemu izkoriščanju otrok
  in razširjanju podob zlorabe otrok
  , ter projekti za odkrivanje in uničenje kriminalnih mrež, zaščito gospodarstva pred vdorom kriminala in zmanjševanje finančnih spodbud z zaseganjem, zamrzovanjem in odvzemanjem premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji.

Predlog spremembe 71

Predlog uredbe

Priloga 1 – nova točka za zadnjo točko

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | — | Ukrepi, s katerimi se skuša doseči tesnejše partnerstvo med Unijo in tretjimi državami (zlasti državami ob njenih zunanjih mejah), in sestava ter izvajanje operativnih akcijskih programov za doseganje zgoraj omenjenih strateških prednostnih nalog EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

Ukrepi, s katerimi se skuša doseči tesnejše partnerstvo med Unijo in tretjimi državami (zlasti državami ob njenih zunanjih mejah), in sestava ter izvajanje operativnih akcijskih programov za doseganje zgoraj omenjenih strateških prednostnih nalog EU.

---

(1)  
  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0266.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/301 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/301

---

P7_TA(2013)0023

Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (10209/2012 – C7-0189/2012 – 2010/0310(NLE))

(Odobritev)

(2015/C 440/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10209/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10209/2012),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (05784/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (05784/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 79(3), 91, 100, 192(1), 194, 207 in 209 ter členom 218(6), drugim pododstavkom, točka (a), Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0189/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 79(3), 91, 100, 192(1), 194, 207 in 209 ter členom 218(6), drugim pododstavkom, točka (a), Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0189/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0411/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0411/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Irak. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Irak.

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 440/302 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 440/302

---

P7_TA(2013)0025

Začasni sporazum o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami vzhodne in južne Afrike ter Evropsko skupnostjo ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi začasnega sporazuma o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu z državami vzhodne in južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (11699/2012 – C7-0193/2012 – 2008/0251(NLE))

(Odobritev)

(2015/C 440/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11699/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11699/2012),

| — | ob upoštevanju začasnega sporazuma o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami vzhodne in južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega sporazuma o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami vzhodne in južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (1),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4), členom 209(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0193/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4), členom 209(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0193/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0431/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0431/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladam in parlamentom Madagaskarja, Mauritiusa, Sejšelov in Zimbabveja. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladam in parlamentom Madagaskarja, Mauritiusa, Sejšelov in Zimbabveja.

---

(1)  UL L 111, 24.4.2012, str. 2.

---