# Az Európai Unió C 434/2015

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 434 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 58. évfolyam2015. december 23. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 434

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

58. évfolyam2015. december 23.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2015/C 434/01 | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2012–20132012. december 10–13-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 77. E, 2013.3.15.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

2015/C 434/01

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2012–20132012. december 10–13-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 77. E, 2013.3.15.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 77. E, 2013.3.15.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2012. december 11., kedd |
| 2015/C 434/02 | Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása a digitális egységes piac megvalósításáról (2012/2030(INI)) | 2 |
| 2015/C 434/03 | Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása az uniós kkv-k kereskedelmének és beruházásainak finanszírozásáról: könnyített hitelhez jutás a nemzetközivé válás támogatása érdekében (2012/2114(INI)) | 17 |
| 2015/C 434/04 | Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról (2012/2094(INI)) | 24 |
| 2015/C 434/05 | Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása a szabadalmi jogviták igazságszolgáltatási rendszeréről (2011/2176(INI)) | 34 |
| 2015/C 434/06 | Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása a nők korhoz kapcsolódó betegségeinek megelőzéséről (2012/2129(INI)) | 38 |
| 2015/C 434/07 | Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása Mikrobiális kihívás – Az antimikrobiális rezisztenciából származó növekvő kockázatok (2012/2041(INI)) | 49 |
| | 2012. december 12., szerda |
| 2015/C 434/08 | Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az állatok szállítás közbeni védelméről (2012/2031(INI)) | 59 |
| 2015/C 434/09 | Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2010–2011) (2011/2069(INI)) | 64 |
| | 2012. december 13., csütörtök |
| 2015/C 434/10 | Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban című 2011. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (2012/2145(INI)) | 87 |
| 2015/C 434/11 | Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az EU emberi jogi stratégiájának felülvizsgálatáról (2012/2062(INI)) | 111 |
| 2015/C 434/12 | Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásai az EU és Oroszország közötti új megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2011/2050(INI)) | 123 |
| 2015/C 434/13 | Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az izraeli kormánynak a ciszjordániai telepek bővítéséről szóló határozatáról (2012/2911(RSP)) | 130 |
| 2015/C 434/14 | Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az ukrajnai helyzetről (2012/2889(RSP)) | 132 |
| 2015/C 434/15 | Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az Albánia által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentésről (2012/2814(RSP)) | 135 |
| 2015/C 434/16 | Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az Európai Unió acéliparáról (2012/2833(RSP)) | 142 |
| 2015/C 434/17 | Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása egy beérkezett petíció alapján egy új, fenntartható és versenyképes acéliparról (2012/2905(RSP)) | 144 |
| 2015/C 434/18 | Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről (2012/2907(RSP)) | 146 |
| 2015/C 434/19 | Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása a kasztokon alapuló megkülönböztetésről Indiában (2012/2909(RSP)) | 152 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2012. december 11., kedd

2015/C 434/02

Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása a digitális egységes piac megvalósításáról (2012/2030(INI))

2

2015/C 434/03

Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása az uniós kkv-k kereskedelmének és beruházásainak finanszírozásáról: könnyített hitelhez jutás a nemzetközivé válás támogatása érdekében (2012/2114(INI))

17

2015/C 434/04

Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról (2012/2094(INI))

24

2015/C 434/05

Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása a szabadalmi jogviták igazságszolgáltatási rendszeréről (2011/2176(INI))

34

2015/C 434/06

Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása a nők korhoz kapcsolódó betegségeinek megelőzéséről (2012/2129(INI))

38

2015/C 434/07

Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása Mikrobiális kihívás – Az antimikrobiális rezisztenciából származó növekvő kockázatok (2012/2041(INI))

49

2012. december 12., szerda

2015/C 434/08

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az állatok szállítás közbeni védelméről (2012/2031(INI))

59

2015/C 434/09

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2010–2011) (2011/2069(INI))

64

2012. december 13., csütörtök

2015/C 434/10

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban című 2011. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (2012/2145(INI))

87

2015/C 434/11

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az EU emberi jogi stratégiájának felülvizsgálatáról (2012/2062(INI))

111

2015/C 434/12

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásai az EU és Oroszország közötti új megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2011/2050(INI))

123

2015/C 434/13

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az izraeli kormánynak a ciszjordániai telepek bővítéséről szóló határozatáról (2012/2911(RSP))

130

2015/C 434/14

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az ukrajnai helyzetről (2012/2889(RSP))

132

2015/C 434/15

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az Albánia által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentésről (2012/2814(RSP))

135

2015/C 434/16

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az Európai Unió acéliparáról (2012/2833(RSP))

142

2015/C 434/17

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása egy beérkezett petíció alapján egy új, fenntartható és versenyképes acéliparról (2012/2905(RSP))

144

2015/C 434/18

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről (2012/2907(RSP))

146

2015/C 434/19

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása a kasztokon alapuló megkülönböztetésről Indiában (2012/2909(RSP))

152

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2012. december 11., kedd |
| 2015/C 434/20 | Az Európai Parlament 2012. december 11-i határozata a a bizottság rendes tagja helyének megüresedése esetén történő szavazásról (az eljárási szabályzat 187. cikke (1) bekezdésének értelmezése (2012/2254(REG)) | 155 |
| | 2012. december 13., csütörtök |
| 2015/C 434/21 | Az Európai Parlament 2012. december 13-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzata 123. és 42. cikkének módosításáról: írásbeli nyilatkozatok és jogalkotási kezdeményezések (2011/2058(REG)) | 156 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2012. december 11., kedd

2015/C 434/20

Az Európai Parlament 2012. december 11-i határozata a a bizottság rendes tagja helyének megüresedése esetén történő szavazásról (az eljárási szabályzat 187. cikke (1) bekezdésének értelmezése (2012/2254(REG))

155

2012. december 13., csütörtök

2015/C 434/21

Az Európai Parlament 2012. december 13-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzata 123. és 42. cikkének módosításáról: írásbeli nyilatkozatok és jogalkotási kezdeményezések (2011/2058(REG))

156

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2012. december 11., kedd |
| 2015/C 434/22 | P7_TA(2012)0466A Kirgiz Köztársaságnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás ***IAz Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a Kirgiz Köztársaságnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0925 – C7-0521/2011 – 2011/0458(COD))P7_TC1-COD(2011)0458Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra a Kirgiz Köztársaságnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 160 |
| 2015/C 434/23 | P7_TA(2012)0467Az irodai berendezésekre vonatkozó energiahatékonysági címkézési program ***IAz Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az irodai berendezésekre vonatkozó európai uniós energiahatékonysági címkézési programról és az irodai berendezésekre vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról szóló 106/2008/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0109 – C7-0077/2012 – 2012/0049(COD))P7_TC1-COD(2012)0049Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra az irodai berendezésekre vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról szóló 106/2008/EK rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 165 |
| 2015/C 434/24 | Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (11917/1/2012 – C7-0328/2012 – 2010/0197(COD)) | 166 |
| 2015/C 434/25 | P7_TA(2012)0472A Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatás ***IIAz Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása tekintetében a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról (05682/1/2012 – C7-0221/2012 – 2010/0390(COD))P7_TC2-COD(2010)0390Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 167 |
| 2015/C 434/26 | Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (10090/2/2012 – C7-0329/2012 – 2010/0303(COD)) | 171 |
| 2015/C 434/27 | P7_TA(2012)0474Az egységes szabadalmi oltalom létrehozása ***IAz Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0215 – C7-0099/2011 – 2011/0093(COD))P7_TC1-COD(2011)0093Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 172 |
| 2015/C 434/28 | Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az alkalmazandó fordítási szabályok tekintetében az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0216 – C7-0145/2011 – 2011/0094(CNS)) | 173 |
| 2015/C 434/29 | P7_TA(2012)0477Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásba foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtása ***IAz Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásban foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD))P7_TC1-COD(2011)0263Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásban foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 180 |
| 2015/C 434/30 | Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetrőll (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE)) | 181 |
| 2015/C 434/31 | Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulást létrehozó megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE)) | 187 |
| 2015/C 434/32 | P7_TA(2012)0480Az Európai Unió, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásba foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtása ***IAz Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásba foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD))P7_TC1-COD(2011)0262Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásban foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 188 |
| 2015/C 434/33 | Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14762/1/2011 – C7-0287/2012 – 2011/0249(NLE)) | 190 |
| | 2012. december 12., szerda |
| 2015/C 434/34 | Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 6/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (17295/2012 – C7-0401/2012 – 2012/2281(BUD)) | 191 |
| 2015/C 434/35 | Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének új tervezetéről szóló tanácsi álláspontról – összes szakasz (17195/2012 – C7-0399/2012 – 2012/2307(BUD)) | 192 |
| 2015/C 434/36 | Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna Motorcycles referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0616 – C7-0350/2012 – 2012/2265(BUD)) | 196 |
| 2015/C 434/37 | Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Svédország EGF/2012/005 SE/Saab referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0622 – C7-0363/2012 – 2012/2279(BUD)) | 199 |
| 2015/C 434/38 | Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Spanyolország EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0620 – C7-0364/2012 – 2012/2280(BUD)) | 201 |
| 2015/C 434/39 | Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Dánia EGF/2011/013 DK/Flextronics referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0623 – C7-0362/2012 – 2012/2278(BUD)) | 204 |
| 2015/C 434/40 | Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Románia EGF/2011/014 RO/Nokia referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0618 – C7-0359/2012 – 2012/2275(BUD)) | 207 |
| 2015/C 434/41 | Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Ausztria EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0621 – C7-0361/2012 – 2012/2277(BUD)) | 210 |
| 2015/C 434/42 | Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország EGF/2012/006 FI/Nokia Salo referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0619 – C7-0360/2012 – 2012/2276(BUD)) | 213 |
| 2015/C 434/43 | Az Európai Parlament 2012. december 12-i jogalkotási állásfoglalása a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó európai statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0335 – C7-0155/2011 – 2011/0146(COD)) | 216 |
| 2015/C 434/44 | P7_TA(2012)0495Az Európai Unió repülőterein alkalmazandó résidő kiosztás egységes szabályai ***IAz Európai Parlament 2012. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió repülőterein alkalmazandó résidő kiosztás egységes szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0827 – C7-0458/2011 – 2011/0391(COD))P7_TC1-COD(2011)0391Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 12-én került elfogadásra az Európai Unió repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás) (
  1
  ) | 217 |
| 2015/C 434/45 | P7_TA(2012)0496Az Unió repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetése ***IAz Európai Parlament 2012. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az Unió repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról a kiegyensúlyozott megközelítés jegyében és a 2002/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0828 – C7-0456/2011 – 2011/0398(COD))P7_TC1-COD(2011)0398Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 12-én került elfogadásra az Unió repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról a kiegyensúlyozott megközelítés jegyében és a 2002/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 245 |
| 2015/C 434/46 | P7_TA(2012)0497Európai statisztikai program (2013–2017) ***IAz Európai Parlament 2012. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0928 – C7-0001/2012 – 2011/0459(COD))P7_TC1-COD(2011)0459Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 12-én került elfogadásra az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 259 |
| 2015/C 434/47 | Az Európai Parlament 2012. december 12-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi tranzakciós adó létrehozása területén folytatott megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0631 – C7-0396/2012 – 2012/0298(APP)) | 260 |
| | 2012. december 13., csütörtök |
| 2015/C 434/48 | Az Európai Parlament 2012. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2013–2017 közötti többéves keretének létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP)) | 262 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2012. december 11., kedd

2015/C 434/22

P7_TA(2012)0466A Kirgiz Köztársaságnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás ***IAz Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a Kirgiz Köztársaságnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0925 – C7-0521/2011 – 2011/0458(COD))P7_TC1-COD(2011)0458Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra a Kirgiz Köztársaságnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

160

2015/C 434/23

P7_TA(2012)0467Az irodai berendezésekre vonatkozó energiahatékonysági címkézési program ***IAz Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az irodai berendezésekre vonatkozó európai uniós energiahatékonysági címkézési programról és az irodai berendezésekre vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról szóló 106/2008/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0109 – C7-0077/2012 – 2012/0049(COD))P7_TC1-COD(2012)0049Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra az irodai berendezésekre vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról szóló 106/2008/EK rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

165

2015/C 434/24

Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (11917/1/2012 – C7-0328/2012 – 2010/0197(COD))

166

2015/C 434/25

P7_TA(2012)0472A Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatás ***IIAz Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása tekintetében a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról (05682/1/2012 – C7-0221/2012 – 2010/0390(COD))P7_TC2-COD(2010)0390Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

167

2015/C 434/26

Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (10090/2/2012 – C7-0329/2012 – 2010/0303(COD))

171

2015/C 434/27

P7_TA(2012)0474Az egységes szabadalmi oltalom létrehozása ***IAz Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0215 – C7-0099/2011 – 2011/0093(COD))P7_TC1-COD(2011)0093Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

172

2015/C 434/28

Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az alkalmazandó fordítási szabályok tekintetében az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0216 – C7-0145/2011 – 2011/0094(CNS))

173

2015/C 434/29

P7_TA(2012)0477Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásba foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtása ***IAz Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásban foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD))P7_TC1-COD(2011)0263Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásban foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

180

2015/C 434/30

Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetrőll (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE))

181

2015/C 434/31

Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulást létrehozó megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE))

187

2015/C 434/32

P7_TA(2012)0480Az Európai Unió, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásba foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtása ***IAz Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásba foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD))P7_TC1-COD(2011)0262Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásban foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

188

2015/C 434/33

Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14762/1/2011 – C7-0287/2012 – 2011/0249(NLE))

190

2012. december 12., szerda

2015/C 434/34

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 6/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (17295/2012 – C7-0401/2012 – 2012/2281(BUD))

191

2015/C 434/35

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének új tervezetéről szóló tanácsi álláspontról – összes szakasz (17195/2012 – C7-0399/2012 – 2012/2307(BUD))

192

2015/C 434/36

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna Motorcycles referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0616 – C7-0350/2012 – 2012/2265(BUD))

196

2015/C 434/37

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Svédország EGF/2012/005 SE/Saab referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0622 – C7-0363/2012 – 2012/2279(BUD))

199

2015/C 434/38

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Spanyolország EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0620 – C7-0364/2012 – 2012/2280(BUD))

201

2015/C 434/39

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Dánia EGF/2011/013 DK/Flextronics referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0623 – C7-0362/2012 – 2012/2278(BUD))

204

2015/C 434/40

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Románia EGF/2011/014 RO/Nokia referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0618 – C7-0359/2012 – 2012/2275(BUD))

207

2015/C 434/41

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Ausztria EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0621 – C7-0361/2012 – 2012/2277(BUD))

210

2015/C 434/42

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország EGF/2012/006 FI/Nokia Salo referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0619 – C7-0360/2012 – 2012/2276(BUD))

213

2015/C 434/43

Az Európai Parlament 2012. december 12-i jogalkotási állásfoglalása a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó európai statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0335 – C7-0155/2011 – 2011/0146(COD))

216

2015/C 434/44

P7_TA(2012)0495Az Európai Unió repülőterein alkalmazandó résidő kiosztás egységes szabályai ***IAz Európai Parlament 2012. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió repülőterein alkalmazandó résidő kiosztás egységes szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0827 – C7-0458/2011 – 2011/0391(COD))P7_TC1-COD(2011)0391Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 12-én került elfogadásra az Európai Unió repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás) (
  1
  )

1

217

2015/C 434/45

P7_TA(2012)0496Az Unió repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetése ***IAz Európai Parlament 2012. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az Unió repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról a kiegyensúlyozott megközelítés jegyében és a 2002/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0828 – C7-0456/2011 – 2011/0398(COD))P7_TC1-COD(2011)0398Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 12-én került elfogadásra az Unió repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról a kiegyensúlyozott megközelítés jegyében és a 2002/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

245

2015/C 434/46

P7_TA(2012)0497Európai statisztikai program (2013–2017) ***IAz Európai Parlament 2012. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0928 – C7-0001/2012 – 2011/0459(COD))P7_TC1-COD(2011)0459Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 12-én került elfogadásra az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

259

2015/C 434/47

Az Európai Parlament 2012. december 12-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi tranzakciós adó létrehozása területén folytatott megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0631 – C7-0396/2012 – 2012/0298(APP))

260

2012. december 13., csütörtök

2015/C 434/48

Az Európai Parlament 2012. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2013–2017 közötti többéves keretének létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP))

262

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

23.12.2015

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2012–2013

2012. december 10–13-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 77. E, 2013.3.15.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2012. december 11., kedd

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/2

---

P7_TA(2012)0468

A digitális egységes piac kiteljesítése

Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása a digitális egységes piac megvalósításáról (2012/2030(INI))

(2015/C 434/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag II” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag II” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0573),

| — | tekintettel a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és megbízható szolgáltatásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2012. június 4-i javaslatra (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és megbízható szolgáltatásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2012. június 4-i javaslatra (COM(2012)0238),

| — | tekintettel „A fogyasztói piacok eredménytáblája megmutatja, Európán belül hol a legjobbak a fogyasztói körülmények – A fogyasztói piacok eredménytáblájának hetedik kiadása” című, 2012. május 29-i bizottsági közleményre (SWD(2012)0165), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fogyasztói piacok eredménytáblája megmutatja, Európán belül hol a legjobbak a fogyasztói körülmények – A fogyasztói piacok eredménytáblájának hetedik kiadása” című, 2012. május 29-i bizottsági közleményre (SWD(2012)0165),

| — | tekintettel a kiszolgáltatott fogyasztók jogainak megerősítésére irányuló stratégiáról szóló, 2012. május 22-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiszolgáltatott fogyasztók jogainak megerősítésére irányuló stratégiáról szóló, 2012. május 22-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a belső piaci eredménytábláról szóló, 2012. május 22-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci eredménytábláról szóló, 2012. május 22-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „Az európai fogyasztóügyi stratégia: a fogyasztói bizalom növelése és a növekedés fellendítése” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2012. május 22-i bizottsági közleményre (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai fogyasztóügyi stratégia: a fogyasztói bizalom növelése és a növekedés fellendítése” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2012. május 22-i bizottsági közleményre (COM(2012)0225),

| — | tekintettel „Az európai fogyasztóügyi stratégia: a fogyasztói bizalom növelése és a növekedés fellendítése” című bizottsági közleményhez (COM(2012)0225) tartozó, „Jelentés a fogyasztóügyi politikáról (2010. július – 2011. december)” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0132), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai fogyasztóügyi stratégia: a fogyasztói bizalom növelése és a növekedés fellendítése” című bizottsági közleményhez (COM(2012)0225) tartozó, „Jelentés a fogyasztóügyi politikáról (2010. július – 2011. december)” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0132),

| — | tekintettel „A gyermekbarát internet európai stratégiája” című, 2012. május 2-i bizottsági közleményre (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gyermekbarát internet európai stratégiája” című, 2012. május 2-i bizottsági közleményre (COM(2012)0196),

| — | tekintettel „Az e-közbeszerzésre vonatkozó stratégia” című, 2012. április 20-i bizottsági közleményre (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az e-közbeszerzésre vonatkozó stratégia” című, 2012. április 20-i bizottsági közleményre (COM(2012)0179),

| — | tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) irányuló, 2012. január 25-i javaslatra (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) irányuló, 2012. január 25-i javaslatra (COM(2012)0011),

| — | tekintettel az „Egységes keret az elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítésére” című, 2012. január 11-i bizottsági közleményre (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes keret az elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítésére” című, 2012. január 11-i bizottsági közleményre (COM(2011)0942),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi politika új stratégiájáról szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi politika új stratégiájáról szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a belső piaci online szerencsejátékról szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci online szerencsejátékról szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó fogyasztóvédelmi programról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0707) és az azt kísérő dokumentumokra (SEC(2011)1320 és SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó fogyasztóvédelmi programról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0707) és az azt kísérő dokumentumokra (SEC(2011)1320 és SEC(2011)1321),

| — | tekintettel a fogyatékos személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékos személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az európai hálózatfinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2011. október 19-i javaslatra (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai hálózatfinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2011. október 19-i javaslatra (COM(2011)0665),

| — | tekintettel „A piacok megfelelő működésének biztosítása a fogyasztók számára – a fogyasztói piacok eredménytáblája (hatodik kiadás)” című, 2011. október 21-i bizottsági közleményre (SEC(2011)1271), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A piacok megfelelő működésének biztosítása a fogyasztók számára – a fogyasztói piacok eredménytáblája (hatodik kiadás)” című, 2011. október 21-i bizottsági közleményre (SEC(2011)1271),

| — | tekintettel a hatékonyabb és tisztességesebb kiskereskedelmi piacról szóló, 2011. július 5-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékonyabb és tisztességesebb kiskereskedelmi piacról szóló, 2011. július 5-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „A fogyasztói öntudat fejlesztése az EU-ban” című, 2011. április 7-i bizottsági belső munkadokumentumra (SEC(2011)0469), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fogyasztói öntudat fejlesztése az EU-ban” című, 2011. április 7-i bizottsági belső munkadokumentumra (SEC(2011)0469),

| — | tekintettel az „Otthon a belső piacon – a fogyasztói piacok eredménytáblájának ötödik kiadása” című, 2011. március 4-i bizottsági közleményre (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Otthon a belső piacon – a fogyasztói piacok eredménytáblájának ötödik kiadása” című, 2011. március 4-i bizottsági közleményre (SEC(2011)0299),

| — | tekintettel az „Európa 2020, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, az Európai Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, az Európai Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a reklámok fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásáról szóló, 2010. december 15-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a reklámok fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásáról szóló, 2010. december 15-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az e-kereskedelemi belső piac kialakításáról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az e-kereskedelemi belső piac kialakításáról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a számlázás szabályai tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. július 13-i 2010/45/EU tanácsi irányelvre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a számlázás szabályai tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. július 13-i 2010/45/EU tanácsi irányelvre (10),

| — | tekintettel az Európai Bíróságnak a Google (a C-236/08–C-238/08. számú egyesített ügyben hozott 2010. március 23-i ítélet), valamint a BergSpechte (a C-278/08. számú ügyben hozott 2010. március 25-i ítélet) ügyében hozott ítéleteire, amelyek „a szokásosan tájékozott és ésszerűen figyelmes internethasználót” határozzák meg az átlagos internethasználóként, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróságnak a Google (a C-236/08–C-238/08. számú egyesített ügyben hozott 2010. március 23-i ítélet), valamint a BergSpechte (a C-278/08. számú ügyben hozott 2010. március 25-i ítélet) ügyében hozott ítéleteire, amelyek „a szokásosan tájékozott és ésszerűen figyelmes internethasználót” határozzák meg az átlagos internethasználóként,

| — | tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (11),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelemről szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelemről szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a fogyatékos személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékos személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az egységes piac új stratégiájáról szóló, 2010. május 9-i Monti-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piac új stratégiájáról szóló, 2010. május 9-i Monti-jelentésre,

| — | tekintettel a határokon átnyúló eladásokkal szembeni viselkedésről és a fogyasztók védelméről szóló, a Bizottság által az Eurobarométer 282. különszámában 2010 márciusában közzétett elemző jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a határokon átnyúló eladásokkal szembeni viselkedésről és a fogyasztók védelméről szóló, a Bizottság által az Eurobarométer 282. különszámában 2010 márciusában közzétett elemző jelentésre,

| — | tekintettel az EU-ban a vállalkozások és a fogyasztók közötti, határokon átnyúló e-kereskedelemről szóló, 2009. október 22-i bizottsági közleményre (COM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ban a vállalkozások és a fogyasztók közötti, határokon átnyúló e-kereskedelemről szóló, 2009. október 22-i bizottsági közleményre (COM(2009)0557),

| — | tekintettel „Az EU-ban zajló e-kereskedelem értékelése a próbavásárlás módszerének segítségével” című, 2009. október 20-án közzétett, a Bizottság Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatósága nevében a YouGovPsychonomics által végzett vizsgálatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU-ban zajló e-kereskedelem értékelése a próbavásárlás módszerének segítségével” című, 2009. október 20-án közzétett, a Bizottság Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatósága nevében a YouGovPsychonomics által végzett vizsgálatra,

| — | tekintettel a lakossági pénzügyi szolgáltatások területén a fogyasztói piacok eredménytáblájának megfigyeléséről szóló, 2009. szeptember 22-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2009)1251), |
| --- | --- |

—

tekintettel a lakossági pénzügyi szolgáltatások területén a fogyasztói piacok eredménytáblájának megfigyeléséről szóló, 2009. szeptember 22-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2009)1251),

| — | tekintettel a fogyasztói panaszok és kérdések osztályozására és bejelentésére szolgáló harmonizált módszerről szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2009. július 7-i bizottsági közleményre (COM(2009)0346), és az ezt kísérő bizottsági ajánlástervezetre (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztói panaszok és kérdések osztályozására és bejelentésére szolgáló harmonizált módszerről szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2009. július 7-i bizottsági közleményre (COM(2009)0346), és az ezt kísérő bizottsági ajánlástervezetre (SEC(2009)0949),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi közösségi vívmányok végrehajtásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi közösségi vívmányok végrehajtásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2009)0330),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) alkalmazásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági jelentésre (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) alkalmazásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági jelentésre (COM(2009)0336),

| — | tekintettel a „Jelentés a határokon átnyúló uniós e-kereskedelemről” című, 2009. március 5-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2009)0283), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jelentés a határokon átnyúló uniós e-kereskedelemről” című, 2009. március 5-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2009)0283),

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelemről és az internetről szóló, 2009. február 5-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelemről és az internetről szóló, 2009. február 5-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK irányelv és a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelv átültetéséről, végrehajtásáról és érvényesítéséről szóló, 2009. január 13-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK irányelv és a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelv átültetéséről, végrehajtásáról és érvényesítéséről szóló, 2009. január 13-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a marketingnek és a hirdetéseknek a nők és férfiak közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról szóló, 2008. szeptember 3-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a marketingnek és a hirdetéseknek a nők és férfiak közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról szóló, 2008. szeptember 3-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a fogyasztók digitális környezetbe vetett bizalmáról szóló, 2007. június 21-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztók digitális környezetbe vetett bizalmáról szóló, 2007. június 21-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) (18),

| — | tekintettel a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 2006. december 12-i 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 2006. december 12-i 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (19),

| — | tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelv 20. cikkének (2) bekezdésére (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelv 20. cikkének (2) bekezdésére (20),

| — | tekintettel „Az európai szerződési jog és a közösségi vívmányok felülvizsgálata: a követendő út” című, 2006. március 23-i (21) és az európai szerződési jogról szóló, 2006. szeptember 7-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai szerződési jog és a közösségi vívmányok felülvizsgálata: a követendő út” című, 2006. március 23-i (21) és az európai szerződési jogról szóló, 2006. szeptember 7-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatokra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás felülvizsgálatáról szóló bizottsági közleményre (COM(2006)0334), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatokra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás felülvizsgálatáról szóló bizottsági közleményre (COM(2006)0334),

| — | tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (23),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (24),

| — | tekintettel az Eurobarométer 342., a fogyasztói öntudat fejlesztéséről szóló különszámára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurobarométer 342., a fogyasztói öntudat fejlesztéséről szóló különszámára,

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi szerződések megkötésekor alkalmazott elektronikus kommunikációról szóló, 2005-ös UNCITRAL-egyezményre, az elektronikus aláírásokról szóló, 2001-es UNCITRAL modelljogszabályra, és az elektronikus kereskedelemről szóló, 1996-os UNCITRAL modelljogszabályra (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi szerződések megkötésekor alkalmazott elektronikus kommunikációról szóló, 2005-ös UNCITRAL-egyezményre, az elektronikus aláírásokról szóló, 2001-es UNCITRAL modelljogszabályra, és az elektronikus kereskedelemről szóló, 1996-os UNCITRAL modelljogszabályra (25),

| — | tekintettel az e-kereskedelemről szóló irányelv alkalmazásáról szóló, 2003. november 21-i első jelentésre (COM(2003)0702), |
| --- | --- |

—

tekintettel az e-kereskedelemről szóló irányelv alkalmazásáról szóló, 2003. november 21-i első jelentésre (COM(2003)0702),

| — | tekintettel a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról, valamint a 90/619/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK irányelv és a 98/27/EK irányelv módosításáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról, valamint a 90/619/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK irányelv és a 98/27/EK irányelv módosításáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (26),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (27), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (27),

| — | tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i, 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (28), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i, 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (28),

| — | tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (29), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (29),

| — | tekintettel az Európai Unió – az EUSZ 6. cikkével a Szerződésekbe beépített – Alapjogi Chartájára és különösen annak 7. cikkére (a magán- és a családi élet tiszteletben tartása), 21. cikkére (a megkülönböztetés tilalma), 24. cikkére (a gyermekek jogai), 25. cikkére (az idősek jogai), 26. cikkére (a fogyatékkal élő személyek beilleszkedése) és 38. cikkére (a fogyasztók védelme), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió – az EUSZ 6. cikkével a Szerződésekbe beépített – Alapjogi Chartájára és különösen annak 7. cikkére (a magán- és a családi élet tiszteletben tartása), 21. cikkére (a megkülönböztetés tilalma), 24. cikkére (a gyermekek jogai), 25. cikkére (az idősek jogai), 26. cikkére (a fogyatékkal élő személyek beilleszkedése) és 38. cikkére (a fogyasztók védelme),

| — | tekintettel az EUMSZ 9. cikkére, amely előírja, hogy „politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 9. cikkére, amely előírja, hogy „politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket”,

| — | tekintettel az EUMSZ 11. cikkére, amelynek értelmében „a környezetvédelmi követelményeket – különösen a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel – be kell illeszteni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 11. cikkére, amelynek értelmében „a környezetvédelmi követelményeket – különösen a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel – be kell illeszteni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába”,

| — | tekintettel az EUMSZ 12. cikkére, amelynek értelmében „a fogyasztóvédelmi követelményeket figyelembe kell venni az egyéb uniós politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 12. cikkére, amelynek értelmében „a fogyasztóvédelmi követelményeket figyelembe kell venni az egyéb uniós politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor”,

| — | tekintettel az EUMSZ 14. cikkére és az általános (gazdasági) érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 14. cikkére és az általános (gazdasági) érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, valamint a Jogi Bizottság véleményére (A7-0341/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, valamint a Jogi Bizottság véleményére (A7-0341/2012),

| A. | mivel a digitális egységes piac megvalósítása meghatározó tényező abban, hogy az EU a legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaság legyen a világon; |
| --- | --- |

A.

mivel a digitális egységes piac megvalósítása meghatározó tényező abban, hogy az EU a legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaság legyen a világon;

| B. | mivel az e-kereskedelem és az online szolgáltatások jelentik az internet egyik létfontosságú erősségét, és ezek kulcsfontosságúak az EU 2020 stratégia belső piacra vonatkozó céljainak a polgárok és a vállalkozások számára egyaránt kedvező eléréséhez intelligens, fenntartható és mindenkire kiterjedő növekedés révén; |
| --- | --- |

B.

mivel az e-kereskedelem és az online szolgáltatások jelentik az internet egyik létfontosságú erősségét, és ezek kulcsfontosságúak az EU 2020 stratégia belső piacra vonatkozó céljainak a polgárok és a vállalkozások számára egyaránt kedvező eléréséhez intelligens, fenntartható és mindenkire kiterjedő növekedés révén;

| C. | mivel az európai vállalkozások 99 %-át a kkv-k alkotják, és ezek biztosítják a munkahelyek 85 %-át, ezáltal a kkv-k képezik az európai gazdaság hajtóerejét, és elsődlegesen ezek felelnek a jólét megteremtéséért, a foglalkoztatásért és a növekedésért, valamint az innovációért és a K+F-ért; |
| --- | --- |

C.

mivel az európai vállalkozások 99 %-át a kkv-k alkotják, és ezek biztosítják a munkahelyek 85 %-át, ezáltal a kkv-k képezik az európai gazdaság hajtóerejét, és elsődlegesen ezek felelnek a jólét megteremtéséért, a foglalkoztatásért és a növekedésért, valamint az innovációért és a K+F-ért;

| D. | mivel az e-kereskedelem a kereskedelem alapvető részévé és a fogyasztók választásának, a versenynek és a technológiai innovációnak fontos hajtóerejévé vált, mivel a fogyasztók és a vállalkozások mindennapi életük során egyre kevésbé tesznek különbséget az online és az offline között; |
| --- | --- |

D.

mivel az e-kereskedelem a kereskedelem alapvető részévé és a fogyasztók választásának, a versenynek és a technológiai innovációnak fontos hajtóerejévé vált, mivel a fogyasztók és a vállalkozások mindennapi életük során egyre kevésbé tesznek különbséget az online és az offline között;

| E. | emlékeztet, hogy a digitális egységes piac, ahol a szolgáltatások szabadon áramolhatnak az 500 milliós fogyasztói piacon, a versenyképesség és a gazdasági növekedés döntő fontosságú motorja, amely magas szintű képzettséget igénylő munkahelyeket biztosít és elősegíti, hogy az Unió tudásvezérelt gazdasággá váljon; |
| --- | --- |

E.

emlékeztet, hogy a digitális egységes piac, ahol a szolgáltatások szabadon áramolhatnak az 500 milliós fogyasztói piacon, a versenyképesség és a gazdasági növekedés döntő fontosságú motorja, amely magas szintű képzettséget igénylő munkahelyeket biztosít és elősegíti, hogy az Unió tudásvezérelt gazdasággá váljon;

| F. | hangsúlyozza, hogy a széles sáv és az internet a gazdasági növekedés, a tudásalapú társadalom, a munkahelyteremtés, az innováció és Európa versenyképességének fontos hajtóerejét képezi, ezenfelül ösztönzi az online kereskedelmet és szolgáltatásokat; kiemeli, hogy a fogyasztóknak és a vállalkozásoknak hozzá kell férniük a széles sávhoz, hogy teljes mértékben kihasználhassák az internet kínálta előnyöket; |
| --- | --- |

F.

hangsúlyozza, hogy a széles sáv és az internet a gazdasági növekedés, a tudásalapú társadalom, a munkahelyteremtés, az innováció és Európa versenyképességének fontos hajtóerejét képezi, ezenfelül ösztönzi az online kereskedelmet és szolgáltatásokat; kiemeli, hogy a fogyasztóknak és a vállalkozásoknak hozzá kell férniük a széles sávhoz, hogy teljes mértékben kihasználhassák az internet kínálta előnyöket;

| G. | hangsúlyozza a héával foglalkozó egyablakos ügyintézőhelyek fontosságát a határokon átnyúló elektronikus kereskedelem kkv-k számára történő megkönnyítése és az elektronikus számlázás előmozdítása érdekében; rámutat ugyanakkor, hogy az ilyen „egyablakos ügyintézőhelyek” létrehozatalára csak a meglévő intézmények keretén belül van mód az adófizetőkre háruló teher növelése nélkül; |
| --- | --- |

G.

hangsúlyozza a héával foglalkozó egyablakos ügyintézőhelyek fontosságát a határokon átnyúló elektronikus kereskedelem kkv-k számára történő megkönnyítése és az elektronikus számlázás előmozdítása érdekében; rámutat ugyanakkor, hogy az ilyen „egyablakos ügyintézőhelyek” létrehozatalára csak a meglévő intézmények keretén belül van mód az adófizetőkre háruló teher növelése nélkül;

| H. | mivel azok a cégek, amelyek fejlesztették az internetes gazdaságukat, sokkal nagyobb mértékben előrehaladtak, mint a többiek, a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válságban pedig, amikor a munkahelyteremtés gyakorlatilag a kkv-kon múlik, feltétlenül meg kell szüntetni az online kereskedelem útjában álló akadályokat, hogy a kkv-k kihasználhassák annak minden előnyét; |
| --- | --- |

H.

mivel azok a cégek, amelyek fejlesztették az internetes gazdaságukat, sokkal nagyobb mértékben előrehaladtak, mint a többiek, a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válságban pedig, amikor a munkahelyteremtés gyakorlatilag a kkv-kon múlik, feltétlenül meg kell szüntetni az online kereskedelem útjában álló akadályokat, hogy a kkv-k kihasználhassák annak minden előnyét;

| I. | mivel az online piacoknak a lehető legrugalmasabbnak kell lenniük annak érdekében, hogy jobb üzleti és fejlesztési lehetőségeket teremtsenek ebben a szektorban; |
| --- | --- |

I.

mivel az online piacoknak a lehető legrugalmasabbnak kell lenniük annak érdekében, hogy jobb üzleti és fejlesztési lehetőségeket teremtsenek ebben a szektorban;

| J. | mivel az e-kereskedelem az offline kereskedelem fontos kiegészítője, amely lehetőséget nyújt a kisebb vállalatok számára a növekedéshez, és az árukhoz és szolgáltatásokhoz nagyobb hozzáférést biztosít a távoli területeken, vidéken, valamint a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára is; |
| --- | --- |

J.

mivel az e-kereskedelem az offline kereskedelem fontos kiegészítője, amely lehetőséget nyújt a kisebb vállalatok számára a növekedéshez, és az árukhoz és szolgáltatásokhoz nagyobb hozzáférést biztosít a távoli területeken, vidéken, valamint a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára is;

| K. | mivel a G-8-országok némelyikében az elmúlt öt évben az internetnek köszönhető a gazdasági növekedés több mint 20 %-a és a létrehozott munkahelyek 25 %-a; |
| --- | --- |

K.

mivel a G-8-országok némelyikében az elmúlt öt évben az internetnek köszönhető a gazdasági növekedés több mint 20 %-a és a létrehozott munkahelyek 25 %-a;

| L. | mivel az internetnek és az e-kereskedelemnek köszönhetően a globalizáció előnyei egyenletesebben oszlanak el a fogyasztók körében és a kkv-k között; |
| --- | --- |

L.

mivel az internetnek és az e-kereskedelemnek köszönhetően a globalizáció előnyei egyenletesebben oszlanak el a fogyasztók körében és a kkv-k között;

| M. | mivel a belső piac hatékony működésének megvalósítása jelentős lépés lenne a lisszaboni stratégia céljainak megvalósítása irányában, azaz a növekedés, a foglalkoztatás és a versenyképesség növelését az EU 500 millió fogyasztójának érdekében; |
| --- | --- |

M.

mivel a belső piac hatékony működésének megvalósítása jelentős lépés lenne a lisszaboni stratégia céljainak megvalósítása irányában, azaz a növekedés, a foglalkoztatás és a versenyképesség növelését az EU 500 millió fogyasztójának érdekében;

| N. | mivel a digitális egységes piac a fogyasztók számára nagyobb kínálatot biztosít versenyképesebb árakon, különösen a kevéssé megközelíthető térségekben, a távoli vagy külső régiókban élő vagy csökkent mozgásképességű polgárok számára, akik másképpen nem férnének hozzá széles árukínálathoz; mivel az internet lehetővé tesz új vállalkozások, különösen kkv-k indítását, valamint a meglévő vállalatok gyarapodását azáltal, hogy új piaci réseket fedeznek fel; |
| --- | --- |

N.

mivel a digitális egységes piac a fogyasztók számára nagyobb kínálatot biztosít versenyképesebb árakon, különösen a kevéssé megközelíthető térségekben, a távoli vagy külső régiókban élő vagy csökkent mozgásképességű polgárok számára, akik másképpen nem férnének hozzá széles árukínálathoz; mivel az internet lehetővé tesz új vállalkozások, különösen kkv-k indítását, valamint a meglévő vállalatok gyarapodását azáltal, hogy új piaci réseket fedeznek fel;

| O. | mivel Európában 75 millióan élnek fogyatékossággal, és ezeknek a személyeknek is teljes mértékben hozzá kell férniük a belső piachoz, és a látássérült személyek esetében külön figyelmet kell fordítani a digitális interfészek kihívásaira;; |
| --- | --- |

O.

mivel Európában 75 millióan élnek fogyatékossággal, és ezeknek a személyeknek is teljes mértékben hozzá kell férniük a belső piachoz, és a látássérült személyek esetében külön figyelmet kell fordítani a digitális interfészek kihívásaira;;

| P. | mivel az internet és a technológia olyan eszközök, amelyek elősegítik a kkv-k nemzetközivé válását és azt, hogy fokozott szerepet játszhassanak a nemzetközi piacokon és kereskedelemben; felszólít a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések integrált európai piacának megteremtésére; felszólít ugyanakkor az e-számlázás könnyített keretére; hangsúlyozza mindkét esetben az interoperabilitás és a nyílt szabványok jelentőségét a maximális piaci potenciál és verseny megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

P.

mivel az internet és a technológia olyan eszközök, amelyek elősegítik a kkv-k nemzetközivé válását és azt, hogy fokozott szerepet játszhassanak a nemzetközi piacokon és kereskedelemben; felszólít a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések integrált európai piacának megteremtésére; felszólít ugyanakkor az e-számlázás könnyített keretére; hangsúlyozza mindkét esetben az interoperabilitás és a nyílt szabványok jelentőségét a maximális piaci potenciál és verseny megkönnyítése érdekében;

| Q. | mivel az e-kereskedelem esetében a fogyasztók az alacsonyabb árak és a nagyobb választék előnyeiben részesülnek, továbbá az is előnyös számukra, hogy helyváltoztatás nélkül vásárolhatnak; mivel mindez különösen a fogyatékkel élő fogyasztók, valamint a vidéki vagy távoli területeken élők javát szolgálja; |
| --- | --- |

Q.

mivel az e-kereskedelem esetében a fogyasztók az alacsonyabb árak és a nagyobb választék előnyeiben részesülnek, továbbá az is előnyös számukra, hogy helyváltoztatás nélkül vásárolhatnak; mivel mindez különösen a fogyatékkel élő fogyasztók, valamint a vidéki vagy távoli területeken élők javát szolgálja;

| R. | hangsúlyozza, hogy a megfelelően működő digitális gazdaság elengedhetetlenül fontos az egész uniós gazdaság megfelelő működéséhez; mivel ugyanakkor a digitális szolgáltatások szabad mozgását jelenleg súlyosan hátráltatja a szabályok töredezettsége nemzeti szinten, amelynek k9vetkeztében a vállalkozások számos akadállyal szembesülnek az Európai Unión belüli határokon átnyúló értékesítések terén, elsősorban azért, mert tagállami szinten eltérő szabályozások alkalmazandók az olyan területeken, mint a fogyasztóvédelem, a héa, a termékspecifikus szabályozások és a kifizetési ügyletek; mivel az uniós intézményeket fel kell szólítani, hogy fokozzák arra irányuló elkötelezettségüket, hogy 2015-re felszámolják a határokon átnyúló ügyletek legfontosabb jogszabályi akadályait, továbbá fel kell szólítani a Bizottságot, hogy továbbra is tegyen javaslatokat az alapvető akadályokat érintő célzott jogalkotási intézkedésekre; |
| --- | --- |

R.

hangsúlyozza, hogy a megfelelően működő digitális gazdaság elengedhetetlenül fontos az egész uniós gazdaság megfelelő működéséhez; mivel ugyanakkor a digitális szolgáltatások szabad mozgását jelenleg súlyosan hátráltatja a szabályok töredezettsége nemzeti szinten, amelynek k9vetkeztében a vállalkozások számos akadállyal szembesülnek az Európai Unión belüli határokon átnyúló értékesítések terén, elsősorban azért, mert tagállami szinten eltérő szabályozások alkalmazandók az olyan területeken, mint a fogyasztóvédelem, a héa, a termékspecifikus szabályozások és a kifizetési ügyletek; mivel az uniós intézményeket fel kell szólítani, hogy fokozzák arra irányuló elkötelezettségüket, hogy 2015-re felszámolják a határokon átnyúló ügyletek legfontosabb jogszabályi akadályait, továbbá fel kell szólítani a Bizottságot, hogy továbbra is tegyen javaslatokat az alapvető akadályokat érintő célzott jogalkotási intézkedésekre;

| S. | mivel az e-kereskedelem alacsonyabb árakat és nagyobb választékot tesz lehetővé a fogyasztók számára, de a weboldalak 60 %-a jelenleg nem alkalmas a határokon átnyúló online vásárlásra, a fogyasztók és a vállalkozások digitális környezetbe vetett bizalma pedig még mindig alacsony; |
| --- | --- |

S.

mivel az e-kereskedelem alacsonyabb árakat és nagyobb választékot tesz lehetővé a fogyasztók számára, de a weboldalak 60 %-a jelenleg nem alkalmas a határokon átnyúló online vásárlásra, a fogyasztók és a vállalkozások digitális környezetbe vetett bizalma pedig még mindig alacsony;

| T. | mivel fokozni kell a megbízható információk hozzáférhetőségét és az átláthatóságot, lehetővé téve, hogy a fogyasztók ne csak az árakat, hanem az áruk és a szolgáltatások minőségét és fenntarthatóságát is összevethessék online; |
| --- | --- |

T.

mivel fokozni kell a megbízható információk hozzáférhetőségét és az átláthatóságot, lehetővé téve, hogy a fogyasztók ne csak az árakat, hanem az áruk és a szolgáltatások minőségét és fenntarthatóságát is összevethessék online;

| U. | mivel az uniós digitális piac széttagoltsága veszélybe sodorja a közösségi vívmányok szerinti jogokat, mivel a fogyasztók és a vállalkozások a határokon átnyúló e-kereskedelem tekintetében kevés jogbiztonságot élveznek, mert túl sok az eltérő követelményeket előíró jogi rendelkezés, és a gazdasági szereplők, a hatóságok vagy a fogyasztók ebből a körülményből kifolyólag nem részesülnek világos, végrehajtható szabályokból; |
| --- | --- |

U.

mivel az uniós digitális piac széttagoltsága veszélybe sodorja a közösségi vívmányok szerinti jogokat, mivel a fogyasztók és a vállalkozások a határokon átnyúló e-kereskedelem tekintetében kevés jogbiztonságot élveznek, mert túl sok az eltérő követelményeket előíró jogi rendelkezés, és a gazdasági szereplők, a hatóságok vagy a fogyasztók ebből a körülményből kifolyólag nem részesülnek világos, végrehajtható szabályokból;

| V. | mivel a legtöbb vita jelenleg peren kívül lezárul, és az AVR-re megállapított idő túl rövid lehet – hatékony OVR-rendszer szükséges; |
| --- | --- |

V.

mivel a legtöbb vita jelenleg peren kívül lezárul, és az AVR-re megállapított idő túl rövid lehet – hatékony OVR-rendszer szükséges;

| W. | mivel a teljes és valóságos digitális egységes piac megvalósításához létfontosságú leküzdeni a most még sok területen meglévő jogi széttagoltságot; |
| --- | --- |

W.

mivel a teljes és valóságos digitális egységes piac megvalósításához létfontosságú leküzdeni a most még sok területen meglévő jogi széttagoltságot;

| X. | mivel az e-kereskedelem és az online szolgáltatások az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és környezetbarát technológiák, standardok, címkék, termékek és szolgáltatások használata révén ösztönzik a fenntartható egységes piac kialakítását; |
| --- | --- |

X.

mivel az e-kereskedelem és az online szolgáltatások az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és környezetbarát technológiák, standardok, címkék, termékek és szolgáltatások használata révén ösztönzik a fenntartható egységes piac kialakítását;

Digitális egységes piac a növekedés és a foglalkoztatás érdekében

| 1. | hangsúlyozza, hogy gazdasági és pénzügyi válságok idején létfontosságú a növekedést és a munkahelyteremtést ösztönző intézkedéseket hozni, és hangsúlyozza, hogy a digitális egységes piac megvalósítása döntő fontosságú lépés lenne e cél elérése felé; felhívja ezért a Bizottságot, hogy hajtsa végre a digitális egységes piac elindítására és megvalósítására irányuló tervét; kiemeli, hogy a vállalkozások és a polgárok a digitális egységes piac révén részesülhetnek a legegyszerűbben az egységes piac biztosította előnyökből; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy gazdasági és pénzügyi válságok idején létfontosságú a növekedést és a munkahelyteremtést ösztönző intézkedéseket hozni, és hangsúlyozza, hogy a digitális egységes piac megvalósítása döntő fontosságú lépés lenne e cél elérése felé; felhívja ezért a Bizottságot, hogy hajtsa végre a digitális egységes piac elindítására és megvalósítására irányuló tervét; kiemeli, hogy a vállalkozások és a polgárok a digitális egységes piac révén részesülhetnek a legegyszerűbben az egységes piac biztosította előnyökből;

| 2. | üdvözli az e-kereskedelemről és az online szolgáltatásokról szóló, 2012. január 11-én közzétett új bizottsági közleményt, amelynek célja, hogy a bizalom erősítése és az e-kereskedelem és az online szolgáltatások B2B, B2C, C2C és G2G (vállalkozások közötti, vállalkozások és fogyasztók közötti, fogyasztók közötti és kormányhivatalok közötti) ágazatokra való kiterjesztése révén koherens keretet alakítson ki az e-kereskedelem számára; felszólítja a Bizottságot, hogy 2012 végére tegyen jelentést a közlemény öt prioritási területén belül megnevezett 16 „főbb intézkedés” tekintetében elért haladásról; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az e-kereskedelemről és az online szolgáltatásokról szóló, 2012. január 11-én közzétett új bizottsági közleményt, amelynek célja, hogy a bizalom erősítése és az e-kereskedelem és az online szolgáltatások B2B, B2C, C2C és G2G (vállalkozások közötti, vállalkozások és fogyasztók közötti, fogyasztók közötti és kormányhivatalok közötti) ágazatokra való kiterjesztése révén koherens keretet alakítson ki az e-kereskedelem számára; felszólítja a Bizottságot, hogy 2012 végére tegyen jelentést a közlemény öt prioritási területén belül megnevezett 16 „főbb intézkedés” tekintetében elért haladásról;

| 3. | üdvözli „Az egységes piaci intézkedéscsomag II” című új bizottsági közleményt, amely tartalmazza az európai digitális gazdaság fejlesztését támogató legfontosabb intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy teljes mértékben ki kell használni a digitális egységes piac kínálta előnyöket; |
| --- | --- |

3.

üdvözli „Az egységes piaci intézkedéscsomag II” című új bizottsági közleményt, amely tartalmazza az európai digitális gazdaság fejlesztését támogató legfontosabb intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy teljes mértékben ki kell használni a digitális egységes piac kínálta előnyöket;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy hajtsa végre, fejlessze tovább és hatékonyan kövesse nyomon az online termékekhez és tartalomhoz való, határokon átnyúló hozzáférés megkönnyítésére irányuló cselekvési tervét, és ennek érdekében adjon egy ütemtervet egy transzverzális terv végrehajtásához, amely biztosítja a digitális egységes piac fejlesztését és a hosszú távú növekedést, versenyképességet és munkahelyteremtést, valamint az európai gazdaság igazodását a mai világgazdasági kihívásokhoz; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy hajtsa végre, fejlessze tovább és hatékonyan kövesse nyomon az online termékekhez és tartalomhoz való, határokon átnyúló hozzáférés megkönnyítésére irányuló cselekvési tervét, és ennek érdekében adjon egy ütemtervet egy transzverzális terv végrehajtásához, amely biztosítja a digitális egységes piac fejlesztését és a hosszú távú növekedést, versenyképességet és munkahelyteremtést, valamint az európai gazdaság igazodását a mai világgazdasági kihívásokhoz;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a digitális egységes piac szempontjából a széttagoltság és a jogbiztonság hiánya a fő aggály, és hogy foglalkozni kell a szabályok következetlen tagállami végrehajtásával a fogyasztók választási lehetőségének növelése érdekében; úgy véli, hogy a szétaprózottság részben az irányelvek tagállamok általi nem megfelelő vagy megkésett átültetésének is következménye, amelyet az európai intézményeknek szigorúbban kellene ellenőrizniük; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a digitális egységes piac szempontjából a széttagoltság és a jogbiztonság hiánya a fő aggály, és hogy foglalkozni kell a szabályok következetlen tagállami végrehajtásával a fogyasztók választási lehetőségének növelése érdekében; úgy véli, hogy a szétaprózottság részben az irányelvek tagállamok általi nem megfelelő vagy megkésett átültetésének is következménye, amelyet az európai intézményeknek szigorúbban kellene ellenőrizniük;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az egységes piacra vonatkozó minden jelentős új jogszabályt alá kell vetni a digitális egységes piaci tesztnek; felkéri a Bizottságot, hogy hatásvizsgálati keretén belül vizsgálja meg e teszt alkalmazásának megvalósíthatóságát annak biztosítása érdekében, hogy az ne akadályozza a digitális egységes piac fejlődését, és ne növelje az akadályokat vagy a széttagoltságot az offline és az online kereskedelem tekintetében; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az egységes piacra vonatkozó minden jelentős új jogszabályt alá kell vetni a digitális egységes piaci tesztnek; felkéri a Bizottságot, hogy hatásvizsgálati keretén belül vizsgálja meg e teszt alkalmazásának megvalósíthatóságát annak biztosítása érdekében, hogy az ne akadályozza a digitális egységes piac fejlődését, és ne növelje az akadályokat vagy a széttagoltságot az offline és az online kereskedelem tekintetében;

| 7. | üdvözli az új értesítési-cselekvési rendszer Bizottság általi bejelentését, és ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv értelmében az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások nyújtóinak bizonyos körülmények között kötelességük fellépni azzal a céllal, hogy a jogellenes online tevékenységeket megelőzzék vagy azoknak véget vessenek; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az új értesítési-cselekvési rendszer Bizottság általi bejelentését, és ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv értelmében az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások nyújtóinak bizonyos körülmények között kötelességük fellépni azzal a céllal, hogy a jogellenes online tevékenységeket megelőzzék vagy azoknak véget vessenek;

| 8. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az e-kereskedelemről szóló irányelv által biztosított jelenlegi jogi keret nem szorul felülvizsgálatra; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az illegális tartalmakra vonatkozó értesítési-cselekvési eljárások végrehajtása tekintetében további tisztázások szükségesek; |
| --- | --- |

8.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az e-kereskedelemről szóló irányelv által biztosított jelenlegi jogi keret nem szorul felülvizsgálatra; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az illegális tartalmakra vonatkozó értesítési-cselekvési eljárások végrehajtása tekintetében további tisztázások szükségesek;

| 9. | hangsúlyozza, hogy korszerűsíteni kell és meg kell könnyíteni a szakmai képzettségek elismerésének folyamatát, és ki kell terjeszteni az automatikus elismerés hatókörét a jelenleg e körbe tartozó szakmák mellett újabbakra, különösen a zöld és a digitális iparágakban szükséges új szakmákra; megállapítja, hogy mindez elősegíti a magasan képzett munkavállalók mobilitását; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy korszerűsíteni kell és meg kell könnyíteni a szakmai képzettségek elismerésének folyamatát, és ki kell terjeszteni az automatikus elismerés hatókörét a jelenleg e körbe tartozó szakmák mellett újabbakra, különösen a zöld és a digitális iparágakban szükséges új szakmákra; megállapítja, hogy mindez elősegíti a magasan képzett munkavállalók mobilitását;

| 10. | hangsúlyozza a felhőalapú számítástechnika fejlesztéséről szóló európai stratégia fontosságát, mivel lehetőséget kínál az EU versenyképessége, növekedése és a munkahelyteremtés számára; hangsúlyozza, hogy a felhőalapú számítástechnika, mivel az elindulási költségek minimálisak és kevés infrastruktúrát igényel, az európai informatikai ágazat és különösen a kkv-k számára lehetőséget biztosít a fejlődésre és arra, hogy a kiszervezés, az új digitális szolgáltatások és az adatközpontok terén vezető pozíciót szerezzenek; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a felhőalapú számítástechnika fejlesztéséről szóló európai stratégia fontosságát, mivel lehetőséget kínál az EU versenyképessége, növekedése és a munkahelyteremtés számára; hangsúlyozza, hogy a felhőalapú számítástechnika, mivel az elindulási költségek minimálisak és kevés infrastruktúrát igényel, az európai informatikai ágazat és különösen a kkv-k számára lehetőséget biztosít a fejlődésre és arra, hogy a kiszervezés, az új digitális szolgáltatások és az adatközpontok terén vezető pozíciót szerezzenek;

| 11. | felhívja a figyelmet az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv és a belső piaci információs rendszer közötti kapcsolat fontosságára; |
| --- | --- |

11.

felhívja a figyelmet az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv és a belső piaci információs rendszer közötti kapcsolat fontosságára;

KKV-K

| 12. | hangsúlyozza, hogy a kkv-k képezik az európai gazdaság gerincét, és ezért feltétlenül ki kell dolgozni egy cselekvési tervet a digitális egységes piaci integrációjukhoz; továbbá hangsúlyozza, hogy minden európai kkv-nak mielőbb rendelkeznie kell széles sávú hozzáféréssel; hangsúlyozza, hogy a digitális gazdaságból és a digitális egységes piacból származó lehetőségek kihasználása az innováció és az ikt intelligens felhasználása révén sokat segítene abban, hogy a kkv-k kijuthassanak a mostani válságból, és növekedést és munkahelyeket teremthessenek; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a kkv-k képezik az európai gazdaság gerincét, és ezért feltétlenül ki kell dolgozni egy cselekvési tervet a digitális egységes piaci integrációjukhoz; továbbá hangsúlyozza, hogy minden európai kkv-nak mielőbb rendelkeznie kell széles sávú hozzáféréssel; hangsúlyozza, hogy a digitális gazdaságból és a digitális egységes piacból származó lehetőségek kihasználása az innováció és az ikt intelligens felhasználása révén sokat segítene abban, hogy a kkv-k kijuthassanak a mostani válságból, és növekedést és munkahelyeket teremthessenek;

| 13. | támogatja a Bizottság azon törekvését, hogy a digitális szakadék áthidalása érdekében megerősítse és elősegítse az ikt-infrastruktúra fejlesztését; emlékeztet arra, hogy az ikt-infrastruktúra fejlődése kedvezően befolyásolja az Európai Unióban a társadalmi kohéziót, a gazdasági növekedést és a versenyképességet, valamint a kommunikációt, a kreativitást és a polgárok oktatáshoz és információhoz való hozzáférését; üdvözli a vidéki területek ikt-infrastruktúrákhoz való csatlakozásának javítására irányuló, a regionális fejlesztési és vidékfejlesztési programok keretébe ágyazott kezdeményezéseket, illetve az EBB erre irányuló kezdeményezéseit; |
| --- | --- |

13.

támogatja a Bizottság azon törekvését, hogy a digitális szakadék áthidalása érdekében megerősítse és elősegítse az ikt-infrastruktúra fejlesztését; emlékeztet arra, hogy az ikt-infrastruktúra fejlődése kedvezően befolyásolja az Európai Unióban a társadalmi kohéziót, a gazdasági növekedést és a versenyképességet, valamint a kommunikációt, a kreativitást és a polgárok oktatáshoz és információhoz való hozzáférését; üdvözli a vidéki területek ikt-infrastruktúrákhoz való csatlakozásának javítására irányuló, a regionális fejlesztési és vidékfejlesztési programok keretébe ágyazott kezdeményezéseket, illetve az EBB erre irányuló kezdeményezéseit;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a növekedésre és munkahelyteremtésre vonatkozó cél teljesítése tekintetében döntő fontosságú az e-kereskedelem útjában álló fennmaradó akadályok felszámolása, továbbá a vállalkozások számára azon szükséges információk és készségek biztosítása, valamint azon szükséges eszközök felkínálása, amelyekkel könnyebben és hatékonyabban fejleszthetik online vállalkozásukat; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a növekedésre és munkahelyteremtésre vonatkozó cél teljesítése tekintetében döntő fontosságú az e-kereskedelem útjában álló fennmaradó akadályok felszámolása, továbbá a vállalkozások számára azon szükséges információk és készségek biztosítása, valamint azon szükséges eszközök felkínálása, amelyekkel könnyebben és hatékonyabban fejleszthetik online vállalkozásukat;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a teljes mértékben működőképes digitális egységes piac megvalósításához összehangolt erőfeszítés szükséges annak biztosítása érdekében, hogy korától, tartózkodási helyétől, iskolázottságától vagy nemétől függetlenül minden állampolgár hozzáférjen az internethez és a használatához szükséges készségekhez; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a teljes mértékben működőképes digitális egységes piac megvalósításához összehangolt erőfeszítés szükséges annak biztosítása érdekében, hogy korától, tartózkodási helyétől, iskolázottságától vagy nemétől függetlenül minden állampolgár hozzáférjen az internethez és a használatához szükséges készségekhez;

| 16. | kitart amellett, hogy a versenyképes digitális egységes piac fejlődése szempontjából döntő fontossággal bírnak a digitális jártasságok, és hogy minden európainak rendelkeznie kell a megfelelő digitális készségekkel; hangsúlyozza a digitális ismeretek és jártasság terén tapasztalható hiányosságok 2015-ig történő felére csökkentésével kapcsolatos elkötelezettség döntő fontosságát; |
| --- | --- |

16.

kitart amellett, hogy a versenyképes digitális egységes piac fejlődése szempontjából döntő fontossággal bírnak a digitális jártasságok, és hogy minden európainak rendelkeznie kell a megfelelő digitális készségekkel; hangsúlyozza a digitális ismeretek és jártasság terén tapasztalható hiányosságok 2015-ig történő felére csökkentésével kapcsolatos elkötelezettség döntő fontosságát;

| 17. | felhívja ennek megfelelően a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki egy ilyen cselekvési tervet, és ennek az alapja a kkv-k digitális értékláncba való integrálása legyen, amihez az innovációt és a versenyképességet szolgáló ikt intelligens felhasználását ösztönző intézkedéseket és kezdeményezéseket kell tenni, valamint több információt kell rendelkezésre bocsátani az internetes gazdaság előnyeiről és lehetőségeiről – pl. az elektronikus üzletvitelt támogató európai hálózat (eBSN) révén –, illetve más intézkedések mellett az innovatív kkv-knak is pénzügyi támogatást kell nyújtani; |
| --- | --- |

17.

felhívja ennek megfelelően a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki egy ilyen cselekvési tervet, és ennek az alapja a kkv-k digitális értékláncba való integrálása legyen, amihez az innovációt és a versenyképességet szolgáló ikt intelligens felhasználását ösztönző intézkedéseket és kezdeményezéseket kell tenni, valamint több információt kell rendelkezésre bocsátani az internetes gazdaság előnyeiről és lehetőségeiről – pl. az elektronikus üzletvitelt támogató európai hálózat (eBSN) révén –, illetve más intézkedések mellett az innovatív kkv-knak is pénzügyi támogatást kell nyújtani;

| 18. | hangsúlyozza az európai digitális vállalkozások fellendítéséről szóló stratégia kidolgozásának fontosságát az online kereskedők képzésének támogatása és a kkv-kat fejlesztő programok ösztönzése érdekében, középpontban az összes ágazat innovatív, dinamikus kkv-ivel, hogy biztosítsák a nagy növekedési potenciált és az innovációt, és új munkahelyeket teremtsenek Európában, és egyúttal erősítsék a fogyasztói bizalmat, valamint olyan új piaci réseket alakítsanak ki a kkv-k számára, amelyek egyébként nem léteznének; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza az európai digitális vállalkozások fellendítéséről szóló stratégia kidolgozásának fontosságát az online kereskedők képzésének támogatása és a kkv-kat fejlesztő programok ösztönzése érdekében, középpontban az összes ágazat innovatív, dinamikus kkv-ivel, hogy biztosítsák a nagy növekedési potenciált és az innovációt, és új munkahelyeket teremtsenek Európában, és egyúttal erősítsék a fogyasztói bizalmat, valamint olyan új piaci réseket alakítsanak ki a kkv-k számára, amelyek egyébként nem léteznének;

| 19. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat a meglévő jogszabályok végrehajtására annak érdekében, hogy kezeljék a kkv-k növekedését hátráltató olyan akadályokat, mint a piacra lépés magas költségei, a márka több országban való ismertségének kialakításával járó kiadások és az informatikai rendszer korlátozott volta; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat a meglévő jogszabályok végrehajtására annak érdekében, hogy kezeljék a kkv-k növekedését hátráltató olyan akadályokat, mint a piacra lépés magas költségei, a márka több országban való ismertségének kialakításával járó kiadások és az informatikai rendszer korlátozott volta;

| 20. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a meglévő programok, mint például a versenyképességi és innovációs program (CIP), a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő új program (COSME), a „Horizont 2020” kutatási és innovációs program, illetve egyedi programok létrehozatala, valamint a kockázati tőkealapokról szóló rendeletjavaslat révén vezessenek be olyan intézkedéseket, amelyek pénzügyi támogatást kívánnak nyújtani az innovatív kkv-knak; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a meglévő programok, mint például a versenyképességi és innovációs program (CIP), a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő új program (COSME), a „Horizont 2020” kutatási és innovációs program, illetve egyedi programok létrehozatala, valamint a kockázati tőkealapokról szóló rendeletjavaslat révén vezessenek be olyan intézkedéseket, amelyek pénzügyi támogatást kívánnak nyújtani az innovatív kkv-knak;

| 21. | úgy véli, hogy az ikt következetes alkalmazása mellett a digitális egységes piac fejlődése szempontjából fontos az ikt-kutatási kiválóság támogatása, valamint a köz- és a magán szféra magas kockázatú, együttműködésre épülő ikt-kutatásba és innovációba való befektetéseinek elősegítése; hangsúlyozza, hogy Európának élen kell járnia az internetes technológiák és szabványok fejlesztésében; javasolja, hogy a soron következő pénzügyi terv és a Horizont 2020 program keretében jelentős mértékben növeljék meg az uniós ikt-kutatás költségvetését; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy az ikt következetes alkalmazása mellett a digitális egységes piac fejlődése szempontjából fontos az ikt-kutatási kiválóság támogatása, valamint a köz- és a magán szféra magas kockázatú, együttműködésre épülő ikt-kutatásba és innovációba való befektetéseinek elősegítése; hangsúlyozza, hogy Európának élen kell járnia az internetes technológiák és szabványok fejlesztésében; javasolja, hogy a soron következő pénzügyi terv és a Horizont 2020 program keretében jelentős mértékben növeljék meg az uniós ikt-kutatás költségvetését;

A digitális egységes piacon még meglévő akadályok leküzdése

| 22. | támogatja a kutatási központokkal való együttműködés lehetőségét; üdvözli a távközlési hálózatokba való köz- és magánberuházásoknak az európai hálózatfinanszírozási eszköz (CEF) keretében történő előmozdítására irányuló bizottsági terveket, és hangsúlyozza a transzeurópai digitális hálózat fenntartható bevezetésének fontosságát az EU gazdasági növekedése és versenyképessége szempontjából; |
| --- | --- |

22.

támogatja a kutatási központokkal való együttműködés lehetőségét; üdvözli a távközlési hálózatokba való köz- és magánberuházásoknak az európai hálózatfinanszírozási eszköz (CEF) keretében történő előmozdítására irányuló bizottsági terveket, és hangsúlyozza a transzeurópai digitális hálózat fenntartható bevezetésének fontosságát az EU gazdasági növekedése és versenyképessége szempontjából;

| 23. | megállapítja, hogy az ultra-nagysebességű széles sáv gyors kiépítése létfontosságú Európa globális versenyképessége, az európai termelékenység fejlődése és az olyan új és kisvállalkozások megjelenése szempontjából, amelyek vezető szerepet tölthetnek be a különböző ágazatokban, például az egészségügy, a feldolgozó- és a szolgáltatóipar területén; |
| --- | --- |

23.

megállapítja, hogy az ultra-nagysebességű széles sáv gyors kiépítése létfontosságú Európa globális versenyképessége, az európai termelékenység fejlődése és az olyan új és kisvállalkozások megjelenése szempontjából, amelyek vezető szerepet tölthetnek be a különböző ágazatokban, például az egészségügy, a feldolgozó- és a szolgáltatóipar területén;

| 24. | külön intézkedések meghozatalát kéri annak biztosítására, hogy a kkv-k teljes mértékben élvezhessék a széles sávú technológiával járó lehetőségeket az elektronikus kereskedelem és az elektronikus közbeszerzés területén; felszólítja a Bizottságot a tagállamok arra irányuló kezdeményezéseinek támogatására, hogy fejlesszék a kkv-k esetében az e-készségeket és ösztönözzék az innovatív, internetalapú üzleti modelleket a versenyképességi és innovációs programon (CIP), illetve annak jövőbeni utódján, a vállalkozások és a kkv-k versenyképességét elősegítő programon (COSME) keresztül; |
| --- | --- |

24.

külön intézkedések meghozatalát kéri annak biztosítására, hogy a kkv-k teljes mértékben élvezhessék a széles sávú technológiával járó lehetőségeket az elektronikus kereskedelem és az elektronikus közbeszerzés területén; felszólítja a Bizottságot a tagállamok arra irányuló kezdeményezéseinek támogatására, hogy fejlesszék a kkv-k esetében az e-készségeket és ösztönözzék az innovatív, internetalapú üzleti modelleket a versenyképességi és innovációs programon (CIP), illetve annak jövőbeni utódján, a vállalkozások és a kkv-k versenyképességét elősegítő programon (COSME) keresztül;

| 25. | felszólítja a Bizottságot a határokon átnyúló szállítási szolgáltatások meglévő akadályainak megállapítására, valamint a felszámolásukat szolgáló megfelelő intézkedések meghozatalára, figyelembe véve az elvégzett új vizsgálat megállapításait és oly módon, hogy a vállalkozások és a fogyasztók teljes mértékben élvezzék a digitális egységes piac előnyeit; hangsúlyozza, hogy a szabad és tisztességes verseny segíti elő a legjobban a hozzáférhetőséget, a megbízhatóságot, a gyors szállítást, a barátságos kiszolgálást, a hatékony és átlátható visszaküldési rendszert és az alacsonyabb árakat a határokon átnyúló kereskedelem akadályozásának elkerülése és a fogyasztói bizalom növelése érdekében; úgy véli, hogy a határokon átnyúló szállítási szolgáltatásoknak nem pusztán a fizikai határokon kell alapulniuk, hanem – amennyiben lehetséges – figyelembe kell venniük a fogyasztótól való távolságot is; fontosnak tartja olyan innovatív kiszállítási formák biztosítását, amelyek nagyobb rugalmasságot tesznek lehetővé az átvétel idejének vagy helyének, illetve egy lehetséges átvételi pont kiválasztása tekintetében járulékos költségek nélkül; döntő fontosságúnak tartja olyan intézkedések megfontolását, amelyek megfizethető áron garantálják a kiszállítást a távolabbi vagy külső területeken; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Bizottságot a határokon átnyúló szállítási szolgáltatások meglévő akadályainak megállapítására, valamint a felszámolásukat szolgáló megfelelő intézkedések meghozatalára, figyelembe véve az elvégzett új vizsgálat megállapításait és oly módon, hogy a vállalkozások és a fogyasztók teljes mértékben élvezzék a digitális egységes piac előnyeit; hangsúlyozza, hogy a szabad és tisztességes verseny segíti elő a legjobban a hozzáférhetőséget, a megbízhatóságot, a gyors szállítást, a barátságos kiszolgálást, a hatékony és átlátható visszaküldési rendszert és az alacsonyabb árakat a határokon átnyúló kereskedelem akadályozásának elkerülése és a fogyasztói bizalom növelése érdekében; úgy véli, hogy a határokon átnyúló szállítási szolgáltatásoknak nem pusztán a fizikai határokon kell alapulniuk, hanem – amennyiben lehetséges – figyelembe kell venniük a fogyasztótól való távolságot is; fontosnak tartja olyan innovatív kiszállítási formák biztosítását, amelyek nagyobb rugalmasságot tesznek lehetővé az átvétel idejének vagy helyének, illetve egy lehetséges átvételi pont kiválasztása tekintetében járulékos költségek nélkül; döntő fontosságúnak tartja olyan intézkedések megfontolását, amelyek megfizethető áron garantálják a kiszállítást a távolabbi vagy külső területeken;

| 26. | emlékeztet arra, hogy a valamennyi közlekedési mód (azaz például közúti kabotázs, vasúti áruszállítás stb.) egységes piaca megvalósítására és a környezetvédelmi jogszabályokra vonatkozó integrált politikai megközelítés szükséges, hogy elkerülhetők legyenek a szállítói lánc zavarai vagy a távértékesítéssel foglalkozók és az e-kereskedelem ügyfeleinek szükségtelen költségnövekedése; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy a valamennyi közlekedési mód (azaz például közúti kabotázs, vasúti áruszállítás stb.) egységes piaca megvalósítására és a környezetvédelmi jogszabályokra vonatkozó integrált politikai megközelítés szükséges, hogy elkerülhetők legyenek a szállítói lánc zavarai vagy a távértékesítéssel foglalkozók és az e-kereskedelem ügyfeleinek szükségtelen költségnövekedése;

| 27. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot az adminisztratív terhek csökkentésére azáltal, hogy lehetővé teszik vagy az eladó, vagy a vevő országa rendszerének alkalmazását a dupla eljárások elkerülése érdekében, valamint hogy ne okozzon zavart annak eldöntése, mely szabályok vonatkoznak az online kereskedőre és online fogyasztókra; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot az adminisztratív terhek csökkentésére azáltal, hogy lehetővé teszik vagy az eladó, vagy a vevő országa rendszerének alkalmazását a dupla eljárások elkerülése érdekében, valamint hogy ne okozzon zavart annak eldöntése, mely szabályok vonatkoznak az online kereskedőre és online fogyasztókra;

| 28. | felszólítja a Bizottságot, hogy találjon megoldásokat a kkv-k olyan nehézségeire, mint a visszaküldések kezelése, a szállítási infrastruktúra problémái, valamint a határokon átnyúló panaszok és konflusok megoldásából keletkező költségek csökkentésére; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot, hogy találjon megoldásokat a kkv-k olyan nehézségeire, mint a visszaküldések kezelése, a szállítási infrastruktúra problémái, valamint a határokon átnyúló panaszok és konflusok megoldásából keletkező költségek csökkentésére;

| 29. | hangsúlyozza, hogy mivel a honlapok tartalmának gépi nyersfordítása viszonylag könnyen megoldható, a digitális világ további előnye, hogy hozzájárul a nyelvi akadályok lebontásához az egységes piacon; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy mivel a honlapok tartalmának gépi nyersfordítása viszonylag könnyen megoldható, a digitális világ további előnye, hogy hozzájárul a nyelvi akadályok lebontásához az egységes piacon;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztók számára fontos a hatékony kiszállítás, a szállításra vonatkozó jobb visszajelzés, valamint a termék pontos átvétele, amelyek mindegyikét a fogyasztók rendkívül fontos szempontjaként adta meg a fogyasztói piacok legutóbbi eredménytáblája; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztók számára fontos a hatékony kiszállítás, a szállításra vonatkozó jobb visszajelzés, valamint a termék pontos átvétele, amelyek mindegyikét a fogyasztók rendkívül fontos szempontjaként adta meg a fogyasztói piacok legutóbbi eredménytáblája;

| 31. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a határokon átnyúló online ügyletekre vonatkozó héaszabályok egyszerűsítésének és egységesítésének lehetőségeit; rámutat, hogy a meglévő európai héakeret hátráltatja az új digitális szolgáltatások fejlődését, és a héára vonatkozó szabályok felülvizsgálatakor elsődleges célnak kell tekinteni a vállalatok arra irányuló ösztönzését, hogy új, egész Európát átfogó online szolgáltatásokat fejlesszenek és kínáljanak; hangsúlyozza, hogy a digitális úton terjesztett kulturális, zsurnalisztikai és kreatív tartalmakra ugyanannak a héakulcsnak kellene vonatkoznia, mint a fizikai megfelelőjükre a piaci torzulások elkerülése érdekében; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ragadják meg azt a lehetőséget, amelyet a héa szabályozásának 2015. évi módosítása jelent annak érdekében, hogy legalább a kkv-k számára létrehozzák és kiterjesszék az egyablakos ügyintézési rendszert az e-kereskedelemre; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a határokon átnyúló online ügyletekre vonatkozó héaszabályok egyszerűsítésének és egységesítésének lehetőségeit; rámutat, hogy a meglévő európai héakeret hátráltatja az új digitális szolgáltatások fejlődését, és a héára vonatkozó szabályok felülvizsgálatakor elsődleges célnak kell tekinteni a vállalatok arra irányuló ösztönzését, hogy új, egész Európát átfogó online szolgáltatásokat fejlesszenek és kínáljanak; hangsúlyozza, hogy a digitális úton terjesztett kulturális, zsurnalisztikai és kreatív tartalmakra ugyanannak a héakulcsnak kellene vonatkoznia, mint a fizikai megfelelőjükre a piaci torzulások elkerülése érdekében; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ragadják meg azt a lehetőséget, amelyet a héa szabályozásának 2015. évi módosítása jelent annak érdekében, hogy legalább a kkv-k számára létrehozzák és kiterjesszék az egyablakos ügyintézési rendszert az e-kereskedelemre;

| 32. | felszólítja a Bizottságot, hogy javasolja a 2006/112/EK irányelv felülvizsgálatát, hogy bevezetésre kerüljön a kulturális tartalommal kapcsolatos, elektronikusan nyújtott szolgáltatások új kategóriája, amelyre csökkentett héakulcs érvényes; javasolja, hogy az online értékesített kulturális művek és szolgáltatások, például a digitális könyvek részesüljenek a hagyományos formájú hasonló termékekkel – például a zsebkönyvekkel – megegyező kedvezményes elbánásban, és ezért alkalmazzanak rájuk csökkentett héakulcsokat; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy a digitális kiadványok esetében a csökkentett héakulcs alkalmazása ösztönözhetné a jogszerű kínálatot, és jelentős mértékben növelhetné a digitális platformok vonzerejét; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a Bizottságot, hogy javasolja a 2006/112/EK irányelv felülvizsgálatát, hogy bevezetésre kerüljön a kulturális tartalommal kapcsolatos, elektronikusan nyújtott szolgáltatások új kategóriája, amelyre csökkentett héakulcs érvényes; javasolja, hogy az online értékesített kulturális művek és szolgáltatások, például a digitális könyvek részesüljenek a hagyományos formájú hasonló termékekkel – például a zsebkönyvekkel – megegyező kedvezményes elbánásban, és ezért alkalmazzanak rájuk csökkentett héakulcsokat; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy a digitális kiadványok esetében a csökkentett héakulcs alkalmazása ösztönözhetné a jogszerű kínálatot, és jelentős mértékben növelhetné a digitális platformok vonzerejét;

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy a héára vonatkozó jogszabály felülvizsgálatának keretében találjon megoldást arra az esetleges anomáliára, hogy a nyomtatott könyvek és más kulturális tartalmak tekintetében csökkentett héakulcsot alkalmazhatnak, az elektronikus formátumban rendelkezésre álló azonos áruk tekintetében viszont nem; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot, hogy a héára vonatkozó jogszabály felülvizsgálatának keretében találjon megoldást arra az esetleges anomáliára, hogy a nyomtatott könyvek és más kulturális tartalmak tekintetében csökkentett héakulcsot alkalmazhatnak, az elektronikus formátumban rendelkezésre álló azonos áruk tekintetében viszont nem;

| 34. | üdvözli a Bizottság zöld könyvét a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetésről; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre megfelelő intézkedéseket, hogy az online és mobiltelefonos fizetésekhez létrejöjjön egy teljes mértékben és hatékonyan integrált, versenyképes, innovatív, semleges és biztonságos uniós szabályozási keret; |
| --- | --- |

34.

üdvözli a Bizottság zöld könyvét a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetésről; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre megfelelő intézkedéseket, hogy az online és mobiltelefonos fizetésekhez létrejöjjön egy teljes mértékben és hatékonyan integrált, versenyképes, innovatív, semleges és biztonságos uniós szabályozási keret;

| 35. | hangsúlyozza a kis összegű kifizetések és a kisebb összegek kifizetésével gyakran együtt járó magas adminisztratív költségek kezelésének fontosságát; felhívja a figyelmet a mobiltelefonokkal, okostelefonokkal és táblagépekkel történő fizetések egyre gyakoribbá válására, és úgy véli, hogy mindez új válaszlépéseket tesz szükségessé; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza a kis összegű kifizetések és a kisebb összegek kifizetésével gyakran együtt járó magas adminisztratív költségek kezelésének fontosságát; felhívja a figyelmet a mobiltelefonokkal, okostelefonokkal és táblagépekkel történő fizetések egyre gyakoribbá válására, és úgy véli, hogy mindez új válaszlépéseket tesz szükségessé;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a média- és kulturális tartalmakért történő online fizetéskor egyre többször kerül sor kis összegű kifizetésekre, és ezt hasznos eszköznek tartja, amely biztosítja a jogtulajdonosok díjazását; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a média- és kulturális tartalmakért történő online fizetéskor egyre többször kerül sor kis összegű kifizetésekre, és ezt hasznos eszköznek tartja, amely biztosítja a jogtulajdonosok díjazását;

| 37. | rámutat arra, hogy az egységes eurófizetési térségben (SEPA) a hazai és a határokon átnyúló multilaterális bankközi díjak (MIF-ek) tagállamonként jelentősen különböznek; úgy véli, hogy annak lehetővé tétele érdekében, hogy a fogyasztók ki tudják használni az egységes piacot, az egységes eurófizetési térségben (SEPA) mind a hazai, mind a határokon átnyúló multilaterális bankközi díjakat harmonizálni kell; felhívja a Bizottságot, hogy 2012 végéig végezzen hatásvizsgálatot a multilaterális bankközi díjak felső határának megszabása és annak fokozatos csökkentése tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy rendeletre, amely harmonizálja és fokozatosan csökkenti a multilaterális bankközi díjakat, hogy 2015 végéig összhangba kerüljenek a tényleges költségekkel; úgy véli, hogy fokozatosan meg kell szüntetni a felárakat, az árengedményeket és egyéb döntésbefolyásoló gyakorlatokat, előkészítve az átláthatóbb egységes európai fizetési piac felé vezető utat; |
| --- | --- |

37.

rámutat arra, hogy az egységes eurófizetési térségben (SEPA) a hazai és a határokon átnyúló multilaterális bankközi díjak (MIF-ek) tagállamonként jelentősen különböznek; úgy véli, hogy annak lehetővé tétele érdekében, hogy a fogyasztók ki tudják használni az egységes piacot, az egységes eurófizetési térségben (SEPA) mind a hazai, mind a határokon átnyúló multilaterális bankközi díjakat harmonizálni kell; felhívja a Bizottságot, hogy 2012 végéig végezzen hatásvizsgálatot a multilaterális bankközi díjak felső határának megszabása és annak fokozatos csökkentése tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy rendeletre, amely harmonizálja és fokozatosan csökkenti a multilaterális bankközi díjakat, hogy 2015 végéig összhangba kerüljenek a tényleges költségekkel; úgy véli, hogy fokozatosan meg kell szüntetni a felárakat, az árengedményeket és egyéb döntésbefolyásoló gyakorlatokat, előkészítve az átláthatóbb egységes európai fizetési piac felé vezető utat;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztóknak komoly aggályaik vannak a magánélet védelme és az adatbiztonság szempontjából, és ez hajlamos elriasztani őket az online vásárlástól; úgy ítéli meg, hogy a meglévő adatvédelmi jogszabályt hozzá kell igazítani az új kihívásokhoz és innovációkhoz a jelenlegi és jövőbeni technológiai fejlesztések terén, amilyen például a számítási felhő; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztóknak komoly aggályaik vannak a magánélet védelme és az adatbiztonság szempontjából, és ez hajlamos elriasztani őket az online vásárlástól; úgy ítéli meg, hogy a meglévő adatvédelmi jogszabályt hozzá kell igazítani az új kihívásokhoz és innovációkhoz a jelenlegi és jövőbeni technológiai fejlesztések terén, amilyen például a számítási felhő;

| 39. | elismeri a felhőszámításban rejlő gazdasági és társadalmi potenciált, amelyet az eddig bizonyított, és felhívja a Bizottságot, hogy fogadjon el kezdeményezéseket az e technológiával ezen a területen járó előnyök kihasználása érdekében, amint fejlettebbé válik e technológia; elismeri ugyanakkor a felhőszámítás fejlesztéséből eredő számos, műszaki és jogi problémát; |
| --- | --- |

39.

elismeri a felhőszámításban rejlő gazdasági és társadalmi potenciált, amelyet az eddig bizonyított, és felhívja a Bizottságot, hogy fogadjon el kezdeményezéseket az e technológiával ezen a területen járó előnyök kihasználása érdekében, amint fejlettebbé válik e technológia; elismeri ugyanakkor a felhőszámítás fejlesztéséből eredő számos, műszaki és jogi problémát;

| 40. | elismeri a számítási felhőben rejlő óriási potenciált, és felszólítja a Bizottságot, hogy késedelem nélkül tegyen a számítási felhőre vonatkozó európai stratégiára irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

40.

elismeri a számítási felhőben rejlő óriási potenciált, és felszólítja a Bizottságot, hogy késedelem nélkül tegyen a számítási felhőre vonatkozó európai stratégiára irányuló javaslatot;

| 41. | felszólítja a Bizottságot, hogy hajtsa végre a távközlési csomag adatsértés bejelentésével kapcsolatos rendelkezéseit, és e rendelkezéseket tegye a tagállamokban minden fogyasztó számára hozzáférhetővé; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a Bizottságot, hogy hajtsa végre a távközlési csomag adatsértés bejelentésével kapcsolatos rendelkezéseit, és e rendelkezéseket tegye a tagállamokban minden fogyasztó számára hozzáférhetővé;

| 42. | emlékeztet az egyetemes szolgáltatásról és felhasználói jogokról szóló irányelv rendelkezéseire, amelyek értelmében a távközlési üzemeltetőknek kötelezniük kell az internetszolgáltatókat a közszolgálati üzenetek valamennyi ügyfelük számára történő eljuttatására; felszólítja a Bizottságot, hogy ellenőrizze, hány távközlési szabályozó tartja be e szabályokat, és erről készítsen jelentést az Európai Parlamentnek; |
| --- | --- |

42.

emlékeztet az egyetemes szolgáltatásról és felhasználói jogokról szóló irányelv rendelkezéseire, amelyek értelmében a távközlési üzemeltetőknek kötelezniük kell az internetszolgáltatókat a közszolgálati üzenetek valamennyi ügyfelük számára történő eljuttatására; felszólítja a Bizottságot, hogy ellenőrizze, hány távközlési szabályozó tartja be e szabályokat, és erről készítsen jelentést az Európai Parlamentnek;

| 43. | üdvözli ezért a Bizottság által javasolt új adatvédelmi rendeletet, kiemeli, hogy a polgárok számára biztosítani kell, hogy jobban ellenőrizhessék személyes adataik feldolgozását, és hangsúlyozza, hogy erről a kérdésről egy olyan új rendeletet kell jóváhagyni és végrehajtani, amely a magánélet és az alapvető jogok védelme mellett garantálja a jogbiztonságot és kellő rugalmasságot enged a vállalkozásoknak ahhoz, hogy az üzleti tevékenységüket nagy költségek nélkül fejleszthessék, ugyanakkor az adminisztratív terhek egyszerűsítését és csökkentését is lehetővé teszi számukra; |
| --- | --- |

43.

üdvözli ezért a Bizottság által javasolt új adatvédelmi rendeletet, kiemeli, hogy a polgárok számára biztosítani kell, hogy jobban ellenőrizhessék személyes adataik feldolgozását, és hangsúlyozza, hogy erről a kérdésről egy olyan új rendeletet kell jóváhagyni és végrehajtani, amely a magánélet és az alapvető jogok védelme mellett garantálja a jogbiztonságot és kellő rugalmasságot enged a vállalkozásoknak ahhoz, hogy az üzleti tevékenységüket nagy költségek nélkül fejleszthessék, ugyanakkor az adminisztratív terhek egyszerűsítését és csökkentését is lehetővé teszi számukra;

| 44. | üdvözli a szerzői és szomszédos jogok kollektív kezelésének jogi keretére irányuló bizottsági javaslatot a közös jogkezeléssel foglalkozó társaságok jobb elszámoltathatósága, átláthatósága és irányítása, hatékony vitarendezési mechanizmusok biztosítása, valamint az engedélyezési rendszerek tisztázása és egyszerűsítése érdekében; az internethasználók jogainak és internetbe vetett bizalmának megerősítése érdekében elengedhetetlennek tartja, hogy világos és érthető tájékoztatást kapjanak arról, hogy mely személyes adatok gyűjtésére kerül sor, milyen céllal, és azokat mennyi ideig tárolják; hangsúlyozza, hogy az adatvédelemre vonatkozó közösségi joganyag jelenlegi felülvizsgálata során biztosítani kell a jogbiztonságot és a jogi egyértelműséget, valamint a magas színvonalú adatvédelmet; üdvözli, hogy 2012-re bejelentették a számítási felhővel kapcsolatos általános európai stratégiát, és elvárja ennek kapcsán különösen a joghatósággal, az adatvédelemmel és az illetékességgel kapcsolatos kérdések tisztázását; |
| --- | --- |

44.

üdvözli a szerzői és szomszédos jogok kollektív kezelésének jogi keretére irányuló bizottsági javaslatot a közös jogkezeléssel foglalkozó társaságok jobb elszámoltathatósága, átláthatósága és irányítása, hatékony vitarendezési mechanizmusok biztosítása, valamint az engedélyezési rendszerek tisztázása és egyszerűsítése érdekében; az internethasználók jogainak és internetbe vetett bizalmának megerősítése érdekében elengedhetetlennek tartja, hogy világos és érthető tájékoztatást kapjanak arról, hogy mely személyes adatok gyűjtésére kerül sor, milyen céllal, és azokat mennyi ideig tárolják; hangsúlyozza, hogy az adatvédelemre vonatkozó közösségi joganyag jelenlegi felülvizsgálata során biztosítani kell a jogbiztonságot és a jogi egyértelműséget, valamint a magas színvonalú adatvédelmet; üdvözli, hogy 2012-re bejelentették a számítási felhővel kapcsolatos általános európai stratégiát, és elvárja ennek kapcsán különösen a joghatósággal, az adatvédelemmel és az illetékességgel kapcsolatos kérdések tisztázását;

| 45. | határozottan úgy véli, hogy a magánélet védelme nem pusztán az Európai Unió alapértéke, hanem központi szerepet játszik a felhasználók digitális környezet iránti szükséges bizalmának erősítésében, amelynek segítségével teljes mértékben megvalósul a digitális egységes piac; üdvözli ezért az arra vonatkozó bizottsági javaslatot, hogy az adatvédelmi irányelvet igazítsák hozzá az aktuális digitális környezethez, elősegítve ezzel az online környezet innovatív jellegét, és fellendítve az olyan ígéretes új technológiák fejlesztését, mint a felhőalapú számítástechnika; |
| --- | --- |

45.

határozottan úgy véli, hogy a magánélet védelme nem pusztán az Európai Unió alapértéke, hanem központi szerepet játszik a felhasználók digitális környezet iránti szükséges bizalmának erősítésében, amelynek segítségével teljes mértékben megvalósul a digitális egységes piac; üdvözli ezért az arra vonatkozó bizottsági javaslatot, hogy az adatvédelmi irányelvet igazítsák hozzá az aktuális digitális környezethez, elősegítve ezzel az online környezet innovatív jellegét, és fellendítve az olyan ígéretes új technológiák fejlesztését, mint a felhőalapú számítástechnika;

| 46. | újra kijelenti, hogy a globális megközelítés az adatvédelem és a kalózkodás jelentette kihívások kezelése során alapvető fontosságú; e tekintetben szoros együttműködést szorgalmaz az EU és az Internetirányítási Fórum között; |
| --- | --- |

46.

újra kijelenti, hogy a globális megközelítés az adatvédelem és a kalózkodás jelentette kihívások kezelése során alapvető fontosságú; e tekintetben szoros együttműködést szorgalmaz az EU és az Internetirányítási Fórum között;

| 47. | kéri annak egyértelművé tételét, hogy az internetszolgáltatók az EU-n belüli adatkezelés és/vagy adatgyűjtés során kötelesek betartani az uniós adatvédelmi jogszabályokat, az uniós versenyjogot, és kötelesek tiszteletben tartani a szellemitulajdon-jogok védelmét, valamint az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv (30) és a távközlési csomag (31) rendelkezéseit, függetlenül attól, hogy az adatokat hol tárolják és/vagy hol dolgozzák fel; úgy véli, hogy az interneten szolgáltatásokat nyújtók azonosítása tekintetében a fokozott átláthatóságnak kulcsszerepet kellene játszania a fogyasztók bizalmának erősítésében, az e téren meglévő legjobb gyakorlatokat előmozdításában, valamint abban, hogy az európai megbízhatósági címke létrehozatala érdekében alapvető kritérium gyanánt szolgáljon; |
| --- | --- |

47.

kéri annak egyértelművé tételét, hogy az internetszolgáltatók az EU-n belüli adatkezelés és/vagy adatgyűjtés során kötelesek betartani az uniós adatvédelmi jogszabályokat, az uniós versenyjogot, és kötelesek tiszteletben tartani a szellemitulajdon-jogok védelmét, valamint az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv (30) és a távközlési csomag (31) rendelkezéseit, függetlenül attól, hogy az adatokat hol tárolják és/vagy hol dolgozzák fel; úgy véli, hogy az interneten szolgáltatásokat nyújtók azonosítása tekintetében a fokozott átláthatóságnak kulcsszerepet kellene játszania a fogyasztók bizalmának erősítésében, az e téren meglévő legjobb gyakorlatokat előmozdításában, valamint abban, hogy az európai megbízhatósági címke létrehozatala érdekében alapvető kritérium gyanánt szolgáljon;

| 48. | emlékeztet arra, hogy a 2000/31/EK irányelv 5. cikke szerint az online szolgáltatók kötelesek könnyen felismerhető módon feltüntetni azonosító adataikat, valamint hogy e kötelezettség betartása elengedhetetlen az elektronikus kereskedelem iránti felhasználói bizalom biztosításához; |
| --- | --- |

48.

emlékeztet arra, hogy a 2000/31/EK irányelv 5. cikke szerint az online szolgáltatók kötelesek könnyen felismerhető módon feltüntetni azonosító adataikat, valamint hogy e kötelezettség betartása elengedhetetlen az elektronikus kereskedelem iránti felhasználói bizalom biztosításához;

| 49. | felhívja a Bizottságot, hogy a digitális egységes piac megvalósításának keretében korszerűsítse a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó jogi keretet, és tegyen javaslatot a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó európai stratégiára, és sürgősen hajtsa végre e stratégiát a XXI. század online valóságához való alkalmazkodás érdekében; az ezzel kapcsolatos jogi eszközökre vonatkozóan várja a Bizottság javaslatait, többek között a szerzői jogok európai közös kezelését egyszerűsítő jogszabályokra és a szellemitulajdon-jogok végrehajtásáról és a hamisítás és kalózkodás elleni küzdelemről szóló irányelvre irányuló javaslatokat; úgy véli továbbá, hogy a hozzáférhetőség fokozása érdekében mérlegelni kell és tovább kell fejleszteni az innovatív üzleti modelleket és különböző engedélyezési struktúrákat a szerzői jog fenntartása és a jogtulajdonosok díjazásának biztosítása mellett; |
| --- | --- |

49.

felhívja a Bizottságot, hogy a digitális egységes piac megvalósításának keretében korszerűsítse a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó jogi keretet, és tegyen javaslatot a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó európai stratégiára, és sürgősen hajtsa végre e stratégiát a XXI. század online valóságához való alkalmazkodás érdekében; az ezzel kapcsolatos jogi eszközökre vonatkozóan várja a Bizottság javaslatait, többek között a szerzői jogok európai közös kezelését egyszerűsítő jogszabályokra és a szellemitulajdon-jogok végrehajtásáról és a hamisítás és kalózkodás elleni küzdelemről szóló irányelvre irányuló javaslatokat; úgy véli továbbá, hogy a hozzáférhetőség fokozása érdekében mérlegelni kell és tovább kell fejleszteni az innovatív üzleti modelleket és különböző engedélyezési struktúrákat a szerzői jog fenntartása és a jogtulajdonosok díjazásának biztosítása mellett;

| 50. | hangsúlyozza a kivételek és korlátozások összehangolt megközelítésének jelentőségét a szerzői jog terén, valamint a márkajelzések és szabadalmak harmonizált törvényes kivételeit, amelyek gyakran a kutatók és fejlesztők javát szolgálják, mivel a cél az, hogy könnyebbé váljon az új és innovatív szolgáltatások fejlesztése, alkalmazása és fogyasztók általi felhasználása, valamint javuljon a kutatócsoportok, újítók, művészek és felhasználók jogbiztonsága, amely szükséges a virágzó európai digitális környezet megvalósulásához; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza a kivételek és korlátozások összehangolt megközelítésének jelentőségét a szerzői jog terén, valamint a márkajelzések és szabadalmak harmonizált törvényes kivételeit, amelyek gyakran a kutatók és fejlesztők javát szolgálják, mivel a cél az, hogy könnyebbé váljon az új és innovatív szolgáltatások fejlesztése, alkalmazása és fogyasztók általi felhasználása, valamint javuljon a kutatócsoportok, újítók, művészek és felhasználók jogbiztonsága, amely szükséges a virágzó európai digitális környezet megvalósulásához;

| 51. | rámutat, hogy a polgárok jogainak és szabadságainak tiszteletben tartása mellett folytatni kell a szellemituljadon-jogok jogszabályi harmonizációját a digitális egységes piac kiteljesítésének megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

51.

rámutat, hogy a polgárok jogainak és szabadságainak tiszteletben tartása mellett folytatni kell a szellemituljadon-jogok jogszabályi harmonizációját a digitális egységes piac kiteljesítésének megvalósítása érdekében;

| 52. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot elfogadott, a szerzői jogokat tiszteletben tartó szektorspecifikus megoldásokra, amelyek biztosítják a szerzők tisztességes díjazását, valamint elősegítik a jogszerű kulturális termékek széles választékához való nyilvános hozzáférést; |
| --- | --- |

52.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot elfogadott, a szerzői jogokat tiszteletben tartó szektorspecifikus megoldásokra, amelyek biztosítják a szerzők tisztességes díjazását, valamint elősegítik a jogszerű kulturális termékek széles választékához való nyilvános hozzáférést;

| 53. | sürgeti a Bizottságot, hogy a közös jogkezelő szervezetek jobb elszámoltathatóságának, átláthatóságának és irányításának biztosítása, hatékony vitarendezési mechanizmusok létrehozása és a zenei ágazatban az engedélyezési rendszerek tisztázása és egyszerűsítése céljából gyorsítsa fel a közös jogkezelésre vonatkozó jogalkotási javaslattal kapcsolatos előkészítő munkát; |
| --- | --- |

53.

sürgeti a Bizottságot, hogy a közös jogkezelő szervezetek jobb elszámoltathatóságának, átláthatóságának és irányításának biztosítása, hatékony vitarendezési mechanizmusok létrehozása és a zenei ágazatban az engedélyezési rendszerek tisztázása és egyszerűsítése céljából gyorsítsa fel a közös jogkezelésre vonatkozó jogalkotási javaslattal kapcsolatos előkészítő munkát;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a média- és kulturális tartalmakért történő online fizetéskor a kis összegű kifizetések egyre fontosabbá válnak, és – bár ezek felhasználóbarát jellege még fokozható – ezt hasznos eszköznek tartja az alkotók díjazásának biztosítása érdekében, hiszen a nagyközönség számára megfizethető áron biztosít hozzáférést a legális tartalmakhoz; úgy véli ezért, hogy a kis összegű kifizetések hathatós eszközt jelentenek az illegális tartalmak elleni küzdelemben; hangsúlyozza azonban, hogy a fogyasztók és a digitális platformok javát szolgáló, egyszerű, innovatív és költséghatékony megoldások kialakítása céljából meg kell birkózni az online fizetési rendszerekkel együtt járó problémákkal, így például az átjárhatóság hiányával és a kis összegű fizetések fogyasztókat terhelő magas költségeivel; hangsúlyozza, hogy a jogszerű online kulturális kínálat megfizethető árak melletti bővítése tartósan visszaszoríthatja az interneten a jogellenes platformokat; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a média- és kulturális tartalmakért történő online fizetéskor a kis összegű kifizetések egyre fontosabbá válnak, és – bár ezek felhasználóbarát jellege még fokozható – ezt hasznos eszköznek tartja az alkotók díjazásának biztosítása érdekében, hiszen a nagyközönség számára megfizethető áron biztosít hozzáférést a legális tartalmakhoz; úgy véli ezért, hogy a kis összegű kifizetések hathatós eszközt jelentenek az illegális tartalmak elleni küzdelemben; hangsúlyozza azonban, hogy a fogyasztók és a digitális platformok javát szolgáló, egyszerű, innovatív és költséghatékony megoldások kialakítása céljából meg kell birkózni az online fizetési rendszerekkel együtt járó problémákkal, így például az átjárhatóság hiányával és a kis összegű fizetések fogyasztókat terhelő magas költségeivel; hangsúlyozza, hogy a jogszerű online kulturális kínálat megfizethető árak melletti bővítése tartósan visszaszoríthatja az interneten a jogellenes platformokat;

| 55. | hangsúlyozza, hogy az új és egyre bővülő internetes technológiák és online szolgáltatások fokozták az audiovizuális és más kulturális és kreatív digitális tartalmak iránti keresletet – különösen a fiatalok körében –, továbbá új és innovatív lehetőségeket rejtenek magukban a kínálat bővítése és személyre szabása terén; megjegyzi ugyanakkor, hogy a jelenlegi elégtelen legális kínálat nem képes kielégíteni e keresletet, ami a felhasználókat az illegális tartalmak használatára ösztönzi; úgy véli, hogy az elérhetőség fokozása érdekében fontolóra kell venni innovatív üzleti modelleket és eltérő engedélyezési struktúrákat; kéri a jogszerű kínálatok differenciálódását és megsokszorozódását várhatóan előmozdító digitális technológiák jobb kihasználását, fenntartva ezáltal a fogyasztói bizalmat és a növekedést, egyúttal biztosítva az alkotók méltányos és arányos díjazását; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy az új és egyre bővülő internetes technológiák és online szolgáltatások fokozták az audiovizuális és más kulturális és kreatív digitális tartalmak iránti keresletet – különösen a fiatalok körében –, továbbá új és innovatív lehetőségeket rejtenek magukban a kínálat bővítése és személyre szabása terén; megjegyzi ugyanakkor, hogy a jelenlegi elégtelen legális kínálat nem képes kielégíteni e keresletet, ami a felhasználókat az illegális tartalmak használatára ösztönzi; úgy véli, hogy az elérhetőség fokozása érdekében fontolóra kell venni innovatív üzleti modelleket és eltérő engedélyezési struktúrákat; kéri a jogszerű kínálatok differenciálódását és megsokszorozódását várhatóan előmozdító digitális technológiák jobb kihasználását, fenntartva ezáltal a fogyasztói bizalmat és a növekedést, egyúttal biztosítva az alkotók méltányos és arányos díjazását;

| 56. | határozottan támogatja az internetes termékhamisítás és az iparjogvédelmi jogsértések megakadályozására irányuló tagállami és európai szintű intézkedéseket; |
| --- | --- |

56.

határozottan támogatja az internetes termékhamisítás és az iparjogvédelmi jogsértések megakadályozására irányuló tagállami és európai szintű intézkedéseket;

| 57. | üdvözli a jogszerű online tartalmakat kínáló szolgáltatások fokozott elérhetőségét és fejlesztését célzó javaslatokat, de hangsúlyozza, hogy korszerűbb és uniós szinten egységesebb szerzői jogi rendszerre van szükség; ezért hangsúlyozza, hogy olyan szerzői jogi jogszabályra van szükség, amely biztosítja a megfelelő ösztönzőket és az egyensúlyt, és lépést tart a modern technológiával; úgy ítéli meg, hogy a több területre kiterjedő engedélyezés ösztönzését, előmozdítását és fenntarthatóságát a digitális egységes piacon elsősorban a fogyasztói keresletre reagáló, piacvezérelt kezdeményezésekkel kell elősegíteni; ennek megfelelően kéri a Bizottságot, hogy késedelem nélkül hajtsa végre a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó stratégiát; |
| --- | --- |

57.

üdvözli a jogszerű online tartalmakat kínáló szolgáltatások fokozott elérhetőségét és fejlesztését célzó javaslatokat, de hangsúlyozza, hogy korszerűbb és uniós szinten egységesebb szerzői jogi rendszerre van szükség; ezért hangsúlyozza, hogy olyan szerzői jogi jogszabályra van szükség, amely biztosítja a megfelelő ösztönzőket és az egyensúlyt, és lépést tart a modern technológiával; úgy ítéli meg, hogy a több területre kiterjedő engedélyezés ösztönzését, előmozdítását és fenntarthatóságát a digitális egységes piacon elsősorban a fogyasztói keresletre reagáló, piacvezérelt kezdeményezésekkel kell elősegíteni; ennek megfelelően kéri a Bizottságot, hogy késedelem nélkül hajtsa végre a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó stratégiát;

| 58. | határozottan elítéli a vásárlókkal szembeni, állampolgárság vagy lakóhely alapján történő megkülönböztetés minden formáját, emlékeztetve a 2006/123/EK szolgáltatási irányelv 20. cikkének (2) bekezdésére, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak az említett irányelv teljes körű végrehajtásáról; |
| --- | --- |

58.

határozottan elítéli a vásárlókkal szembeni, állampolgárság vagy lakóhely alapján történő megkülönböztetés minden formáját, emlékeztetve a 2006/123/EK szolgáltatási irányelv 20. cikkének (2) bekezdésére, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak az említett irányelv teljes körű végrehajtásáról;

A digitális egységes piacba vetett bizalom megerősítése

| 59. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztók jogairól szóló irányelv fontos előrelépést jelentett a fogyasztók és a vállalkozások jogbiztonságának erősítése felé az online ügyletek terén, és ma az online szolgáltatások esetében ez a legfontosabb fogyasztóvédelmi eszköz; felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a hatékony, gyors végrehajtásáról; felszólít az online vállalkozásokra vonatkozó jó gyakorlatokat tartalmazó kódex elkészítésére, és támogatja e tekintetben a szerződésmintákra vonatkozó javaslatokat; úgy véli, hogy a fogyasztók jogairól szóló irányelv végrehajtása a szerződésminták fontos részét jelentené, miközben a meglévő kereskedelmi gyakorlatokat is tiszteletben kellene tartani; felszólítja továbbá a tagállamokat, döntsék el, hogy hosszú távon az egységes piaci jogszabályok harmonizációját részesítik előnyben vagy egy második nemzeti rendszert; utóbbi esetben bátorítja a tagállamokat az erőfeszítések fokozására annak érdekében, hogy terjesszenek be konstruktívan olyan ügyeket, mint a közös európai adásvételi jog az EU-n belüli határokon átnyúló kereskedelem elősegítése céljával a fogyasztók és a vállalkozások javát szolgálva; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztók jogairól szóló irányelv fontos előrelépést jelentett a fogyasztók és a vállalkozások jogbiztonságának erősítése felé az online ügyletek terén, és ma az online szolgáltatások esetében ez a legfontosabb fogyasztóvédelmi eszköz; felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a hatékony, gyors végrehajtásáról; felszólít az online vállalkozásokra vonatkozó jó gyakorlatokat tartalmazó kódex elkészítésére, és támogatja e tekintetben a szerződésmintákra vonatkozó javaslatokat; úgy véli, hogy a fogyasztók jogairól szóló irányelv végrehajtása a szerződésminták fontos részét jelentené, miközben a meglévő kereskedelmi gyakorlatokat is tiszteletben kellene tartani; felszólítja továbbá a tagállamokat, döntsék el, hogy hosszú távon az egységes piaci jogszabályok harmonizációját részesítik előnyben vagy egy második nemzeti rendszert; utóbbi esetben bátorítja a tagállamokat az erőfeszítések fokozására annak érdekében, hogy terjesszenek be konstruktívan olyan ügyeket, mint a közös európai adásvételi jog az EU-n belüli határokon átnyúló kereskedelem elősegítése céljával a fogyasztók és a vállalkozások javát szolgálva;

| 60. | a közös európai adásvételi jogról szóló, nemrégiben javasolt rendeletben – amely lehetővé teszi, hogy a szerződő felek megállapodjanak annak alkalmazásában a nemzeti adásvételi jogszabályok alternatívájaként – jelentős lehetőséget lát arra, hogy segítségével kezeljék a belső piac szétaprózottságát, és az internetes ügyleteket hozzáférhetőbbé és jogilag kiszámíthatóbbá tegyék a fogyasztók és a vállalkozások számára egyaránt; |
| --- | --- |

60.

a közös európai adásvételi jogról szóló, nemrégiben javasolt rendeletben – amely lehetővé teszi, hogy a szerződő felek megállapodjanak annak alkalmazásában a nemzeti adásvételi jogszabályok alternatívájaként – jelentős lehetőséget lát arra, hogy segítségével kezeljék a belső piac szétaprózottságát, és az internetes ügyleteket hozzáférhetőbbé és jogilag kiszámíthatóbbá tegyék a fogyasztók és a vállalkozások számára egyaránt;

| 61. | emlékeztet arra, hogy a tagállamok a maguk részéről az uniós szabályok gyors és nem bürokratikus végrehajtásával szintén hozzájárulhatnak a fogyasztók jogainak tényleges érvényesítéséhez; |
| --- | --- |

61.

emlékeztet arra, hogy a tagállamok a maguk részéről az uniós szabályok gyors és nem bürokratikus végrehajtásával szintén hozzájárulhatnak a fogyasztók jogainak tényleges érvényesítéséhez;

| 62. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan hatékony eszközöket, mint a fogyasztóvédelmi együttműködési hálózat (CPC), és biztosítsanak számukra megfelelő forrást, hogy garantálják az átláthatóságról és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló európai szabályok alkalmazását az online kereskedők részéről, ezáltal biztosítsák a fogyasztóvédelem magas szintjét; |
| --- | --- |

62.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan hatékony eszközöket, mint a fogyasztóvédelmi együttműködési hálózat (CPC), és biztosítsanak számukra megfelelő forrást, hogy garantálják az átláthatóságról és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló európai szabályok alkalmazását az online kereskedők részéről, ezáltal biztosítsák a fogyasztóvédelem magas szintjét;

| 63. | hangsúlyozza, hogy a nagyközönség körében szükség van az e-ismeretek javítására irányuló tagállami kezdeményezésekre; megjegyzi, hogy az uniós állampolgárokat digitális ismeretekkel kell felvértezni, hogy az on-line szolgáltatások jelentette előnyöket teljes mértékben kihasználják, és részt vegyenek a digitális társadalomban; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza, hogy a nagyközönség körében szükség van az e-ismeretek javítására irányuló tagállami kezdeményezésekre; megjegyzi, hogy az uniós állampolgárokat digitális ismeretekkel kell felvértezni, hogy az on-line szolgáltatások jelentette előnyöket teljes mértékben kihasználják, és részt vegyenek a digitális társadalomban;

| 64. | felhívja a Bizottságot, hogy a digitális egységes piacra vonatkozó politikákba minden esetben építse be a fogyasztói hozzáférhetőség elemét, azaz a fogyatékossággal élő személyek számára az akadálymentes környezet megvalósítását és a hozzáférhető szolgáltatások teljes körét, hogy a fogyasztók minden csoportja hozzájuthasson a digitális egységes piachoz, és teljes mértékben részesülhessen az előnyeiből; |
| --- | --- |

64.

felhívja a Bizottságot, hogy a digitális egységes piacra vonatkozó politikákba minden esetben építse be a fogyasztói hozzáférhetőség elemét, azaz a fogyatékossággal élő személyek számára az akadálymentes környezet megvalósítását és a hozzáférhető szolgáltatások teljes körét, hogy a fogyasztók minden csoportja hozzájuthasson a digitális egységes piachoz, és teljes mértékben részesülhessen az előnyeiből;

| 65. | hangsúlyozza, hogy a nagyközönség körében szükség van az e-ismeretek javítására irányuló tagállami kezdeményezésekre, különösen a szociális szempontból hátrányos helyzetű rétegek esetében, külön figyelmet fordítva az idősekre a tevékeny időskorral kapcsolatos elgondolás támogatása érdekében; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy a nagyközönség körében szükség van az e-ismeretek javítására irányuló tagállami kezdeményezésekre, különösen a szociális szempontból hátrányos helyzetű rétegek esetében, külön figyelmet fordítva az idősekre a tevékeny időskorral kapcsolatos elgondolás támogatása érdekében;

| 66. | elismeri a felhasználói jogok európai chartájának jelentőségét, amely tisztázná az információs társadalom polgárainak jogait és kötelességeit; |
| --- | --- |

66.

elismeri a felhasználói jogok európai chartájának jelentőségét, amely tisztázná az információs társadalom polgárainak jogait és kötelességeit;

| 67. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a határokon átnyúló kereskedelembe vetett fogyasztói bizalom erősítésének eszközeként támogassák az árakat összehasonlító, átlátható és megbízható, különböző nyelveken hozzáférhető honlapok létrehozatalát; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a határokon átnyúló kereskedelembe vetett fogyasztói bizalom erősítésének eszközeként támogassák az árakat összehasonlító, átlátható és megbízható, különböző nyelveken hozzáférhető honlapok létrehozatalát;

| 68. | hangsúlyozza, hogy létre kell hozni egy európai megbízhatósági jelzést, amely garantálná, hogy az online működő vállalkozások teljes mértékben tiszteletben tartják az uniós jogot; ennek egyszerűnek és jól felépítettnek kellene lennie, és az e-kereskedelem szempontjából hozzáadott értékkel bíró tartalommal kell megtölteni, hogy a tájékoztatás révén erősítse a bizalmat és az átláthatóságot, valamint a jogbiztonságot úgy fogyasztók, mint a vállalkozások számára a létező, jogilag nem kötelező erejű W3C-szabványoknak megfelelően a fogyatékkal élő személyek érdekében; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy létre kell hozni egy európai megbízhatósági jelzést, amely garantálná, hogy az online működő vállalkozások teljes mértékben tiszteletben tartják az uniós jogot; ennek egyszerűnek és jól felépítettnek kellene lennie, és az e-kereskedelem szempontjából hozzáadott értékkel bíró tartalommal kell megtölteni, hogy a tájékoztatás révén erősítse a bizalmat és az átláthatóságot, valamint a jogbiztonságot úgy fogyasztók, mint a vállalkozások számára a létező, jogilag nem kötelező erejű W3C-szabványoknak megfelelően a fogyatékkal élő személyek érdekében;

| 69 | hangsúlyozza továbbá, hogy integrált megközelítés szükséges a fogyasztói bizalom javításához a határokon átnyúló jogszerű szolgáltatások igénybevétele esetén; |
| --- | --- |

69

hangsúlyozza továbbá, hogy integrált megközelítés szükséges a fogyasztói bizalom javításához a határokon átnyúló jogszerű szolgáltatások igénybevétele esetén;

| 70. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak a vállalkozások és a fogyasztók számára sürgősen gondoskodnia kell a bizalomról és az online kereskedelmet lehetővé tevő eszközökről a határokon átnyúló kereskedelem fokozása érdekében; ennélfogva a licencrendszerek egyszerűsítésére és a szerzői jogra vonatkozó hatékony keret létrehozására hív fel; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak a vállalkozások és a fogyasztók számára sürgősen gondoskodnia kell a bizalomról és az online kereskedelmet lehetővé tevő eszközökről a határokon átnyúló kereskedelem fokozása érdekében; ennélfogva a licencrendszerek egyszerűsítésére és a szerzői jogra vonatkozó hatékony keret létrehozására hív fel;

| 71. | üdvözli a digitális egységes piac megvalósítása előtt álló – leginkább a jogszerű és határokon átnyúló online szolgáltatások fejlesztését gátló – akadályok leküzdésére irányuló bizottsági kezdeményezést; hangsúlyozza továbbá, hogy javítani kell a fogyasztói bizalmat a határokon átnyúló jogszerű szolgáltatások igénybevétele iránt; hangsúlyozza, hogy a digitális egységes piac lehetővé fogja tenni a polgárok számára, hogy az egész EU-ban hozzáférjenek a digitális tartalmak és szolgáltatások minden formájához (pl. zene, audiovizuális tartalmak, videojátékok); |
| --- | --- |

71.

üdvözli a digitális egységes piac megvalósítása előtt álló – leginkább a jogszerű és határokon átnyúló online szolgáltatások fejlesztését gátló – akadályok leküzdésére irányuló bizottsági kezdeményezést; hangsúlyozza továbbá, hogy javítani kell a fogyasztói bizalmat a határokon átnyúló jogszerű szolgáltatások igénybevétele iránt; hangsúlyozza, hogy a digitális egységes piac lehetővé fogja tenni a polgárok számára, hogy az egész EU-ban hozzáférjenek a digitális tartalmak és szolgáltatások minden formájához (pl. zene, audiovizuális tartalmak, videojátékok);

| 72. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az egységes online piacban rejlő lehetőségek maximális kihasználását nagyrészt az akadályozza, hogy továbbra is fennáll az egymással nehezen vagy egyáltalán nem összeegyeztethető törvények, szabályok, szabványok és gyakorlatok mozaikja; |
| --- | --- |

72.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az egységes online piacban rejlő lehetőségek maximális kihasználását nagyrészt az akadályozza, hogy továbbra is fennáll az egymással nehezen vagy egyáltalán nem összeegyeztethető törvények, szabályok, szabványok és gyakorlatok mozaikja;

| 73. | üdvözli a Bizottság alternatív vitarendezésről (AVR) és online vitarendezésről (OVR) szóló jogalkotási javaslatait, és hangsúlyozza a tényleges elfogadásuk fontosságát a határokon átnyúló panaszok és konflusok megoldásának elősegítése érdekében; hangsúlyozza annak szükségességét is, hogy e mechnizmusokat széles körben megismertessék a fogyasztókkal és a kereskedőkkel annak érdekében, hogy elérhessék a gyakorlati eredményesség kívánt szintjét emlékeztet a hatékony jogorvoslati mechanizmus fontosságára, amely biztosítja, hogy a fogyasztók jogaikkal élhessenek, egyúttal hangsúlyozza, hogy jobban kell tájékoztatni a polgárokat az ilyen mechanizmus részleteiről és más problémamegoldó eszközökről; mindez fokozhatja az áruk és szolgáltatások határokon átnyúló vásárlását, és hozzájárulhat az olyan még meglévő szűk keresztmetszetek megszüntetéséhez, amelyek különösen a digitális piacon hátráltatják a növekedést és az innovációt, és amelyek jelenleg megakadályozzák az egységes piacban rejlő összes lehetőség kiaknázását; hangsúlyozza, hogy a belföldi és a határokon átnyúló e-kereskedelemre vonatkozó online vitarendezési platform léte erősíteni fogja a digitális egységes piacba vetett fogyasztói bizalmat; |
| --- | --- |

73.

üdvözli a Bizottság alternatív vitarendezésről (AVR) és online vitarendezésről (OVR) szóló jogalkotási javaslatait, és hangsúlyozza a tényleges elfogadásuk fontosságát a határokon átnyúló panaszok és konflusok megoldásának elősegítése érdekében; hangsúlyozza annak szükségességét is, hogy e mechnizmusokat széles körben megismertessék a fogyasztókkal és a kereskedőkkel annak érdekében, hogy elérhessék a gyakorlati eredményesség kívánt szintjét emlékeztet a hatékony jogorvoslati mechanizmus fontosságára, amely biztosítja, hogy a fogyasztók jogaikkal élhessenek, egyúttal hangsúlyozza, hogy jobban kell tájékoztatni a polgárokat az ilyen mechanizmus részleteiről és más problémamegoldó eszközökről; mindez fokozhatja az áruk és szolgáltatások határokon átnyúló vásárlását, és hozzájárulhat az olyan még meglévő szűk keresztmetszetek megszüntetéséhez, amelyek különösen a digitális piacon hátráltatják a növekedést és az innovációt, és amelyek jelenleg megakadályozzák az egységes piacban rejlő összes lehetőség kiaknázását; hangsúlyozza, hogy a belföldi és a határokon átnyúló e-kereskedelemre vonatkozó online vitarendezési platform léte erősíteni fogja a digitális egységes piacba vetett fogyasztói bizalmat;

| 74. | elismeri, hogy meg kell találni a polgárok online környezetbe vetett bizalma erősítésének módjait és garantálni kell a személyes adatok és a magánélet, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadsága védelmét, ideértve a földrajzi, műszaki és szervezeti akadályok lebontását is a jogorvoslati mechanizmusok tekintetében; a fogyasztói bizalom szempontjából központi követelménynek tekinti a viták gyors és költséghatékony rendezését, különösen az online ügyletek tekintetében; ezért üdvözli a fogyasztóvédelmi jogon alapuló, bíróságon kívüli és online vitarendezéssel kapcsolatos bizottsági javaslatokat, valamint a vállalkozások közötti vitarendezés vonatkozásában bejelentett jogalkotási kezdeményezést; |
| --- | --- |

74.

elismeri, hogy meg kell találni a polgárok online környezetbe vetett bizalma erősítésének módjait és garantálni kell a személyes adatok és a magánélet, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadsága védelmét, ideértve a földrajzi, műszaki és szervezeti akadályok lebontását is a jogorvoslati mechanizmusok tekintetében; a fogyasztói bizalom szempontjából központi követelménynek tekinti a viták gyors és költséghatékony rendezését, különösen az online ügyletek tekintetében; ezért üdvözli a fogyasztóvédelmi jogon alapuló, bíróságon kívüli és online vitarendezéssel kapcsolatos bizottsági javaslatokat, valamint a vállalkozások közötti vitarendezés vonatkozásában bejelentett jogalkotási kezdeményezést;

| 75. | tudomásul veszi a nem engedélyezett vagy illegális tartalmak elleni küzdelem jegyében a fizetési szolgáltatásokkal kapcsolatos együttműködési intézkedésekre irányuló bizottsági javaslatokat; hangsúlyozza, hogy a magánszférabeli felekkel való együttműködésnek olyan szilárd jogi keretre kell épülnie, amely minden fél számára biztosítja az adatok bizalmasságának tiszteletben tartását, a fogyasztók védelmét, valamint a jogorvoslathoz és az igazságszolgáltatás igénybevételéhez való jogot; hangsúlyozza, hogy az első lépésnek az értesítési-cselekvési intézkedések hatékony végrehajtásának kell lennie, amelyek minden fél számára biztosítják a jogszabályban kimondott, a független és pártatlan bíróság előtti tisztességes bírósági eljáráshoz való egyetemes és alapvető jogot; hangsúlyozza, hogy a nem engedélyezett és jogellenes tartalmak elleni küzdelemben minden szereplőnek, köztük a pénzforgalmi szolgáltatóknak és a hirdetőknek is szerepet kell vállalniuk; |
| --- | --- |

75.

tudomásul veszi a nem engedélyezett vagy illegális tartalmak elleni küzdelem jegyében a fizetési szolgáltatásokkal kapcsolatos együttműködési intézkedésekre irányuló bizottsági javaslatokat; hangsúlyozza, hogy a magánszférabeli felekkel való együttműködésnek olyan szilárd jogi keretre kell épülnie, amely minden fél számára biztosítja az adatok bizalmasságának tiszteletben tartását, a fogyasztók védelmét, valamint a jogorvoslathoz és az igazságszolgáltatás igénybevételéhez való jogot; hangsúlyozza, hogy az első lépésnek az értesítési-cselekvési intézkedések hatékony végrehajtásának kell lennie, amelyek minden fél számára biztosítják a jogszabályban kimondott, a független és pártatlan bíróság előtti tisztességes bírósági eljáráshoz való egyetemes és alapvető jogot; hangsúlyozza, hogy a nem engedélyezett és jogellenes tartalmak elleni küzdelemben minden szereplőnek, köztük a pénzforgalmi szolgáltatóknak és a hirdetőknek is szerepet kell vállalniuk;

| 76. | lelkesen üdvözli „A gyermekbarát internet stratégiája” című új bizottsági közleményt; szorgalmazza, hogy a Bizottság, a tagállamok és az ágazat ösztönözzék az új technológiai fejlesztések felhasználását az oktatás terén és a kiskorúak védelme érdekében, valamint szorosan és hatékonyan működjenek együtt a gyermekek számára biztonságos internet garantálása érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a digitális technológiák megismerésére és elsajátítására irányuló, olyan felnőtteknek szóló projekteket, akik oktatási, szakképzési feladatokat látnak el és a következő generációk felneveléséért felelősek, hogy tudatosítsák bennük, hogy az ikt milyen lehetőségeket rejt, és milyen veszélyeket jelenthet a gyermekekre és kiskorúakra nézve, hozzájárulva egyszersmind a generációk közötti technológiai szakadék csökkentéséhez; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki az információs technológiáról szóló képzési programokat a belső digitális piaccal kapcsolatos fogyasztói jogok, kötelezettségek és kockázatok tekintetében; |
| --- | --- |

76.

lelkesen üdvözli „A gyermekbarát internet stratégiája” című új bizottsági közleményt; szorgalmazza, hogy a Bizottság, a tagállamok és az ágazat ösztönözzék az új technológiai fejlesztések felhasználását az oktatás terén és a kiskorúak védelme érdekében, valamint szorosan és hatékonyan működjenek együtt a gyermekek számára biztonságos internet garantálása érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a digitális technológiák megismerésére és elsajátítására irányuló, olyan felnőtteknek szóló projekteket, akik oktatási, szakképzési feladatokat látnak el és a következő generációk felneveléséért felelősek, hogy tudatosítsák bennük, hogy az ikt milyen lehetőségeket rejt, és milyen veszélyeket jelenthet a gyermekekre és kiskorúakra nézve, hozzájárulva egyszersmind a generációk közötti technológiai szakadék csökkentéséhez; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki az információs technológiáról szóló képzési programokat a belső digitális piaccal kapcsolatos fogyasztói jogok, kötelezettségek és kockázatok tekintetében;

| 77. | szorgalmazza, hogy az érdekeltek kötelezzék el magukat a kiskorúaknak szóló felelősségteljes hirdetések mellett, elsősorban úgy, hogy tartózkodnak az agresszív és félrevezető televíziós és online hirdetésektől, valamint hogy tiszteletben tartják és maradéktalanul végrehajtják a meglévő magatartási kódexeket és a hasonló kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

77.

szorgalmazza, hogy az érdekeltek kötelezzék el magukat a kiskorúaknak szóló felelősségteljes hirdetések mellett, elsősorban úgy, hogy tartózkodnak az agresszív és félrevezető televíziós és online hirdetésektől, valamint hogy tiszteletben tartják és maradéktalanul végrehajtják a meglévő magatartási kódexeket és a hasonló kezdeményezéseket;

| 78. | szükségesnek tartja az oktatási célú és kulturális alkotások digitalizálásának támogatását minél több hivatalos uniós nyelven, hogy a nagyközönség számára értékes és hasznos tartalmak jöjjenek létre; |
| --- | --- |

78.

szükségesnek tartja az oktatási célú és kulturális alkotások digitalizálásának támogatását minél több hivatalos uniós nyelven, hogy a nagyközönség számára értékes és hasznos tartalmak jöjjenek létre;

| 79. | hangsúlyozza a harmadik országok digitális piacaival kiépített kapcsolat szabályozására szolgáló egyértelmű elvek meghatározásának fontosságát, különösen az uniós szintű projektek, mint például a világörökség digitalizálása esetében; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza a harmadik országok digitális piacaival kiépített kapcsolat szabályozására szolgáló egyértelmű elvek meghatározásának fontosságát, különösen az uniós szintű projektek, mint például a világörökség digitalizálása esetében;

| 80. | felhívja a Bizottságot, hogy a zavarok és a megkülönböztetés elkerülése érdekében gondoskodjon a szelektív forgalmazásra vonatkozó szabályok helyes alkalmazásáról; |
| --- | --- |

80.

felhívja a Bizottságot, hogy a zavarok és a megkülönböztetés elkerülése érdekében gondoskodjon a szelektív forgalmazásra vonatkozó szabályok helyes alkalmazásáról;

| 81. | felszólítja a Bizottságot, hogy a hálózatsemlegesség biztosítása érdekében terjesszen elő jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

81.

felszólítja a Bizottságot, hogy a hálózatsemlegesség biztosítása érdekében terjesszen elő jogalkotási javaslatot;

| 82. | rámutat, hogy a fokozott verseny, az adatforgalom irányításának átláthatósága és a minőségi szolgáltatás, valamint a szolgáltatók közötti könnyű váltás a hálózati semlegesség biztosításának minimálisan szükséges feltételei; újra kijelenti, hogy támogatja a nyílt internetet, ahol nem blokkolható a tartalom és az egyéni kereskedelmi szolgáltatások; emlékeztet az Elektronikus Hírközlést Szabályozó Európai Hatóságok Testületének (BEREC) legutóbbi megállapításaira, és úgy véli, hogy további intézkedésekre van szükség a hálózati semlegesség biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

82.

rámutat, hogy a fokozott verseny, az adatforgalom irányításának átláthatósága és a minőségi szolgáltatás, valamint a szolgáltatók közötti könnyű váltás a hálózati semlegesség biztosításának minimálisan szükséges feltételei; újra kijelenti, hogy támogatja a nyílt internetet, ahol nem blokkolható a tartalom és az egyéni kereskedelmi szolgáltatások; emlékeztet az Elektronikus Hírközlést Szabályozó Európai Hatóságok Testületének (BEREC) legutóbbi megállapításaira, és úgy véli, hogy további intézkedésekre van szükség a hálózati semlegesség biztosítása érdekében;

| 83. | újra kiemeli azokat a potenciális kihívásokat, amelyek a hálózatsemlegesség feladásából adódhatnak, ideértve a versenyellenes magatartást, az innováció akadályozását, a véleményszabadság és a médiapluralizmus korlátozását, a fogyasztók tudatosságának hiányát és a magánszféra megsértését, továbbá hogy a hálózatsemlegesség hiánya árt a vállalkozásoknak, a fogyasztóknak és az egész társadalomnak; |
| --- | --- |

83.

újra kiemeli azokat a potenciális kihívásokat, amelyek a hálózatsemlegesség feladásából adódhatnak, ideértve a versenyellenes magatartást, az innováció akadályozását, a véleményszabadság és a médiapluralizmus korlátozását, a fogyasztók tudatosságának hiányát és a magánszféra megsértését, továbbá hogy a hálózatsemlegesség hiánya árt a vállalkozásoknak, a fogyasztóknak és az egész társadalomnak;

| 84. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a szabad és tisztességes online versenyt, fellépve az olyan tisztességtelen B2B kereskedelmi gyakorlatokkal szemben, mint az online korlátozások, az árak ellenőrzése és a kvóták; |
| --- | --- |

84.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a szabad és tisztességes online versenyt, fellépve az olyan tisztességtelen B2B kereskedelmi gyakorlatokkal szemben, mint az online korlátozások, az árak ellenőrzése és a kvóták;

| 85. | központi prioritásnak tekinti a szélessávú hálózat további bővítését, és különösen a vidéki, elszigetelt és legkülső térségek csatlakoztatását az elektronikus távközlési hálózatokhoz; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy folyamatosan ellenőrizze, és szükség esetén szabályozói beavatkozással biztosítsa a hálózatsemlegesség fennmaradását és az internetszolgáltatók akadálytalan hozzáférését a hálózati infrastruktúrákhoz; |
| --- | --- |

85.

központi prioritásnak tekinti a szélessávú hálózat további bővítését, és különösen a vidéki, elszigetelt és legkülső térségek csatlakoztatását az elektronikus távközlési hálózatokhoz; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy folyamatosan ellenőrizze, és szükség esetén szabályozói beavatkozással biztosítsa a hálózatsemlegesség fennmaradását és az internetszolgáltatók akadálytalan hozzáférését a hálózati infrastruktúrákhoz;

A versenyképesebb és befogadó Európa alapjainak megteremtése

| 86. | felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék meg és ösztönözzék az információs és kommunikációs infrastruktúrák fejlesztését, mivel noha minden tagállamnak van a széles sávra vonatkozó nemzeti stratégiája, csak kevés rendelkezik olyan teljesen kidolgozott működési tervvel, amely tartalmazza az Európa 2020 stratégiában foglalt, az európai digitális menetrendre vonatkozó kiemelt kezdeményezés teljes megvalósításához szükséges célkitűzéseket; üdvözli az új „európai hálózatfinanszírozási eszköz” kezdeményezést, mivel ez kulcsfontosságú lesz a mindenki számára szélessávú hozzáférést ígérő európai digitális menetrend 2020-ra kitűzött céljainak hatékony eléréséhez, valamint azon köztes cél megvalósításához, hogy 2013-ra minden uniós polgár rendelkezzen alapvető internetkapcsolattal; |
| --- | --- |

86.

felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék meg és ösztönözzék az információs és kommunikációs infrastruktúrák fejlesztését, mivel noha minden tagállamnak van a széles sávra vonatkozó nemzeti stratégiája, csak kevés rendelkezik olyan teljesen kidolgozott működési tervvel, amely tartalmazza az Európa 2020 stratégiában foglalt, az európai digitális menetrendre vonatkozó kiemelt kezdeményezés teljes megvalósításához szükséges célkitűzéseket; üdvözli az új „európai hálózatfinanszírozási eszköz” kezdeményezést, mivel ez kulcsfontosságú lesz a mindenki számára szélessávú hozzáférést ígérő európai digitális menetrend 2020-ra kitűzött céljainak hatékony eléréséhez, valamint azon köztes cél megvalósításához, hogy 2013-ra minden uniós polgár rendelkezzen alapvető internetkapcsolattal;

| 87. | hangsúlyozza, hogy az internetszolgáltatásokat határokon átnyúló formában nyújtják, és az európai digitális menetrendnek megfelelően összehangolt fellépésre van szükségük; rámutat, hogy egy olyan európai piac, ahol megközelítőleg 500 millió ember nagy sebességű széles sávú hozzáféréssel rendelkezik, a belső piac fejlődésének elsődleges hajtóerejeként működne; hangsúlyozza, hogy a digitális menetrendet össze kell kapcsolni új szolgáltatások – például az e-kereskedelmi, e-egészségügyi, e-tanulási, e-bank- és e-kormányzati szolgáltatások – nyújtásával; |
| --- | --- |

87.

hangsúlyozza, hogy az internetszolgáltatásokat határokon átnyúló formában nyújtják, és az európai digitális menetrendnek megfelelően összehangolt fellépésre van szükségük; rámutat, hogy egy olyan európai piac, ahol megközelítőleg 500 millió ember nagy sebességű széles sávú hozzáféréssel rendelkezik, a belső piac fejlődésének elsődleges hajtóerejeként működne; hangsúlyozza, hogy a digitális menetrendet össze kell kapcsolni új szolgáltatások – például az e-kereskedelmi, e-egészségügyi, e-tanulási, e-bank- és e-kormányzati szolgáltatások – nyújtásával;

| 88. | hangsúlyozza az egységes európai digitális piac fejlesztésének fontosságát, hogy a vezetékes és mobilinternethez való hozzáférés előmozdításával és az új generációs infrastruktúrák kiaknázásával további erőfeszítésekre kerüljön sor a fogyasztók számára mindenütt elérhető, nagy sebességű hozzáférés megteremtése érdekében; hangsúlyozza, hogy ehhez olyan politikákra van szükség, amelyek versenyképes feltételek mellett támogatják a hozzáférést; szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok adjanak új lendületet az európai gyors és szupergyors széles sávra vonatkozó stratégiának a megfelelő célok frissítésével; |
| --- | --- |

88.

hangsúlyozza az egységes európai digitális piac fejlesztésének fontosságát, hogy a vezetékes és mobilinternethez való hozzáférés előmozdításával és az új generációs infrastruktúrák kiaknázásával további erőfeszítésekre kerüljön sor a fogyasztók számára mindenütt elérhető, nagy sebességű hozzáférés megteremtése érdekében; hangsúlyozza, hogy ehhez olyan politikákra van szükség, amelyek versenyképes feltételek mellett támogatják a hozzáférést; szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok adjanak új lendületet az európai gyors és szupergyors széles sávra vonatkozó stratégiának a megfelelő célok frissítésével;

| 89. | hangsúlyozza a digitális közszolgáltatásokra történő átállás potenciális értékét a fogyasztók és a vállalkozások számára, és felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a digitális közszolgáltatásokra történő átállásra vonatkozó nemzeti terveket, amelyeknek magukban kell foglalniuk az azt szolgáló célokat és intézkedéseket, hogy 2015-re minden közszolgáltatás online hozzáférhető legyen; elismeri, hogy az online szolgáltatások fejlesztésének és a gazdasági növekedésnek előfeltétele, hogy rendelkezésre álljanak a nagy sebességű hálózatok; felszólítja a Bizottságot, hogy a digitális menetrenden belül dolgozzon ki világviszonylatban vezető helyen álló célokat annak biztosítása érdekében, hogy Európa az internet gyorsasága és az összekapcsolhatóság tekintetében globális vezető szerepet töltsön be; felszólítja a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább a széles sávval kapcsolatos nemzeti terveket, valamint fogadjanak el konkrét intézkedéseket tartalmazó operatív terveket a széles sávra vonatkozó, nagyratörő célok végrehajtása érdekében, továbbá hangsúlyozza az Európai Bizottság által az európai hálózatfinanszírozási eszköz keretében javasolt eszközök döntő jelentőségét; |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza a digitális közszolgáltatásokra történő átállás potenciális értékét a fogyasztók és a vállalkozások számára, és felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a digitális közszolgáltatásokra történő átállásra vonatkozó nemzeti terveket, amelyeknek magukban kell foglalniuk az azt szolgáló célokat és intézkedéseket, hogy 2015-re minden közszolgáltatás online hozzáférhető legyen; elismeri, hogy az online szolgáltatások fejlesztésének és a gazdasági növekedésnek előfeltétele, hogy rendelkezésre álljanak a nagy sebességű hálózatok; felszólítja a Bizottságot, hogy a digitális menetrenden belül dolgozzon ki világviszonylatban vezető helyen álló célokat annak biztosítása érdekében, hogy Európa az internet gyorsasága és az összekapcsolhatóság tekintetében globális vezető szerepet töltsön be; felszólítja a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább a széles sávval kapcsolatos nemzeti terveket, valamint fogadjanak el konkrét intézkedéseket tartalmazó operatív terveket a széles sávra vonatkozó, nagyratörő célok végrehajtása érdekében, továbbá hangsúlyozza az Európai Bizottság által az európai hálózatfinanszírozási eszköz keretében javasolt eszközök döntő jelentőségét;

| 90. | sajnálatának ad hangot, amiért az EU lemaradt az üvegszálas internetkapcsolatok tekintetében; ezért felszólítja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az ultra-nagysebességű széles sáv terjedését és bevezetését, és az üvegszálas hozzáférési hálózat (FTTx) széles körű alkalmazását célul kitűző európai stratégia kidolgozását kéri; |
| --- | --- |

90.

sajnálatának ad hangot, amiért az EU lemaradt az üvegszálas internetkapcsolatok tekintetében; ezért felszólítja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az ultra-nagysebességű széles sáv terjedését és bevezetését, és az üvegszálas hozzáférési hálózat (FTTx) széles körű alkalmazását célul kitűző európai stratégia kidolgozását kéri;

| 91. | felszólítja a tagállamokat arra, hogy készítsenek a kiberbiztonsági incidensekkel kapcsolatos készenléti terveket, ideértve a kritikus információs infrastruktúrákra vonatkozó európai és nemzeti terveket, amelyek révén felvehető a küzdelem a határokon átnyúló vonatkozású hálózati zavarokkal és informatikai támadásokkal szemben, továbbá hogy a tagállamok dolgozzanak ki stratégiákat a rugalmasabb és megbízhatóbb infrastruktúrák szolgálatában; hangsúlyozza, hogy ezen a területen erősíteni kell a nemzetközi együttműködést; hangsúlyozza, hogy a hálózat- és információbiztonság minden érdekelt fél, köztük az otthoni felhasználók, a szolgáltatók és a termékfejlesztők felelőssége; javasolja a polgárok, továbbá szakemberek számára szóló kiberbiztonsági képzések és oktatási programok ösztönzését; |
| --- | --- |

91.

felszólítja a tagállamokat arra, hogy készítsenek a kiberbiztonsági incidensekkel kapcsolatos készenléti terveket, ideértve a kritikus információs infrastruktúrákra vonatkozó európai és nemzeti terveket, amelyek révén felvehető a küzdelem a határokon átnyúló vonatkozású hálózati zavarokkal és informatikai támadásokkal szemben, továbbá hogy a tagállamok dolgozzanak ki stratégiákat a rugalmasabb és megbízhatóbb infrastruktúrák szolgálatában; hangsúlyozza, hogy ezen a területen erősíteni kell a nemzetközi együttműködést; hangsúlyozza, hogy a hálózat- és információbiztonság minden érdekelt fél, köztük az otthoni felhasználók, a szolgáltatók és a termékfejlesztők felelőssége; javasolja a polgárok, továbbá szakemberek számára szóló kiberbiztonsági képzések és oktatási programok ösztönzését;

| 92. | hangsúlyozza, hogy egyre nagyobb mértékben használnak internet-hozzáférést biztosító mobil eszközöket, és felszólít arra, hogy tegyenek lépéseket a mobilinternet rendelkezésére álló rádiófrekvencia-spektrum szélesítése, valamint az ezen mobil eszközökkel nyújtott e-szolgáltatások minőségének javítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a rádiófrekvencia-spektrum jövőbeni kiosztása kikövezheti az utat ahhoz, hogy Európa vezető szerephez jusson a vezeték nélküli alkalmazások és új szolgáltatások terén annak érdekében, hogy fellendüljön az európai növekedés és a globális versenyképesség; |
| --- | --- |

92.

hangsúlyozza, hogy egyre nagyobb mértékben használnak internet-hozzáférést biztosító mobil eszközöket, és felszólít arra, hogy tegyenek lépéseket a mobilinternet rendelkezésére álló rádiófrekvencia-spektrum szélesítése, valamint az ezen mobil eszközökkel nyújtott e-szolgáltatások minőségének javítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a rádiófrekvencia-spektrum jövőbeni kiosztása kikövezheti az utat ahhoz, hogy Európa vezető szerephez jusson a vezeték nélküli alkalmazások és új szolgáltatások terén annak érdekében, hogy fellendüljön az európai növekedés és a globális versenyképesség;

| 93. | megállapítja, hogy mind a vezetékes, mind pedig a mobil adatforgalom exponenciálisan növekszik, valamint hogy számos intézkedés – úgy mint a vezeték nélküli széles sávú hozzáférés tekintetében a további, harmonizált spektrumkiosztás, a fokozott spektrumhatékonyság, valamint az újgenerációs hozzáférési hálózatok gyors kiépítése – alapvető fontosságú lesz az említett adatforgalom-növekedés kezeléséhez; |
| --- | --- |

93.

megállapítja, hogy mind a vezetékes, mind pedig a mobil adatforgalom exponenciálisan növekszik, valamint hogy számos intézkedés – úgy mint a vezeték nélküli széles sávú hozzáférés tekintetében a további, harmonizált spektrumkiosztás, a fokozott spektrumhatékonyság, valamint az újgenerációs hozzáférési hálózatok gyors kiépítése – alapvető fontosságú lesz az említett adatforgalom-növekedés kezeléséhez;

| 94. | megállapítja, hogy a jövőbeni kapacitásigények kielégítése érdekében fontos első lépés a 700 MHz-es frekvenciasáv mobil adatforgalom számára történő megnyitása szükségességének vizsgálata; |
| --- | --- |

94.

megállapítja, hogy a jövőbeni kapacitásigények kielégítése érdekében fontos első lépés a 700 MHz-es frekvenciasáv mobil adatforgalom számára történő megnyitása szükségességének vizsgálata;

| 95. | üdvözli az e-közbeszerzésről szóló, 2012. április 20-án közzétett új bizottsági közleményt; hangsúlyozza, hogy az e-közbeszerzés egyszerűbbé fogja tenni a közbeszerzés lebonyolítását, biztosítja az átláthatóságot, csökkenti a terheket és költségeket, növeli a kkv-k részvételét, jobb minőséget és alacsonyabb árakat nyújt; |
| --- | --- |

95.

üdvözli az e-közbeszerzésről szóló, 2012. április 20-án közzétett új bizottsági közleményt; hangsúlyozza, hogy az e-közbeszerzés egyszerűbbé fogja tenni a közbeszerzés lebonyolítását, biztosítja az átláthatóságot, csökkenti a terheket és költségeket, növeli a kkv-k részvételét, jobb minőséget és alacsonyabb árakat nyújt;

| 96. | üdvözli a Bizottság belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és megbízható szolgáltatásokról szóló rendeletre irányuló jogalkotási javaslatát, amely a biztonságos digitális környezete keretében erősíteni fogja a bizalmat és a kényelmet, magában foglalva a bejelentett elektronikus azonosítási rendszerek uniós szintű kölcsönös elismerését és elfogadását, lehetővé teszi a vállalkozások, a polgárok és a hatóságok közötti biztonságos és akadálymentes elektronikus interakciót, növelve ezáltal a közszféra és a magánszféra online szolgáltatásai, az e-business és az e-kereskedelem hatékonyságát az EU-ban; hangsúlyozza az elektronikus aláírások és az elektronikus személyazonosítás európai szintű kölcsönös elismerésének fontosságát a jogbiztonság európai fogyasztók és vállalkozások számára való garantálása érdekében; hangsúlyozza az európai szintű interoperabilitás és a személyes adatok védelme biztosításának fontosságát; |
| --- | --- |

96.

üdvözli a Bizottság belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és megbízható szolgáltatásokról szóló rendeletre irányuló jogalkotási javaslatát, amely a biztonságos digitális környezete keretében erősíteni fogja a bizalmat és a kényelmet, magában foglalva a bejelentett elektronikus azonosítási rendszerek uniós szintű kölcsönös elismerését és elfogadását, lehetővé teszi a vállalkozások, a polgárok és a hatóságok közötti biztonságos és akadálymentes elektronikus interakciót, növelve ezáltal a közszféra és a magánszféra online szolgáltatásai, az e-business és az e-kereskedelem hatékonyságát az EU-ban; hangsúlyozza az elektronikus aláírások és az elektronikus személyazonosítás európai szintű kölcsönös elismerésének fontosságát a jogbiztonság európai fogyasztók és vállalkozások számára való garantálása érdekében; hangsúlyozza az európai szintű interoperabilitás és a személyes adatok védelme biztosításának fontosságát;

| 97. | rámutat, hogy az információs és kommunikációs technológiák közszféra általi alkalmazása a digitális és tudásalapú társadalom sarokköve, és ezért arra sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább a biztonságos és hatékony e-szolgáltatásokat; megjegyzi, hogy – különösen az e-személyazonosítás és az elektronikus aláírások tekintetében – a határokon átnyúló elektronikus számlázási megoldások elfogadásához elengedhetetlenül szükséges a határokon átnyúló interoperabilitás; |
| --- | --- |

97.

rámutat, hogy az információs és kommunikációs technológiák közszféra általi alkalmazása a digitális és tudásalapú társadalom sarokköve, és ezért arra sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább a biztonságos és hatékony e-szolgáltatásokat; megjegyzi, hogy – különösen az e-személyazonosítás és az elektronikus aláírások tekintetében – a határokon átnyúló elektronikus számlázási megoldások elfogadásához elengedhetetlenül szükséges a határokon átnyúló interoperabilitás;

| 98. | emlékeztet arra, hogy „A versenyképes egységes digitális piac – az e-kormányzat mint élenjáró kezdeményezés” című 2012. április 20-i állásfoglalásában a Parlament hangsúlyozta – a tömeges elfogadás megkönnyítése érdekében – az olyan tényezők fontosságát, mint a közös jogszabályi követelményeken, üzleti folyamatokon és műszaki szabványokon alapuló jogbiztonság, egyértelmű műszaki környezet és nyílt és interoperábilis e-számlázási megoldások; felszólítja a Bizottságot vizsgálja meg az egységes, nyílt az Unió egészében érvényes szabványok kidolgozásának szükségességé az e-személyazonosításra és az elektronikus aláírásokra vonatkozóan; megállapítja, hogy a közigazgatások által nyújtott elektronikus szolgáltatásokhoz való határokon átnyúló hozzáférés legfőbb hátráltatói az elektronikus aláírások és az e-személyazonosítás alkalmazásával vannak összefüggésben, továbbá azzal a problémával, hogy az e-kormányzási rendszerek uniós szinten nem egyeztethetők össze; üdvözli a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és megbízható szolgáltatásokról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatot; |
| --- | --- |

98.

emlékeztet arra, hogy „A versenyképes egységes digitális piac – az e-kormányzat mint élenjáró kezdeményezés” című 2012. április 20-i állásfoglalásában a Parlament hangsúlyozta – a tömeges elfogadás megkönnyítése érdekében – az olyan tényezők fontosságát, mint a közös jogszabályi követelményeken, üzleti folyamatokon és műszaki szabványokon alapuló jogbiztonság, egyértelmű műszaki környezet és nyílt és interoperábilis e-számlázási megoldások; felszólítja a Bizottságot vizsgálja meg az egységes, nyílt az Unió egészében érvényes szabványok kidolgozásának szükségességé az e-személyazonosításra és az elektronikus aláírásokra vonatkozóan; megállapítja, hogy a közigazgatások által nyújtott elektronikus szolgáltatásokhoz való határokon átnyúló hozzáférés legfőbb hátráltatói az elektronikus aláírások és az e-személyazonosítás alkalmazásával vannak összefüggésben, továbbá azzal a problémával, hogy az e-kormányzási rendszerek uniós szinten nem egyeztethetők össze; üdvözli a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és megbízható szolgáltatásokról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatot;

o

o o

| 99. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

99.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0209.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0211.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0491.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0492.

(5)  HL L 304., 2011.11.22., 64. o.

(6)  Elfogadott szövegek:P7_TA(2011)0453.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0307.

(8)  HL C 169. E, 2012.6.15., 58. o.

(9)  HL C 50. E, 2012.2.21., 1. o.

(10)  HL L 189., 2010.7.22., 1. o.

(11)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(12)  HL C 349. E, 2010.12.22., 1. o.

(13)  Elfogadott szövegek:P7_TA(2011)0453.

(14)  HL C 67. E., 2010.3.18., 112. o.

(15)  HL C 46. E, 2010.2.24., 26. o.

(16)  HL C 295. E, 2009.12.4., 43. o.

(17)  HL C 146. E, 2008.6.12., 370. o.

(18)  HL L 364., 2004.12.9., 1. o.

(19)  HL L 376., 2006.12.27., 21. o.

(20)  HL L 376., 2006.12.27., 36. o.

(21)  HL C 292. E, 2006.12.1., 109. o.

(22)  HL C 305. E, 2006.12.14., 247. o.

(23)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

(24)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(25)  http://www.un.or.at/unictral

(26)  HL L 271., 2002.10.9., 16. o.

(27)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(28)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(29)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. június 8-i 2000/31/EK irányelve a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.).

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 2009/136/EK rendelete (HL L 337., 2009.12.18., 11. o.) és az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 2009/140/EK irányelve (HL L 337., 2009.12.18., 37. o.).

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/17

---

P7_TA(2012)0469

Az uniós kkv-k kereskedelmének és beruházásainak finanszírozása: könnyített hitelhez jutás a nemzetközivé válás támogatása érdekében

Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása az uniós kkv-k kereskedelmének és beruházásainak finanszírozásáról: könnyített hitelhez jutás a nemzetközivé válás támogatása érdekében (2012/2114(INI))

(2015/C 434/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Globális Európa – Nemzetközi versenyképesség – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahelyteremtési stratégiájához” című bizottsági közleményre (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Globális Európa – Nemzetközi versenyképesség – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahelyteremtési stratégiájához” című bizottsági közleményre (COM(2006)0567),

| — | tekintettel az „Egy átfogó európai nemzetközi beruházási politika felé” című bizottsági közleményre (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egy átfogó európai nemzetközi beruházási politika felé” című bizottsági közleményre (COM(2010)0343),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612),

| — | tekintettel a kereskedelem technikai akadályairól szóló megállapodásra (TBT-megállapodás), amelyet 1994-ben, a GATT többoldalú kereskedelmi tárgyalásai uruguayi fordulójának keretében fogadtak el (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem technikai akadályairól szóló megállapodásra (TBT-megállapodás), amelyet 1994-ben, a GATT többoldalú kereskedelmi tárgyalásai uruguayi fordulójának keretében fogadtak el (1),

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1994. december 22-i 3286/94/EK tanácsi rendeletre (2) (a kereskedelem akadályairól szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1994. december 22-i 3286/94/EK tanácsi rendeletre (2) (a kereskedelem akadályairól szóló rendelet),

| — | tekintettel az UNCTAD 2011. évi, nemzetközi beruházásokról szóló jelentésére (World Investment Report 2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNCTAD 2011. évi, nemzetközi beruházásokról szóló jelentésére (World Investment Report 2011),

| — | tekintettel az OECD-nek, a WTO-nak és az UNCTAD-nak a G20 kereskedelmi és beruházási intézkedéseiről szóló jelentéseire (2010. október közepétől 2011. áprilisig), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD-nek, a WTO-nak és az UNCTAD-nak a G20 kereskedelmi és beruházási intézkedéseiről szóló jelentéseire (2010. október közepétől 2011. áprilisig),

| — | tekintettel az OECD beruházási politikai keretére (PFI), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD beruházási politikai keretére (PFI),

| — | tekintettel a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2011. szeptember 13-i álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2011. szeptember 13-i álláspontjára (3),

| — | tekintettel megelőző állásfoglalásaira, különösen az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok kilátásairól szóló 2005. október 13-i (4), az EU–USA transzatlanti gazdasági kapcsolatokról szóló 2006. június 1-jei (5), az EU és India gazdasági és kereskedelmi kapcsolatairól szóló 2006. szeptember 28-i (6), az interregionális társulási megállapodás megkötése céljából az EU és a Mercosur közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2006. október 12-i (7), a Globális Európa – A versenyképesség külső szempontjai tárgyú, 2007. május 22-i (8), az EU és Oroszország közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2007. június 19-i (9), az EU stratégiája az európai vállalatok piacra jutásának elősegítése érdekében tárgyú 2008. február 19-i (10), a WTO reformjáról szóló 2008. április 24-i (11), a Kínával fenntartott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról szóló 2009. február 5-i (12), az EU–India szabadkereskedelmi megállapodásról szóló 2009. március 26-i (13), az Unió Latin-Amerikával fenntartott kereskedelmi kapcsolatairól szóló 2010. október 21-i (14), az EU és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásról szóló 2011. február 17-i (15), az európai befektetési politikáról szóló 2011. április 6-i (16) állásfoglalásaira, a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2011. május 10-i jogalkotási álláspontjára (17), az EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalások jelenlegi helyzetéről szóló 2011. május 11-i (18), az EU–Japán kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2011. május 11-i (19), az EU és Kanada közötti kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2011. június 8-i (20) és az „Új európai kereskedelempolitika az Európa 2020 stratégia keretében” című 2011. szeptember 27-i állásfoglalásaira (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel megelőző állásfoglalásaira, különösen az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok kilátásairól szóló 2005. október 13-i (4), az EU–USA transzatlanti gazdasági kapcsolatokról szóló 2006. június 1-jei (5), az EU és India gazdasági és kereskedelmi kapcsolatairól szóló 2006. szeptember 28-i (6), az interregionális társulási megállapodás megkötése céljából az EU és a Mercosur közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2006. október 12-i (7), a Globális Európa – A versenyképesség külső szempontjai tárgyú, 2007. május 22-i (8), az EU és Oroszország közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2007. június 19-i (9), az EU stratégiája az európai vállalatok piacra jutásának elősegítése érdekében tárgyú 2008. február 19-i (10), a WTO reformjáról szóló 2008. április 24-i (11), a Kínával fenntartott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról szóló 2009. február 5-i (12), az EU–India szabadkereskedelmi megállapodásról szóló 2009. március 26-i (13), az Unió Latin-Amerikával fenntartott kereskedelmi kapcsolatairól szóló 2010. október 21-i (14), az EU és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásról szóló 2011. február 17-i (15), az európai befektetési politikáról szóló 2011. április 6-i (16) állásfoglalásaira, a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2011. május 10-i jogalkotási álláspontjára (17), az EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalások jelenlegi helyzetéről szóló 2011. május 11-i (18), az EU–Japán kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2011. május 11-i (19), az EU és Kanada közötti kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2011. június 8-i (20) és az „Új európai kereskedelempolitika az Európa 2020 stratégia keretében” című 2011. szeptember 27-i állásfoglalásaira (21),

| — | tekintettel az Európai Tanácshoz címzett, „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentés – 2011 – Stratégiai gazdasági partnereink bevonása a piacra jutás javításába: A kereskedelem útjában álló akadályok felszámolásával összefüggő fellépés prioritásai” című bizottsági közleményre (COM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácshoz címzett, „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentés – 2011 – Stratégiai gazdasági partnereink bevonása a piacra jutás javításába: A kereskedelem útjában álló akadályok felszámolásával összefüggő fellépés prioritásai” című bizottsági közleményre (COM(2011)0114),

| — | tekintettel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel a „Kisvállalkozás, nagyvilág – új partnerség, amelynek segítségével a kis- és középvállalkozások megragadhatják a globális lehetőségeket” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közleményre (COM(2011)0702), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kisvállalkozás, nagyvilág – új partnerség, amelynek segítségével a kis- és középvállalkozások megragadhatják a globális lehetőségeket” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közleményre (COM(2011)0702),

| — | tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javítására irányuló cselekvési tervről szóló bizottsági közleményre (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javítására irányuló cselekvési tervről szóló bizottsági közleményre (COM(2011)0870),

| — | tekintettel „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentés – 2012” című, az Európai Tanácsnak szóló bizottsági jelentésre (COM(2012)0070), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentés – 2012” című, az Európai Tanácsnak szóló bizottsági jelentésre (COM(2012)0070),

| — | tekintettel az IFC/Világbank „Doing Business 2012: Doing Business in a More Transparent World” (Vállalkozás 2012-ben: vállalkozás egy átláthatóbb világban) című jelentésére (a továbbiakban: Doing Business 2012 mutató), |
| --- | --- |

—

tekintettel az IFC/Világbank „Doing Business 2012: Doing Business in a More Transparent World” (Vállalkozás 2012-ben: vállalkozás egy átláthatóbb világban) című jelentésére (a továbbiakban: Doing Business 2012 mutató),

| — | tekintettel az európai beruházások vonzerejéről szóló, 2012. július 3-i állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai beruházások vonzerejéről szóló, 2012. július 3-i állásfoglalására (23),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0367/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0367/2012),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta a közös kereskedelempolitika az EUMSZ 207. cikke szerint magában foglalja a közvetlen külföldi befektetést, és az EU kizárólagos hatáskörébe tartozik; mivel a tagállamok csak az Unió erre vonatkozó felhatalmazásával tárgyalhatnak meg és köthetnek kétoldalú befektetési megállapodásokat; mivel a Bizottság által az Unió nevében tárgyalt minden kereskedelmi és befektetési megállapodáshoz szükséges a Parlament hozzájárulása; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta a közös kereskedelempolitika az EUMSZ 207. cikke szerint magában foglalja a közvetlen külföldi befektetést, és az EU kizárólagos hatáskörébe tartozik; mivel a tagállamok csak az Unió erre vonatkozó felhatalmazásával tárgyalhatnak meg és köthetnek kétoldalú befektetési megállapodásokat; mivel a Bizottság által az Unió nevében tárgyalt minden kereskedelmi és befektetési megállapodáshoz szükséges a Parlament hozzájárulása;

| B. | mivel az UNCTAD 2011-es jelentése szerint az EU továbbra is a külföldi közvetlen befektetést vonzó, kulcsfontosságú célállomás; mivel ezzel szemben az Eurostat adatai azt mutatják, hogy 2008-ban a teljes EU-27 kiáramló közvetlen külföldi befektetése 30 %-kal, 2009-ben további 28 %-kal, majd 2010-ben újabb 62 %-kal csökkent; |
| --- | --- |

B.

mivel az UNCTAD 2011-es jelentése szerint az EU továbbra is a külföldi közvetlen befektetést vonzó, kulcsfontosságú célállomás; mivel ezzel szemben az Eurostat adatai azt mutatják, hogy 2008-ban a teljes EU-27 kiáramló közvetlen külföldi befektetése 30 %-kal, 2009-ben további 28 %-kal, majd 2010-ben újabb 62 %-kal csökkent;

| C. | mivel a Doing Business 2012 mutató szerint a globális szintű vállalkozás szempontjából élen járó 35 országnak csak 40 %-a tartozik a tagállamok közé (az euróövezet tagjai közé pedig mindössze 26 %-a); |
| --- | --- |

C.

mivel a Doing Business 2012 mutató szerint a globális szintű vállalkozás szempontjából élen járó 35 országnak csak 40 %-a tartozik a tagállamok közé (az euróövezet tagjai közé pedig mindössze 26 %-a);

| D. | mivel a Bizottság becslései szerint az EU vállalkozásainak 99 %-a kis- és középvállalkozás (kkv), és mivel e kkv-k 92 %-a 1–9 alkalmazottal működő mikrovállalkozás, 6,7 %-a 10–49 alkalmazottal működő kisvállalkozás, 1,1 %-a pedig 50–249 alkalmazottal működő középvállalkozás; mivel a kkv-k száma 23 millió, és ők alkotják az Unió gazdaságának gerincét, biztosítva a magánszektorban a munkahelyek kétharmadát; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság becslései szerint az EU vállalkozásainak 99 %-a kis- és középvállalkozás (kkv), és mivel e kkv-k 92 %-a 1–9 alkalmazottal működő mikrovállalkozás, 6,7 %-a 10–49 alkalmazottal működő kisvállalkozás, 1,1 %-a pedig 50–249 alkalmazottal működő középvállalkozás; mivel a kkv-k száma 23 millió, és ők alkotják az Unió gazdaságának gerincét, biztosítva a magánszektorban a munkahelyek kétharmadát;

| E. | mivel a mikro-, kis- és középvállalkozások jellegüket tekintve sokfélék, a működési területüket alkotó ipari vagy szolgáltató ágazat sajátos jellegéből, továbbá a működésük helye szerinti tagállamból vagy akár régióból adódóan, és méretük, üzleti modelljük, a vállalkozói kultúra és üzleti környezet miatt különbözőek a szükségleteik, akár a nemzetközi, akár az egységes piacon működnek; mivel üzleti ciklusaik során különféle kihívásokkal szembesülnek; |
| --- | --- |

E.

mivel a mikro-, kis- és középvállalkozások jellegüket tekintve sokfélék, a működési területüket alkotó ipari vagy szolgáltató ágazat sajátos jellegéből, továbbá a működésük helye szerinti tagállamból vagy akár régióból adódóan, és méretük, üzleti modelljük, a vállalkozói kultúra és üzleti környezet miatt különbözőek a szükségleteik, akár a nemzetközi, akár az egységes piacon működnek; mivel üzleti ciklusaik során különféle kihívásokkal szembesülnek;

| F. | mivel az uniós vállalkozások versenyképessége és a vállalkozás szempontjából az egyik fő kihívást a többi iparosodott országhoz képest gyengébb vállalkozói szellem mellett továbbra is a finanszírozás hiánya jelenti, és mivel a szabályozás tartós szétaprózódottsága és a bürokrácia továbbra is korlátozza a kkv-kat, és elsősorban a mikro- és kisvállalkozásokat abban, hogy alkalmazkodni tudjanak az energia- és erőforrás-hatékony gazdasághoz, és hogy – akár az egységes piacon belül, akár világszerte – saját országukon túli piacok felé tudjanak terjeszkedni; |
| --- | --- |

F.

mivel az uniós vállalkozások versenyképessége és a vállalkozás szempontjából az egyik fő kihívást a többi iparosodott országhoz képest gyengébb vállalkozói szellem mellett továbbra is a finanszírozás hiánya jelenti, és mivel a szabályozás tartós szétaprózódottsága és a bürokrácia továbbra is korlátozza a kkv-kat, és elsősorban a mikro- és kisvállalkozásokat abban, hogy alkalmazkodni tudjanak az energia- és erőforrás-hatékony gazdasághoz, és hogy – akár az egységes piacon belül, akár világszerte – saját országukon túli piacok felé tudjanak terjeszkedni;

| G. | mivel a kkv-k 44 %-a nemzetközi piacra lépésük jelentős akadályaként jelölte meg a megfelelő információk hiányát; |
| --- | --- |

G.

mivel a kkv-k 44 %-a nemzetközi piacra lépésük jelentős akadályaként jelölte meg a megfelelő információk hiányát;

| H. | mivel főként exportlehetőségeik elemzése és előzetes elemzése elmaradásának tudható be, hogy az európai kkv-k vonakodnak attól, hogy tevékenységeiket külföldön is folytassák; |
| --- | --- |

H.

mivel főként exportlehetőségeik elemzése és előzetes elemzése elmaradásának tudható be, hogy az európai kkv-k vonakodnak attól, hogy tevékenységeiket külföldön is folytassák;

| I. | mivel a számos uniós kkv (teljes számuk 25 %-a) folytat nemzetközi exporttevékenységet, de csak 13 %-uk folytat tevékenységet az EU-n kívül, és a nemzetközi tevékenységet nem folytató kkv-k csupán 4 %-ának vannak nemzetközi tevékenységek közeljövőben történő megkezdésére irányuló konkrét tervei; mivel bizonyos kkv-k – üzleti profiljuk és méretük miatt – képtelenek nemzetközi piacra lépni; |
| --- | --- |

I.

mivel a számos uniós kkv (teljes számuk 25 %-a) folytat nemzetközi exporttevékenységet, de csak 13 %-uk folytat tevékenységet az EU-n kívül, és a nemzetközi tevékenységet nem folytató kkv-k csupán 4 %-ának vannak nemzetközi tevékenységek közeljövőben történő megkezdésére irányuló konkrét tervei; mivel bizonyos kkv-k – üzleti profiljuk és méretük miatt – képtelenek nemzetközi piacra lépni;

| J. | mivel a mikrovállalkozásoknak csupán 10 %-a veszi igénybe a már rendelkezésre álló több mint 300 állami támogatási program valamelyikét, és – a támogatási programok nagy számára való tekintettel – a kkv-k nehezen tudják megismerni és felhasználni a ténylegesen elérhető támogatásokat; |
| --- | --- |

J.

mivel a mikrovállalkozásoknak csupán 10 %-a veszi igénybe a már rendelkezésre álló több mint 300 állami támogatási program valamelyikét, és – a támogatási programok nagy számára való tekintettel – a kkv-k nehezen tudják megismerni és felhasználni a ténylegesen elérhető támogatásokat;

| K. | mivel az európai kkv-kat rendkívüli mértékben érinti a gazdasági és pénzügyi világválság, és mivel ösztönözni kell az egységes piacon túli nemzetközivé válásukat is; |
| --- | --- |

K.

mivel az európai kkv-kat rendkívüli mértékben érinti a gazdasági és pénzügyi világválság, és mivel ösztönözni kell az egységes piacon túli nemzetközivé válásukat is;

| L. | mivel az elmúlt két év során a bankkölcsönért folyamodó kkv-k közel harmada sorozatosan nem, vagy a kértnél alacsonyabb összegű hitelt kapott; és mivel a legmagasabb elutasítási arány a mikrovállalkozások körében volt tapasztalható; |
| --- | --- |

L.

mivel az elmúlt két év során a bankkölcsönért folyamodó kkv-k közel harmada sorozatosan nem, vagy a kértnél alacsonyabb összegű hitelt kapott; és mivel a legmagasabb elutasítási arány a mikrovállalkozások körében volt tapasztalható;

| M. | mivel a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) 2007 és 2013 között 30 milliárd eurónyi új finanszírozás biztosítását tette lehetővé több mint 3 15  000 kkv-nak a pénzintézetek számára; mivel továbbá az Európai Beruházási Bank (EBB) a kkv-k számára megközelítőleg 40 milliárd eurónyi kölcsönt nyújtott, amiből 2008 és 2011 között több mint 2 10  000 kkv részesült; |
| --- | --- |

M.

mivel a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) 2007 és 2013 között 30 milliárd eurónyi új finanszírozás biztosítását tette lehetővé több mint 3 15  000 kkv-nak a pénzintézetek számára; mivel továbbá az Európai Beruházási Bank (EBB) a kkv-k számára megközelítőleg 40 milliárd eurónyi kölcsönt nyújtott, amiből 2008 és 2011 között több mint 2 10  000 kkv részesült;

| N. | mivel a Bizottság által javasolt új, a vállalkozások és a kkv versenyképességét támogató program (COSME) a vállalkozások és a kkv-k számára olyan hitelgarancia-eszközt biztosít, amely a kkv-k növekedést szolgáló finanszírozáshoz való hozzáférésekor tapasztalt különös nehézségeinek mérséklése céljából kölcsönökön, alárendelt és osztalékra jogosító kölcsönökön vagy lízingen keresztül történő hitelfinanszírozáshoz ajánl garanciákat, lehetővé teszi a kkv-k adósságainak finanszírozását szolgáló további források mozgósítása érdekében adósságfinanszírozási portfólióik értékpapírosítását, és 2014-től 2020-ig 2,5 milliárd EUR tervezett költségvetéssel fog működni; |
| --- | --- |

N.

mivel a Bizottság által javasolt új, a vállalkozások és a kkv versenyképességét támogató program (COSME) a vállalkozások és a kkv-k számára olyan hitelgarancia-eszközt biztosít, amely a kkv-k növekedést szolgáló finanszírozáshoz való hozzáférésekor tapasztalt különös nehézségeinek mérséklése céljából kölcsönökön, alárendelt és osztalékra jogosító kölcsönökön vagy lízingen keresztül történő hitelfinanszírozáshoz ajánl garanciákat, lehetővé teszi a kkv-k adósságainak finanszírozását szolgáló további források mozgósítása érdekében adósságfinanszírozási portfólióik értékpapírosítását, és 2014-től 2020-ig 2,5 milliárd EUR tervezett költségvetéssel fog működni;

| O. | mivel a kkv-k és a mikrovállalkozások nemzetközi piacra lépését támogató politikák terén a tagállamok, valamint a civil társadalmi intézmények (kereskedelmi kamarák, munkáltatói szervezetek stb.) által szerzett tapasztalatok és a levont tanulságok kiváló tőkét jelentenek ezen a területen a hatékony és sikeres új szakpolitikák kialakításához; |
| --- | --- |

O.

mivel a kkv-k és a mikrovállalkozások nemzetközi piacra lépését támogató politikák terén a tagállamok, valamint a civil társadalmi intézmények (kereskedelmi kamarák, munkáltatói szervezetek stb.) által szerzett tapasztalatok és a levont tanulságok kiváló tőkét jelentenek ezen a területen a hatékony és sikeres új szakpolitikák kialakításához;

| P. | mivel a kkv-k támogatására irányuló, európai szintű politikának a már meglévő politikához képest másodlagosnak, kiegészítő jellegűnek és járulékosnak kell lennie, európai hozzáadott értéket kell hordoznia, kerülnie kell a nemzeti, regionális és helyi szinten meglévő programokkal a párhuzamosságot és átfedéseket, továbbá nagyobb mértékű program- és operatív koordinációt kell megvalósítania; |
| --- | --- |

P.

mivel a kkv-k támogatására irányuló, európai szintű politikának a már meglévő politikához képest másodlagosnak, kiegészítő jellegűnek és járulékosnak kell lennie, európai hozzáadott értéket kell hordoznia, kerülnie kell a nemzeti, regionális és helyi szinten meglévő programokkal a párhuzamosságot és átfedéseket, továbbá nagyobb mértékű program- és operatív koordinációt kell megvalósítania;

| Q. | mivel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló bizottsági jelentés példákat sorol fel arra, hogy a világ különböző országainak – köztük az iparosodott gazdaságok és a WTO-tag főbb feltörekvő gazdaságok – piacaihoz való uniós hozzáférést nem annyira a – globalizáció előrehaladásával nagymértékben eltűnő – kereskedelmi vámok, hanem inkább a különböző nem vámjellegű akadályok korlátozzák; mivel a WTO szabályai tiltják az indokolatlan nem vámjellegű korlátozásokat; |
| --- | --- |

Q.

mivel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló bizottsági jelentés példákat sorol fel arra, hogy a világ különböző országainak – köztük az iparosodott gazdaságok és a WTO-tag főbb feltörekvő gazdaságok – piacaihoz való uniós hozzáférést nem annyira a – globalizáció előrehaladásával nagymértékben eltűnő – kereskedelmi vámok, hanem inkább a különböző nem vámjellegű akadályok korlátozzák; mivel a WTO szabályai tiltják az indokolatlan nem vámjellegű korlátozásokat;

| R. | mivel az EU-nak – szükség esetén – megfelelő és arányos eszközökkel támogatnia és aktívan védelmeznie kell iparágait és vállalkozásait– többek között a kkv-kat – a megállapított szabályok, WTO-előírások és elvek kereskedelmi partnerek általi megsértése esetén; mivel a többoldalú és kétoldalú vitarendezési mechanizmusok és különösen a WTO-val összeegyeztethető kereskedelemvédelmi eszközök alkalmazására csak végső eszközként kerülhet sor; |
| --- | --- |

R.

mivel az EU-nak – szükség esetén – megfelelő és arányos eszközökkel támogatnia és aktívan védelmeznie kell iparágait és vállalkozásait– többek között a kkv-kat – a megállapított szabályok, WTO-előírások és elvek kereskedelmi partnerek általi megsértése esetén; mivel a többoldalú és kétoldalú vitarendezési mechanizmusok és különösen a WTO-val összeegyeztethető kereskedelemvédelmi eszközök alkalmazására csak végső eszközként kerülhet sor;

| S. | mivel a beruházásokkal kapcsolatos jogi bizonytalanság riasztja el leginkább a kkv-kat a nemzetközivé válástól, és mivel a rendkívül fontos egy jogbiztonságot garantáló jogi keret megléte kereskedelmi partnereikkel; mivel az EU köteles megvédeni az európai társaságok – különösen a kkv-k – érdekeit a nem uniós országokban történő beruházások jogbiztonságának megsértésétől; |
| --- | --- |

S.

mivel a beruházásokkal kapcsolatos jogi bizonytalanság riasztja el leginkább a kkv-kat a nemzetközivé válástól, és mivel a rendkívül fontos egy jogbiztonságot garantáló jogi keret megléte kereskedelmi partnereikkel; mivel az EU köteles megvédeni az európai társaságok – különösen a kkv-k – érdekeit a nem uniós országokban történő beruházások jogbiztonságának megsértésétől;

| 1. | sürgeti a Bizottságot és adott esetben a tagállamokat, hogy a kkv-k és adott esetben a mikrovállalkozások világpiaci részvételét és különösen az uniós egységes piacon való további integrálódásukat nemzetközivé válásukat célzó intézkedések végrehajtásával segítsék elő, amelyek a tőkéhez és a külföldi üzleti lehetőségekre vonatkozó, rendszeresen frissített információkhoz való könnyebb hozzáférést, valamint a tisztességtelen dömpinggel és támogatásokkal szembeni jogos védelmük biztosítására és az EU-ban folytatott jogszerű termelés és az uniós vállalkozások harmadik országbeli piaci részesedéseinek védelmére irányuló, hatékony kereskedelemvédelmi eszközöket foglalnak magukban, ugyanakkor biztosítják az emberi, a munka- és a szociális jogok, valamint a környezet védelmét a harmadik országokban; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a Bizottságot és adott esetben a tagállamokat, hogy a kkv-k és adott esetben a mikrovállalkozások világpiaci részvételét és különösen az uniós egységes piacon való további integrálódásukat nemzetközivé válásukat célzó intézkedések végrehajtásával segítsék elő, amelyek a tőkéhez és a külföldi üzleti lehetőségekre vonatkozó, rendszeresen frissített információkhoz való könnyebb hozzáférést, valamint a tisztességtelen dömpinggel és támogatásokkal szembeni jogos védelmük biztosítására és az EU-ban folytatott jogszerű termelés és az uniós vállalkozások harmadik országbeli piaci részesedéseinek védelmére irányuló, hatékony kereskedelemvédelmi eszközöket foglalnak magukban, ugyanakkor biztosítják az emberi, a munka- és a szociális jogok, valamint a környezet védelmét a harmadik országokban;

| 2. | megállapítja, hogy a kkv-k a belföldi kereslet gazdasági válság miatt bekövetkezett hanyatlása miatt is nehézségekkel szembesülnek; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a kkv-k a belföldi kereslet gazdasági válság miatt bekövetkezett hanyatlása miatt is nehézségekkel szembesülnek;

I.   Információkhoz való hozzáférés

| 3. | hangsúlyozza, hogy javítani kell a vállalkozások szintjén történő adatgyűjtést az mkkv-k szükségleteinek megismerése, a legjobb gyakorlat megosztása és nemzeti és uniós szinten egyaránt célzottabb támogatással való ellátásuk érdekében; e támogatás hatékonyságának értékelése céljából rendszeres költség-haszon elemzéseket is szorgalmaz, középpontba helyezve az mkkv-k innovációs képességét és versenyképességét úgy az egységes piacon mint globálisan; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy javítani kell a vállalkozások szintjén történő adatgyűjtést az mkkv-k szükségleteinek megismerése, a legjobb gyakorlat megosztása és nemzeti és uniós szinten egyaránt célzottabb támogatással való ellátásuk érdekében; e támogatás hatékonyságának értékelése céljából rendszeres költség-haszon elemzéseket is szorgalmaz, középpontba helyezve az mkkv-k innovációs képességét és versenyképességét úgy az egységes piacon mint globálisan;

| 4. | hangsúlyozza, hogy elsősorban az átfedések és hiányosságok elkerülése érdekében – a már működő szolgáltatók és támogatási stratégiák bevonásával és a nemzeti ügynökségekkel együttműködve – fel kell térképezni a meglévő és hiányzó támogatási programokat mind uniós, mind nemzeti szinten; ösztönzi a tagállamok hatóságait, hogy hozzák létre a nemzeti és regionális finanszírozási források hasonló szerkezetű egységes online adatbázisait; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy elsősorban az átfedések és hiányosságok elkerülése érdekében – a már működő szolgáltatók és támogatási stratégiák bevonásával és a nemzeti ügynökségekkel együttműködve – fel kell térképezni a meglévő és hiányzó támogatási programokat mind uniós, mind nemzeti szinten; ösztönzi a tagállamok hatóságait, hogy hozzák létre a nemzeti és regionális finanszírozási források hasonló szerkezetű egységes online adatbázisait;

| 5. | hangsúlyozza, hogy értékelni kell a fokozódó nemzetközivé válás szempontjából rendelkezésre álló piacot, és még jobban elő kell mozdítani a kkv-k belső piacon belüli fejlődését, és a kkv-k belső piacon belüli fejlődését külföldi fejlődésükkel azonos jelentőségűnek kell tekinteni; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy értékelni kell a fokozódó nemzetközivé válás szempontjából rendelkezésre álló piacot, és még jobban elő kell mozdítani a kkv-k belső piacon belüli fejlődését, és a kkv-k belső piacon belüli fejlődését külföldi fejlődésükkel azonos jelentőségűnek kell tekinteni;

| 6. | az EU versenyképessége és növekedése szempontjából alapvetőnek tartja egy hálózat létrehozását, amely egy digitális platform része lenne, és amely egybegyűjtené a kkv-kkal foglalkozó nemzeti információs szolgálatokat, kereskedelmi kamarákat, exporthitel-ügynökségeket, üzleti szövetségeket és a Bizottságot, annak érdekében, hogy egyablakos ügyintézés keretében a kellő időben pontos és felhasználóbarát információkkal lássa el az uniós vállalkozásokat, különösen az exportőröket és importőröket, hogy teljes mértékben élhessenek az új uniós közös kereskedelempolitika kínálta lehetőségekkel; |
| --- | --- |

6.

az EU versenyképessége és növekedése szempontjából alapvetőnek tartja egy hálózat létrehozását, amely egy digitális platform része lenne, és amely egybegyűjtené a kkv-kkal foglalkozó nemzeti információs szolgálatokat, kereskedelmi kamarákat, exporthitel-ügynökségeket, üzleti szövetségeket és a Bizottságot, annak érdekében, hogy egyablakos ügyintézés keretében a kellő időben pontos és felhasználóbarát információkkal lássa el az uniós vállalkozásokat, különösen az exportőröket és importőröket, hogy teljes mértékben élhessenek az új uniós közös kereskedelempolitika kínálta lehetőségekkel;

II.   Tőkéhez való hozzáférés

| 7. | hangsúlyozza, hogy a kkv-k nemzetközivé válását akadályozó fő okok egyikét a tőkéhez való hozzáférés során visszatérő nehézségek jelentik; kéri a nemzeti kormányokat, hogy az Unión belüli verseny torzítása nélkül hivatalosan támogatott exporthitelekkel támogassák a kkv-kat, és különítsenek el elegendő forrást a kkv-k számára (például különleges kölcsönök, társfinanszírozás és kockázati tőke formájában), segítve ezzel a befektetések és hitelek bankok általi leépítése által okozott nehézségek leküzdését; hangsúlyozza, hogy ilyenfajta forrásokat azon, már exportálást végző kkv-k számára kell biztosítani, amelyek meglévő piaci részesedésük javítására vagy megszilárdítására és munkahelyek – különösen fiatalok számára történő – teremtésére irányuló, életképes üzleti tervet tudnak bemutatni; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a kkv-k nemzetközivé válását akadályozó fő okok egyikét a tőkéhez való hozzáférés során visszatérő nehézségek jelentik; kéri a nemzeti kormányokat, hogy az Unión belüli verseny torzítása nélkül hivatalosan támogatott exporthitelekkel támogassák a kkv-kat, és különítsenek el elegendő forrást a kkv-k számára (például különleges kölcsönök, társfinanszírozás és kockázati tőke formájában), segítve ezzel a befektetések és hitelek bankok általi leépítése által okozott nehézségek leküzdését; hangsúlyozza, hogy ilyenfajta forrásokat azon, már exportálást végző kkv-k számára kell biztosítani, amelyek meglévő piaci részesedésük javítására vagy megszilárdítására és munkahelyek – különösen fiatalok számára történő – teremtésére irányuló, életképes üzleti tervet tudnak bemutatni;

| 8. | megítélése szerint az európai gazdaság fellendítése érdekében az innovatív árukat és szolgáltatásokat kínáló induló vállalkozások és a kezdeti vagy pótlólagos beruházást igénylő kkv-k támogatását nem szabad elhanyagolni, sem akkor, ha az egységes piacon belül működnek, sem akkor, ha nemzetközivé kívánnak válni; |
| --- | --- |

8.

megítélése szerint az európai gazdaság fellendítése érdekében az innovatív árukat és szolgáltatásokat kínáló induló vállalkozások és a kezdeti vagy pótlólagos beruházást igénylő kkv-k támogatását nem szabad elhanyagolni, sem akkor, ha az egységes piacon belül működnek, sem akkor, ha nemzetközivé kívánnak válni;

| 9. | felhívja ezért a nemzeti kormányokat, hogy többek között vizsgálják meg a lehetőségét egy olyan kkv-k számára létrehozandó befektetési alap létrehozásának, amelybe bármely európai polgár befektethetné megtakarításait; |
| --- | --- |

9.

felhívja ezért a nemzeti kormányokat, hogy többek között vizsgálják meg a lehetőségét egy olyan kkv-k számára létrehozandó befektetési alap létrehozásának, amelybe bármely európai polgár befektethetné megtakarításait;

| 10. | kéri, hogy a hivatalosan támogatott exporthitelek feleljenek meg az OECD iránymutatásainak és olyan projekteket támogassanak, amelyek megfelelnek a nemzetközi környezetvédelmi és munkajogi normáknak; |
| --- | --- |

10.

kéri, hogy a hivatalosan támogatott exporthitelek feleljenek meg az OECD iránymutatásainak és olyan projekteket támogassanak, amelyek megfelelnek a nemzetközi környezetvédelmi és munkajogi normáknak;

| 11. | kéri, hogy a tőkéhez való hozzáférés érdekében a kkv-k rendelkezésére bocsátott támogatás módozatait az egy kaptafára alapuló megközelítés elkerülése érdekében a kkv-k sajátos és egyedi igényeivel összhangban alakítsák ki; e tekintetben megjegyzi, hogy az uniós gazdsaág a kkv-k méretének, struktúrájának, tevékenységi területének és földrajzi helyének tükrében üzleti profilok és igények széles tárházát vonultatja fel; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy a tőkéhez való hozzáférés érdekében a kkv-k rendelkezésére bocsátott támogatás módozatait az egy kaptafára alapuló megközelítés elkerülése érdekében a kkv-k sajátos és egyedi igényeivel összhangban alakítsák ki; e tekintetben megjegyzi, hogy az uniós gazdsaág a kkv-k méretének, struktúrájának, tevékenységi területének és földrajzi helyének tükrében üzleti profilok és igények széles tárházát vonultatja fel;

| 12. | úgy ítéli meg, hogy a kereskedelemfinanszírozás tekintetében sürgősen holisztikus stratégiára van szükség, amelynek célja a kkv-k nemzetközivé válásának segítése; véleménye szerint az Uniónak támogatnia kell a stratégiai ágazatokban működő kkv-k proaktív módon történő fejlesztésére irányuló ösztönzőket, különösen az olyan, magas hozzáadott értékkel rendelkező gyártási tevékenységek esetében, amelyek versenyelőnyt kínálnának a feltörekvő gazdaságokkal szemben, és amelyek jó minőségű munkahelyeket biztosíthatnának az európai polgárok számára; hangsúlyozza, hogy ennek érdekében azonosítani kell az ígéretesnek tűnő réspiacokat, és elő kell segíteni fejlődésüket; |
| --- | --- |

12.

úgy ítéli meg, hogy a kereskedelemfinanszírozás tekintetében sürgősen holisztikus stratégiára van szükség, amelynek célja a kkv-k nemzetközivé válásának segítése; véleménye szerint az Uniónak támogatnia kell a stratégiai ágazatokban működő kkv-k proaktív módon történő fejlesztésére irányuló ösztönzőket, különösen az olyan, magas hozzáadott értékkel rendelkező gyártási tevékenységek esetében, amelyek versenyelőnyt kínálnának a feltörekvő gazdaságokkal szemben, és amelyek jó minőségű munkahelyeket biztosíthatnának az európai polgárok számára; hangsúlyozza, hogy ennek érdekében azonosítani kell az ígéretesnek tűnő réspiacokat, és elő kell segíteni fejlődésüket;

| 13. | felkéri a Bizottságot az uniós „üzleti angyal” hálózatok vezetőinek tanulása és kapacitásfejlesztése érdekében az „üzleti angyalok” európai piacának és a világszerte működő hasonló piacoknak a tanulmányozására; arra ösztönzi a bankokat és más pénzintézeteket, hogy nyújtsanak rendszeresen frissülő tájékoztatást a kkv-k számára a rendelkezésre álló pénzügyi eszközökről, beleértve a kkv-kat támogató hálózatokat és az „üzleti angyalokat” is; felhívja továbbá a Bizottságot is, hogy nyújtson erre vonatkozó tájékoztatást; |
| --- | --- |

13.

felkéri a Bizottságot az uniós „üzleti angyal” hálózatok vezetőinek tanulása és kapacitásfejlesztése érdekében az „üzleti angyalok” európai piacának és a világszerte működő hasonló piacoknak a tanulmányozására; arra ösztönzi a bankokat és más pénzintézeteket, hogy nyújtsanak rendszeresen frissülő tájékoztatást a kkv-k számára a rendelkezésre álló pénzügyi eszközökről, beleértve a kkv-kat támogató hálózatokat és az „üzleti angyalokat” is; felhívja továbbá a Bizottságot is, hogy nyújtson erre vonatkozó tájékoztatást;

| 14. | elismeri a már kialakult és tapasztalatokon alapuló, a kkv-k számára nemzeti szinten támogatást nyújtó rendszereket, amelyek exporthitel-ügynökségeken keresztül exporthitel-hozzáférést kínálnak, és úgy véli, hogy továbbra is indokolt ilyen támogatást nyújtani; álláspontja szerint azonban az az elképzelés, hogy uniós szinten középtávon a legjobb nemzeti gyakorlatok alapján rendszerszintű exporthitel-támogatást nyújtsanak egy kkv-knak szóló export/import eszköz létrehozásával, amely az exporthitel-ügynökségeken keresztül további támogatást folyósítana a kkv-knak, további megbeszéléseket tesz szükségessé; úgy ítéli meg, hogy ez a további támogatás a piacinál alacsonyabb kamatozású („puha”) és rögzített kamatozású hiteleket, rövid lejáratú működő tőkét és refinanszírozást, részvénytőke-finanszírozást és üzleti biztosítási megoldásokat foglalhatna magában; |
| --- | --- |

14.

elismeri a már kialakult és tapasztalatokon alapuló, a kkv-k számára nemzeti szinten támogatást nyújtó rendszereket, amelyek exporthitel-ügynökségeken keresztül exporthitel-hozzáférést kínálnak, és úgy véli, hogy továbbra is indokolt ilyen támogatást nyújtani; álláspontja szerint azonban az az elképzelés, hogy uniós szinten középtávon a legjobb nemzeti gyakorlatok alapján rendszerszintű exporthitel-támogatást nyújtsanak egy kkv-knak szóló export/import eszköz létrehozásával, amely az exporthitel-ügynökségeken keresztül további támogatást folyósítana a kkv-knak, további megbeszéléseket tesz szükségessé; úgy ítéli meg, hogy ez a további támogatás a piacinál alacsonyabb kamatozású („puha”) és rögzített kamatozású hiteleket, rövid lejáratú működő tőkét és refinanszírozást, részvénytőke-finanszírozást és üzleti biztosítási megoldásokat foglalhatna magában;

| 15. | felhívja a figyelmet azokra a szabályozási és jogi lépésekre, amelyeket a kkv-k biztosítékhoz való hozzáférésének javítása érdekében meg kell tenni, vagyis:






  — | az ingatlan-nyilvántartás előtt álló akadályok csökkentése (például hitelirodák létrehozása révén); |
| --- | --- | --- |

15.

felhívja a figyelmet azokra a szabályozási és jogi lépésekre, amelyeket a kkv-k biztosítékhoz való hozzáférésének javítása érdekében meg kell tenni, vagyis:

—

az ingatlan-nyilvántartás előtt álló akadályok csökkentése (például hitelirodák létrehozása révén);

| — | a hitelezők végrehajtási költségeinek csökkentése és a kkv-kra vonatkozó pénzügyi információk általános minőségének javítása annak érdekében, hogy növeljék hitelképességüket a hitelezők szemében; |
| --- | --- |

—

a hitelezők végrehajtási költségeinek csökkentése és a kkv-kra vonatkozó pénzügyi információk általános minőségének javítása annak érdekében, hogy növeljék hitelképességüket a hitelezők szemében;

| 16. | kiemeli, hogy a kkv-k számára pénzügyi és technikai segítségnyújtást kell biztosítani, amelynek középpontjában a piackutatás, a projekt- és exportfinanszírozási tanácsadás, jogi tanácsadás (például mentesítési záradékok vagy késedelmes fizetés és nemteljesítés esetére előírt kötbérek), a vám- és adókötelezettségek, a hamisítás elleni küzdelem és a kereskedelmi vásárokon és üzleti hálózatépítési rendezvényeken történő vállalati bemutatkozások állnak (például annak érdekében, hogy harmadik országban forgalmazót találjanak); |
| --- | --- |

16.

kiemeli, hogy a kkv-k számára pénzügyi és technikai segítségnyújtást kell biztosítani, amelynek középpontjában a piackutatás, a projekt- és exportfinanszírozási tanácsadás, jogi tanácsadás (például mentesítési záradékok vagy késedelmes fizetés és nemteljesítés esetére előírt kötbérek), a vám- és adókötelezettségek, a hamisítás elleni küzdelem és a kereskedelmi vásárokon és üzleti hálózatépítési rendezvényeken történő vállalati bemutatkozások állnak (például annak érdekében, hogy harmadik országban forgalmazót találjanak);

| 17. | kitart amellett, hogy a mikrovállalkozások tekintetében mutatkozó hitelrés bezárására is figyelmet kell fordítani; hangsúlyozza a kishitelek jótékony szerepét, amelyek lehetővé teszik az ilyen vállalkozások számára, hogy megerősítsék helyzetüket; megismétli, hogy még ha réspiacról van is szó, kis összegű közvetlen külföldi befektetés is elindíthat alulról szerveződő üzleti kezdeményezéseket a növekedés és a fenntartható fejlődés helyi szintű megteremtése érdekében (például szakértelem fejlesztése); |
| --- | --- |

17.

kitart amellett, hogy a mikrovállalkozások tekintetében mutatkozó hitelrés bezárására is figyelmet kell fordítani; hangsúlyozza a kishitelek jótékony szerepét, amelyek lehetővé teszik az ilyen vállalkozások számára, hogy megerősítsék helyzetüket; megismétli, hogy még ha réspiacról van is szó, kis összegű közvetlen külföldi befektetés is elindíthat alulról szerveződő üzleti kezdeményezéseket a növekedés és a fenntartható fejlődés helyi szintű megteremtése érdekében (például szakértelem fejlesztése);

| 18. | a köz- és a magánszféra közötti partnerségek erősítését kéri a kezdőtőke és a kockázati tőke uniós mkkv-knak történő biztosítása során, a vállalkozási kockázat megosztása mellett; e tekintetben rámutat arra a pozitív szerepre, amelyet a mikrofinanszírozási intézmények és a szociális vállalkozási alapok játszhatnak az olyan üzleti lehetőségek kialakításában, amelyek egyúttal határozott szociális, etikai és környezetvédelmi célokat is szolgálnak; |
| --- | --- |

18.

a köz- és a magánszféra közötti partnerségek erősítését kéri a kezdőtőke és a kockázati tőke uniós mkkv-knak történő biztosítása során, a vállalkozási kockázat megosztása mellett; e tekintetben rámutat arra a pozitív szerepre, amelyet a mikrofinanszírozási intézmények és a szociális vállalkozási alapok játszhatnak az olyan üzleti lehetőségek kialakításában, amelyek egyúttal határozott szociális, etikai és környezetvédelmi célokat is szolgálnak;

III.   Konkrét intézkedésekre vonatkozó ajánlások

| 19. | kéri, hogy a nemzeti és uniós szintű törekvések keretében egyszerűsítsék a kkv-k üzleti környezetét, szorosan együttműködésben az uniós kkv-k egyesületeivel, a kereskedelmi és iparkamarákkal, valamint az egyéb érintett érdekelt felekkel, mind a bürokrácia csökkentése, mind a kkv-k nemzetközivé válásának támogatása érdekében; |
| --- | --- |

19.

kéri, hogy a nemzeti és uniós szintű törekvések keretében egyszerűsítsék a kkv-k üzleti környezetét, szorosan együttműködésben az uniós kkv-k egyesületeivel, a kereskedelmi és iparkamarákkal, valamint az egyéb érintett érdekelt felekkel, mind a bürokrácia csökkentése, mind a kkv-k nemzetközivé válásának támogatása érdekében;

| 20. | sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsanak ki az uniós üzleti közösséggel közösen működtetett, vállalkozással kapcsolatos helyi szintű egyablakos információs szolgálatokat annak érdekében, hogy a kkv-k a saját nyelvükön kaphassanak azonnal felhasználható információkat a harmadik piacokon fennálló export- és importlehetőségekről, a kereskedelem előtti (mind vámjellegű, mind pedig nem vámjellegű) akadályokról, a befektetések védelméről, a vitarendezési rendelkezésekről és a versenytársakról, valamint hogy megismerjék és megértsék az ottani kulturális szokásokat és gyakorlatokat; |
| --- | --- |

20.

sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsanak ki az uniós üzleti közösséggel közösen működtetett, vállalkozással kapcsolatos helyi szintű egyablakos információs szolgálatokat annak érdekében, hogy a kkv-k a saját nyelvükön kaphassanak azonnal felhasználható információkat a harmadik piacokon fennálló export- és importlehetőségekről, a kereskedelem előtti (mind vámjellegű, mind pedig nem vámjellegű) akadályokról, a befektetések védelméről, a vitarendezési rendelkezésekről és a versenytársakról, valamint hogy megismerjék és megértsék az ottani kulturális szokásokat és gyakorlatokat;

| 21. | hálózat kialakítását kéri a kkv-k és az európai nagyvállalatok között azzal a céllal, hogy a kkv-k kihasználhassák szakértelmüket, export- és innovációs kapacitásukat; |
| --- | --- |

21.

hálózat kialakítását kéri a kkv-k és az európai nagyvállalatok között azzal a céllal, hogy a kkv-k kihasználhassák szakértelmüket, export- és innovációs kapacitásukat;

| 22. | felszólítja a Bizottságot, hogy az uniós szinten már létező „Erasmus – ifjú vállalkozók” program mintájára segítse elő az uniós és harmadik országbeli kkv-k vezetői közötti cseréket; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot, hogy az uniós szinten már létező „Erasmus – ifjú vállalkozók” program mintájára segítse elő az uniós és harmadik országbeli kkv-k vezetői közötti cseréket;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a piacra lépés elősegítése, valamint a harmadik országbeli piacokkal való integráció érdekében elő kell segíteni az európai kkv-k és a harmadik országbeli vállalkozások közötti együttműködést; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a piacra lépés elősegítése, valamint a harmadik országbeli piacokkal való integráció érdekében elő kell segíteni az európai kkv-k és a harmadik országbeli vállalkozások közötti együttműködést;

| 24. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az európai kkv-k körében fokozzák a tudatosságot a tárgyalás alatt álló kereskedelmi megállapodásokról, valamint a kkv-k előtt nyitva álló nemzetközi befektetési kilátásokról; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az európai kkv-k körében fokozzák a tudatosságot a tárgyalás alatt álló kereskedelmi megállapodásokról, valamint a kkv-k előtt nyitva álló nemzetközi befektetési kilátásokról;

| 25. | ösztönzi az uniós vállalkozásokat és exportőröket, hogy használják aktívan a kereskedelemvédelmi eszközöket, mint például a kereskedelmi korlátozásokról szóló rendeleten alapuló panasztételt vagy a piacra jutással foglalkozó adatbázisban lévő panasznyilvántartást, annak érdekében, hogy beszámoljanak a Bizottságnak a kereskedelmi akadályokból származó jelentős károkról, és hogy adott esetben lehetővé tegyék a Bizottság számára, hogy a megtorlás kockázatának minimalizálása érdekében hivatalból dömpingellenes és kiegyenlítő vámokkal kapcsolatos vizsgálatot kezdeményezzen, az iparágakkal szoros együttműködésben; |
| --- | --- |

25.

ösztönzi az uniós vállalkozásokat és exportőröket, hogy használják aktívan a kereskedelemvédelmi eszközöket, mint például a kereskedelmi korlátozásokról szóló rendeleten alapuló panasztételt vagy a piacra jutással foglalkozó adatbázisban lévő panasznyilvántartást, annak érdekében, hogy beszámoljanak a Bizottságnak a kereskedelmi akadályokból származó jelentős károkról, és hogy adott esetben lehetővé tegyék a Bizottság számára, hogy a megtorlás kockázatának minimalizálása érdekében hivatalból dömpingellenes és kiegyenlítő vámokkal kapcsolatos vizsgálatot kezdeményezzen, az iparágakkal szoros együttműködésben;

| 26. | úgy véli, hogy a kkv-knak az EU partnerállamai által folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni hatékony védelme éppen olyan fontos, mint a nemzetközivé válni kívánó kkv-k támogatása; úgy véli, hogy a nemzetközivé válás és a védelem a globalizációs folyamat tekintetében ugyanazon érme két oldalát képezik; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a kkv-knak az EU partnerállamai által folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni hatékony védelme éppen olyan fontos, mint a nemzetközivé válni kívánó kkv-k támogatása; úgy véli, hogy a nemzetközivé válás és a védelem a globalizációs folyamat tekintetében ugyanazon érme két oldalát képezik;

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy az EU kereskedelmi védelmi eszközeinek reformja során fordítson kellő figyelmet arra, hogy a kkv-k jobban hozzáférjenek a dömping- és támogatás elleni eljárásokhoz; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy az EU kereskedelmi védelmi eszközeinek reformja során fordítson kellő figyelmet arra, hogy a kkv-k jobban hozzáférjenek a dömping- és támogatás elleni eljárásokhoz;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja be a kkv-kat a nemzetközi szabványok (például ISO) kidolgozásába, mivel a szabályozási rendszerekben bekövetkező változások közvetlen hatással vannak nyereségességükre; hangsúlyozza, hogy az indokolatlan nem vámjellegű akadályok ügyének első helyen kell szerepelnie a Bizottság napirendjén, különös tekintettel a technikai szabályok idevágó világszabványok alapján történő harmonizálására; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy vonja be a kkv-kat a nemzetközi szabványok (például ISO) kidolgozásába, mivel a szabályozási rendszerekben bekövetkező változások közvetlen hatással vannak nyereségességükre; hangsúlyozza, hogy az indokolatlan nem vámjellegű akadályok ügyének első helyen kell szerepelnie a Bizottság napirendjén, különös tekintettel a technikai szabályok idevágó világszabványok alapján történő harmonizálására;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi többoldalú és kétoldalú kereskedelmi megállapodásban foglalkozzon ezekkel az elterjedt és tartós problémákkal, különösen az ipargazdaságokkal és feltörekvő gazdaságokkal kötött szabadkereskedelmi megállapodásokban, továbbá biztosítsa, hogy a WTO-ban a nem vámjellegű akadályok kapjanak legalább annyi figyelmet, mint amennyit jelenleg a vámok megszüntetésére fordítanak; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi többoldalú és kétoldalú kereskedelmi megállapodásban foglalkozzon ezekkel az elterjedt és tartós problémákkal, különösen az ipargazdaságokkal és feltörekvő gazdaságokkal kötött szabadkereskedelmi megállapodásokban, továbbá biztosítsa, hogy a WTO-ban a nem vámjellegű akadályok kapjanak legalább annyi figyelmet, mint amennyit jelenleg a vámok megszüntetésére fordítanak;

| 30. | sajnálja, hogy nem állnak konkrét eszközök az európai vállalkozások – különösen a kkv-k – rendelkezésére ahhoz, hogy hatékonyan küzdjenek a szellemi tulajdonjogok megsértése ellen; üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy javasolni fogja a szellemi tulajdonjogok végrehajtásáról szóló irányelv felülvizsgálatát; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy valamennyi releváns többoldalú szervezetben (Kereskedelmi Világszervezet, Egészségügyi Világszervezet és a Szellemi Tulajdon Világszervezete) védjék jobban a szellemi tulajdonjogokat; |
| --- | --- |

30.

sajnálja, hogy nem állnak konkrét eszközök az európai vállalkozások – különösen a kkv-k – rendelkezésére ahhoz, hogy hatékonyan küzdjenek a szellemi tulajdonjogok megsértése ellen; üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy javasolni fogja a szellemi tulajdonjogok végrehajtásáról szóló irányelv felülvizsgálatát; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy valamennyi releváns többoldalú szervezetben (Kereskedelmi Világszervezet, Egészségügyi Világszervezet és a Szellemi Tulajdon Világszervezete) védjék jobban a szellemi tulajdonjogokat;

| 31. | rámutat, hogy a kkv-kat érzékenyen érintik az áringadozások; felhívja ezért a Bizottságot, hogy aktívan lépjen fel uniós szinten és olyan nemzetközi fórumokon, mint a G20, az élelmiszereket és nyersanyagokat érintő káros pénzügyi spekuláció ellen; |
| --- | --- |

31.

rámutat, hogy a kkv-kat érzékenyen érintik az áringadozások; felhívja ezért a Bizottságot, hogy aktívan lépjen fel uniós szinten és olyan nemzetközi fórumokon, mint a G20, az élelmiszereket és nyersanyagokat érintő káros pénzügyi spekuláció ellen;

| 32. | felhívja az Uniót, hogy használja ki teljes mértékben az uniós kkv-k számára az európai szomszédságpolitikából adódó befektetési lehetőségeket, külön hangsúlyt helyezve a kelet- és dél-mediterrán partnerség országaiba irányuló határokon átnyúló befektetésekre; hangsúlyozza, hogy a befektetési lehetőségek e területeken jelentősen hozzájárulhatnak az adott országok lakossága társadalmi-gazdasági igényeinek kielégítéséhez, a fenntartható gazdasági fejlődés támogatásához, a szorosabb regionális együttműködéshez és a régió stabilitásához; |
| --- | --- |

32.

felhívja az Uniót, hogy használja ki teljes mértékben az uniós kkv-k számára az európai szomszédságpolitikából adódó befektetési lehetőségeket, külön hangsúlyt helyezve a kelet- és dél-mediterrán partnerség országaiba irányuló határokon átnyúló befektetésekre; hangsúlyozza, hogy a befektetési lehetőségek e területeken jelentősen hozzájárulhatnak az adott országok lakossága társadalmi-gazdasági igényeinek kielégítéséhez, a fenntartható gazdasági fejlődés támogatásához, a szorosabb regionális együttműködéshez és a régió stabilitásához;

| 33. | úgy véli, hogy a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak szinergiákat kell kialakítania annak érdekében, hogy világszerte tovább erősítsék az Unió kereskedelmi diplomáciáját; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak szinergiákat kell kialakítania annak érdekében, hogy világszerte tovább erősítsék az Unió kereskedelmi diplomáciáját;

| 34. | kéri, hogy az EU alakítson ki a kutatás és a fejlesztés erősítésén alapuló, nagyra törő közös iparpolitikát, amely a „project bonds” megoldáshoz hasonló innovatív finanszírozási módszereket biztosíthat, és támogatja a kkv-k fejlődését a közbeszerzési piachoz való hozzáférés révén annak érdekében, hogy fenntarthassa versenyképességüket az ipar és a kutatás jelentős szereplőihez képest; |
| --- | --- |

34.

kéri, hogy az EU alakítson ki a kutatás és a fejlesztés erősítésén alapuló, nagyra törő közös iparpolitikát, amely a „project bonds” megoldáshoz hasonló innovatív finanszírozási módszereket biztosíthat, és támogatja a kkv-k fejlődését a közbeszerzési piachoz való hozzáférés révén annak érdekében, hogy fenntarthassa versenyképességüket az ipar és a kutatás jelentős szereplőihez képest;

o

o o

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

35.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt.pdf

(2)  HL L 349., 1994.12.31., 71. o.

(3)  Elfogadott szövegek: P7_TA(2011)0363.

(4)  HL C 233. E, 2006.9.28., 103. o.

(5)  HL C 298. E, 2006.12.8., 235. o.

(6)  HL C 306. E, 2006.12.15., 400. o.

(7)  HL C 308. E, 2006.12.16., 182. o.

(8)  HL C 102. E, 2008.4.24., 128. o.

(9)  HL C 146. E, 2008.6.12., 95. o.

(10)  HL C 184. E, 2009.8.6., 16. o.

(11)  HL C 259. E, 2009.10.29., 77. o.

(12)  HL C 67. E, 2010.3.18., 132. o.

(13)  HL C 117. E, 2010.5.6., 166. o.

(14)  HL C 70. E, 2012.3.8., 79. o.

(15)  HL C 188. E, 2012.6.28., 113. o.

(16)  HL C 296. E, 2012.10.2., 34. o.

(17)  HL C 377. E, 2012.12.7., 203. o.

(18)  HL C 377. E, 2012.12.7., 13. o.

(19)  HL C 377. E, 2012.12.7., 19. o.

(20)  Elfogadott szövegek: P7_TA(2011)0257.

(21)  Elfogadott szövegek: P7_TA(2011)0412.

(22)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0565.

(23)  Elfogadott szövegek: P7_TA(2012)0275.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/24

---

P7_TA(2012)0470

A digitális szabadság stratégiája az EU külpolitikájában

Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról (2012/2094(INI))

(2015/C 434/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának „Az emberi jogok előmozdítása, védelme és gyakorlása az interneten” című, 2012. július 5-i határozatára, amely elismeri az emberi jogok védelmének és a szabad online információáramlásnak a fontosságát (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának „Az emberi jogok előmozdítása, védelme és gyakorlása az interneten” című, 2012. július 5-i határozatára, amely elismeri az emberi jogok védelmének és a szabad online információáramlásnak a fontosságát (1),

| — | tekintettel Frank La Rue, az ENSZ különleges előadójának a véleménynyilvánítás szabadságához való jog előmozdításáról és védelméről szóló, 2011. május 16-i (A/HRC/17/27) és 2011. augusztus 10-i jelentéseire (A/66/290), amelyek aláhúzzák a véleménynyilvánítás szabadságához való jogra vonatkozó nemzetközi emberi jogi normáknak és szabványoknak az internetre mint kommunikációs eszközre való alkalmazhatóságát, |
| --- | --- |

—

tekintettel Frank La Rue, az ENSZ különleges előadójának a véleménynyilvánítás szabadságához való jog előmozdításáról és védelméről szóló, 2011. május 16-i (A/HRC/17/27) és 2011. augusztus 10-i jelentéseire (A/66/290), amelyek aláhúzzák a véleménynyilvánítás szabadságához való jogra vonatkozó nemzetközi emberi jogi normáknak és szabványoknak az internetre mint kommunikációs eszközre való alkalmazhatóságát,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2008. március 28-i 7/36. számú határozatára, amely megbízza a különleges előadót a véleménynyilvánítás szabadságához való jog előmozdításával és védelmével, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2008. március 28-i 7/36. számú határozatára, amely megbízza a különleges előadót a véleménynyilvánítás szabadságához való jog előmozdításával és védelmével,

| — | tekintettel az ENSZ „Üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó elvek: a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keretrendszer végrehajtása” című, 2011. június 16-i jelentésére, amely John Ruggie, az ENSZ különleges képviselője munkáját tükrözi, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ „Üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó elvek: a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keretrendszer végrehajtása” című, 2011. június 16-i jelentésére, amely John Ruggie, az ENSZ különleges képviselője munkáját tükrözi,

| — | tekintettel az Interparlamentáris Unió Kormányzótanácsa által 2011. október 19-én elfogadott állásfoglalásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Interparlamentáris Unió Kormányzótanácsa által 2011. október 19-én elfogadott állásfoglalásra (2),

| — | tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó stratégiai keretre, melyet a Tanács 2012. június 25-én fogadott el (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó stratégiai keretre, melyet a Tanács 2012. június 25-én fogadott el (3),

| — | tekintettel az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjéről szóló, a Tanácshoz intézett 2012. június 13-i ajánlására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjéről szóló, a Tanácshoz intézett 2012. június 13-i ajánlására (4),

| — | tekintettel „A kritikus informatikai infrastruktúrák védelme. Eredmények és következő lépések: a globális kiberbiztonság felé” című, 2012. június 12-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kritikus informatikai infrastruktúrák védelme. Eredmények és következő lépések: a globális kiberbiztonság felé” című, 2012. június 12-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a „Versenyképes egységes digitális piac – az e-kormányzat mint élenjáró kezdeményezés” című, 2012. április 20-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Versenyképes egységes digitális piac – az e-kormányzat mint élenjáró kezdeményezés” című, 2012. április 20-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „Az emberi jogok helyzete a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája, ideértve az Unió emberi jogokkal kapcsolatos stratégiai politikájára gyakorolt hatásait is” című éves jelentéséről szóló, 2012. április 18-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok helyzete a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája, ideértve az Unió emberi jogokkal kapcsolatos stratégiai politikájára gyakorolt hatásait is” című éves jelentéséről szóló, 2012. április 18-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a vakok könyvekhez és más nyomtatott termékekhez való hozzáféréséről szóló petícióról szóló, 2012. február 16-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vakok könyvekhez és más nyomtatott termékekhez való hozzáféréséről szóló petícióról szóló, 2012. február 16-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a 2012. február 29-én elfogadott 2012. évi általános költségvetésre, és különösen a „Globális Internetszabadság Alapjának” létrehozásáról szóló felhívásra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. február 29-én elfogadott 2012. évi általános költségvetésre, és különösen a „Globális Internetszabadság Alapjának” létrehozásáról szóló felhívásra (9),

| — | tekintettel a digitális menetrendért felelős biztos „szabad háló” stratégiáról szóló, 2011. december 12-i közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális menetrendért felelős biztos „szabad háló” stratégiáról szóló, 2011. december 12-i közleményére,

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság 2011. december 12-i„Emberi jogok és demokrácia az európai unió külső tevékenységének középpontjában – egy hatékonyabb megközelítés felé” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közös közleményére (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság 2011. december 12-i„Emberi jogok és demokrácia az európai unió külső tevékenységének középpontjában – egy hatékonyabb megközelítés felé” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közös közleményére (COM(2011)0886),

| — | tekintettel 2011. november 17-i állásfoglalására a nyílt internetről és a hálózatsemlegességről Európában (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. november 17-i állásfoglalására a nyílt internetről és a hálózatsemlegességről Európában (10),

| — | tekintettel a Bizottság „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című, 2011. október 25-i közleményére (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című, 2011. október 25-i közleményére (COM(2011)0681),

| — | tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre,

| — | tekintettel a hatékony európai nyersanyag-politikai stratégiáról szóló, 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékony európai nyersanyag-politikai stratégiáról szóló, 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303),

| — | tekintettel az EU külpolitikai fellépéseinek kulturális dimenzióiról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU külpolitikai fellépéseinek kulturális dimenzióiról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a „Vállalati és szociális felelősség a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban című”2010. november 25-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Vállalati és szociális felelősség a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban című”2010. november 25-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel „Az internet szabályozása: a következő lépések” című, 2010. június 15-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az internet szabályozása: a következő lépések” című, 2010. június 15-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a tárgyak internetéről szóló, 2010. június 15-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tárgyak internetéről szóló, 2010. június 15-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel az Európai Unió megállapodásaiban szereplő emberi jogi és demokráciazáradékokról szóló, 2006. február 14-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió megállapodásaiban szereplő emberi jogi és demokráciazáradékokról szóló, 2006. február 14-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének sürgős eseteiről szóló állásfoglalásaira, ahol ezek digitális szabadságjogokkal kapcsolatos kérdéseket érintenek, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének sürgős eseteiről szóló állásfoglalásaira, ahol ezek digitális szabadságjogokkal kapcsolatos kérdéseket érintenek,

| — | tekintettel a 2011. szeptember 27-i álláspontjára a kettős felhasználású termékek és technológia kivitelére vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 1334/2000/EK rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. szeptember 27-i álláspontjára a kettős felhasználású termékek és technológia kivitelére vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 1334/2000/EK rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (18),

| — | tekintettel a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról és a 442/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. január 18-i 36/2012/EU (19) tanácsi rendeletre, amely az ikt-k terén exportkorlátozásokat és nyomon követési eszközöket vezet be, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról és a 442/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. január 18-i 36/2012/EU (19) tanácsi rendeletre, amely az ikt-k terén exportkorlátozásokat és nyomon követési eszközöket vezet be,

| — | tekintettel az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 359/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2012. március 23-i 264/2012/EU tanácsi rendeletre (20), amely az ikt-k terén exportkorlátozásokat és nyomon követési eszközöket vezet be, |
| --- | --- |

—

tekintettel az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 359/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2012. március 23-i 264/2012/EU tanácsi rendeletre (20), amely az ikt-k terén exportkorlátozásokat és nyomon követési eszközöket vezet be,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió emberi jogokról szóló iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió emberi jogokról szóló iránymutatásaira,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és valamennyi vonatkozó nemzetközi emberi jogi eszközre, beleértve a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és valamennyi vonatkozó nemzetközi emberi jogi eszközre, beleértve a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát,

| — | tekintettel a szellemi kulturális örökség védelméről szóló, 2003. április 17-i ENSZ-egyezményre (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemi kulturális örökség védelméről szóló, 2003. április 17-i ENSZ-egyezményre (21),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az EU-nak az egyezményhez való csatlakozásáról jelenleg folyó tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az EU-nak az egyezményhez való csatlakozásáról jelenleg folyó tárgyalásokra,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0374/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0374/2012),

| A. | mivel a technológiai fejlesztéseknek köszönhetően az emberek világszerte új információs és kommunikációs technológiákat (ikt) használhatnak és csatlakozhatnak az internethez, ezáltal elősegítve, hogy forradalmi változások menjenek végbe a társadalmakban, a demokrácia működésében, valamint az igazgatás, a gazdaság, az üzleti élet, a média, a fejlesztések és a kereskedelem terén; |
| --- | --- |

A.

mivel a technológiai fejlesztéseknek köszönhetően az emberek világszerte új információs és kommunikációs technológiákat (ikt) használhatnak és csatlakozhatnak az internethez, ezáltal elősegítve, hogy forradalmi változások menjenek végbe a társadalmakban, a demokrácia működésében, valamint az igazgatás, a gazdaság, az üzleti élet, a média, a fejlesztések és a kereskedelem terén;

| B. | mivel az internet kulcsszerepet játszik a szólás-, a sajtó- és a gyülekezési szabadság gyakorlásában, valamint az információhoz való hozzáférésben, illetve a gazdasági, társadalmi, politikai és kulturális fejlődésben; |
| --- | --- |

B.

mivel az internet kulcsszerepet játszik a szólás-, a sajtó- és a gyülekezési szabadság gyakorlásában, valamint az információhoz való hozzáférésben, illetve a gazdasági, társadalmi, politikai és kulturális fejlődésben;

| C. | mivel általános egyetértés uralkodik a tekintetben – amint azt a nemzetközi jog is tükrözi –, hogy az alapvető jogok korlátozását csak jogszabályban lehet kilátásba helyezni; |
| --- | --- |

C.

mivel általános egyetértés uralkodik a tekintetben – amint azt a nemzetközi jog is tükrözi –, hogy az alapvető jogok korlátozását csak jogszabályban lehet kilátásba helyezni;

| D. | mivel az EU-nak offline és online egyaránt védenie kell és elő kell mozdítania az emberi jogokat; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU-nak offline és online egyaránt védenie kell és elő kell mozdítania az emberi jogokat;

| E. | mivel a befogadás, az e-készségek fejlesztése és a digitális szakadékok áthidalása központi szerepet játszik az internetben és az ikt-kban rejlő potenciál kiaknázásában; |
| --- | --- |

E.

mivel a befogadás, az e-készségek fejlesztése és a digitális szakadékok áthidalása központi szerepet játszik az internetben és az ikt-kban rejlő potenciál kiaknázásában;

| F. | mivel az ikt-kat – jóllehet kulcsfontosságú eszközei voltak a különböző országokban zajló társadalmi megmozdulások és tüntetések megszervezésének, különös tekintettel az arab tavaszra – az elnyomás eszközeként is alkalmazzák a (tömeges) cenzúra, a megfigyelés, valamint az egyének és az információk felkutatatása és nyomon követése révén; |
| --- | --- |

F.

mivel az ikt-kat – jóllehet kulcsfontosságú eszközei voltak a különböző országokban zajló társadalmi megmozdulások és tüntetések megszervezésének, különös tekintettel az arab tavaszra – az elnyomás eszközeként is alkalmazzák a (tömeges) cenzúra, a megfigyelés, valamint az egyének és az információk felkutatatása és nyomon követése révén;

| G. | mivel az ikt-k egyúttal a terrorszervezetek számára is hasznos eszközöket jelenthetnek a támadások előkészítésében és végrehajtásában; |
| --- | --- |

G.

mivel az ikt-k egyúttal a terrorszervezetek számára is hasznos eszközöket jelenthetnek a támadások előkészítésében és végrehajtásában;

| H. | mivel a technológiák alkalmazási környezete nagymértékben meghatározza azt a hatást, amelyet pozitív fejlemények vagy éppen elnyomás előidézőjeként fejthetnek ki; |
| --- | --- |

H.

mivel a technológiák alkalmazási környezete nagymértékben meghatározza azt a hatást, amelyet pozitív fejlemények vagy éppen elnyomás előidézőjeként fejthetnek ki;

| I. | mivel e változások új körülményeket teremtenek, ez pedig szükségessé teszi a hatályos jogszabályok olyan stratégián alapuló kiigazított alkalmazását, amelynek célja az internet és az ikt-k általános érvényesítése az Unió minden külső fellépésében; |
| --- | --- |

I.

mivel e változások új körülményeket teremtenek, ez pedig szükségessé teszi a hatályos jogszabályok olyan stratégián alapuló kiigazított alkalmazását, amelynek célja az internet és az ikt-k általános érvényesítése az Unió minden külső fellépésében;

| J. | mivel szerves fejlődése és virágzása révén az internet jelentős értékű platformmá fejlődött a társadalom számára; mivel ugyanakkor az internet által elérhetővé vált új lehetőségek és eszközök helytelen alkalmazása új kockázatokat és veszélyeket is teremt; |
| --- | --- |

J.

mivel szerves fejlődése és virágzása révén az internet jelentős értékű platformmá fejlődött a társadalom számára; mivel ugyanakkor az internet által elérhetővé vált új lehetőségek és eszközök helytelen alkalmazása új kockázatokat és veszélyeket is teremt;

| K. | mivel az internet egyúttal a nemzetközi kereskedelem fejlődésének lényeges tényezőjévé vált, ezért továbbra is elővigyázatosnak kell lenni, különösen a fogyasztóvédelem terén; |
| --- | --- |

K.

mivel az internet egyúttal a nemzetközi kereskedelem fejlődésének lényeges tényezőjévé vált, ezért továbbra is elővigyázatosnak kell lenni, különösen a fogyasztóvédelem terén;

| L. | mivel kizárólag abban az esetben alkalmazhatók korlátozások, ha az internetet jogellenes tevékenységekre, így például gyűlölet- vagy erőszakkeltésre és rasszizmusra való felbujtásra, önkényuralmi rendszerek melletti propagandára, valamint gyermekek pornográf tartalmakhoz való hozzáférésére vagy szexuális kizsákmányolására használják fel; |
| --- | --- |

L.

mivel kizárólag abban az esetben alkalmazhatók korlátozások, ha az internetet jogellenes tevékenységekre, így például gyűlölet- vagy erőszakkeltésre és rasszizmusra való felbujtásra, önkényuralmi rendszerek melletti propagandára, valamint gyermekek pornográf tartalmakhoz való hozzáférésére vagy szexuális kizsákmányolására használják fel;

| M. | mivel globális és határtalan jellege miatt az internet a többszereplős nemzetközi együttműködés és irányítás új formáit teszi szükségessé; |
| --- | --- |

M.

mivel globális és határtalan jellege miatt az internet a többszereplős nemzetközi együttműködés és irányítás új formáit teszi szükségessé;

| N. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikke kimondja: „Az Unió biztosítja, hogy külső tevékenységeinek különböző területei egymással, illetve az egyéb uniós politikákkal összhangban legyenek. A Tanács és a Bizottság – az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének közreműködésével – felelősek ennek az összhangnak a biztosításáért és e célból együttműködnek egymással”; |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikke kimondja: „Az Unió biztosítja, hogy külső tevékenységeinek különböző területei egymással, illetve az egyéb uniós politikákkal összhangban legyenek. A Tanács és a Bizottság – az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének közreműködésével – felelősek ennek az összhangnak a biztosításáért és e célból együttműködnek egymással”;

| O. | mivel a versenyt és átláthatóságot biztosító hálózatsemlegesség a nyílt internet alapvető elve; |
| --- | --- |

O.

mivel a versenyt és átláthatóságot biztosító hálózatsemlegesség a nyílt internet alapvető elve;

| P. | mivel a digitális biztonság és a digitális szabadság egyformán létfontosságúak és nem helyettesíthetik egymást; |
| --- | --- |

P.

mivel a digitális biztonság és a digitális szabadság egyformán létfontosságúak és nem helyettesíthetik egymást;

| Q. | mivel az EU csak akkor mutathat példát a digitális szabadságjogok terén, ha ezeket az Unión belül is biztosítja; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU csak akkor mutathat példát a digitális szabadságjogok terén, ha ezeket az Unión belül is biztosítja;

Az emberi jogok és a fejlődés

| 1. | elismeri, hogy a nyílt internethez való cenzúrázatlan hozzáférés, a mobiltelefonok és az ikt-k mind hatással vannak az emberi jogokra és az alapvető szabadságjogokra, és olyan lehetőségeket kínálnak, amelyek világszerte szélesítik a szólásszabadság, az információhoz való hozzáférés, a magánélethez való jog és a gyülekezési szabadság alkalmazási körét; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy a nyílt internethez való cenzúrázatlan hozzáférés, a mobiltelefonok és az ikt-k mind hatással vannak az emberi jogokra és az alapvető szabadságjogokra, és olyan lehetőségeket kínálnak, amelyek világszerte szélesítik a szólásszabadság, az információhoz való hozzáférés, a magánélethez való jog és a gyülekezési szabadság alkalmazási körét;

| 2. | elismeri, hogy a közösségépítés, a civil társadalom, valamint a globális gazdasági, társadalmi, tudományos, kulturális és politikai fejlődés szempontjából a nyílt internet és az ikt-k jelentős lehetőségeket teremtő és katalizáló potenciált rejtenek, és ezzel hozzájárulnak az egész emberiség haladásához; tisztában van ugyanakkor az ikt-k helytelen alkalmazásából fakadó új emberi jogi kockázatokkal és veszélyekkel; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy a közösségépítés, a civil társadalom, valamint a globális gazdasági, társadalmi, tudományos, kulturális és politikai fejlődés szempontjából a nyílt internet és az ikt-k jelentős lehetőségeket teremtő és katalizáló potenciált rejtenek, és ezzel hozzájárulnak az egész emberiség haladásához; tisztában van ugyanakkor az ikt-k helytelen alkalmazásából fakadó új emberi jogi kockázatokkal és veszélyekkel;

| 3. | elimseri, hogy az internet – és különösen a közösségi média – révén a kormányok közvetlen diplomáciát folytathatnak, az emberek között pedig világszerte közvetlen kapcsolatok alakulhatnak ki; hangsúlyozza, hogy az elképzelések nyíltszíni megvitatása visszaszoríthatja a szélsőséges nézeteket és javíthatja a kultúrák közötti kapcsolatokat és a megértést; |
| --- | --- |

3.

elimseri, hogy az internet – és különösen a közösségi média – révén a kormányok közvetlen diplomáciát folytathatnak, az emberek között pedig világszerte közvetlen kapcsolatok alakulhatnak ki; hangsúlyozza, hogy az elképzelések nyíltszíni megvitatása visszaszoríthatja a szélsőséges nézeteket és javíthatja a kultúrák közötti kapcsolatokat és a megértést;

| 4. | véleménye szerint a politikai kapcsolatok megszakadása vagy zavara esetén a kultúra elősegítheti a hozzáférést és a kapcsolatteremtést; elismeri, hogy a szabadság és a kultúra szorosan kapcsolódik egymáshoz, a digitális kultúrán alapuló diplomácia pedig stratégiai fontosságú az Unió számára; |
| --- | --- |

4.

véleménye szerint a politikai kapcsolatok megszakadása vagy zavara esetén a kultúra elősegítheti a hozzáférést és a kapcsolatteremtést; elismeri, hogy a szabadság és a kultúra szorosan kapcsolódik egymáshoz, a digitális kultúrán alapuló diplomácia pedig stratégiai fontosságú az Unió számára;

| 5. | elismeri a művészi szabadság, valamint a lemásolás és az újbóli felhasználás szabadságának szerepét, amelyek a kreativitás, valamint a véleménynyilvánítás és a gondolatok szabadságának sarokköveit képezik; tudatában van annak, hogy a kivételek és korlátozások fontos szerepet játszanak a szerzői jogi ökoszisztémában, különösen olyan területeken, mint az újságírás, az idézés, a szatíra, a levéltárak, a könyvtárak, valamint a kulturális örökséghez való hozzáférés és ezen örökség felhasználhatóságának biztosítása; |
| --- | --- |

5.

elismeri a művészi szabadság, valamint a lemásolás és az újbóli felhasználás szabadságának szerepét, amelyek a kreativitás, valamint a véleménynyilvánítás és a gondolatok szabadságának sarokköveit képezik; tudatában van annak, hogy a kivételek és korlátozások fontos szerepet játszanak a szerzői jogi ökoszisztémában, különösen olyan területeken, mint az újságírás, az idézés, a szatíra, a levéltárak, a könyvtárak, valamint a kulturális örökséghez való hozzáférés és ezen örökség felhasználhatóságának biztosítása;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy kellően foglalkozzon azzal a ténnyel, hogy egyes országok ellenőrzik és elnyomják a polgárokat, civil társadalmi szervezeteket és aktivistákat, más országokban pedig az üzleti élet a tartalom letiltása, valamint az emberi jogi jogvédők, az újságírók, az aktivisták és a másként gondolkodók nyomon követése és beazonosítása révén egyre jelentősebb technológiai töltettel rendelkezik; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy lépjen fel a legitim online önkifejezés büntetendőként való feltüntetése, illetve az ilyen intézkedéseket legitimizáló korlátozó jogszabályok meghozatala ellen; következésképpen ismételten megerősíti, hogy az ilyen gyakorlatok ellentétesek a koppenhágai kritériumokkal; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, hogy kellően foglalkozzon azzal a ténnyel, hogy egyes országok ellenőrzik és elnyomják a polgárokat, civil társadalmi szervezeteket és aktivistákat, más országokban pedig az üzleti élet a tartalom letiltása, valamint az emberi jogi jogvédők, az újságírók, az aktivisták és a másként gondolkodók nyomon követése és beazonosítása révén egyre jelentősebb technológiai töltettel rendelkezik; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy lépjen fel a legitim online önkifejezés büntetendőként való feltüntetése, illetve az ilyen intézkedéseket legitimizáló korlátozó jogszabályok meghozatala ellen; következésképpen ismételten megerősíti, hogy az ilyen gyakorlatok ellentétesek a koppenhágai kritériumokkal;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos elvek internetszolgáltatók, szoftverfejlesztők, hardvergyártók, közösségi hálózatépítő szolgáltatások/média stb. általi elismerése és végrehajtása szükséges az emberi jogi jogvédők cselekvési szabadságának és biztonságának, valamint a véleménynyilvánítás szabadságának garantálásához; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos elvek internetszolgáltatók, szoftverfejlesztők, hardvergyártók, közösségi hálózatépítő szolgáltatások/média stb. általi elismerése és végrehajtása szükséges az emberi jogi jogvédők cselekvési szabadságának és biztonságának, valamint a véleménynyilvánítás szabadságának garantálásához;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a digitális szabadságjogok előmozdításának és védelmének kiemelten fontos helyet kell kapnia az EU valamennyi külpolitikai tevékenységében, finanszírozási és segélyezési szakpolitikájában és eszközeiben, és azt az elszámoltathatóság és folytonosság biztosítása érdekében évente felül kell vizsgálni, a főképviselő és az EKSZ vezetése mellett; e tekintetben proaktív megközelítés alkalmazására, valamint az érintett uniós intézmények és ügynökségek közötti, illetve azokon belüli horizontális együttműködés és koordináció biztosítására hív fel; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a digitális szabadságjogok előmozdításának és védelmének kiemelten fontos helyet kell kapnia az EU valamennyi külpolitikai tevékenységében, finanszírozási és segélyezési szakpolitikájában és eszközeiben, és azt az elszámoltathatóság és folytonosság biztosítása érdekében évente felül kell vizsgálni, a főképviselő és az EKSZ vezetése mellett; e tekintetben proaktív megközelítés alkalmazására, valamint az érintett uniós intézmények és ügynökségek közötti, illetve azokon belüli horizontális együttműködés és koordináció biztosítására hív fel;

| 9. | támogatja, hogy a Bizottság elismerte: az internethez való biztonságos hozzáférés a koppenhágai kritériumok része, a véleménynyilvánítás szabadságának – többek között az interneten történő – korlátozása csak kényszerítő társadalmi szükséglettel igazolható, a korlátozásnak pedig az elérni kívánt jogszerű célhoz mérten arányosnak kell lennie; |
| --- | --- |

9.

támogatja, hogy a Bizottság elismerte: az internethez való biztonságos hozzáférés a koppenhágai kritériumok része, a véleménynyilvánítás szabadságának – többek között az interneten történő – korlátozása csak kényszerítő társadalmi szükséglettel igazolható, a korlátozásnak pedig az elérni kívánt jogszerű célhoz mérten arányosnak kell lennie;

| 10. | tudja, hogy valamennyi országban megfigyelhetők az emberi jogok és szabadságok online védelmével és előmozdításával kapcsolatos aggodalmak, mindemellett elismeri azon környezet – így például a jogállamiság és a jogorvoslathoz való jog megléte – függvényében fennálló lényeges különbségeket, amelyekben az ikt-kat alkalmazzák; |
| --- | --- |

10.

tudja, hogy valamennyi országban megfigyelhetők az emberi jogok és szabadságok online védelmével és előmozdításával kapcsolatos aggodalmak, mindemellett elismeri azon környezet – így például a jogállamiság és a jogorvoslathoz való jog megléte – függvényében fennálló lényeges különbségeket, amelyekben az ikt-kat alkalmazzák;

| 11. | felszólítja a Bizottságot, hogy az alapvető jogok feltétlenül szükséges és arányos korlátozásainak védelmekor biztosítsa az Unió külső fellépései és a Bizottság belső stratégiái közötti koherenciát, különösen a nemzetközi jog alapvető elveinek támogatásakor, amelyek értelmében például korlátozások csak jogszabályokon alapulhatnak, és nem vezethetők be önkényesen az iparág részéről; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottságot, hogy az alapvető jogok feltétlenül szükséges és arányos korlátozásainak védelmekor biztosítsa az Unió külső fellépései és a Bizottság belső stratégiái közötti koherenciát, különösen a nemzetközi jog alapvető elveinek támogatásakor, amelyek értelmében például korlátozások csak jogszabályokon alapulhatnak, és nem vezethetők be önkényesen az iparág részéről;

| 12. | bátorítja az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjét, hogy a digitális szabadságjogokat és a „szabad háló” stratégiát vegye fel legfontosabb prioritásai közé; |
| --- | --- |

12.

bátorítja az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjét, hogy a digitális szabadságjogokat és a „szabad háló” stratégiát vegye fel legfontosabb prioritásai közé;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az uniós fejlesztési és emberi jogi politikák hatékony megvalósítása megköveteli az ikt-k általános elterjedését és a digitális szakadék áthidalását az alapvető technológiai infrastruktúra biztosítása, a tudáshoz és az információhoz való hozzáférés elősegítése, valamint a digitális jártasság világszerte történő előmozdítása révén; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az uniós fejlesztési és emberi jogi politikák hatékony megvalósítása megköveteli az ikt-k általános elterjedését és a digitális szakadék áthidalását az alapvető technológiai infrastruktúra biztosítása, a tudáshoz és az információhoz való hozzáférés elősegítése, valamint a digitális jártasság világszerte történő előmozdítása révén;

| 14. | úgy véli, hogy különösen a félreeső területeken és a fejlődő társadalmakban az ikt-k lehetőséget kínálnak az átláthatóság, a jó kormányzás, az írástudás és az oktatás előmozdítására, a szexuális és reproduktív egészség megőrzésének javítására, valamint a hatékony választási megfigyelésre és katasztrófasegélyezésre; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy különösen a félreeső területeken és a fejlődő társadalmakban az ikt-k lehetőséget kínálnak az átláthatóság, a jó kormányzás, az írástudás és az oktatás előmozdítására, a szexuális és reproduktív egészség megőrzésének javítására, valamint a hatékony választási megfigyelésre és katasztrófasegélyezésre;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az EU fejlesztési és emberi jogi programjaiban – mindenekelőtt a nem demokratikus országokban, valamint a konfliktus utáni vagy politikai értelemben átmeneti időszakot élő társadalmakban – a digitális szabadságjogokat előmozdító segélyezési programoknak is helyet kell kapniuk; úgy véli, hogy az EU szabályozási szakértői fontos szerepet játszanak a partnerek képzésében, valamint abban, hogy az alapjogok és elvek helyet kapjanak harmadik országok új (médiával kapcsolatos) szabályozásában és a jogszabályaiban; hangsúlyozza, hogy az ikt-infrastruktúrák kiépítésének formájában nyújtott támogatást az internethez és az online információkhoz való nyílt hozzáférés megvalósításához és fenntartásához, valamint tágabb értelemben a digitális szabadsághoz kell kötni; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az EU fejlesztési és emberi jogi programjaiban – mindenekelőtt a nem demokratikus országokban, valamint a konfliktus utáni vagy politikai értelemben átmeneti időszakot élő társadalmakban – a digitális szabadságjogokat előmozdító segélyezési programoknak is helyet kell kapniuk; úgy véli, hogy az EU szabályozási szakértői fontos szerepet játszanak a partnerek képzésében, valamint abban, hogy az alapjogok és elvek helyet kapjanak harmadik országok új (médiával kapcsolatos) szabályozásában és a jogszabályaiban; hangsúlyozza, hogy az ikt-infrastruktúrák kiépítésének formájában nyújtott támogatást az internethez és az online információkhoz való nyílt hozzáférés megvalósításához és fenntartásához, valamint tágabb értelemben a digitális szabadsághoz kell kötni;

| 16. | felhívja a figyelmet az ikt-k konfliktusövezetekben való fejlesztésének fontosságára, előmozdítva a civil társadalom szintjén folytatott béketeremtő tevékenységeket azzal a céllal, hogy biztonságos kommunikációt tegyenek lehetővé a konfliktusok békés úton való rendezésében érintett felek között, ezáltal aktívan hozzájárulva az ilyen területeken élő személyek és szervezetek közötti kétoldalú kapcsolatokat hátráltató fizikai akadályok és kockázatok áthidalásához; |
| --- | --- |

16.

felhívja a figyelmet az ikt-k konfliktusövezetekben való fejlesztésének fontosságára, előmozdítva a civil társadalom szintjén folytatott béketeremtő tevékenységeket azzal a céllal, hogy biztonságos kommunikációt tegyenek lehetővé a konfliktusok békés úton való rendezésében érintett felek között, ezáltal aktívan hozzájárulva az ilyen területeken élő személyek és szervezetek közötti kétoldalú kapcsolatokat hátráltató fizikai akadályok és kockázatok áthidalásához;

| 17. | kifejezi abbéli reményét, hogy az új kommunikációs technológiák, és különösen a közösségi média megfelelő használata elősegíti a közvetlen demokrácia megerősítését az uniós és harmadik országbeli polgárok körében azáltal, hogy megteremti a jogalkotás társadalmi fórumait; |
| --- | --- |

17.

kifejezi abbéli reményét, hogy az új kommunikációs technológiák, és különösen a közösségi média megfelelő használata elősegíti a közvetlen demokrácia megerősítését az uniós és harmadik országbeli polgárok körében azáltal, hogy megteremti a jogalkotás társadalmi fórumait;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogok megsértésének eseteivel kapcsolatos bizonyítékok digitális gyűjtése és terjesztése hozzájárulhat a büntetlenség ellen vívott globális küzdelemhez; úgy véli, hogy ezeknek az anyagoknak a nemzetközi (büntető)jog értelmében a bírósági eljárások során bizonyítékként elfogadhatónak kell minősülniük; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogok megsértésének eseteivel kapcsolatos bizonyítékok digitális gyűjtése és terjesztése hozzájárulhat a büntetlenség ellen vívott globális küzdelemhez; úgy véli, hogy ezeknek az anyagoknak a nemzetközi (büntető)jog értelmében a bírósági eljárások során bizonyítékként elfogadhatónak kell minősülniük;

| 19. | hangsúlyozza annak biztosítását, hogy az ikt-k gyártásához felhasznált ritkaföldfémek kinyerése során tiszteletben tartják az emberi, a munkavállaláshoz való és a környezetvédelmi jogokat, és hogy e tevékenységek nem képezik monopolisztikus gyakorlatok, illetve a kereskedelmi hozzáférés szigorúan politikai okokból eredő korlátozásának tárgyát; véleménye szerint a ritkaföldfémekhez történő, emberhez méltó körülmények közötti hozzáférés biztosításával kapcsolatos multilaterális megközelítés e célok elérésének elengedhetetlen feltétele; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza annak biztosítását, hogy az ikt-k gyártásához felhasznált ritkaföldfémek kinyerése során tiszteletben tartják az emberi, a munkavállaláshoz való és a környezetvédelmi jogokat, és hogy e tevékenységek nem képezik monopolisztikus gyakorlatok, illetve a kereskedelmi hozzáférés szigorúan politikai okokból eredő korlátozásának tárgyát; véleménye szerint a ritkaföldfémekhez történő, emberhez méltó körülmények közötti hozzáférés biztosításával kapcsolatos multilaterális megközelítés e célok elérésének elengedhetetlen feltétele;

Kereskedelem

| 20. | elismeri, hogy az internet a nyilvános tér részévé vált, ahol a határokon átnyúló kereskedelem, az innovatív piacfejlesztés, valamint a kölcsönös társadalmi és kulturális kapcsolatok új formái jöttek létre; úgy véli, hogy a digitális szabadságjogoknak kéz a kézben kell haladniuk a határokon átnyúló kereskedelemmel annak érdekében, hogy a globális digitális gazdaságban az európai társaságok számára üzleti lehetőségeket teremtsenek és azokat optimalizálják; |
| --- | --- |

20.

elismeri, hogy az internet a nyilvános tér részévé vált, ahol a határokon átnyúló kereskedelem, az innovatív piacfejlesztés, valamint a kölcsönös társadalmi és kulturális kapcsolatok új formái jöttek létre; úgy véli, hogy a digitális szabadságjogoknak kéz a kézben kell haladniuk a határokon átnyúló kereskedelemmel annak érdekében, hogy a globális digitális gazdaságban az európai társaságok számára üzleti lehetőségeket teremtsenek és azokat optimalizálják;

| 21. | tudatában van annak az aggálynak, miszerint a polgárok, ahogy egyre többet hallják a szerzői jog kifejezést, úgy gyűlölik egyre jobban a mögötte rejlő tartalmat; elismeri a külkereskedelmi politika által a szerzői jog érvényesítési mechanizmusainak kialakításában játszott jelentős szerepet; |
| --- | --- |

21.

tudatában van annak az aggálynak, miszerint a polgárok, ahogy egyre többet hallják a szerzői jog kifejezést, úgy gyűlölik egyre jobban a mögötte rejlő tartalmat; elismeri a külkereskedelmi politika által a szerzői jog érvényesítési mechanizmusainak kialakításában játszott jelentős szerepet;

| 22. | sajnálja, hogy az EU-ban gyártott technológiákat és szolgáltatásokat a harmadik országokban olykor a (mobil)telefon-hálózatokon és az interneten keresztül az információ cenzúrájával, tömeges megfigyeléssel, a nyomon követéssel, valamint a polgárok és tevékenységeik felkutatásával és követésével az emberi jogok megsértésére használják; arra sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést e „digitális fegyverkereskedelem” megállítása érdekében; |
| --- | --- |

22.

sajnálja, hogy az EU-ban gyártott technológiákat és szolgáltatásokat a harmadik országokban olykor a (mobil)telefon-hálózatokon és az interneten keresztül az információ cenzúrájával, tömeges megfigyeléssel, a nyomon követéssel, valamint a polgárok és tevékenységeik felkutatásával és követésével az emberi jogok megsértésére használják; arra sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést e „digitális fegyverkereskedelem” megállítása érdekében;

| 23. | felszólít az elnyomó technológiák és szolgáltatások önkényuralmi rendszerekbe irányuló exportjának tilalmára; úgy véli, hogy e tilalomnak precedenst kell teremtenie a strukturális korlátozó intézkedések terén; úgy véli, hogy ugyanakkor bölcs lépés lenne annak pontosítása, hogy a konfliktusok által érintett övezetek vagy önkényuralmi rendszerek vonatkozásában e tilalmakról eseti alapon, a sajátosságok figyelembevételével kell határozni; |
| --- | --- |

23.

felszólít az elnyomó technológiák és szolgáltatások önkényuralmi rendszerekbe irányuló exportjának tilalmára; úgy véli, hogy e tilalomnak precedenst kell teremtenie a strukturális korlátozó intézkedések terén; úgy véli, hogy ugyanakkor bölcs lépés lenne annak pontosítása, hogy a konfliktusok által érintett övezetek vagy önkényuralmi rendszerek vonatkozásában e tilalmakról eseti alapon, a sajátosságok figyelembevételével kell határozni;

| 24. | a célzott zavarásra, megfigyelésre, ellenőrzésre és lehallgatásra szolgáló műszaki termékeket és szolgáltatásokat „egyszer használatos” tételeknek tekinti, ezért felszólít azon országok rendszeresen frissített jegyzékének kialakítására, amelyek az emberi jogokkal összefüggésben megsértik a véleménynyílvánítás szabadságát, és amelyek irányában ezért meg kell tiltani a fenti „egyszer használatos” tételek exportját; |
| --- | --- |

24.

a célzott zavarásra, megfigyelésre, ellenőrzésre és lehallgatásra szolgáló műszaki termékeket és szolgáltatásokat „egyszer használatos” tételeknek tekinti, ezért felszólít azon országok rendszeresen frissített jegyzékének kialakítására, amelyek az emberi jogokkal összefüggésben megsértik a véleménynyílvánítás szabadságát, és amelyek irányában ezért meg kell tiltani a fenti „egyszer használatos” tételek exportját;

| 25. | hangsúlyozza a technológiákra kivetett uniós szankciók uniós szintű alkalmazásának és nyomon követésének szükségességét annak biztosítása érdekében, hogy azokat a tagállamok egyformán betartsák, és az egyenlő feltételek ne sérüljenek; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza a technológiákra kivetett uniós szankciók uniós szintű alkalmazásának és nyomon követésének szükségességét annak biztosítása érdekében, hogy azokat a tagállamok egyformán betartsák, és az egyenlő feltételek ne sérüljenek;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak segítenie kell a kiviteli engedély kérelmezését illetően bizonytalan társaságokat oly módon, hogy a kereskedelmi megállapodások jogszerűségéről vagy esetleges káros hatásáról valós idejű tájékoztatással szolgál; ugyanígy kell eljárnia a harmadik országok kormányaival szerződéses viszonyt létesítő uniós vagy uniós székhelyű társaságok vonatkozásában is működési engedély kérelmezése, standstill- záradékok megtárgyalása, az üzleti működésbe való állami beavatkozás, vagy hálózatok és szolgáltatások állami használatának elfogadása esetén egyaránt; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak segítenie kell a kiviteli engedély kérelmezését illetően bizonytalan társaságokat oly módon, hogy a kereskedelmi megállapodások jogszerűségéről vagy esetleges káros hatásáról valós idejű tájékoztatással szolgál; ugyanígy kell eljárnia a harmadik országok kormányaival szerződéses viszonyt létesítő uniós vagy uniós székhelyű társaságok vonatkozásában is működési engedély kérelmezése, standstill- záradékok megtárgyalása, az üzleti működésbe való állami beavatkozás, vagy hálózatok és szolgáltatások állami használatának elfogadása esetén egyaránt;

| 27. | hangsúlyozza az ikt-król szóló nemzetközi megállapodásokban a fogyasztói jogok védelmének fontosságát; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza az ikt-król szóló nemzetközi megállapodásokban a fogyasztói jogok védelmének fontosságát;

| 28. | arra sürgeti a Bizottságot, hogy legkésőbb 2013 folyamán nyújtson be olyan javaslatokat, amelyek fokozott átláthatóságot és elszámoltathatóságot írnak elő az uniós székhelyű társaságok számára, valamint az emberi jogokkal kapcsolatos hatásvizsgálati stratégiáik közzétételét, annak érdekében, hogy javítsák az internetes oldalak letiltására, a tömeges megfigyelésre, az egyének felkutatására és nyomon követésére, (az akár e-mailen keresztüli) magánbeszélgetések feltörésére és a keresési eredmények szűrésére alkalmas ikt-k, termékek és szolgáltatások exportjának nyomon követését; |
| --- | --- |

28.

arra sürgeti a Bizottságot, hogy legkésőbb 2013 folyamán nyújtson be olyan javaslatokat, amelyek fokozott átláthatóságot és elszámoltathatóságot írnak elő az uniós székhelyű társaságok számára, valamint az emberi jogokkal kapcsolatos hatásvizsgálati stratégiáik közzétételét, annak érdekében, hogy javítsák az internetes oldalak letiltására, a tömeges megfigyelésre, az egyének felkutatására és nyomon követésére, (az akár e-mailen keresztüli) magánbeszélgetések feltörésére és a keresési eredmények szűrésére alkalmas ikt-k, termékek és szolgáltatások exportjának nyomon követését;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat egy olyan uniós jogi keret kialakítására, amely arra kötelezné a tagállamokban közbeszerzésben részt vevő vállalatokat, hogy – a kutatási és fejlesztési időszaktól kezdődően – végezzenek emberi jogi hatásvizsgálatot bizonyos ikt-termékeken, és gondoskodjanak arról, hogy maguk ne váljanak bűnrészessé a harmadik országokban folyó lehetséges emberi jogi jogsértésekben; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat egy olyan uniós jogi keret kialakítására, amely arra kötelezné a tagállamokban közbeszerzésben részt vevő vállalatokat, hogy – a kutatási és fejlesztési időszaktól kezdődően – végezzenek emberi jogi hatásvizsgálatot bizonyos ikt-termékeken, és gondoskodjanak arról, hogy maguk ne váljanak bűnrészessé a harmadik országokban folyó lehetséges emberi jogi jogsértésekben;

| 30. | úgy véli, hogy a társaságoknak – többek között a kutatási és fejlesztési szakaszban is – az új ikt-termékek emberi jogokra gyakorolt esetleges hatásának nyomon követését célzó üzleti gyakorlatokat kellene kialakítaniuk és megvalósítaniuk, és biztosítaniuk kellene, hogy a harmadik országokban folyó emberi jogi jogsértésekben ne váljanak bűnrészessé; felszólítja a Bizottságot, hogy lássa el az uniós társaságokat széles körű tájékoztatással annak érdekében, hogy biztosítani tudják az üzleti érdek és a vállalati társadalmi felelősségvállalás közötti helyes egyensúlyt; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a társaságoknak – többek között a kutatási és fejlesztési szakaszban is – az új ikt-termékek emberi jogokra gyakorolt esetleges hatásának nyomon követését célzó üzleti gyakorlatokat kellene kialakítaniuk és megvalósítaniuk, és biztosítaniuk kellene, hogy a harmadik országokban folyó emberi jogi jogsértésekben ne váljanak bűnrészessé; felszólítja a Bizottságot, hogy lássa el az uniós társaságokat széles körű tájékoztatással annak érdekében, hogy biztosítani tudják az üzleti érdek és a vállalati társadalmi felelősségvállalás közötti helyes egyensúlyt;

| 31. | e tekintetben helyteleníti azt, hogy az európai társaságok és az Unió területén működő nemzetközi vállalatok aktívan közreműködnek olyan országokban, amelyekben az emberi jogi aktivistákkal és a politikailag másként gondolkodókkal szemben elnyomó kormányzati politikák érvényesülnek a digitális jogok, az internethez való hozzáférés és az ikt-k terén; arra sürgeti a Bizottságot, hogy zárja ki az ilyen tevékenységet folytató társaságokat az uniós közbeszerzési eljárásokból és ajánlattételi felhívásokból; |
| --- | --- |

31.

e tekintetben helyteleníti azt, hogy az európai társaságok és az Unió területén működő nemzetközi vállalatok aktívan közreműködnek olyan országokban, amelyekben az emberi jogi aktivistákkal és a politikailag másként gondolkodókkal szemben elnyomó kormányzati politikák érvényesülnek a digitális jogok, az internethez való hozzáférés és az ikt-k terén; arra sürgeti a Bizottságot, hogy zárja ki az ilyen tevékenységet folytató társaságokat az uniós közbeszerzési eljárásokból és ajánlattételi felhívásokból;

| 32. | felszólítja a Bizottságot, hogy az ENSZ Ruggie-elvei alapján lássa el az uniós vállalkozásokat széles körű tájékoztatással és iránymutatással annak érdekében, hogy azok eleget tehessenek üzleti érdekeiknek és vállalati társadalmi felelősségvállalásuknak egyaránt; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a Bizottságot, hogy az ENSZ Ruggie-elvei alapján lássa el az uniós vállalkozásokat széles körű tájékoztatással és iránymutatással annak érdekében, hogy azok eleget tehessenek üzleti érdekeiknek és vállalati társadalmi felelősségvállalásuknak egyaránt;

| 33. | hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni az ikt- és a távközlési termékek és szolgáltatások területére vonatkozó technológiai standardok előírásának hatását az EU-ban, ahonnan ilyen termékeket és szolgáltatásokat harmadik országokba exportálnak, ahol az olyan fogalmakat, mint a „jogszerű lehallgatás” – például a jogállamiság hiányában – másképpen értelmezhetnek; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni az ikt- és a távközlési termékek és szolgáltatások területére vonatkozó technológiai standardok előírásának hatását az EU-ban, ahonnan ilyen termékeket és szolgáltatásokat harmadik országokba exportálnak, ahol az olyan fogalmakat, mint a „jogszerű lehallgatás” – például a jogállamiság hiányában – másképpen értelmezhetnek;

| 34. | elismeri, hogy az internet olyan nyilvános térré és piaccá nőtte ki magát, amelyhez az információ szabad áramlása, valamint az ikt-khoz való hozzáférés elengedhetetlen; ezért arra az álláspontra helyezkedik, hogy a digitális szabadságjogok és a szabad kereskedelem előmozdításának és védelmének egyidejűleg kell megvalósulnia annak érdekében, hogy ösztönözzék és támogassák a szabad eszmecserét, valamint a fokozott üzleti lehetőségeket az uniós polgárok számára az egyre digitalizálódó világgazdaságban; |
| --- | --- |

34.

elismeri, hogy az internet olyan nyilvános térré és piaccá nőtte ki magát, amelyhez az információ szabad áramlása, valamint az ikt-khoz való hozzáférés elengedhetetlen; ezért arra az álláspontra helyezkedik, hogy a digitális szabadságjogok és a szabad kereskedelem előmozdításának és védelmének egyidejűleg kell megvalósulnia annak érdekében, hogy ösztönözzék és támogassák a szabad eszmecserét, valamint a fokozott üzleti lehetőségeket az uniós polgárok számára az egyre digitalizálódó világgazdaságban;

| 35. | szorgalmazza, hogy az Unió által kötött szabadkereskedelmi megállapodásokba foglaljanak bele olyan feltételességi záradékokat, amelyek átlátható biztosítékokat írnak elő, megőrzik az internethez való korlátlan hozzáférést és biztosítják az információ szabad áramlását; |
| --- | --- |

35.

szorgalmazza, hogy az Unió által kötött szabadkereskedelmi megállapodásokba foglaljanak bele olyan feltételességi záradékokat, amelyek átlátható biztosítékokat írnak elő, megőrzik az internethez való korlátlan hozzáférést és biztosítják az információ szabad áramlását;

| 36. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a többoldalú és kétoldalú kereskedelmi tárgyalásokra szóló meghatalmazások és maguk a tárgyalások is hatékonyan járuljanak hozzá az EU fontos célkitűzéseinek eléréséhez, különös tekintettel a demokrácia és a jogállamiság által képviselt értékek előmozdítására, egy tényleges digitális egységes piac kialakítására és fejlesztési együttműködési politikájának tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a többoldalú és kétoldalú kereskedelmi tárgyalásokra szóló meghatalmazások és maguk a tárgyalások is hatékonyan járuljanak hozzá az EU fontos célkitűzéseinek eléréséhez, különös tekintettel a demokrácia és a jogállamiság által képviselt értékek előmozdítására, egy tényleges digitális egységes piac kialakítására és fejlesztési együttműködési politikájának tiszteletben tartására;

| 37. | felszólítja az Uniót, hogy nyújtson politikai támogatást azon európai vállalatoknak, amelyeket a felhasználók által létrehozott tartalmak törlésére vagy a személyes adatok olyan formában történő rendelkezésre bocsátására szólítanak fel, ami sérti az alapvető jogokat és korlátozza a vállalkozás szabadságát; |
| --- | --- |

37.

felszólítja az Uniót, hogy nyújtson politikai támogatást azon európai vállalatoknak, amelyeket a felhasználók által létrehozott tartalmak törlésére vagy a személyes adatok olyan formában történő rendelkezésre bocsátására szólítanak fel, ami sérti az alapvető jogokat és korlátozza a vállalkozás szabadságát;

| 38. | felszólítja az EU-t, hogy vonja kétségbe és minimalizálja a harmadik országok jogszabályainak uniós polgárokra és vállalkozásokra gyakorolt extraterritoriális hatását; |
| --- | --- |

38.

felszólítja az EU-t, hogy vonja kétségbe és minimalizálja a harmadik országok jogszabályainak uniós polgárokra és vállalkozásokra gyakorolt extraterritoriális hatását;

| 39. | rámutat arra, hogy az e-kereskedelem a hagyományos kereskedelemszabályozás keretein kívül alakult ki; hangsúlyozza a WTO-n és a WIPO-n belüli fokozott nemzetközi együttműködés jelentőségét a globális digitális piac fejlődésének védelme és biztosítása érdekében; felszólít a WTO jelenlegi információstechnológiai megállapodásának (ITA) felülvizsgálatára és aktualizálására, valamint arra, hogy az EU vegye fontolóra egy nemzetközi digitális gazdasági megállapodás (IDEA) megkötésének lehetőségeit; |
| --- | --- |

39.

rámutat arra, hogy az e-kereskedelem a hagyományos kereskedelemszabályozás keretein kívül alakult ki; hangsúlyozza a WTO-n és a WIPO-n belüli fokozott nemzetközi együttműködés jelentőségét a globális digitális piac fejlődésének védelme és biztosítása érdekében; felszólít a WTO jelenlegi információstechnológiai megállapodásának (ITA) felülvizsgálatára és aktualizálására, valamint arra, hogy az EU vegye fontolóra egy nemzetközi digitális gazdasági megállapodás (IDEA) megkötésének lehetőségeit;

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy a megkötendő kereskedelmi megállapodásokban ne hárítsa a szerzői jogok érvényesítésének terhét a gazdasági szereplőkre, és biztosítsa azt is, hogy az internet szabadságára vonatkozó jogoknak ellentmondó fellépésekre csak a jogállamiság szabályai szerint, az igazságügyi szervek hozzázárulásával kerülhessen sor; |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot, hogy a megkötendő kereskedelmi megállapodásokban ne hárítsa a szerzői jogok érvényesítésének terhét a gazdasági szereplőkre, és biztosítsa azt is, hogy az internet szabadságára vonatkozó jogoknak ellentmondó fellépésekre csak a jogállamiság szabályai szerint, az igazságügyi szervek hozzázárulásával kerülhessen sor;

| 41. | úgy véli, hogy az uniós vállalkozások és online fogyasztók (digitális) piacokhoz való hozzáférésének harmadik országbeli tömegcenzúra révén történő korlátozása protekcionista intézkedésnek és a kereskedelem korlátozásának tekintendő; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő olyan stratégiát, amely fellép a harmadik országok arra irányuló intézkedései ellen, hogy korlátozzák az uniós vállalkozások saját online piacaikhoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy az uniós vállalkozások és online fogyasztók (digitális) piacokhoz való hozzáférésének harmadik országbeli tömegcenzúra révén történő korlátozása protekcionista intézkedésnek és a kereskedelem korlátozásának tekintendő; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő olyan stratégiát, amely fellép a harmadik országok arra irányuló intézkedései ellen, hogy korlátozzák az uniós vállalkozások saját online piacaikhoz való hozzáférését;

| 42. | felszólítja az EU-t, hogy törekedjen annak biztosítására, hogy az internet és az ikt-k szabályozása indokolt és megfelelő mértékű legyen, és kizárólag akkor kerüljön rá sor, ha azt az Unió szükségesnek ítéli; |
| --- | --- |

42.

felszólítja az EU-t, hogy törekedjen annak biztosítására, hogy az internet és az ikt-k szabályozása indokolt és megfelelő mértékű legyen, és kizárólag akkor kerüljön rá sor, ha azt az Unió szükségesnek ítéli;

| 43. | kéri, hogy a Wassenaar-megállapodásban kapjanak helyet a célzott elnyomásra használt technológiák is; |
| --- | --- |

43.

kéri, hogy a Wassenaar-megállapodásban kapjanak helyet a célzott elnyomásra használt technológiák is;

| 44. | felszólítja a Tanácsot, a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy nyújtsanak politikai támogatást azoknak az európai vállalatoknak, amelyek olyan harmadik országokban tevékenykednek, ahol arra szólítják fel őket, hogy töröljék a felhasználók által létrehozott tartalmakat, korlátozzák a szolgáltatásnyújtás szabadságát vagy oly módon adjanak meg személyes adatokat, amely sérti az alapvető jogokat; rámutat, hogy a digitális vállalkozások gyakran határokon átnyúló módon működnek, és a harmadik országok jogszabályai kedvezőtlenül hathatnak az európai felhasználókra és fogyasztókra; felszólítja ezért a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy a harmadik országok jogszabályainak az EU-ban tevékenységet folytató természetes vagy jogi személyekre kifejtett hatása minimálisra csökkenjen; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a Tanácsot, a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy nyújtsanak politikai támogatást azoknak az európai vállalatoknak, amelyek olyan harmadik országokban tevékenykednek, ahol arra szólítják fel őket, hogy töröljék a felhasználók által létrehozott tartalmakat, korlátozzák a szolgáltatásnyújtás szabadságát vagy oly módon adjanak meg személyes adatokat, amely sérti az alapvető jogokat; rámutat, hogy a digitális vállalkozások gyakran határokon átnyúló módon működnek, és a harmadik országok jogszabályai kedvezőtlenül hathatnak az európai felhasználókra és fogyasztókra; felszólítja ezért a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy a harmadik országok jogszabályainak az EU-ban tevékenységet folytató természetes vagy jogi személyekre kifejtett hatása minimálisra csökkenjen;

| 45. | rámutat, hogy az egyre fokozódó állami beavatkozás és szabályozás gátolja az internet nyitottságát és korlátok nélküli jellegét, ezáltal korlátozza az e-kereskedelem bővülésének lehetőségét és határt szab a digitális gazdaság területén tevékenykedő uniós vállalkozásoknak; úgy véli, hogy a többszereplős megközelítés lehet a leghatékonyabb a magán- és a közérdek közötti egyensúly biztosításában az internetet és a globális piacokat illetően; nemzetközi erőfeszítésre hív fel a digitális gazdaság terjeszkedéséhez szükséges infrastruktúra kiépítését illetően, ideértve a liberális szabályozási rendszereket is, és a felhívja a fejlődő országokat, hogy a „kereskedelem a változásért” elvvel összhangban fokozzák a kölcsönös haszonnal járó tevékenységeket; |
| --- | --- |

45.

rámutat, hogy az egyre fokozódó állami beavatkozás és szabályozás gátolja az internet nyitottságát és korlátok nélküli jellegét, ezáltal korlátozza az e-kereskedelem bővülésének lehetőségét és határt szab a digitális gazdaság területén tevékenykedő uniós vállalkozásoknak; úgy véli, hogy a többszereplős megközelítés lehet a leghatékonyabb a magán- és a közérdek közötti egyensúly biztosításában az internetet és a globális piacokat illetően; nemzetközi erőfeszítésre hív fel a digitális gazdaság terjeszkedéséhez szükséges infrastruktúra kiépítését illetően, ideértve a liberális szabályozási rendszereket is, és a felhívja a fejlődő országokat, hogy a „kereskedelem a változásért” elvvel összhangban fokozzák a kölcsönös haszonnal járó tevékenységeket;

| 46. | úgy véli, hogy az uniós vállalkozások digitális piacokhoz és online fogyasztókhoz való hozzáférésének – többek között – állami tömegcenzúra révén történő korlátozása, illetve az európai online szolgáltatók harmadik országbeli korlátozott piaci hozzáférése a kereskedelmi útjában álló akadályt képez; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a jövőbeli – különösen az online szolgáltatásokat és az online információmegosztó felhasználói közösségeket érintő rendelkezéseket tartalmazó – kereskedelmi megállapodásokba építsen be védelmi mechanizmust annak biztosítása érdekében, hogy az információs és kommunikációs technológiák területén működő uniós vállalatokat harmadik felek ne kötelezhessék arra, hogy a weboldalakhoz való hozzáférést korlátozzák, felhasználó által létrehozott tartalmat töröljenek vagy oly módon adjanak meg személyes adatokat – például a személyes IP-címet –, amely sérti az alapvető jogokat és szabadságjogokat; felhívja ezen túlmenően a Tanácsot és a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az uniós társaságoknak a globális online piacokhoz való hozzáférését korlátozó, harmadik országok által hozott intézkedések felszámolására irányuló stratégiát; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy az uniós vállalkozások digitális piacokhoz és online fogyasztókhoz való hozzáférésének – többek között – állami tömegcenzúra révén történő korlátozása, illetve az európai online szolgáltatók harmadik országbeli korlátozott piaci hozzáférése a kereskedelmi útjában álló akadályt képez; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a jövőbeli – különösen az online szolgáltatásokat és az online információmegosztó felhasználói közösségeket érintő rendelkezéseket tartalmazó – kereskedelmi megállapodásokba építsen be védelmi mechanizmust annak biztosítása érdekében, hogy az információs és kommunikációs technológiák területén működő uniós vállalatokat harmadik felek ne kötelezhessék arra, hogy a weboldalakhoz való hozzáférést korlátozzák, felhasználó által létrehozott tartalmat töröljenek vagy oly módon adjanak meg személyes adatokat – például a személyes IP-címet –, amely sérti az alapvető jogokat és szabadságjogokat; felhívja ezen túlmenően a Tanácsot és a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az uniós társaságoknak a globális online piacokhoz való hozzáférését korlátozó, harmadik országok által hozott intézkedések felszámolására irányuló stratégiát;

| 47. | sürgeti a Bizottságot, hogy a kettős felhasználású termékek kapcsán nyújtson be új szabályozási keretre irányuló tervezetet, amelyben kitér a potenciálisan ártalmas információs és kommunikációs technológiák harmadik országokba irányuló exportjára, valamint meghatározza a Bizottság koordinációs és ellenőrző szerepét; |
| --- | --- |

47.

sürgeti a Bizottságot, hogy a kettős felhasználású termékek kapcsán nyújtson be új szabályozási keretre irányuló tervezetet, amelyben kitér a potenciálisan ártalmas információs és kommunikációs technológiák harmadik országokba irányuló exportjára, valamint meghatározza a Bizottság koordinációs és ellenőrző szerepét;

Internetirányítás

| 48. | az átlátható és együttműködő döntéshozatalt alapvetőnek tekinti az internet nyílt és részvételi alapú jellegének biztosításához; véleménye szerint az internet szabályozásáról folytatott vitáknak nyitott módon, valamennyi érdekelt fél – különösen az alapvető jogok védelmére szakosodott szereplők és az átlagos internethasználók – bevonásával kell megvalósulniuk; úgy véli, hogy az EU-nak vezető szerepet kell vállalnia a digitális szabadságról szóló alapszabályok és a kibertérre vonatkozó magatartási normák kidolgozásában – beleértve a vitarendezési mechanizmusokat –, figyelembe véve az ütköző joghatóságokat is; |
| --- | --- |

48.

az átlátható és együttműködő döntéshozatalt alapvetőnek tekinti az internet nyílt és részvételi alapú jellegének biztosításához; véleménye szerint az internet szabályozásáról folytatott vitáknak nyitott módon, valamennyi érdekelt fél – különösen az alapvető jogok védelmére szakosodott szereplők és az átlagos internethasználók – bevonásával kell megvalósulniuk; úgy véli, hogy az EU-nak vezető szerepet kell vállalnia a digitális szabadságról szóló alapszabályok és a kibertérre vonatkozó magatartási normák kidolgozásában – beleértve a vitarendezési mechanizmusokat –, figyelembe véve az ütköző joghatóságokat is;

| 49. | megállapítja, hogy az internet struktúrája jelenleg viszonylag szabályozatlan, és hogy az internetet többszereplős megközelítés alapján irányítják; hangsúlyozza, hogy az EU-nak biztosítania kell e többszereplős modell befogadó jellegét, valamint azt, hogy abban a kisvállalkozások, illetve a civil társadalom és a felhasználók hangját ne nyomja el néhány nagyvállalat és kormányzati szereplő; |
| --- | --- |

49.

megállapítja, hogy az internet struktúrája jelenleg viszonylag szabályozatlan, és hogy az internetet többszereplős megközelítés alapján irányítják; hangsúlyozza, hogy az EU-nak biztosítania kell e többszereplős modell befogadó jellegét, valamint azt, hogy abban a kisvállalkozások, illetve a civil társadalom és a felhasználók hangját ne nyomja el néhány nagyvállalat és kormányzati szereplő;

| 50. | véleménye szerint a kormányok és a magánszereplők közötti, ikt-kérdésekkel kapcsolatos együttműködés alapját nem szabad annak képeznie, hogy az internetszolgáltatókra közvetlen vagy közvetett módon azt a kötelezettséget hárítják, hogy az internet felügyelete és szabályozása révén átruházott bűnüldöző szerepet töltsenek be; |
| --- | --- |

50.

véleménye szerint a kormányok és a magánszereplők közötti, ikt-kérdésekkel kapcsolatos együttműködés alapját nem szabad annak képeznie, hogy az internetszolgáltatókra közvetlen vagy közvetett módon azt a kötelezettséget hárítják, hogy az internet felügyelete és szabályozása révén átruházott bűnüldöző szerepet töltsenek be;

| 51. | hangsúlyozza az internetirányításról szóló átfogó uniós stratégia szükségességét – a távközlési szabályozáshoz kötődő kérdésekhez hasonlóan –, emlékeztetve arra, hogy az ágazatot nemzetközi szinten a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) irányítja, ahol minden egyes uniós tagállam egy-egy szavazattal rendelkezik; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza az internetirányításról szóló átfogó uniós stratégia szükségességét – a távközlési szabályozáshoz kötődő kérdésekhez hasonlóan –, emlékeztetve arra, hogy az ágazatot nemzetközi szinten a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) irányítja, ahol minden egyes uniós tagállam egy-egy szavazattal rendelkezik;

| 52. | aggályait fejezi ki a kormányok és az üzleti világ között létrejött szövetségek azon javaslataival kapcsolatban, amelyek fokozni kívánják az internet és a távközlési tevékenységek felett gyakorolt szabályozói felügyeletet, valamint a kormányzati és magánszektorbeli ellenőrzést; |
| --- | --- |

52.

aggályait fejezi ki a kormányok és az üzleti világ között létrejött szövetségek azon javaslataival kapcsolatban, amelyek fokozni kívánják az internet és a távközlési tevékenységek felett gyakorolt szabályozói felügyeletet, valamint a kormányzati és magánszektorbeli ellenőrzést;

| 53. | felszólítja az Uniót, hogy kezelje, illetve védje ki a harmadik országbeli jogszabályok területen kívüli, uniós polgárokra, fogyasztókra és vállalkozásokra gyakorolt hatásait, különös tekintettel az Egyesült Államok szellemi tulajdonjogokra vonatkozó jogszabályaira; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy az európai digitális menetrendben foglaltaknak megfelelően mihamarabb ismertesse a felhőalapú számítástechnikáról szóló európai szintű stratégiáját; |
| --- | --- |

53.

felszólítja az Uniót, hogy kezelje, illetve védje ki a harmadik országbeli jogszabályok területen kívüli, uniós polgárokra, fogyasztókra és vállalkozásokra gyakorolt hatásait, különös tekintettel az Egyesült Államok szellemi tulajdonjogokra vonatkozó jogszabályaira; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy az európai digitális menetrendben foglaltaknak megfelelően mihamarabb ismertesse a felhőalapú számítástechnikáról szóló európai szintű stratégiáját;

| 54. | emlékeztetni kíván arra, hogy az internet, az adatátvitel és -tárolás, valamint az ikt-k az EU létfontosságú infrastruktúrájának részei; |
| --- | --- |

54.

emlékeztetni kíván arra, hogy az internet, az adatátvitel és -tárolás, valamint az ikt-k az EU létfontosságú infrastruktúrájának részei;

| 55. | sajnálja, hogy az Unióban erőteljesen szorgalmazzák az internetes oldalak letiltására irányuló hatáskörök kibővítését, mivel erre mindenkor csak végső esetben alkalmazható eszközként szabad tekinteni; |
| --- | --- |

55.

sajnálja, hogy az Unióban erőteljesen szorgalmazzák az internetes oldalak letiltására irányuló hatáskörök kibővítését, mivel erre mindenkor csak végső esetben alkalmazható eszközként szabad tekinteni;

| 56. | határozottan támogatja az internetsemlegesség elvét, miszerint az internetszolgáltatók nem tilthatnak le oldalakat, nem alkalmazhatnak megkülönböztetést, valamint nem csorbíthatják vagy csökkenthetik – többek között az árakon keresztül – a személyek azon képességét, hogy – forrástól vagy célközönségtől függetlenül – igénybe vegyenek egy szolgáltatást a választásuk szerinti tartalom, alkalmazás vagy szolgáltatás elérése, használata, küldése, posztolása, fogadása vagy kínálása érdekében; |
| --- | --- |

56.

határozottan támogatja az internetsemlegesség elvét, miszerint az internetszolgáltatók nem tilthatnak le oldalakat, nem alkalmazhatnak megkülönböztetést, valamint nem csorbíthatják vagy csökkenthetik – többek között az árakon keresztül – a személyek azon képességét, hogy – forrástól vagy célközönségtől függetlenül – igénybe vegyenek egy szolgáltatást a választásuk szerinti tartalom, alkalmazás vagy szolgáltatás elérése, használata, küldése, posztolása, fogadása vagy kínálása érdekében;

| 57. | úgy véli, hogy a jövőben globálisabb együttműködésre lesz szükség a szellemi tulajdonjogok oltalmazása és modernizálása érdekében, és hogy erre az innováció, a foglalkoztatás és a világkereskedelem nyitottsága érdekében mindenképpen szükség lesz; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy a jövőben globálisabb együttműködésre lesz szükség a szellemi tulajdonjogok oltalmazása és modernizálása érdekében, és hogy erre az innováció, a foglalkoztatás és a világkereskedelem nyitottsága érdekében mindenképpen szükség lesz;

| 58. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a szellemi tulajdonjogok tekintetében dolgozzanak ki olyan politikát, amely lehetővé teszi a saját tartalmak kidolgozását és közzétételét anélkül, hogy szellemi tulajdonjogi igény merülne fel; |
| --- | --- |

58.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a szellemi tulajdonjogok tekintetében dolgozzanak ki olyan politikát, amely lehetővé teszi a saját tartalmak kidolgozását és közzétételét anélkül, hogy szellemi tulajdonjogi igény merülne fel;

| 59. | felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a határokon átnyúló online kereskedelem új szabályozási keretére és az információs társadalomról szóló 2001/29/EK irányelv értékelésére és felülvizsgálatára, ezáltal biztosítva az Európai Unió szerzői jogi rendszerének kiszámíthatóságát és rugalmasságát, valamint a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló irányelv felülvizsgálatára, ami egyensúlyt teremt a szerzői jogi reform és védelem szükségessége, illetve az alapvető online jogok és a nyílt internet megőrzése között, továbbá alapul szolgálhat a jövőben kötendő szabadkereskedelmi megállapodások szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos előírásaihoz és kötelezettségvállalásaihoz; |
| --- | --- |

59.

felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a határokon átnyúló online kereskedelem új szabályozási keretére és az információs társadalomról szóló 2001/29/EK irányelv értékelésére és felülvizsgálatára, ezáltal biztosítva az Európai Unió szerzői jogi rendszerének kiszámíthatóságát és rugalmasságát, valamint a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló irányelv felülvizsgálatára, ami egyensúlyt teremt a szerzői jogi reform és védelem szükségessége, illetve az alapvető online jogok és a nyílt internet megőrzése között, továbbá alapul szolgálhat a jövőben kötendő szabadkereskedelmi megállapodások szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos előírásaihoz és kötelezettségvállalásaihoz;

A digitális szabadságra vonatkozó stratégia

| 60. | elismeri, hogy az emberi jogokat online is védeni kell, és úgy véli, hogy e törekvés előmozdítása érdekében az ikt-knak minden uniós programban – különösen az európai szomszédságpolitikában és a stratégiai partnerségekben – kiemelt szerepet kell biztosítani; |
| --- | --- |

60.

elismeri, hogy az emberi jogokat online is védeni kell, és úgy véli, hogy e törekvés előmozdítása érdekében az ikt-knak minden uniós programban – különösen az európai szomszédságpolitikában és a stratégiai partnerségekben – kiemelt szerepet kell biztosítani;

| 61. | felszólítja az EU-t a digitális szabadságjogok olyan alapvető jogokként való elismerésére, amelyek az egyetemes emberi jogok (magánélethez való jog, véleménynyilvánítás szabadsága, gyülekezés szabadsága és az információhoz való hozzáférés) gyakorlásának és az átláthatóság, illetve az elszámoltathatóság közéletben való biztosításának elengedhetetlen előfeltételei; |
| --- | --- |

61.

felszólítja az EU-t a digitális szabadságjogok olyan alapvető jogokként való elismerésére, amelyek az egyetemes emberi jogok (magánélethez való jog, véleménynyilvánítás szabadsága, gyülekezés szabadsága és az információhoz való hozzáférés) gyakorlásának és az átláthatóság, illetve az elszámoltathatóság közéletben való biztosításának elengedhetetlen előfeltételei;

| 62. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy támogassák, képezzék és ruházzák fel felelősséggel a tevékenységeik során ikt-kat alkalmazó emberi jogi jogvédőket, civil társadalmi aktivistákat és független újságírókat, és ehhez kapcsolódóan alapvető jogként erősítsék meg a magánélethez való jogot, valamint a szólás-, gyülekezési és egyesülési szabadságot; |
| --- | --- |

62.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy támogassák, képezzék és ruházzák fel felelősséggel a tevékenységeik során ikt-kat alkalmazó emberi jogi jogvédőket, civil társadalmi aktivistákat és független újságírókat, és ehhez kapcsolódóan alapvető jogként erősítsék meg a magánélethez való jogot, valamint a szólás-, gyülekezési és egyesülési szabadságot;

| 63. | arra kéri a tagállamokat, hogy ne alkalmazzák a közrendi kivételt olyan intézkedésként, amely korlátozza a civil társadalmi szervezetek alapvető jogait, így például a gyülekezési és tüntetési jogot, és emlékeztet arra, hogy az ilyen kivételt indokolni kell, illetve annak arányosnak kell lennie. |
| --- | --- |

63.

arra kéri a tagállamokat, hogy ne alkalmazzák a közrendi kivételt olyan intézkedésként, amely korlátozza a civil társadalmi szervezetek alapvető jogait, így például a gyülekezési és tüntetési jogot, és emlékeztet arra, hogy az ilyen kivételt indokolni kell, illetve annak arányosnak kell lennie.

| 64. | kéri, hogy az uniós segélyekben részesülő országokban a segítségnyújtási programokon túl biztosítsanak politikai és diplomáciai támogatást a digitális szabadságjogokhoz; |
| --- | --- |

64.

kéri, hogy az uniós segélyekben részesülő országokban a segítségnyújtási programokon túl biztosítsanak politikai és diplomáciai támogatást a digitális szabadságjogokhoz;

| 65. | úgy véli, hogy az Unió harmadik országokkal fennálló kapcsolataiban teljes mértékben figyelembe kell venni a digitális szabadságjogok korlátozását, míg az uniós támogatásban és segélyekben részesülő országokban – kivéve a súlyos konfliktus- vagy katasztrófahelyzettel, valamint a közvetlenül konfliktus vagy katasztrófa utáni helyzettel szembesülő országokat – az átláthatóság és elszámoltathatóság érdekében kötelezővé kell tenni az ikt-k használatát; |
| --- | --- |

65.

úgy véli, hogy az Unió harmadik országokkal fennálló kapcsolataiban teljes mértékben figyelembe kell venni a digitális szabadságjogok korlátozását, míg az uniós támogatásban és segélyekben részesülő országokban – kivéve a súlyos konfliktus- vagy katasztrófahelyzettel, valamint a közvetlenül konfliktus vagy katasztrófa utáni helyzettel szembesülő országokat – az átláthatóság és elszámoltathatóság érdekében kötelezővé kell tenni az ikt-k használatát;

| 66. | ösztönzi a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a csatlakozási tárgyalások és a harmadik országokkal kötendő keretmegállapodásokra irányuló tárgyalások, az emberi jogi párbeszédek, a kereskedelmi tárgyalások és az emberi jogi kapcsolatfelvételek valamennyi formája tartalmazzon feltételességi záradékokat, amelyek előírják az internethez való korlátlan hozzáférés és a digitális szabadságjogok garantálását és tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

66.

ösztönzi a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a csatlakozási tárgyalások és a harmadik országokkal kötendő keretmegállapodásokra irányuló tárgyalások, az emberi jogi párbeszédek, a kereskedelmi tárgyalások és az emberi jogi kapcsolatfelvételek valamennyi formája tartalmazzon feltételességi záradékokat, amelyek előírják az internethez való korlátlan hozzáférés és a digitális szabadságjogok garantálását és tiszteletben tartását;

| 67. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az EU-ban – különösen a hálózatsemlegesség elvének megfelelő rendeletbe foglalásával – mozdítsák elő és őrizzék meg a digitális szabadságjogok magas színvonalát az Unió digitális szabadság világszerte történő előmozdítása és védelme terén élvezett hitelességének erősítése érdekében; |
| --- | --- |

67.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az EU-ban – különösen a hálózatsemlegesség elvének megfelelő rendeletbe foglalásával – mozdítsák elő és őrizzék meg a digitális szabadságjogok magas színvonalát az Unió digitális szabadság világszerte történő előmozdítása és védelme terén élvezett hitelességének erősítése érdekében;

| 68. | úgy véli, hogy az EU kereskedelem-, biztonság-, és külpolitikájának összehangolása, valamint értékeinek és érdekeinek egymáshoz igazítása elengedhetetlen, ha az Unió gazdasági erejét teljes mértékben latba kívánja vetni, és a digitális szabadságjogok védelmében globális szereplőként szeretne fellépni; |
| --- | --- |

68.

úgy véli, hogy az EU kereskedelem-, biztonság-, és külpolitikájának összehangolása, valamint értékeinek és érdekeinek egymáshoz igazítása elengedhetetlen, ha az Unió gazdasági erejét teljes mértékben latba kívánja vetni, és a digitális szabadságjogok védelmében globális szereplőként szeretne fellépni;

| 69. | úgy véli, hogy a más OECD-országokkal a digitális szabadság stratégiájának kialakítása és végrehajtása terén megvalósuló koordináció és a közös diplomáciai kezdeményezések elengedhetetlenek a hatékony és gyors fellépéshez; |
| --- | --- |

69.

úgy véli, hogy a más OECD-országokkal a digitális szabadság stratégiájának kialakítása és végrehajtása terén megvalósuló koordináció és a közös diplomáciai kezdeményezések elengedhetetlenek a hatékony és gyors fellépéshez;

| 70. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot a digitális szabadság uniós külpolitikában alkalmazandó stratégiájának mihamarabbi elfogadására; |
| --- | --- |

70.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot a digitális szabadság uniós külpolitikában alkalmazandó stratégiájának mihamarabbi elfogadására;

o

o o

| 71. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az EKSZ-nek. |
| --- | --- |

71.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az EKSZ-nek.

---

(1)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session20/Pages/ResDecStat.aspx

(2)  Az Interparlamentáris Unió Kormányzótanácsának 189. ülésén (2011. október 19., Bern) egyhangúlag elfogadott állásfoglalás, http://www.ipu.org/english/issues/hrdocs/189/is01.htm

(3)  http://eeas.europa.eu/delegations/un_geneva/press_corner/focus/events/2012/20120625_en.htm

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0250.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0237.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0140.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0126.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0059.

(9)  HL L 56., 2012.2.29., 1. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0511.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0364.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0334.

(13)  HL C 377. E, 2012.12.7., 135. o.

(14)  HL C 99. E, 2012.4.3., 101. o.

(15)  HL C 236. E, 2011.8.12., 33. o.

(16)  HL C 236. E, 2011.8.12., 24. o.

(17)  HL C 290. E, 2006.11.29., 107. o.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0406.

(19)  HL L 16., 2012.1.19., 1. o.

(20)  HL L 87., 2012.3.24., 26. o.

(21)  http://unesdoc.unesco.org/images/0013/001325/132540e.pdf

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/34

---

P7_TA(2012)0476

A szabadalmakkal kapcsolatos jogvitákra vonatkozó joghatósági rendszer

Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása a szabadalmi jogviták igazságszolgáltatási rendszeréről (2011/2176(INI))

(2015/C 434/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló, 2011. március 10-i 2011/167/EU tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló, 2011. március 10-i 2011/167/EU tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0215), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0215),

| — | tekintettel az alkalmazandó fordítási szabályok tekintetében az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0216), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alkalmazandó fordítási szabályok tekintetében az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0216),

| — | tekintettel a Bíróság 2011. március 8-i 1/09. sz. véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság 2011. március 8-i 1/09. sz. véleményére (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0009/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0009/2012),

| A. | mivel a hatékony európai szabadalmi rendszer az innováción keresztüli növekedés előmozdításának és az európai vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások támogatásának szükséges előfeltételét képezi, és segítségével szembenézhetünk a gazdasági válsággal és a globális versennyel; |
| --- | --- |

A.

mivel a hatékony európai szabadalmi rendszer az innováción keresztüli növekedés előmozdításának és az európai vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások támogatásának szükséges előfeltételét képezi, és segítségével szembenézhetünk a gazdasági válsággal és a globális versennyel;

| B. | mivel az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló 2011/167/EU tanácsi határozat értelmében Ausztria, Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Dánia, az Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Portugália, Románia, Svédország, Szlovákia és Szlovénia felhatalmazást kaptak az egymás közötti megerősített együttműködés létrehozására az egységes szabadalmi oltalom létrehozása területén és a Szerződések vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása útján; |
| --- | --- |

B.

mivel az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló 2011/167/EU tanácsi határozat értelmében Ausztria, Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Dánia, az Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Portugália, Románia, Svédország, Szlovákia és Szlovénia felhatalmazást kaptak az egymás közötti megerősített együttműködés létrehozására az egységes szabadalmi oltalom létrehozása területén és a Szerződések vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása útján;

| C. | mivel a Tanács felhatalmazást adó határozata alapján a Bizottság 2011. április 13-án elfogadta az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot, illetve az alkalmazandó fordítási szabályok tekintetében az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

C.

mivel a Tanács felhatalmazást adó határozata alapján a Bizottság 2011. április 13-án elfogadta az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot, illetve az alkalmazandó fordítási szabályok tekintetében az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatot;

| D. | mivel 2011. március 8-án a Bíróság véleményt bocsátott ki az Európai és Közösségi Szabadalmi Bíróságra vonatkozó javaslatról, és felvetette ennek az uniós joggal való összeegyeztethetetlenségét; |
| --- | --- |

D.

mivel 2011. március 8-án a Bíróság véleményt bocsátott ki az Európai és Közösségi Szabadalmi Bíróságra vonatkozó javaslatról, és felvetette ennek az uniós joggal való összeegyeztethetetlenségét;

| E. | mivel az egységes szabadalmi oltalom kizárólag akkor lehet hatékony, ha azt működőképes szabadalmi bíráskodási rendszer kíséri; |
| --- | --- |

E.

mivel az egységes szabadalmi oltalom kizárólag akkor lehet hatékony, ha azt működőképes szabadalmi bíráskodási rendszer kíséri;

| F. | mivel a Bíróság véleményét követően a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok egy nemzetközi megállapodás útján megkezdték az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozását; |
| --- | --- |

F.

mivel a Bíróság véleményét követően a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok egy nemzetközi megállapodás útján megkezdték az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozását;

| G. | mivel jelentős különbség van az egyszerű nemzetközi megállapodások és az Európai Unió alapító szerződései között, mivel az utóbbiak új jogrendet hoztak létre, amely saját intézményekkel rendelkezik, amelynek javára az államok egyre több területen korlátozták szuverén jogaikat, és amelynek nem csak a tagállamok, hanem állampolgáraik is alanyai; e jogrend őrei az Európai Unió Bírósága, valamint a tagállamok rendes bíróságai és törvényszékei; |
| --- | --- |

G.

mivel jelentős különbség van az egyszerű nemzetközi megállapodások és az Európai Unió alapító szerződései között, mivel az utóbbiak új jogrendet hoztak létre, amely saját intézményekkel rendelkezik, amelynek javára az államok egyre több területen korlátozták szuverén jogaikat, és amelynek nem csak a tagállamok, hanem állampolgáraik is alanyai; e jogrend őrei az Európai Unió Bírósága, valamint a tagállamok rendes bíróságai és törvényszékei;

| H. | mivel az Egységes Szabadalmi Bíróságnak teljes mértékben be kell tartania az uniós jogot, és a nemzeti bíróságokhoz hasonlóan az Európai Unió Bíróságával együttműködve alkalmaznia kell azt; |
| --- | --- |

H.

mivel az Egységes Szabadalmi Bíróságnak teljes mértékben be kell tartania az uniós jogot, és a nemzeti bíróságokhoz hasonlóan az Európai Unió Bíróságával együttműködve alkalmaznia kell azt;

| I. | mivel az Egységes Szabadalmi Bíróságnak az EUMSZ 267. cikkével összhangban előzetes döntéshozatali kérdések továbbítása útján támaszkodnia kell a Bíróság ítélkezési gyakorlatára; |
| --- | --- |

I.

mivel az Egységes Szabadalmi Bíróságnak az EUMSZ 267. cikkével összhangban előzetes döntéshozatali kérdések továbbítása útján támaszkodnia kell a Bíróság ítélkezési gyakorlatára;

| J. | mivel az uniós jog elsőbbségének tiszteletben tartását és megfelelő alkalmazását az EUMSZ 258., 259. és 260. cikke alapján biztosítani kell; |
| --- | --- |

J.

mivel az uniós jog elsőbbségének tiszteletben tartását és megfelelő alkalmazását az EUMSZ 258., 259. és 260. cikke alapján biztosítani kell;

| K. | mivel az Egységes Szabadalmi Bíróságnak integrálódnia kell a szerződő tagállamok igazságszolgáltatási rendszerébe, és kizárólagos hatáskörrel kell rendelkeznie az egységes joghatással bíró uniós szabadalmak, valamint az egy vagy több szerződő tagállamot kijelölő európai szabadalmak terén; |
| --- | --- |

K.

mivel az Egységes Szabadalmi Bíróságnak integrálódnia kell a szerződő tagállamok igazságszolgáltatási rendszerébe, és kizárólagos hatáskörrel kell rendelkeznie az egységes joghatással bíró uniós szabadalmak, valamint az egy vagy több szerződő tagállamot kijelölő európai szabadalmak terén;

| L. | mivel egy hatékony bírósági rendszerben decentralizált elsőfokra van szükség; |
| --- | --- |

L.

mivel egy hatékony bírósági rendszerben decentralizált elsőfokra van szükség;

| M. | mivel a bíráskodási rendszer hatékonysága a bírák szakértelmétől és tapasztalatától függ; |
| --- | --- |

M.

mivel a bíráskodási rendszer hatékonysága a bírák szakértelmétől és tapasztalatától függ;

| N. | mivel ugyanazon eljárási szabályokat kell alkalmazni a bíróság valamennyi egysége előtt és bármely fokon zajló eljárás során; |
| --- | --- |

N.

mivel ugyanazon eljárási szabályokat kell alkalmazni a bíróság valamennyi egysége előtt és bármely fokon zajló eljárás során;

| O. | mivel az Egységes Szabadalmi Bíróságnak törekednie kell arra, hogy indokolatlan eljárási késedelmek nélkül hozzon színvonalas határozatokat, és különösen segítenie kell a kis- és középvállalkozásokat jogaik védelmében és abban, hogy megvédjék magukat a megalapozatlan követelések vagy a visszavonásra érdemes szabadalmak ellen; |
| --- | --- |

O.

mivel az Egységes Szabadalmi Bíróságnak törekednie kell arra, hogy indokolatlan eljárási késedelmek nélkül hozzon színvonalas határozatokat, és különösen segítenie kell a kis- és középvállalkozásokat jogaik védelmében és abban, hogy megvédjék magukat a megalapozatlan követelések vagy a visszavonásra érdemes szabadalmak ellen;

| 1. | felszólít az egységes szabadalmi bíráskodási rendszer létrehozására, mivel a töredezett szabadalmi piac és a jogszabályokban tapasztalható egyenlőtlenségek hátráltatják a belső piaci innovációt és haladást, bonyolulttá teszik a szabadalmi rendszer használatát, költségesek és gátolják a szabadalmi jogok hatékony védelmét, különösen a kkv-k esetében; |
| --- | --- |

1.

felszólít az egységes szabadalmi bíráskodási rendszer létrehozására, mivel a töredezett szabadalmi piac és a jogszabályokban tapasztalható egyenlőtlenségek hátráltatják a belső piaci innovációt és haladást, bonyolulttá teszik a szabadalmi rendszer használatát, költségesek és gátolják a szabadalmi jogok hatékony védelmét, különösen a kkv-k esetében;

| 2. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy késlekedés nélkül zárják le a tárgyalásokat és ratifikálják az e tagállamok (a „szerződő tagállamok”) közötti, az Egységes Szabadalmi Bíróságot (a „bíróságot”) létrehozó nemzetközi megállapodást (a „megállapodást”), és ösztönzi Spanyolországot és Olaszországot, hogy vegyék fontolóra részvételüket a megerősített együttműködésben; |
| --- | --- |

2.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy késlekedés nélkül zárják le a tárgyalásokat és ratifikálják az e tagállamok (a „szerződő tagállamok”) közötti, az Egységes Szabadalmi Bíróságot (a „bíróságot”) létrehozó nemzetközi megállapodást (a „megállapodást”), és ösztönzi Spanyolországot és Olaszországot, hogy vegyék fontolóra részvételüket a megerősített együttműködésben;

| 3. | kitart amellett, hogy ezzel összefüggésben a Bíróságnak az uniós jog őreként biztosítania kell az uniós jogrend egységességét és az uniós jog elsőbbségét; |
| --- | --- |

3.

kitart amellett, hogy ezzel összefüggésben a Bíróságnak az uniós jog őreként biztosítania kell az uniós jogrend egységességét és az uniós jog elsőbbségét;

| 4. | véleménye szerint azok a tagállamok, amelyek eddig úgy határoztak, hogy nem vesznek részt az egységes szabadalmi oltalom kialakítása területén folytatott megerősített együttműködésben, a területükre érvényes uniós szabadalmak tekintetében csatlakozhatnak az egységes szabadalmi bíráskodási rendszerhez; |
| --- | --- |

4.

véleménye szerint azok a tagállamok, amelyek eddig úgy határoztak, hogy nem vesznek részt az egységes szabadalmi oltalom kialakítása területén folytatott megerősített együttműködésben, a területükre érvényes uniós szabadalmak tekintetében csatlakozhatnak az egységes szabadalmi bíráskodási rendszerhez;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az Egységes Szabadalmi Bíróság prioritásának a jogbiztonság fokozása és a szabadalmak megerősítése kell, hogy legyen, és eközben megfelelő egyensúlyt kell teremtenie a jogtulajdonosok, illetve az érintett felek érdekei között; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az Egységes Szabadalmi Bíróság prioritásának a jogbiztonság fokozása és a szabadalmak megerősítése kell, hogy legyen, és eközben megfelelő egyensúlyt kell teremtenie a jogtulajdonosok, illetve az érintett felek érdekei között;

| 6. | hangsúlyozza a jogviták költséghatékony igazságszolgáltatási rendszerének szükségességét, amelyet oly módon kell finanszírozni, hogy valamennyi szabadalmasnak, különösen a kis- és középvállalkozásoknak, a magánszemélyeknek és a nonprofit szervezeteknek is biztosítsa az igazságszolgáltatáshoz való jogot; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a jogviták költséghatékony igazságszolgáltatási rendszerének szükségességét, amelyet oly módon kell finanszírozni, hogy valamennyi szabadalmasnak, különösen a kis- és középvállalkozásoknak, a magánszemélyeknek és a nonprofit szervezeteknek is biztosítsa az igazságszolgáltatáshoz való jogot;

Általános megközelítés

| 7. | elismeri, hogy a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamokban az egységes szabadalmi bíráskodási rendszert a megállapodás útján kell kialakítani; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamokban az egységes szabadalmi bíráskodási rendszert a megállapodás útján kell kialakítani;

| 8. | ennek megfelelően hangsúlyozza, hogy:






  i. | kizárólag az Európai Unió tagállamai lehetnek szerződő felek; |
| --- | --- | --- |

8.

ennek megfelelően hangsúlyozza, hogy:

i.

kizárólag az Európai Unió tagállamai lehetnek szerződő felek;

| ii. | a megállapodás akkor lép hatályba, ha azt legalább tizenhárom szerződő tagállam ratifikálta, köztük azon három tagállam, amelyben a legtöbb európai szabadalom volt hatályban a szabadalmi bíráskodási rendszerről szóló megállapodás aláírása céljából megrendezett diplomáciai konferencia összeülését megelőző évben; |
| --- | --- |

ii.

a megállapodás akkor lép hatályba, ha azt legalább tizenhárom szerződő tagállam ratifikálta, köztük azon három tagállam, amelyben a legtöbb európai szabadalom volt hatályban a szabadalmi bíráskodási rendszerről szóló megállapodás aláírása céljából megrendezett diplomáciai konferencia összeülését megelőző évben;

| iii. | a bíróságnak a szerződő tagállamok közös bíróságának kell lennie, amelyre az uniós jognak való megfelelés tekintetében a nemzeti bíróságokra vonatkozóakkal megegyező kötelezettségek alkalmazandók; ezért például a bíróságnak az EUMSZ 267. cikke értelmében együtt kell működnie a Bírósággal; |
| --- | --- |

iii.

a bíróságnak a szerződő tagállamok közös bíróságának kell lennie, amelyre az uniós jognak való megfelelés tekintetében a nemzeti bíróságokra vonatkozóakkal megegyező kötelezettségek alkalmazandók; ezért például a bíróságnak az EUMSZ 267. cikke értelmében együtt kell működnie a Bírósággal;

| iv. | a bíróságnak az uniós jog alapelemeivel összhangban és annak elsőbbségét tiszteletben tartva kell működnie; ha a fellebbviteli bíróság megsérti az uniós jogot, a szerződő tagállamokat egyetemleges felelősség terheli a szóban forgó eljárásban részes felek által elszenvedett károkért; az EUMSZ 258., 259. és 260. cikke szerinti jogsértési eljárást valamennyi szerződő tagállammal szemben alkalmazni kell; |
| --- | --- |

iv.

a bíróságnak az uniós jog alapelemeivel összhangban és annak elsőbbségét tiszteletben tartva kell működnie; ha a fellebbviteli bíróság megsérti az uniós jogot, a szerződő tagállamokat egyetemleges felelősség terheli a szóban forgó eljárásban részes felek által elszenvedett károkért; az EUMSZ 258., 259. és 260. cikke szerinti jogsértési eljárást valamennyi szerződő tagállammal szemben alkalmazni kell;

| 9. | üdvözli, hogy a megállapodás részeként közvetítői és választottbírósági központot kívánnak létrehozni; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy a megállapodás részeként közvetítői és választottbírósági központot kívánnak létrehozni;

A szabadalmi bíráskodási rendszer felépítése

| 10. | véleménye szerint a hatékony bírósági és bíráskodási rendszernek decentralizáltnak kell lennie, és álláspontja szerint:






  i. | a bíróság bíráskodási rendszerének elsőfokból („elsőfokú bíróság”) és fellebbviteli szintből („fellebbviteli bíróság”) kell állnia; a hatékonyságbeli hiányosságok és a hosszadalmas eljárások elkerülése érdekében további bírósági szintek nem állapíthatók meg; |
| --- | --- | --- |

10.

véleménye szerint a hatékony bírósági és bíráskodási rendszernek decentralizáltnak kell lennie, és álláspontja szerint:

i.

a bíróság bíráskodási rendszerének elsőfokból („elsőfokú bíróság”) és fellebbviteli szintből („fellebbviteli bíróság”) kell állnia; a hatékonyságbeli hiányosságok és a hosszadalmas eljárások elkerülése érdekében további bírósági szintek nem állapíthatók meg;

| ii. | a decentralizált elsőfoknak egy központi egység mellett helyi és regionális egységekből kell felépülnie; |
| --- | --- |

ii.

a decentralizált elsőfoknak egy központi egység mellett helyi és regionális egységekből kell felépülnie;

| iii. | a szerződő államokban akkor kerülne sor – kérésre – további elsőfokú helyi egységek kialakítására, ha a megállapodás hatálybalépésének időpontját megelőzően vagy azt követően három egymást követő éven keresztül naptári évente száznál több eljárás indult az érintett szerződő tagállamban; javasolja továbbá, hogy az egységek száma szerződő tagállamonként ne haladhassa meg a négyet; |
| --- | --- |

iii.

a szerződő államokban akkor kerülne sor – kérésre – további elsőfokú helyi egységek kialakítására, ha a megállapodás hatálybalépésének időpontját megelőzően vagy azt követően három egymást követő éven keresztül naptári évente száznál több eljárás indult az érintett szerződő tagállamban; javasolja továbbá, hogy az egységek száma szerződő tagállamonként ne haladhassa meg a négyet;

| iv. | két vagy több szerződő tagállamonként – kérésükre – regionális egységet kell létrehozni; |
| --- | --- |

iv.

két vagy több szerződő tagállamonként – kérésükre – regionális egységet kell létrehozni;

A bíróság összetétele és a bírák képesítése

| 11. | hangsúlyozza, hogy a bíráskodási rendszer hatékonysága elsősorban a bírák szakértelmétől és tapasztalatától függ; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a bíráskodási rendszer hatékonysága elsősorban a bírák szakértelmétől és tapasztalatától függ;

| 12. | ennek érdekében:






  i. | elismeri, hogy a fellebbviteli bíróság és az elsőfokú bíróság összetételének többnemzetiségűnek kell lennie; hangsúlyozza, hogy összetételüknek figyelembe kell vennie a már létező bírósági struktúrákat, mindazonáltal szem előtt tartva, hogy a legfontosabb célkitűzés egy valóban egységes, új bíróság felállítása; ezért azt javasolja, hogy a helyi egységek összetétele a lehető legrövidebb időn belül váljon többnemzetiségűvé azzal, hogy az igazgatási bizottság általi elfogadásukat követően egy legfeljebb öt éves átmeneti időszakra indokolt eltérések adhatók ettől az alapelvtől, ugyanakkor biztosítani kell, hogy a már létező struktúrák legalább ugyanolyan minőségűek és hatékonyak maradnak; véleménye szerint az öt éves időszakot a bírák intenzív képzésére és felkészítésére kell felhasználni; |
| --- | --- | --- |

12.

ennek érdekében:

i.

elismeri, hogy a fellebbviteli bíróság és az elsőfokú bíróság összetételének többnemzetiségűnek kell lennie; hangsúlyozza, hogy összetételüknek figyelembe kell vennie a már létező bírósági struktúrákat, mindazonáltal szem előtt tartva, hogy a legfontosabb célkitűzés egy valóban egységes, új bíróság felállítása; ezért azt javasolja, hogy a helyi egységek összetétele a lehető legrövidebb időn belül váljon többnemzetiségűvé azzal, hogy az igazgatási bizottság általi elfogadásukat követően egy legfeljebb öt éves átmeneti időszakra indokolt eltérések adhatók ettől az alapelvtől, ugyanakkor biztosítani kell, hogy a már létező struktúrák legalább ugyanolyan minőségűek és hatékonyak maradnak; véleménye szerint az öt éves időszakot a bírák intenzív képzésére és felkészítésére kell felhasználni;

| ii. | véleménye szerint a bíróságnak jogilag és műszakilag egyaránt képzett bírákból kell állnia; a bíráknak a szabadalmi peres eljárások és a kartelljog területén a legmagasabb szintű szaktudással és igazolt képességgel kell rendelkezniük; e képesítés többek között releváns munkatapasztalattal és szakmai képzéssel bizonyítható; a jogi képesítéssel rendelkező bíráknak a szerződő tagállamban a bírói tisztségekbe való kinevezéshez szükséges képesítéssel kell rendelkezniük, a műszaki képesítésű bíráknak valamely műszaki területen szerzett egyetemi diplomával és tapasztalattal, illetve polgári jogi és polgári eljárásjogi ismeretekkel kell rendelkezniük; |
| --- | --- |

ii.

véleménye szerint a bíróságnak jogilag és műszakilag egyaránt képzett bírákból kell állnia; a bíráknak a szabadalmi peres eljárások és a kartelljog területén a legmagasabb szintű szaktudással és igazolt képességgel kell rendelkezniük; e képesítés többek között releváns munkatapasztalattal és szakmai képzéssel bizonyítható; a jogi képesítéssel rendelkező bíráknak a szerződő tagállamban a bírói tisztségekbe való kinevezéshez szükséges képesítéssel kell rendelkezniük, a műszaki képesítésű bíráknak valamely műszaki területen szerzett egyetemi diplomával és tapasztalattal, illetve polgári jogi és polgári eljárásjogi ismeretekkel kell rendelkezniük;

| iii. | javasolja, hogy a megállapodás bíróság összetételére vonatkozó rendelkezéseinek hatálybalépését követően azokat kizárólag abban az esetben módosítsák, ha e rendelkezések miatt nem teljesülnének a bíráskodási rendszer maximális minőségre és hatékonyságra vonatkozó célkitűzései; javasolja, hogy a hatáskörrel rendelkező szerv egyhangú szavazással hozza meg a bíróság összetételére vonatkozó határozatokat; |
| --- | --- |

iii.

javasolja, hogy a megállapodás bíróság összetételére vonatkozó rendelkezéseinek hatálybalépését követően azokat kizárólag abban az esetben módosítsák, ha e rendelkezések miatt nem teljesülnének a bíráskodási rendszer maximális minőségre és hatékonyságra vonatkozó célkitűzései; javasolja, hogy a hatáskörrel rendelkező szerv egyhangú szavazással hozza meg a bíróság összetételére vonatkozó határozatokat;

| iv. | úgy véli, hogy a megállapodásnak biztosítékokat kell tartalmaznia arra nézve, hogy a bírákat csak akkor lehessen kinevezni, ha pártatlanságuk megkérdőjelezhetetlen, különösen akkor, ha egy nemzeti szabadalmi hivatal vagy az Európai Szabadalmi Hivatal fellebbezési testületében tisztséget töltöttek be; |
| --- | --- |

iv.

úgy véli, hogy a megállapodásnak biztosítékokat kell tartalmaznia arra nézve, hogy a bírákat csak akkor lehessen kinevezni, ha pártatlanságuk megkérdőjelezhetetlen, különösen akkor, ha egy nemzeti szabadalmi hivatal vagy az Európai Szabadalmi Hivatal fellebbezési testületében tisztséget töltöttek be;

Eljárás

| 13. | az eljárásjogi kérdések tekintetében véleménye szerint:






  i. | a bíróság valamennyi egysége előtt, illetve minden fokon ugyanazon eljárási szabályokat kell alkalmazni; |
| --- | --- | --- |

13.

az eljárásjogi kérdések tekintetében véleménye szerint:

i.

a bíróság valamennyi egysége előtt, illetve minden fokon ugyanazon eljárási szabályokat kell alkalmazni;

| ii. | a bíróság előtti eljárások – amelyek egy írásbeli, egy közbenső és egy szóbeli eljárásból állnak – során be kell vezetni a megfelelőnek tartott rugalmassági elemeket, és figyelembe kell venni az eljárás gyorsaságára és hatékonyságára vonatkozó célkitűzéseket; |
| --- | --- |

ii.

a bíróság előtti eljárások – amelyek egy írásbeli, egy közbenső és egy szóbeli eljárásból állnak – során be kell vezetni a megfelelőnek tartott rugalmassági elemeket, és figyelembe kell venni az eljárás gyorsaságára és hatékonyságára vonatkozó célkitűzéseket;

| iii. | a helyi vagy regionális egységek előtti eljárások nyelve az egységet befogadó szerződő tagállam hivatalos nyelve vagy a regionális egység működéséért felelős szerződő tagállamok által kijelölt hivatalos nyelv kell, hogy legyen; az illetékes egység jóváhagyása mellett a felek szabadon választhatnák az eljárás nyelvéül a szabadalom megadásának nyelvét; a központi egység előtti eljárások nyelve a szóban forgó szabadalom megadásának nyelve kell, hogy legyen; a fellebbviteli bíróságon az eljárás nyelvének meg kell egyeznie az elsőfokú bíróság előtti eljárás nyelvével; |
| --- | --- |

iii.

a helyi vagy regionális egységek előtti eljárások nyelve az egységet befogadó szerződő tagállam hivatalos nyelve vagy a regionális egység működéséért felelős szerződő tagállamok által kijelölt hivatalos nyelv kell, hogy legyen; az illetékes egység jóváhagyása mellett a felek szabadon választhatnák az eljárás nyelvéül a szabadalom megadásának nyelvét; a központi egység előtti eljárások nyelve a szóban forgó szabadalom megadásának nyelve kell, hogy legyen; a fellebbviteli bíróságon az eljárás nyelvének meg kell egyeznie az elsőfokú bíróság előtti eljárás nyelvével;

| iv. | a bíróság hatáskörébe tartozna ideiglenes intézkedések elrendelése, amelyekkel megelőzhető a fenyegető jogsértés, illetve megtiltható az állítólagos jogsértés folytatása; e hatáskör gyakorlása ugyanakkor nem vezethet igazságtalan „forum shoppinghoz”; valamint |
| --- | --- |

iv.

a bíróság hatáskörébe tartozna ideiglenes intézkedések elrendelése, amelyekkel megelőzhető a fenyegető jogsértés, illetve megtiltható az állítólagos jogsértés folytatása; e hatáskör gyakorlása ugyanakkor nem vezethet igazságtalan „forum shoppinghoz”; valamint

| v. | a feleket kizárólag olyan ügyvédek képviselhetik, akik valamelyik szerződő tagállam területén bíróság előtti eljárásra jogosultak; a felek képviselői mellett szabadalmi ügyvivők is eljárhatnak, akik jogosultak felszólalni a bíróság előtti meghallgatásokon; |
| --- | --- |

v.

a feleket kizárólag olyan ügyvédek képviselhetik, akik valamelyik szerződő tagállam területén bíróság előtti eljárásra jogosultak; a felek képviselői mellett szabadalmi ügyvivők is eljárhatnak, akik jogosultak felszólalni a bíróság előtti meghallgatásokon;

Hatáskör és a bíróság határozatainak joghatásai

| 14. | kiemeli, hogy:






  i. | a bíróságnak kizárólagos hatáskörrel kell rendelkeznie az egységes joghatással bíró európai szabadalmak és az egy vagy több szerződő tagállamot kijelölő európai szabadalmak tekintetében; ennek érdekében módosítani kell a 44/2001/EK tanácsi rendeletet (3); |
| --- | --- | --- |

14.

kiemeli, hogy:

i.

a bíróságnak kizárólagos hatáskörrel kell rendelkeznie az egységes joghatással bíró európai szabadalmak és az egy vagy több szerződő tagállamot kijelölő európai szabadalmak tekintetében; ennek érdekében módosítani kell a 44/2001/EK tanácsi rendeletet (3);

| ii. | a kérelmezőnek azon tagállambeli helyi egység elé kell vinnie a keresetét, amelynek területén a jogsértés történt vagy megtörténhet, vagy ahol az alperes lakóhellyel vagy telephellyel rendelkezik, illetve azon regionális egységhez, amelynek működtetésében e szerződő tagállam részt vesz; ha az érintett szerződő tagállam területén nem található helyi egység, és nem tartozik valamelyik regionális egységhez, akkor a kérelmezőnek a központi egységhez kell benyújtania a keresetét; a felek szabadon megállapodhatnak abban, hogy az elsőfokú bíróság melyik egységénél (helyi, regionális vagy központi) nyújtják be a keresetüket; |
| --- | --- |

ii.

a kérelmezőnek azon tagállambeli helyi egység elé kell vinnie a keresetét, amelynek területén a jogsértés történt vagy megtörténhet, vagy ahol az alperes lakóhellyel vagy telephellyel rendelkezik, illetve azon regionális egységhez, amelynek működtetésében e szerződő tagállam részt vesz; ha az érintett szerződő tagállam területén nem található helyi egység, és nem tartozik valamelyik regionális egységhez, akkor a kérelmezőnek a központi egységhez kell benyújtania a keresetét; a felek szabadon megállapodhatnak abban, hogy az elsőfokú bíróság melyik egységénél (helyi, regionális vagy központi) nyújtják be a keresetüket;

| iii. | megsemmisítés iránti ellenkérelem esetében a helyi vagy regionális egység saját belátása szerint úgy dönthet, hogy attól függetlenül lefolytatja a jogsértési eljárást, hogy az ellenkérelmet szintén ez az egység bírálja-e el, vagy azt átteszi a központi egységhez; |
| --- | --- |

iii.

megsemmisítés iránti ellenkérelem esetében a helyi vagy regionális egység saját belátása szerint úgy dönthet, hogy attól függetlenül lefolytatja a jogsértési eljárást, hogy az ellenkérelmet szintén ez az egység bírálja-e el, vagy azt átteszi a központi egységhez;

| iv. | a bíróság illetékességére és hatáskörére vonatkozó rendelkezések hatálybalépését követően azokat kizárólag abban az esetben lehetne módosítani, ha e rendelkezések miatt nem teljesülnének a bíráskodási rendszer maximális minőségre és hatékonyságra vonatkozó célkitűzései; javasolja, hogy a hatáskörrel rendelkező szerv egyhangúlag hozza meg a bíróság illetékességére és hatáskörére vonatkozó határozatokat; |
| --- | --- |

iv.

a bíróság illetékességére és hatáskörére vonatkozó rendelkezések hatálybalépését követően azokat kizárólag abban az esetben lehetne módosítani, ha e rendelkezések miatt nem teljesülnének a bíráskodási rendszer maximális minőségre és hatékonyságra vonatkozó célkitűzései; javasolja, hogy a hatáskörrel rendelkező szerv egyhangúlag hozza meg a bíróság illetékességére és hatáskörére vonatkozó határozatokat;

| v. | az elsőfokú bíróság valamennyi egysége által hozott határozatoknak, illetve a fellebbviteli bíróság által hozott határozatoknak végrehajthatóvá nyilvánítás nélkül valamennyi szerződő tagállamban végrehajthatónak kell lenniük; |
| --- | --- |

v.

az elsőfokú bíróság valamennyi egysége által hozott határozatoknak, illetve a fellebbviteli bíróság által hozott határozatoknak végrehajthatóvá nyilvánítás nélkül valamennyi szerződő tagállamban végrehajthatónak kell lenniük;

| vi. | a megállapodásban rendezni kell a megállapodás és a 44/2001/EK rendelet közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

vi.

a megállapodásban rendezni kell a megállapodás és a 44/2001/EK rendelet közötti kapcsolatot;

Anyagi jog

| 15. | véleménye szerint a bíróság határozatainak az uniós jogon, a megállapodáson, az Európai Szabadalmi Egyezményen és a megállapodással összhangban elfogadott nemzeti jogszabályokon, a nemzetközi megállapodásokkal szabadalomra vonatkozó és valamennyi szerződő tagállamra kötelező rendelkezésein, továbbá a szerződő tagállamoknak a vonatkozó uniós jogszabályokat tiszteletben tartó nemzeti jogszabályain kell alapulniuk; |
| --- | --- |

15.

véleménye szerint a bíróság határozatainak az uniós jogon, a megállapodáson, az Európai Szabadalmi Egyezményen és a megállapodással összhangban elfogadott nemzeti jogszabályokon, a nemzetközi megállapodásokkal szabadalomra vonatkozó és valamennyi szerződő tagállamra kötelező rendelkezésein, továbbá a szerződő tagállamoknak a vonatkozó uniós jogszabályokat tiszteletben tartó nemzeti jogszabályain kell alapulniuk;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az egységes hatással bíró európai szabadalomnak olyan jogot kell biztosítani a szabadalmasnak, amellyel megakadályozható a szerződő tagállamok területén a szabadalmas engedélyével nem rendelkező harmadik felek részéről a találmány közvetlen vagy közvetett felhasználása; hangsúlyozza továbbá, hogy a szabadalmas a találmány jogtalan használata esetén jogosult a károk, valamint a jogsértés következtében elszenvedett nyereségkiesés vagy egyéb veszteségek megtérítésére, megfelelő licencdíjra vagy a találmány jogtalan használatából fakadó nyereségre; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az egységes hatással bíró európai szabadalomnak olyan jogot kell biztosítani a szabadalmasnak, amellyel megakadályozható a szerződő tagállamok területén a szabadalmas engedélyével nem rendelkező harmadik felek részéről a találmány közvetlen vagy közvetett felhasználása; hangsúlyozza továbbá, hogy a szabadalmas a találmány jogtalan használata esetén jogosult a károk, valamint a jogsértés következtében elszenvedett nyereségkiesés vagy egyéb veszteségek megtérítésére, megfelelő licencdíjra vagy a találmány jogtalan használatából fakadó nyereségre;

o

o o

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 76., 2011.3.22., 53. o.

(2)  HL C 211., 2011.7.16., 2. o.

(3)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 12., 2001.1.16., 1. o.).

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/38 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/38

---

P7_TA(2012)0482

A nők életkorhoz kapcsolódó betegségeinek megelőzése

Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása a nők korhoz kapcsolódó betegségeinek megelőzéséről (2012/2129(INI))

(2015/C 434/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az „Együtt az egészségért: Stratégiai megközelítés az EU számára 2008–2013” című fehér könyvre (COM(2007)0630), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Együtt az egészségért: Stratégiai megközelítés az EU számára 2008–2013” című fehér könyvre (COM(2007)0630),

| — | tekintettel a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégiáról szóló fehér könyvre (COM(2007)0279), |
| --- | --- |

—

tekintettel a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégiáról szóló fehér könyvre (COM(2007)0279),

| — | tekintettel az Európai Unióban élő nők egészségéről szóló bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban élő nők egészségéről szóló bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel „A távorvoslásról a betegek, az egészségügyi ellátórendszerek és a gazdaság javára” című bizottsági közleményre (COM(2008)0689), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A távorvoslásról a betegek, az egészségügyi ellátórendszerek és a gazdaság javára” című bizottsági közleményre (COM(2008)0689),

| — | tekintettel az Unióban az idősödő népesség hatásának kezeléséről szóló bizottsági közleményre (COM(2009)0180), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unióban az idősödő népesség hatásának kezeléséről szóló bizottsági közleményre (COM(2009)0180),

| — | tekintettel a „Szolidaritás az egészségügyben: Az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című bizottsági közleményre (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szolidaritás az egészségügyben: Az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című bizottsági közleményre (COM(2009)0567),

| — | tekintettel a „Fellépés a rák ellen: Európai partnerség” című bizottsági közleményre (COM (2009)0291), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Fellépés a rák ellen: Európai partnerség” című bizottsági közleményre (COM (2009)0291),

| — | tekintettel az „Empower Women – Combating Tobacco Industry Marketing in the WHO European Region” (WHO, 2010) című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Empower Women – Combating Tobacco Industry Marketing in the WHO European Region” (WHO, 2010) című jelentésre,

| — | tekintettel a a Bizottság 2012-es jelentésére az idősödésről: Alapul vett feltételezések és az előrejelzés módszertana (European Economy 4/11. Bizottság, 2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a a Bizottság 2012-es jelentésére az idősödésről: Alapul vett feltételezések és az előrejelzés módszertana (European Economy 4/11. Bizottság, 2011),

| — | tekintettel az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) létrehozásáról szóló 2007. október 23-i 1350/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) létrehozásáról szóló 2007. október 23-i 1350/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évéről szóló 2011. szeptember 14-i 2011/940/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évéről szóló 2011. szeptember 14-i 2011/940/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel a Tanácsnak „A krónikus betegségek innovatív megközelítései a közegészségügyben és az egészségügyi ellátási rendszerekben” című 2010. december 7-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak „A krónikus betegségek innovatív megközelítései a közegészségügyben és az egészségügyi ellátási rendszerekben” című 2010. december 7-i következtetéseire,

| — | tekintettel a belga elnökségnek a nemek közötti jövedelmi különbségekről szóló 2010. november 23-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a belga elnökségnek a nemek közötti jövedelmi különbségekről szóló 2010. november 23-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ krónikus, nem fertőző betegségekről szóló 2011. szeptember 19–20-i csúcstalálkozójának következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ krónikus, nem fertőző betegségekről szóló 2011. szeptember 19–20-i csúcstalálkozójának következtetéseire,

| — | tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramra (COM(2011)0808), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramra (COM(2011)0808),

| — | tekintettel az Eurostatnak „A tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás – Az Európai Unió statisztikai adatai 2012” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurostatnak „A tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás – Az Európai Unió statisztikai adatai 2012” című jelentésére,

| — | tekintettel az Eurobarométer „Tevékeny időskor” című 2012. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurobarométer „Tevékeny időskor” című 2012. évi jelentésére,

| — | tekintettel az aktív és egészséges időskor témájával kapcsolatos európai innovációs partnerség stratégiai végrehajtási tervének előreviteléről szóló bizottsági közleményre (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

tekintettel az aktív és egészséges időskor témájával kapcsolatos európai innovációs partnerség stratégiai végrehajtási tervének előreviteléről szóló bizottsági közleményre (COM(2012)0083),

| — | tekintettel a megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendjéről szóló fehér könyvre (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendjéről szóló fehér könyvre (COM(2012)0055),

| — | tekintettel „A mellrák a kibővített Európai Unióban” című 2006. október 26-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mellrák a kibővített Európai Unióban” című 2006. október 26-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „Az egészséges táplálkozás és a fizikai tevékenység promóciója: a túlsúly, az elhízottság és a krónikus betegségek megelőzésének európai dimenziója” című 2007. február 1-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egészséges táplálkozás és a fizikai tevékenység promóciója: a túlsúly, az elhízottság és a krónikus betegségek megelőzésének európai dimenziója” című 2007. február 1-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a szív- és érrendszeri betegségek leküzdésére irányuló cselekvési programról szóló 2007. július 12-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szív- és érrendszeri betegségek leküzdésére irányuló cselekvési programról szóló 2007. július 12-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a mentális egészségről szóló 2009. február 19-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mentális egészségről szóló 2009. február 19-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló 2009. május 6-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló 2009. május 6-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemre irányuló kutatás közös programozásáról szóló 2009. november 12-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemre irányuló kutatás közös programozásáról szóló 2009. november 12-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az Alzheimer-kórra és más demenciákra irányuló európai kezdeményezésről szóló 2011. január 19-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alzheimer-kórra és más demenciákra irányuló európai kezdeményezésről szóló 2011. január 19-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a „Fellépés a rák ellen: európai partnerség” című bizottsági közleményről szóló 2010. május 6-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Fellépés a rák ellen: európai partnerség” című bizottsági közleményről szóló 2010. május 6-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a nőknek az elöregedő társadalomban betöltött szerepéről szóló 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőknek az elöregedő társadalomban betöltött szerepéről szóló 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a demográfiai kihívásról és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló 2010. november 11-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demográfiai kihívásról és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló 2010. november 11-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „A nőket sújtó szegénység megjelenési formáiról az Európai Unióban” című 2011. március 8-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nőket sújtó szegénység megjelenési formáiról az Európai Unióban” című 2011. március 8-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a nyugdíjkorhatárhoz közeledő nők helyzetéről szóló 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyugdíjkorhatárhoz közeledő nők helyzetéről szóló 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a nem fertőző betegségek megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló magas szintű ENSZ-találkozóra vonatkozó uniós álláspontról és kötelezettségvállalásról szóló 2011. szeptember 15-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem fertőző betegségek megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló magas szintű ENSZ-találkozóra vonatkozó uniós álláspontról és kötelezettségvállalásról szóló 2011. szeptember 15-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a cukorbetegség járványszerű terjedése elleni uniós fellépésről szóló 2012. március 14-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a cukorbetegség járványszerű terjedése elleni uniós fellépésről szóló 2012. március 14-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó 2012. május 24-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó 2012. május 24-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről – 2008” című 2012. március 13-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről – 2008” című 2012. március 13-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7-0340/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7-0340/2012),

Általános háttér

| A. | mivel az Európai Unió előmozdítja az emberi méltóságot, elismeri minden személy azon jogát, hogy megelőző egészségügyi ellátásban és orvosi kezelésben részesüljön, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikkének (7) bekezdése egyértelműen megállapítja, hogy a tagállamok felelősségi körébe tartozik az egészségügyi szolgáltatások és a gyógyellátás, köztük a forráselosztás megszervezése, irányítása és nyújtása. Rendkívül fontos, hogy az időseknek joguk legyen a méltó és önálló élethez, illetve a társadalmi és kulturális életben való részvételhez; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió előmozdítja az emberi méltóságot, elismeri minden személy azon jogát, hogy megelőző egészségügyi ellátásban és orvosi kezelésben részesüljön, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikkének (7) bekezdése egyértelműen megállapítja, hogy a tagállamok felelősségi körébe tartozik az egészségügyi szolgáltatások és a gyógyellátás, köztük a forráselosztás megszervezése, irányítása és nyújtása. Rendkívül fontos, hogy az időseknek joguk legyen a méltó és önálló élethez, illetve a társadalmi és kulturális életben való részvételhez;

| B. | mivel a népesség elöregedése az egyik legnagyobb kihívás Európa számára; mivel az EU-ban a 65 évnél idősebbek száma meghaladja a 87 milliót (17,4 %), és az előrejelzések szerint ez a szám 2060-ban meghaladja majd a 150 milliót (kb. 30 %); |
| --- | --- |

B.

mivel a népesség elöregedése az egyik legnagyobb kihívás Európa számára; mivel az EU-ban a 65 évnél idősebbek száma meghaladja a 87 milliót (17,4 %), és az előrejelzések szerint ez a szám 2060-ban meghaladja majd a 150 milliót (kb. 30 %);

| C. | mivel annak ellenére, hogy a várható élettartam jelentősen növekedett – ami az iparosodott országokban az életszínvonal folyamatos emelkedésével, valamint azzal járt, hogy a mai idősek a korábbi évtizedekhez képest sokkal aktívabbak –, az idősekkel szembeni negatív sztereotípiák és előítéletek továbbra is a társadalomba történő integrációjuk legnagyobb akadályát képezik, ami társadalmi kirekesztettségükhöz vezet, és ez közvetlen kihatással van életminőségükre és mentális egészségükre; |
| --- | --- |

C.

mivel annak ellenére, hogy a várható élettartam jelentősen növekedett – ami az iparosodott országokban az életszínvonal folyamatos emelkedésével, valamint azzal járt, hogy a mai idősek a korábbi évtizedekhez képest sokkal aktívabbak –, az idősekkel szembeni negatív sztereotípiák és előítéletek továbbra is a társadalomba történő integrációjuk legnagyobb akadályát képezik, ami társadalmi kirekesztettségükhöz vezet, és ez közvetlen kihatással van életminőségükre és mentális egészségükre;

| D. | mivel a nők születéskor várható élettartama magasabb, mint a férfiaké (a nőké 82,4 év, a férfiaké pedig 76,4 év); mivel a férfiak és a nők várható egészséges élettartama közötti különbség kisebb: a férfiaknál 61,7 év, a nőknél 62,6 év; |
| --- | --- |

D.

mivel a nők születéskor várható élettartama magasabb, mint a férfiaké (a nőké 82,4 év, a férfiaké pedig 76,4 év); mivel a férfiak és a nők várható egészséges élettartama közötti különbség kisebb: a férfiaknál 61,7 év, a nőknél 62,6 év;

| E. | mivel az 55–64 éves korcsoportba tartozó nők foglalkoztatási rátája 2010-ben 38,6 % volt, szemben az ugyanilyen korcsoportba tartozó férfiak 54,5 %-ával; mivel az uniós célszámok szerint 2020-ig a 20–64 éves korcsoportba tartozó lakosság 75 %-át kellene foglalkoztatni; |
| --- | --- |

E.

mivel az 55–64 éves korcsoportba tartozó nők foglalkoztatási rátája 2010-ben 38,6 % volt, szemben az ugyanilyen korcsoportba tartozó férfiak 54,5 %-ával; mivel az uniós célszámok szerint 2020-ig a 20–64 éves korcsoportba tartozó lakosság 75 %-át kellene foglalkoztatni;

| F. | mivel a nők javadalmazása alacsonyabb, mint a férfiaké (az EU-ban a nemek szerinti bérszakadék átlagos mértéke 17,5 %); mivel egyes tagállamokban a nemek közötti jövedelmi különbség az 55–64 éves korcsoportba tartozók esetében meghaladja a 30 %-ot, illetve a 65 év felettieknél eléri a 48 %-ot is; mivel a nemek közötti jövedelmi különbség nyugdíjkülönbségeket eredményez, és ez gyakran ahhoz vezet, hogy ezáltal a nők alacsonyabb nyugdíjban részesülnek és a szegénységi küszöb alatt élnek; |
| --- | --- |

F.

mivel a nők javadalmazása alacsonyabb, mint a férfiaké (az EU-ban a nemek szerinti bérszakadék átlagos mértéke 17,5 %); mivel egyes tagállamokban a nemek közötti jövedelmi különbség az 55–64 éves korcsoportba tartozók esetében meghaladja a 30 %-ot, illetve a 65 év felettieknél eléri a 48 %-ot is; mivel a nemek közötti jövedelmi különbség nyugdíjkülönbségeket eredményez, és ez gyakran ahhoz vezet, hogy ezáltal a nők alacsonyabb nyugdíjban részesülnek és a szegénységi küszöb alatt élnek;

| G. | mivel gyakran a nők a családi és a szakmai élet összeegyeztetése érdekében olyan rugalmas beosztású, otthon végezhető, részmunkaidős, ideiglenes vagy nem tipikus munkát kényszerülnek választani, amelyek nem kedveznek a karrierben történő előrelépésnek és nagyban kihatnak befizetett nyugdíj-hozzájárulásukra, ezáltal rendkívül kiszolgáltatottá válnak a bizonytalansággal és a szegénységgel szemben; |
| --- | --- |

G.

mivel gyakran a nők a családi és a szakmai élet összeegyeztetése érdekében olyan rugalmas beosztású, otthon végezhető, részmunkaidős, ideiglenes vagy nem tipikus munkát kényszerülnek választani, amelyek nem kedveznek a karrierben történő előrelépésnek és nagyban kihatnak befizetett nyugdíj-hozzájárulásukra, ezáltal rendkívül kiszolgáltatottá válnak a bizonytalansággal és a szegénységgel szemben;

| H. | mivel az 50 év feletti nőket gyakran „szendvics-generációnak” vagy „a dolgozó lányok és dolgozó anyák nemzedékének” hívják, hiszen kevesebb lehetőségük nyílik arra, hogy saját egészségükkel fogalkozzanak, mivel gyakori, hogy szüleikről és unokáikról is ők gondoskodnak; |
| --- | --- |

H.

mivel az 50 év feletti nőket gyakran „szendvics-generációnak” vagy „a dolgozó lányok és dolgozó anyák nemzedékének” hívják, hiszen kevesebb lehetőségük nyílik arra, hogy saját egészségükkel fogalkozzanak, mivel gyakori, hogy szüleikről és unokáikról is ők gondoskodnak;

| I. | mivel Európában az 50–64 éves korcsoportba tartozó lakosság 23,9 %-át fenyegeti a szegénység, a nők körében ez az arány 25,9 %, míg a férfiaknál 21,7 %; mivel az Európai Unióban országtól függően az értékek 39 és 49 % között mozognak, egy uniós országban elérik még az 51 %-ot is; |
| --- | --- |

I.

mivel Európában az 50–64 éves korcsoportba tartozó lakosság 23,9 %-át fenyegeti a szegénység, a nők körében ez az arány 25,9 %, míg a férfiaknál 21,7 %; mivel az Európai Unióban országtól függően az értékek 39 és 49 % között mozognak, egy uniós országban elérik még az 51 %-ot is;

| J. | mivel válás, különélés vagy özvegység következtében a 65 évnél idősebb nők 75,8 %-a egyedül él, és mivel az Európai Unióban átlagosan 10 háztartásból 3 egyszemélyes háztartás, többségüket egyedülálló, főként idős nők alkotják és ez az arány egyre növekszik; mivel az egyszemélyes vagy egy jövedelemből élő háztartások a tagállamok többségében – abszolút és relatív értelemben is – kedvezőtlen elbánásban részesülnek, ami az adózást, a szociális biztonságot, a lakhatást, az egészségügyi ellátást, a biztosítást és a nyugdíjakat illeti; mivel a közpolitikáknak nem szabadna büntetniük az egyéneket azért, mert – önszántukból vagy önkéntelenül – egyedül élnek; |
| --- | --- |

J.

mivel válás, különélés vagy özvegység következtében a 65 évnél idősebb nők 75,8 %-a egyedül él, és mivel az Európai Unióban átlagosan 10 háztartásból 3 egyszemélyes háztartás, többségüket egyedülálló, főként idős nők alkotják és ez az arány egyre növekszik; mivel az egyszemélyes vagy egy jövedelemből élő háztartások a tagállamok többségében – abszolút és relatív értelemben is – kedvezőtlen elbánásban részesülnek, ami az adózást, a szociális biztonságot, a lakhatást, az egészségügyi ellátást, a biztosítást és a nyugdíjakat illeti; mivel a közpolitikáknak nem szabadna büntetniük az egyéneket azért, mert – önszántukból vagy önkéntelenül – egyedül élnek;

| K. | mivel 2009-ben a komoly anyagi nélkülözésben élők aránya a 65 évnél idősebb nők körében 7,6 %-ot tett ki, szemben a férfiak azonos korcsoportjában tapasztalható 5,5 %-os aránnyal; |
| --- | --- |

K.

mivel 2009-ben a komoly anyagi nélkülözésben élők aránya a 65 évnél idősebb nők körében 7,6 %-ot tett ki, szemben a férfiak azonos korcsoportjában tapasztalható 5,5 %-os aránnyal;

| L. | mivel az idősebb nőket hátrányos helyzetű csoportként gyakran többszörös diszkrimináció éri (pl. életkoruk, nemük és etnikai hovatartozásuk miatt); mivel az idősebb nők, akik gyakran alacsony társadalmi-gazdasági státuszban élnek és számos nehézségbe ütköznek, szociális védelmi intézkedésekben részesülnének, illetve hozzájutnának a nemzeti egészségügyi rendszerekhez; |
| --- | --- |

L.

mivel az idősebb nőket hátrányos helyzetű csoportként gyakran többszörös diszkrimináció éri (pl. életkoruk, nemük és etnikai hovatartozásuk miatt); mivel az idősebb nők, akik gyakran alacsony társadalmi-gazdasági státuszban élnek és számos nehézségbe ütköznek, szociális védelmi intézkedésekben részesülnének, illetve hozzájutnának a nemzeti egészségügyi rendszerekhez;

| M. | mivel a vidéki területeken a városi területeknél nehezebben lehet az alapvető egészségügyi ellátáshoz hozzájutni, és mivel e területeken kevés a szakképzett egészségügyi szakember, kórházi létesítmény és sürgősségi struktúra; |
| --- | --- |

M.

mivel a vidéki területeken a városi területeknél nehezebben lehet az alapvető egészségügyi ellátáshoz hozzájutni, és mivel e területeken kevés a szakképzett egészségügyi szakember, kórházi létesítmény és sürgősségi struktúra;

| N. | mivel az idős, főként az egyedülálló idős nők gyakran hátrányos társadalmi-gazdasági körülmények között élnek, és ez kihat életminőségükre, valamint fizikai és mentális egészségi állapotukra is; |
| --- | --- |

N.

mivel az idős, főként az egyedülálló idős nők gyakran hátrányos társadalmi-gazdasági körülmények között élnek, és ez kihat életminőségükre, valamint fizikai és mentális egészségi állapotukra is;

| O. | mivel az idősek szükségleteinek megfelelő kielégítése érdekében szükség van az őket érintő betegségek jobb megértésére; |
| --- | --- |

O.

mivel az idősek szükségleteinek megfelelő kielégítése érdekében szükség van az őket érintő betegségek jobb megértésére;

| P. | mivel mindezen tényezők, köztük az elszigetelődés is, kihatnak a nők azon képességére, hogy szociális hálót alakítsanak ki és/vagy tartsanak fent, és ezáltal aktív életmódot tudjanak folytatni; |
| --- | --- |

P.

mivel mindezen tényezők, köztük az elszigetelődés is, kihatnak a nők azon képességére, hogy szociális hálót alakítsanak ki és/vagy tartsanak fent, és ezáltal aktív életmódot tudjanak folytatni;

Az időskorhoz kapcsolódó betegségek

| Q. | mivel hosszabb várható élettartamuk és bizonyos betegségek iránt nemük miatti fokozott hajlamuk okán a nők jobban ki vannak téve a krónikus és fogyatékosságot okozó betegségeknek, és ezáltal az életminőség romlásának; |
| --- | --- |

Q.

mivel hosszabb várható élettartamuk és bizonyos betegségek iránt nemük miatti fokozott hajlamuk okán a nők jobban ki vannak téve a krónikus és fogyatékosságot okozó betegségeknek, és ezáltal az életminőség romlásának;

| R. | mivel a férfiak és nők között a különféle betegségek előfordulása, lezajlása és következményei tekintetében különbségek tapasztalhatók; |
| --- | --- |

R.

mivel a férfiak és nők között a különféle betegségek előfordulása, lezajlása és következményei tekintetében különbségek tapasztalhatók;

| S. | mivel a rendelkezésre álló legfrissebb adatok (IARC) szerint a nőknél leggyakrabban diagnosztizált daganatok a mellrák (29,7 %), a végbélrák (13,5 %) és a tüdőrák (7,4 %); |
| --- | --- |

S.

mivel a rendelkezésre álló legfrissebb adatok (IARC) szerint a nőknél leggyakrabban diagnosztizált daganatok a mellrák (29,7 %), a végbélrák (13,5 %) és a tüdőrák (7,4 %);

| T. | mivel a szív- és érrendszeri betegségek évente több mint 2 millió ember halálát okozzák a tagállamokban, ami az EU-ban az összes haláleset 42 %-át jelenti; |
| --- | --- |

T.

mivel a szív- és érrendszeri betegségek évente több mint 2 millió ember halálát okozzák a tagállamokban, ami az EU-ban az összes haláleset 42 %-át jelenti;

| U. | mivel a cukorbetegség egyike a legáltalánosabb nem fertőző betegségeknek, amelyben több mint 33 millió uniós lakos szenved, és ez a szám 2030-ra valószínűleg 38 millióra emelkedik; mivel 2010-ben az EU felnőtt lakosságának (20–79 évesek) kb. 9 %-a szenvedett cukorbetegségben; |
| --- | --- |

U.

mivel a cukorbetegség egyike a legáltalánosabb nem fertőző betegségeknek, amelyben több mint 33 millió uniós lakos szenved, és ez a szám 2030-ra valószínűleg 38 millióra emelkedik; mivel 2010-ben az EU felnőtt lakosságának (20–79 évesek) kb. 9 %-a szenvedett cukorbetegségben;

| V. | mivel az életkor a neurodegeneratív betegségek, például az Alzheimer-kór (a demencia legelterjedtebb formája) kialakulásának egyik kockázati tényezője; mivel az idegrendszeri betegségek gyakrabban fordulnak elő a 65 évnél idősebbek körében (65 éven felül 20-ból körülbelül 1 embert, 80 éven felül 5-ből 1-et, 90 éven felül 3-ból 1-et sújtanak); mivel Európában 7,3 milliónál több ember szenved demenciában; mivel a kutatások szerint az Alzheimer-kór előfordulási gyakorisága 81,7 %-os a 90 év feletti nőknél (míg a férfiaknál ez az arány csak 24 %);mivel az idegrendszeri betegségekkel, mint a demenciával kapcsolatos megbélyegzés és az ismeretek hiánya a diagnózis elmaradásához és a kezelés eredménytelenségéhez vezet; |
| --- | --- |

V.

mivel az életkor a neurodegeneratív betegségek, például az Alzheimer-kór (a demencia legelterjedtebb formája) kialakulásának egyik kockázati tényezője; mivel az idegrendszeri betegségek gyakrabban fordulnak elő a 65 évnél idősebbek körében (65 éven felül 20-ból körülbelül 1 embert, 80 éven felül 5-ből 1-et, 90 éven felül 3-ból 1-et sújtanak); mivel Európában 7,3 milliónál több ember szenved demenciában; mivel a kutatások szerint az Alzheimer-kór előfordulási gyakorisága 81,7 %-os a 90 év feletti nőknél (míg a férfiaknál ez az arány csak 24 %);mivel az idegrendszeri betegségekkel, mint a demenciával kapcsolatos megbélyegzés és az ismeretek hiánya a diagnózis elmaradásához és a kezelés eredménytelenségéhez vezet;

| W. | mivel a demencia gyakrabban fordul elő a 65 évnél idősebbek körében (65 éven felül 20-ból körülbelül 1 embert, 80 éven felül 5-ből 1-et, 90 éven felül 3-ból 1-et sújt); mivel gyakorisága általában magasabb idős nők körében, mint idős férfiaknál; |
| --- | --- |

W.

mivel a demencia gyakrabban fordul elő a 65 évnél idősebbek körében (65 éven felül 20-ból körülbelül 1 embert, 80 éven felül 5-ből 1-et, 90 éven felül 3-ból 1-et sújt); mivel gyakorisága általában magasabb idős nők körében, mint idős férfiaknál;

| X. | mivel a nők jobban ki vannak téve a csont- és ízületi betegségek (pl. csontízületi gyulladás, reumás ízületi gyulladás, oszteoporózis és csonttörékenység) kifejlődésének; mivel az oszteoporózis miatti csípőtörések 75 %-a a nőket érinti; |
| --- | --- |

X.

mivel a nők jobban ki vannak téve a csont- és ízületi betegségek (pl. csontízületi gyulladás, reumás ízületi gyulladás, oszteoporózis és csonttörékenység) kifejlődésének; mivel az oszteoporózis miatti csípőtörések 75 %-a a nőket érinti;

| Y. | mivel a szív- és érrendszeri megbetegedések, a daganatos betegségek, a cukorbetegség, az elhízás és a krónikus obstruktív légúti betegségek fő kockázati tényezői a dohányzás, a mozgáshiányos életmód, a helytelen táplálkozás, a túlzott alkoholfogyasztás és a környezetszennyezés; |
| --- | --- |

Y.

mivel a szív- és érrendszeri megbetegedések, a daganatos betegségek, a cukorbetegség, az elhízás és a krónikus obstruktív légúti betegségek fő kockázati tényezői a dohányzás, a mozgáshiányos életmód, a helytelen táplálkozás, a túlzott alkoholfogyasztás és a környezetszennyezés;

| Z. | mivel a depresszió és az aggódás inkább a nőkre, mint a férfiakra jellemző formája a mentális zavarnak; mivel a WHO felmérései szerint a 65 évnél idősebb korcsoportba tartozó nők 2–15 %-ánál előfordul Európában; |
| --- | --- |

Z.

mivel a depresszió és az aggódás inkább a nőkre, mint a férfiakra jellemző formája a mentális zavarnak; mivel a WHO felmérései szerint a 65 évnél idősebb korcsoportba tartozó nők 2–15 %-ánál előfordul Európában;

| AA. | mivel a hallás- és látászavarok is jelentősen megnehezítik a csökkent képességekkel leélt éveket, gyors és hatékony diagnózissal, minőségi kezeléssel és minőségi orvosi eszközökhöz való hozzáféréssel megelőzhető a további hanyatlás, illetve részlegesen visszaállíthatóak a képességek; |
| --- | --- |

AA.

mivel a hallás- és látászavarok is jelentősen megnehezítik a csökkent képességekkel leélt éveket, gyors és hatékony diagnózissal, minőségi kezeléssel és minőségi orvosi eszközökhöz való hozzáféréssel megelőzhető a további hanyatlás, illetve részlegesen visszaállíthatóak a képességek;

| AB. | mivel mintegy 6 00  000 európai – többségük nő – szenved sclerosis multiplexben; mivel ez az idegrendszeri betegségek egyik legelterjedtebb formája, és az egyik legfőbb oka az idős nők körében tapasztalható nem traumatikus eredetű rokkantságnak; |
| --- | --- |

AB.

mivel mintegy 6 00  000 európai – többségük nő – szenved sclerosis multiplexben; mivel ez az idegrendszeri betegségek egyik legelterjedtebb formája, és az egyik legfőbb oka az idős nők körében tapasztalható nem traumatikus eredetű rokkantságnak;

Az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés

| AC. | mivel a nők és a férfiak számára egyenlő hozzáférést kell biztosítani az egészségügyi szolgáltatásokhoz és javítani kell az egészségügyi ellátás minőségét, fokozott figyelmet fordítva a vidéki területeken élő nők különleges helyzetére, akik közül sokan egyedül élnek; mindeközben tartsa tiszteletben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikkének (7) bekezdésében foglaltakat; |
| --- | --- |

AC.

mivel a nők és a férfiak számára egyenlő hozzáférést kell biztosítani az egészségügyi szolgáltatásokhoz és javítani kell az egészségügyi ellátás minőségét, fokozott figyelmet fordítva a vidéki területeken élő nők különleges helyzetére, akik közül sokan egyedül élnek; mindeközben tartsa tiszteletben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikkének (7) bekezdésében foglaltakat;

| AD. | mivel a fent említett nemi alapú jövedelmi, nyugdíjbeli és egyéb jövedelmi egyenlőtlenségek miatt a nők gazdasági helyzete rendkívül kiszolgáltatottá teszi őket a bizonytalansággal és a szegénységgel szemben, az idős nők kevesebb pénzügyi forrást tudnak a számukra szükséges egészségügyi ellátásukra és orvosi kezelésükre fordítani; |
| --- | --- |

AD.

mivel a fent említett nemi alapú jövedelmi, nyugdíjbeli és egyéb jövedelmi egyenlőtlenségek miatt a nők gazdasági helyzete rendkívül kiszolgáltatottá teszi őket a bizonytalansággal és a szegénységgel szemben, az idős nők kevesebb pénzügyi forrást tudnak a számukra szükséges egészségügyi ellátásukra és orvosi kezelésükre fordítani;

| AE. | mivel a telemedicina a nehezen megközelíthető területeken javíthat az orvosi segítséghez való hozzájutáson, és javíthat az egyes idős emberek különleges egészségi állapota által megkövetelt szakorvosi ellátás minőségén és gyakoriságán; |
| --- | --- |

AE.

mivel a telemedicina a nehezen megközelíthető területeken javíthat az orvosi segítséghez való hozzájutáson, és javíthat az egyes idős emberek különleges egészségi állapota által megkövetelt szakorvosi ellátás minőségén és gyakoriságán;

Kutatás és megelőzés

| AF. | mivel a kutatásba és az innovációba történő beruházások alapvető fontosságúak a magas életszínvonal megőrzéséhez, és ezáltal az elöregedés jelentette hatalmas kihívással való szembenézéshez; |
| --- | --- |

AF.

mivel a kutatásba és az innovációba történő beruházások alapvető fontosságúak a magas életszínvonal megőrzéséhez, és ezáltal az elöregedés jelentette hatalmas kihívással való szembenézéshez;

| AG. | mivel a megelőzés és a korai diagnosztizálás a férfiak és nők fizikai és szellemi egészségének javítását eredményezi, és ez lehetővé teszi az egészségesen eltöltött várható élettartam meghosszabbítását, illetve az egészségügyi ellátás költségeinek csökkentését, egyben a rendszer fenntarthatóságának hosszú távú biztosítását; |
| --- | --- |

AG.

mivel a megelőzés és a korai diagnosztizálás a férfiak és nők fizikai és szellemi egészségének javítását eredményezi, és ez lehetővé teszi az egészségesen eltöltött várható élettartam meghosszabbítását, illetve az egészségügyi ellátás költségeinek csökkentését, egyben a rendszer fenntarthatóságának hosszú távú biztosítását;

| AH. | mivel az egészségügyben prioritást kell biztosítani a megelőző intézkedéseknek, különös tekintettel a hátrányos helyzetű csoportokra; |
| --- | --- |

AH.

mivel az egészségügyben prioritást kell biztosítani a megelőző intézkedéseknek, különös tekintettel a hátrányos helyzetű csoportokra;

| AI. | mivel szükség van egészségismeretre ahhoz, hogy az emberek átfogó egészségügyi rendszerekben feltalálják magukat, illetve hogy jobban ráébredjenek arra, mit tehetnek saját életükben a korhoz kötődő betegségek megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

AI.

mivel szükség van egészségismeretre ahhoz, hogy az emberek átfogó egészségügyi rendszerekben feltalálják magukat, illetve hogy jobban ráébredjenek arra, mit tehetnek saját életükben a korhoz kötődő betegségek megelőzése érdekében;

| AJ. | mivel a betegségek és gyógyszerek iránti nemi hajlamot jelenleg nem megfelelően tanulmányozzák, mivel a klinikai kísérletek jobbára fiatal férfiakra összpontosul; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a betegségek és gyógyszerek iránti nemi hajlamot jelenleg nem megfelelően tanulmányozzák, mivel a klinikai kísérletek jobbára fiatal férfiakra összpontosul;

| AK. | mivel az IARC szerint a 70 %-os lefedettségű mammográfiai szűrés az 50 év feletti nők körében 20–30 %-kal csökkentheti az emlőrákban való elhalálozás arányát; |
| --- | --- |

AK.

mivel az IARC szerint a 70 %-os lefedettségű mammográfiai szűrés az 50 év feletti nők körében 20–30 %-kal csökkentheti az emlőrákban való elhalálozás arányát;

| AL. | mivel a nők több gyógyszert és gyógynövényalapú szert használnak, amelyek hatásairól több kutatást kellene végezni a kölcsönhatás kockázatának minimálisra csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

AL.

mivel a nők több gyógyszert és gyógynövényalapú szert használnak, amelyek hatásairól több kutatást kellene végezni a kölcsönhatás kockázatának minimálisra csökkentése érdekében;

| AM. | mivel a nők életük során számos hormonális változáson mennek keresztül, és a termékenységi időszaknak, illetve a változó kornak megfelelő gyógyszereket szednek; |
| --- | --- |

AM.

mivel a nők életük során számos hormonális változáson mennek keresztül, és a termékenységi időszaknak, illetve a változó kornak megfelelő gyógyszereket szednek;

| AN. | mivel a nők 9 %-a gyakran nyúl antidepresszánshoz, szemben a férfiak 5 %-ával; |
| --- | --- |

AN.

mivel a nők 9 %-a gyakran nyúl antidepresszánshoz, szemben a férfiak 5 %-ával;

| AO. | mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) szerint az idősebbek 4–6 %-át érte már valamilyen bántalmazás saját otthonában, amely lehet fizikai, szexuális és lelki bántalmazás, vagy az idős ember anyagi kihasználása, elhanyagolása és magára hagyása; |
| --- | --- |

AO.

mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) szerint az idősebbek 4–6 %-át érte már valamilyen bántalmazás saját otthonában, amely lehet fizikai, szexuális és lelki bántalmazás, vagy az idős ember anyagi kihasználása, elhanyagolása és magára hagyása;

Általános háttér

| 1. | megjegyzi, hogy bár a nők a férfiaknál tovább élnek, nem töltenek több évet jó egészségben, azaz mozgásukat korlátozó egészségügyi problémák vagy jelentős egészségügyi károsodások nélkül (62,6 év a nők és 61,7 év a férfiak esetében); |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy bár a nők a férfiaknál tovább élnek, nem töltenek több évet jó egészségben, azaz mozgásukat korlátozó egészségügyi problémák vagy jelentős egészségügyi károsodások nélkül (62,6 év a nők és 61,7 év a férfiak esetében);

| 2. | megjegyzi, hogy az idős nők számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani az egészségügyi ellátáshoz és az otthoni segítséghez annak érdekében, hogy jogaik tekintetében egyenlőek legyenek, és önálló életet élhessenek; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy az idős nők számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani az egészségügyi ellátáshoz és az otthoni segítséghez annak érdekében, hogy jogaik tekintetében egyenlőek legyenek, és önálló életet élhessenek;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen közzé új jelentést a nők egészségügyi helyzetéről, különös figyelmet fordítva a 65 évnél idősebb korosztályra és a tevékeny időskorhoz kapcsolódó mutatókra; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen közzé új jelentést a nők egészségügyi helyzetéről, különös figyelmet fordítva a 65 évnél idősebb korosztályra és a tevékeny időskorhoz kapcsolódó mutatókra;

| 4. | fenntartja, hogy a családi és a szakmai élet, valamint a társadalmi részvétel összeegyeztetésére irányuló politikák lehetővé teszik a tevékeny és egészséges időskort a nők számára, ezért kéri a tagállamokat, hogy növeljék ezirányú erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

4.

fenntartja, hogy a családi és a szakmai élet, valamint a társadalmi részvétel összeegyeztetésére irányuló politikák lehetővé teszik a tevékeny és egészséges időskort a nők számára, ezért kéri a tagállamokat, hogy növeljék ezirányú erőfeszítéseiket;

| 5. | felszólítja a tagállamokat, hogy bátorítsák az idős nők társadalmi életben való teljes integrációját, fokozott részvételét és tevékeny szerepvállalását; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a tagállamokat, hogy bátorítsák az idős nők társadalmi életben való teljes integrációját, fokozott részvételét és tevékeny szerepvállalását;

| 6. | hangsúlyozza az idősek számára rendelkezésre álló kulturális és oktatási lehetőségek fontosságát; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza az idősek számára rendelkezésre álló kulturális és oktatási lehetőségek fontosságát;

| 7. | az idős nőket gyakran sújtó sokszoros hátrányos megkülönböztetés kezelése érdekében olyan konkrét és eredményes intézkedésekre szólít fel, mint az egyenlő bánásmódról szóló irányelv elfogadása; |
| --- | --- |

7.

az idős nőket gyakran sújtó sokszoros hátrányos megkülönböztetés kezelése érdekében olyan konkrét és eredményes intézkedésekre szólít fel, mint az egyenlő bánásmódról szóló irányelv elfogadása;

| 8. | támogatja az olyan kezdeményezéseket, amelyek célja a hatékonyabb betegségmegelőzés és az idősek egészségének javítása, valamint segítésük, hogy önállók maradhassanak; |
| --- | --- |

8.

támogatja az olyan kezdeményezéseket, amelyek célja a hatékonyabb betegségmegelőzés és az idősek egészségének javítása, valamint segítésük, hogy önállók maradhassanak;

| 9. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyen közzé jelentést a tevékeny időskor támogatása érdekében tett tagállami fellépésekről és hatásukról annak érdekében, hogy meg lehessen határozni a legjobb gyakorlatokat és értékelni lehessen az európai szinten megteendő jövőbeli fellépéseket; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyen közzé jelentést a tevékeny időskor támogatása érdekében tett tagállami fellépésekről és hatásukról annak érdekében, hogy meg lehessen határozni a legjobb gyakorlatokat és értékelni lehessen az európai szinten megteendő jövőbeli fellépéseket;

| 10. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsák ki az öregedés pozitívabb szemléletét, valamint növeljék az uniós polgárok tájékozottságát az öregedés és tényleges hatásai tekintetében, ami az egyik lefontosabb üzenete az aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás 2012-es európai évének; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsák ki az öregedés pozitívabb szemléletét, valamint növeljék az uniós polgárok tájékozottságát az öregedés és tényleges hatásai tekintetében, ami az egyik lefontosabb üzenete az aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás 2012-es európai évének;

| 11. | a teljes életciklus szempontjából való megközelítés alkalmazását – amely során számolnak az öregedés és a nemi hovatartozás közötti összefüggésekkel – az öregedésre vonatkozó politikák terén tett előrelépésnek tekinti; |
| --- | --- |

11.

a teljes életciklus szempontjából való megközelítés alkalmazását – amely során számolnak az öregedés és a nemi hovatartozás közötti összefüggésekkel – az öregedésre vonatkozó politikák terén tett előrelépésnek tekinti;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az egészségügyi költségvetési kiadások az EU-ban a GDP 7,8 %-át képezik, és 2060-ig a népesség elöregedése következtében a hosszú és rövid távú ellátás költségei előreláthatóan 3 %-kal emelkednek; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az egészségügyi költségvetési kiadások az EU-ban a GDP 7,8 %-át képezik, és 2060-ig a népesség elöregedése következtében a hosszú és rövid távú ellátás költségei előreláthatóan 3 %-kal emelkednek;

| 13. | felszólítja a tagállamokat, hogy fordítsanak figyelmet az idősebb női bevándorlókra, akik súlyos gazdasági és szociális helyzetben vannak, és gyakran nehézségekbe ütköznek, ha szociális védelmi intézkedésekben vagy egészségügyi szolgáltatásokban kívánnak részesülni; úgy véli, hogy külön figyelmet kell szentelni az egyedül élő, özvegy vagy különélő nőknek, akiknek életminőségére és egészségére mindez hatással van; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a tagállamokat, hogy fordítsanak figyelmet az idősebb női bevándorlókra, akik súlyos gazdasági és szociális helyzetben vannak, és gyakran nehézségekbe ütköznek, ha szociális védelmi intézkedésekben vagy egészségügyi szolgáltatásokban kívánnak részesülni; úgy véli, hogy külön figyelmet kell szentelni az egyedül élő, özvegy vagy különélő nőknek, akiknek életminőségére és egészségére mindez hatással van;

| 14. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben ismerjék el, hogy az egészségügy nemi dimenziója alapvető része az uniós és a tagállami egészségpolitikának; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben ismerjék el, hogy az egészségügy nemi dimenziója alapvető része az uniós és a tagállami egészségpolitikának;

| 15. | felszólítja a tagállamokat, hogy találják meg a megfelelő egyensúlyt a pénzügyi és gazdasági válság elleni küzdelmet szolgáló szigorú intézkedések végrehajtása és aközött, hogy megfelelően finanszírozzák az egészségügyi és szociális gondozást az öregedő lakosság demográgfiai tendeciája kezelésének elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a tagállamokat, hogy találják meg a megfelelő egyensúlyt a pénzügyi és gazdasági válság elleni küzdelmet szolgáló szigorú intézkedések végrehajtása és aközött, hogy megfelelően finanszírozzák az egészségügyi és szociális gondozást az öregedő lakosság demográgfiai tendeciája kezelésének elősegítése érdekében;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen közzé értékelést a pénzügyi és gazdasági válság idősebb nőkre gyakorolt hatásáról a megelőző egészségügyi ellátáshoz és a kezelésekhez való hozzáférésükre koncentrálva; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen közzé értékelést a pénzügyi és gazdasági válság idősebb nőkre gyakorolt hatásáról a megelőző egészségügyi ellátáshoz és a kezelésekhez való hozzáférésükre koncentrálva;

| 17. | megjegyzi, hogy az egészségügyi ágazat átfogó és mélyreható stratégiái szükségessé teszik a kormányok, az egészségügyi szakemberek, a nem kormányzati szervezetek, a közszférabeli egészségügyi szervezetek, a betegeket képviselő szervezetek, a tömegkommunikáció és az egészséges öregedés más érintett feleinek együttműködését; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy az egészségügyi ágazat átfogó és mélyreható stratégiái szükségessé teszik a kormányok, az egészségügyi szakemberek, a nem kormányzati szervezetek, a közszférabeli egészségügyi szervezetek, a betegeket képviselő szervezetek, a tömegkommunikáció és az egészséges öregedés más érintett feleinek együttműködését;

| 18. | újra kijelenti, hogy olyan Európai Uniót kell építeni és támogatni, amely minden tájékoztatási és figyelemfelhívó intézkedés és politika tekintetében fogékonyabb az idős nők és férfiak igényei és érdekei, valamint a nemek esélyegyenlőségének általános érvényesítése iránt, annak érdekében, hogy mindenki számára biztosítani lehessen a tevékeny és egészséges időskort; |
| --- | --- |

18.

újra kijelenti, hogy olyan Európai Uniót kell építeni és támogatni, amely minden tájékoztatási és figyelemfelhívó intézkedés és politika tekintetében fogékonyabb az idős nők és férfiak igényei és érdekei, valamint a nemek esélyegyenlőségének általános érvényesítése iránt, annak érdekében, hogy mindenki számára biztosítani lehessen a tevékeny és egészséges időskort;

Az időskorhoz kapcsolódó betegségek

| 19. | hangsúlyozza, hogy gyakran alábecsülik a nőket sújtó számos rendellenességet, ilyenek például a szívbetegségek, amelyeket a férfiak problémájának tekintenek; sajnálja, hogy a nők szívinfarktusát sok esetben nem diagnosztizálják, mert a tünetek általában különbözőek, mint a férfiaknál; hangsúlyozza azt is, hogy a kezelések során tekintetbe kell venni a nemhez kapcsolódó sajátos biológiai különbségeket; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy gyakran alábecsülik a nőket sújtó számos rendellenességet, ilyenek például a szívbetegségek, amelyeket a férfiak problémájának tekintenek; sajnálja, hogy a nők szívinfarktusát sok esetben nem diagnosztizálják, mert a tünetek általában különbözőek, mint a férfiaknál; hangsúlyozza azt is, hogy a kezelések során tekintetbe kell venni a nemhez kapcsolódó sajátos biológiai különbségeket;

| 20. | felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a szív- és érrendszeri megbetegedésekhez kapcsolódó kockázati tényezőkre felhívó, nőknek szóló nyilvános tájékoztatási programokat, illetve az egészségügyi dolgozók továbbképzésére irányuló speciális programokat; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a szív- és érrendszeri megbetegedésekhez kapcsolódó kockázati tényezőkre felhívó, nőknek szóló nyilvános tájékoztatási programokat, illetve az egészségügyi dolgozók továbbképzésére irányuló speciális programokat;

| 21. | sajnálatának ad hangot, amiért nem kap kellő figyelmet az Európában élő idős nők növekvő alkoholfogyasztásának problémája, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készítsenek tanulmányokat a probléma kezelése érdekében, és azért, hogy orvosolják az idős nők fizikai és mentális egészségére gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

21.

sajnálatának ad hangot, amiért nem kap kellő figyelmet az Európában élő idős nők növekvő alkoholfogyasztásának problémája, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készítsenek tanulmányokat a probléma kezelése érdekében, és azért, hogy orvosolják az idős nők fizikai és mentális egészségére gyakorolt hatását;

| 22. | aggodalommal állapítja meg a dohányzó nők számának emelkedését, és ebből következően a tüdőrák és a szív- vagy keringési problémák nőknél jelentkező kockázatának növekedését; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vezessenek be a dohányzás ellen fellépő programokat, különös figyelmet fordítva a fiatal nőkre (a WHO szerint a dohányzó nők aránya a jelenlegi 12 %-ról körülbelül 20 %-ra emelkedik 2025-ig); |
| --- | --- |

22.

aggodalommal állapítja meg a dohányzó nők számának emelkedését, és ebből következően a tüdőrák és a szív- vagy keringési problémák nőknél jelentkező kockázatának növekedését; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vezessenek be a dohányzás ellen fellépő programokat, különös figyelmet fordítva a fiatal nőkre (a WHO szerint a dohányzó nők aránya a jelenlegi 12 %-ról körülbelül 20 %-ra emelkedik 2025-ig);

| 23 | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözzön olyan kezdeményezéseket, amelyek előmozdítják az egészség javítását, többek között megfelelő tájékoztatással a dohányzáshoz és az alkoholfogyasztáshoz kapcsolódó kockázatokról, az egészséges táplálkozás és a megfelelő testmozgás előnyeiről, amelyek hozzájárulnak az elhízás, a magas vérnyomás és a kapcsolódó szövődmények megelőzéséhez; |
| --- | --- |

23

felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözzön olyan kezdeményezéseket, amelyek előmozdítják az egészség javítását, többek között megfelelő tájékoztatással a dohányzáshoz és az alkoholfogyasztáshoz kapcsolódó kockázatokról, az egészséges táplálkozás és a megfelelő testmozgás előnyeiről, amelyek hozzájárulnak az elhízás, a magas vérnyomás és a kapcsolódó szövődmények megelőzéséhez;

| 24. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat tájékoztató kampányok indítására, amelyek célközönsége a változó kort megelőző korban és a változó korban lévő nők; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat tájékoztató kampányok indítására, amelyek célközönsége a változó kort megelőző korban és a változó korban lévő nők;

| 25. | felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék az emberek ismereteit a csontok és az ízületek betegségeiről, a megelőzésükről és a gyógyításukról tájékoztató és oktató kampányok szervezésével; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék az emberek ismereteit a csontok és az ízületek betegségeiről, a megelőzésükről és a gyógyításukról tájékoztató és oktató kampányok szervezésével;

| 26. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy kezdeményezzen cselekvési tervet a nem fertőző betegségekre vonatkozóan a nem fertőző betegségekről szóló 2011. szeptemberi ENSZ-csúcstalálkozó eredményeit és a Bizottság által 2012 márciusában indított nyilvános konzultációt követő intézkedésként; |
| --- | --- |

26.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy kezdeményezzen cselekvési tervet a nem fertőző betegségekre vonatkozóan a nem fertőző betegségekről szóló 2011. szeptemberi ENSZ-csúcstalálkozó eredményeit és a Bizottság által 2012 márciusában indított nyilvános konzultációt követő intézkedésként;

| 27. | sürgeti, hogy a Bizottság összpontosítson a fiatalokra, különös tekintettel a tagállamoknak a dohánytermékek gyártására, kiszerelésére és árusítására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről szóló 2001/37/EK irányelv felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

27.

sürgeti, hogy a Bizottság összpontosítson a fiatalokra, különös tekintettel a tagállamoknak a dohánytermékek gyártására, kiszerelésére és árusítására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről szóló 2001/37/EK irányelv felülvizsgálatára;

| 28. | felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki és hajtson végre a cukorbetegség megelőzésére, diagnosztizálására és kezelésére, valamint a hozzá kapcsolódó tájékoztatásra és kutatásra irányuló uniós szintű stratégiát, amelyben érvényesül a nemi szempontokat figyelembe vevő átfogó megközelítés, valamint a férfiak és a nők közötti egyenlőség; mindeközben tartsa tiszteletben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikkének (7) bekezdésében foglaltakat; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki és hajtson végre a cukorbetegség megelőzésére, diagnosztizálására és kezelésére, valamint a hozzá kapcsolódó tájékoztatásra és kutatásra irányuló uniós szintű stratégiát, amelyben érvényesül a nemi szempontokat figyelembe vevő átfogó megközelítés, valamint a férfiak és a nők közötti egyenlőség; mindeközben tartsa tiszteletben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikkének (7) bekezdésében foglaltakat;

| 29. | felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Alzheimer-kórra és más demenciákra vonatkozóan fogadjon el holisztikus és a nemi szempontokat figyelembe vevő megközelítést a betegek és családjuk életminőségének és méltóságának javítása érdekében; |
| --- | --- |

29.

felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Alzheimer-kórra és más demenciákra vonatkozóan fogadjon el holisztikus és a nemi szempontokat figyelembe vevő megközelítést a betegek és családjuk életminőségének és méltóságának javítása érdekében;

| 30. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemzeti és európai Alzheimer-szövetségekkel együttműködve dolgozzanak ki az Alzheimer-kórra (betegséggel kapcsolatos információk, kezelési lehetőségek, kezelési módok) irányuló nyilvános tájékoztató kampányokat; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemzeti és európai Alzheimer-szövetségekkel együttműködve dolgozzanak ki az Alzheimer-kórra (betegséggel kapcsolatos információk, kezelési lehetőségek, kezelési módok) irányuló nyilvános tájékoztató kampányokat;

| 31. | felszólítja a tagállamokat, hogy az Alzheimer-kórra vonatkozóan, ha még nem tették meg, mihamarabb dolgozzanak ki nemzeti terveket és stratégiákat; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a tagállamokat, hogy az Alzheimer-kórra vonatkozóan, ha még nem tették meg, mihamarabb dolgozzanak ki nemzeti terveket és stratégiákat;

| 32. | aggodalommal állapítja meg, hogy az EU-ban a 65 évüket betöltötteknél a legmagasabb az öngyilkosság aránya, és hogy a nők nagyobb számban kísérelnek meg öngyilkosságot elkövetni, mint a férfiak, és esetükben növekvő tendencia tapasztalható a gazdasági visszaesés következtében, amelynek hatása rájuk nézve még súlyosabb; szorgalmazza, hogy a Bizottság tegyen közzé tanulmányt, amely e statisztika és a gazdasági válság idős nőkre gyakorolt aránytalanul súlyos hatása közötti összefüggést vizsgálja; |
| --- | --- |

32.

aggodalommal állapítja meg, hogy az EU-ban a 65 évüket betöltötteknél a legmagasabb az öngyilkosság aránya, és hogy a nők nagyobb számban kísérelnek meg öngyilkosságot elkövetni, mint a férfiak, és esetükben növekvő tendencia tapasztalható a gazdasági visszaesés következtében, amelynek hatása rájuk nézve még súlyosabb; szorgalmazza, hogy a Bizottság tegyen közzé tanulmányt, amely e statisztika és a gazdasági válság idős nőkre gyakorolt aránytalanul súlyos hatása közötti összefüggést vizsgálja;

| 33. | felszólítja a tagállamokat, hogy a Bizottsággal és az Eurostattal együttműködésben javítsa a nemek és korok szerint lebontott adatok gyűjtését, valamint a mentális egészségre, illetve a mentális egészség és a jó egészségben eltöltött évek közötti kapcsolatra vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a tagállamokat, hogy a Bizottsággal és az Eurostattal együttműködésben javítsa a nemek és korok szerint lebontott adatok gyűjtését, valamint a mentális egészségre, illetve a mentális egészség és a jó egészségben eltöltött évek közötti kapcsolatra vonatkozó információkat;

| 34. | felkéri a tagállamokat, hogy szervezzenek szakképzést az idegrendszeri betegségek és a depresszió megelőzéséről és kezeléséről – külön figyelmet fordítva azokra a további nehézségekre, amelyekkel az idős nők szembesülnek – az általános orvosoknak és a pszichiátriai dolgozóknak, többek között orvosoknak, pszichológusoknak, ápolónőknek; |
| --- | --- |

34.

felkéri a tagállamokat, hogy szervezzenek szakképzést az idegrendszeri betegségek és a depresszió megelőzéséről és kezeléséről – külön figyelmet fordítva azokra a további nehézségekre, amelyekkel az idős nők szembesülnek – az általános orvosoknak és a pszichiátriai dolgozóknak, többek között orvosoknak, pszichológusoknak, ápolónőknek;

| 35. | felszólítja a tagállamokat, hogy tekintsék elsődleges fontosságúnak a memóriát támadó betegségekkel, például a demenciával kapcsolatos fellépéseket, és fokozzák orvosi és társadalmi kutatásokra fordított erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy a betegségben szenvedők és gondozóik életminősége javuljon, hogy biztosítsák az egészségügyi és gondozói szolgáltatások fenntarthatóságát, és hogy európai szinten fellendítsék a növekedést; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a tagállamokat, hogy tekintsék elsődleges fontosságúnak a memóriát támadó betegségekkel, például a demenciával kapcsolatos fellépéseket, és fokozzák orvosi és társadalmi kutatásokra fordított erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy a betegségben szenvedők és gondozóik életminősége javuljon, hogy biztosítsák az egészségügyi és gondozói szolgáltatások fenntarthatóságát, és hogy európai szinten fellendítsék a növekedést;

| 36. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az idősek gondozásával foglalkozó köz- és magánszférabeli személyzet folyamatos képzési programokon vegyen részt, valamint rendszeresen minősítsék őket; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az idősek gondozásával foglalkozó köz- és magánszférabeli személyzet folyamatos képzési programokon vegyen részt, valamint rendszeresen minősítsék őket;

| 37. | felszólítja a tagállamokat, hogy a közszférához tartozó egyetemeken ösztönözzék a gerontológiai szakorvosi tanulmányokat; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a tagállamokat, hogy a közszférához tartozó egyetemeken ösztönözzék a gerontológiai szakorvosi tanulmányokat;

Az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés

| 38. | kéri a tagállamokat, hogy támogassák azokat a kezdeményezéseket, amelyek elősegítik az idős nők, köztük a nagyobb központoktól távol élő, illetve a nehezen megközelítető területeken élő nők személyes, gazdasági és szociális helyzetüktől független orvosi-egészségügyi ellátáshoz való hozzáférését, külön hangsúlyt helyezve az egyéni ellátásra, a lehető leghosszabb időt biztosítva az otthoni ellátásra, a gondviselők támogatásának és ellátásának különleges formáira és a telemedicinára, amennyiben ez utóbbi alkalmas a krónikus betegségekben szenvedők életminőségének javítására és a várólisták lerövidítésére; |
| --- | --- |

38.

kéri a tagállamokat, hogy támogassák azokat a kezdeményezéseket, amelyek elősegítik az idős nők, köztük a nagyobb központoktól távol élő, illetve a nehezen megközelítető területeken élő nők személyes, gazdasági és szociális helyzetüktől független orvosi-egészségügyi ellátáshoz való hozzáférését, külön hangsúlyt helyezve az egyéni ellátásra, a lehető leghosszabb időt biztosítva az otthoni ellátásra, a gondviselők támogatásának és ellátásának különleges formáira és a telemedicinára, amennyiben ez utóbbi alkalmas a krónikus betegségekben szenvedők életminőségének javítására és a várólisták lerövidítésére;

| 39. | felszólítja a tagállamokat, hogy az egészségügyi ellátások költségvetésének megtervezésekor elemezzék, ellenőrizzék és garantálják a nemzi dimenziót; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a tagállamokat, hogy az egészségügyi ellátások költségvetésének megtervezésekor elemezzék, ellenőrizzék és garantálják a nemzi dimenziót;

| 40 | felszólítja a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább az e-egészségügyi szolgáltatásokat és a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő környezetet elősegítő megélhetési megoldásokat az önálló otthoni életvitel támogatása érdekében és azért, hogy a mozgáskorlátozottságuk következtében elszigetelődő idős nők számára nyújtott egészségügyi szolgáltatások hatékonyabbak és hozzáférhetőbbek legyenek, ők ugyanis gyakrabban kiszorulnak e szolgáltatások nyújtotta előnyökből, valamint fejlesszenek ki 24 órás telefonos tanácsadási hálózatot; |
| --- | --- |

40

felszólítja a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább az e-egészségügyi szolgáltatásokat és a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő környezetet elősegítő megélhetési megoldásokat az önálló otthoni életvitel támogatása érdekében és azért, hogy a mozgáskorlátozottságuk következtében elszigetelődő idős nők számára nyújtott egészségügyi szolgáltatások hatékonyabbak és hozzáférhetőbbek legyenek, ők ugyanis gyakrabban kiszorulnak e szolgáltatások nyújtotta előnyökből, valamint fejlesszenek ki 24 órás telefonos tanácsadási hálózatot;

| 41. | felszólít a jogokon alapuló megközelítés alkalmazására, hogy az idősebbeknek aktívabb szerepvállalásra nyíljon lehetőségük a számukra nyújtott ellátás és szociális szolgáltatások kiválasztása és megtervezése terén; |
| --- | --- |

41.

felszólít a jogokon alapuló megközelítés alkalmazására, hogy az idősebbeknek aktívabb szerepvállalásra nyíljon lehetőségük a számukra nyújtott ellátás és szociális szolgáltatások kiválasztása és megtervezése terén;

| 42. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a szociális biztonsági rendszerek, többek között a betegbiztosítás vegye figyelembe a nőket sújtó munkanélküliséget és szociális nehézségeket annak érdekében, hogy ne maradjanak védtelenül; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a szociális biztonsági rendszerek, többek között a betegbiztosítás vegye figyelembe a nőket sújtó munkanélküliséget és szociális nehézségeket annak érdekében, hogy ne maradjanak védtelenül;

| 43. | úgy véli, fontos támogatni és megkönnyíteni azoknak a nőknek az orvosi, egészségügyi és más típusú ellátásokhoz való hozzáférését, akiknek egészségügyi problémájuk ellenére eltartottakról kell gondoskodniuk; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, fontos támogatni és megkönnyíteni azoknak a nőknek az orvosi, egészségügyi és más típusú ellátásokhoz való hozzáférését, akiknek egészségügyi problémájuk ellenére eltartottakról kell gondoskodniuk;

| 44 | sürgeti az időseknek egészségügyi ellátást nyújtó, kórházként működő köz- és magánszférabeli intézmények lakóbarátabbá történő újjászervezését, ahol az orvosi ellátás biztosításán túl független és kreatív tevékenységekre helyezik a hangsúlyt, elkerülendő az intézményesedést; |
| --- | --- |

44

sürgeti az időseknek egészségügyi ellátást nyújtó, kórházként működő köz- és magánszférabeli intézmények lakóbarátabbá történő újjászervezését, ahol az orvosi ellátás biztosításán túl független és kreatív tevékenységekre helyezik a hangsúlyt, elkerülendő az intézményesedést;

| 45. | szilárd meggyőződése, hogy a köz- és magánszférabeli intézmények idős lakóinak részt kell venniük az intézmények működését érintő döntéshozatalokban; |
| --- | --- |

45.

szilárd meggyőződése, hogy a köz- és magánszférabeli intézmények idős lakóinak részt kell venniük az intézmények működését érintő döntéshozatalokban;

| 46. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az orvosi és paramedicinális személyzet egyre növekvő száma magasan képzett legyen és olyan megközelítést sajátítson el, amely a nemből és a korból adódó sajátosságok következtében figyelembe veszi az idős nők különleges pszichológiai, emberi kapcsolati és tájékoztatási szükségleteit; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az orvosi és paramedicinális személyzet egyre növekvő száma magasan képzett legyen és olyan megközelítést sajátítson el, amely a nemből és a korból adódó sajátosságok következtében figyelembe veszi az idős nők különleges pszichológiai, emberi kapcsolati és tájékoztatási szükségleteit;

| 47. | felszólít, hogy az orvosi tanulmányok során kapjanak szélesebb teret a betegek meghallgatására és a pszichológiára irányuló képzések; felszólít, hogy a szociális munkásokat intenzívebben vonják bele ebbe a megelőzési politikába; |
| --- | --- |

47.

felszólít, hogy az orvosi tanulmányok során kapjanak szélesebb teret a betegek meghallgatására és a pszichológiára irányuló képzések; felszólít, hogy a szociális munkásokat intenzívebben vonják bele ebbe a megelőzési politikába;

| 48 | ösztönzi az időseknek gondozást, védelmet és pszichológiai támogatást nyújtó szervezeteket és telefonos segélyhívó vonalakat; |
| --- | --- |

48

ösztönzi az időseknek gondozást, védelmet és pszichológiai támogatást nyújtó szervezeteket és telefonos segélyhívó vonalakat;

| 49. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot az adatgyűjtésre és a bevált gyakorlatok cseréjére, ügyelve a nemekkel kapcsolatos elemek befoglalására annak érdekében, hogy el lehessen különíteni az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésre, és különösen a nehézkes adminisztratív eljárások elkerülésére vonatkozó bevált gyakorlatokat, és hogy az idős nők életminőségének javítására irányuló sajátos intézkedéseket és politikákat lehessen kialakítani, valamint adjon tanácsot a kormányoknak, hogy hogyan lehet az öregedéssel összefüggő betegségekkel kapcsolatos tudatosságot fokozó környezetet kialakítani; |
| --- | --- |

49.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot az adatgyűjtésre és a bevált gyakorlatok cseréjére, ügyelve a nemekkel kapcsolatos elemek befoglalására annak érdekében, hogy el lehessen különíteni az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésre, és különösen a nehézkes adminisztratív eljárások elkerülésére vonatkozó bevált gyakorlatokat, és hogy az idős nők életminőségének javítására irányuló sajátos intézkedéseket és politikákat lehessen kialakítani, valamint adjon tanácsot a kormányoknak, hogy hogyan lehet az öregedéssel összefüggő betegségekkel kapcsolatos tudatosságot fokozó környezetet kialakítani;

| 50. | ösztönzi a tagállamokat, hogy erősítsék meg az idősebb nőknek szóló preventív egészségügyi ellátást, például a hozzáférhető, rendszeres mammográfia, valamint PAP-tesztek biztosításával, valamint hogy töröljék el a betegségmegelőzési szolgáltatások, például a mellrákszűrés igénybevételére vonatkozó korhatárokat, és hívják fel a figyelmet a szűrések fontosságára; |
| --- | --- |

50.

ösztönzi a tagállamokat, hogy erősítsék meg az idősebb nőknek szóló preventív egészségügyi ellátást, például a hozzáférhető, rendszeres mammográfia, valamint PAP-tesztek biztosításával, valamint hogy töröljék el a betegségmegelőzési szolgáltatások, például a mellrákszűrés igénybevételére vonatkozó korhatárokat, és hívják fel a figyelmet a szűrések fontosságára;

| 51. | felszólítja a Bizottságot, hogy növelje erőfeszítéseit, hogy az egész Európai Unióban el lehessen terjeszteni a megelőzés kultúráját, és a tagállamokat, hogy fokozzák az iskolákban, egyetemeken, munkahelyeken és idősotthonokban tartott tájékoztató és figyelemfelkeltő kampányokat, együttműködve az ágazat dolgozóival, a helyi szervekkel és nem kormányzati szervezetekkel; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a Bizottságot, hogy növelje erőfeszítéseit, hogy az egész Európai Unióban el lehessen terjeszteni a megelőzés kultúráját, és a tagállamokat, hogy fokozzák az iskolákban, egyetemeken, munkahelyeken és idősotthonokban tartott tájékoztató és figyelemfelkeltő kampányokat, együttműködve az ágazat dolgozóival, a helyi szervekkel és nem kormányzati szervezetekkel;

Kutatás és megelőzés

| 52. | aggodalommal állapítja meg, hogy a 2011 áprilisában közzétett uniós kutatások eredményei azt mutatják, hogy a 60. évüket betöltött nők 28 %-át az elmúlt 12 hónapban rosszul kezelték; úgy véli, elsőbbséget kell biztosítani az idősek akár szándékos és tudatos, akár gondatlanságból elkövetett bántalmazás, rossz bánásmód, elhanyagolás és kizsákmányolás elleni védelmének; felszólítja a tagállamokat, hogy lépjenek fel erőteljesebben az idősekkel szembeni otthoni vagy intézményi túlkapások megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

52.

aggodalommal állapítja meg, hogy a 2011 áprilisában közzétett uniós kutatások eredményei azt mutatják, hogy a 60. évüket betöltött nők 28 %-át az elmúlt 12 hónapban rosszul kezelték; úgy véli, elsőbbséget kell biztosítani az idősek akár szándékos és tudatos, akár gondatlanságból elkövetett bántalmazás, rossz bánásmód, elhanyagolás és kizsákmányolás elleni védelmének; felszólítja a tagállamokat, hogy lépjenek fel erőteljesebben az idősekkel szembeni otthoni vagy intézményi túlkapások megelőzése érdekében;

| 53. | fontos a férfiakhoz és a nőkhöz kapcsolódó sajátos problémákat figyelembe vevő megközelítést alkalmazni az orvosi kutatások tekintetében; |
| --- | --- |

53.

fontos a férfiakhoz és a nőkhöz kapcsolódó sajátos problémákat figyelembe vevő megközelítést alkalmazni az orvosi kutatások tekintetében;

| 54 | rámutat, hogy a férfiak és a nők közötti egyenlőségre irányuló stratégia (2010–2015) elismeri, hogy a nők és a férfiak meghatározott betegségeknek és egészségügyi kockázatoknak vannak kitéve, amit megfelelően figyelembe kell venni az orvosi kutatásokban és az egészségügyi szolgáltatásokban; |
| --- | --- |

54

rámutat, hogy a férfiak és a nők közötti egyenlőségre irányuló stratégia (2010–2015) elismeri, hogy a nők és a férfiak meghatározott betegségeknek és egészségügyi kockázatoknak vannak kitéve, amit megfelelően figyelembe kell venni az orvosi kutatásokban és az egészségügyi szolgáltatásokban;

| 55. | kéri, hogy a „Horizont 2020” keretében a következő évtizedre fejlesszék ki a nők egészségére irányuló orvosi kutatások stratégiai tervét, és hozzanak létre egy, a nők egészségére irányuló kutatásokat végző intézetet, így biztosítva a terv megvalósítását; |
| --- | --- |

55.

kéri, hogy a „Horizont 2020” keretében a következő évtizedre fejlesszék ki a nők egészségére irányuló orvosi kutatások stratégiai tervét, és hozzanak létre egy, a nők egészségére irányuló kutatásokat végző intézetet, így biztosítva a terv megvalósítását;

| 56. | fontos biztosítani női szakértők részvételét a gyógyszerek értékelésére létrehozott nemzeti konzultációs technológiai és tudományos bizottságokban; |
| --- | --- |

56.

fontos biztosítani női szakértők részvételét a gyógyszerek értékelésére létrehozott nemzeti konzultációs technológiai és tudományos bizottságokban;

| 57. | felszólítja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék fel az idősekkel szembeni rossz bánásmódot mint kutatási témát a neurodegeneratív betegségekkel kapcsolatos közös programba, hogy fel lehessen mérni e bánásmód gyakoriságát és a demenciában szenvedőkre kifejtett hatását; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék fel az idősekkel szembeni rossz bánásmódot mint kutatási témát a neurodegeneratív betegségekkel kapcsolatos közös programba, hogy fel lehessen mérni e bánásmód gyakoriságát és a demenciában szenvedőkre kifejtett hatását;

| 58 | támogatja az aktív és egészséges időskor témájára vonatkozó európai innovációs partnerséget mint kísérleti kezdeményezést, amely célja, hogy az uniós polgárok jó egészségben eltöltött várható élettartama 2 évvel emelkedjen 2020-ig, és amely három uniós cél elérését tűzi ki az idősek egészségének és életminőségének javítása, valamint az ellátási rendszerek fenntarthatósága és hatékonysága tekintetében; |
| --- | --- |

58

támogatja az aktív és egészséges időskor témájára vonatkozó európai innovációs partnerséget mint kísérleti kezdeményezést, amely célja, hogy az uniós polgárok jó egészségben eltöltött várható élettartama 2 évvel emelkedjen 2020-ig, és amely három uniós cél elérését tűzi ki az idősek egészségének és életminőségének javítása, valamint az ellátási rendszerek fenntarthatósága és hatékonysága tekintetében;

| 59. | üdvözli a táplálkozási szokások és az életmód javítására irányuló projekteket és kezdeményezéseket (EATWELL projekt, Táplálkozás, Testmozgás és Egészség Európai Uniós Platform, valamint a sófogyasztás csökkentésére irányuló keretprogram), valamint a rák elleni fellépés érdekében létrehozott európai partnerséget; |
| --- | --- |

59.

üdvözli a táplálkozási szokások és az életmód javítására irányuló projekteket és kezdeményezéseket (EATWELL projekt, Táplálkozás, Testmozgás és Egészség Európai Uniós Platform, valamint a sófogyasztás csökkentésére irányuló keretprogram), valamint a rák elleni fellépés érdekében létrehozott európai partnerséget;

| 60. | hangsúlyozza, hogy az egészségre vonatkozó második uniós cselekvési program valamennyi célkitűzésének és fellépésének elő kell segítenie a férfiak és a nők különböző szükségleteinek és az egészségre vonatkozó különböző megközelítésének jobb megértését és elfogadását; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy az egészségre vonatkozó második uniós cselekvési program valamennyi célkitűzésének és fellépésének elő kell segítenie a férfiak és a nők különböző szükségleteinek és az egészségre vonatkozó különböző megközelítésének jobb megértését és elfogadását;

| 61. | üdvözli a Bizottság kohéziós politikai csomagra (2014–2020) irányuló javaslatát, amely az aktív és egészséges időskort, valamint az innovációt beruházási célkitűzésnek tekinti; |
| --- | --- |

61.

üdvözli a Bizottság kohéziós politikai csomagra (2014–2020) irányuló javaslatát, amely az aktív és egészséges időskort, valamint az innovációt beruházási célkitűzésnek tekinti;

| 62. | sajnálja, hogy az egészségügy költségvetésének 97 %-át nem fertőző betegségek kezelésére fordítják, és csak 3 %-át ruházzák be a megelőzésbe, miközben a nem fertőző betegségek kezelésének költségei a diagnosztizálás és a kezelések nagyobb fokú hozzáférhetősége következtében drámaian emelkednek; felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék egészségügyi költségvetésüket, hogy bele tudjanak foglalni megelőzési tevékenységeket is; |
| --- | --- |

62.

sajnálja, hogy az egészségügy költségvetésének 97 %-át nem fertőző betegségek kezelésére fordítják, és csak 3 %-át ruházzák be a megelőzésbe, miközben a nem fertőző betegségek kezelésének költségei a diagnosztizálás és a kezelések nagyobb fokú hozzáférhetősége következtében drámaian emelkednek; felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék egészségügyi költségvetésüket, hogy bele tudjanak foglalni megelőzési tevékenységeket is;

| 63. | felszólítja a Bizottságot, hogy helyezzen nagyobb hangsúlyt a betegségek okainak megvizsgálására, és ennek érdekében az egész ágazatban és a társadalom minden szintjén mozdítsa elő a megelőzést; felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az egészséget a betegségek időben történő diagnosztizálása, az egészséges életmód fenntartása, a megfelelő egészségügyi ellátás és az idős munkavállalók megfelelő munkakörülményeinek biztosítása révén; |
| --- | --- |

63.

felszólítja a Bizottságot, hogy helyezzen nagyobb hangsúlyt a betegségek okainak megvizsgálására, és ennek érdekében az egész ágazatban és a társadalom minden szintjén mozdítsa elő a megelőzést; felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az egészséget a betegségek időben történő diagnosztizálása, az egészséges életmód fenntartása, a megfelelő egészségügyi ellátás és az idős munkavállalók megfelelő munkakörülményeinek biztosítása révén;

| 64. | felszólítja a tagállamokat, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt az oszteoporózist tudatosító kampányokra, és a csonttörések megelőzése érdekében nyújtsanak világosabb tájékoztatást az oszteoporózis korai diagnosztizálásáról, többek között a denzitometriás vizsgálatokhoz való könnyebb hozzáférés révén; |
| --- | --- |

64.

felszólítja a tagállamokat, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt az oszteoporózist tudatosító kampányokra, és a csonttörések megelőzése érdekében nyújtsanak világosabb tájékoztatást az oszteoporózis korai diagnosztizálásáról, többek között a denzitometriás vizsgálatokhoz való könnyebb hozzáférés révén;

| 65. | osztja a WHO-nak a nemekhez kapcsolódó kihívását, amiért a nők egészségére kiható kockázati tényezőket alaposabban fel kell mérni; üdvözli e tekintetben a WHO „öregedésbarát” környezet kialakítására, valamint arra irányuló ajánlásait, hogy kínáljanak több lehetőséget az idős nők számára a társadalmi tevékenységekben való produktív részvételre, többek között az ágazatközi együttműködésre, amely segítségével meghatározhatók és előmozdíthatók az egészségügyi ágazaton kívüli és a nők egészségét javítani képes tevékenységek; |
| --- | --- |

65.

osztja a WHO-nak a nemekhez kapcsolódó kihívását, amiért a nők egészségére kiható kockázati tényezőket alaposabban fel kell mérni; üdvözli e tekintetben a WHO „öregedésbarát” környezet kialakítására, valamint arra irányuló ajánlásait, hogy kínáljanak több lehetőséget az idős nők számára a társadalmi tevékenységekben való produktív részvételre, többek között az ágazatközi együttműködésre, amely segítségével meghatározhatók és előmozdíthatók az egészségügyi ágazaton kívüli és a nők egészségét javítani képes tevékenységek;

| 66. | kéri a tagállamokat, hogy az orvosi és paramedicinális személyzet képzése során fordítsanak kellő figyelmet a szív- és érrendszeri megbetegedések nőknél eltérő klinikai és tüneti jellemzőire, és hangsúlyozza az azonnali beavatkozás hasznát; |
| --- | --- |

66.

kéri a tagállamokat, hogy az orvosi és paramedicinális személyzet képzése során fordítsanak kellő figyelmet a szív- és érrendszeri megbetegedések nőknél eltérő klinikai és tüneti jellemzőire, és hangsúlyozza az azonnali beavatkozás hasznát;

| 67. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a „Horizont 2020” keretében ösztönözze a szorosabb tudományos együttműködést és az egész Európai Unióra kiterjedő összehasonlító kutatást a szklerózis multiplexről, hogy e betegség – amely különösen az idős nőknél előforduló komoly mozgásszervi betegség – megelőzésére könnyebb legyen megfelelő kezelést biztosítani; |
| --- | --- |

67.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a „Horizont 2020” keretében ösztönözze a szorosabb tudományos együttműködést és az egész Európai Unióra kiterjedő összehasonlító kutatást a szklerózis multiplexről, hogy e betegség – amely különösen az idős nőknél előforduló komoly mozgásszervi betegség – megelőzésére könnyebb legyen megfelelő kezelést biztosítani;

| 68. | felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is támogasson célzott, az idős nőkre irányuló figyelemfelkeltő kampányokat, elsősorban a helyes táplálkozásra és a testmozgás fontosságára, a nemet és az életkort figyelembe vevő ajánlásokra irányulóan, mivel ezek szerepet játszhatnak az esésmegelőzésben és csökkenthetik a szív- és érrendszeri problémák, az oszteoporózis és néhány rákos megbetegedés kialakulását; |
| --- | --- |

68.

felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is támogasson célzott, az idős nőkre irányuló figyelemfelkeltő kampányokat, elsősorban a helyes táplálkozásra és a testmozgás fontosságára, a nemet és az életkort figyelembe vevő ajánlásokra irányulóan, mivel ezek szerepet játszhatnak az esésmegelőzésben és csökkenthetik a szív- és érrendszeri problémák, az oszteoporózis és néhány rákos megbetegedés kialakulását;

| 69. | kéri, hogy mind az iskolákban, mind egészségügyi üzenetek segítségével tájékoztassanak és oktassanak az egészséges táplálkozásról és a rossz táplálkozás egészségügyi kockázatairól; |
| --- | --- |

69.

kéri, hogy mind az iskolákban, mind egészségügyi üzenetek segítségével tájékoztassanak és oktassanak az egészséges táplálkozásról és a rossz táplálkozás egészségügyi kockázatairól;

| 70. | felhívja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen tárgyalást a Tanáccsal a rákszűrésről szóló ajánlás előmozdítása és eredményes megvalósítása érdekében; különös hangsúlyt helyezve a lakosság hátrányos társadalmi és gazdasági helyzetben lévő részére, csökkentve ily módon az egészségügyi egyenlőtlenségeket; sürgeti azokat a tagállamokat, amelyek még nem tették meg, hogy hajtsák végre az ajánlást az európai minőségbiztosítási iránymutatásoknak megfelelően; |
| --- | --- |

70.

felhívja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen tárgyalást a Tanáccsal a rákszűrésről szóló ajánlás előmozdítása és eredményes megvalósítása érdekében; különös hangsúlyt helyezve a lakosság hátrányos társadalmi és gazdasági helyzetben lévő részére, csökkentve ily módon az egészségügyi egyenlőtlenségeket; sürgeti azokat a tagállamokat, amelyek még nem tették meg, hogy hajtsák végre az ajánlást az európai minőségbiztosítási iránymutatásoknak megfelelően;

| 71 | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy igazítsa ki a szűrési programokhoz való hozzáférés korhatárát legalább azon országokban, amelyekben a betegség okozta terhek magasabbak, valamint azokban az esetekben, amelyekben a családi kórelőzmény miatt különlegesen magas a kockázat, és hogy a fenti programokba illessze bele az idősebb korosztályú nőket is a hosszabb várható élettartam miatt; |
| --- | --- |

71

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy igazítsa ki a szűrési programokhoz való hozzáférés korhatárát legalább azon országokban, amelyekben a betegség okozta terhek magasabbak, valamint azokban az esetekben, amelyekben a családi kórelőzmény miatt különlegesen magas a kockázat, és hogy a fenti programokba illessze bele az idősebb korosztályú nőket is a hosszabb várható élettartam miatt;

| 72. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – például az Unió teljes népességének, még a legfiatalabbaknak is szóló figyelemfelkeltő és tájékoztató kampányok révén – mozdítsa elő a nők jogait az életkoron és a nemen alapuló erőszak és megkülönböztetés valamennyi formája elleni harc jegyében; |
| --- | --- |

72.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – például az Unió teljes népességének, még a legfiatalabbaknak is szóló figyelemfelkeltő és tájékoztató kampányok révén – mozdítsa elő a nők jogait az életkoron és a nemen alapuló erőszak és megkülönböztetés valamennyi formája elleni harc jegyében;

| 73. | kéri a tagállamokat, hogy fokozzák a nőkkel kapcsolatos klinikai kutatásaikat és úgy véli, hogy az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel végzett klinikai vizsgálatokról és a 2001/20/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló közelmúltbeli javaslat ebbe az irányba haladhatna; |
| --- | --- |

73.

kéri a tagállamokat, hogy fokozzák a nőkkel kapcsolatos klinikai kutatásaikat és úgy véli, hogy az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel végzett klinikai vizsgálatokról és a 2001/20/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló közelmúltbeli javaslat ebbe az irányba haladhatna;

| 74. | felszólítja a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki innovatív megoldásokat közvetlenül a betegekkel való együttműködésen keresztül az idős emberek szükségleteinek hatékonyabb kezelése érdekében; |
| --- | --- |

74.

felszólítja a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki innovatív megoldásokat közvetlenül a betegekkel való együttműködésen keresztül az idős emberek szükségleteinek hatékonyabb kezelése érdekében;

o

o o

| 75. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

75.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 301., 2007.11.20., 3. o.

(2)  HL L 246., 2011.9.23., 5. o.

(3)  HL C 313. E, 2006.12.20., 273. o.

(4)  HL C 250. E, 2007.10.25., 93. o.

(5)  HL C 175. E, 2008.7.10., 561. o.

(6)  HL C 76. E, 2010.3.25., 24. o.

(7)  HL C 212. E, 2010.8.5., 23. o.

(8)  HL C 271. E, 2010.10.7., 7. o.

(9)  HL C 136. E, 2012.5.11., 35. o.

(10)  HL C 81. E, 2011.3.15., 95. o.

(11)  HL C 308. E, 2011.10.20., 49. o.

(12)  HL C 74. E, 2012.3.13., 19.. o.

(13)  HL C 199. E, 2012.7.7., 77. o.

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0360.

(15)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0390.

(16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0082.

(17)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0225.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0069.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/49

---

P7_TA(2012)0483

Mikrobiális kihívás – Az antimikrobiális rezisztenciából származó növekvő kockázatok

Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása „Mikrobiális kihívás – Az antimikrobiális rezisztenciából származó növekvő kockázatok” (2012/2041(INI))

(2015/C 434/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az antimikrobiális rezisztenciának a humán- és állat-egészségügyi ágazatban kifejtett hatásáról, valamint az „egy egészségügy” megközelítésről szóló 2012. június 22-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az antimikrobiális rezisztenciának a humán- és állat-egészségügyi ágazatban kifejtett hatásáról, valamint az „egy egészségügy” megközelítésről szóló 2012. június 22-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a „Cselekvési terv az antimikrobiális rezisztenciából származó növekvő kockázatok megakadályozására” című, 2011. november 15-i európai bizottsági közleményre (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Cselekvési terv az antimikrobiális rezisztenciából származó növekvő kockázatok megakadályozására” című, 2011. november 15-i európai bizottsági közleményre (COM(2011)0748),

| — | tekintettel a „Mikrobiális kihívás – Az emberi egészséget fenyegető veszély” elnevezésű közös kutatási programozási kezdeményezésről szóló 2011. október 27-i bizottsági ajánlásra (C(2011)7660), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mikrobiális kihívás – Az emberi egészséget fenyegető veszély” elnevezésű közös kutatási programozási kezdeményezésről szóló 2011. október 27-i bizottsági ajánlásra (C(2011)7660),

| — | tekintettel a közegészséget fenyegető antimikrobiális rezisztenciáról szóló 2011. október 27-i európai parlamenti állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közegészséget fenyegető antimikrobiális rezisztenciáról szóló 2011. október 27-i európai parlamenti állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel az antibiotikum-rezisztenciáról szóló 2011. május 12-i európai parlamenti állásfoglalásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az antibiotikum-rezisztenciáról szóló 2011. május 12-i európai parlamenti állásfoglalásra (2),

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatai által az antimikrobiális rezisztenciáról készített, 2009. november 18-i munkadokumentumra (SANCO/6876/2009r6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatai által az antimikrobiális rezisztenciáról készített, 2009. november 18-i munkadokumentumra (SANCO/6876/2009r6),

| — | tekintettel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) és az Európai Gyógyszerügynökség 2009. szeptember 17-i, „Bakteriális kihívás: ideje reagálni” című közös technikai jelentésére (3), amely felhívást tartalmaz az Európai Unióban a multirezisztens baktériumok és az új antibakteriális szerek kifejlesztése közötti szakadék áthidalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) és az Európai Gyógyszerügynökség 2009. szeptember 17-i, „Bakteriális kihívás: ideje reagálni” című közös technikai jelentésére (3), amely felhívást tartalmaz az Európai Unióban a multirezisztens baktériumok és az új antibakteriális szerek kifejlesztése közötti szakadék áthidalására,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2012. március 14-i második közös jelentésére az emberi szervezetre, állatokra és élelmiszerekre hatással lévő zoonotikus baktériumok antimikrobiális rezisztenciájáról (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2012. március 14-i második közös jelentésére az emberi szervezetre, állatokra és élelmiszerekre hatással lévő zoonotikus baktériumok antimikrobiális rezisztenciájáról (4),

| — | tekintettel a Tanács 2008. június 10-i 2876. ülésén elfogadott, az antimikrobiális rezisztenciáról szóló következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2008. június 10-i 2876. ülésén elfogadott, az antimikrobiális rezisztenciáról szóló következtetésekre,

| — | tekintettel a Tanács 2009. december 1-jei 2980. ülésén elfogadott, a hatékony antibakteriális szerekre irányuló innovatív ösztönző intézkedésekről szóló következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2009. december 1-jei 2980. ülésén elfogadott, a hatékony antibakteriális szerekre irányuló innovatív ösztönző intézkedésekről szóló következtetésekre,

| — | tekintettel az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések megelőzését és leküzdését is magában foglaló betegbiztonságról szóló 2009. június 9-i tanácsi ajánlásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések megelőzését és leküzdését is magában foglaló betegbiztonságról szóló 2009. június 9-i tanácsi ajánlásra (5),

| — | tekintettel az Egészségügyi Világszervezet által a humán gyógyászatban alkalmazott kritikus fontosságú antimikrobiális szerekről készített harmadik felülvizsgált jegyzékre (a WHO antimikrobiális rezisztencia átfogó felügyeletével foglalkozó tanácsadó csoportjának 2011. június 14–17-i, Oslóban, Norvégiában tartott harmadik ülésén készült jelentés), valamint az Állat-egészségügyi Világszervezet Health (OIE) állat-egészségügyi jelentőségű antimikrobiális szerekről szóló jegyzékére (OIE-jegyzék, 2007. május) és e lista későbbi módosításaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet által a humán gyógyászatban alkalmazott kritikus fontosságú antimikrobiális szerekről készített harmadik felülvizsgált jegyzékre (a WHO antimikrobiális rezisztencia átfogó felügyeletével foglalkozó tanácsadó csoportjának 2011. június 14–17-i, Oslóban, Norvégiában tartott harmadik ülésén készült jelentés), valamint az Állat-egészségügyi Világszervezet Health (OIE) állat-egészségügyi jelentőségű antimikrobiális szerekről szóló jegyzékére (OIE-jegyzék, 2007. május) és e lista későbbi módosításaira,

| — | tekintettel a Bizottságnak az antimikrobiális hatóanyagoknak a humán orvostudományban való körültekintő alkalmazásáról szóló 2002/77/EK tanácsi ajánlás végrehajtásáról szóló tagállami jelentések alapján készített 2010. április 9-i második, Tanácshoz intézett jelentésére (COM(2010)0141), valamint a jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)0399), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az antimikrobiális hatóanyagoknak a humán orvostudományban való körültekintő alkalmazásáról szóló 2002/77/EK tanácsi ajánlás végrehajtásáról szóló tagállami jelentések alapján készített 2010. április 9-i második, Tanácshoz intézett jelentésére (COM(2010)0141), valamint a jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)0399),

| — | tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), amely tiltja az antibiotikumok növekedésserkentő szerként történő használatát, |
| --- | --- |

—

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), amely tiltja az antibiotikumok növekedésserkentő szerként történő használatát,

| — | tekintettel az antimikrobiális hatóanyagoknak a humán orvostudományban való körültekintő alkalmazásáról szóló, 2001. november 15-i 2002/77/EK tanácsi ajánlásra (7), valamint az Európai Parlament 2001. október 23-i, a fent említett tanácsi ajánlásra vonatkozó javaslatról szóló állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az antimikrobiális hatóanyagoknak a humán orvostudományban való körültekintő alkalmazásáról szóló, 2001. november 15-i 2002/77/EK tanácsi ajánlásra (7), valamint az Európai Parlament 2001. október 23-i, a fent említett tanácsi ajánlásra vonatkozó javaslatról szóló állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a Bizottság „Közösségi stratégia az antimikrobiális rezisztenciával szemben” című, 2001. június 20-i közleményére (COM(2001)0333), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Közösségi stratégia az antimikrobiális rezisztenciával szemben” című, 2001. június 20-i közleményére (COM(2001)0333),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a 2006–2010-es időszakra szóló állatjóléti cselekvési terv értékeléséről és elemzéséről szóló 2010. május 5-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a 2006–2010-es időszakra szóló állatjóléti cselekvési terv értékeléséről és elemzéséről szóló 2010. május 5-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az antimikrobiális rezisztencia kérdéseivel foglalkozó transzatlanti munkacsoport (TATFAR) keretében az Egyesült Államok és az Európai Unió között megvalósuló jövőbeli együttműködésre vonatkozó ajánlásokra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az antimikrobiális rezisztencia kérdéseivel foglalkozó transzatlanti munkacsoport (TATFAR) keretében az Egyesült Államok és az Európai Unió között megvalósuló jövőbeli együttműködésre vonatkozó ajánlásokra (10),

| — | tekintettel a CODEX Alimentarius Bizottságnak az élelmiszer-eredetű antimikrobiális rezisztencia kockázatának értékelésére vonatkozó iránymutatásaira (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a CODEX Alimentarius Bizottságnak az élelmiszer-eredetű antimikrobiális rezisztencia kockázatának értékelésére vonatkozó iránymutatásaira (11),

| — | tekintettel a „Gyakorlati útmutató az antimikrobiális rezisztencia csökkentéséhez és megfékezéséhez” című dokumentumra (CAC/RCP 61-2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Gyakorlati útmutató az antimikrobiális rezisztencia csökkentéséhez és megfékezéséhez” című dokumentumra (CAC/RCP 61-2005),

| — | tekintettel a Parlament által az EU 2012. pénzügyi évre vonatkozó költségvetése keretében elfogadott, „Antimikrobiális szerekkel szembeni rezisztencia: a nagyfokú és nem megfelelő antibiotikum-használat okainak kutatása” elnevezésű előkészítő intézkedésre, amelynek célja az antimikrobiális szerek orvosi rendelvény alapján vagy anélkül történő, nem megfelelő alkalmazása és értékesítése kérdésének tanulmányozása a lánc egészében – az orvostól és a gyógyszerésztől kezdve a betegekig, az összes érintett szereplő magatartása szempontjából, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament által az EU 2012. pénzügyi évre vonatkozó költségvetése keretében elfogadott, „Antimikrobiális szerekkel szembeni rezisztencia: a nagyfokú és nem megfelelő antibiotikum-használat okainak kutatása” elnevezésű előkészítő intézkedésre, amelynek célja az antimikrobiális szerek orvosi rendelvény alapján vagy anélkül történő, nem megfelelő alkalmazása és értékesítése kérdésének tanulmányozása a lánc egészében – az orvostól és a gyógyszerésztől kezdve a betegekig, az összes érintett szereplő magatartása szempontjából,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7–0373/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7–0373/2012),

| A. | mivel a gyógyszerekkel szembeni rezisztencia kialakulása az antimikrobiális kezelés természetes velejárója és elkerülhetetlen következménye; mivel e folyamatot a humán- és állatgyógyászatban való mértéktelen és válogatás nélküli alkalmazás felgyorsíthatja, amely pedig – elégtelen higiénés és infekciókontrollal párosulva – veszélyeztetheti az amúgy is kis számú, jelenleg rendelkezésre álló antimikrobiális szer hatékony használatát, |
| --- | --- |

A.

mivel a gyógyszerekkel szembeni rezisztencia kialakulása az antimikrobiális kezelés természetes velejárója és elkerülhetetlen következménye; mivel e folyamatot a humán- és állatgyógyászatban való mértéktelen és válogatás nélküli alkalmazás felgyorsíthatja, amely pedig – elégtelen higiénés és infekciókontrollal párosulva – veszélyeztetheti az amúgy is kis számú, jelenleg rendelkezésre álló antimikrobiális szer hatékony használatát,

| B. | mivel egyes baktériumfajok antibiotikumokkal szembeni rezisztenciája több tagállamban is eléri vagy meghaladja a 25 %-ot, |
| --- | --- |

B.

mivel egyes baktériumfajok antibiotikumokkal szembeni rezisztenciája több tagállamban is eléri vagy meghaladja a 25 %-ot,

| C. | mivel az antimikrobiális rezisztencia problémájának jó része az antibiotikumok nem rendeltetésszerű használatából, különösen a túlzott használatból ered; |
| --- | --- |

C.

mivel az antimikrobiális rezisztencia problémájának jó része az antibiotikumok nem rendeltetésszerű használatából, különösen a túlzott használatból ered;

| D. | mivel sok tagállam nem rendelkezik szilárd jogi és szabályozási kerettel a gyógyszerek ésszerű használatának előírásához és támogatásához; |
| --- | --- |

D.

mivel sok tagállam nem rendelkezik szilárd jogi és szabályozási kerettel a gyógyszerek ésszerű használatának előírásához és támogatásához;

| E. | mivel az EU-ban, Izlandon és Norvégiában együttvéve éves szinten mintegy 4 00  000 fertőzés és 25  000 haláleset írható az antibiotikumokkal szemben rezisztens baktériumok számlájára, amelynek következtében legalább 1,5 milliárd euróra tehető az ezzel összefüggő egészségügyi kiadások, valamint termeléskiesés miatti többletkiadás összege, |
| --- | --- |

E.

mivel az EU-ban, Izlandon és Norvégiában együttvéve éves szinten mintegy 4 00  000 fertőzés és 25  000 haláleset írható az antibiotikumokkal szemben rezisztens baktériumok számlájára, amelynek következtében legalább 1,5 milliárd euróra tehető az ezzel összefüggő egészségügyi kiadások, valamint termeléskiesés miatti többletkiadás összege,

| F. | mivel az antimikrobiális rezisztencia térnyerése olyan határokon átnyúló, komplex kérdés, mely számos szorosan összefüggő tényező eredője; mivel különböző szinteken több olyan intervenciós intézkedést kell meghozni, amelyhez az országok és ágazatok közötti szilárd együttműködésre van szükség; |
| --- | --- |

F.

mivel az antimikrobiális rezisztencia térnyerése olyan határokon átnyúló, komplex kérdés, mely számos szorosan összefüggő tényező eredője; mivel különböző szinteken több olyan intervenciós intézkedést kell meghozni, amelyhez az országok és ágazatok közötti szilárd együttműködésre van szükség;

| G. | mivel az antimikrobiális rezisztencia egyre nő, ugyanakkor az új antimikrobiális szerek kifejlesztése nem tart lépést ennek ütemével; mivel a hetvenes évek óta mindössze három új, a Gram-pozitív multirezisztens (12) baktériumokra általánosan adható antibiotikum kifejlesztésére került sor; mivel az Európai Unióban az antimikrobiális rezisztenciából fakadó halálesetek kétharmadát Gram-negatív baktériumok okozzák, miközben a közeljövőben nincs kilátás új szerek megjelenésére a piacon, |
| --- | --- |

G.

mivel az antimikrobiális rezisztencia egyre nő, ugyanakkor az új antimikrobiális szerek kifejlesztése nem tart lépést ennek ütemével; mivel a hetvenes évek óta mindössze három új, a Gram-pozitív multirezisztens (12) baktériumokra általánosan adható antibiotikum kifejlesztésére került sor; mivel az Európai Unióban az antimikrobiális rezisztenciából fakadó halálesetek kétharmadát Gram-negatív baktériumok okozzák, miközben a közeljövőben nincs kilátás új szerek megjelenésére a piacon,

| H. | mivel – mert új antibakteriális szerek kifejlesztése jelenleg nincs folyamatban – rendkívül fontos megőrizni a meglévő antimikrobiális szerek hatékony alkalmazhatóságát olyan hosszan, ameddig csak lehetséges, mégpedig körültekintő alkalmazás, a fertőzések terjedését megelőző intézkedések, védőoltások, alternatív kezelések, valamint ellenőrzött antimikrobiális adagolás révén; |
| --- | --- |

H.

mivel – mert új antibakteriális szerek kifejlesztése jelenleg nincs folyamatban – rendkívül fontos megőrizni a meglévő antimikrobiális szerek hatékony alkalmazhatóságát olyan hosszan, ameddig csak lehetséges, mégpedig körültekintő alkalmazás, a fertőzések terjedését megelőző intézkedések, védőoltások, alternatív kezelések, valamint ellenőrzött antimikrobiális adagolás révén;

| I. | mivel a tuberkulózis (TBC) ellen jelenleg rendelkezésre álló egyetlen vakcinát (BCG) több mint 90 éve fejlesztették ki, és mivel a TBC leggyakoribb formája, a tüdő TBC ellen nem nyújt védelmet; |
| --- | --- |

I.

mivel a tuberkulózis (TBC) ellen jelenleg rendelkezésre álló egyetlen vakcinát (BCG) több mint 90 éve fejlesztették ki, és mivel a TBC leggyakoribb formája, a tüdő TBC ellen nem nyújt védelmet;

| J. | mivel a tuberkulózis kezelése évtizedekkel ezelőtt kifejlesztett antibiotikumokra támaszkodik, amelyek közül sok súlyos toxikus mellékhatásokat okoz; |
| --- | --- |

J.

mivel a tuberkulózis kezelése évtizedekkel ezelőtt kifejlesztett antibiotikumokra támaszkodik, amelyek közül sok súlyos toxikus mellékhatásokat okoz;

| K. | mivel az antimikrobiális rezisztencia az emberek és az állatok egészségére egyaránt veszélyes következményekkel jár; mivel összefüggés mutatható ki az antimikrobiális szerek állatokon történő alkalmazása, illetve a humán rezisztencia terjedése között, s erre vonatkozóan további kutatásokra, illetve az antimikrobiális rezisztencia kezelésére összehangolt, több ágazatra kiterjedő szakpolitikai megközelítésre van szükség, az egyes szektorokon belül az orvosokat és a felhasználókat egyaránt megcélzó „egy egészségügy” elv alapján; |
| --- | --- |

K.

mivel az antimikrobiális rezisztencia az emberek és az állatok egészségére egyaránt veszélyes következményekkel jár; mivel összefüggés mutatható ki az antimikrobiális szerek állatokon történő alkalmazása, illetve a humán rezisztencia terjedése között, s erre vonatkozóan további kutatásokra, illetve az antimikrobiális rezisztencia kezelésére összehangolt, több ágazatra kiterjedő szakpolitikai megközelítésre van szükség, az egyes szektorokon belül az orvosokat és a felhasználókat egyaránt megcélzó „egy egészségügy” elv alapján;

| L. | mivel mindmáig hiányoznak azok a kellő részletességű és európai szinten összehasonlítható adatok, melyek lehetővé tennék az átfogó, országokon átnyúló felügyeletet, valamint az antibiotikumok használata és a rezisztencia közötti kapcsolatot feltáró elemzést, |
| --- | --- |

L.

mivel mindmáig hiányoznak azok a kellő részletességű és európai szinten összehasonlítható adatok, melyek lehetővé tennék az átfogó, országokon átnyúló felügyeletet, valamint az antibiotikumok használata és a rezisztencia közötti kapcsolatot feltáró elemzést,

| M. | mivel a mezőgazdasági termelők arra irányuló elsődleges célkitűzése ellenére, hogy állatállományukat a helyes mezőgazdasági gyakorlat (higiénia, megfelelő takarmány, megfelelő tartási körülmények és az állatokkal való megfelelő bánásmód) révén egészségesen és termelékenyen tartsák, az állatok mégis megbetegedhetnek, és a betegség kezeléséhez megfelelő terápiának és állatgyógyászati készítményeknek kell rendelkezésre állniuk; |
| --- | --- |

M.

mivel a mezőgazdasági termelők arra irányuló elsődleges célkitűzése ellenére, hogy állatállományukat a helyes mezőgazdasági gyakorlat (higiénia, megfelelő takarmány, megfelelő tartási körülmények és az állatokkal való megfelelő bánásmód) révén egészségesen és termelékenyen tartsák, az állatok mégis megbetegedhetnek, és a betegség kezeléséhez megfelelő terápiának és állatgyógyászati készítményeknek kell rendelkezésre állniuk;

| N. | mivel a „megelőző kezelés” fogalmának mostanáig nem létezik egységes fogalommeghatározása, és annak eltérő értelmezései állandóan véleménykülönbséghez vezetnek; |
| --- | --- |

N.

mivel a „megelőző kezelés” fogalmának mostanáig nem létezik egységes fogalommeghatározása, és annak eltérő értelmezései állandóan véleménykülönbséghez vezetnek;

| O. | mivel az antimikrobiális szerek használatában érintettek – többek között a döntéshozók, az egészségügyi szakemberek és a lakosság – körében nevelésre és a tudatosság növelésére van szükség, hogy a készítményeket felíró és kiadó személyek és a polgárok magatartásában bekövetkezzenek a szükséges változások; |
| --- | --- |

O.

mivel az antimikrobiális szerek használatában érintettek – többek között a döntéshozók, az egészségügyi szakemberek és a lakosság – körében nevelésre és a tudatosság növelésére van szükség, hogy a készítményeket felíró és kiadó személyek és a polgárok magatartásában bekövetkezzenek a szükséges változások;

| P. | mivel néhány tagállamban továbbra is lehet orvosi rendelvény nélkül antibiotikumokat kapni, és mivel ez a gyakorlat súlyosbítja az antimikrobiális rezisztencia problémáját; |
| --- | --- |

P.

mivel néhány tagállamban továbbra is lehet orvosi rendelvény nélkül antibiotikumokat kapni, és mivel ez a gyakorlat súlyosbítja az antimikrobiális rezisztencia problémáját;

| Q. | mivel az alapvető egészségügyi előírásoknak az emberi környezetben – akár az otthonokban, nemcsak a kórházakban – való hiányos betartása az antimikrobiális kórokozók további terjedéséhez vezethet; |
| --- | --- |

Q.

mivel az alapvető egészségügyi előírásoknak az emberi környezetben – akár az otthonokban, nemcsak a kórházakban – való hiányos betartása az antimikrobiális kórokozók további terjedéséhez vezethet;

| R. | mivel a diagnosztika a kezelés célzottabb megközelítéseinek ösztönzése révén alapvető szerepet játszik az antimikrobiális rezisztencia leküzdésében; |
| --- | --- |

R.

mivel a diagnosztika a kezelés célzottabb megközelítéseinek ösztönzése révén alapvető szerepet játszik az antimikrobiális rezisztencia leküzdésében;

| 1. | úgy véli, hogy – noha a legtöbb tagállam az antimikrobiális szereknek a humán orvostudományban való körültekintő alkalmazásáról szóló tanácsi ajánlással összhangban kialakította saját nemzeti stratégiáját az antimikrobiális rezisztencia ellen („AMR-stratégia”) – a kitűzött célok elérése terén tett előrelépés lassú és egyenetlen; maradéktalan és időben történő nemzeti szintű végrehajtás iránti kormányzati elkötelezettségre szólít fel; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy – noha a legtöbb tagállam az antimikrobiális szereknek a humán orvostudományban való körültekintő alkalmazásáról szóló tanácsi ajánlással összhangban kialakította saját nemzeti stratégiáját az antimikrobiális rezisztencia ellen („AMR-stratégia”) – a kitűzött célok elérése terén tett előrelépés lassú és egyenetlen; maradéktalan és időben történő nemzeti szintű végrehajtás iránti kormányzati elkötelezettségre szólít fel;

| 2. | üdvözli az antimikrobiális rezisztencia kezelésére irányuló, ötéves bizottsági cselekvési tervet, de aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a cselekvési pontok jó része az antimikrobiális szereknek a humán orvostudományban való körültekintő alkalmazásáról szóló, 2001. november 15-i tanácsi ajánlásban több mint egy évtizede megfogalmazott intézkedéseket ismétli meg; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az antimikrobiális rezisztencia kezelésére irányuló, ötéves bizottsági cselekvési tervet, de aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a cselekvési pontok jó része az antimikrobiális szereknek a humán orvostudományban való körültekintő alkalmazásáról szóló, 2001. november 15-i tanácsi ajánlásban több mint egy évtizede megfogalmazott intézkedéseket ismétli meg;

| 3. | megjegyzi, hogy annak ellenére, hogy a Bizottság cselekvési terve helyes irányba mutat, nem eléggé messzemenő ahhoz, hogy magában foglalja az antimikrobiális rezisztenciából származó növekvő globális kockázatokat; úgy véli, hogy a cselekvési tervben javasolt intézkedéseket a lehető leghamarabb végre kell hajtani; ezért felszólítja a Bizottságot egy, a megfelelő politikai válaszokat – köztük a lehetséges jogalkotási lépéseket – felvázoló integrált ütemterv elkészítésére; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy annak ellenére, hogy a Bizottság cselekvési terve helyes irányba mutat, nem eléggé messzemenő ahhoz, hogy magában foglalja az antimikrobiális rezisztenciából származó növekvő globális kockázatokat; úgy véli, hogy a cselekvési tervben javasolt intézkedéseket a lehető leghamarabb végre kell hajtani; ezért felszólítja a Bizottságot egy, a megfelelő politikai válaszokat – köztük a lehetséges jogalkotási lépéseket – felvázoló integrált ütemterv elkészítésére;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az EU állatjóléti stratégiája értelmében e cselekvési tervnek minden állatra, közöttük például a kedvtelésből tartott állatokra és a sportállatokra is ki kell terjednie, és hangsúlyoznia kell egyrészt az állatok egészsége és az antimikrobiális készítmények használata közötti logikai összefüggést, másrészt az állatok egészsége és az emberi egészség közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az EU állatjóléti stratégiája értelmében e cselekvési tervnek minden állatra, közöttük például a kedvtelésből tartott állatokra és a sportállatokra is ki kell terjednie, és hangsúlyoznia kell egyrészt az állatok egészsége és az antimikrobiális készítmények használata közötti logikai összefüggést, másrészt az állatok egészsége és az emberi egészség közötti kapcsolatot;

Az antimikrobiális szerek körültekintő alkalmazása a humán és az állatgyógyászatban

| 5. | hangsúlyozza, hogy az AMR-stratégiák legfontosabb célkitűzése a jelenleg rendelkezésre álló antimikrobiális szerek hatékonyságának megőrzése oly módon, hogy használatukra felelősségteljesen, a megfelelő terápiás mennyiségben, és kizárólag olyan esetben kerüljön sor, amikor az meghatározott időtartamra és kellő adagolásban orvosilag szükséges és indokolt, továbbá az antimikrobiális szerek alkalmazásának általános csökkentése révén, különös tekintettel a kritikus fontosságú antimikrobiális szerek (13) humán- és állatgyógyászatban történő használatának a visszaszorítására, ezáltal figyelembe véve az OIE-jegyzéket; hangsúlyozza az „egy egészségügy” koncepción alapuló, a humán egészségügyi ágazat és az állat-egészségügyi ágazat közötti jobb és hatékonyabb koordinációt megvalósító aktív, holisztikus megközelítés feltétlen szükségességét; felszólít az antimikrobiális szerek csecsemőknél és kisgyermekeknél, valamint klinikai kezelésben történő alkalmazásának fokozottabb felügyeletére, amely területen az antimikrobiális szerek használatának szabályozására és mérésére van szükség; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az AMR-stratégiák legfontosabb célkitűzése a jelenleg rendelkezésre álló antimikrobiális szerek hatékonyságának megőrzése oly módon, hogy használatukra felelősségteljesen, a megfelelő terápiás mennyiségben, és kizárólag olyan esetben kerüljön sor, amikor az meghatározott időtartamra és kellő adagolásban orvosilag szükséges és indokolt, továbbá az antimikrobiális szerek alkalmazásának általános csökkentése révén, különös tekintettel a kritikus fontosságú antimikrobiális szerek (13) humán- és állatgyógyászatban történő használatának a visszaszorítására, ezáltal figyelembe véve az OIE-jegyzéket; hangsúlyozza az „egy egészségügy” koncepción alapuló, a humán egészségügyi ágazat és az állat-egészségügyi ágazat közötti jobb és hatékonyabb koordinációt megvalósító aktív, holisztikus megközelítés feltétlen szükségességét; felszólít az antimikrobiális szerek csecsemőknél és kisgyermekeknél, valamint klinikai kezelésben történő alkalmazásának fokozottabb felügyeletére, amely területen az antimikrobiális szerek használatának szabályozására és mérésére van szükség;

| 6. | rámutat, hogy az antimikrobiális készítmények szubterápiás szinteken történő alkalmazása az EU-ban tilos; |
| --- | --- |

6.

rámutat, hogy az antimikrobiális készítmények szubterápiás szinteken történő alkalmazása az EU-ban tilos;

| 7. | rámutat, hogy fokozottabb erőfeszítésekre van szükség az antimikrobiális szerek humán és állatgyógyászatban való alkalmazásának az ellenőrzésére; erősen helyteleníti az antimikrobiális szerek megelőző célzatú, rendszeres felhasználását az állattenyésztésben; jóváhagyja a Tanács 2012. június 22-i következtetéseit, amelyek felhívják a tagállamokat, hogy az antimikrobiális szerek megelőző alkalmazását korlátozzák a meghatározott klinikai igényű esetekre, és korlátozzák az antimikrobiális szerek állatállományok kezelése céljából történő felírását és használatát olyan esetekre, amikor egy állatorvos felmérte, hogy klinikai és – adott esetben – járványtani szempontból egyértelműen indokolt az összes állat kezelése; hangsúlyozza, hogy az állattenyésztés és az akvakultúra középpontjába a fertőző betegségek megelőzését kell helyezni a megfelelő higiénia, elhelyezés és állattartási körülmények biztosítása révén, valamint szigorú bio-biztonsági intézkedéseket alkalmazva az antimikrobiális szerek megelőző célzatú felhasználása helyett; véleménye szerint szigorítani kell az élelmiszerek harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó ellenőrzéseket, különösen annak a kockázata fényében, hogy az ilyen behozatalok nyomokban antimikrobiális szereket tartalmazhatnak; |
| --- | --- |

7.

rámutat, hogy fokozottabb erőfeszítésekre van szükség az antimikrobiális szerek humán és állatgyógyászatban való alkalmazásának az ellenőrzésére; erősen helyteleníti az antimikrobiális szerek megelőző célzatú, rendszeres felhasználását az állattenyésztésben; jóváhagyja a Tanács 2012. június 22-i következtetéseit, amelyek felhívják a tagállamokat, hogy az antimikrobiális szerek megelőző alkalmazását korlátozzák a meghatározott klinikai igényű esetekre, és korlátozzák az antimikrobiális szerek állatállományok kezelése céljából történő felírását és használatát olyan esetekre, amikor egy állatorvos felmérte, hogy klinikai és – adott esetben – járványtani szempontból egyértelműen indokolt az összes állat kezelése; hangsúlyozza, hogy az állattenyésztés és az akvakultúra középpontjába a fertőző betegségek megelőzését kell helyezni a megfelelő higiénia, elhelyezés és állattartási körülmények biztosítása révén, valamint szigorú bio-biztonsági intézkedéseket alkalmazva az antimikrobiális szerek megelőző célzatú felhasználása helyett; véleménye szerint szigorítani kell az élelmiszerek harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó ellenőrzéseket, különösen annak a kockázata fényében, hogy az ilyen behozatalok nyomokban antimikrobiális szereket tartalmazhatnak;

| 8. | rámutat, hogy az állatok esetében az antimikrobiális készítményekkel szembeni rezisztencia a különböző fajták és az állattenyésztés különféle formái szerint eltérő; |
| --- | --- |

8.

rámutat, hogy az állatok esetében az antimikrobiális készítményekkel szembeni rezisztencia a különböző fajták és az állattenyésztés különféle formái szerint eltérő;

| 9. | felszólítja az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságot (EFSA), hogy szenteljen különös figyelmet az EU-ban tartott haszonállatok antimikrobiális rezisztenciájával kapcsolatos helyzet nyomon követésének és elemzésének; |
| --- | --- |

9.

felszólítja az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságot (EFSA), hogy szenteljen különös figyelmet az EU-ban tartott haszonállatok antimikrobiális rezisztenciájával kapcsolatos helyzet nyomon követésének és elemzésének;

| 10. | kéri, hogy az antimikrobiális készítményeket mértéktartó és felelősségteljes módon alkalmazzák az állatokon, valamint jobban tájékoztassák az állatorvosokat és a gazdálkodókat az antimikrobiális rezisztencia kialakulásának minimálisra csökkentése érdekében; felszólít az antimikrobiális rezisztencia kialakulása elleni küzdelem során bevált gyakorlatok – például az antimikrobiális készítmények körültekintő alkalmazására vonatkozó iránymutatások – cseréjére; |
| --- | --- |

10.

kéri, hogy az antimikrobiális készítményeket mértéktartó és felelősségteljes módon alkalmazzák az állatokon, valamint jobban tájékoztassák az állatorvosokat és a gazdálkodókat az antimikrobiális rezisztencia kialakulásának minimálisra csökkentése érdekében; felszólít az antimikrobiális rezisztencia kialakulása elleni küzdelem során bevált gyakorlatok – például az antimikrobiális készítmények körültekintő alkalmazására vonatkozó iránymutatások – cseréjére;

| 11. | felszólítja a tagállamokat elektronikus nyilvántartó rendszerek használatára annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő legyen az egyes gazdaságokban a használat módja, és ezáltal biztosítva legyen a felelős és minimális felhasználás; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a tagállamokat elektronikus nyilvántartó rendszerek használatára annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő legyen az egyes gazdaságokban a használat módja, és ezáltal biztosítva legyen a felelős és minimális felhasználás;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az állatgyógyászati készítmények csökkent mértékű alkalmazása érdekében felül kell vizsgálni a haszonállatok tartására vonatkozóan az állategészség javítására irányuló előírásokat; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje újra az állattartásban a maximális egyedsűrűségre vonatkozó jelenlegi rendelkezéseket, mivel az állatállomány mérete jelenleg elég gyakran akadályt jelent az egyes állatok vagy kisebb állatcsoportok kezelése előtt, és ez ösztönzőleg hat az antimikrobiális szerek megelőző célzatú felhasználására; úgy véli, hogy az állatállományban a betegségekkel szemben ellenálló törzsekre való összpontosítás hozzájárulhat annak biztosításához, hogy a tenyésztés során kevesebb állatgyógyászati készítmény alkalmazására legyen szükség, ugyanakkor ez nem helyettesítheti a helyes gazdaságigazgatási és állattartó rendszereket; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az állatgyógyászati készítmények csökkent mértékű alkalmazása érdekében felül kell vizsgálni a haszonállatok tartására vonatkozóan az állategészség javítására irányuló előírásokat; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje újra az állattartásban a maximális egyedsűrűségre vonatkozó jelenlegi rendelkezéseket, mivel az állatállomány mérete jelenleg elég gyakran akadályt jelent az egyes állatok vagy kisebb állatcsoportok kezelése előtt, és ez ösztönzőleg hat az antimikrobiális szerek megelőző célzatú felhasználására; úgy véli, hogy az állatállományban a betegségekkel szemben ellenálló törzsekre való összpontosítás hozzájárulhat annak biztosításához, hogy a tenyésztés során kevesebb állatgyógyászati készítmény alkalmazására legyen szükség, ugyanakkor ez nem helyettesítheti a helyes gazdaságigazgatási és állattartó rendszereket;

| 13. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az állatgyógyászati készítményekre és a gyógyszeres takarmányra vonatkozó keretszabályozást szigorítani kell, és következetességet kér az uniós szabályok és alkalmazásuk terén; |
| --- | --- |

13.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az állatgyógyászati készítményekre és a gyógyszeres takarmányra vonatkozó keretszabályozást szigorítani kell, és következetességet kér az uniós szabályok és alkalmazásuk terén;

| 14. | megbízható megközelítések alkalmazására szólít fel az állattartás során az antibiotikumokkal szembeni rezisztencia jelentős mértékű csökkentése érdekében; megjegyzi, hogy különös figyelmet kell szentelni a fiatal állatok tartásának, amelyek gyakran különböző tenyésztőktől származnak, és emiatt egy helyre kerülésüket követően ki vannak téve a fertőzés veszélyének; |
| --- | --- |

14.

megbízható megközelítések alkalmazására szólít fel az állattartás során az antibiotikumokkal szembeni rezisztencia jelentős mértékű csökkentése érdekében; megjegyzi, hogy különös figyelmet kell szentelni a fiatal állatok tartásának, amelyek gyakran különböző tenyésztőktől származnak, és emiatt egy helyre kerülésüket követően ki vannak téve a fertőzés veszélyének;

| 15. | felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki jogalkotási javaslatokat az állat-egészségügyre vonatkozóan annak érdekében, hogy a harmadik, illetve negyedik generációs kritikus fontosságú antimikrobiális szerek alkalmazása az emberi használatra korlátozódjon; kiemeli, hogy e javaslatokat az antimikrobiális szereknek az állatgyógyászatban való körültekintő használatára vonatkozó, tényeken alapuló európai iránymutatásokra kell alapozni; |
| --- | --- |

15.

felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki jogalkotási javaslatokat az állat-egészségügyre vonatkozóan annak érdekében, hogy a harmadik, illetve negyedik generációs kritikus fontosságú antimikrobiális szerek alkalmazása az emberi használatra korlátozódjon; kiemeli, hogy e javaslatokat az antimikrobiális szereknek az állatgyógyászatban való körültekintő használatára vonatkozó, tényeken alapuló európai iránymutatásokra kell alapozni;

| 16. | úgy véli, hogy a 2001/82/EK irányelv folyamatban levő felülvizsgálata fontos lehetőséget teremt az antimikrobiális rezisztencia csökkentését szolgáló eredményes intézkedések meghozatalára, az állatgyógyászati készítményekre vonatkozó alábbi intézkedések megerősítésén keresztül:






  — | az antimikrobiális szerek felírási jogosultságának kizárólag szakmai képesítéssel rendelkező állatorvosokra való korlátozása; |
| --- | --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a 2001/82/EK irányelv folyamatban levő felülvizsgálata fontos lehetőséget teremt az antimikrobiális rezisztencia csökkentését szolgáló eredményes intézkedések meghozatalára, az állatgyógyászati készítményekre vonatkozó alábbi intézkedések megerősítésén keresztül:

—

az antimikrobiális szerek felírási jogosultságának kizárólag szakmai képesítéssel rendelkező állatorvosokra való korlátozása;

| — | a felírási jogosultság elválasztása az antimikrobiális szerek értékesítési jogától, megszüntetve ezáltal a felíráshoz kötődő anyagi érdekeltséget; |
| --- | --- |

—

a felírási jogosultság elválasztása az antimikrobiális szerek értékesítési jogától, megszüntetve ezáltal a felíráshoz kötődő anyagi érdekeltséget;

| 17. | felkéri a Bizottságot, hogy a 12 cselekvés végrehajtására irányuló konkrét kezdeményezésekkel kövesse nyomon az antimikrobiális rezisztencia elleni cselekvési tervét, illetve 2013 végéig tegyen közzé jelentést az antimikrobiális rezisztencia elleni cselekvési terv végrehajtása terén elért eredményekről, hangsúlyozva, hogy a jelentésnek áttekintést kell tartalmaznia arról, hogy az egyes tagállamokban milyen csökkenést értek el az állatgyógyászati antimikrobiális szerek felhasználásában; |
| --- | --- |

17.

felkéri a Bizottságot, hogy a 12 cselekvés végrehajtására irányuló konkrét kezdeményezésekkel kövesse nyomon az antimikrobiális rezisztencia elleni cselekvési tervét, illetve 2013 végéig tegyen közzé jelentést az antimikrobiális rezisztencia elleni cselekvési terv végrehajtása terén elért eredményekről, hangsúlyozva, hogy a jelentésnek áttekintést kell tartalmaznia arról, hogy az egyes tagállamokban milyen csökkenést értek el az állatgyógyászati antimikrobiális szerek felhasználásában;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok között lényeges különbségek mutatkoznak az antibiotikumok felhasználásának és forgalmazásának módjában; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje és kövesse nyomon azt a folyamatot, ahogyan a tagállamok az antimikrobiális szerekre vonatkozó uniós jogszabályokat végrehajtják, különös tekintettel az antibiotikumok kizárólag rendelvényre történő használatára a humán és az állat-egészségügyi ágazatokban, valamint az antimikrobiális szereknek a takarmányban való, növekedésserkentő céllal történő használatának a betiltására; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok között lényeges különbségek mutatkoznak az antibiotikumok felhasználásának és forgalmazásának módjában; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje és kövesse nyomon azt a folyamatot, ahogyan a tagállamok az antimikrobiális szerekre vonatkozó uniós jogszabályokat végrehajtják, különös tekintettel az antibiotikumok kizárólag rendelvényre történő használatára a humán és az állat-egészségügyi ágazatokban, valamint az antimikrobiális szereknek a takarmányban való, növekedésserkentő céllal történő használatának a betiltására;

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az antimikrobiális szerek orvosi rendelésének és értékesítésének feltételeit, hogy megbizonyosodjanak arról, hogy a humán- és állat-egészségügyi ellátás gyakorlatai az antimikrobiális szerek túlságosan gyakori orvosi rendelését, valamint túlzott és helytelen használatát eredményezik-e; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az antimikrobiális szerek orvosi rendelésének és értékesítésének feltételeit, hogy megbizonyosodjanak arról, hogy a humán- és állat-egészségügyi ellátás gyakorlatai az antimikrobiális szerek túlságosan gyakori orvosi rendelését, valamint túlzott és helytelen használatát eredményezik-e;

| 20. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék az annak biztosítására irányuló erőfeszítéseket, hogy valamennyi kórházban alkalmazzanak kórházi epidemiológust; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék az annak biztosítására irányuló erőfeszítéseket, hogy valamennyi kórházban alkalmazzanak kórházi epidemiológust;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel a nanoezüst alkalmazását a fogyasztási cikkekben, mivel ez a mikroorganizmusok ezüsttel, ezen belül a nanoezüsttel és ezüstalapú vegyületekkel szembeni rezisztenciájának növekedését eredményezheti, ami orvostechnikai eszközökben és más gyógyászati alkalmazásokban korlátozhatja a nanoezüst hasznosságát; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel a nanoezüst alkalmazását a fogyasztási cikkekben, mivel ez a mikroorganizmusok ezüsttel, ezen belül a nanoezüsttel és ezüstalapú vegyületekkel szembeni rezisztenciájának növekedését eredményezheti, ami orvostechnikai eszközökben és más gyógyászati alkalmazásokban korlátozhatja a nanoezüst hasznosságát;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az antimikrobiális szerek használatának csökkentése érdekében javítani kell a diagnózisok pontosságát, s ezáltal fokozni kell a diagnosztika alkalmazását; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az antimikrobiális szerek használatának csökkentése érdekében javítani kell a diagnózisok pontosságát, s ezáltal fokozni kell a diagnosztika alkalmazását;

| 23. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erőfeszítésekre ösztönözzenek a kórházi halmozott megjelenések, valamint e megjelenések során a gyógyszerrezisztens klónok elterjedése lehetséges szerepének rutinjellegű tanulmányozására; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erőfeszítésekre ösztönözzenek a kórházi halmozott megjelenések, valamint e megjelenések során a gyógyszerrezisztens klónok elterjedése lehetséges szerepének rutinjellegű tanulmányozására;

Megelőzés

| 24. | az antimikrobiális hatóanyagok nem megfelelő alkalmazásának és ellenőrizetlen hozzáférhetőségének, többek között az interneten egyre növekvő illegális értékesítéseknek a korlátozása céljából üdvözli a tagállamok arra irányuló kezdeményezését, hogy felülvizsgálják a továbbra is orvosi rendelvény nélkül hozzáférhető, szájon át alkalmazandó, belélegzendő, illetve parenterális antimikrobiális szerek (ezen belül a malária elleni, vírusellenes és gombaölő szerek) jogi státuszát; hangsúlyozza, hogy nem lenne szabad orvosi rendelvény nélkül, szabadon antimikrobiális szereket kapni, mivel ez az embereket önmaguk kezelésére ösztönzi, gyakran pontatlan feltételezések alapján; felhívja a tagállamokat, hogy növeljék a tudatosságot antimikrobiális szerek orvosi rendelvény nélküli és illegális értékesítésével szemben, a humán egészségügyi és az állat-egészségügyi ágazatban egyaránt; |
| --- | --- |

24.

az antimikrobiális hatóanyagok nem megfelelő alkalmazásának és ellenőrizetlen hozzáférhetőségének, többek között az interneten egyre növekvő illegális értékesítéseknek a korlátozása céljából üdvözli a tagállamok arra irányuló kezdeményezését, hogy felülvizsgálják a továbbra is orvosi rendelvény nélkül hozzáférhető, szájon át alkalmazandó, belélegzendő, illetve parenterális antimikrobiális szerek (ezen belül a malária elleni, vírusellenes és gombaölő szerek) jogi státuszát; hangsúlyozza, hogy nem lenne szabad orvosi rendelvény nélkül, szabadon antimikrobiális szereket kapni, mivel ez az embereket önmaguk kezelésére ösztönzi, gyakran pontatlan feltételezések alapján; felhívja a tagállamokat, hogy növeljék a tudatosságot antimikrobiális szerek orvosi rendelvény nélküli és illegális értékesítésével szemben, a humán egészségügyi és az állat-egészségügyi ágazatban egyaránt;

| 25. | elismeri a vakcináknak az antimikrobiális rezisztencia kialakulásának megakadályozásában játszott szerepét, mivel annak köszönhetően az emberi és állati fertőzések kezeléséhez kevesebb antimikrobiális hatóanyag is elegendő, de úgy véli, hogy az állat-egészségügyi ágazatban ez nem helyettesítheti a helyes gazdaságigazgatási és állattartó rendszereket; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen további, megelőzését szolgáló intézkedéseket lehetne meghozni az állattartásban a fertőzések és betegségek terjedésének visszaszorítása érdekében; |
| --- | --- |

25.

elismeri a vakcináknak az antimikrobiális rezisztencia kialakulásának megakadályozásában játszott szerepét, mivel annak köszönhetően az emberi és állati fertőzések kezeléséhez kevesebb antimikrobiális hatóanyag is elegendő, de úgy véli, hogy az állat-egészségügyi ágazatban ez nem helyettesítheti a helyes gazdaságigazgatási és állattartó rendszereket; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen további, megelőzését szolgáló intézkedéseket lehetne meghozni az állattartásban a fertőzések és betegségek terjedésének visszaszorítása érdekében;

| 26. | javasolja, hogy hozzanak intézkedéseket a fenntartható állattenyésztési rendszerek támogatására olyan bevált irányítási gyakorlatok alapján, amelyek maximalizálják az erőforrások hatékony felhasználását, valamint csökkentik a mezőgazdasági termelők függését a költséges és nem fenntartható, a környezetre és a közegészségre nézve magas kockázattal járó ráfordítástól; |
| --- | --- |

26.

javasolja, hogy hozzanak intézkedéseket a fenntartható állattenyésztési rendszerek támogatására olyan bevált irányítási gyakorlatok alapján, amelyek maximalizálják az erőforrások hatékony felhasználását, valamint csökkentik a mezőgazdasági termelők függését a költséges és nem fenntartható, a környezetre és a közegészségre nézve magas kockázattal járó ráfordítástól;

| 27. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az illetékes uniós ügynökségekkel együttműködve, a humán- és állatgyógyászatra, az állattenyésztésre, a mezőgazdaságra, az akvakultúrára, valamint a kertészetre irányuló holisztikus megközelítés részeként dolgozzanak ki és népszerűsítsenek iránymutatásokat az antimikrobiális szerek körültekintő alkalmazására vonatkozóan; |
| --- | --- |

27.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az illetékes uniós ügynökségekkel együttműködve, a humán- és állatgyógyászatra, az állattenyésztésre, a mezőgazdaságra, az akvakultúrára, valamint a kertészetre irányuló holisztikus megközelítés részeként dolgozzanak ki és népszerűsítsenek iránymutatásokat az antimikrobiális szerek körültekintő alkalmazására vonatkozóan;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy az állatgyógyászati készítményekről szóló európai jog soron következő felülvizsgálata során a gyógyszeres takarmányt a „gyógyszerkészítmények” és ne a „takarmányok” alá sorolja be annak biztosítása érdekében, hogy a jövőben a gyógyszeres takarmány kényes területét továbbra is a gyógyszerkészítményekre vonatkozó jogszabályok kritériumai alapján ellenőrizzék és vizsgálják hivatalosan felül, valamint hogy a gyógyszeres takarmány továbbra is orvosi rendelvényhez legyen kötve; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy az állatgyógyászati készítményekről szóló európai jog soron következő felülvizsgálata során a gyógyszeres takarmányt a „gyógyszerkészítmények” és ne a „takarmányok” alá sorolja be annak biztosítása érdekében, hogy a jövőben a gyógyszeres takarmány kényes területét továbbra is a gyógyszerkészítményekre vonatkozó jogszabályok kritériumai alapján ellenőrizzék és vizsgálják hivatalosan felül, valamint hogy a gyógyszeres takarmány továbbra is orvosi rendelvényhez legyen kötve;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a fertőzések megelőzése és az ellenük való védekezés az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelem központi eleme; felhívja a tagállamokat, hogy a fertőzések terjedésének megelőzése és az antibiotikumok szükségességének csökkentése érdekében javítsák a fertőzések elleni védekezést és népszerűsítsék a higiénés normákat, különösen a kézhigiéniát illetően és érzékeny környezetekben, mint az egészségügyi intézmények; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések megelőzésével és visszaszorításával kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjét, illetve szélesítsék ki a kutatást az egészségügyi ellátással összefüggő, MRSA és a Clostridium difficile, valamint más, újonnan megjelenő, multirezisztens szervezetek okozta fertőzések epidemiológiájára; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a fertőzések megelőzése és az ellenük való védekezés az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelem központi eleme; felhívja a tagállamokat, hogy a fertőzések terjedésének megelőzése és az antibiotikumok szükségességének csökkentése érdekében javítsák a fertőzések elleni védekezést és népszerűsítsék a higiénés normákat, különösen a kézhigiéniát illetően és érzékeny környezetekben, mint az egészségügyi intézmények; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések megelőzésével és visszaszorításával kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjét, illetve szélesítsék ki a kutatást az egészségügyi ellátással összefüggő, MRSA és a Clostridium difficile, valamint más, újonnan megjelenő, multirezisztens szervezetek okozta fertőzések epidemiológiájára;

Új antimikrobiális szerek vagy kezelési alternatívák kifejlesztése

| 30. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a köz- és magánszféra partnerségével összefüggő olyan új és innovatív üzleti modellek kialakítására irányuló erőfeszítéseket, melyek elválasztják az új antibiotikumok, illetve diagnosztikai eszközök kutatás-fejlesztését a szokványos értékesítési ügyletektől annak érdekében, hogy az antibiotikumok felesleges alkalmazásának visszaszorítása mellett elő lehessen segíteni azok jobb hozzáférhetőségét és megfizethetőségét; |
| --- | --- |

30.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a köz- és magánszféra partnerségével összefüggő olyan új és innovatív üzleti modellek kialakítására irányuló erőfeszítéseket, melyek elválasztják az új antibiotikumok, illetve diagnosztikai eszközök kutatás-fejlesztését a szokványos értékesítési ügyletektől annak érdekében, hogy az antibiotikumok felesleges alkalmazásának visszaszorítása mellett elő lehessen segíteni azok jobb hozzáférhetőségét és megfizethetőségét;

| 31. | több és jobban koordinált kutatást szorgalmaz az új antimikrobiális készítmények, valamint azok alternatívái (oltás, biobiztonság, az ellenálló képességet növelő táplálás) terén, valamint az állatok körében terjedő járványos betegségek elkerülése és ellenőrzése érdekében kéri bizonyítékokra épülő stratégiák alkalmazását; |
| --- | --- |

31.

több és jobban koordinált kutatást szorgalmaz az új antimikrobiális készítmények, valamint azok alternatívái (oltás, biobiztonság, az ellenálló képességet növelő táplálás) terén, valamint az állatok körében terjedő járványos betegségek elkerülése és ellenőrzése érdekében kéri bizonyítékokra épülő stratégiák alkalmazását;

| 32. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a tuberkulózis és a gyógyszerrezisztens tuberkulózis elleni küzdelmet szolgáló új eszközök biztosítása érdekében gyorsítsák fel a kutatási és fejlesztési tevékenységeket; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a tuberkulózis és a gyógyszerrezisztens tuberkulózis elleni küzdelmet szolgáló új eszközök biztosítása érdekében gyorsítsák fel a kutatási és fejlesztési tevékenységeket;

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy a mezőgazdasági termelékenységgel és fenntarthatósággal kapcsolatos jövőbeli európai innovációs partnerség céljaival összhangban ruházzon be az állattenyésztés terén az antimikrobiális szerek használatának alternatíváira irányuló kutatásba és fejlesztésbe, és támogassa a mezőgazdasági gyakorlatokra irányuló innovációt; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot, hogy a mezőgazdasági termelékenységgel és fenntarthatósággal kapcsolatos jövőbeli európai innovációs partnerség céljaival összhangban ruházzon be az állattenyésztés terén az antimikrobiális szerek használatának alternatíváira irányuló kutatásba és fejlesztésbe, és támogassa a mezőgazdasági gyakorlatokra irányuló innovációt;

| 34. | aláhúzza annak szükségességét, hogy a kritikus fontosságú antimikrobiális szerek, az újonnan kifejlesztett antimikrobiális hatóanyagok, valamint technológiák humán-, illetve állatgyógyászatban való alkalmazására korlátozottan kerüljön sor; hangsúlyozza annak sarkalatos voltát, hogy a kritikus fontosságú antimikrobiális szerek használata kizárólag speciális esetekben, célzottan és kellő módon történjék; |
| --- | --- |

34.

aláhúzza annak szükségességét, hogy a kritikus fontosságú antimikrobiális szerek, az újonnan kifejlesztett antimikrobiális hatóanyagok, valamint technológiák humán-, illetve állatgyógyászatban való alkalmazására korlátozottan kerüljön sor; hangsúlyozza annak sarkalatos voltát, hogy a kritikus fontosságú antimikrobiális szerek használata kizárólag speciális esetekben, célzottan és kellő módon történjék;

| 35. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra új szabályozási keretek bevezetését – ideértve a szellemi tulajdonjogok átruházhatóságát és az oltalmi idő meghosszabbítását – annak érdekében, hogy ez ösztönözze a magánszektornak az antimikrobiális szerek kifejlesztésébe eszközölt befektetéseit; |
| --- | --- |

35.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra új szabályozási keretek bevezetését – ideértve a szellemi tulajdonjogok átruházhatóságát és az oltalmi idő meghosszabbítását – annak érdekében, hogy ez ösztönözze a magánszektornak az antimikrobiális szerek kifejlesztésébe eszközölt befektetéseit;

| 36. | megállapítja a gyors, megbízható és megfizethető diagnosztikai eszközök hozzáférhetőségének fontosságát az új kezelési stratégiák kialakítása terén; |
| --- | --- |

36.

megállapítja a gyors, megbízható és megfizethető diagnosztikai eszközök hozzáférhetőségének fontosságát az új kezelési stratégiák kialakítása terén;

| 37. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgáljanak meg új szabályozási megközelítéseket az új antimikrobiális szerek kifejlesztését célzó kutatás támogatásával kapcsolatban, amelyek fiskális tekintetben az állami és a magánszektorra nézve egyaránt kedvező hatást gyakorolhatnak; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgáljanak meg új szabályozási megközelítéseket az új antimikrobiális szerek kifejlesztését célzó kutatás támogatásával kapcsolatban, amelyek fiskális tekintetben az állami és a magánszektorra nézve egyaránt kedvező hatást gyakorolhatnak;

| 38. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék az állami és a magánszektor között az antimikrobiális szerekkel kapcsolatos kutatás és fejlesztés ismételt fellendítését szolgáló együttműködésre irányuló ösztönzőket; úgy gondolja, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) révén megvalósuló ismeretmegosztás és forrásegyesítés döntő fontosságú lesz a meglevő antimikrobiális szerek klinikai hatásosságának és rendelkezésre állásának biztosítása szempontjából; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék az állami és a magánszektor között az antimikrobiális szerekkel kapcsolatos kutatás és fejlesztés ismételt fellendítését szolgáló együttműködésre irányuló ösztönzőket; úgy gondolja, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) révén megvalósuló ismeretmegosztás és forrásegyesítés döntő fontosságú lesz a meglevő antimikrobiális szerek klinikai hatásosságának és rendelkezésre állásának biztosítása szempontjából;

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy az EU 2020 stratégia részeként biztosítsa, hogy a mezőgazdasági termelők valamennyi uniós tagállamban intelligens, eredményes és alternatív eszközökhöz férhessenek hozzá állataik gyógyítása érdekében, beleértve a ritkább alkalmazásokat és ritkább fajokat is, amelyek esetében jelenleg az állatgyógyászati készítmények számottevő hiánya tapasztalható; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot, hogy az EU 2020 stratégia részeként biztosítsa, hogy a mezőgazdasági termelők valamennyi uniós tagállamban intelligens, eredményes és alternatív eszközökhöz férhessenek hozzá állataik gyógyítása érdekében, beleértve a ritkább alkalmazásokat és ritkább fajokat is, amelyek esetében jelenleg az állatgyógyászati készítmények számottevő hiánya tapasztalható;

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa több olyan eszköz kifejlesztését és elérhetőségét, amely a betegségek korai, gyors diagnosztizálását és a betegségek elleni védekezést szolgálja, és a mezőgazdasági üzemekben a helyszínen alkalmazható, valamint tagállami szinten gondoskodjon kiterjedt és hatékony diagnosztikai rendszerről, amely bakteriológiai vizsgálatok elvégzése esetén biztosítani tudja az eredmények időben történő közlését; |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa több olyan eszköz kifejlesztését és elérhetőségét, amely a betegségek korai, gyors diagnosztizálását és a betegségek elleni védekezést szolgálja, és a mezőgazdasági üzemekben a helyszínen alkalmazható, valamint tagállami szinten gondoskodjon kiterjedt és hatékony diagnosztikai rendszerről, amely bakteriológiai vizsgálatok elvégzése esetén biztosítani tudja az eredmények időben történő közlését;

Nyomon követés és jelentéstétel

| 41. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy törekedjenek fokozott együttműködésre és koordinációra az emberi szervezetben, az állatokban, a halakban és az élelmiszerekben megjelenő, az antibiotikumokkal szemben rezisztens kórokozó baktériumokkal kapcsolatos korai felismerési, riasztási és összehangolt válaszadási eljárások terén, az antimikrobiális rezisztencia mértékének és alakulásának folyamatos nyomon követése érdekében; e tekintetben sürgeti a tagállamokat, hogy egységes kritériumoknak megfelelően hozzanak létre nemzeti adatbankokat, amelyekben a kereskedőknek, állatorvosoknak és mezőgazdasági termelőknek dokumentálniuk kell az antibiotikumok beadását és alkalmazását; |
| --- | --- |

41.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy törekedjenek fokozott együttműködésre és koordinációra az emberi szervezetben, az állatokban, a halakban és az élelmiszerekben megjelenő, az antibiotikumokkal szemben rezisztens kórokozó baktériumokkal kapcsolatos korai felismerési, riasztási és összehangolt válaszadási eljárások terén, az antimikrobiális rezisztencia mértékének és alakulásának folyamatos nyomon követése érdekében; e tekintetben sürgeti a tagállamokat, hogy egységes kritériumoknak megfelelően hozzanak létre nemzeti adatbankokat, amelyekben a kereskedőknek, állatorvosoknak és mezőgazdasági termelőknek dokumentálniuk kell az antibiotikumok beadását és alkalmazását;

| 42. | hangsúlyozza, hogy egyes tagállamokban továbbra sem nem áll rendelkezésre megbízható információ az antimikrobiális szerek alkalmazásáról; hangsúlyozza, hogy valamennyi tagállamra nézve egységes normák alapján a nemzeti felügyeleti rendszerek hatékony európai hálózatát kell létrehozni a humán-, illetve állategészségügyi ágazatban, az antimikrobiális szerek alkalmazására vonatkozóan egyértelmű, összehasonlítható, átlátható és naprakész referenciaadatok összegyűjtése érdekében; úgy véli, hogy e hálózatnak az EFSA, az ECDC antimikrobiális szerek felhasználását felügyelő európai hálózata (ESAC-net), az ECDC antimikrobiális rezisztenciát felügyelő európai hálózata (EARS-net), az ECDC élelmiszer és víz útján terjedő betegségekkel foglalkozó hálózata (FWD-Net), valamint az EMA európai állat-egészségügyi antibiotikum-felhasználási felügyelete (ESVAC) által működtetett rendszereken kell alapulnia; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy egyes tagállamokban továbbra sem nem áll rendelkezésre megbízható információ az antimikrobiális szerek alkalmazásáról; hangsúlyozza, hogy valamennyi tagállamra nézve egységes normák alapján a nemzeti felügyeleti rendszerek hatékony európai hálózatát kell létrehozni a humán-, illetve állategészségügyi ágazatban, az antimikrobiális szerek alkalmazására vonatkozóan egyértelmű, összehasonlítható, átlátható és naprakész referenciaadatok összegyűjtése érdekében; úgy véli, hogy e hálózatnak az EFSA, az ECDC antimikrobiális szerek felhasználását felügyelő európai hálózata (ESAC-net), az ECDC antimikrobiális rezisztenciát felügyelő európai hálózata (EARS-net), az ECDC élelmiszer és víz útján terjedő betegségekkel foglalkozó hálózata (FWD-Net), valamint az EMA európai állat-egészségügyi antibiotikum-felhasználási felügyelete (ESVAC) által működtetett rendszereken kell alapulnia;

| 43. | véleménye szerint az antibiotikumok használatával kapcsolatban összegyűjtött adatokat kizárólag a szakértők, a hatóságok és az illetékes döntéshozók számára szabad elérhetővé tenni. |
| --- | --- |

43.

véleménye szerint az antibiotikumok használatával kapcsolatban összegyűjtött adatokat kizárólag a szakértők, a hatóságok és az illetékes döntéshozók számára szabad elérhetővé tenni.

| 44. | emlékeztet arra, hogy az antibiotikum-rezisztenciáról szóló 2011. május 12-i állásfoglalásában a Parlament hangsúlyozta annak szükségességét, hogy teljes képet kapjon arról, hogy mikor, hol, hogyan és mely állatokon alkalmaznak jelenleg antimikrobiális szereket; úgy véli, hogy az erre vonatkozó adatokat a Bizottságnak haladéktalanul össze kell gyűjtenie, elemeznie kell és közzé kell tennie, továbbá az antimikrobiális rezisztencia elleni uniós és tagállami szintű küzdelem érdekében a megfelelő elemzéshez, illetve a hatékony, koordinált, a különböző állattenyésztési típusokhoz igazított, fajspecifikus fellépéshez az adatgyűjtést össze kell hangolni és az adatokat összehasonlíthatóvá kell tenni; |
| --- | --- |

44.

emlékeztet arra, hogy az antibiotikum-rezisztenciáról szóló 2011. május 12-i állásfoglalásában a Parlament hangsúlyozta annak szükségességét, hogy teljes képet kapjon arról, hogy mikor, hol, hogyan és mely állatokon alkalmaznak jelenleg antimikrobiális szereket; úgy véli, hogy az erre vonatkozó adatokat a Bizottságnak haladéktalanul össze kell gyűjtenie, elemeznie kell és közzé kell tennie, továbbá az antimikrobiális rezisztencia elleni uniós és tagállami szintű küzdelem érdekében a megfelelő elemzéshez, illetve a hatékony, koordinált, a különböző állattenyésztési típusokhoz igazított, fajspecifikus fellépéshez az adatgyűjtést össze kell hangolni és az adatokat összehasonlíthatóvá kell tenni;

| 45. | felkéri a Bizottságot, hogy az antimikrobiális rezisztencia elleni cselekvési terv végrehajtása során elért eredményekről szóló jelentésébe foglaljon bele egy áttekintést az egyes tagállamok által az állatgyógyászati célú antimikrobiális szerek használatának csökkentése tekintetében elért eredményekről; |
| --- | --- |

45.

felkéri a Bizottságot, hogy az antimikrobiális rezisztencia elleni cselekvési terv végrehajtása során elért eredményekről szóló jelentésébe foglaljon bele egy áttekintést az egyes tagállamok által az állatgyógyászati célú antimikrobiális szerek használatának csökkentése tekintetében elért eredményekről;

| 46. | felszólítja a Bizottságot, hogy kötelezze a tagállamokat az antibiotikumok állattenyésztésben való felhasználásának hatékonyabb és integráltabb – adatbázisokkal történő – nyomon követésére; rámutat, hogy a gazdaságokban kötelező az antibiotikumok használatának nyilvántartása; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a Bizottságot, hogy kötelezze a tagállamokat az antibiotikumok állattenyésztésben való felhasználásának hatékonyabb és integráltabb – adatbázisokkal történő – nyomon követésére; rámutat, hogy a gazdaságokban kötelező az antibiotikumok használatának nyilvántartása;

| 47. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a haszonállatok, a háziállatok, a versenyállatok stb. ellenálló képességére vonatkozó nyomon követés és ellenőrzés szétválasztását, anélkül hogy az további pénzügyi vagy adminisztrációs terheket róna a mezőgazdasági termelőkre, tenyésztőkre vagy állatorvosokra; |
| --- | --- |

47.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a haszonállatok, a háziállatok, a versenyállatok stb. ellenálló képességére vonatkozó nyomon követés és ellenőrzés szétválasztását, anélkül hogy az további pénzügyi vagy adminisztrációs terheket róna a mezőgazdasági termelőkre, tenyésztőkre vagy állatorvosokra;

| 48. | felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsa elő a szorosabb ágazatközi együttműködést az érintett hatóságok és ágazatok között, integráltabb állat- és humán egészségügyi megközelítés ösztönzése és az antimikrobiális rezisztenciával foglalkozó nemzeti stratégiák végrehajtásának nyomon követése érdekében; |
| --- | --- |

48.

felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsa elő a szorosabb ágazatközi együttműködést az érintett hatóságok és ágazatok között, integráltabb állat- és humán egészségügyi megközelítés ösztönzése és az antimikrobiális rezisztenciával foglalkozó nemzeti stratégiák végrehajtásának nyomon követése érdekében;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható élelmiszertermelő rendszerek támogatására van szükség, amelyek a „nagyüzemi mezőgazdasági termeléssel” ellentétben potenciálisan kevésbé vannak kitéve az antimikrobiális rezisztenciának; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható élelmiszertermelő rendszerek támogatására van szükség, amelyek a „nagyüzemi mezőgazdasági termeléssel” ellentétben potenciálisan kevésbé vannak kitéve az antimikrobiális rezisztenciának;

| 50. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy mind a humán, mind az állatgyógyászati ágazatban felhasznált antimikrobiális szerek későbbi mérését és jelentését kiszélesítsék, hogy ne csak a felhasznált antimikrobiális szerek teljes mennyiségét tüntessék fel, hanem az antimikrobiális szerek típusait, a kezelések időtartamát stb. is; |
| --- | --- |

50.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy mind a humán, mind az állatgyógyászati ágazatban felhasznált antimikrobiális szerek későbbi mérését és jelentését kiszélesítsék, hogy ne csak a felhasznált antimikrobiális szerek teljes mennyiségét tüntessék fel, hanem az antimikrobiális szerek típusait, a kezelések időtartamát stb. is;

Kommunikáció, oktatás és képzés

| 51. | megállapítja, hogy az antimikrobiális szerek megfelelő használatának ösztönzése a betegek, a gazdálkodók, a gyógyszerészek, az orvosok, az állatorvosok, valamint a humán és állatgyógyászat terén tevékenykedő egyéb szakemberek attitűdjének, gyakorlatának és oktatásának megváltozásától függ; úgy véli, hogy mind nemzeti, mind európai szinten hatékonyabb és folyamatos jellegű oktatási és képzési intézkedésekre, valamint az iskolákban – általában kisgyermekkortól kezdve – átfogó tájékoztatásra van szükség az antimikrobiális szerek nem megfelelő fogyasztásának következményeivel kapcsolatos tudatosság növelése érdekében; |
| --- | --- |

51.

megállapítja, hogy az antimikrobiális szerek megfelelő használatának ösztönzése a betegek, a gazdálkodók, a gyógyszerészek, az orvosok, az állatorvosok, valamint a humán és állatgyógyászat terén tevékenykedő egyéb szakemberek attitűdjének, gyakorlatának és oktatásának megváltozásától függ; úgy véli, hogy mind nemzeti, mind európai szinten hatékonyabb és folyamatos jellegű oktatási és képzési intézkedésekre, valamint az iskolákban – általában kisgyermekkortól kezdve – átfogó tájékoztatásra van szükség az antimikrobiális szerek nem megfelelő fogyasztásának következményeivel kapcsolatos tudatosság növelése érdekében;

| 52. | megállapítja, hogy az antibiotikumok egyik leggyakoribb felhasználása az egyszerű nátha kezelése, és komoly előrelépést lehetne elérni, ha a lakosság tisztában lenne azzal, hogy az egyszerű nátha vírusos fertőzés, ám az antibiotikumok kizárólag a baktériumok okozta fertőzések ellen nyújtanak védelmet; |
| --- | --- |

52.

megállapítja, hogy az antibiotikumok egyik leggyakoribb felhasználása az egyszerű nátha kezelése, és komoly előrelépést lehetne elérni, ha a lakosság tisztában lenne azzal, hogy az egyszerű nátha vírusos fertőzés, ám az antibiotikumok kizárólag a baktériumok okozta fertőzések ellen nyújtanak védelmet;

| 53. | üdvözli a Tudatos Antibiotikum-alkalmazás Európai Napját (melyet évente, november 18-án tartanak), melynek célja az antimikrobiális szerek felelősségteljes alkalmazásának az ösztönzése; mindazonáltal úgy véli, hogy a kezdeményezés láthatóságát és potenciálját nagymértékben emelné a nemzeti és európai szintű fokozott szakpolitikai támogatás, az állatokra is kiterjedő, tágabb megközelítés, valamint a sikeres európai és nemzetközi példák tapasztalatain alapuló összehangolt, innovatív és nagy hatású kampányok; felhívja a Bizottságot, hogy a felírt antibiotikumok helyes adagolásáról egész évben nyújtson tájékoztatást; |
| --- | --- |

53.

üdvözli a Tudatos Antibiotikum-alkalmazás Európai Napját (melyet évente, november 18-án tartanak), melynek célja az antimikrobiális szerek felelősségteljes alkalmazásának az ösztönzése; mindazonáltal úgy véli, hogy a kezdeményezés láthatóságát és potenciálját nagymértékben emelné a nemzeti és európai szintű fokozott szakpolitikai támogatás, az állatokra is kiterjedő, tágabb megközelítés, valamint a sikeres európai és nemzetközi példák tapasztalatain alapuló összehangolt, innovatív és nagy hatású kampányok; felhívja a Bizottságot, hogy a felírt antibiotikumok helyes adagolásáról egész évben nyújtson tájékoztatást;

| 54. | felkéri a Bizottságot, hogy – felismerve, hogy nemcsak az egészségügyi és állategészségügyi szakemberek, de a polgárok körében is végzett tájékoztatás a nagyobb tudatosság és ezáltal a megelőzés kulcsa – az antimikrobiális rezisztenciára irányuló figyelemfelkeltést célzó hatékony kommunikációs kampányok és szakmai képzési programok végrehajtására vonatkozóan, illetve az ilyen tudatosságnövelő kampányok eredményes végrehajtásának támogatása céljából készítsen listát a bevált gyakorlatokról, amilyen például a több érdekelt felet tömörítő kezdeményezés, a gyógyszertermékek állatokban történő felelősségteljes használatának európai platformja (EPRUMA); |
| --- | --- |

54.

felkéri a Bizottságot, hogy – felismerve, hogy nemcsak az egészségügyi és állategészségügyi szakemberek, de a polgárok körében is végzett tájékoztatás a nagyobb tudatosság és ezáltal a megelőzés kulcsa – az antimikrobiális rezisztenciára irányuló figyelemfelkeltést célzó hatékony kommunikációs kampányok és szakmai képzési programok végrehajtására vonatkozóan, illetve az ilyen tudatosságnövelő kampányok eredményes végrehajtásának támogatása céljából készítsen listát a bevált gyakorlatokról, amilyen például a több érdekelt felet tömörítő kezdeményezés, a gyógyszertermékek állatokban történő felelősségteljes használatának európai platformja (EPRUMA);

| 55. | úgy véli, hogy az antimikrobiális kórokozók a kórházakban és lakóházakban való nem szándékos terjedésének veszélyeivel és annak elkerülésével kapcsolatos tudatosság növelése érdekében hatékony tájékoztatási és felvilágosító kampányokat kell kidolgozni; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy az antimikrobiális kórokozók a kórházakban és lakóházakban való nem szándékos terjedésének veszélyeivel és annak elkerülésével kapcsolatos tudatosság növelése érdekében hatékony tájékoztatási és felvilágosító kampányokat kell kidolgozni;

| 56. | felhívja a Bizottságot, hogy a betegtájékoztató és a gyógyszerre vonatkozó adattáblázat tökéletesítésének tanulmányozásában vizsgálja meg az antibiotikumok témájában a betegekhez szóló jobb kommunikáció elképzelését, például az alábbi figyelmeztetés feltüntetésének biztosításával: „Kérjük, hogy kizárólag akkor szedjen antibiotikum-tartalmú gyógyszert, ha azt orvos írta fel Önnek, és az útmutatásnak megfelelően szedje. Az antibiotikumok nem megfelelő használata rezisztenciához vezethet, ami Önre és másokra is ártalmas.” |
| --- | --- |

56.

felhívja a Bizottságot, hogy a betegtájékoztató és a gyógyszerre vonatkozó adattáblázat tökéletesítésének tanulmányozásában vizsgálja meg az antibiotikumok témájában a betegekhez szóló jobb kommunikáció elképzelését, például az alábbi figyelmeztetés feltüntetésének biztosításával: „Kérjük, hogy kizárólag akkor szedjen antibiotikum-tartalmú gyógyszert, ha azt orvos írta fel Önnek, és az útmutatásnak megfelelően szedje. Az antibiotikumok nem megfelelő használata rezisztenciához vezethet, ami Önre és másokra is ártalmas.”

Nemzetközi együttműködés

| 57. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi utazás gyakorlatának felvirágzása, de kiváltképp az élelmiszerek és takarmányok globális kereskedelme fokozhatja az antimikrobiális rezisztencia határokon átnyúló terjedését; úgy véli, hogy az átfedéseket kiküszöbölő és kritikus tömeget képező, összehangolt és időszerű nemzetközi fellépés az egyetlen lehetséges út a közegészségügyet globálisan fenyegető antimikrobiális rezisztencia minimalizálására; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy a nemzetközi utazás gyakorlatának felvirágzása, de kiváltképp az élelmiszerek és takarmányok globális kereskedelme fokozhatja az antimikrobiális rezisztencia határokon átnyúló terjedését; úgy véli, hogy az átfedéseket kiküszöbölő és kritikus tömeget képező, összehangolt és időszerű nemzetközi fellépés az egyetlen lehetséges út a közegészségügyet globálisan fenyegető antimikrobiális rezisztencia minimalizálására;

| 58. | elismeri a WHO, az OIE, a FAO, valamint más érintett világszervezetek elfogadott nemzetközi kezdeményezéseinek fontosságát; mindazonáltal hangsúlyozza annak lényeges voltát, hogy az elfogadott nemzetközi előírásokat és iránymutatásokat világszerte mindenki kövesse; felkéri a Bizottságot, hogy az antimikrobiális rezisztencia elleni cselekvési terv végrehajtásának értékelésében számoljon be a tagállamok által az antimikrobiális rezisztenciával összefüggő legfontosabb nemzetközi kötelezettségvállalások tekintetében elért eredményekről; |
| --- | --- |

58.

elismeri a WHO, az OIE, a FAO, valamint más érintett világszervezetek elfogadott nemzetközi kezdeményezéseinek fontosságát; mindazonáltal hangsúlyozza annak lényeges voltát, hogy az elfogadott nemzetközi előírásokat és iránymutatásokat világszerte mindenki kövesse; felkéri a Bizottságot, hogy az antimikrobiális rezisztencia elleni cselekvési terv végrehajtásának értékelésében számoljon be a tagállamok által az antimikrobiális rezisztenciával összefüggő legfontosabb nemzetközi kötelezettségvállalások tekintetében elért eredményekről;

| 59. | üdvözli a Transzatlanti Antimikrobiális Rezisztencia Munkacsoport (TATFAR) létrehozását, valamint a jövőbeli EU–USA együttműködésre vonatkozó, 2011 szeptemberében elfogadott ajánlásokat; különösen hangsúlyozza az alábbi területeken meghozandó konkrét intézkedések jelentőségét:






  — | humán és állatgyógyászati célú antimikrobiális szerekkel kapcsolatos összehasonlítható adatok gyűjtése és megosztása, |
| --- | --- | --- |

59.

üdvözli a Transzatlanti Antimikrobiális Rezisztencia Munkacsoport (TATFAR) létrehozását, valamint a jövőbeli EU–USA együttműködésre vonatkozó, 2011 szeptemberében elfogadott ajánlásokat; különösen hangsúlyozza az alábbi területeken meghozandó konkrét intézkedések jelentőségét:

—

humán és állatgyógyászati célú antimikrobiális szerekkel kapcsolatos összehasonlítható adatok gyűjtése és megosztása,

| — | az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések kezelésére vonatkozó, legjobb gyakorlatokon alapuló közös tervek kidolgozása, |
| --- | --- |

—

az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések kezelésére vonatkozó, legjobb gyakorlatokon alapuló közös tervek kidolgozása,

| — | megerősített együttműködés az Amerikai Egyesült Államok Élelmiszer-biztonsági és Gyógyszerészeti Hivatala (FDA) és az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) között az antibakteriális szerek kifejlesztését és az arra vonatkozó szabályozást elősegítő összehangolt megközelítések terén, különös tekintettel a klinikai vizsgálatok szakaszára; |
| --- | --- |

—

megerősített együttműködés az Amerikai Egyesült Államok Élelmiszer-biztonsági és Gyógyszerészeti Hivatala (FDA) és az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) között az antibakteriális szerek kifejlesztését és az arra vonatkozó szabályozást elősegítő összehangolt megközelítések terén, különös tekintettel a klinikai vizsgálatok szakaszára;

| 60. | felhívja a Bizottságot, hogy építsen a TATFAR munkájára, és segítse az antimikrobiális rezisztencia megelőzését és az ellene való védekezést célzó, más globális partnerekkel kialakított, hasonló többoldalú és kétoldalú kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

60.

felhívja a Bizottságot, hogy építsen a TATFAR munkájára, és segítse az antimikrobiális rezisztencia megelőzését és az ellene való védekezést célzó, más globális partnerekkel kialakított, hasonló többoldalú és kétoldalú kötelezettségvállalásokat;

| 61. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék és mozdítsák elő a globális kockázatkezelő kezdeményezéseket, mint például az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek terén a WHO kritikus fontosságú antimikrobiális szereket tartalmazó jegyzékét, valamint az OIE állat-egészségügyi jelentőségű antimikrobiális szerekről szóló jegyzékét; |
| --- | --- |

61.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék és mozdítsák elő a globális kockázatkezelő kezdeményezéseket, mint például az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek terén a WHO kritikus fontosságú antimikrobiális szereket tartalmazó jegyzékét, valamint az OIE állat-egészségügyi jelentőségű antimikrobiális szerekről szóló jegyzékét;

| 62. | a WHO iránymutatásaival összhangban támogatja a hamisított antimikrobiális szerek ellenőrzésére irányuló nemzetközi megközelítést; |
| --- | --- |

62.

a WHO iránymutatásaival összhangban támogatja a hamisított antimikrobiális szerek ellenőrzésére irányuló nemzetközi megközelítést;

o

o o

| 63. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

63.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0473.

(2)  HL C 377. E, 2012.12.7., 131. o.

(3)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Report/2009/11/WC500008770.pdf

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/2598.htm, az EFSA Lapja (2012; 10(3)) 2598., 233. o.

(5)  HL C 151., 2009.7.3., 1. o.

(6)  HL L 268, 2003.10.18., 29. o.

(7)  HL L 34., 2002.2.5., 13. o.

(8)  HL C 112. E, 2002.5.9., 106. o.

(9)  HL C 81. E, 2011.3.15., 25. o.

(10)  http://ecdc.europa.eu/en/activities/diseaseprogrammes/TATFAR/Documents/210911_TATFAR_Report.pdf

(11)  CAC/GL 77 – 2011.

(12)  A kifejezés arra utal, hogy a Gram-módszer során a mikroorganizmusok megfestéséhez használt lila színanyag befogja-e az adott organizmust vagy sem; a festés elterjedt eljárás a baktériumok csoportosítására.

(13)  A WHO antimikrobiális rezisztencia átfogó felügyeletével foglalkozó tanácsadó csoportja 3. ülésének jelentése, 2011. június 14–17., Oslo, Norvégia.

---

2012. december 12., szerda

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/59

---

P7_TA(2012)0499

Az állatok szállítás közbeni védelme

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az állatok szállítás közbeni védelméről (2012/2031(INI))

(2015/C 434/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az állatok szállítás közbeni védelméről szóló 2005/1/EK tanácsi rendelet hatásáról szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2011. november 10-i jelentésére (COM(2011)0700), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az állatok szállítás közbeni védelméről szóló 2005/1/EK tanácsi rendelet hatásáról szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2011. november 10-i jelentésére (COM(2011)0700),

| — | tekintettel a Bizottságnak az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégiáról (2012–2015) szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett 2012. február 15-i közleményére (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégiáról (2012–2015) szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett 2012. február 15-i közleményére (COM(2012)0006),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 13. cikkére, amely előírja, hogy az Unió politikáinak kialakításánál és végrehajtásánál az Unió és a tagállamok teljes mértékben figyelembe veszik az állatok mint érző lények kíméletére vonatkozó követelményeket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 13. cikkére, amely előírja, hogy az Unió politikáinak kialakításánál és végrehajtásánál az Unió és a tagállamok teljes mértékben figyelembe veszik az állatok mint érző lények kíméletére vonatkozó követelményeket,

| — | tekintettel az 2006–2010-es időszakra szóló állatjóléti és –védelmi közösségi cselekvési tervről szóló 2006. október 12-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 2006–2010-es időszakra szóló állatjóléti és –védelmi közösségi cselekvési tervről szóló 2006. október 12-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Unió új állat-egészségügyi stratégiájáról (2007–2013) szóló, 2008. május 22-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió új állat-egészségügyi stratégiájáról (2007–2013) szóló, 2008. május 22-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a 2006–2010-es időszakra szóló állatjóléti közösségi cselekvési terv értékeléséről és elemzéséről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006–2010-es időszakra szóló állatjóléti közösségi cselekvési terv értékeléséről és elemzéséről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az állatok szállítás közbeni védelméről szóló 91/628/EGK irányelv módosításáról szóló 95/29/EK tanácsi irányelv végrehajtásáról szóló, 1996. november 15-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állatok szállítás közbeni védelméről szóló 91/628/EGK irányelv módosításáról szóló 95/29/EK tanácsi irányelv végrehajtásáról szóló, 1996. november 15-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és a 1255/97/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó, 2004. március 30-i álláspontjára (5), amely maximum 9 óra utaztatási időt vagy 500 km-t javasolt a vágási célból szállított állatok utaztatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és a 1255/97/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó, 2004. március 30-i álláspontjára (5), amely maximum 9 óra utaztatási időt vagy 500 km-t javasolt a vágási célból szállított állatok utaztatására,

| — | tekintettel az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és a 1255/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2004. december 22-i 1/2005/EK tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és a 1255/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2004. december 22-i 1/2005/EK tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a vágólovak Európai Unión belüli szállításáról szóló, 2010. február 25-i 54/2009. számú nyilatkozatára (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vágólovak Európai Unión belüli szállításáról szóló, 2010. február 25-i 54/2009. számú nyilatkozatára (7),

| — | tekintettel a vágási célból az Európai Unióban szállított állatok utaztatására vonatkozó nyolcórás határérték meghatározásáról szóló, 2011. november 30-i 49/2011. számú nyilatkozatára (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vágási célból az Európai Unióban szállított állatok utaztatására vonatkozó nyolcórás határérték meghatározásáról szóló, 2011. november 30-i 49/2011. számú nyilatkozatára (8),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2011 januárjában közzétett, az állatok szállítás közbeni védelméről szóló tudományos véleményére (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2011 januárjában közzétett, az állatok szállítás közbeni védelméről szóló tudományos véleményére (9),

| — | tekintettel a több mint egymillió uniós polgár által aláírt 8hours.eu petícióra, amelyben követelik, hogy a vágóállatok szállítását legfeljebb 8 órában rögzítsék, |
| --- | --- |

—

tekintettel a több mint egymillió uniós polgár által aláírt 8hours.eu petícióra, amelyben követelik, hogy a vágóállatok szállítását legfeljebb 8 órában rögzítsék,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0331/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0331/2012),

| A. | mivel az állatok védelme a 21. században az emberiesség kifejeződése, és egyben kihívás az európai civilizáció és kultúra számára; mivel az állatok védelmére és jóléte biztosítására irányuló összes cselekvés alapját tudományos eredményeknek, valamint annak a meggyőződésnek kell képeznie, hogy az állatok érző lények, melyek különleges szükségleteit figyelembe kell venni, ahogy az az Európai Unió működéséről szóló szerződés 13. cikkében le van fektetve; |
| --- | --- |

A.

mivel az állatok védelme a 21. században az emberiesség kifejeződése, és egyben kihívás az európai civilizáció és kultúra számára; mivel az állatok védelmére és jóléte biztosítására irányuló összes cselekvés alapját tudományos eredményeknek, valamint annak a meggyőződésnek kell képeznie, hogy az állatok érző lények, melyek különleges szükségleteit figyelembe kell venni, ahogy az az Európai Unió működéséről szóló szerződés 13. cikkében le van fektetve;

| B. | mivel az állatok szállítása gazdasági és logisztikai tényezők eredménye, ezzel együtt azonban további társadalmi és környezeti költségeket okozhat (növekvő közúti forgalom, növekvő CO2-kibocsátás); |
| --- | --- |

B.

mivel az állatok szállítása gazdasági és logisztikai tényezők eredménye, ezzel együtt azonban további társadalmi és környezeti költségeket okozhat (növekvő közúti forgalom, növekvő CO2-kibocsátás);

| C. | mivel az állatok szállításának EU-n belüli és kívüli vetületét is szabályozni kell, és a harmadik országokból származó állatokat szigorú feltételek mellett kell ellenőrizni és nyomon követni; mindez kiegyensúlyozottabb versenyhelyzetet biztosít az európai termelők számára, és ösztönözheti a harmadik országok állatszállításra vonatkozó előírásainak korszerűsítését; |
| --- | --- |

C.

mivel az állatok szállításának EU-n belüli és kívüli vetületét is szabályozni kell, és a harmadik országokból származó állatokat szigorú feltételek mellett kell ellenőrizni és nyomon követni; mindez kiegyensúlyozottabb versenyhelyzetet biztosít az európai termelők számára, és ösztönözheti a harmadik országok állatszállításra vonatkozó előírásainak korszerűsítését;

| D. | mivel az állatok jólétére vonatkozó uniós jogszabályok nem okozhatják a szabad áruforgalom torzulását, és nem idézhetnek elő aránytalan költségeket, és fontos figyelembe venni a külső és legkülső régiók előnytelen földrajzi elhelyezkedését; |
| --- | --- |

D.

mivel az állatok jólétére vonatkozó uniós jogszabályok nem okozhatják a szabad áruforgalom torzulását, és nem idézhetnek elő aránytalan költségeket, és fontos figyelembe venni a külső és legkülső régiók előnytelen földrajzi elhelyezkedését;

| E. | mivel a hús és egyéb állati termékek szállítása technikailag könnyebb és etikailag racionálisabb, mint az élőállatok kizárólag vágási célból történő szállítása; |
| --- | --- |

E.

mivel a hús és egyéb állati termékek szállítása technikailag könnyebb és etikailag racionálisabb, mint az élőállatok kizárólag vágási célból történő szállítása;

| F. | mivel az állatok nem higiénikus és kedvezőtlen körülmények között történő nagyobb távolságra szállítása megnövelheti a fertőzés és a betegségek terjedésének kockázatát; |
| --- | --- |

F.

mivel az állatok nem higiénikus és kedvezőtlen körülmények között történő nagyobb távolságra szállítása megnövelheti a fertőzés és a betegségek terjedésének kockázatát;

| G. | mivel az állatok jólétének megóvása befolyásolhatja az állati termékek minőségét; |
| --- | --- |

G.

mivel az állatok jólétének megóvása befolyásolhatja az állati termékek minőségét;

| H. | mivel a tenyésztés helyéhez lehetőleg közel végzett állatvágás és húsfeldolgozás segíthet a vidéki térségek fellendítése és fenntartható fejlődésének ösztönzésében; mivel el kell ismerni, hogy nem mindig áll rendelkezésre eléggé közeli megfelelő vágóhíd és a kis helyi vágóhidak fenntartása komoly gazdasági kihívást jelent; mivel a szigorú higiéniai szabványok és az ilyen létesítményekre vonatkozó egyéb uniós követelmények a rendelkezésre álló vágóhidak átszervezését és számuk csökkenését idézték elő; mivel ezért vizsgálni kell, hogy hogyan lehetne a helyi vágóhidakat gazdaságilag életképessé tenni; |
| --- | --- |

H.

mivel a tenyésztés helyéhez lehetőleg közel végzett állatvágás és húsfeldolgozás segíthet a vidéki térségek fellendítése és fenntartható fejlődésének ösztönzésében; mivel el kell ismerni, hogy nem mindig áll rendelkezésre eléggé közeli megfelelő vágóhíd és a kis helyi vágóhidak fenntartása komoly gazdasági kihívást jelent; mivel a szigorú higiéniai szabványok és az ilyen létesítményekre vonatkozó egyéb uniós követelmények a rendelkezésre álló vágóhidak átszervezését és számuk csökkenését idézték elő; mivel ezért vizsgálni kell, hogy hogyan lehetne a helyi vágóhidakat gazdaságilag életképessé tenni;

| I. | mivel az Unió területén belül léteznek olyan külső fekvésű országok és régiók, ahol a szállítási idő korlátozása és a túlságosan korlátozó jellegű feltételek veszélyeztethetik a piac rendszeres ellátását, és ezzel hozzájárulhatnak egyes vállalkozások gazdasági életképtelenségéhez, a versenyképesség elvesztésével járó minden következménnyel együtt; |
| --- | --- |

I.

mivel az Unió területén belül léteznek olyan külső fekvésű országok és régiók, ahol a szállítási idő korlátozása és a túlságosan korlátozó jellegű feltételek veszélyeztethetik a piac rendszeres ellátását, és ezzel hozzájárulhatnak egyes vállalkozások gazdasági életképtelenségéhez, a versenyképesség elvesztésével járó minden következménnyel együtt;

| J. | mivel az állatok szállításának körülményei mindenki számára az érdeklődés középpontjában állnak; |
| --- | --- |

J.

mivel az állatok szállításának körülményei mindenki számára az érdeklődés középpontjában állnak;

A bizottsági jelentés ágfogó értékelése

| 1. | tudomásul veszi a Bizottságnak az 1/2005/EK tanácsi rendelet bevezetésének állásáról szóló jelentését, amely azt a következtetést vonja le, hogy ez a rendelet kedvezően befolyásolta az állatok szállítás közbeni védelmét, de megjegyzi, hogy a szállítás során továbbra is súlyos állatjóléti problémák állnak fenn, főleg a szabályok be nem tartása és a helytelen tagállami végrehajtás miatt; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a Bizottságnak az 1/2005/EK tanácsi rendelet bevezetésének állásáról szóló jelentését, amely azt a következtetést vonja le, hogy ez a rendelet kedvezően befolyásolta az állatok szállítás közbeni védelmét, de megjegyzi, hogy a szállítás során továbbra is súlyos állatjóléti problémák állnak fenn, főleg a szabályok be nem tartása és a helytelen tagállami végrehajtás miatt;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az állatok szállítására vonatkozó meglévő uniós jogszabályok hatékony és egységes végrehajtását valamennyi tagállamban; úgy véli, hogy a jobb végrehajtás fontos a hatályos jogszabályok hatékonyságának és működőképességének biztosításához, a szállítási körülmények javítása és az EU tagállamaiban a verseny torzulásának elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az állatok szállítására vonatkozó meglévő uniós jogszabályok hatékony és egységes végrehajtását valamennyi tagállamban; úgy véli, hogy a jobb végrehajtás fontos a hatályos jogszabályok hatékonyságának és működőképességének biztosításához, a szállítási körülmények javítása és az EU tagállamaiban a verseny torzulásának elkerülése érdekében;

| 3. | erőteljesen kifogásolja a gyenge tudományos megalapozottságot és adatokat, amelyekre a bizottsági jelentés támaszkodik, ilyen például a főleg az állatok szállításával közvetlenül foglalkozó vagy abban közvetlenül érdekelt felek bevonásával készített felmérésen alapuló, külső vállalkozó által készített tanulmány; |
| --- | --- |

3.

erőteljesen kifogásolja a gyenge tudományos megalapozottságot és adatokat, amelyekre a bizottsági jelentés támaszkodik, ilyen például a főleg az állatok szállításával közvetlenül foglalkozó vagy abban közvetlenül érdekelt felek bevonásával készített felmérésen alapuló, külső vállalkozó által készített tanulmány;

| 4. | kifejezi aggodalmát, hogy néhány esetben fennáll annak a veszélye, hogy a jelentésben megadott, tagállamoktól származó adatok – az alapos ellenőrzés lehetősége nélkül – nem adnak teljes képet az állatok szállítás közbeni valós állapotáról, mivel az egyes tagállamok ellenőrzési eljárásai és eszközei eltérnek egymástól; |
| --- | --- |

4.

kifejezi aggodalmát, hogy néhány esetben fennáll annak a veszélye, hogy a jelentésben megadott, tagállamoktól származó adatok – az alapos ellenőrzés lehetősége nélkül – nem adnak teljes képet az állatok szállítás közbeni valós állapotáról, mivel az egyes tagállamok ellenőrzési eljárásai és eszközei eltérnek egymástól;

| 5. | aggodalmának ad hangot, hogy az állatok szállítására vonatkozó előírásokat az egyes tagállamokban rendkívüli eltérő mértékben hajtják végre; ezért felkéri a Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket a szállítási körülmények betartásának teljes körű és egységes ellenőrzésére; |
| --- | --- |

5.

aggodalmának ad hangot, hogy az állatok szállítására vonatkozó előírásokat az egyes tagállamokban rendkívüli eltérő mértékben hajtják végre; ezért felkéri a Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket a szállítási körülmények betartásának teljes körű és egységes ellenőrzésére;

| 6. | sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket a különböző tagállamok illetékes hatóságai közötti együttműködés és kommunikáció fokozására; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket a különböző tagállamok illetékes hatóságai közötti együttműködés és kommunikáció fokozására;

| 7. | rámutat arra, hogy a Bizottság jelentése nem tartalmazza az állatok szállítása összes költségének becslését, és alapjában véve az Unión belüli kereskedelemre gyakorolt hatásra, a regionális és társadalmi-gazdasági vonatkozásokra, az állatjóléti hatásokra, a tudományos alátámasztásra és ellenőrzésre, az 1/2005/EK rendelet betartására és végrehajtására korlátozódik; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be teljes értékelést az állatok szállításának összes gazdasági, társadalmi és környezeti költségéről, beleértve a vágóállatok és az hasított testek, valamint az élelmiszerek szállításának összehasonlítását, illetve a szállítás által a húsiperi termékek árára gyakorolt hatást, különös figyelemmel a legkülső régiókra, az összes érdekelt bevonásával; |
| --- | --- |

7.

rámutat arra, hogy a Bizottság jelentése nem tartalmazza az állatok szállítása összes költségének becslését, és alapjában véve az Unión belüli kereskedelemre gyakorolt hatásra, a regionális és társadalmi-gazdasági vonatkozásokra, az állatjóléti hatásokra, a tudományos alátámasztásra és ellenőrzésre, az 1/2005/EK rendelet betartására és végrehajtására korlátozódik; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be teljes értékelést az állatok szállításának összes gazdasági, társadalmi és környezeti költségéről, beleértve a vágóállatok és az hasított testek, valamint az élelmiszerek szállításának összehasonlítását, illetve a szállítás által a húsiperi termékek árára gyakorolt hatást, különös figyelemmel a legkülső régiókra, az összes érdekelt bevonásával;

| 8. | felkéri a Bizottságot, hogy indítson széles körű fogyasztói tájékoztató kampányt az állatjólét tárgyában, és az európai termelőket – erőfeszítéseik láthatóbbá tétele és termékeik hozzáadott értékének növelése érdekében – folyamatosan tájékoztassa az elvárt változtatásokról; |
| --- | --- |

8.

felkéri a Bizottságot, hogy indítson széles körű fogyasztói tájékoztató kampányt az állatjólét tárgyában, és az európai termelőket – erőfeszítéseik láthatóbbá tétele és termékeik hozzáadott értékének növelése érdekében – folyamatosan tájékoztassa az elvárt változtatásokról;

| 9. | kiemeli, hogy a 2005–2009-es beszámolási időszakban jelentősen nőtt a szállított állatok száma: a szarvasmarháknál 8 %-kal, a sertéseknél 70 %-kal, a juhoknál pedig 3 %-kal, és egyedül a lószállítás terén volt 17 %-os csökkenés; hangsúlyozza, hogy a szállítmányok kétharmadánál 8 óránál rövidebb a szállítási idő, míg a szállítások 4 %-a hosszabb, mint a maximális utaztatási idő, ezért az utaztatás folytatása előtt az állatok kiszállítására és pihenésére van szükség; sajnálatát fejezi ki, hogy a szállítmányok közel 2 %-ánál az utaztatási idő nem állt rendelkezésre, ami több mint ötszörös emelkedést jelent 2005-höz képest. |
| --- | --- |

9.

kiemeli, hogy a 2005–2009-es beszámolási időszakban jelentősen nőtt a szállított állatok száma: a szarvasmarháknál 8 %-kal, a sertéseknél 70 %-kal, a juhoknál pedig 3 %-kal, és egyedül a lószállítás terén volt 17 %-os csökkenés; hangsúlyozza, hogy a szállítmányok kétharmadánál 8 óránál rövidebb a szállítási idő, míg a szállítások 4 %-a hosszabb, mint a maximális utaztatási idő, ezért az utaztatás folytatása előtt az állatok kiszállítására és pihenésére van szükség; sajnálatát fejezi ki, hogy a szállítmányok közel 2 %-ánál az utaztatási idő nem állt rendelkezésre, ami több mint ötszörös emelkedést jelent 2005-höz képest.

| 10. | úgy véli, hogy elvként az állatokat nevelési helyükhöz a lehető legközelebb kell levágni; ezzel összefüggésben megállapítja, hogy a fogyasztók a vágóállatok rövid ideig tartó szállítása mellett emelnek szót, ugyanakkor vásárlásaik során a friss húst részesítik előnyben; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy fejtse ki, milyen következtetéseket von le ebből; elismeri, hogy a szabályok betartatásának elmaradása miatt a rendelet nem teljesítette teljes mértékben az állatok szállításának korlátozására kitűzött célt, azonban hozzájárult a szállítás során az állatjólét javításához; felhívja a tagállamokat, hogy szigorúan alkalmazzák az állatszállításra vonatkozó hatályos jogszabályokat, és felhívja a Bizottságot, hogy ahol lehetséges, mozdítsa elő a helyi feldolgozást; úgy véli, hogy az uniós politika céljaként a rövidebb és átláthatóbb ellátási láncok létrehozását kell kitűzni, megőrizve a piac ellátását valamennyi tagállamban és a legkülső régiókban; hangsúlyozza, hogy az Unió élelmiszer-higiéniai jogszabályai, miközben a fogyasztóvédelem legmagasabb szintjét biztosítják, nem gátolhatják szükségtelenül a mobil vagy kisméretű regionális vágóhidak és feldolgozó üzemek fejlődését; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy elvként az állatokat nevelési helyükhöz a lehető legközelebb kell levágni; ezzel összefüggésben megállapítja, hogy a fogyasztók a vágóállatok rövid ideig tartó szállítása mellett emelnek szót, ugyanakkor vásárlásaik során a friss húst részesítik előnyben; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy fejtse ki, milyen következtetéseket von le ebből; elismeri, hogy a szabályok betartatásának elmaradása miatt a rendelet nem teljesítette teljes mértékben az állatok szállításának korlátozására kitűzött célt, azonban hozzájárult a szállítás során az állatjólét javításához; felhívja a tagállamokat, hogy szigorúan alkalmazzák az állatszállításra vonatkozó hatályos jogszabályokat, és felhívja a Bizottságot, hogy ahol lehetséges, mozdítsa elő a helyi feldolgozást; úgy véli, hogy az uniós politika céljaként a rövidebb és átláthatóbb ellátási láncok létrehozását kell kitűzni, megőrizve a piac ellátását valamennyi tagállamban és a legkülső régiókban; hangsúlyozza, hogy az Unió élelmiszer-higiéniai jogszabályai, miközben a fogyasztóvédelem legmagasabb szintjét biztosítják, nem gátolhatják szükségtelenül a mobil vagy kisméretű regionális vágóhidak és feldolgozó üzemek fejlődését;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy adjon egyértelmű meghatározást a „helyi vágóhíd” kifejezésre; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy adjon egyértelmű meghatározást a „helyi vágóhíd” kifejezésre;

| 12. | emlékeztet arra, hogy a fent említett rendelet 32. cikke kimondja, hogy a bizottsági jelentésnek figyelmet kell fordítania „az állatok jóléti szükségleteivel kapcsolatos tudományos bizonyítékokra”, és azt adott esetben a nagy távolságon való szállításra vonatkozó, megfelelő jogalkotási javaslatok egészíthetik ki; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy a fent említett rendelet 32. cikke kimondja, hogy a bizottsági jelentésnek figyelmet kell fordítania „az állatok jóléti szükségleteivel kapcsolatos tudományos bizonyítékokra”, és azt adott esetben a nagy távolságon való szállításra vonatkozó, megfelelő jogalkotási javaslatok egészíthetik ki;

| 13. | méltányolja az Európai Parlament 49/2011 sz. írásbeli nyilatkozatát, amely támogatja a vágásra szánt állatok szállítási idejére vonatkozó 8 órás utazási korlátozást, azonban elismeri, hogy ez az igény önmagában tudományosan nem megalapozott; úgy véli, hogy az állatok szállítás közbeni jóléte néhány esetben inkább a járművek felszereltségétől és az állatok megfelelő kezelésétől függ, amint azt az EFSA 2010. decemberi véleménye rögzíti; felkéri mindazonáltal a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az 1/2005/EK rendelet végrehajtásának javítása érdekében dolgozzanak ki a legjobb gyakorlatra vonatkozó iránymutatásokat, és az állatjólét biztosítása céljából erősítsék meg az ellenőrzési mechanizmusokat; |
| --- | --- |

13.

méltányolja az Európai Parlament 49/2011 sz. írásbeli nyilatkozatát, amely támogatja a vágásra szánt állatok szállítási idejére vonatkozó 8 órás utazási korlátozást, azonban elismeri, hogy ez az igény önmagában tudományosan nem megalapozott; úgy véli, hogy az állatok szállítás közbeni jóléte néhány esetben inkább a járművek felszereltségétől és az állatok megfelelő kezelésétől függ, amint azt az EFSA 2010. decemberi véleménye rögzíti; felkéri mindazonáltal a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az 1/2005/EK rendelet végrehajtásának javítása érdekében dolgozzanak ki a legjobb gyakorlatra vonatkozó iránymutatásokat, és az állatjólét biztosítása céljából erősítsék meg az ellenőrzési mechanizmusokat;

| 14. | ragaszkodik ahhoz, hogy újra vegyék fontolóra a vágóállatok szállítási idejének 8 órára csökkentését, figyelembe véve a rakodási időt, tekintet nélkül arra, hogy szárazföldi vagy vízi úton történik, kivéve, amikor figyelembe veszik a legkülső régiók földrajzi körülményeit, gyér úthálózatát, távoli elhelyezkedését vagy azt a lehetőséget, hogy tudományos vizsgálatokkal alátámasztva egyes állatfajokat hosszabb ideig lehet szállítani az állatvédelmi alapelvek betartása mellett; hangsúlyozza, hogy az állatjólétnek megfelelően a szállítási időnek valamennyi adott lehetőség figyelembevételével meghosszabbíthatónak kell lennie a szállítás során bekövetkező előre nem látható késedelem (forgalmi dugó, üzemzavar, baleset, forgalomátirányítás, vis maior stb.) esetén; |
| --- | --- |

14.

ragaszkodik ahhoz, hogy újra vegyék fontolóra a vágóállatok szállítási idejének 8 órára csökkentését, figyelembe véve a rakodási időt, tekintet nélkül arra, hogy szárazföldi vagy vízi úton történik, kivéve, amikor figyelembe veszik a legkülső régiók földrajzi körülményeit, gyér úthálózatát, távoli elhelyezkedését vagy azt a lehetőséget, hogy tudományos vizsgálatokkal alátámasztva egyes állatfajokat hosszabb ideig lehet szállítani az állatvédelmi alapelvek betartása mellett; hangsúlyozza, hogy az állatjólétnek megfelelően a szállítási időnek valamennyi adott lehetőség figyelembevételével meghosszabbíthatónak kell lennie a szállítás során bekövetkező előre nem látható késedelem (forgalmi dugó, üzemzavar, baleset, forgalomátirányítás, vis maior stb.) esetén;

| 15. | hangsúlyozza, hogy jelentésének következtetéseiben az Európai Bizottság különösen hangsúlyozza, hogy az EFSA véleménye szerint „úgy tűnik, hogy a rendelet egyes részei nincsenek teljesen összhangban a jelenlegi ismeretekkel”; úgy véli, hogy ezért fontos hangsúlyozni, hogy az aktuális tudományos ismereteket az állatjólétre vonatkozó jogszabályok megfogalmazásakor figyelembe kell venni; rámutat, hogy véleményében az EFSA kifejti, hogy az állatok jólétét a szállítás időtartamán kívül más tényezők is befolyásolják, így például a megfelelő be- és kirakodás, valamint a járművek kialakítása; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy jelentésének következtetéseiben az Európai Bizottság különösen hangsúlyozza, hogy az EFSA véleménye szerint „úgy tűnik, hogy a rendelet egyes részei nincsenek teljesen összhangban a jelenlegi ismeretekkel”; úgy véli, hogy ezért fontos hangsúlyozni, hogy az aktuális tudományos ismereteket az állatjólétre vonatkozó jogszabályok megfogalmazásakor figyelembe kell venni; rámutat, hogy véleményében az EFSA kifejti, hogy az állatok jólétét a szállítás időtartamán kívül más tényezők is befolyásolják, így például a megfelelő be- és kirakodás, valamint a járművek kialakítása;

A szállítás gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi költségei és egyenlő versenyfeltételek

| 16. | tudatában van a sok fuvarozó által nehéz gazdasági körülmények között végrehajtott jelentős beruházásoknak, és üdvözli a bizottsági jelentés járművezetők képzésének és a jobb járművekre vonatkozó előírásoknak, valamint a állatszállítás minőségének javulásáról tett megállapítását, azonban sajnálatát fejezi ki, hogy a Bizottság megállapítása elégséges megbízható adat nélkül született; tudomásul veszi, hogy mivel jelentős beruházásokra van szükség, sok, főleg kisméretű gazdaság és vágóhíd megszüntette a tevékenységét, különösen Európa elszigetelt és periférikus területein; |
| --- | --- |

16.

tudatában van a sok fuvarozó által nehéz gazdasági körülmények között végrehajtott jelentős beruházásoknak, és üdvözli a bizottsági jelentés járművezetők képzésének és a jobb járművekre vonatkozó előírásoknak, valamint a állatszállítás minőségének javulásáról tett megállapítását, azonban sajnálatát fejezi ki, hogy a Bizottság megállapítása elégséges megbízható adat nélkül született; tudomásul veszi, hogy mivel jelentős beruházásokra van szükség, sok, főleg kisméretű gazdaság és vágóhíd megszüntette a tevékenységét, különösen Európa elszigetelt és periférikus területein;

| 17. | rámutat a tagállamok között a járművek korszerűsítési költségei tekintetében fennálló jelentős különbségekre (például a műholdas navigációs rendszer beépítésének 250–6  000 eurós költsége), ami komolyan befolyásolja a belső piacon az egyenlő versenyfeltételeket, és felrója a Bizottságnak, hogy nem kutatta ezen különbségek okait; |
| --- | --- |

17.

rámutat a tagállamok között a járművek korszerűsítési költségei tekintetében fennálló jelentős különbségekre (például a műholdas navigációs rendszer beépítésének 250–6  000 eurós költsége), ami komolyan befolyásolja a belső piacon az egyenlő versenyfeltételeket, és felrója a Bizottságnak, hogy nem kutatta ezen különbségek okait;

| 18. | a fenti fenntartások miatt felhívja a Bizottságot minden, az állatok szállításához köthető gazdasági, környezeti és társadalmi költség becsült értékének kimutatására; |
| --- | --- |

18.

a fenti fenntartások miatt felhívja a Bizottságot minden, az állatok szállításához köthető gazdasági, környezeti és társadalmi költség becsült értékének kimutatására;

| 19. | úgy véli, hogy elvként az állatjóléti jogszabályoknak a tudományon kell alapulniuk; felhívja ezért a Bizottságot, hogy a jogszabályok és az EFSA által bemutatott legutóbbi tudományos bizonyítékok között fennálló szakadék megszüntetése érdekében frissítse az állatszállítási szabályokat; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy elvként az állatjóléti jogszabályoknak a tudományon kell alapulniuk; felhívja ezért a Bizottságot, hogy a jogszabályok és az EFSA által bemutatott legutóbbi tudományos bizonyítékok között fennálló szakadék megszüntetése érdekében frissítse az állatszállítási szabályokat;

| 20. | üdvözli, hogy a Bizottság jelentésében felhasználta az EFSA tudományos vizsgálatainak eredményeit, amelyek szerint jelentősen csökkenteni kell a lovak szállításának időtartamát, valamint hogy összhangban van az Európai Parlament 2010 február 25-i nyilatkozatában szereplő javaslatokkal; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy a Bizottság jelentésében felhasználta az EFSA tudományos vizsgálatainak eredményeit, amelyek szerint jelentősen csökkenteni kell a lovak szállításának időtartamát, valamint hogy összhangban van az Európai Parlament 2010 február 25-i nyilatkozatában szereplő javaslatokkal;

| 21. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EFSA által benyújtott lószállítási időkre vonatkozó tudományos bizonyítékok ellenére a bizottsági jelentés nem tartalmazott jogszabály-módosítási ajánlásokat; kéri, hogy a Bizottság jelentősen csökkentett maximális utaztatási időt javasoljon minden vágóló szállítása esetében a 2009/156/EK tanácsi irányelvnek megfelelően; ragaszkodik továbbá a lovakra vonatkozó jóléti szabályok átfogó és tudományos felülvizsgálatához, szükség esetén jogalkotási javaslatokkal kísérve, beleértve a járműtervezési szabályok, a helyigény és vízellátás újbóli fontolóra vételét; |
| --- | --- |

21.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EFSA által benyújtott lószállítási időkre vonatkozó tudományos bizonyítékok ellenére a bizottsági jelentés nem tartalmazott jogszabály-módosítási ajánlásokat; kéri, hogy a Bizottság jelentősen csökkentett maximális utaztatási időt javasoljon minden vágóló szállítása esetében a 2009/156/EK tanácsi irányelvnek megfelelően; ragaszkodik továbbá a lovakra vonatkozó jóléti szabályok átfogó és tudományos felülvizsgálatához, szükség esetén jogalkotási javaslatokkal kísérve, beleértve a járműtervezési szabályok, a helyigény és vízellátás újbóli fontolóra vételét;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az 1/2005/EK tanácsi rendelet 9. preambulumbekezdése előírja, hogy megfelelő rendelkezéseket kell javasolni a baromfira vonatkozóan, amikor az EFSA vonatkozó véleményei rendelkezésre állnak; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a bizottsági jelentés nem foglalkozik a baromfiszállítással, annak ellenére, hogy a baromfik alkotják az állatok fő szállított kategóriáját Európában; ennek megfelelően felszólítja a Bizottságot a baromfiszállításról szóló hatályos uniós jogszabályoknak a legutóbbi tudományos bizonyítékok alapján történő felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az 1/2005/EK tanácsi rendelet 9. preambulumbekezdése előírja, hogy megfelelő rendelkezéseket kell javasolni a baromfira vonatkozóan, amikor az EFSA vonatkozó véleményei rendelkezésre állnak; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a bizottsági jelentés nem foglalkozik a baromfiszállítással, annak ellenére, hogy a baromfik alkotják az állatok fő szállított kategóriáját Európában; ennek megfelelően felszólítja a Bizottságot a baromfiszállításról szóló hatályos uniós jogszabályoknak a legutóbbi tudományos bizonyítékok alapján történő felülvizsgálatára;

| 23. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az EFSA által bemutatott legutóbbi tudományos bizonyítékok fényében vizsgálják felül az 1/2005/EK tanácsi rendeletet, és különösen a helyigényre vonatkozóan vezessenek be javító célzatú módosításokat, mint például lovaknál kg/m2 számítás, szarvasmarhánál és juhoknál a méretet és testsúlyt figyelembe vevő algometriai egyenlet, konténerben szállított broilercsirkénél pedig a maximális állománysűrűség és a hőmérsékleti viszonyok összekapcsolása; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az EFSA által bemutatott legutóbbi tudományos bizonyítékok fényében vizsgálják felül az 1/2005/EK tanácsi rendeletet, és különösen a helyigényre vonatkozóan vezessenek be javító célzatú módosításokat, mint például lovaknál kg/m2 számítás, szarvasmarhánál és juhoknál a méretet és testsúlyt figyelembe vevő algometriai egyenlet, konténerben szállított broilercsirkénél pedig a maximális állománysűrűség és a hőmérsékleti viszonyok összekapcsolása;

| 24. | kéri a Bizottságot, hogy a harmadik országokkal folytatott kétoldalú kereskedelmi tárgyalások során követelje meg az Európai Unió állatjóléti szabályainak végrehajtását, továbbá a Kereskedelmi Világszervezet keretében szálljon síkra az idevágó közösségi rendelkezések nemzetközi elterjesztése mellett; |
| --- | --- |

24.

kéri a Bizottságot, hogy a harmadik országokkal folytatott kétoldalú kereskedelmi tárgyalások során követelje meg az Európai Unió állatjóléti szabályainak végrehajtását, továbbá a Kereskedelmi Világszervezet keretében szálljon síkra az idevágó közösségi rendelkezések nemzetközi elterjesztése mellett;

Ellenőrzés és az előírások végrehajtása

| 25. | üdvözli azt a tájékoztatást, hogy navigációs rendszert vezetnek be az állatok szállításának felügyeletére, ugyanakkor sajnálatának ad hangot, hogy a tagállami végrehajtásban jelentős eltérések mutatkoznak, és hogy általában a rendszert csak csekély körben használják az állatok szállításának ellenőrzésére; kéri, hogy a Bizottság 2014. január 1-je előtt készítsen jogalkotási javaslatot egy valós idejű adatfeltöltésen alapuló közös uniós műholdas navigációs adatgyűjtési és ellenőrzési keret felállítására; |
| --- | --- |

25.

üdvözli azt a tájékoztatást, hogy navigációs rendszert vezetnek be az állatok szállításának felügyeletére, ugyanakkor sajnálatának ad hangot, hogy a tagállami végrehajtásban jelentős eltérések mutatkoznak, és hogy általában a rendszert csak csekély körben használják az állatok szállításának ellenőrzésére; kéri, hogy a Bizottság 2014. január 1-je előtt készítsen jogalkotási javaslatot egy valós idejű adatfeltöltésen alapuló közös uniós műholdas navigációs adatgyűjtési és ellenőrzési keret felállítására;

| 26. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez idáig nem használták ki jobban az újonnan felmerülő technológiákat, amelyek segítséget jelentenének ezen a területen és hosszú távon csökkentenék a költségeket; |
| --- | --- |

26.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez idáig nem használták ki jobban az újonnan felmerülő technológiákat, amelyek segítséget jelentenének ezen a területen és hosszú távon csökkentenék a költségeket;

| 27. | felszólít az elektronikus technológiákra való átállásra, hogy a tagállamok – a különböző hivatalok által kért adatok tárolásának és közlésének elősegítésével – könnyíthessenek a vállalatok terhein; |
| --- | --- |

27.

felszólít az elektronikus technológiákra való átállásra, hogy a tagállamok – a különböző hivatalok által kért adatok tárolásának és közlésének elősegítésével – könnyíthessenek a vállalatok terhein;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy végezzen kutatást arra vonatkozóan, miként alkalmazhatók új és létező technológiák az élő állatokat szállító járműveken a hőmérséklet és a páratartalom szabályozására, nyomon követésére és nyilvántartására, ezen komponensek ugyanis – az EFSA ajánlásaival összhangban – elengedhetetlenek ahhoz, hogy a szállítás során ellenőrizni és óvni tudják az állatok meghatározott kategóriáinak jólétét; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy végezzen kutatást arra vonatkozóan, miként alkalmazhatók új és létező technológiák az élő állatokat szállító járműveken a hőmérséklet és a páratartalom szabályozására, nyomon követésére és nyilvántartására, ezen komponensek ugyanis – az EFSA ajánlásaival összhangban – elengedhetetlenek ahhoz, hogy a szállítás során ellenőrizni és óvni tudják az állatok meghatározott kategóriáinak jólétét;

| 29. | hangsúlyozza, hogy az ellenőrzéseket az Unió egész területén egységesen kell elvégezni, az egyes tagállamokban évente szállított állatok számának megfelelő arányban, a belső piac jó működésének biztosítása és megőrzése, valamint az EU-n belüli verseny torzulásainak elkerülése érdekében; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy növelje az állatjólétre és az állatok szállítására összpontosító be nem jelentett helyszíni FVO-ellenőrzések számát; úgy véli, hogy az eltérő adatgyűjtési módszerek és ellenőrzési mechanizmusok megnehezítik az egyes tagállamok esetén a szabályok betartására vonatkozó pontos kép felállítását; felszólítja a Bizottságot, hogy az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal ellenőrzési jelentéseivel előállított és a tagállamok által a többéves nemzeti ellenőrzési terveikkel (MANCP-k) kapcsolatban adott válaszokban található adatokat fokozottabban elemezze, és ezekkel kapcsolatban alakítson ki harmonizáltabb jelentési strukturát; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy az ellenőrzéseket az Unió egész területén egységesen kell elvégezni, az egyes tagállamokban évente szállított állatok számának megfelelő arányban, a belső piac jó működésének biztosítása és megőrzése, valamint az EU-n belüli verseny torzulásainak elkerülése érdekében; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy növelje az állatjólétre és az állatok szállítására összpontosító be nem jelentett helyszíni FVO-ellenőrzések számát; úgy véli, hogy az eltérő adatgyűjtési módszerek és ellenőrzési mechanizmusok megnehezítik az egyes tagállamok esetén a szabályok betartására vonatkozó pontos kép felállítását; felszólítja a Bizottságot, hogy az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal ellenőrzési jelentéseivel előállított és a tagállamok által a többéves nemzeti ellenőrzési terveikkel (MANCP-k) kapcsolatban adott válaszokban található adatokat fokozottabban elemezze, és ezekkel kapcsolatban alakítson ki harmonizáltabb jelentési strukturát;

| 30. | annak biztosítására sürgeti a Bizottságot, hogy a szállítás végén sor kerüljön a szállítandó állatok állatorvosi ellenőrzésére; |
| --- | --- |

30.

annak biztosítására sürgeti a Bizottságot, hogy a szállítás végén sor kerüljön a szállítandó állatok állatorvosi ellenőrzésére;

| 31. | aggodalommal veszi tudomásul az arról szóló tájékoztatásokat, hogy az egyes tagállamok nagyon eltérő módon értelmezik a rendeletet, mivel ez ellentétes a rendelet céljával és torzítja a versenyt; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen közzé megfelelő pontosítást és olyan útmutató dokumentumokat, amelyek megelőzik a rendelkezések szabad értelmezését; |
| --- | --- |

31.

aggodalommal veszi tudomásul az arról szóló tájékoztatásokat, hogy az egyes tagállamok nagyon eltérő módon értelmezik a rendeletet, mivel ez ellentétes a rendelet céljával és torzítja a versenyt; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen közzé megfelelő pontosítást és olyan útmutató dokumentumokat, amelyek megelőzik a rendelkezések szabad értelmezését;

| 32. | megállapítja, hogy a végrehajtásban tapasztalható esetleges hiányosságokat gyakran a gyakorlatban nem végrehajtható vagy a nemzeti joggal állítólagosan nem összeegyeztethető jogi előírásokkal indokolják; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a hatályban lévő rendeletet az ilyen jellegű összeegyeztethetetlenségek tekintetében; |
| --- | --- |

32.

megállapítja, hogy a végrehajtásban tapasztalható esetleges hiányosságokat gyakran a gyakorlatban nem végrehajtható vagy a nemzeti joggal állítólagosan nem összeegyeztethető jogi előírásokkal indokolják; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a hatályban lévő rendeletet az ilyen jellegű összeegyeztethetetlenségek tekintetében;

| 33. | aggodalommal veszi tudomásul az arról szóló tájékoztatásokat, hogy egyes tagállamok hajlandók megtűrni a rendelet egyértelmű megsértésének eseteit, például az elfogadhatatlan menetleveleket, a túlterhelt járműveket és a helyigény figyelmen kívül hagyását; |
| --- | --- |

33.

aggodalommal veszi tudomásul az arról szóló tájékoztatásokat, hogy egyes tagállamok hajlandók megtűrni a rendelet egyértelmű megsértésének eseteit, például az elfogadhatatlan menetleveleket, a túlterhelt járműveket és a helyigény figyelmen kívül hagyását;

| 34. | felszólítja továbbá az egyes tagállamok határőrizeti hatóságait, hogy működjenek együtt és osszák meg információikat egymással az állatok határon átnyúló szállításával kapcsolatban; |
| --- | --- |

34.

felszólítja továbbá az egyes tagállamok határőrizeti hatóságait, hogy működjenek együtt és osszák meg információikat egymással az állatok határon átnyúló szállításával kapcsolatban;

| 35. | felszólítja a tagállamokat, hogy a rendelet 25. cikke szerint vezessenek be a rendelet megsértésére vonatkozó hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat; felhívja a figyelmet, hogy ugyanazon szabálysértés esetén az egyes tagállamokban jelentősen eltérő büntetési és szankcionálási szintek érvényesek, kéri, hogy a Bizottság 2013. július 1-je előtt nyújtson be egy az összes tagállamra vonatkozó, a közúti szállításban az állatjólét szabályok súlyos megsértésekor érvényes büntetések elemzését tartalmazó jelentést, amely összehasonlítható a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok megsértéséről szóló jelentésével (10); |
| --- | --- |

35.

felszólítja a tagállamokat, hogy a rendelet 25. cikke szerint vezessenek be a rendelet megsértésére vonatkozó hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat; felhívja a figyelmet, hogy ugyanazon szabálysértés esetén az egyes tagállamokban jelentősen eltérő büntetési és szankcionálási szintek érvényesek, kéri, hogy a Bizottság 2013. július 1-je előtt nyújtson be egy az összes tagállamra vonatkozó, a közúti szállításban az állatjólét szabályok súlyos megsértésekor érvényes büntetések elemzését tartalmazó jelentést, amely összehasonlítható a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok megsértéséről szóló jelentésével (10);

| 36. | felhívja a figyelmet a felelősségi szabályokra, amelyek esetén a szállításra alkalmatlan állatok szállításának felelősségi szabályai nem eléggé egyértelműen meghatározottak ahhoz, hogy ne szállítsanak szállításra alkalmatlan állatokat, míg a szankcióval sújtott személyek nem feltétlenül vannak olyan helyzetben, hogy meg tudják akadályozni a szállítást; |
| --- | --- |

36.

felhívja a figyelmet a felelősségi szabályokra, amelyek esetén a szállításra alkalmatlan állatok szállításának felelősségi szabályai nem eléggé egyértelműen meghatározottak ahhoz, hogy ne szállítsanak szállításra alkalmatlan állatokat, míg a szankcióval sújtott személyek nem feltétlenül vannak olyan helyzetben, hogy meg tudják akadályozni a szállítást;

| 37. | felkéri a Bizottságot, hogy tegyen jogi lépéseket és vessen ki szankciókat a rendeletet nem szabályszerűen alkalmazó tagállamok ellen; |
| --- | --- |

37.

felkéri a Bizottságot, hogy tegyen jogi lépéseket és vessen ki szankciókat a rendeletet nem szabályszerűen alkalmazó tagállamok ellen;

| 38. | felszólítja a tagállamokat az ellenőrzés megerősítésére a teljes termelési láncban annak érdekében, hogy a továbbiakban ne tűrjék meg a rendeletet megsértő és az állatok szállításának feltételeit rontó gyakorlatokat, mint a túlterhelt járművek továbbengedése vagy az állatok pihenésére, takarmányozására és itatására alkalmatlan felszerelésekkel ellátott ellenőrző állomások további használatának engedélyezése; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a tagállamokat az ellenőrzés megerősítésére a teljes termelési láncban annak érdekében, hogy a továbbiakban ne tűrjék meg a rendeletet megsértő és az állatok szállításának feltételeit rontó gyakorlatokat, mint a túlterhelt járművek továbbengedése vagy az állatok pihenésére, takarmányozására és itatására alkalmatlan felszerelésekkel ellátott ellenőrző állomások további használatának engedélyezése;

| 39. | úgy véli, hogy az állatjólét és az állatok kíméletének alapját a szállítmányozók és a fuvarozók megfelelő oktatása és képzése jelenti, hiszen ez az állatokkal való helyes bánásmódhoz elengedhetetlen; felszólítja ezért valamennyi tagállamot, hogy fejlesszék, illetve bővítsék az 1/2005/EK rendelet értelmében kötelezően végrehajtandó oktatási és képzési programjaikat; megállapítja, hogy a képzési tanfolyamok időtartama és előírásai jelentősen eltérnek a tagállamok között; kéri ezért egyértelmű uniós iránymutatások kidolgozását, hogy jobb és egységesebb képzési tanfolyamokat dolgozzanak ki a járművezetők és az állatgondozók számára |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy az állatjólét és az állatok kíméletének alapját a szállítmányozók és a fuvarozók megfelelő oktatása és képzése jelenti, hiszen ez az állatokkal való helyes bánásmódhoz elengedhetetlen; felszólítja ezért valamennyi tagállamot, hogy fejlesszék, illetve bővítsék az 1/2005/EK rendelet értelmében kötelezően végrehajtandó oktatási és képzési programjaikat; megállapítja, hogy a képzési tanfolyamok időtartama és előírásai jelentősen eltérnek a tagállamok között; kéri ezért egyértelmű uniós iránymutatások kidolgozását, hogy jobb és egységesebb képzési tanfolyamokat dolgozzanak ki a járművezetők és az állatgondozók számára

| 40. | hangsúlyozza, hogy a kiskereskedőknek, élelmiszer-szolgáltató társaságoknak és gyártóknak kell kulcsszerepet játszaniuk annak biztosításában, hogy saját előírásaik szerint a hús olyan állatoktól származzon, amelyeket helyben neveltek és vágtak le, és amelyeket a jólétüket tiszteletben tartó körülmények között szállítottak; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a kiskereskedőknek, élelmiszer-szolgáltató társaságoknak és gyártóknak kell kulcsszerepet játszaniuk annak biztosításában, hogy saját előírásaik szerint a hús olyan állatoktól származzon, amelyeket helyben neveltek és vágtak le, és amelyeket a jólétüket tiszteletben tartó körülmények között szállítottak;

| 41. | aggályának ad hangot amiatt, hogy számos jelentés számol be arról, hogy nem megfelelő járműveket használnak élő állatok mind szárazföldi, mind pedig tengeri szállítására, és felszólít a hasonló gyakorlatok ellenőrzésének fokozására; |
| --- | --- |

41.

aggályának ad hangot amiatt, hogy számos jelentés számol be arról, hogy nem megfelelő járműveket használnak élő állatok mind szárazföldi, mind pedig tengeri szállítására, és felszólít a hasonló gyakorlatok ellenőrzésének fokozására;

o

o o

| 42. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

42.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 308. E, 2006.12.16., 170. o.

(2)  HL C 279. E, 2009.11.19., 89. o.

(3)  HL C 81. E, 2011.3.15., 25. o.

(4)  HL C 362., 1996.12.2., 331. o.

(5)  HL C 103. E, 2004.4.29., 412. o.

(6)  HL L 3., 2005.1.5., 1. o.

(7)  HL C 348. E, 2010.12.21., 37. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0096.

(9)  EFSA Journal 2011:9(1):1966. (125. o.).

(10)  COM(2009)0225.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/64 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/64

---

P7_TA(2012)0500

Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2010-2011)

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2010–2011) (2011/2069(INI))

(2015/C 434/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés preambulumára, nevezetesen a második, negyedik, ötödik, hatodik és hetedik francia bekezdéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés preambulumára, nevezetesen a második, negyedik, ötödik, hatodik és hetedik francia bekezdéseire,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikke (3) bekezdésének második francia bekezdésére, valamint 6. és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikke (3) bekezdésének második francia bekezdésére, valamint 6. és 7. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2000. december 7-i, 2007. december 12-én Strasbourgban kihirdetett Alapjogi Chartájára („a Charta”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2000. december 7-i, 2007. december 12-én Strasbourgban kihirdetett Alapjogi Chartájára („a Charta”),

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ 1949. évi, az emberkereskedelem, illetve mások prostitúciója kizsákmányolásának megszüntetéséről szóló egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1949. évi, az emberkereskedelem, illetve mások prostitúciója kizsákmányolásának megszüntetéséről szóló egyezményére,

| — | tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2000/43/EK tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2000/43/EK tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az Unióban az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló 2010. és 2011. évi bizottsági jelentésekre (COM(2011)0160 és COM(2012)0169) és az ezeket kísérő munkadokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unióban az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló 2010. és 2011. évi bizottsági jelentésekre (COM(2011)0160 és COM(2012)0169) és az ezeket kísérő munkadokumentumokra,

| — | tekintettel a „2010. évi jelentés az uniós polgárságról – Az uniós polgárok jogainak érvényesítése előtt álló akadályok lebontása” című bizottsági közleményre (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2010. évi jelentés az uniós polgárságról – Az uniós polgárok jogainak érvényesítése előtt álló akadályok lebontása” című bizottsági közleményre (COM(2010)0603),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló bizottsági stratégiára (COM(2010)0573) és az alapvető jogoknak a bizottsági hatásvizsgálatok végzése során történő figyelembevételére vonatkozó gyakorlati útmutatásra (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló bizottsági stratégiára (COM(2010)0573) és az alapvető jogoknak a bizottsági hatásvizsgálatok végzése során történő figyelembevételére vonatkozó gyakorlati útmutatásra (SEC(2011)0567),

| — | tekintettel a stockholmi programra (A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a stockholmi programra (A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa) (2),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának végrehajtására irányuló tanácsi intézkedésekről és kezdeményezésekről szóló, 2011. május 23-án az Általános Ügyek Tanácsának 3092. brüsszeli ülésén elfogadott tanácsi következtetésekre és a Tanács előkészítő szerveinek az alapvető jogoknak való megfelelés szempontjából történő vizsgálatához szükséges módszertani lépésekről szóló tanácsi iránymutatásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának végrehajtására irányuló tanácsi intézkedésekről és kezdeményezésekről szóló, 2011. május 23-án az Általános Ügyek Tanácsának 3092. brüsszeli ülésén elfogadott tanácsi következtetésekre és a Tanács előkészítő szerveinek az alapvető jogoknak való megfelelés szempontjából történő vizsgálatához szükséges módszertani lépésekről szóló tanácsi iránymutatásra (3),

| — | tekintettel „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című (COM(2011)0173) és a „Nemzeti romaintegrációs stratégiák: az uniós keretrendszer végrehajtásának első lépése” című (COM(2012)0226) bizottsági közleményekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című (COM(2011)0173) és a „Nemzeti romaintegrációs stratégiák: az uniós keretrendszer végrehajtásának első lépése” című (COM(2012)0226) bizottsági közleményekre,

| — | tekintettel az emberi jogokról szóló ENSZ-egyezményekre, amelyeknek a tagállamok részes felei, az Európa Tanács egyezményeire és ajánlásaira, az Európa Tanács szervei által készített jelentésekre, különösen a Parlamenti Közgyűlés és az emberi jogi biztos által az emberi jogok helyzetéről készített jelentésekre, valamint a szakosodott ellenőrző és igazságügyi hatóságok határozataira, iránymutatásaira és ítéleteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról szóló ENSZ-egyezményekre, amelyeknek a tagállamok részes felei, az Európa Tanács egyezményeire és ajánlásaira, az Európa Tanács szervei által készített jelentésekre, különösen a Parlamenti Közgyűlés és az emberi jogi biztos által az emberi jogok helyzetéről készített jelentésekre, valamint a szakosodott ellenőrző és igazságügyi hatóságok határozataira, iránymutatásaira és ítéleteire,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága (EUB), valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) határozataira és ítélkezési gyakorlatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága (EUB), valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) határozataira és ítélkezési gyakorlatára,

| — | tekintettel a nemzeti alkotmánybíróságok ítélkezési gyakorlatára, amely a Chartát a nemzeti jog értelmezésekor is hivatkozási alapnak tekinti, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti alkotmánybíróságok ítélkezési gyakorlatára, amely a Chartát a nemzeti jog értelmezésekor is hivatkozási alapnak tekinti,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) tevékenységeire, éves jelentéseire és tanulmányaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) tevékenységeire, éves jelentéseire és tanulmányaira,

| — | tekintettel nem kormányzati szervezetek emberi jogokról szóló jelentéseire és tanulmányaira, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által kért vonatkozó tanulmányokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel nem kormányzati szervezetek emberi jogokról szóló jelentéseire és tanulmányaira, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által kért vonatkozó tanulmányokra,

| — | tekintettel az alapvető jogokról és emberi jogokról szóló állásfoglalásaira, különösen „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2009) – A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő hatékony végrehajtás” című, 2010. december 15-i állásfoglalásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alapvető jogokról és emberi jogokról szóló állásfoglalásaira, különösen „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2009) – A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő hatékony végrehajtás” című, 2010. december 15-i állásfoglalásra (4),

| — | tekintettel a kibővített Európában a kisebbségvédelmi és diszkriminációellenes politikákról szóló, 2005. június 8-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kibővített Európában a kisebbségvédelmi és diszkriminációellenes politikákról szóló, 2005. június 8-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményeire (A7-0383/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményeire (A7-0383/2012),

| A. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikke értelmében az Unió az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, a nemek közötti egyenlőség, a megkülönböztetésmentesség, a szolidaritás, a jogállamiság, valamint az emberi jogok és a polgári szabadságjogok tiszteletben tartásának oszthatatlan és egyetemes értékközösségén alapul, ami az Európai Unió területén élő valamennyi személyre, így többek között a kisebbségekhez tartozókra, a hontalan személyekre és azokra is vonatkozik, akik ideiglenesen vagy jogszerűtlenül tartózkodnak az Európai Unió területén; mivel a tagállamok osztoznak ezeken az értékeken, egy olyan társadalomban, ahol a pluralizmus, a megkülönböztetésmentesség, a tolerancia, az igazság, a szolidaritás és a nemek közötti egyenlőség érvényesül; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikke értelmében az Unió az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, a nemek közötti egyenlőség, a megkülönböztetésmentesség, a szolidaritás, a jogállamiság, valamint az emberi jogok és a polgári szabadságjogok tiszteletben tartásának oszthatatlan és egyetemes értékközösségén alapul, ami az Európai Unió területén élő valamennyi személyre, így többek között a kisebbségekhez tartozókra, a hontalan személyekre és azokra is vonatkozik, akik ideiglenesen vagy jogszerűtlenül tartózkodnak az Európai Unió területén; mivel a tagállamok osztoznak ezeken az értékeken, egy olyan társadalomban, ahol a pluralizmus, a megkülönböztetésmentesség, a tolerancia, az igazság, a szolidaritás és a nemek közötti egyenlőség érvényesül;

| B. | mivel ezen értékek tiszteletben tartása és előmozdítása az európai uniós identitás alapvető eleme, valamint az uniós taggá válás és a tagok kiváltságai maradéktalan megőrzésének feltétele; |
| --- | --- |

B.

mivel ezen értékek tiszteletben tartása és előmozdítása az európai uniós identitás alapvető eleme, valamint az uniós taggá válás és a tagok kiváltságai maradéktalan megőrzésének feltétele;

| C. | mivel az EUSZ 6. cikkének (3) bekezdése megerősíti, hogy az EJEE-ben garantált és a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból következő alapvető jogok az Unió jogának általános alapelveit képezik; |
| --- | --- |

C.

mivel az EUSZ 6. cikkének (3) bekezdése megerősíti, hogy az EJEE-ben garantált és a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból következő alapvető jogok az Unió jogának általános alapelveit képezik;

| D. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével a Charta az EUSZ 6. cikkének értelmében ugyanolyan jogi kötőerővel bír, mint a Szerződések, és az EU intézményei, szervei és hivatalai, valamint az uniós jog végrehajtása tekintetében a tagállamok számára is kötelező erejűvé vált; mivel a Charta az értékekből és elvekből konkrét és érvényesíthető jogokat hozott létre; |
| --- | --- |

D.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével a Charta az EUSZ 6. cikkének értelmében ugyanolyan jogi kötőerővel bír, mint a Szerződések, és az EU intézményei, szervei és hivatalai, valamint az uniós jog végrehajtása tekintetében a tagállamok számára is kötelező erejűvé vált; mivel a Charta az értékekből és elvekből konkrét és érvényesíthető jogokat hozott létre;

| E. | mivel az EU-nak az EJEE-hez történő, az EUSZ által előírt csatlakozása lehetővé fogja tenni, hogy az EU jogi aktusai az Emberi Jogok Európai Bíróságának felülvizsgálata alá tartozzanak, ami nagyobb mértékű elszámoltathatóságot teremt az EU vonatkozásában és megszilárdítja az egyének igazságszolgáltatáshoz való jogát; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU-nak az EJEE-hez történő, az EUSZ által előírt csatlakozása lehetővé fogja tenni, hogy az EU jogi aktusai az Emberi Jogok Európai Bíróságának felülvizsgálata alá tartozzanak, ami nagyobb mértékű elszámoltathatóságot teremt az EU vonatkozásában és megszilárdítja az egyének igazságszolgáltatáshoz való jogát;

| F. | mivel a jogok hatékony biztosításának és előmozdításának az összes uniós politika – beleértve azok külső dimenzióját – átfogó célkitűzését kell képeznie, és mivel a védelemmel, az előmozdítással és a végrehajtással kapcsolatos kötelesség betartása nem követel új kompetenciákat az EU szempontjából, hanem inkább proaktív intézményi kötelezettségvállalást tesz szükségessé az emberi jogok terén, előmozdítva és megerősítve az alapvető jogok valódi kultúráját az uniós intézményekben és a tagállamokban; mivel az EU-nak elő kell segítenie a következetes emberi jogi politikát és egy olyan mechanizmus létrehozását, amely az uniós struktúrán belül egyesíti az alapvető jogokkal foglalkozó különböző szereplőket; |
| --- | --- |

F.

mivel a jogok hatékony biztosításának és előmozdításának az összes uniós politika – beleértve azok külső dimenzióját – átfogó célkitűzését kell képeznie, és mivel a védelemmel, az előmozdítással és a végrehajtással kapcsolatos kötelesség betartása nem követel új kompetenciákat az EU szempontjából, hanem inkább proaktív intézményi kötelezettségvállalást tesz szükségessé az emberi jogok terén, előmozdítva és megerősítve az alapvető jogok valódi kultúráját az uniós intézményekben és a tagállamokban; mivel az EU-nak elő kell segítenie a következetes emberi jogi politikát és egy olyan mechanizmus létrehozását, amely az uniós struktúrán belül egyesíti az alapvető jogokkal foglalkozó különböző szereplőket;

| G. | mivel a polgárok kizárólag az alapvető értékek és elvek – például a jogállamiság, az igazságszolgáltatás függetlensége, a média szabadsága és a megkülönböztetésmentesség – tiszteletben tartása esetén élhetnek maradéktalanul a jogaikkal; |
| --- | --- |

G.

mivel a polgárok kizárólag az alapvető értékek és elvek – például a jogállamiság, az igazságszolgáltatás függetlensége, a média szabadsága és a megkülönböztetésmentesség – tiszteletben tartása esetén élhetnek maradéktalanul a jogaikkal;

| H. | mivel az alapvető jogok és az érvényesítésük közötti szakadék aláássa az EU és tagállamai hitelességét, valamint az emberi jogok tényleges tiszteletben tartását és előmozdítását a saját területén és világszerte; |
| --- | --- |

H.

mivel az alapvető jogok és az érvényesítésük közötti szakadék aláássa az EU és tagállamai hitelességét, valamint az emberi jogok tényleges tiszteletben tartását és előmozdítását a saját területén és világszerte;

| I. | mivel a tagjelölt országokra vonatkozó, a koppenhágai kritériumok szerinti követelmények az EUSZ 2. cikke értelmében a csatlakozást követően is alkalmazandók a tagállamokra, és mivel ennek fényében valamennyi tagállam esetében folyamatosan vizsgálni kell, hogy továbbra is megfelelnek-e az alapvető jogok, a demokratikus intézmények és a jogállamiság tiszteletben tartásával kapcsolatos alapvető uniós értékeknek; |
| --- | --- |

I.

mivel a tagjelölt országokra vonatkozó, a koppenhágai kritériumok szerinti követelmények az EUSZ 2. cikke értelmében a csatlakozást követően is alkalmazandók a tagállamokra, és mivel ennek fényében valamennyi tagállam esetében folyamatosan vizsgálni kell, hogy továbbra is megfelelnek-e az alapvető jogok, a demokratikus intézmények és a jogállamiság tiszteletben tartásával kapcsolatos alapvető uniós értékeknek;

| J. | mivel az alapvető jogok hatékony védelme és előmozdítása megköveteli a tagállamoktól, hogy a szolidaritás és a többi tagállammal való őszinte együttműködés szellemében fogadják el, hogy az EU ellenőrzi az uniós értékek tiszteletben tartását a jogalkotásukban, politikáikban és gyakorlataikban; |
| --- | --- |

J.

mivel az alapvető jogok hatékony védelme és előmozdítása megköveteli a tagállamoktól, hogy a szolidaritás és a többi tagállammal való őszinte együttműködés szellemében fogadják el, hogy az EU ellenőrzi az uniós értékek tiszteletben tartását a jogalkotásukban, politikáikban és gyakorlataikban;

| K. | mivel az EUSZ 2. cikkével együtt az EUSZ 7. cikke hatáskört biztosít az uniós intézmények számára, hogy megvizsgálják, hogy az adott tagállamban megsértik-e az olyan közös értékeket, mint például az emberi jogok tiszteletben tartása, a demokrácia és a jogállamiság, valamint hogy az emberi jogi visszaélések megelőzése és a jogorvoslat biztosítása érdekében az érintett országokkal felvegyék a politikai kapcsolatot; |
| --- | --- |

K.

mivel az EUSZ 2. cikkével együtt az EUSZ 7. cikke hatáskört biztosít az uniós intézmények számára, hogy megvizsgálják, hogy az adott tagállamban megsértik-e az olyan közös értékeket, mint például az emberi jogok tiszteletben tartása, a demokrácia és a jogállamiság, valamint hogy az emberi jogi visszaélések megelőzése és a jogorvoslat biztosítása érdekében az érintett országokkal felvegyék a politikai kapcsolatot;

| L. | mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA), az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának (UNDP) és a Világbanknak a romák helyzetéről szóló, 2012. májusi közös tanulmánya megállapítja, hogy a romákat Európa-szerte megkülönbözetés éri, valamint hogy helyzetük rosszabb, mint a hasonló helyzetben lévő nem-romáké; mivel az uniós tagállamokban a romákkal szembeni megkülönböztetés és növekvő erőszak a lappangó romaellenes hozzáállásra vezethető vissza; |
| --- | --- |

L.

mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA), az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának (UNDP) és a Világbanknak a romák helyzetéről szóló, 2012. májusi közös tanulmánya megállapítja, hogy a romákat Európa-szerte megkülönbözetés éri, valamint hogy helyzetük rosszabb, mint a hasonló helyzetben lévő nem-romáké; mivel az uniós tagállamokban a romákkal szembeni megkülönböztetés és növekvő erőszak a lappangó romaellenes hozzáállásra vezethető vissza;

| M. | mivel a jelenlegi gazdasági válság próbára teszi a szolidaritás elvét, amely az EU történelmének és identitásának lényeges elemét alkotja, valamint olyan alapvető kötelék, amely az uniós polgárokat ugyanazon politikai közösség tagjaiként kapcsolja össze (7); |
| --- | --- |

M.

mivel a jelenlegi gazdasági válság próbára teszi a szolidaritás elvét, amely az EU történelmének és identitásának lényeges elemét alkotja, valamint olyan alapvető kötelék, amely az uniós polgárokat ugyanazon politikai közösség tagjaiként kapcsolja össze (7);

| N. | mivel a szociális és gazdasági jogok a Charta alapvető elemei, és ennek megfelelő elismerésben kell részesülniük az alapvető jogok unióbeli helyzetéről készülő bárminemű elemzésben; |
| --- | --- |

N.

mivel a szociális és gazdasági jogok a Charta alapvető elemei, és ennek megfelelő elismerésben kell részesülniük az alapvető jogok unióbeli helyzetéről készülő bárminemű elemzésben;

Általános ajánlások

| 1. | felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy maradéktalanul vállalják a felelősséget az EU alapvető jogokkal kapcsolatos megbízatásának és hatásköreinek helyes és teljes körű alkalmazása tekintetében, mind a Charta, mind pedig a Szerződések alapvető jogokkal és polgári jogokkal kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó cikkei – különösen az EUSZ 2., 6. és 7. cikke – alapján; úgy véli, hogy ez az egyetlen mód annak biztosítására, hogy az Európai Unió eszközökkel rendelkezzen arra – amint azt más közös érdekű és jelentőségű területeken, például a gazdasági és költségvetési kérdésekben tette –, hogy kezelje a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal kapcsolatos, az EU-t és tagállamait érintő válságot és feszültségeket; felhív az európai mechanizmusok sürgős megerősítésére annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Unióban tiszteletben tartsák a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy maradéktalanul vállalják a felelősséget az EU alapvető jogokkal kapcsolatos megbízatásának és hatásköreinek helyes és teljes körű alkalmazása tekintetében, mind a Charta, mind pedig a Szerződések alapvető jogokkal és polgári jogokkal kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó cikkei – különösen az EUSZ 2., 6. és 7. cikke – alapján; úgy véli, hogy ez az egyetlen mód annak biztosítására, hogy az Európai Unió eszközökkel rendelkezzen arra – amint azt más közös érdekű és jelentőségű területeken, például a gazdasági és költségvetési kérdésekben tette –, hogy kezelje a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal kapcsolatos, az EU-t és tagállamait érintő válságot és feszültségeket; felhív az európai mechanizmusok sürgős megerősítésére annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Unióban tiszteletben tartsák a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat;

| 2. | noha üdvözli a Bizottság annak biztosítására irányuló lépéseit, hogy a jogalkotási javaslatok megfeleljenek a Chartának, megjegyzi, hogy ezért a következőkben is tenni kell, mivel továbbra is születnek olyan javaslatok, amelyek egyáltalán nem vagy nem megfelelően veszik figyelembe a javasolt intézkedések alapvető jogokra gyakorolt hatását; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen konkrét lépéseket a javaslatai Chartának való megfelelésének hatékonyabb ellenőrzésére, és ennek keretében többek között biztosítsa a megfelelő szakértelmet az összes bizottsági szolgálat esetében; |
| --- | --- |

2.

noha üdvözli a Bizottság annak biztosítására irányuló lépéseit, hogy a jogalkotási javaslatok megfeleljenek a Chartának, megjegyzi, hogy ezért a következőkben is tenni kell, mivel továbbra is születnek olyan javaslatok, amelyek egyáltalán nem vagy nem megfelelően veszik figyelembe a javasolt intézkedések alapvető jogokra gyakorolt hatását; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen konkrét lépéseket a javaslatai Chartának való megfelelésének hatékonyabb ellenőrzésére, és ennek keretében többek között biztosítsa a megfelelő szakértelmet az összes bizottsági szolgálat esetében;

| 3. | sürgeti a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az uniós jog végrehajtásáról szóló bizottsági értékelő jelentések, valamint az uniós jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló éves bizottsági jelentések következetesen figyelembe vegyék az uniós jogszabályok és azok tagállami végrehajtása által az alapvető jogokra gyakorolt hatást; javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja felül a meglévő hatásvizsgálati iránymutatást, hogy még inkább előtérbe helyezze az emberi jogi szempontokat, a normák – ENSZ és az Európa Tanács emberi jogi eszközeinek figyelembevétele céljából történő – kiszélesítése révén; |
| --- | --- |

3.

sürgeti a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az uniós jog végrehajtásáról szóló bizottsági értékelő jelentések, valamint az uniós jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló éves bizottsági jelentések következetesen figyelembe vegyék az uniós jogszabályok és azok tagállami végrehajtása által az alapvető jogokra gyakorolt hatást; javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja felül a meglévő hatásvizsgálati iránymutatást, hogy még inkább előtérbe helyezze az emberi jogi szempontokat, a normák – ENSZ és az Európa Tanács emberi jogi eszközeinek figyelembevétele céljából történő – kiszélesítése révén;

| 4. | üdvözli a Bizottság igazságszolgáltatásra, jogállamiságra, demokráciára és alapvető jogokra vonatkozó, az európai szemeszterben részt vevő összes tagállamra kiterjedő állandó eredménytábla létrehozására irányuló javaslatát; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket teljes mértékben vonják be a folyamatba, és hogy az eredménytáblát rendszeresen mutassák be az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságának, amely elvégzi annak értékelését és nyomon követését; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a Bizottság igazságszolgáltatásra, jogállamiságra, demokráciára és alapvető jogokra vonatkozó, az európai szemeszterben részt vevő összes tagállamra kiterjedő állandó eredménytábla létrehozására irányuló javaslatát; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket teljes mértékben vonják be a folyamatba, és hogy az eredménytáblát rendszeresen mutassák be az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságának, amely elvégzi annak értékelését és nyomon követését;

| 5. | felhívja a Tanácsot, hogy biztosítsa az arra irányuló kötelezettségvállalásának hatékony végrehajtását, amelynek értelmében ellenőrzi, hogy a bizottsági javaslatok általa javasolt módosításai és a saját kezdeményezésére előterjesztett javaslatok megfelelnek-e a Chartának; emlékeztet arra, hogy az alapvető jogok hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamoknak is biztosítaniuk kell a Charta rendelkezéseinek teljes körű alkalmazását az uniós jogszabályok végrehajtása során; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Tanácsot, hogy biztosítsa az arra irányuló kötelezettségvállalásának hatékony végrehajtását, amelynek értelmében ellenőrzi, hogy a bizottsági javaslatok általa javasolt módosításai és a saját kezdeményezésére előterjesztett javaslatok megfelelnek-e a Chartának; emlékeztet arra, hogy az alapvető jogok hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamoknak is biztosítaniuk kell a Charta rendelkezéseinek teljes körű alkalmazását az uniós jogszabályok végrehajtása során;

| 6. | felhívja a Bizottságot – és a Tanácsot, amennyiben jogszabályt kezdeményez –, hogy a hatásvizsgálatok elkészítése során vegyen igénybe független külső szakértői vizsgálatot, különösen az Alapjogi Ügynökség részéről; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot – és a Tanácsot, amennyiben jogszabályt kezdeményez –, hogy a hatásvizsgálatok elkészítése során vegyen igénybe független külső szakértői vizsgálatot, különösen az Alapjogi Ügynökség részéről;

| 7. | kedvezően ítéli meg a Bizottság, az európai ombudsman és más szervek által annak érdekében tett intézkedéseket, hogy a polgárok tájékozottabbak legyenek az Alapjogi Charta szerinti jogaik gyakorlásával kapcsolatban; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is szolgáltasson információt a polgárok számára, és hogy értékelje az információnyújtás eredményeit; |
| --- | --- |

7.

kedvezően ítéli meg a Bizottság, az európai ombudsman és más szervek által annak érdekében tett intézkedéseket, hogy a polgárok tájékozottabbak legyenek az Alapjogi Charta szerinti jogaik gyakorlásával kapcsolatban; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is szolgáltasson információt a polgárok számára, és hogy értékelje az információnyújtás eredményeit;

| 8. | felhívja a figyelmet arra, hogy a Parlament alapvető szerepet játszik az uniós jogszabályok kidolgozásának és végrehajtásának felügyeletében és ellenőrzésében, következésképpen a Parlamentnek is meg kell erősítenie és következetesebbé kell tennie a jogalkotási folyamat során vizsgált jogalkotási javaslatokkal és módosításokkal összefüggő, alapvető jogokra vonatkozó független hatásvizsgálatát; |
| --- | --- |

8.

felhívja a figyelmet arra, hogy a Parlament alapvető szerepet játszik az uniós jogszabályok kidolgozásának és végrehajtásának felügyeletében és ellenőrzésében, következésképpen a Parlamentnek is meg kell erősítenie és következetesebbé kell tennie a jogalkotási folyamat során vizsgált jogalkotási javaslatokkal és módosításokkal összefüggő, alapvető jogokra vonatkozó független hatásvizsgálatát;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen éves jelentést az alapvető jogok helyzetéről az EU-ban, többek között az EUSZ 2. és 6. cikke és a Charta alapján; úgy véli, hogy egy ilyen jelentésnek ki kell terjednie a tagállamokban tapasztalható helyzet vizsgálatára, többek között a nemzetközi szervezeteknek, a nem kormányzati szervezeteknek, az EP-nek és a polgároknak az alapvető jogok, a jogállamiság és a demokrácia megsértésével kapcsolatos aggályai alapján; kéri, hogy a jelentés foglalkozzon az emberi jogoknak az Unióban és tagállamaiban történő végrehajtásával, védelmével, előmozdításával és tiszteletben tartásával a Chartában, az EJEE-ben és az alapvető jogokra vonatkozó nemzetközi szerződésekben említettek szerint, továbbá tartalmazzon egyedi ajánlásokat; emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak egyrészt a Szerződések és a Charta őreként, másrészt az EUSZ 2., 6. és 7. cikke alapján kötelessége e feladat elvégzése; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy készítsen éves jelentést az alapvető jogok helyzetéről az EU-ban, többek között az EUSZ 2. és 6. cikke és a Charta alapján; úgy véli, hogy egy ilyen jelentésnek ki kell terjednie a tagállamokban tapasztalható helyzet vizsgálatára, többek között a nemzetközi szervezeteknek, a nem kormányzati szervezeteknek, az EP-nek és a polgároknak az alapvető jogok, a jogállamiság és a demokrácia megsértésével kapcsolatos aggályai alapján; kéri, hogy a jelentés foglalkozzon az emberi jogoknak az Unióban és tagállamaiban történő végrehajtásával, védelmével, előmozdításával és tiszteletben tartásával a Chartában, az EJEE-ben és az alapvető jogokra vonatkozó nemzetközi szerződésekben említettek szerint, továbbá tartalmazzon egyedi ajánlásokat; emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak egyrészt a Szerződések és a Charta őreként, másrészt az EUSZ 2., 6. és 7. cikke alapján kötelessége e feladat elvégzése;

| 10. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a Charta végrehajtásáról szóló jelentése kiegyensúlyozottabb és önkritikusabb elemzést alkalmazzon, hogy az ne csupán a kedvező fejleményeket foglalja magában, hanem annak vizsgálatát is, hogy a jövőben hol erősíthetné megközelítését; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a Charta végrehajtásáról szóló jelentése kiegyensúlyozottabb és önkritikusabb elemzést alkalmazzon, hogy az ne csupán a kedvező fejleményeket foglalja magában, hanem annak vizsgálatát is, hogy a jövőben hol erősíthetné megközelítését;

| 11. | sajnálja, hogy a Bizottság által az EU Alapjogi Chartájának alkalmazásáról készített 2010. és 2011. évi jelentés nem emelte ki a szociális és gazdasági jogokat, különös tekintettel arra, hogy a jelenlegi gazdasági válságban még fontosabb lenne e jogok érvényesülése; |
| --- | --- |

11.

sajnálja, hogy a Bizottság által az EU Alapjogi Chartájának alkalmazásáról készített 2010. és 2011. évi jelentés nem emelte ki a szociális és gazdasági jogokat, különös tekintettel arra, hogy a jelenlegi gazdasági válságban még fontosabb lenne e jogok érvényesülése;

| 12. | kéri a Bizottságtól annak biztosítását, hogy a Charta alkalmazásáról szóló jelentés foglalkozzon a szociális és gazdasági jogok unióbeli helyzetével, és különösen azzal, hogy e jogokat miként hajtják végre a tagállamokban; |
| --- | --- |

12.

kéri a Bizottságtól annak biztosítását, hogy a Charta alkalmazásáról szóló jelentés foglalkozzon a szociális és gazdasági jogok unióbeli helyzetével, és különösen azzal, hogy e jogokat miként hajtják végre a tagállamokban;

| 13. | javasolja, hogy a Parlament, a Bizottság és a Tanács közösen és hivatalosan ismerje el, hogy az uniós jog részeként tevőleges kötelezettségek állnak fenn az emberi jogok védelmére és előmozdítására vonatkozóan; kiemeli, hogy az alapvető szabadságok és jogok védelme különböző (nemzetközi, európai, nemzeti, regionális és helyi) szintű intézkedéseket foglal magában, és hangsúlyozza a helyi és regionális hatóságok, valamint az emberi jogi szervezetek szerepét e téren; sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy javítsák az alapvető jogokkal foglalkozó nemzetközi szervezetekkel, a nem kormányzati szervezetekkel és a civil társadalommal a jogalkotást megelőzően és a jogalkotási eljárások során folytatott együttműködésüket; |
| --- | --- |

13.

javasolja, hogy a Parlament, a Bizottság és a Tanács közösen és hivatalosan ismerje el, hogy az uniós jog részeként tevőleges kötelezettségek állnak fenn az emberi jogok védelmére és előmozdítására vonatkozóan; kiemeli, hogy az alapvető szabadságok és jogok védelme különböző (nemzetközi, európai, nemzeti, regionális és helyi) szintű intézkedéseket foglal magában, és hangsúlyozza a helyi és regionális hatóságok, valamint az emberi jogi szervezetek szerepét e téren; sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy javítsák az alapvető jogokkal foglalkozó nemzetközi szervezetekkel, a nem kormányzati szervezetekkel és a civil társadalommal a jogalkotást megelőzően és a jogalkotási eljárások során folytatott együttműködésüket;

| 14. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a közelgő többéves pénzügyi keretben a civil szervezeteknek minden szinten megfelelő mértékű finanszírozást biztosítsanak az alapvető jogokkal és a megkülönböztetés-ellenességgel foglalkozó programok számára; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a közelgő többéves pénzügyi keretben a civil szervezeteknek minden szinten megfelelő mértékű finanszírozást biztosítsanak az alapvető jogokkal és a megkülönböztetés-ellenességgel foglalkozó programok számára;

| 15. | felhívja a Tanácsot, hogy az emberi jogok helyzete a világban című éves jelentéseibe foglalja bele a tagállamokban tapasztalható helyzet elemzését, figyelembe véve az EJEB ítéleteinek érvényesítése, valamint a nemzeti jogszabályok és gyakorlat ennek megfelelő kiigazítása érdekében megteendő intézkedéseket is; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Tanácsot, hogy az emberi jogok helyzete a világban című éves jelentéseibe foglalja bele a tagállamokban tapasztalható helyzet elemzését, figyelembe véve az EJEB ítéleteinek érvényesítése, valamint a nemzeti jogszabályok és gyakorlat ennek megfelelő kiigazítása érdekében megteendő intézkedéseket is;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy az EU Chartájában ismertetett jogok megfelelő figyelembevételével vizsgálja felül az uniós jogi vívmányokat; úgy véli, hogy a gazdasági szabadságok és az alapvető jogok közötti lehetséges feszültségekkel már jogalkotási szinten foglalkoznia kell, és nem csupán az uniós igazságszolgáltatásnak; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy az EU Chartájában ismertetett jogok megfelelő figyelembevételével vizsgálja felül az uniós jogi vívmányokat; úgy véli, hogy a gazdasági szabadságok és az alapvető jogok közötti lehetséges feszültségekkel már jogalkotási szinten foglalkoznia kell, és nem csupán az uniós igazságszolgáltatásnak;

| 17. | felhívja a Bizottságot a korábban a harmadik pillérbe tartozó terület (a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés) Charta fényében történő felülvizsgálatára; emlékeztet a stockholmi programról szóló, 2009. november 25-i állásfoglalásában (8) tett ajánlására, amelyben kéri e jogszabály következetes felülvizsgálatát, és emlékezteti a Bizottságot, hogy 2014. december 1-jén az összes, teljesen más alkotmányos keretek között elfogadott jogszabályt lényegében alkalmazni kell az EU-ban, és ez helytelenül ki fog hatni az EU joghatósága alá tartozó személyek jogaira; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot a korábban a harmadik pillérbe tartozó terület (a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés) Charta fényében történő felülvizsgálatára; emlékeztet a stockholmi programról szóló, 2009. november 25-i állásfoglalásában (8) tett ajánlására, amelyben kéri e jogszabály következetes felülvizsgálatát, és emlékezteti a Bizottságot, hogy 2014. december 1-jén az összes, teljesen más alkotmányos keretek között elfogadott jogszabályt lényegében alkalmazni kell az EU-ban, és ez helytelenül ki fog hatni az EU joghatósága alá tartozó személyek jogaira;

| 18. | Sajnálatát fejezi ki a következők miatt:






  — | az európai polgárok alapvető jogait és érdekeit érintő esetekben nincs átlátható párbeszéd a Bizottság és a tagállamok között; úgy véli, hogy az uniós jog átültetése terén az átláthatóság ilyen hiánya ellentétes az átláthatóságra vonatkozó uniós szabályokkal és a jogbiztonság elvével, rendkívüli károkat okoz más uniós tagállamoknak, az uniós polgároknak, valamint a többi intézménynek, különösen akkor, amikor a polgárok szociális és gazdasági jogai forognak kockán; üdvözli a Bizottság által a belső piac megvalósítása tekintetében a tagállamokban megfigyelhető cselekvés vagy tétlenség átláthatóságának fokozása érdekében bejelentett kezdeményezéseket, és úgy véli, hogy a fiskális politika tekintetében bejelentett átláthatóságot még tovább kell fokozni, ha az alapvető jogokról van szó; |
| --- | --- | --- |

18.

Sajnálatát fejezi ki a következők miatt:

—

az európai polgárok alapvető jogait és érdekeit érintő esetekben nincs átlátható párbeszéd a Bizottság és a tagállamok között; úgy véli, hogy az uniós jog átültetése terén az átláthatóság ilyen hiánya ellentétes az átláthatóságra vonatkozó uniós szabályokkal és a jogbiztonság elvével, rendkívüli károkat okoz más uniós tagállamoknak, az uniós polgároknak, valamint a többi intézménynek, különösen akkor, amikor a polgárok szociális és gazdasági jogai forognak kockán; üdvözli a Bizottság által a belső piac megvalósítása tekintetében a tagállamokban megfigyelhető cselekvés vagy tétlenség átláthatóságának fokozása érdekében bejelentett kezdeményezéseket, és úgy véli, hogy a fiskális politika tekintetében bejelentett átláthatóságot még tovább kell fokozni, ha az alapvető jogokról van szó;

| — | az átláthatóság hiánya az uniós szerveken belül, ami megnehezíti annak pontos értékelését, hogy azok eleget tesznek-e az átláthatóság, a jó közigazgatás, a személyes adatok védelme és a megkülönböztetésmentesség, valamint a szükségesség és az arányosság elveinek; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság továbbra sem mutat érdeklődést egy olyan jogi keret iránt, amely nyitott, független és hatékony igazgatást biztosít, amint azt a Charta 41. cikke és az EUMSZ 298. cikke előírja; |
| --- | --- |

—

az átláthatóság hiánya az uniós szerveken belül, ami megnehezíti annak pontos értékelését, hogy azok eleget tesznek-e az átláthatóság, a jó közigazgatás, a személyes adatok védelme és a megkülönböztetésmentesség, valamint a szükségesség és az arányosság elveinek; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság továbbra sem mutat érdeklődést egy olyan jogi keret iránt, amely nyitott, független és hatékony igazgatást biztosít, amint azt a Charta 41. cikke és az EUMSZ 298. cikke előírja;

| — | az átláthatóság és a nyitottság, valamint az alapvető jogok és a demokratikus és parlamenti felügyelet megfelelő tiszteletének, védelmének és előmozdításának hiánya a nemzetközi tárgyalások során, aminek következtében a Parlament elutasított olyan nemzetközi megállapodásokat, mint például az ACTA, ami arra fogja késztetni az uniós intézményeket és tagállamokat, hogy változtassák meg jelenlegi gyakorlataikat és tartsák tiszteletben a polgárok jogait; |
| --- | --- |

—

az átláthatóság és a nyitottság, valamint az alapvető jogok és a demokratikus és parlamenti felügyelet megfelelő tiszteletének, védelmének és előmozdításának hiánya a nemzetközi tárgyalások során, aminek következtében a Parlament elutasított olyan nemzetközi megállapodásokat, mint például az ACTA, ami arra fogja késztetni az uniós intézményeket és tagállamokat, hogy változtassák meg jelenlegi gyakorlataikat és tartsák tiszteletben a polgárok jogait;

| 19. | nagyobb átláthatóságot javasol a Bizottságnak a tagállamokkal folytatott párbeszéde, valamint az uniós ügynökségek munkája során, ha az európai polgárok alapvető jogai vagy érdekei forognak kockán; |
| --- | --- |

19.

nagyobb átláthatóságot javasol a Bizottságnak a tagállamokkal folytatott párbeszéde, valamint az uniós ügynökségek munkája során, ha az európai polgárok alapvető jogai vagy érdekei forognak kockán;

| 20. | felhív az „európai alapjogi szakpolitikai ciklus” elindítására, amely többéves és éves alapon részletezi az elérendő célkitűzéseket és a megoldandó problémákat; úgy véli, hogy e ciklusnak elő kell irányoznia az intézmények, az FRA, valamint a tagállamok közötti együttműködés kereteit, azáltal, hogy elkerülik az átfedéseket, építenek egymás jelentéseire, közös intézkedéseket tesznek, és a nem kormányzati szervezetek, a polgárok, a nemzeti parlamentek stb. részvételével közös rendezvényeket szerveznek; |
| --- | --- |

20.

felhív az „európai alapjogi szakpolitikai ciklus” elindítására, amely többéves és éves alapon részletezi az elérendő célkitűzéseket és a megoldandó problémákat; úgy véli, hogy e ciklusnak elő kell irányoznia az intézmények, az FRA, valamint a tagállamok közötti együttműködés kereteit, azáltal, hogy elkerülik az átfedéseket, építenek egymás jelentéseire, közös intézkedéseket tesznek, és a nem kormányzati szervezetek, a polgárok, a nemzeti parlamentek stb. részvételével közös rendezvényeket szerveznek;

| 21. | javasolja, hogy hozzanak lépéseket az EU-ban az alapvető jogokkal kapcsolatos folyamatos információ-megosztási csatornák biztosítására az illetékes szervek között és az uniós intézményeken és hivatalokon belül, valamint rendezzenek éves intézményközi fórumot az alapvető jogok Unión belüli helyzete értékelésének megvitatása céljából; úgy véli, hogy egy ilyen fórumnak a Parlament alapvető jogokról és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség fejlesztéséről szóló éves vitájának előkészítő lépését kell alkotnia; úgy véli, hogy ennek az intézményközi fórumnak a Bizottság, a Tanács alapvető jogokkal, polgári jogokkal és a személyek szabad mozgásával foglalkozó munkacsoportjának (FREMP), a Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága, Petíciós Bizottsága, Foglalkoztatási és Szociális Bizottsága, Regionális Fejlesztési Bizottsága, valamint az európai ombudsman, az Alapjogi Ügynökség, az Eurofound és az európai adatvédelmi biztos képviselőit kell tömörítenie; |
| --- | --- |

21.

javasolja, hogy hozzanak lépéseket az EU-ban az alapvető jogokkal kapcsolatos folyamatos információ-megosztási csatornák biztosítására az illetékes szervek között és az uniós intézményeken és hivatalokon belül, valamint rendezzenek éves intézményközi fórumot az alapvető jogok Unión belüli helyzete értékelésének megvitatása céljából; úgy véli, hogy egy ilyen fórumnak a Parlament alapvető jogokról és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség fejlesztéséről szóló éves vitájának előkészítő lépését kell alkotnia; úgy véli, hogy ennek az intézményközi fórumnak a Bizottság, a Tanács alapvető jogokkal, polgári jogokkal és a személyek szabad mozgásával foglalkozó munkacsoportjának (FREMP), a Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága, Petíciós Bizottsága, Foglalkoztatási és Szociális Bizottsága, Regionális Fejlesztési Bizottsága, valamint az európai ombudsman, az Alapjogi Ügynökség, az Eurofound és az európai adatvédelmi biztos képviselőit kell tömörítenie;

| 22. | ösztönzi a nemzeti parlamenteket, hogy növeljék szerepüket az Unió tevékenységének és az uniós jog nemzeti végrehajtásának emberi jogi szempontú ellenőrzése terén, és felkéri őket, hogy rendszeres időszakonként tartsanak üléseket, amelyek a Charta és az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatának végrehajtása céljából kidolgozandó stratégiákra helyezik a hangsúlyt; |
| --- | --- |

22.

ösztönzi a nemzeti parlamenteket, hogy növeljék szerepüket az Unió tevékenységének és az uniós jog nemzeti végrehajtásának emberi jogi szempontú ellenőrzése terén, és felkéri őket, hogy rendszeres időszakonként tartsanak üléseket, amelyek a Charta és az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatának végrehajtása céljából kidolgozandó stratégiákra helyezik a hangsúlyt;

| 23. | sajnálja, hogy az EU-nak az EJEE-hez történő csatlakozása késedelmet szenved; kéri a Tanácsot, hogy az EUMSZ 265. cikkében foglalt feltételek szerint járjon el az EU EJEE-hez történő csatlakozására irányuló eljárások lezárása érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb zárja le az eljárást, valamint a tagállamokat, hogy mihamarabb indítsák el az EJEE-hez történő csatlakozásra vonatkozó ratifikációs eljárásaikat, mivel ez további mechanizmust biztosít az uniós polgárok emberi jogainak érvényesítéséhez; |
| --- | --- |

23.

sajnálja, hogy az EU-nak az EJEE-hez történő csatlakozása késedelmet szenved; kéri a Tanácsot, hogy az EUMSZ 265. cikkében foglalt feltételek szerint járjon el az EU EJEE-hez történő csatlakozására irányuló eljárások lezárása érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb zárja le az eljárást, valamint a tagállamokat, hogy mihamarabb indítsák el az EJEE-hez történő csatlakozásra vonatkozó ratifikációs eljárásaikat, mivel ez további mechanizmust biztosít az uniós polgárok emberi jogainak érvényesítéséhez;

| 24. | úgy véli, hogy még az Uniónak az EJEE-hez történő csatlakozására vonatkozó tárgyalások lezárását megelőzően az EU-nak és tagállamainak közös érdekű ügynek kellene tekinteniük a strasbourgi ítélkezési gyakorlat tagállamok általi átültetését; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy még az Uniónak az EJEE-hez történő csatlakozására vonatkozó tárgyalások lezárását megelőzően az EU-nak és tagállamainak közös érdekű ügynek kellene tekinteniük a strasbourgi ítélkezési gyakorlat tagállamok általi átültetését;

| 25. | úgy véli, hogy a Bizottságnak és a Tanácsnak létre kell hoznia egy mechanizmust annak biztosítására, hogy az EU és tagállamai tartsák tiszteletben, hajtsák végre és ültessék át az EJEB ítélkezési gyakorlatát, mivel ez közös érdekű kérdés és az alapvető jogoknak az Unión belüli tiszteletben tartásával kapcsolatos kötelezettség; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a Bizottságnak és a Tanácsnak létre kell hoznia egy mechanizmust annak biztosítására, hogy az EU és tagállamai tartsák tiszteletben, hajtsák végre és ültessék át az EJEB ítélkezési gyakorlatát, mivel ez közös érdekű kérdés és az alapvető jogoknak az Unión belüli tiszteletben tartásával kapcsolatos kötelezettség;

| 26. | emlékeztet arra, hogy valamennyi tagállamnak teljesítenie kell a szabadságjogok és az emberi jogok tiszteletben tartása terén vállalt kötelezettségeit; megállapítja, hogy az emberi jogok védelmére és előmozdítására irányuló nemzetközi egyezményekben való részvétel csak erősítheti az alapvető jogok védelmét az EU-n belül, és örvendetesnek tartja, hogy az Unió csatlakozott a fogyatékossággal élők jogairól szóló egyezményhez és csatlakozni fog az EJEE-hez; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy az Unió egyéb nemzetközi emberi jogi egyezmények – például a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény – részes fele legyen; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy valamennyi tagállamnak teljesítenie kell a szabadságjogok és az emberi jogok tiszteletben tartása terén vállalt kötelezettségeit; megállapítja, hogy az emberi jogok védelmére és előmozdítására irányuló nemzetközi egyezményekben való részvétel csak erősítheti az alapvető jogok védelmét az EU-n belül, és örvendetesnek tartja, hogy az Unió csatlakozott a fogyatékossággal élők jogairól szóló egyezményhez és csatlakozni fog az EJEE-hez; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy az Unió egyéb nemzetközi emberi jogi egyezmények – például a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény – részes fele legyen;

| 27. | súlyosan aggasztja néhány tagállamban a demokrácia, a jogállamiság, a fékek és ellensúlyok rendszere, a média és az alapvető jogok helyzete, és különösen a hatalmon lévők azon gyakorlata, hogy a képességek, a tapasztalat és a függetlenség helyett pusztán pártpolitikai szempontok alapján választanak ki, neveznek ki vagy mentenek fel független tisztségeket betöltő személyeket olyan testületekben, mint az alkotmánybíróság, a bírói kar, a közszolgálati műsorszolgáltatók és a médiaszabályozó hatóságok, illetve az ombudsmani vagy biztosi hivatalok; |
| --- | --- |

27.

súlyosan aggasztja néhány tagállamban a demokrácia, a jogállamiság, a fékek és ellensúlyok rendszere, a média és az alapvető jogok helyzete, és különösen a hatalmon lévők azon gyakorlata, hogy a képességek, a tapasztalat és a függetlenség helyett pusztán pártpolitikai szempontok alapján választanak ki, neveznek ki vagy mentenek fel független tisztségeket betöltő személyeket olyan testületekben, mint az alkotmánybíróság, a bírói kar, a közszolgálati műsorszolgáltatók és a médiaszabályozó hatóságok, illetve az ombudsmani vagy biztosi hivatalok;

| 28. | sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság erélytelen választ adott az alapvető jogok megsértésének konkrét eseteire, valamint a demokratikus fékek és ellensúlyok és a jogállamiság tagállamokban tapasztalt gyengülésére, és felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal tárgyalás útján történő megegyezésre irányuló törekvések helyett gondoskodjon arról, hogy a jogsértési eljárások biztosítsák az emberi jogok hatékony védelmét; |
| --- | --- |

28.

sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság erélytelen választ adott az alapvető jogok megsértésének konkrét eseteire, valamint a demokratikus fékek és ellensúlyok és a jogállamiság tagállamokban tapasztalt gyengülésére, és felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal tárgyalás útján történő megegyezésre irányuló törekvések helyett gondoskodjon arról, hogy a jogsértési eljárások biztosítsák az emberi jogok hatékony védelmét;

| 29. | úgy véli, hogy a csatlakozási feltételek hitelességének megőrzéséhez a tagállamok esetében is meg kell vizsgálni, hogy továbbra is megfelelnek-e az EU alapvető értékeinek, valamint teljesítik-e a demokratikus intézmények működésével és a jogállamisággal kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jogsértési eljárások biztosítsák az alapvető jogok hatékony védelmét, valamint arra, hogy kezdeményezzen tárgyilagos vizsgálatokat és indítson jogsértési eljárást, amennyiben alaposan indokolt – ezáltal elkerülve a kettős mérce alkalmazását –, valahányszor valamely tagállam az uniós jog végrehajtása során megsérti a Chartában foglalt jogokat; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a csatlakozási feltételek hitelességének megőrzéséhez a tagállamok esetében is meg kell vizsgálni, hogy továbbra is megfelelnek-e az EU alapvető értékeinek, valamint teljesítik-e a demokratikus intézmények működésével és a jogállamisággal kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jogsértési eljárások biztosítsák az alapvető jogok hatékony védelmét, valamint arra, hogy kezdeményezzen tárgyilagos vizsgálatokat és indítson jogsértési eljárást, amennyiben alaposan indokolt – ezáltal elkerülve a kettős mérce alkalmazását –, valahányszor valamely tagállam az uniós jog végrehajtása során megsérti a Chartában foglalt jogokat;

| 30. | emlékeztet a Bizottság azon kötelezettségvállalására, amelynek értelmében kiemelten fogja kezelni az elvi kérdéseket érintő jogsértéseket, valamint azokat, amelyek különösen súlyos kedvezőtlen következményekkel járnak a polgárok számára (9); |
| --- | --- |

30.

emlékeztet a Bizottság azon kötelezettségvállalására, amelynek értelmében kiemelten fogja kezelni az elvi kérdéseket érintő jogsértéseket, valamint azokat, amelyek különösen súlyos kedvezőtlen következményekkel járnak a polgárok számára (9);

| 31. | ennélfogva felhívja a Bizottságot, hogy tegye naprakésszé 2003. évi közleményét (COM(2003)0606), és megismétli a hozzá intézett felhívását, hogy 2012 vége előtt adjon ki részletes javaslatot egy áttekinthető ellenőrző mechanizmusra, korai előrejelző rendszerre és – a Parlament korábbi kérésének megfelelően – „befagyasztási eljárásra” vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok az uniós intézmények kérésére függesszék fel jogszabályok elfogadását, amennyiben fennáll a gyanúja annak, hogy azok figyelmen kívül hagyják az alapvető jogokat vagy ellentétesek az Unió jogrendjével, együttműködve különösen a párizsi elveknek megfelelően létrehozott nemzeti alapjogi szervekkel és az EUSZ 2., 6. és 7. cikkének és az EUMSZ 258. cikkének rendelkezéseire építve; |
| --- | --- |

31.

ennélfogva felhívja a Bizottságot, hogy tegye naprakésszé 2003. évi közleményét (COM(2003)0606), és megismétli a hozzá intézett felhívását, hogy 2012 vége előtt adjon ki részletes javaslatot egy áttekinthető ellenőrző mechanizmusra, korai előrejelző rendszerre és – a Parlament korábbi kérésének megfelelően – „befagyasztási eljárásra” vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok az uniós intézmények kérésére függesszék fel jogszabályok elfogadását, amennyiben fennáll a gyanúja annak, hogy azok figyelmen kívül hagyják az alapvető jogokat vagy ellentétesek az Unió jogrendjével, együttműködve különösen a párizsi elveknek megfelelően létrehozott nemzeti alapjogi szervekkel és az EUSZ 2., 6. és 7. cikkének és az EUMSZ 258. cikkének rendelkezéseire építve;

| 32. | kiemeli, hogy elkötelezett aziránt, hogy hatáskörét arra használja, hogy az emberi jogokért kiálljon különösen annak biztosítása érdekében, hogy az uniós jogi aktusok tiszteletben tartják, védik, előmozdítják és teljesítik az emberi jogokat; |
| --- | --- |

32.

kiemeli, hogy elkötelezett aziránt, hogy hatáskörét arra használja, hogy az emberi jogokért kiálljon különösen annak biztosítása érdekében, hogy az uniós jogi aktusok tiszteletben tartják, védik, előmozdítják és teljesítik az emberi jogokat;

| 33. | felhív az EUB és a Törvényszék eljárási szabályzatának felülvizsgálatára a harmadik felek – különösen az emberi jogi nem kormányzati szervezetek – általi beavatkozások elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

33.

felhív az EUB és a Törvényszék eljárási szabályzatának felülvizsgálatára a harmadik felek – különösen az emberi jogi nem kormányzati szervezetek – általi beavatkozások elősegítése érdekében;

| 34. | felhív arra, hogy valamennyi tagállamban hozzanak létre megfelelő nemzeti emberi jogi intézményeket, valamint hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek elősegítik az e szervek közötti hálózatépítést Unió-szerte az FRA támogatásával; felkéri az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy fejlesszék az esélyegyenlőséggel foglalkozó szervek, az adatvédelmi hatóságok, a nemzeti emberi jogi intézmények és az FRA – mint az emberi jogokért a bíróság előtt kiálló szervek – kapacitását; |
| --- | --- |

34.

felhív arra, hogy valamennyi tagállamban hozzanak létre megfelelő nemzeti emberi jogi intézményeket, valamint hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek elősegítik az e szervek közötti hálózatépítést Unió-szerte az FRA támogatásával; felkéri az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy fejlesszék az esélyegyenlőséggel foglalkozó szervek, az adatvédelmi hatóságok, a nemzeti emberi jogi intézmények és az FRA – mint az emberi jogokért a bíróság előtt kiálló szervek – kapacitását;

| 35. | szorosabb együttműködésre hív fel az uniós intézmények és más nemzetközi szervek – különösen az Európa Tanács és annak Joggal a Demokráciáért Európai Bizottsága (Velencei Bizottság) – között, valamint felszólít e szervek szakértelmének hasznosítására a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság elveinek védelmezése során; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtásának javítása, a panaszok nyomon követése és az összes szabálytalanság orvoslása érdekében szorosabban működjenek együtt többek között az Európai Parlamenttel és a nemzeti parlamentekkel; |
| --- | --- |

35.

szorosabb együttműködésre hív fel az uniós intézmények és más nemzetközi szervek – különösen az Európa Tanács és annak Joggal a Demokráciáért Európai Bizottsága (Velencei Bizottság) – között, valamint felszólít e szervek szakértelmének hasznosítására a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság elveinek védelmezése során; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtásának javítása, a panaszok nyomon követése és az összes szabálytalanság orvoslása érdekében szorosabban működjenek együtt többek között az Európai Parlamenttel és a nemzeti parlamentekkel;

| 36. | sajnálatosnak tartja a médiaszabadság helyzetének több tagállamban tapasztalható súlyosbodását; felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a médiaszabadságot és a médiapluralizmust, a Bizottságot pedig arra, hogy tegyen megfelelő intézkedéseket ezek ellenőrzése és érvényesítése céljából; üdvözli az Európai Parlament arra irányuló kezdeményezését, hogy jelentést készít a médiaszabadságra Unió-szerte vonatkozó normákról; |
| --- | --- |

36.

sajnálatosnak tartja a médiaszabadság helyzetének több tagállamban tapasztalható súlyosbodását; felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a médiaszabadságot és a médiapluralizmust, a Bizottságot pedig arra, hogy tegyen megfelelő intézkedéseket ezek ellenőrzése és érvényesítése céljából; üdvözli az Európai Parlament arra irányuló kezdeményezését, hogy jelentést készít a médiaszabadságra Unió-szerte vonatkozó normákról;

| 37. | aggodalmát fejezi ki a médiaszabadság és a médiapluralizmus, és különösen a sajtószabadság és -pluralizmus helyzetének – többek között a jelenlegi gazdasági válság eredményeképpen – az Unióban bekövetkező romlása miatt; elítéli egyes újságírók munkakörülményeit és az eléjük gördített akadályokat, különösen abban az esetben, amikor tüntetésekről tudósítanak; különös aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyes tagállamok megpróbálják kétségbe vonni az újságírók forrásainak védelmét, valamint az oknyomozó újságíróknak a hatalomhoz közel álló körök vizsgálatára irányuló tevékenységét; különösen sajnálja, hogy a Bizottság elutasította, hogy a Charta 11. cikkével összhangban jogalkotási javaslatot dolgozzon ki a médiaszabadság és a médiapluralizmus védelmére; |
| --- | --- |

37.

aggodalmát fejezi ki a médiaszabadság és a médiapluralizmus, és különösen a sajtószabadság és -pluralizmus helyzetének – többek között a jelenlegi gazdasági válság eredményeképpen – az Unióban bekövetkező romlása miatt; elítéli egyes újságírók munkakörülményeit és az eléjük gördített akadályokat, különösen abban az esetben, amikor tüntetésekről tudósítanak; különös aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyes tagállamok megpróbálják kétségbe vonni az újságírók forrásainak védelmét, valamint az oknyomozó újságíróknak a hatalomhoz közel álló körök vizsgálatára irányuló tevékenységét; különösen sajnálja, hogy a Bizottság elutasította, hogy a Charta 11. cikkével összhangban jogalkotási javaslatot dolgozzon ki a médiaszabadság és a médiapluralizmus védelmére;

| 38. | felszólítja a Bizottságot, hogy bízza meg az FRA-t azzal a feladattal, hogy évente jelentést tegyen közzé a médiaszabadság és -pluralizmus helyzetéről az Európai Unióban; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot, hogy bízza meg az FRA-t azzal a feladattal, hogy évente jelentést tegyen közzé a médiaszabadság és -pluralizmus helyzetéről az Európai Unióban;

| 39. | üdvözli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa állásfoglalást fogadott el az internethez fűződő jogok elismeréséről, különös tekintettel a hálózathoz való hozzáférésre és a véleménynyilvánítás szabadságára; kiemeli „az emberi jogok – többek között az interneten és más technológiákon keresztül történő véleménynyilvánítás szabadságához való jog – előmozdításának, védelmének és gyakorlásának” elősegítésére irányuló igényt, hozzátéve, hogy ezeket a jogokat a határokra és médiára való tekintet nélkül tiszteletben kell tartani; felkéri az Uniót és a tagállamokat, hogy ezt az állásfoglalást alkalmazzák a nemzeti jogrendszerükben is, valamint biztosítsák annak nemzetközi szintű népszerűsítését; |
| --- | --- |

39.

üdvözli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa állásfoglalást fogadott el az internethez fűződő jogok elismeréséről, különös tekintettel a hálózathoz való hozzáférésre és a véleménynyilvánítás szabadságára; kiemeli „az emberi jogok – többek között az interneten és más technológiákon keresztül történő véleménynyilvánítás szabadságához való jog – előmozdításának, védelmének és gyakorlásának” elősegítésére irányuló igényt, hozzátéve, hogy ezeket a jogokat a határokra és médiára való tekintet nélkül tiszteletben kell tartani; felkéri az Uniót és a tagállamokat, hogy ezt az állásfoglalást alkalmazzák a nemzeti jogrendszerükben is, valamint biztosítsák annak nemzetközi szintű népszerűsítését;

| 40. | ismét felhívja a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződéssel és a Chartával összhangban a 2014. december 1-jei határidő előtt mielőbb vizsgálja felül a rendőrségi és büntetőügyekkel kapcsolatos uniós vívmányokat; |
| --- | --- |

40.

ismét felhívja a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződéssel és a Chartával összhangban a 2014. december 1-jei határidő előtt mielőbb vizsgálja felül a rendőrségi és büntetőügyekkel kapcsolatos uniós vívmányokat;

| 41. | a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséghez kapcsolódó politikák parlamenti értékelésére hív fel, amelynek érdekében állandó kapcsolatot kell kialakítani az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága, a Tanács alapvető jogokkal, polgári jogokkal és a személyek szabad mozgásával foglalkozó munkacsoportja (FREMP) és a nemzeti parlamentek alapvető jogokkal foglalkozó bizottságai között, hogy lehetővé váljon a vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályok vizsgálata; |
| --- | --- |

41.

a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséghez kapcsolódó politikák parlamenti értékelésére hív fel, amelynek érdekében állandó kapcsolatot kell kialakítani az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága, a Tanács alapvető jogokkal, polgári jogokkal és a személyek szabad mozgásával foglalkozó munkacsoportja (FREMP) és a nemzeti parlamentek alapvető jogokkal foglalkozó bizottságai között, hogy lehetővé váljon a vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályok vizsgálata;

| 42. | felhívja a tagállamokat, hogy – az eddigiekkel ellentétben – megfelelően teljesítsék a nemzetközi jog szerinti, arra irányuló kötelezettségüket, hogy a CIA terrorizmusellenes programjával folytatott együttműködés során elkövetett súlyos emberi jogi visszaéléseket kivizsgálják, az emberkereskedelem és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet megerősítsék, valamint teljes körű jogorvoslatot biztosítsanak az áldozatok számára; |
| --- | --- |

42.

felhívja a tagállamokat, hogy – az eddigiekkel ellentétben – megfelelően teljesítsék a nemzetközi jog szerinti, arra irányuló kötelezettségüket, hogy a CIA terrorizmusellenes programjával folytatott együttműködés során elkövetett súlyos emberi jogi visszaéléseket kivizsgálják, az emberkereskedelem és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet megerősítsék, valamint teljes körű jogorvoslatot biztosítsanak az áldozatok számára;

| 43. | kéri az uniós intézményektől annak biztosítását, hogy az alapvető jogokat érintő bármilyen jogalkotási javaslatról egyeztessenek az FRA-val, és tartsák tiszteletben az FRA függetlenségét és hatásköreit; |
| --- | --- |

43.

kéri az uniós intézményektől annak biztosítását, hogy az alapvető jogokat érintő bármilyen jogalkotási javaslatról egyeztessenek az FRA-val, és tartsák tiszteletben az FRA függetlenségét és hatásköreit;

| 44. | hangsúlyozza, hogy ki kell szélesíteni az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének megbízatását, hogy az magában foglalja az EUSZ 2. cikke tagállamok általi betartásának rendszeres nyomon követését, valamint a ténymegállapításokról szóló éves jelentések közzétételét és az Európai Parlamentnek való bemutatását; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy ki kell szélesíteni az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének megbízatását, hogy az magában foglalja az EUSZ 2. cikke tagállamok általi betartásának rendszeres nyomon követését, valamint a ténymegállapításokról szóló éves jelentések közzétételét és az Európai Parlamentnek való bemutatását;

| 45. | Elfogadhatatlannak tartja, hogy:






  — | az Európai Unió egyetlen közvetlenül megválasztott intézményeként és a legtöbb uniós szakpolitika társjogalkotójaként a Parlament nem kapott engedélyt az FRA többéves keretében foglalt tematikus területek meghatározására; |
| --- | --- | --- |

45.

Elfogadhatatlannak tartja, hogy:

—

az Európai Unió egyetlen közvetlenül megválasztott intézményeként és a legtöbb uniós szakpolitika társjogalkotójaként a Parlament nem kapott engedélyt az FRA többéves keretében foglalt tematikus területek meghatározására;

| — | a rendes uniós szakpolitikává avatott, büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés, valamint a Charta alapvető elemeit képező szociális és gazdasági jogok továbbra sem szerepelnek határozott formában az FRA megbízatásában; felkéri a Tanácsot, hogy az említett kérdéseket emelje be az FRA következő többéves keretébe; |
| --- | --- |

—

a rendes uniós szakpolitikává avatott, büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés, valamint a Charta alapvető elemeit képező szociális és gazdasági jogok továbbra sem szerepelnek határozott formában az FRA megbízatásában; felkéri a Tanácsot, hogy az említett kérdéseket emelje be az FRA következő többéves keretébe;

| 46. | rámutat az FRA jelenlegi megbízatásával kapcsolatos hiányosságokra, különösen a tagállamok közötti összehasonlító értékelések csekély számára, valamint az emberi jogok, jogállamiság és demokrácia terén a tagállamokban tapasztalható általános helyzet értékelésének hiányára; |
| --- | --- |

46.

rámutat az FRA jelenlegi megbízatásával kapcsolatos hiányosságokra, különösen a tagállamok közötti összehasonlító értékelések csekély számára, valamint az emberi jogok, jogállamiság és demokrácia terén a tagállamokban tapasztalható általános helyzet értékelésének hiányára;

| 47. | rámutat arra, hogy a nemzeti emberi jogi intézményekről szóló párizsi elveket mintául kell felhasználni a nemzeti intézmények és az FRA reformjához, és felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az Európai Parlamenttel együttműködésben rendes jogalkotási eljárás keretében haladéktalanul vizsgálják felül az FRA alapító rendeletét, annak érdekében, hogy az FRA feladatköre lefedje az EUSZ 2., 6. és 7. cikkének teljes hatókörét, különös tekintettel az Európai Alapjogi Charta uniós intézmények, ügynökségek, hivatalok és szervek általi végrehajtására, valamint a tagállamok tevékenységeire; úgy véli, hogy az FRA függetlenségét, jogköreit és hatásköreit meg kell erősíteni; úgy véli, hogy az FRA tudományos bizottságának és a FRANET hálózatnak évente be kellene nyújtania az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek számára egy tematikus és koncentráltabb jelentést, amely értékeli az uniós tagállamokban tapasztalható helyzetet, ahogyan azt 2006-ig az alapvető jogok szakértőinek korábbi hálózata tette; felszólítja az FRA-t, hogy maradéktalanul tartsa tiszteletben az EUMSZ 15. cikkét azáltal, hogy nyilvánossá teszi az eljárásait és nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartás révén hozzáférést biztosít a dokumentumaihoz, amint azt az 1049/2001/EK rendelet előírja; |
| --- | --- |

47.

rámutat arra, hogy a nemzeti emberi jogi intézményekről szóló párizsi elveket mintául kell felhasználni a nemzeti intézmények és az FRA reformjához, és felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az Európai Parlamenttel együttműködésben rendes jogalkotási eljárás keretében haladéktalanul vizsgálják felül az FRA alapító rendeletét, annak érdekében, hogy az FRA feladatköre lefedje az EUSZ 2., 6. és 7. cikkének teljes hatókörét, különös tekintettel az Európai Alapjogi Charta uniós intézmények, ügynökségek, hivatalok és szervek általi végrehajtására, valamint a tagállamok tevékenységeire; úgy véli, hogy az FRA függetlenségét, jogköreit és hatásköreit meg kell erősíteni; úgy véli, hogy az FRA tudományos bizottságának és a FRANET hálózatnak évente be kellene nyújtania az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek számára egy tematikus és koncentráltabb jelentést, amely értékeli az uniós tagállamokban tapasztalható helyzetet, ahogyan azt 2006-ig az alapvető jogok szakértőinek korábbi hálózata tette; felszólítja az FRA-t, hogy maradéktalanul tartsa tiszteletben az EUMSZ 15. cikkét azáltal, hogy nyilvánossá teszi az eljárásait és nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartás révén hozzáférést biztosít a dokumentumaihoz, amint azt az 1049/2001/EK rendelet előírja;

| 48. | aggasztónak tartja az egyes tagállamok számára biztosított, úgynevezett „kívülmaradási” lehetőséget, ez ugyanis érintheti állampolgáraik jogait, akik így a többi uniós polgárnál fokozottabban ki vannak téve a hátrányos megkülönböztetésnek, és emlékeztet arra, hogy az EB ítélkezési gyakorlata szerint a „kívülmaradási” lehetőség nem arra szolgál, hogy mentesítse a tagállamokat a Charta rendelkezéseinek teljesítésére vonatkozó kötelezettség alól, vagy hogy a tagállamok bíróságait megakadályozza az említett rendelkezések betartásának biztosításában; |
| --- | --- |

48.

aggasztónak tartja az egyes tagállamok számára biztosított, úgynevezett „kívülmaradási” lehetőséget, ez ugyanis érintheti állampolgáraik jogait, akik így a többi uniós polgárnál fokozottabban ki vannak téve a hátrányos megkülönböztetésnek, és emlékeztet arra, hogy az EB ítélkezési gyakorlata szerint a „kívülmaradási” lehetőség nem arra szolgál, hogy mentesítse a tagállamokat a Charta rendelkezéseinek teljesítésére vonatkozó kötelezettség alól, vagy hogy a tagállamok bíróságait megakadályozza az említett rendelkezések betartásának biztosításában;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a személyeknek a Chartában szereplő jogaikról való tájékoztatásán túlmenően a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az egyének tisztában legyenek azzal, hogyan gyakorolják az igazságszolgáltatáshoz való jogukat, és hogyan érvényesítsék jogaikat a megfelelő fórumokon; úgy véli, hogy például a belső piac számára sikeresen kifejlesztettekhez (SOLVIT) hasonló informális hálózatokat kell létrehozni nemzeti és regionális szinten azon személyek (például migránsok, menedékkérők, kiszolgáltatottak) számára történő segítségnyújtás és tanácsadás céljából, akik esetében fennáll a jogaik megsértésének kockázata; úgy véli, hogy a jogok helyreállítására, valamint a gazdasági és társadalmi integrációra irányuló e támogatási struktúráknak prioritást kell élvezniük a regionális alapokban; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a személyeknek a Chartában szereplő jogaikról való tájékoztatásán túlmenően a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az egyének tisztában legyenek azzal, hogyan gyakorolják az igazságszolgáltatáshoz való jogukat, és hogyan érvényesítsék jogaikat a megfelelő fórumokon; úgy véli, hogy például a belső piac számára sikeresen kifejlesztettekhez (SOLVIT) hasonló informális hálózatokat kell létrehozni nemzeti és regionális szinten azon személyek (például migránsok, menedékkérők, kiszolgáltatottak) számára történő segítségnyújtás és tanácsadás céljából, akik esetében fennáll a jogaik megsértésének kockázata; úgy véli, hogy a jogok helyreállítására, valamint a gazdasági és társadalmi integrációra irányuló e támogatási struktúráknak prioritást kell élvezniük a regionális alapokban;

| 50. | felhívja a Bizottságot, hogy az alapvető jogok megsértésével összefüggésben a Bizottsággal kapcsolatba lépő polgárokat részletesen tájékoztassa e további és megfelelőbb lehetőségekről, vezessen nyilvántartást az ilyen bejelentésekről, valamint hogy az alapvető jogok uniós helyzetéről és a Charta végrehajtásáról szóló éves jelentéseiben teljes részletességgel számoljon be erről; kiemeli, hogy a polgárokkal folytatott levelezés rendkívül fontos az alapvető jogok EU-ban és tagállamaiban történő esetleges strukturális, módszeres, súlyos megsértésének feltárásában, ennélfogva pedig fontos az EUSZ 2., 6. és 7. cikke Bizottság általi tényleges alkalmazásának biztosításához; |
| --- | --- |

50.

felhívja a Bizottságot, hogy az alapvető jogok megsértésével összefüggésben a Bizottsággal kapcsolatba lépő polgárokat részletesen tájékoztassa e további és megfelelőbb lehetőségekről, vezessen nyilvántartást az ilyen bejelentésekről, valamint hogy az alapvető jogok uniós helyzetéről és a Charta végrehajtásáról szóló éves jelentéseiben teljes részletességgel számoljon be erről; kiemeli, hogy a polgárokkal folytatott levelezés rendkívül fontos az alapvető jogok EU-ban és tagállamaiban történő esetleges strukturális, módszeres, súlyos megsértésének feltárásában, ennélfogva pedig fontos az EUSZ 2., 6. és 7. cikke Bizottság általi tényleges alkalmazásának biztosításához;

Megkülönböztetés

| 51. | felhívja a tagállamokat, hogy a megkülönböztetés valamennyi alapjára vonatkozóan gyűjtsenek össze adatokat, és az FRA-val együttműködésben dolgozzanak ki alapjogi mutatókat annak biztosítása érdekében, hogy a jogalkotást és a politikákat elegendő információ birtokában, célzottan alakíthassák ki, különösen a megkülönböztetésmentesség terén és a nemzeti romaintegrációs stratégiákkal összefüggésben; |
| --- | --- |

51.

felhívja a tagállamokat, hogy a megkülönböztetés valamennyi alapjára vonatkozóan gyűjtsenek össze adatokat, és az FRA-val együttműködésben dolgozzanak ki alapjogi mutatókat annak biztosítása érdekében, hogy a jogalkotást és a politikákat elegendő információ birtokában, célzottan alakíthassák ki, különösen a megkülönböztetésmentesség terén és a nemzeti romaintegrációs stratégiákkal összefüggésben;

| 52. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló tanácsi kerethatározat felülvizsgálatára, annak érdekében, hogy az az előítéletes bűncselekmények más, többek között a szexuális irányultságon, nemi identitáson vagy nemi önkifejezésen alapuló formáit is magában foglalja; |
| --- | --- |

52.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló tanácsi kerethatározat felülvizsgálatára, annak érdekében, hogy az az előítéletes bűncselekmények más, többek között a szexuális irányultságon, nemi identitáson vagy nemi önkifejezésen alapuló formáit is magában foglalja;

| 53. | sajnálatosnak tartja, hogy nem minden tagállam ültette át megfelelően a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló tanácsi kerethatározatot; felhívja a tagállamokat, hogy indítsanak eljárást az idegengyűlölet, a rasszizmus, a cigányellenesség és bármely kisebbségi csoport ellen irányuló erőszak és gyűlölet egyéb formái – többek között a gyűlöletbeszéd – okán is; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az előítéletes bűncselekmények – például a fajgyűlölő, idegengyűlölő, antiszemita, iszlámellenes, homofób vagy transzfób szándékú bűncselekmények – szankcionálhatóak legyenek a büntetőjogi rendszerben, valamint hogy e bűncselekményeket megfelelően nyilvántartásba vegyék és ténylegesen kivizsgálják, az elkövetők ellen indítsanak eljárást és büntessék meg őket, az áldozatok számára pedig biztosítsanak megfelelő segítségnyújtást, védelmet és kártérítést; emlékeztet arra, hogy e kerethatározat 2014. december 1-jén teljes mértékben alkalmazandó lesz; |
| --- | --- |

53.

sajnálatosnak tartja, hogy nem minden tagállam ültette át megfelelően a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló tanácsi kerethatározatot; felhívja a tagállamokat, hogy indítsanak eljárást az idegengyűlölet, a rasszizmus, a cigányellenesség és bármely kisebbségi csoport ellen irányuló erőszak és gyűlölet egyéb formái – többek között a gyűlöletbeszéd – okán is; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az előítéletes bűncselekmények – például a fajgyűlölő, idegengyűlölő, antiszemita, iszlámellenes, homofób vagy transzfób szándékú bűncselekmények – szankcionálhatóak legyenek a büntetőjogi rendszerben, valamint hogy e bűncselekményeket megfelelően nyilvántartásba vegyék és ténylegesen kivizsgálják, az elkövetők ellen indítsanak eljárást és büntessék meg őket, az áldozatok számára pedig biztosítsanak megfelelő segítségnyújtást, védelmet és kártérítést; emlékeztet arra, hogy e kerethatározat 2014. december 1-jén teljes mértékben alkalmazandó lesz;

| 54. | hangsúlyozza, hogy az emberi méltóság és a törvény előtti egyenlőség elve a demokratikus társadalom alapja; sajnálatosnak tartja a megkülönböztetés minden formájával szembeni átfogó védelem kiterjesztéséről szóló horizontális irányelvre irányuló bizottsági javaslattal kapcsolatos tanácsi tárgyalások jelenlegi felfüggesztését; kéri a Tanácsot, hogy az EUMSZ 265. cikke alapján járjon el, és fogadja el az irányelvet; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy az emberi méltóság és a törvény előtti egyenlőség elve a demokratikus társadalom alapja; sajnálatosnak tartja a megkülönböztetés minden formájával szembeni átfogó védelem kiterjesztéséről szóló horizontális irányelvre irányuló bizottsági javaslattal kapcsolatos tanácsi tárgyalások jelenlegi felfüggesztését; kéri a Tanácsot, hogy az EUMSZ 265. cikke alapján járjon el, és fogadja el az irányelvet;

| 55. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájával összhangban az európai polgárok számára a nyelvi alapon történő megkülönböztetéssel szemben is védelmet kell biztosítani; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájával összhangban az európai polgárok számára a nyelvi alapon történő megkülönböztetéssel szemben is védelmet kell biztosítani;

| 56. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre olyan panasztételi eljárásokat, amelyek biztosítják, hogy a többszörös megkülönböztetést elszenvedők a diszkrimináció több formájára vonatkozóan egyetlen panaszt nyújthassanak be, figyelembe véve, hogy a többszörös megkülönböztetés különösen a nőkre irányul; úgy véli, hogy támogatni kell az emberi jogokat védelmezők tevékenységét és a társadalom peremére szorult személyek és közösségek általi közös fellépések kidolgozását; |
| --- | --- |

56.

felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre olyan panasztételi eljárásokat, amelyek biztosítják, hogy a többszörös megkülönböztetést elszenvedők a diszkrimináció több formájára vonatkozóan egyetlen panaszt nyújthassanak be, figyelembe véve, hogy a többszörös megkülönböztetés különösen a nőkre irányul; úgy véli, hogy támogatni kell az emberi jogokat védelmezők tevékenységét és a társadalom peremére szorult személyek és közösségek általi közös fellépések kidolgozását;

| 57. | felhívja a tagállamokat, hogy védelmezzék a vallás, illetve meggyőződés szabadságát, beleértve azok szabadságát is, akik egyik valláshoz sem tartoznak, hogy ne érje őket megkülönböztetés amiatt, hogy a vallások számára túlzott kivételeket biztosítanak az egyenlőségről és a megkülönböztetésmentességről szóló jogszabályok alól; |
| --- | --- |

57.

felhívja a tagállamokat, hogy védelmezzék a vallás, illetve meggyőződés szabadságát, beleértve azok szabadságát is, akik egyik valláshoz sem tartoznak, hogy ne érje őket megkülönböztetés amiatt, hogy a vallások számára túlzott kivételeket biztosítanak az egyenlőségről és a megkülönböztetésmentességről szóló jogszabályok alól;

| 58. | kiemeli, hogy a megkülönböztetés elleni küzdelem terén maradéktalanul figyelembe kell venni a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetés sajátosságát; |
| --- | --- |

58.

kiemeli, hogy a megkülönböztetés elleni küzdelem terén maradéktalanul figyelembe kell venni a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetés sajátosságát;

A kisebbségekhez tartozó személyek védelme

| 59. | hangsúlyozza, hogy nemzetközi szervezetek ajánlásai alapján rendezni kell a tagállamok területén állandó lakóhellyel rendelkező hontalan személyek helyzetét; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy nemzetközi szervezetek ajánlásai alapján rendezni kell a tagállamok területén állandó lakóhellyel rendelkező hontalan személyek helyzetét;

| 60. | kiemeli a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek jogai tiszteletben tartásának fontosságát; arra ösztönzi azon tagállamokat, amelyek még nem tették meg, hogy további késedelem nélkül ratifikálják az Európa Tanács nemzeti kisebbségek jogainak védelméről szóló keretegyezményét és a Regionális és Kisebbségi Nyelvek Európai Chartáját, és adott esetben vonják vissza a fenntartásokat és megszorító nyilatkozatokat; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek elleni megkülönböztetés leküzdése érdekében, és dokumentálják a kisebbségek saját nyelvének használatához fűződő joga védelmére irányuló fellépések során elért eredményeket; szorgalmazza, hogy a tagállamok ne különböztessék meg a nemzeti vagy etnikai kisebbségekhez tartozó személyeket, valamint hogy biztosítsák, hogy ezek az emberek élvezik a nemzetközi és uniós jog által rájuk ruházott jogokkal; |
| --- | --- |

60.

kiemeli a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek jogai tiszteletben tartásának fontosságát; arra ösztönzi azon tagállamokat, amelyek még nem tették meg, hogy további késedelem nélkül ratifikálják az Európa Tanács nemzeti kisebbségek jogainak védelméről szóló keretegyezményét és a Regionális és Kisebbségi Nyelvek Európai Chartáját, és adott esetben vonják vissza a fenntartásokat és megszorító nyilatkozatokat; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek elleni megkülönböztetés leküzdése érdekében, és dokumentálják a kisebbségek saját nyelvének használatához fűződő joga védelmére irányuló fellépések során elért eredményeket; szorgalmazza, hogy a tagállamok ne különböztessék meg a nemzeti vagy etnikai kisebbségekhez tartozó személyeket, valamint hogy biztosítsák, hogy ezek az emberek élvezik a nemzetközi és uniós jog által rájuk ruházott jogokkal;

| 61. | felhívja a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a foglalkoztatás, a lakhatás, az oktatás, az egészségügy, valamint az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén tapasztalható, faji és etnikai megkülönböztetéssel; kifejezett aggodalmának ad hangot az értelmetlen bűnbakkeresésnek kedvező gazdasági és társadalmi válság eredményeképp megerősödő, nyíltan rasszista, idegengyűlölő, iszlámellenes és antiszemita politikai pártok megerősödése miatt, amelyek erőszakos gyakorlatát el kell ítélni; aggodalmát fejezi ki a jelenlegi válság idején a hajléktalanokkal szemben elfogadott büntető intézkedések miatt is; |
| --- | --- |

61.

felhívja a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a foglalkoztatás, a lakhatás, az oktatás, az egészségügy, valamint az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén tapasztalható, faji és etnikai megkülönböztetéssel; kifejezett aggodalmának ad hangot az értelmetlen bűnbakkeresésnek kedvező gazdasági és társadalmi válság eredményeképp megerősödő, nyíltan rasszista, idegengyűlölő, iszlámellenes és antiszemita politikai pártok megerősödése miatt, amelyek erőszakos gyakorlatát el kell ítélni; aggodalmát fejezi ki a jelenlegi válság idején a hajléktalanokkal szemben elfogadott büntető intézkedések miatt is;

| 62. | kiemeli, hogy az uniós jog végrehajtásában mutatkozó eltérések és az összetett igazgatási eljárások miatt egyes csoportokat megkülönböztetés ér a szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joguk gyakorlása során felmerülő akadályok formájában; felhívja a Bizottságot, hogy indítson jogsértési eljárást a 2004/38/EK irányelvet megsértő tagállamok ellen; |
| --- | --- |

62.

kiemeli, hogy az uniós jog végrehajtásában mutatkozó eltérések és az összetett igazgatási eljárások miatt egyes csoportokat megkülönböztetés ér a szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joguk gyakorlása során felmerülő akadályok formájában; felhívja a Bizottságot, hogy indítson jogsértési eljárást a 2004/38/EK irányelvet megsértő tagállamok ellen;

| 63. | sajnálja, hogy a roma származású polgárokkal szemben a tagállamok kollektív kiutasítási eljárásokat alkalmaztak, és sajnálja, hogy a Bizottság erre bizonyos esetekben erőtlenül reagált; |
| --- | --- |

63.

sajnálja, hogy a roma származású polgárokkal szemben a tagállamok kollektív kiutasítási eljárásokat alkalmaztak, és sajnálja, hogy a Bizottság erre bizonyos esetekben erőtlenül reagált;

| 64. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerének kézzelfogható eredményeit, valamint az egyes tagállamokban elért előrelépést; elismeri az egyes tagállamok által kifejtett erőfeszítéseket, ám mindenek előtt rávilágít a Bizottságnak benyújtott stratégiák többségének hiányosságaira; felhívja a Bizottságot, hogy fogalmazzon meg jobbító javaslatokat a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerében meghatározott célkitűzések tényleges megvalósítása érdekében; felszólít e stratégiák pénzügyi megvalósíthatóságának és fenntarthatóságának, valamint az egyes tagállamokban elért előrelépéseknek az elemzésére a Bizottság Parlament és Tanács számára készített éves jelentésében; |
| --- | --- |

64.

felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerének kézzelfogható eredményeit, valamint az egyes tagállamokban elért előrelépést; elismeri az egyes tagállamok által kifejtett erőfeszítéseket, ám mindenek előtt rávilágít a Bizottságnak benyújtott stratégiák többségének hiányosságaira; felhívja a Bizottságot, hogy fogalmazzon meg jobbító javaslatokat a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerében meghatározott célkitűzések tényleges megvalósítása érdekében; felszólít e stratégiák pénzügyi megvalósíthatóságának és fenntarthatóságának, valamint az egyes tagállamokban elért előrelépéseknek az elemzésére a Bizottság Parlament és Tanács számára készített éves jelentésében;

| 65. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiákat megfelelően végrehajtsák integrált szakpolitikák kidolgozása útján, bevonva az uniós keretrendszer alapján folyó párbeszédbe a helyi hatóságokat, a nem kormányzati szervezeteket és a roma közösségeket; felhívja a tagállamokat, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiáikban bemutatott intézkedések végrehajtása révén hatékonyan lépjenek fel a romák kirekesztése ellen, és hogy roma közösségeket érintő projektek esetén az irányítás, az ellenőrzés és az értékelés tekintetében működjenek együtt a romák képviselőivel, felhasználva a rendelkezésre álló összes uniós pénzügyi forrást; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiákat megfelelően végrehajtsák integrált szakpolitikák kidolgozása útján, bevonva az uniós keretrendszer alapján folyó párbeszédbe a helyi hatóságokat, a nem kormányzati szervezeteket és a roma közösségeket; felhívja a tagállamokat, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiáikban bemutatott intézkedések végrehajtása révén hatékonyan lépjenek fel a romák kirekesztése ellen, és hogy roma közösségeket érintő projektek esetén az irányítás, az ellenőrzés és az értékelés tekintetében működjenek együtt a romák képviselőivel, felhasználva a rendelkezésre álló összes uniós pénzügyi forrást;

| 66. | úgy véli, hogy a romákat érintő megkülönböztetés elleni küzdelembe mindenekelőtt be kell vonni a roma közösséget is, amelynek képviselői közelről ismerik a munkához, az oktatáshoz, a lakhatáshoz, az egészséghez, a termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés hiányát, és ezáltal a legalkalmasabbak arra, hogy megoldást találjanak a helyzet orvoslására; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy a romákat érintő megkülönböztetés elleni küzdelembe mindenekelőtt be kell vonni a roma közösséget is, amelynek képviselői közelről ismerik a munkához, az oktatáshoz, a lakhatáshoz, az egészséghez, a termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés hiányát, és ezáltal a legalkalmasabbak arra, hogy megoldást találjanak a helyzet orvoslására;

| 67. | felszólítja a tagállamokat, hogy hatékony és átlátható lakhatási politikák létrehozásával és a hajléktalanok kriminalizálásának mellőzésével szüntessék meg a romák földrajzi szegregációját, kényszerkilakoltatását és a körükben tapasztalható hajléktalanságot; |
| --- | --- |

67.

felszólítja a tagállamokat, hogy hatékony és átlátható lakhatási politikák létrehozásával és a hajléktalanok kriminalizálásának mellőzésével szüntessék meg a romák földrajzi szegregációját, kényszerkilakoltatását és a körükben tapasztalható hajléktalanságot;

| 68. | felszólítja a tagállamokat, hogy a foglalkoztatáshoz való hozzáférés akadályainak felszámolásával kezeljék a romák körében tapasztalható magas szintű munkanélküliséget; |
| --- | --- |

68.

felszólítja a tagállamokat, hogy a foglalkoztatáshoz való hozzáférés akadályainak felszámolásával kezeljék a romák körében tapasztalható magas szintű munkanélküliséget;

| 69. | felszólítja a tagállamokat nemzeti oktatási rendszereik reformjára annak érdekében, hogy kezeljék a kisebbségek, köztük a roma gyermekek szükségleteit, és – a számos tagállamban kisebbségi nyelven biztosított oktatás sérelme nélkül – felszámolják a szegregált oktatási rendszereket; |
| --- | --- |

69.

felszólítja a tagállamokat nemzeti oktatási rendszereik reformjára annak érdekében, hogy kezeljék a kisebbségek, köztük a roma gyermekek szükségleteit, és – a számos tagállamban kisebbségi nyelven biztosított oktatás sérelme nélkül – felszámolják a szegregált oktatási rendszereket;

| 70. | sürgeti a tagállamokat, hogy fogadják el a szükséges jogalkotási módosításokat a sterilizációval kapcsolatban, és az EJEB ítélkezési gyakorlatával összhangban pénzügyileg kártalanítsák a roma és az értelmi fogyatékossággal élő nőkön végzett kényszersterilizáció áldozatait; |
| --- | --- |

70.

sürgeti a tagállamokat, hogy fogadják el a szükséges jogalkotási módosításokat a sterilizációval kapcsolatban, és az EJEB ítélkezési gyakorlatával összhangban pénzügyileg kártalanítsák a roma és az értelmi fogyatékossággal élő nőkön végzett kényszersterilizáció áldozatait;

| 71. | megismétli felhívását, hogy a többszörös megkülönböztetés és az etnikai szegregáció elkerülése érdekében hozzanak létre a roma nők társadalmi integrációját szolgáló, célzott megközelítést; |
| --- | --- |

71.

megismétli felhívását, hogy a többszörös megkülönböztetés és az etnikai szegregáció elkerülése érdekében hozzanak létre a roma nők társadalmi integrációját szolgáló, célzott megközelítést;

| 72. | felszólítja a tagállamokat, hogy rendeljenek elégséges költségvetési forrást a nemzeti romaintegrációs stratégiáikban azonosított célkitűzések megvalósítására; felszólítja a Tanácsot, hogy támogassa és fogadja el a Bizottság és a Parlament által a következő többéves pénzügyi kerettel kapcsolatban tett javaslatokat, különösen azokat, amelyek lehetővé teszik az Európai Szociális Alap és az Európai Regionális Fejlesztési Alap számára a romák társadalmi integrációjához való jobb hozzájárulást azzal, hogy kiszélesítik az előzetes feltételek körét, hogy azok magukban foglalják a nemzeti stratégiák kidolgozását és a szegénység területi koncentrációjának feltérképezését; |
| --- | --- |

72.

felszólítja a tagállamokat, hogy rendeljenek elégséges költségvetési forrást a nemzeti romaintegrációs stratégiáikban azonosított célkitűzések megvalósítására; felszólítja a Tanácsot, hogy támogassa és fogadja el a Bizottság és a Parlament által a következő többéves pénzügyi kerettel kapcsolatban tett javaslatokat, különösen azokat, amelyek lehetővé teszik az Európai Szociális Alap és az Európai Regionális Fejlesztési Alap számára a romák társadalmi integrációjához való jobb hozzájárulást azzal, hogy kiszélesítik az előzetes feltételek körét, hogy azok magukban foglalják a nemzeti stratégiák kidolgozását és a szegénység területi koncentrációjának feltérképezését;

| 73. | rámutat arra, hogy a legutóbbi és a következő bővítések ahhoz vezettek és fognak vezetni, hogy nő a kulturális és nyelvi sokszínűség által jellemzett tagállamok száma; ezért úgy véli, hogy az EU-nak különös felelőssége a kisebbségek jogainak védelme; felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza a bővítési országok bevonását a romák társadalmi integrációját célzó erőfeszítéseibe, mobilizálja az Előcsatlakozási Támogatási Eszközt, valamint a stabilizációs és társulási folyamaton keresztül sürgesse ezen integráció megvalósítására a bővítési országokat; |
| --- | --- |

73.

rámutat arra, hogy a legutóbbi és a következő bővítések ahhoz vezettek és fognak vezetni, hogy nő a kulturális és nyelvi sokszínűség által jellemzett tagállamok száma; ezért úgy véli, hogy az EU-nak különös felelőssége a kisebbségek jogainak védelme; felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza a bővítési országok bevonását a romák társadalmi integrációját célzó erőfeszítéseibe, mobilizálja az Előcsatlakozási Támogatási Eszközt, valamint a stabilizációs és társulási folyamaton keresztül sürgesse ezen integráció megvalósítására a bővítési országokat;

| 74. | aggodalommal szemléli a kisebbségekkel és egyéb csoportokkal szembeni gyűlöletbeszéd, valamint az őket érő megbélyegzés fokozódását, továbbá e jelenség növekvő befolyását a médiában és számos politikai mozgalomban és pártban, ami már magas politikai szinten és korlátozó szabályozásban is megnyilvánul; felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el megfelelő intézkedéseket a személyek közötti tényleges egyenlőség gazdasági, társadalmi, politikai és kulturális életben való előmozdítására, kellően figyelembe véve az ilyen kisebbségi közösségekhez tartozó személyek sajátos körülményeit; rámutat a nemzeti kisebbségi politika következetlenségeire, és megállapítja, hogy bár a kisebbségek védelme a koppenhágai kritériumok része, a közösségi politikában nincs a kisebbségi jogokra vonatkozó norma; hangsúlyozza, hogy a kisebbségi jogok az alapvető emberi jogok szerves részét képezik; |
| --- | --- |

74.

aggodalommal szemléli a kisebbségekkel és egyéb csoportokkal szembeni gyűlöletbeszéd, valamint az őket érő megbélyegzés fokozódását, továbbá e jelenség növekvő befolyását a médiában és számos politikai mozgalomban és pártban, ami már magas politikai szinten és korlátozó szabályozásban is megnyilvánul; felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el megfelelő intézkedéseket a személyek közötti tényleges egyenlőség gazdasági, társadalmi, politikai és kulturális életben való előmozdítására, kellően figyelembe véve az ilyen kisebbségi közösségekhez tartozó személyek sajátos körülményeit; rámutat a nemzeti kisebbségi politika következetlenségeire, és megállapítja, hogy bár a kisebbségek védelme a koppenhágai kritériumok része, a közösségi politikában nincs a kisebbségi jogokra vonatkozó norma; hangsúlyozza, hogy a kisebbségi jogok az alapvető emberi jogok szerves részét képezik;

| 75. | úgy véli, hogy nincs egységes megoldás minden tagállamban a nemzeti kisebbségek helyzetének javítására, azonban ki kell dolgozni néhány közös minimális célkitűzést az uniós hatóságok számára, figyelembe véve az alkalmazandó nemzetközi jogi normákat és a létező bevált gyakorlatokat; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre szakpolitikai normát a nemzeti kisebbségek védelmére; |
| --- | --- |

75.

úgy véli, hogy nincs egységes megoldás minden tagállamban a nemzeti kisebbségek helyzetének javítására, azonban ki kell dolgozni néhány közös minimális célkitűzést az uniós hatóságok számára, figyelembe véve az alkalmazandó nemzetközi jogi normákat és a létező bevált gyakorlatokat; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre szakpolitikai normát a nemzeti kisebbségek védelmére;

| 76. | úgy véli, hogy a tradicionális nemzeti kisebbségek sajátosan járulnak hozzá az európai kultúrához, ezért a közpolitikáknak jobban kellene összpontosítaniuk védelmükre, magának az Uniónak pedig megfelelőbb módon kell kezelnie ezeket a szükségleteket; |
| --- | --- |

76.

úgy véli, hogy a tradicionális nemzeti kisebbségek sajátosan járulnak hozzá az európai kultúrához, ezért a közpolitikáknak jobban kellene összpontosítaniuk védelmükre, magának az Uniónak pedig megfelelőbb módon kell kezelnie ezeket a szükségleteket;

| 77. | javasolja, hogy tegyenek erőfeszítéseket a hagyományosan egymás mellett élő közösségek közötti bizalomépítés és e közösségek egymás mellett élése előmozdítására az egymás identitásával, a regionális identitásokkal, egymás nyelvével, történelmével, örökségével és kultúrájával kapcsolatos oktatás és tanulás révén, egymás jobb megértése és a sokszínűség tiszteletben tartásának elmélyítése érdekében; |
| --- | --- |

77.

javasolja, hogy tegyenek erőfeszítéseket a hagyományosan egymás mellett élő közösségek közötti bizalomépítés és e közösségek egymás mellett élése előmozdítására az egymás identitásával, a regionális identitásokkal, egymás nyelvével, történelmével, örökségével és kultúrájával kapcsolatos oktatás és tanulás révén, egymás jobb megértése és a sokszínűség tiszteletben tartásának elmélyítése érdekében;

| 78. | úgy véli, hogy az Unióban létező bevált gyakorlatokat követve a döntéshozatalban való, a szubszidiaritás és az önkormányzatiság elvén alapuló tényleges részvétel az egyik leghatékonyabb mód a nemzeti kisebbségek problémáinak kezelésére; |
| --- | --- |

78.

úgy véli, hogy az Unióban létező bevált gyakorlatokat követve a döntéshozatalban való, a szubszidiaritás és az önkormányzatiság elvén alapuló tényleges részvétel az egyik leghatékonyabb mód a nemzeti kisebbségek problémáinak kezelésére;

Esélyegyenlőség

| 79. | 80. sajnálatosnak tartja az uniós és nemzeti kezdeményezések mérsékelt hatását a nemek közötti egyenlőtlenség területén, különösen a foglalkoztatással összefüggésben; felszólítja a tagállamokat, hogy határozzanak meg konkrét foglalkoztatási célokat és stratégiákat a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó nemzeti reformprogramjaik és cselekvési terveik keretében, és biztosítsák a nők és férfiak egyenlő hozzáférését a munkaerőpiacra való belépés és a munkaerőpiacon maradás tekintetében; úgy véli, hogy a nemek közötti egyre nagyobb bér- és nyugdíjszakadék megszüntetése céljából ezeknek a céloknak foglalkozniuk kell azzal, hogy a nők tartósan a részidős, rosszul fizetett és bizonytalan munkahelyeken koncentrálódnak; felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a munka és a családi élet jobb összeegyeztetésére a nők valamennyi generációja számára, ideértve minőségű gondozólétesítmények biztosítását a gyermekek és más eltartottak számára; |
| --- | --- |

79.

80. sajnálatosnak tartja az uniós és nemzeti kezdeményezések mérsékelt hatását a nemek közötti egyenlőtlenség területén, különösen a foglalkoztatással összefüggésben; felszólítja a tagállamokat, hogy határozzanak meg konkrét foglalkoztatási célokat és stratégiákat a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó nemzeti reformprogramjaik és cselekvési terveik keretében, és biztosítsák a nők és férfiak egyenlő hozzáférését a munkaerőpiacra való belépés és a munkaerőpiacon maradás tekintetében; úgy véli, hogy a nemek közötti egyre nagyobb bér- és nyugdíjszakadék megszüntetése céljából ezeknek a céloknak foglalkozniuk kell azzal, hogy a nők tartósan a részidős, rosszul fizetett és bizonytalan munkahelyeken koncentrálódnak; felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a munka és a családi élet jobb összeegyeztetésére a nők valamennyi generációja számára, ideértve minőségű gondozólétesítmények biztosítását a gyermekek és más eltartottak számára;

| 80. | úgy véli, hogy a nők politikai döntéshozatalban való alulreprezentáltsága hiányosság az alapvető jogok és a demokrácia tekintetében; üdvözli a Franciaországban, Spanyolországban, Belgiumban, Szlovéniában, Portugáliában és Lengyelországban bevezetett pozitív intézkedéseket, úgymint a jogszabályban rögzített paritásos rendszereket és nemi kvótákat, mivel ezek alapvető bevált gyakorlatok, és felszólítja azokat a tagállamokat, ahol különösen alacsony a nők politikai életben való képviselete, hogy vegyék fontolóra kötelező jogalkotási intézkedések bevezetését; |
| --- | --- |

80.

úgy véli, hogy a nők politikai döntéshozatalban való alulreprezentáltsága hiányosság az alapvető jogok és a demokrácia tekintetében; üdvözli a Franciaországban, Spanyolországban, Belgiumban, Szlovéniában, Portugáliában és Lengyelországban bevezetett pozitív intézkedéseket, úgymint a jogszabályban rögzített paritásos rendszereket és nemi kvótákat, mivel ezek alapvető bevált gyakorlatok, és felszólítja azokat a tagállamokat, ahol különösen alacsony a nők politikai életben való képviselete, hogy vegyék fontolóra kötelező jogalkotási intézkedések bevezetését;

| 81. | rámutat arra, hogy a megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló hatályos jogszabályok ellenére a nők továbbra is megkülönböztetést szenvednek el a mindennapi élet különböző területein, és mély csalódottsággal jegyzi meg, hogy majdnem 40 év jogalkotást követően a nemek közötti bérszakadék alig csökkent; |
| --- | --- |

81.

rámutat arra, hogy a megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló hatályos jogszabályok ellenére a nők továbbra is megkülönböztetést szenvednek el a mindennapi élet különböző területein, és mély csalódottsággal jegyzi meg, hogy majdnem 40 év jogalkotást követően a nemek közötti bérszakadék alig csökkent;

| 82. | úgy véli, hogy a nők elleni erőszak a lányok és nők jogainak egyik legelterjedtebb megsértése világszerte, ideértve az EU-t is; felszólítja a Bizottságot, hogy 2015-öt nyilvánítsa a nők elleni erőszak felszámolásának európai évévé, és ehhez kapcsolódóan a 2010. márciusi tanácsi következtetésekben bejelentettekkel összhangban terjesszen elő uniós szintű stratégiát a nők elleni erőszak felszámolása érdekében, amely kötelező jogi erővel bíró eszközökből, tudatosító intézkedésekből, adatgyűjtésből és a nőjogi nem kormányzati szervezetek finanszírozásából állna; |
| --- | --- |

82.

úgy véli, hogy a nők elleni erőszak a lányok és nők jogainak egyik legelterjedtebb megsértése világszerte, ideértve az EU-t is; felszólítja a Bizottságot, hogy 2015-öt nyilvánítsa a nők elleni erőszak felszámolásának európai évévé, és ehhez kapcsolódóan a 2010. márciusi tanácsi következtetésekben bejelentettekkel összhangban terjesszen elő uniós szintű stratégiát a nők elleni erőszak felszámolása érdekében, amely kötelező jogi erővel bíró eszközökből, tudatosító intézkedésekből, adatgyűjtésből és a nőjogi nem kormányzati szervezetek finanszírozásából állna;

| 83. | megismétli a szexuális és reproduktív egészséghez fűződő jogokra vonatkozó álláspontját, az Európai Unióban 2009, 2010 és 2011 viszonylatában a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló, 2010. február 10-i (10), 2011. március 8-i (11) és 2012. március 13-i (12) állásfoglalásaiban kimondottaknak megfelelően; e tekintetben aggodalmának ad hangot a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos szolgáltatásokhoz való hozzáférés legújabb korlátozásai miatt néhány tagállamban, különös tekintettel a biztonságos és törvényes abortuszra, a szexuális nevelésre és a családtervezés csökkentett finanszírozására; |
| --- | --- |

83.

megismétli a szexuális és reproduktív egészséghez fűződő jogokra vonatkozó álláspontját, az Európai Unióban 2009, 2010 és 2011 viszonylatában a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló, 2010. február 10-i (10), 2011. március 8-i (11) és 2012. március 13-i (12) állásfoglalásaiban kimondottaknak megfelelően; e tekintetben aggodalmának ad hangot a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos szolgáltatásokhoz való hozzáférés legújabb korlátozásai miatt néhány tagállamban, különös tekintettel a biztonságos és törvényes abortuszra, a szexuális nevelésre és a családtervezés csökkentett finanszírozására;

| 84. | felszólítja az uniós intézményeket, hogy vizsgálják meg a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezmény (CEDAW) uniós jogi keretben történő végrehajtását; |
| --- | --- |

84.

felszólítja az uniós intézményeket, hogy vizsgálják meg a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezmény (CEDAW) uniós jogi keretben történő végrehajtását;

| 85. | felszólítja az EU-t, hogy vessen véget az olyan politikáknak, amelyek függőségi viszonyt alakítanak ki a családtagok között a családegyesítés keretében, és felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy a migráns nők számára biztosítsanak önálló tartózkodási státuszt, különösen családon belüli erőszak esetén; |
| --- | --- |

85.

felszólítja az EU-t, hogy vessen véget az olyan politikáknak, amelyek függőségi viszonyt alakítanak ki a családtagok között a családegyesítés keretében, és felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy a migráns nők számára biztosítsanak önálló tartózkodási státuszt, különösen családon belüli erőszak esetén;

| 86. | sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy fokozzák a férfiak és nők közötti egyenlőségről szóló, 2011–2020 közötti időszakra vonatkozó európai paktum célkitűzéseinek elérésére irányuló erőfeszítéseiket, és hozzanak intézkedéseket a nemek közötti bérszakadéknak, a munkahelyi szegregációnak és a nők elleni erőszak valamennyi formájának kezelésére; |
| --- | --- |

86.

sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy fokozzák a férfiak és nők közötti egyenlőségről szóló, 2011–2020 közötti időszakra vonatkozó európai paktum célkitűzéseinek elérésére irányuló erőfeszítéseiket, és hozzanak intézkedéseket a nemek közötti bérszakadéknak, a munkahelyi szegregációnak és a nők elleni erőszak valamennyi formájának kezelésére;

| 87. | felszólítja a tagállamokat, hogy hatékony intézkedéseken keresztül biztosítsák a terhes munkavállalók és szülési szabadságon lévő nők védelmét; |
| --- | --- |

87.

felszólítja a tagállamokat, hogy hatékony intézkedéseken keresztül biztosítsák a terhes munkavállalók és szülési szabadságon lévő nők védelmét;

| 88. | sürgeti a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a nők elleni erőszak, a családon belüli erőszak és a szexuális kizsákmányolás valamennyi formájának kérdésével, és küzdjenek az emberkereskedelem ellen; |
| --- | --- |

88.

sürgeti a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a nők elleni erőszak, a családon belüli erőszak és a szexuális kizsákmányolás valamennyi formájának kérdésével, és küzdjenek az emberkereskedelem ellen;

| 89. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti cselekvési tervek foglalkozzanak a többszörös megkülönböztetéssel, és védelmezzék az etnikai kisebbségekhez tartozó és a bevándorló nőket; |
| --- | --- |

89.

felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti cselekvési tervek foglalkozzanak a többszörös megkülönböztetéssel, és védelmezzék az etnikai kisebbségekhez tartozó és a bevándorló nőket;

Szexuális irányultság és nemi identitás

| 90. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló tanácsi kerethatározat átdolgozására, amelynek értelmében az az előítéletes bűncselekmények más, többek között a szexuális irányultságon, nemi identitáson vagy nemi önkifejezésen alapuló formáit is magában foglalná; |
| --- | --- |

90.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló tanácsi kerethatározat átdolgozására, amelynek értelmében az az előítéletes bűncselekmények más, többek között a szexuális irányultságon, nemi identitáson vagy nemi önkifejezésen alapuló formáit is magában foglalná;

| 91. | felhívja a tagállamokat, hogy fogadjanak el a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű személyek (LMBT-személyek) és az azonos nemű párok elleni, szexuális orientáción vagy nemi identitáson alapuló megkülönböztetés kezelésére vonatkozó nemzeti jogszabályi keretet, és sürgeti, hogy gondoskodjanak a meglévő uniós jogi keretnek és az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatának hatékony végrehajtásáról; |
| --- | --- |

91.

felhívja a tagállamokat, hogy fogadjanak el a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű személyek (LMBT-személyek) és az azonos nemű párok elleni, szexuális orientáción vagy nemi identitáson alapuló megkülönböztetés kezelésére vonatkozó nemzeti jogszabályi keretet, és sürgeti, hogy gondoskodjanak a meglévő uniós jogi keretnek és az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatának hatékony végrehajtásáról;

| 92. | felhívja a tagállamokat, hogy vegyék nyilvántartásba és vizsgálják ki az LMBT-személyek ellen elkövetett, gyűlölet által motivált bűncselekményeket, és fogadjanak el a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló gyűlöletkeltést tiltó büntetőjogi jogszabályokat; |
| --- | --- |

92.

felhívja a tagállamokat, hogy vegyék nyilvántartásba és vizsgálják ki az LMBT-személyek ellen elkövetett, gyűlölet által motivált bűncselekményeket, és fogadjanak el a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló gyűlöletkeltést tiltó büntetőjogi jogszabályokat;

| 93. | üdvözli a házasságok és a bejegyzett élettársi kapcsolatok tulajdonjogi hatásaira vonatkozó joghatóságról és alkalmazandó jogról szóló bizottsági javaslatokat (13); azonban úgy véli, hogy indokolatlan két különböző eszköz választása, valamint a bejegyzett élettársi kapcsolat és a házasság külön megközelítése; úgy véli, hogy mindkét esetben ugyanazt a joghatóságot és alkalmazandó jogot kellene választani; |
| --- | --- |

93.

üdvözli a házasságok és a bejegyzett élettársi kapcsolatok tulajdonjogi hatásaira vonatkozó joghatóságról és alkalmazandó jogról szóló bizottsági javaslatokat (13); azonban úgy véli, hogy indokolatlan két különböző eszköz választása, valamint a bejegyzett élettársi kapcsolat és a házasság külön megközelítése; úgy véli, hogy mindkét esetben ugyanazt a joghatóságot és alkalmazandó jogot kellene választani;

| 94. | felhívja azokat a tagállamokat, amelyek már elfogadtak azonos neműek partnerségére vonatkozó jogszabályokat, hogy ismerjék el a más tagállamok által elfogadott hasonló hatályú rendelkezéseket; emlékeztet a tagállamok azon kötelezettségére, hogy teljes mértékben – az azonos nemű párok és gyermekeik tekintetében is – végre kell hajtaniuk az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet; üdvözli, hogy egyre több tagállam vezetett be jogszabályokat vagy igazította ki jogszabályait az együttéléssel, az élettársi közösséggel és a házassággal kapcsolatban, azzal a céllal, hogy leküzdjék a nemi irányultságon alapuló megkülönböztetést, amellyel az azonos nemű párok és gyermekeik szembesülnek, és felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be hasonló jogszabályokat; |
| --- | --- |

94.

felhívja azokat a tagállamokat, amelyek már elfogadtak azonos neműek partnerségére vonatkozó jogszabályokat, hogy ismerjék el a más tagállamok által elfogadott hasonló hatályú rendelkezéseket; emlékeztet a tagállamok azon kötelezettségére, hogy teljes mértékben – az azonos nemű párok és gyermekeik tekintetében is – végre kell hajtaniuk az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet; üdvözli, hogy egyre több tagállam vezetett be jogszabályokat vagy igazította ki jogszabályait az együttéléssel, az élettársi közösséggel és a házassággal kapcsolatban, azzal a céllal, hogy leküzdjék a nemi irányultságon alapuló megkülönböztetést, amellyel az azonos nemű párok és gyermekeik szembesülnek, és felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be hasonló jogszabályokat;

| 95. | felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a családi állapotot – köztük a nemi hovatartozás jogi elismerését és a házastársi vagy bejelentett élettársi viszonyt – igazoló valamennyi dokumentum joghatásának egész EU-ban való teljes körű kölcsönös elismerésére, a szabad mozgáshoz való jogukat gyakorló polgárok elé gördített diszkriminatív jogi vagy közigazgatási akadályok felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

95.

felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a családi állapotot – köztük a nemi hovatartozás jogi elismerését és a házastársi vagy bejelentett élettársi viszonyt – igazoló valamennyi dokumentum joghatásának egész EU-ban való teljes körű kölcsönös elismerésére, a szabad mozgáshoz való jogukat gyakorló polgárok elé gördített diszkriminatív jogi vagy közigazgatási akadályok felszámolása érdekében;

| 96. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy lépjen fel erőteljesebben a homofóbiával, az erőszakkal és a nemi irányultságon alapuló megkülönböztetéssel szemben, ideértve a tagállami polgármesterek és rendőrségek felhívását is arra, hogy védelmezzék a szólásszabadságot és a gyülekezési szabadságot a melegbüszkeség-felvonulások alkalmával; felszólítja a Bizottságot, hogy használja fel a jelenlegi FRA-felmérés eredményeit annak érdekében, hogy végre eleget tegyen az Európai Parlament és nem kormányzati szervezetek ismételt felhívásainak, és sürgősen mutassa be a szexuális irányultságon és nemi identitáson alapuló egyenlőség uniós ütemtervét, amelyet 2014-ben el kell fogadni; |
| --- | --- |

96.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy lépjen fel erőteljesebben a homofóbiával, az erőszakkal és a nemi irányultságon alapuló megkülönböztetéssel szemben, ideértve a tagállami polgármesterek és rendőrségek felhívását is arra, hogy védelmezzék a szólásszabadságot és a gyülekezési szabadságot a melegbüszkeség-felvonulások alkalmával; felszólítja a Bizottságot, hogy használja fel a jelenlegi FRA-felmérés eredményeit annak érdekében, hogy végre eleget tegyen az Európai Parlament és nem kormányzati szervezetek ismételt felhívásainak, és sürgősen mutassa be a szexuális irányultságon és nemi identitáson alapuló egyenlőség uniós ütemtervét, amelyet 2014-ben el kell fogadni;

| 97. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy tényleges védelmet nyújtsanak a nyilvános LMBT-események résztvevőinek, ideértve a büszkeségmeneteket is, és biztosítsák ezen események jogszerű lebonyolítását; |
| --- | --- |

97.

felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy tényleges védelmet nyújtsanak a nyilvános LMBT-események résztvevőinek, ideértve a büszkeségmeneteket is, és biztosítsák ezen események jogszerű lebonyolítását;

| 98. | sajnálja, hogy a transznemű személyeket néhány tagállamban még mindig mentálisan beteg embereknek tekintik; felszólítja a tagállamokat, hogy az argentin modell alapján vezessék be vagy vizsgálják felül a nemi hovatartozás jogi elismerésének eljárásait, és vizsgálják felül a nemi hovatartozás jogi elismerésére előírt feltételeket (beleértve a kényszersterilizálást is); felszólítja a Bizottságot és az Egészségügyi Világszervezetet, hogy vegye le a nemi identitással kapcsolatos zavarokat a mentális és magatartásbeli betegségek listájáról, és biztosítsa azok nem patológiai újrabesorolást a betegségek nemzetközi statisztikai osztályozásának 11. változatáról (ICD-11) folyó tárgyalásokon; |
| --- | --- |

98.

sajnálja, hogy a transznemű személyeket néhány tagállamban még mindig mentálisan beteg embereknek tekintik; felszólítja a tagállamokat, hogy az argentin modell alapján vezessék be vagy vizsgálják felül a nemi hovatartozás jogi elismerésének eljárásait, és vizsgálják felül a nemi hovatartozás jogi elismerésére előírt feltételeket (beleértve a kényszersterilizálást is); felszólítja a Bizottságot és az Egészségügyi Világszervezetet, hogy vegye le a nemi identitással kapcsolatos zavarokat a mentális és magatartásbeli betegségek listájáról, és biztosítsa azok nem patológiai újrabesorolást a betegségek nemzetközi statisztikai osztályozásának 11. változatáról (ICD-11) folyó tárgyalásokon;

| 99. | üdvözli a kvalifikációs irányelvben a menedékjoggal kapcsolatban bevezetett új szabálykészletet, amelyben üldöztetési okként szerepel a nemi identitás is; fenntartja, hogy a menedékjogi jogszabálycsomagnak koherensnek kell maradnia, és a menekültügyi eljárásokról szóló irányelvnek tartalmaznia kell a szexuális irányultságot és a nemi identitást; |
| --- | --- |

99.

üdvözli a kvalifikációs irányelvben a menedékjoggal kapcsolatban bevezetett új szabálykészletet, amelyben üldöztetési okként szerepel a nemi identitás is; fenntartja, hogy a menedékjogi jogszabálycsomagnak koherensnek kell maradnia, és a menekültügyi eljárásokról szóló irányelvnek tartalmaznia kell a szexuális irányultságot és a nemi identitást;

| 100. | felszólítja a tagállamokat, hogy az uniós joggal (14) összhangban a nemi identitáson alapuló megkülönböztetéstől mentesen biztosítsák a foglalkoztatáshoz, valamint az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

100.

felszólítja a tagállamokat, hogy az uniós joggal (14) összhangban a nemi identitáson alapuló megkülönböztetéstől mentesen biztosítsák a foglalkoztatáshoz, valamint az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést;

| 101. | üdvözli, hogy az FRA felmérést indított, amely összehasonlítható adatokat gyűjt az LMBT-személyek tapasztalatairól az Európai Unióban és Horvátországban; |
| --- | --- |

101.

üdvözli, hogy az FRA felmérést indított, amely összehasonlítható adatokat gyűjt az LMBT-személyek tapasztalatairól az Európai Unióban és Horvátországban;

| 102. | felszólítja a tagállamokat, hogy teljes körűen, a nemen és nemi irányultságon alapuló megkülönböztetés nélkül hajtsák végre a családegyesítési jogról szóló 2003/86/EK tanácsi irányelvet; emlékeztet arra, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint az azonos nemű párok a családi élet hatálya alá tartoznak (15); |
| --- | --- |

102.

felszólítja a tagállamokat, hogy teljes körűen, a nemen és nemi irányultságon alapuló megkülönböztetés nélkül hajtsák végre a családegyesítési jogról szóló 2003/86/EK tanácsi irányelvet; emlékeztet arra, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint az azonos nemű párok a családi élet hatálya alá tartoznak (15);

| 103. | úgy véli, hogy az LMBT-személyek alapvető jogai nagyobb valószínűséggel érvényesülnek, ha ők is hozzáférhetnek az olyan jogintézményekhez, mint az együttélés, a bejelentett élettársi viszony vagy a házasság; üdvözli, hogy 16 tagállamban e jogintézmények már szabadon hozzáférhetők, és felszólítja a többi tagállamot, hogy ők is vegyék fontolóra ennek megvalósítását; |
| --- | --- |

103.

úgy véli, hogy az LMBT-személyek alapvető jogai nagyobb valószínűséggel érvényesülnek, ha ők is hozzáférhetnek az olyan jogintézményekhez, mint az együttélés, a bejelentett élettársi viszony vagy a házasság; üdvözli, hogy 16 tagállamban e jogintézmények már szabadon hozzáférhetők, és felszólítja a többi tagállamot, hogy ők is vegyék fontolóra ennek megvalósítását;

Fiatalok, idősek és fogyatékossággal élők

| 104. | felhívja a tagállamokat, hogy az Európai Unió Bíróságának az idős munkavállalók felvételével és elbocsátásával kapcsolatos ítélkezési gyakorlatával összhangban küszöböljék ki a foglalkoztatás terén tapasztalható, életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetést; |
| --- | --- |

104.

felhívja a tagállamokat, hogy az Európai Unió Bíróságának az idős munkavállalók felvételével és elbocsátásával kapcsolatos ítélkezési gyakorlatával összhangban küszöböljék ki a foglalkoztatás terén tapasztalható, életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetést;

| 105. | felhívja a tagállamokat, hogy – többek között a fiatalok társadalmi előrelépését célzó képzések szervezése és nyújtása révén – biztosítsák a fiatal munkavállalók, különösen a gazdasági válság által érintett fiatalok munkaerőpiacra történő belépését; |
| --- | --- |

105.

felhívja a tagállamokat, hogy – többek között a fiatalok társadalmi előrelépését célzó képzések szervezése és nyújtása révén – biztosítsák a fiatal munkavállalók, különösen a gazdasági válság által érintett fiatalok munkaerőpiacra történő belépését;

| 106. | sajnálja, hogy néhány tagállamban a fiatalokat még mindig bíróság elé állítják és elítélik, mert a katonai szolgálat lelkiismereti okokból való megtagadásának jogát még mindig nem ismerik el megfelelően, és felszólítja a tagállamokat, hogy vessenek véget a katonai szolgálatot lelkiismereti okból megtagadó személyek üldözésének és megkülönböztetésének; |
| --- | --- |

106.

sajnálja, hogy néhány tagállamban a fiatalokat még mindig bíróság elé állítják és elítélik, mert a katonai szolgálat lelkiismereti okokból való megtagadásának jogát még mindig nem ismerik el megfelelően, és felszólítja a tagállamokat, hogy vessenek véget a katonai szolgálatot lelkiismereti okból megtagadó személyek üldözésének és megkülönböztetésének;

| 107. | üdvözli azt a határozatot, hogy 2012-t az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évévé nyilvánították; felhívja a tagállamokat, hogy megfelelő szociális szolgáltatások, az egész életen át tartó tanulás, valamint a társadalmi és kulturális beilleszkedést szolgáló egyéb programok biztosítása által ismerjék el és tartsák tiszteletben az idősek jogait, hogy méltó és minőségi életet élhessenek; felhívja a tagállamokat, hogy lépjenek fel az idősekkel szembeni visszaélés és erőszak minden formája ellen, és – a lakásfelújítás és a lakhatás hozzáférhetőségének támogatásával – segítsék elő az idősek függetlenségét; emlékeztet arra, hogy a nemek közötti bérszakadék, később pedig a nyugdíjszakadék miatt az idős nők gyakrabban élnek a szegénységi küszöb alatt; kiemeli, hogy a 65 évnél idősebb, aktív és önkéntesen tevékenykedő férfiak és nők teljes mértékben és sokféle módon járulnak hozzá a társadalom mindennapi életéhez; |
| --- | --- |

107.

üdvözli azt a határozatot, hogy 2012-t az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évévé nyilvánították; felhívja a tagállamokat, hogy megfelelő szociális szolgáltatások, az egész életen át tartó tanulás, valamint a társadalmi és kulturális beilleszkedést szolgáló egyéb programok biztosítása által ismerjék el és tartsák tiszteletben az idősek jogait, hogy méltó és minőségi életet élhessenek; felhívja a tagállamokat, hogy lépjenek fel az idősekkel szembeni visszaélés és erőszak minden formája ellen, és – a lakásfelújítás és a lakhatás hozzáférhetőségének támogatásával – segítsék elő az idősek függetlenségét; emlékeztet arra, hogy a nemek közötti bérszakadék, később pedig a nyugdíjszakadék miatt az idős nők gyakrabban élnek a szegénységi küszöb alatt; kiemeli, hogy a 65 évnél idősebb, aktív és önkéntesen tevékenykedő férfiak és nők teljes mértékben és sokféle módon járulnak hozzá a társadalom mindennapi életéhez;

| 108. | kéri az emberi méltóság tiszteletben tartását az élet végén, különösen annak biztosításával, hogy az élő végrendeletben megfogalmazott döntéseket elismerjék és tiszteletben tartsák; |
| --- | --- |

108.

kéri az emberi méltóság tiszteletben tartását az élet végén, különösen annak biztosításával, hogy az élő végrendeletben megfogalmazott döntéseket elismerjék és tiszteletben tartsák;

| 109. | felszólítja a tagállamokat, hogy lépjenek fel a fogyatékossággal élő személyek megkülönböztetésével szemben, különös tekintettel a munkaerő-piaci integrációra; |
| --- | --- |

109.

felszólítja a tagállamokat, hogy lépjenek fel a fogyatékossággal élő személyek megkülönböztetésével szemben, különös tekintettel a munkaerő-piaci integrációra;

| 110. | felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy a meglévő uniós alapok felhasználásával javítsák a fogyatékossággal élő személyek – köztük a pszichoszociális fogyatékossággal élők – foglalkoztatáshoz és képzéshez való hozzáférését; |
| --- | --- |

110.

felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy a meglévő uniós alapok felhasználásával javítsák a fogyatékossággal élő személyek – köztük a pszichoszociális fogyatékossággal élők – foglalkoztatáshoz és képzéshez való hozzáférését;

| 111. | felszólítja valamennyi tagállamot, hogy ratifikálják a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt (CRPD) és annak fakultatív jegyzőkönyvét, továbbá biztosítsák, hogy valamennyi nemzeti cselekvési terv összhangban legyen a fogyatékossággal élőkre vonatkozó 2010–2020-as európai stratégiával, és a fogyatékossággal élő személyek hozzáférésének, foglalkoztatásának, integrált oktatásának és képzésének, valamint független életvitelének javítására irányuljon; |
| --- | --- |

111.

felszólítja valamennyi tagállamot, hogy ratifikálják a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt (CRPD) és annak fakultatív jegyzőkönyvét, továbbá biztosítsák, hogy valamennyi nemzeti cselekvési terv összhangban legyen a fogyatékossággal élőkre vonatkozó 2010–2020-as európai stratégiával, és a fogyatékossággal élő személyek hozzáférésének, foglalkoztatásának, integrált oktatásának és képzésének, valamint független életvitelének javítására irányuljon;

| 112. | felhívja a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét, hogy az Alapjogi Ügynökséggel összehangoltan folytasson kutatást és nyújtson iránymutatást európai és tagállami szinten a fogyatékossággal élő nők és lányok sajátos helyzetéről; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a kényszersterilizálás és kényszerabortusz gyakorlataira, amelyek kínzásnak, illetve embertelen vagy megalázó bánásmódnak minősülhetnek, és így üldözendők és büntetendők; |
| --- | --- |

112.

felhívja a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét, hogy az Alapjogi Ügynökséggel összehangoltan folytasson kutatást és nyújtson iránymutatást európai és tagállami szinten a fogyatékossággal élő nők és lányok sajátos helyzetéről; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a kényszersterilizálás és kényszerabortusz gyakorlataira, amelyek kínzásnak, illetve embertelen vagy megalázó bánásmódnak minősülhetnek, és így üldözendők és büntetendők;

| 113. | innovatív megoldásokat kér a siket és nagyothalló polgároknak az uniós intézményekhez és konferenciákhoz való infokommunikációs hozzáférésével kapcsolatban a siketek jelnyelvéről szóló, 1988. június 17-i európai parlamenti állásfoglalás (16), a jelnyelvekről szóló, 1998. november 18-i európai parlamenti állásfoglalás (17) és a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i európai parlamenti állásfoglalás (18) alapján, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 2., 21., 24. és 30. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

113.

innovatív megoldásokat kér a siket és nagyothalló polgároknak az uniós intézményekhez és konferenciákhoz való infokommunikációs hozzáférésével kapcsolatban a siketek jelnyelvéről szóló, 1988. június 17-i európai parlamenti állásfoglalás (16), a jelnyelvekről szóló, 1998. november 18-i európai parlamenti állásfoglalás (17) és a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i európai parlamenti állásfoglalás (18) alapján, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 2., 21., 24. és 30. cikkével összhangban;

| 114. | felszólítja a tagállamokat, hogy nyújtsanak finanszírozást a fogyatékossággal élő személyek önálló életvitelét támogató szervezetek és az intézményi gondozást kiváltó programok számára; |
| --- | --- |

114.

felszólítja a tagállamokat, hogy nyújtsanak finanszírozást a fogyatékossággal élő személyek önálló életvitelét támogató szervezetek és az intézményi gondozást kiváltó programok számára;

| 115. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a külső és belső fellépések uniós finanszírozását ne használják fel arra, hogy a fogyatékossággal élő személyek elé akadályokat állítanak vagy velük szemben megkülönböztetést teremtenek, továbbá hogy ennek megakadályozása érdekében léptessenek életbe megfelelő intézkedéseket az új finanszírozási programok elfogadásakor; |
| --- | --- |

115.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a külső és belső fellépések uniós finanszírozását ne használják fel arra, hogy a fogyatékossággal élő személyek elé akadályokat állítanak vagy velük szemben megkülönböztetést teremtenek, továbbá hogy ennek megakadályozása érdekében léptessenek életbe megfelelő intézkedéseket az új finanszírozási programok elfogadásakor;

| 116. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az uniós forrásokat ne a fogyatékossággal élő személyek meglévő intézeteinek felújításához vagy újak építéséhez rendeljék, hanem ehelyett a közösségi életvitel elősegítésére használják fel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 5. és 19. cikkével, valamint az Alapjogi Charta 21. és 26. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

116.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az uniós forrásokat ne a fogyatékossággal élő személyek meglévő intézeteinek felújításához vagy újak építéséhez rendeljék, hanem ehelyett a közösségi életvitel elősegítésére használják fel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 5. és 19. cikkével, valamint az Alapjogi Charta 21. és 26. cikkével összhangban;

| 117. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell a fogyatékossággal élő személyek választásokon való politikai részvételét azzal, hogy kielégítik sajátos szükségleteiket; |
| --- | --- |

117.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell a fogyatékossággal élő személyek választásokon való politikai részvételét azzal, hogy kielégítik sajátos szükségleteiket;

Adatvédelem

| 118. | ismét megerősíti, hogy a személyes adatok feletti önrendelkezés joga és a magánélethez való jog az egyének személyiségének, emberi méltóságának és szabadságának alapköve; |
| --- | --- |

118.

ismét megerősíti, hogy a személyes adatok feletti önrendelkezés joga és a magánélethez való jog az egyének személyiségének, emberi méltóságának és szabadságának alapköve;

| 119. | hangsúlyozza, hogy az uniós adatvédelmi rendszer reformjának fokoznia kell az adatvédelmi jogok átláthatóságát és az azokkal kapcsolatos tudatosságot, valamint hatékonyabbá kell tennie a jogorvoslatot és a szankciókat, továbbá fel kell hatalmaznia az adatvédelmi hatóságokat azzal a hatáskörrel, hogy bírságokat szabhassanak ki az EU adatvédelmi jogszabályainak megsértőire; sürgeti a Tanácsot, hogy kötelezze el magát a 95/46/EK irányelvre épülő átfogó adatvédelmi keretrendszer mellett, amely egységes és magas szintű harmonizációt biztosít; sajnálatosnak tartja a személyes adatok védelmére vonatkozó elvektől – különösen a célhoz kötöttség elvétől és az adatok harmadik országba való továbbítása tilalmának elvétől – való eltéréseket és az azok alóli kivételeket el kell kerülni; hangsúlyozza, hogy döntő fontosságú, hogy a bűnüldözés terén előirányzott, átfogó adatvédelmi normák kiterjedjenek az adatok belföldi feldolgozására is; |
| --- | --- |

119.

hangsúlyozza, hogy az uniós adatvédelmi rendszer reformjának fokoznia kell az adatvédelmi jogok átláthatóságát és az azokkal kapcsolatos tudatosságot, valamint hatékonyabbá kell tennie a jogorvoslatot és a szankciókat, továbbá fel kell hatalmaznia az adatvédelmi hatóságokat azzal a hatáskörrel, hogy bírságokat szabhassanak ki az EU adatvédelmi jogszabályainak megsértőire; sürgeti a Tanácsot, hogy kötelezze el magát a 95/46/EK irányelvre épülő átfogó adatvédelmi keretrendszer mellett, amely egységes és magas szintű harmonizációt biztosít; sajnálatosnak tartja a személyes adatok védelmére vonatkozó elvektől – különösen a célhoz kötöttség elvétől és az adatok harmadik országba való továbbítása tilalmának elvétől – való eltéréseket és az azok alóli kivételeket el kell kerülni; hangsúlyozza, hogy döntő fontosságú, hogy a bűnüldözés terén előirányzott, átfogó adatvédelmi normák kiterjedjenek az adatok belföldi feldolgozására is;

| 120. | aggodalmának ad hangot azon létező trend miatt, hogy korlátozzák az adatvédelmi hatóságok függetlenségét, és üdvözli a Bizottság éberségét; felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák be a meglévő rendelkezéseket és az idevágó ítélkezési gyakorlatot; |
| --- | --- |

120.

aggodalmának ad hangot azon létező trend miatt, hogy korlátozzák az adatvédelmi hatóságok függetlenségét, és üdvözli a Bizottság éberségét; felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák be a meglévő rendelkezéseket és az idevágó ítélkezési gyakorlatot;

| 121. | aggodalmának ad hangot az adatmegőrzési irányelvnek a Bizottság értékelő jelentésében, valamint európai adatvédelmi biztos, több nemzeti parlament és több tagállam alkotmánybírósága által megvilágított hiányosságai miatt, amely utóbbiak alkotmányellenesnek nyilvánították az irányelvet; hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni az adatmegőrzési irányelvet, vagy legalábbis fel kell térképezni az adatmegőrzés alternatíváit, például az adatok felgyorsított megőrzését és a közlekedési adatok célzott gyűjtését; |
| --- | --- |

121.

aggodalmának ad hangot az adatmegőrzési irányelvnek a Bizottság értékelő jelentésében, valamint európai adatvédelmi biztos, több nemzeti parlament és több tagállam alkotmánybírósága által megvilágított hiányosságai miatt, amely utóbbiak alkotmányellenesnek nyilvánították az irányelvet; hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni az adatmegőrzési irányelvet, vagy legalábbis fel kell térképezni az adatmegőrzés alternatíváit, például az adatok felgyorsított megőrzését és a közlekedési adatok célzott gyűjtését;

| 122. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nem történt előrelépés az Európai Unió és Kanada között a terrorizmus és más súlyos transznacionális bűncselekmények megakadályozása és leküzdése céljából az utas-nyilvántartási adatok továbbításáról és felhasználásáról szóló megállapodásról folyó tárgyalásokon; rámutat arra, hogy a 2005-ben aláírt megállapodás már nem érvényes, mivel 2009 szeptemberében a megfelelési határozat lejárt, az utas-nyilvántartási adatok továbbítása pedig azóta a Kanada által a tagállamok felé tett egyoldalú kötelezettségvállalások alapján történik; |
| --- | --- |

122.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nem történt előrelépés az Európai Unió és Kanada között a terrorizmus és más súlyos transznacionális bűncselekmények megakadályozása és leküzdése céljából az utas-nyilvántartási adatok továbbításáról és felhasználásáról szóló megállapodásról folyó tárgyalásokon; rámutat arra, hogy a 2005-ben aláírt megállapodás már nem érvényes, mivel 2009 szeptemberében a megfelelési határozat lejárt, az utas-nyilvántartási adatok továbbítása pedig azóta a Kanada által a tagállamok felé tett egyoldalú kötelezettségvállalások alapján történik;

| 123. | üdvözli, hogy az utas-nyilvántartási adatokról az EU és Ausztrália között létrejött megállapodás alapján az adatokat csak a terrorista bűncselekmények vagy súlyos transznacionális bűncselekmények megelőzésére, felderítésére, kivizsgálására és üldözésére használják fel, és biztosítják a hatékony jogorvoslatot és védelmi biztosítékokat; |
| --- | --- |

123.

üdvözli, hogy az utas-nyilvántartási adatokról az EU és Ausztrália között létrejött megállapodás alapján az adatokat csak a terrorista bűncselekmények vagy súlyos transznacionális bűncselekmények megelőzésére, felderítésére, kivizsgálására és üldözésére használják fel, és biztosítják a hatékony jogorvoslatot és védelmi biztosítékokat;

| 124. | sajnálja, hogy az EU–USA PNR-megállapodásban a PNR-adatok gyűjtésének célja nincs kifejezetten meghatározva, és hogy a megállapodásban előírt adatvédelmi biztosítékok nincsenek teljesen összhangban az uniós normákkal; hangsúlyozza, hogy a Bizottság nem tárta fel megfelelően a PNR-adatok elemzésének a magánéletbe kevésbé beavatkozó alternatíváit, mint amilyen az előzetes utasinformációk felhasználása által biztosított alternatíva, vagy a PNR-adatok felhasználásának azon esetekre korlátozása, amikor egy nyom vagy a kezdeti gyanú már fennáll; |
| --- | --- |

124.

sajnálja, hogy az EU–USA PNR-megállapodásban a PNR-adatok gyűjtésének célja nincs kifejezetten meghatározva, és hogy a megállapodásban előírt adatvédelmi biztosítékok nincsenek teljesen összhangban az uniós normákkal; hangsúlyozza, hogy a Bizottság nem tárta fel megfelelően a PNR-adatok elemzésének a magánéletbe kevésbé beavatkozó alternatíváit, mint amilyen az előzetes utasinformációk felhasználása által biztosított alternatíva, vagy a PNR-adatok felhasználásának azon esetekre korlátozása, amikor egy nyom vagy a kezdeti gyanú már fennáll;

| 125. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy előfordulhat, hogy az EU és az USA közötti, a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programról szóló (TFTP) megállapodást nem a megállapodásban meghatározott rendelkezésekkel összhangban hajtották végre; hangsúlyozza, hogy az Europol közös ellenőrző hatósága által elvégzett első és második ellenőrzés súlyos aggályokat vet fel az EU és az USA közötti TFTP-megállapodás adatvédelmi elveknek való megfelelőségével kapcsolatban; |
| --- | --- |

125.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy előfordulhat, hogy az EU és az USA közötti, a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programról szóló (TFTP) megállapodást nem a megállapodásban meghatározott rendelkezésekkel összhangban hajtották végre; hangsúlyozza, hogy az Europol közös ellenőrző hatósága által elvégzett első és második ellenőrzés súlyos aggályokat vet fel az EU és az USA közötti TFTP-megállapodás adatvédelmi elveknek való megfelelőségével kapcsolatban;

| 126. | aggodalommal mutat rá arra, hogy az Europol közös ellenőrző hatósága által elvégzett első ellenőrzés súlyos aggályokat vet fel az EU és az USA közötti TFTP-megállapodás adatvédelmi elveknek való megfelelőségével kapcsolatban; |
| --- | --- |

126.

aggodalommal mutat rá arra, hogy az Europol közös ellenőrző hatósága által elvégzett első ellenőrzés súlyos aggályokat vet fel az EU és az USA közötti TFTP-megállapodás adatvédelmi elveknek való megfelelőségével kapcsolatban;

| 127. | felszólítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon az európai adatvédelmi biztos, a 29. cikk szerinti munkacsoport, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és számos nemzeti parlament által az európai utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló irányelvvel (19) kapcsolatban felvetett aggályokkal, mégpedig úgy, hogy az alkalmazási kört a harmadik országokba tartó és onnan induló járatokra és a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelemre korlátozza, behatárolja az adatmegőrzés időtartamát és a tárolt adatok listáját, valamint biztosítja a rendszer hatékony értékelését; |
| --- | --- |

127.

felszólítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon az európai adatvédelmi biztos, a 29. cikk szerinti munkacsoport, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és számos nemzeti parlament által az európai utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló irányelvvel (19) kapcsolatban felvetett aggályokkal, mégpedig úgy, hogy az alkalmazási kört a harmadik országokba tartó és onnan induló járatokra és a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelemre korlátozza, behatárolja az adatmegőrzés időtartamát és a tárolt adatok listáját, valamint biztosítja a rendszer hatékony értékelését;

| 128. | a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó európai programról szóló európai bizottsági közleményt nem tekinti megfelelő tárgyalási alapnak; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be jogalkotási javaslatot az EU területén történő adatkinyerés jogi és technikai keretrendszeréről, biztosítva az európai adatvédelmi normáknak való maradéktalan megfelelést; |
| --- | --- |

128.

a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó európai programról szóló európai bizottsági közleményt nem tekinti megfelelő tárgyalási alapnak; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be jogalkotási javaslatot az EU területén történő adatkinyerés jogi és technikai keretrendszeréről, biztosítva az európai adatvédelmi normáknak való maradéktalan megfelelést;

| 129. | hangsúlyozza, hogy a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó európai rendszernek (20) egyértelmű hozzáférési jogokat biztosító hatékony és célzott adatkinyerési rendszernek kell lennie, amely biztosítja az USA felé történő jelenlegi tömeges adattovábbítás mielőbbi megszüntetését; |
| --- | --- |

129.

hangsúlyozza, hogy a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó európai rendszernek (20) egyértelmű hozzáférési jogokat biztosító hatékony és célzott adatkinyerési rendszernek kell lennie, amely biztosítja az USA felé történő jelenlegi tömeges adattovábbítás mielőbbi megszüntetését;

| 130. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy helyezzék hatályon kívül vagy módosítsák a folyadékokra és testszkennerekre vonatkozó szabályokat, és felszólítja a Bizottságot, hogy indítson kötelezettségszegési eljárásokat azon tagállamokkal szemben, amelyek ezzel kapcsolatban megsértik a polgárok alapvető jogainak védelmére vonatkozó uniós rendeleteket; |
| --- | --- |

130.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy helyezzék hatályon kívül vagy módosítsák a folyadékokra és testszkennerekre vonatkozó szabályokat, és felszólítja a Bizottságot, hogy indítson kötelezettségszegési eljárásokat azon tagállamokkal szemben, amelyek ezzel kapcsolatban megsértik a polgárok alapvető jogainak védelmére vonatkozó uniós rendeleteket;

Bevándorlók és menekültek

| 131. | felhívja a tagállamokat, hogy az Európai Unió Bírósága és az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) ítélkezési gyakorlatának megfelelően alakítsanak ki eljárást a menedékkérőkre vonatkozó szabályok jobb összehangolására; |
| --- | --- |

131.

felhívja a tagállamokat, hogy az Európai Unió Bírósága és az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) ítélkezési gyakorlatának megfelelően alakítsanak ki eljárást a menedékkérőkre vonatkozó szabályok jobb összehangolására;

| 132. | emlékezteti a tagállamokat, hogy teljes körűen tiszteletben kell tartaniuk a menekültekről szóló Genfi Egyezményt, nevezetesen annak 33. cikkét, amely megtiltja a menekültek országuk területének határára való visszaküldését; |
| --- | --- |

132.

emlékezteti a tagállamokat, hogy teljes körűen tiszteletben kell tartaniuk a menekültekről szóló Genfi Egyezményt, nevezetesen annak 33. cikkét, amely megtiltja a menekültek országuk területének határára való visszaküldését;

| 133. | határozottan elítéli, hogy a legtöbb tagállam széles körben alkalmazza a fogva tartást a bevándorlók, köztük kiskorúak kitoloncolásának elősegítésére, és sürgeti a tagállamokat, hogy a nemzeti jogszabályokban vezessék be a fogva tartás alternatíváit; |
| --- | --- |

133.

határozottan elítéli, hogy a legtöbb tagállam széles körben alkalmazza a fogva tartást a bevándorlók, köztük kiskorúak kitoloncolásának elősegítésére, és sürgeti a tagállamokat, hogy a nemzeti jogszabályokban vezessék be a fogva tartás alternatíváit;

| 134. | felszólítja a tagállamokat menekültügyi eljárásaik megreformálására, azon követelménynek való megfelelés érdekében, hogy biztosítsák az EJEB és az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatában meghatározott hatékony jogorvoslatot, nevezetesen a határozat elleni fellebbezés benyújtására irányadó határidővel, az elutasító határozattal, valamint a fellebbezési eljárás alatt a befogadó országban maradáshoz való jogra vonatkozó rendelkezésekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

134.

felszólítja a tagállamokat menekültügyi eljárásaik megreformálására, azon követelménynek való megfelelés érdekében, hogy biztosítsák az EJEB és az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatában meghatározott hatékony jogorvoslatot, nevezetesen a határozat elleni fellebbezés benyújtására irányadó határidővel, az elutasító határozattal, valamint a fellebbezési eljárás alatt a befogadó országban maradáshoz való jogra vonatkozó rendelkezésekkel kapcsolatban;

| 135. | megjegyzi, hogy hatalmas különbségek vannak az Unión belüli menedékjogi eljárások között a nemi alapon történő üldöztetés elismerése terén; felszólítja a tagállamokat, hogy fogadják el és hajtsák végre az első döntéshozóknak és bíráknak szóló nemi iránymutatásokat az UNHCR nemi szempontú iránymutatásai alapján, és felszólítja az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalt, hogy dolgozzon ki eszközöket a közös európai menekültügyi rendszerben a nemek közötti egyenlőség perspektívájának értékelésére; |
| --- | --- |

135.

megjegyzi, hogy hatalmas különbségek vannak az Unión belüli menedékjogi eljárások között a nemi alapon történő üldöztetés elismerése terén; felszólítja a tagállamokat, hogy fogadják el és hajtsák végre az első döntéshozóknak és bíráknak szóló nemi iránymutatásokat az UNHCR nemi szempontú iránymutatásai alapján, és felszólítja az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalt, hogy dolgozzon ki eszközöket a közös európai menekültügyi rendszerben a nemek közötti egyenlőség perspektívájának értékelésére;

| 136. | felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a legális bevándorlással kapcsolatos hatékony politikákra, és ratifikálják a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a különösen kiszolgáltatott női migránsokra; |
| --- | --- |

136.

felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a legális bevándorlással kapcsolatos hatékony politikákra, és ratifikálják a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a különösen kiszolgáltatott női migránsokra;

| 137. | emlékeztet az idénymunkásokról szóló irányelv (21) a tekintetben fennálló jelentőségére, hogy csökkentsék a munkahelyi szabálytalanságokat és a kizsákmányolás kockázatát, és sürgeti a tárgyalások gyors lezárását; |
| --- | --- |

137.

emlékeztet az idénymunkásokról szóló irányelv (21) a tekintetben fennálló jelentőségére, hogy csökkentsék a munkahelyi szabálytalanságokat és a kizsákmányolás kockázatát, és sürgeti a tárgyalások gyors lezárását;

| 138. | az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2011. október 11-i jelentésében megfogalmazott aggodalmak alapján emlékeztet arra, hogy az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés alapvető jog, és különösen kéri a tagállamokat, hogy a gyakorlatban is tegyék hozzáférhetővé ezt a jogot a rendezetlen jogállású migráns személyek – különösen a terhes nők és a kiskorúak – számára; |
| --- | --- |

138.

az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2011. október 11-i jelentésében megfogalmazott aggodalmak alapján emlékeztet arra, hogy az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés alapvető jog, és különösen kéri a tagállamokat, hogy a gyakorlatban is tegyék hozzáférhetővé ezt a jogot a rendezetlen jogállású migráns személyek – különösen a terhes nők és a kiskorúak – számára;

| 139. | üdvözli az emberkereskedelem felszámolására irányuló, a 2012–2016 közötti időszakra szóló európai uniós stratégiát és az emberkereskedelem elleni küzdelem európai uniós koordinátorának munkáját; emlékeztet arra, hogy a harmadik országok erőszakos közösülés, emberkereskedelem, valamint a nők és gyermekek ellen elkövetett szexuális zaklatások más formáinak áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményektől érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről szóló, 2004. április 29-i 2004/81/EK tanácsi irányelv, valamint az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2009. június 18-i 2009/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv az emberkereskedelem áldozatainak védelmére szolgáló hasznos eszköz, és ezeket maradéktalanul végre kell hajtani; |
| --- | --- |

139.

üdvözli az emberkereskedelem felszámolására irányuló, a 2012–2016 közötti időszakra szóló európai uniós stratégiát és az emberkereskedelem elleni küzdelem európai uniós koordinátorának munkáját; emlékeztet arra, hogy a harmadik országok erőszakos közösülés, emberkereskedelem, valamint a nők és gyermekek ellen elkövetett szexuális zaklatások más formáinak áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményektől érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről szóló, 2004. április 29-i 2004/81/EK tanácsi irányelv, valamint az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2009. június 18-i 2009/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv az emberkereskedelem áldozatainak védelmére szolgáló hasznos eszköz, és ezeket maradéktalanul végre kell hajtani;

| 140. | sajnálatát fejezi ki a közös európai menekültügyi rendszer elfogadásának elhúzódása miatt, továbbá sajnálja, hogy az Unió az érintett személyek nemzetközi védelmének biztosítása helyett a migráció ellenőrzésére helyezte a hangsúlyt; felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy – a menekültügy terén vállalt nemzetközi kötelezettségeiknek megfelelően – a tervezett ütemben 2012 végéig gondoskodjanak a közös európai menekültügyi rendszer végrehajtásáról; |
| --- | --- |

140.

sajnálatát fejezi ki a közös európai menekültügyi rendszer elfogadásának elhúzódása miatt, továbbá sajnálja, hogy az Unió az érintett személyek nemzetközi védelmének biztosítása helyett a migráció ellenőrzésére helyezte a hangsúlyt; felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy – a menekültügy terén vállalt nemzetközi kötelezettségeiknek megfelelően – a tervezett ütemben 2012 végéig gondoskodjanak a közös európai menekültügyi rendszer végrehajtásáról;

| 141. | üdvözli a védelemre jogosultként való elismerésről szóló, felülvizsgált irányelvben (22) bevezetett javításokat, különösen az üldöztetés nemspecifikus formáinak nagyobb elismerését, azt, hogy szerepel abban a nemi identitás mint az üldöztetés oka, amellyel szemben védelmet kell nyújtani, valamint azt a kötelezettségvállalást, hogy figyelembe veszik a gyermek legjobb érdekét; |
| --- | --- |

141.

üdvözli a védelemre jogosultként való elismerésről szóló, felülvizsgált irányelvben (22) bevezetett javításokat, különösen az üldöztetés nemspecifikus formáinak nagyobb elismerését, azt, hogy szerepel abban a nemi identitás mint az üldöztetés oka, amellyel szemben védelmet kell nyújtani, valamint azt a kötelezettségvállalást, hogy figyelembe veszik a gyermek legjobb érdekét;

| 142. | sürgeti a tagállamokat a védelemre jogosultként való elismerésről szóló irányelv végrehajtására, mégpedig olyan módon, amely biztosítja a nemzetközi emberi jogi jogszabályokkal való teljes összhangot, és felkéri az ezt megtenni kívánó tagállamokat, hogy haladják meg az ellátások és jogok szövegben biztosított minimális szintjét; |
| --- | --- |

142.

sürgeti a tagállamokat a védelemre jogosultként való elismerésről szóló irányelv végrehajtására, mégpedig olyan módon, amely biztosítja a nemzetközi emberi jogi jogszabályokkal való teljes összhangot, és felkéri az ezt megtenni kívánó tagállamokat, hogy haladják meg az ellátások és jogok szövegben biztosított minimális szintjét;

| 143. | hangsúlyozza, hogy a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkezőkről szóló irányelv (23) hatályának a menekültekre és a kiegészítő védelmi jogállással rendelkezőkre történő kiterjesztése hozzájárul e személyek hatékony integrációjához, ami előnyökkel jár az Európai Unió és a tagállamok számára; |
| --- | --- |

143.

hangsúlyozza, hogy a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkezőkről szóló irányelv (23) hatályának a menekültekre és a kiegészítő védelmi jogállással rendelkezőkre történő kiterjesztése hozzájárul e személyek hatékony integrációjához, ami előnyökkel jár az Európai Unió és a tagállamok számára;

| 144. | üdvözli a menedékkérők befogadására vonatkozó feltételekről szóló irányelv átdolgozására irányuló bizottsági javaslatot (24), és hangsúlyozza, hogy az alapvető befogadási feltételeket a menedékkérők megérkezésének pillanatától kezdve fel kell ajánlani, és ösztönözni kell a menedékkérőket, hogy tartózkodásuk időtartamától függetlenül járuljanak hozzá a befogadó közösséghez; |
| --- | --- |

144.

üdvözli a menedékkérők befogadására vonatkozó feltételekről szóló irányelv átdolgozására irányuló bizottsági javaslatot (24), és hangsúlyozza, hogy az alapvető befogadási feltételeket a menedékkérők megérkezésének pillanatától kezdve fel kell ajánlani, és ösztönözni kell a menedékkérőket, hogy tartózkodásuk időtartamától függetlenül járuljanak hozzá a befogadó közösséghez;

| 145. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi védelmi jogállás megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló irányelvre irányuló módosított javaslatban (25) tapasztalható hiányosságokat és ellentmondásokat olyan módon kell kezelni, hogy a tagállamok elkerülhessék a megnövekedett költségek és a lehetséges visszaélések kockázatát, biztosítva eközben, hogy a védelemre szorulók menedékkérelmére tisztességes és jó minőségű határozatok szülessenek; |
| --- | --- |

145.

hangsúlyozza, hogy a nemzetközi védelmi jogállás megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló irányelvre irányuló módosított javaslatban (25) tapasztalható hiányosságokat és ellentmondásokat olyan módon kell kezelni, hogy a tagállamok elkerülhessék a megnövekedett költségek és a lehetséges visszaélések kockázatát, biztosítva eközben, hogy a védelemre szorulók menedékkérelmére tisztességes és jó minőségű határozatok szülessenek;

| 146. | ajánlja egy menedékjogi szakértői csoport létrehozását, amely azokat a tagállamokat támogatja, amelyek nem rendelkeznek megfelelő menedékügyi infrastruktúrával; úgy véli, hogy a minimumszabályok és a minőségértékelési mechanizmusok megléte javíthatja a menedékügyi döntéshozatal minőségét; |
| --- | --- |

146.

ajánlja egy menedékjogi szakértői csoport létrehozását, amely azokat a tagállamokat támogatja, amelyek nem rendelkeznek megfelelő menedékügyi infrastruktúrával; úgy véli, hogy a minimumszabályok és a minőségértékelési mechanizmusok megléte javíthatja a menedékügyi döntéshozatal minőségét;

| 147. | hangsúlyozza, hogy az uniós jog nem megfelelő átültetése vagy az eltérő végrehajtási megközelítések miatt a menedékkérők nem részesülnek minden tagállamban egyenlő szintű eljárásjogi és anyagi jogi védelemben; |
| --- | --- |

147.

hangsúlyozza, hogy az uniós jog nem megfelelő átültetése vagy az eltérő végrehajtási megközelítések miatt a menedékkérők nem részesülnek minden tagállamban egyenlő szintű eljárásjogi és anyagi jogi védelemben;

| 148. | aggodalmának ad hangot a jelenlegi dublini rendszer menedékkérők jogaira gyakorolt hatása miatt, ideértve azt is, hogy joguk van a menedékkérelmük tisztességes elbírálására, és ha a menekült jogállásukat elismerik, hatékony védelemre jogosultak; továbbá aggodalmának ad hangot a menedékkérelmek tagállamok közötti egyenlőtlen eloszlása miatt is; |
| --- | --- |

148.

aggodalmának ad hangot a jelenlegi dublini rendszer menedékkérők jogaira gyakorolt hatása miatt, ideértve azt is, hogy joguk van a menedékkérelmük tisztességes elbírálására, és ha a menekült jogállásukat elismerik, hatékony védelemre jogosultak; továbbá aggodalmának ad hangot a menedékkérelmek tagállamok közötti egyenlőtlen eloszlása miatt is;

| 149. | hangsúlyozza a Dublin II. rendelet módosítására irányuló tárgyalások fontosságát, és hangsúlyozza, hogy a hatékonyabb eljárásokra való törekvés nem történhet a kérelmezők jogainak rovására; |
| --- | --- |

149.

hangsúlyozza a Dublin II. rendelet módosítására irányuló tárgyalások fontosságát, és hangsúlyozza, hogy a hatékonyabb eljárásokra való törekvés nem történhet a kérelmezők jogainak rovására;

| 150. | hangsúlyozza, hogy le kell zárni az arról a hatékony mechanizmusról folyó tárgyalásokat, amelynek célja az EJEB és az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatával összhangban a személyek Dublin II. rendelet szerinti, olyan tagállamokba történő átadásának felfüggesztése, ahol fennáll az alapvető jogaik megsértésének kockázata; |
| --- | --- |

150.

hangsúlyozza, hogy le kell zárni az arról a hatékony mechanizmusról folyó tárgyalásokat, amelynek célja az EJEB és az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatával összhangban a személyek Dublin II. rendelet szerinti, olyan tagállamokba történő átadásának felfüggesztése, ahol fennáll az alapvető jogaik megsértésének kockázata;

| 151. | az alapvető jogokat szem előtt tartó határellenőrzést kér, és hangsúlyozza a Frontex-műveletek Parlament általi demokratikus felügyeletének szükségességét; |
| --- | --- |

151.

az alapvető jogokat szem előtt tartó határellenőrzést kér, és hangsúlyozza a Frontex-műveletek Parlament általi demokratikus felügyeletének szükségességét;

| 152. | hangsúlyozza, hogy elkötelezett az Unió bel- és igazságügyi ügynökségei, elsősorban az Europol, a Frontex, a Cepol, az Eurojust és a nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség teljes körű parlamenti ellenőrzésének biztosítása mellett; felhívja ezeket az ügynökségeket, hogy tevékenységeikben erőteljesebben érvényesítsék az alapvető jogok szempontját; |
| --- | --- |

152.

hangsúlyozza, hogy elkötelezett az Unió bel- és igazságügyi ügynökségei, elsősorban az Europol, a Frontex, a Cepol, az Eurojust és a nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség teljes körű parlamenti ellenőrzésének biztosítása mellett; felhívja ezeket az ügynökségeket, hogy tevékenységeikben erőteljesebben érvényesítsék az alapvető jogok szempontját;

| 153. | hangsúlyozza, hogy nyomon kell követni az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal mandátumának gyakorlati megvalósulását, és rámutat, hogy az Europol munkájának alapvető jogokkal kapcsolatos szempontjaival foglalkozni kell mandátumának 2013-as újratárgyalása során; |
| --- | --- |

153.

hangsúlyozza, hogy nyomon kell követni az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal mandátumának gyakorlati megvalósulását, és rámutat, hogy az Europol munkájának alapvető jogokkal kapcsolatos szempontjaival foglalkozni kell mandátumának 2013-as újratárgyalása során;

| 154. | kéri a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex és a Közösségi Vízumkódex alapvető jogokra vonatkozó rendelkezéseinek hatékony végrehajtását a jövőbeli schengeni értékelések összefüggésében; |
| --- | --- |

154.

kéri a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex és a Közösségi Vízumkódex alapvető jogokra vonatkozó rendelkezéseinek hatékony végrehajtását a jövőbeli schengeni értékelések összefüggésében;

| 155. | hangsúlyozza, hogy a gyűjtött és tárolt adatok szükségességének és arányosságának elvét alkalmazni kell a személyes adatok tárolására és a határőrizetre szolgáló új technológiákra; |
| --- | --- |

155.

hangsúlyozza, hogy a gyűjtött és tárolt adatok szükségességének és arányosságának elvét alkalmazni kell a személyes adatok tárolására és a határőrizetre szolgáló új technológiákra;

| 156. | hangsúlyozza, hogy a schengeni térségen belüli szabad mozgás az uniós polgárok egyik legkézzelfoghatóbb joga; kifejezetten nem ért egyet a schengeni határellenőrzések visszaállítására irányuló javaslatok új indokaival, ez ugyanis aláásná az Európai Unión belüli szabad mozgáshoz való jogot és a schengeni térség működését; |
| --- | --- |

156.

hangsúlyozza, hogy a schengeni térségen belüli szabad mozgás az uniós polgárok egyik legkézzelfoghatóbb joga; kifejezetten nem ért egyet a schengeni határellenőrzések visszaállítására irányuló javaslatok új indokaival, ez ugyanis aláásná az Európai Unión belüli szabad mozgáshoz való jogot és a schengeni térség működését;

| 157. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a tagállamok egyre kevésbé tartják be a schengeni vívmányokat, és ezzel aláássák az Európai Unión belüli szabad mozgást; ennek megfelelően hangsúlyozza egy olyan, Unió által irányított értékelő és ellenőrző mechanizmus jelentőségét, amelynek keretében ellenőrizni lehetne az EUMSZ 77. cikkével és az alapvető jogokat érintő elvekkel összhangban elfogadott schengeni vívmányok alkalmazását; |
| --- | --- |

157.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a tagállamok egyre kevésbé tartják be a schengeni vívmányokat, és ezzel aláássák az Európai Unión belüli szabad mozgást; ennek megfelelően hangsúlyozza egy olyan, Unió által irányított értékelő és ellenőrző mechanizmus jelentőségét, amelynek keretében ellenőrizni lehetne az EUMSZ 77. cikkével és az alapvető jogokat érintő elvekkel összhangban elfogadott schengeni vívmányok alkalmazását;

| 158. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nincsenek harmonizált eljárási garanciák arra az esetre, ha vitatják a Schengeni Információs Rendszerben vagy a hasonló nemzeti adatbázisokban kiadott figyelmeztető jelzések jogszerűségét és arányosságát; |
| --- | --- |

158.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nincsenek harmonizált eljárási garanciák arra az esetre, ha vitatják a Schengeni Információs Rendszerben vagy a hasonló nemzeti adatbázisokban kiadott figyelmeztető jelzések jogszerűségét és arányosságát;

| 159. | felszólítja a Bizottságot, hogy az európai visszafogadási megállapodások értékelésére (26) figyelemmel tartózkodjon az olyan új megállapodások sietős elfogadásától, amelyek az alapvető jogok megsértéséhez vezetnek; felszólítja a Tanácsot, hogy tartsa tiszteletben a „nem minden áron történő megállapodás” elvét; |
| --- | --- |

159.

felszólítja a Bizottságot, hogy az európai visszafogadási megállapodások értékelésére (26) figyelemmel tartózkodjon az olyan új megállapodások sietős elfogadásától, amelyek az alapvető jogok megsértéséhez vezetnek; felszólítja a Tanácsot, hogy tartsa tiszteletben a „nem minden áron történő megállapodás” elvét;

| 160. | felszólítja a harmadik országok állampolgárainak a helyi közéletben való részvételéről szóló európai tanácsi egyezményt még nem ratifikáló tagállamokat, hogy ratifikálják azt, az egyezményt ratifikálókat pedig felhívja, hogy a gyakorlatban is hajtsák végre az egyezmény 6. cikkét, amely a helyi választásokon aktív és passzív választójogot biztosít azon harmadik országból származó személyek számára, akik a választást megelőzően öt éven keresztül jogszerűen és tartósan a fogadó államban tartózkodtak; |
| --- | --- |

160.

felszólítja a harmadik országok állampolgárainak a helyi közéletben való részvételéről szóló európai tanácsi egyezményt még nem ratifikáló tagállamokat, hogy ratifikálják azt, az egyezményt ratifikálókat pedig felhívja, hogy a gyakorlatban is hajtsák végre az egyezmény 6. cikkét, amely a helyi választásokon aktív és passzív választójogot biztosít azon harmadik országból származó személyek számára, akik a választást megelőzően öt éven keresztül jogszerűen és tartósan a fogadó államban tartózkodtak;

A gyermekek jogai

| 161. | felhívja az uniós intézményeket az olyan problémák hatékony kezelésére, mint például a gyermek (egyik vagy mindkét) szülő felügyeleti joga alóli kivétele, az eltűnt gyermekek, a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia, a kísérő nélküli migráns gyermekek védelme és az intézményben élő fogyatékos gyermekek helyzete, valamint a családon belüli erőszakot és a munkahelyi kizsákmányolást elszenvedő gyermekek védelme; |
| --- | --- |

161.

felhívja az uniós intézményeket az olyan problémák hatékony kezelésére, mint például a gyermek (egyik vagy mindkét) szülő felügyeleti joga alóli kivétele, az eltűnt gyermekek, a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia, a kísérő nélküli migráns gyermekek védelme és az intézményben élő fogyatékos gyermekek helyzete, valamint a családon belüli erőszakot és a munkahelyi kizsákmányolást elszenvedő gyermekek védelme;

| 162. | üdvözli a Bizottság „Az EU gyermekjogi ütemterve” című dokumentumát, a gyermekek jogainak a bírósági eljárások során történő tiszteletben tartására és érvényesítésére irányuló bizottsági erőfeszítéseket, valamint azt, hogy a bűncselekmények sértettjeiről szóló irányelv veszélyeztetett sértettként magasabb szintű védelmet biztosít a gyermekeknek; |
| --- | --- |

162.

üdvözli a Bizottság „Az EU gyermekjogi ütemterve” című dokumentumát, a gyermekek jogainak a bírósági eljárások során történő tiszteletben tartására és érvényesítésére irányuló bizottsági erőfeszítéseket, valamint azt, hogy a bűncselekmények sértettjeiről szóló irányelv veszélyeztetett sértettként magasabb szintű védelmet biztosít a gyermekeknek;

| 163. | felszólítja az uniós intézményeket és valamennyi tagállamot, hogy dolgozzanak ki gyermekbarát politikákat olyan területeken, mint a foglalkoztatás, a környezet, a biztonság és a migráció, valamint az igazságszolgáltatással, az oktatással és az adatvédelemmel kapcsolatban; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy beruházzanak a gyermekekre irányuló fellépésekbe, mégpedig a meglévő költségvetési tételek átcsoportosításával és új befektetésekkel; felszólítja a tagállamokat, hogy tiltsák meg a minimális tankötelezettségi korhatár alatti gyermekek foglalkoztatását; hangsúlyozza, hogy a dolgozó fiatalokat védeni kell a gazdasági kizsákmányolással és minden olyan tényezővel szemben, amely árthat biztonságuknak, egészségüknek, fizikai, mentális, erkölcsi és szociális fejlődésüknek, valamint az olyan munkakörülményekkel szemben, amelyek akadályozhatják oktatásukat; |
| --- | --- |

163.

felszólítja az uniós intézményeket és valamennyi tagállamot, hogy dolgozzanak ki gyermekbarát politikákat olyan területeken, mint a foglalkoztatás, a környezet, a biztonság és a migráció, valamint az igazságszolgáltatással, az oktatással és az adatvédelemmel kapcsolatban; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy beruházzanak a gyermekekre irányuló fellépésekbe, mégpedig a meglévő költségvetési tételek átcsoportosításával és új befektetésekkel; felszólítja a tagállamokat, hogy tiltsák meg a minimális tankötelezettségi korhatár alatti gyermekek foglalkoztatását; hangsúlyozza, hogy a dolgozó fiatalokat védeni kell a gazdasági kizsákmányolással és minden olyan tényezővel szemben, amely árthat biztonságuknak, egészségüknek, fizikai, mentális, erkölcsi és szociális fejlődésüknek, valamint az olyan munkakörülményekkel szemben, amelyek akadályozhatják oktatásukat;

| 164. | emlékeztet arra, hogy az Európai Uniónak és tagállamainak figyelembe kell venniük a szülők, a törvényes gyámok vagy a gyermekért törvényesen felelős egyéb személyek jogait és kötelességeit; |
| --- | --- |

164.

emlékeztet arra, hogy az Európai Uniónak és tagállamainak figyelembe kell venniük a szülők, a törvényes gyámok vagy a gyermekért törvényesen felelős egyéb személyek jogait és kötelességeit;

| 165. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló irányelv (27) és az emberkereskedelem megakadályozásáról és leküzdéséről szóló irányelv (28) megfelelő végrehajtását; |
| --- | --- |

165.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló irányelv (27) és az emberkereskedelem megakadályozásáról és leküzdéséről szóló irányelv (28) megfelelő végrehajtását;

| 166. | felszólítja az EU azon tagállamait, amelyek ezt még nem tették meg, hogy ratifikálják a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményének a gyermekkereskedelemről, gyermekprostitúcióról és gyermekpornográfiáról szóló fakultatív jegyzőkönyvét, valamint az Európa Tanácsnak a gyermekek szexuális kizsákmányolással és szexuális zaklatással szembeni védelméről szóló 2007. évi egyezményét; |
| --- | --- |

166.

felszólítja az EU azon tagállamait, amelyek ezt még nem tették meg, hogy ratifikálják a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményének a gyermekkereskedelemről, gyermekprostitúcióról és gyermekpornográfiáról szóló fakultatív jegyzőkönyvét, valamint az Európa Tanácsnak a gyermekek szexuális kizsákmányolással és szexuális zaklatással szembeni védelméről szóló 2007. évi egyezményét;

| 167. | kiemeli, hogy egyetlen kísérő nélküli kiskorút sem lehet fogva tartani, mivel ők kiszolgáltatottak, akik számára különleges befogadási szabályokat kell előírni; |
| --- | --- |

167.

kiemeli, hogy egyetlen kísérő nélküli kiskorút sem lehet fogva tartani, mivel ők kiszolgáltatottak, akik számára különleges befogadási szabályokat kell előírni;

| 168. | üdvözli a Bizottságnak a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó cselekvési tervét (2010–2014); felszólítja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a migrációs folyamatban részt vevő, kísérő nélküli kiskorúakkal foglalkozó szakértői csoport által tett megállapításokról; |
| --- | --- |

168.

üdvözli a Bizottságnak a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó cselekvési tervét (2010–2014); felszólítja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a migrációs folyamatban részt vevő, kísérő nélküli kiskorúakkal foglalkozó szakértői csoport által tett megállapításokról;

| 169. | felszólítja a Bizottságot, hogy általánosan érvényesítse a gyermekek jogait az EU valamennyi tevékenységében, és értékelje a gyermekjogi koordinátor és az Európai Gyermekjogi Fórum által eddig elvégzett munkát; |
| --- | --- |

169.

felszólítja a Bizottságot, hogy általánosan érvényesítse a gyermekek jogait az EU valamennyi tevékenységében, és értékelje a gyermekjogi koordinátor és az Európai Gyermekjogi Fórum által eddig elvégzett munkát;

| 170. | ösztönzi az FRA által az EU cselekvéseinek felülvizsgálata során kidolgozott gyermekjogi mutatók használatát; gyakorlati iránymutatások kidolgozását kéri arról, hogy miként lehet a legjobban felhasználni ezeket a mutatókat; |
| --- | --- |

170.

ösztönzi az FRA által az EU cselekvéseinek felülvizsgálata során kidolgozott gyermekjogi mutatók használatát; gyakorlati iránymutatások kidolgozását kéri arról, hogy miként lehet a legjobban felhasználni ezeket a mutatókat;

| 171. | aggodalmának ad hangot a pedofíliával kapcsolatos közelmúltbeli botrányok kapcsán, és felszólítja az EU-t és tagállamait annak biztosítására, hogy a pedofíliával kapcsolatos nyomozások esetében ne tűrjék meg a büntetlenséget; |
| --- | --- |

171.

aggodalmának ad hangot a pedofíliával kapcsolatos közelmúltbeli botrányok kapcsán, és felszólítja az EU-t és tagállamait annak biztosítására, hogy a pedofíliával kapcsolatos nyomozások esetében ne tűrjék meg a büntetlenséget;

A sértettek jogai és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés

| 172. | felszólítja az érdekelt feleket, köztük például az Europolhoz hasonló uniós ügynökségeket és a tagállamokat, hogy miközben az emberi jogokat kiemelt kérdéssé teszik, egy holisztikus, koordinált és integrált megközelítés keretében biztosítsák az uniós szintű együttműködést; felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el megfelelő jogi keretrendszert és határozzák meg az emberkereskedelem megfelelő és egységes definícióját, továbbá biztosítsák a nemzeti szintű koordinációt az emberkereskedelem áldozatainak védelméért és emberi jogaik előmozdításáért felelős állami szereplők között; felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az emberkereskedelem területén folytatott kutatást annak érdekében, hogy megfelelően kiigazítsák a kormányzati politikát olyan területeken, mint a migráció, a munkaerőpiac és a gazdaság; |
| --- | --- |

172.

felszólítja az érdekelt feleket, köztük például az Europolhoz hasonló uniós ügynökségeket és a tagállamokat, hogy miközben az emberi jogokat kiemelt kérdéssé teszik, egy holisztikus, koordinált és integrált megközelítés keretében biztosítsák az uniós szintű együttműködést; felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el megfelelő jogi keretrendszert és határozzák meg az emberkereskedelem megfelelő és egységes definícióját, továbbá biztosítsák a nemzeti szintű koordinációt az emberkereskedelem áldozatainak védelméért és emberi jogaik előmozdításáért felelős állami szereplők között; felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az emberkereskedelem területén folytatott kutatást annak érdekében, hogy megfelelően kiigazítsák a kormányzati politikát olyan területeken, mint a migráció, a munkaerőpiac és a gazdaság;

| 173. | hangsúlyozza, hogy értékelni kell az emberkereskedelem elleni küzdelem terén elért előrelépést az emberkereskedelem elleni küzdelem európai uniós koordinátorának megállapításaira figyelemmel; |
| --- | --- |

173.

hangsúlyozza, hogy értékelni kell az emberkereskedelem elleni küzdelem terén elért előrelépést az emberkereskedelem elleni küzdelem európai uniós koordinátorának megállapításaira figyelemmel;

| 174. | sajnálatosnak tartja, hogy a saját tagállamuktól eltérő tagállamban élő uniós polgárok nem kapnak megfelelő tájékoztatást jogaikról, és sürgeti a tagállamokat tájékoztatási rendszereik tökéletesítésére; |
| --- | --- |

174.

sajnálatosnak tartja, hogy a saját tagállamuktól eltérő tagállamban élő uniós polgárok nem kapnak megfelelő tájékoztatást jogaikról, és sürgeti a tagállamokat tájékoztatási rendszereik tökéletesítésére;

| 175. | hangsúlyozza, hogy ítéleteiben mind az EJEB, mind az Európai Unió Bírósága felhívta a figyelmet a tisztességes eljáráshoz való jog és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés előtt álló akadályokra, többek között az eljárások hosszára, valamint a hatékony jogorvoslat hiányára; |
| --- | --- |

175.

hangsúlyozza, hogy ítéleteiben mind az EJEB, mind az Európai Unió Bírósága felhívta a figyelmet a tisztességes eljáráshoz való jog és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés előtt álló akadályokra, többek között az eljárások hosszára, valamint a hatékony jogorvoslat hiányára;

| 176. | felhívja a tagállamokat a továbbra is fennálló akadályok – többek között az időkorlátok, a jogállás, a hosszadalmas eljárások, a jogi költségek és az eljárásbeli alakiságok – kezelésére; |
| --- | --- |

176.

felhívja a tagállamokat a továbbra is fennálló akadályok – többek között az időkorlátok, a jogállás, a hosszadalmas eljárások, a jogi költségek és az eljárásbeli alakiságok – kezelésére;

| 177. | sürgeti a tagállamokat bírósági rendszerük szerkezetének átalakítására, a bírósági illetékek mértékének felülvizsgálatára, a jogsegélyrendszer reformjára és az alternatív vitarendezési mechanizmusok rendelkezésre bocsátására, hogy a lehető legnagyobb mértékben elősegítsék az igazságszolgáltatáshoz való egyenlő hozzáférést; |
| --- | --- |

177.

sürgeti a tagállamokat bírósági rendszerük szerkezetének átalakítására, a bírósági illetékek mértékének felülvizsgálatára, a jogsegélyrendszer reformjára és az alternatív vitarendezési mechanizmusok rendelkezésre bocsátására, hogy a lehető legnagyobb mértékben elősegítsék az igazságszolgáltatáshoz való egyenlő hozzáférést;

| 178. | sürgeti az uniós intézményeket és a tagállamokat annak megvizsgálására, hogy miként illeszthetők be az EU jogrendszerébe és a tagállamok jogrendjébe a kollektív jogorvoslatra vonatkozó közös jogelvek; |
| --- | --- |

178.

sürgeti az uniós intézményeket és a tagállamokat annak megvizsgálására, hogy miként illeszthetők be az EU jogrendszerébe és a tagállamok jogrendjébe a kollektív jogorvoslatra vonatkozó közös jogelvek;

| 179. | aggodalmának ad hangot a tisztességes eljáráshoz való jog uniós és tagállami tiszteletben tartásával kapcsolatban, és különösen a „titkos bizonyítékra” irányuló legutóbbi javaslatok miatt, amelyek lehetővé tennék a kormány számára olyan bizonyíték felhasználását magánszemélyekkel szemben, amelyeket nem támadhatnának meg, sőt nem is láthatnának, ami élesen ellentmond az európai alapvető jogoknak és normáknak; |
| --- | --- |

179.

aggodalmának ad hangot a tisztességes eljáráshoz való jog uniós és tagállami tiszteletben tartásával kapcsolatban, és különösen a „titkos bizonyítékra” irányuló legutóbbi javaslatok miatt, amelyek lehetővé tennék a kormány számára olyan bizonyíték felhasználását magánszemélyekkel szemben, amelyeket nem támadhatnának meg, sőt nem is láthatnának, ami élesen ellentmond az európai alapvető jogoknak és normáknak;

| 180. | felszólítja a Bizottságot, hogy fejezze be a büntetőeljárásokban a gyanúsítottak vagy vádlottak eljárási jogainak megerősítését célzó ütemtervet, biztosítva, hogy a tisztességes eljáráshoz való jogot a gyakorlatban is hatékonyan lehessen érvényesíteni; |
| --- | --- |

180.

felszólítja a Bizottságot, hogy fejezze be a büntetőeljárásokban a gyanúsítottak vagy vádlottak eljárási jogainak megerősítését célzó ütemtervet, biztosítva, hogy a tisztességes eljáráshoz való jogot a gyakorlatban is hatékonyan lehessen érvényesíteni;

| 181. | üdvözli a büntetőeljárásokról szóló ütemtervet, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket mind a vádlottak, mind pedig az áldozatok eljárási jogaira vonatkozó, szilárd uniós szintű normák elérése érdekében; |
| --- | --- |

181.

üdvözli a büntetőeljárásokról szóló ütemtervet, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket mind a vádlottak, mind pedig az áldozatok eljárási jogaira vonatkozó, szilárd uniós szintű normák elérése érdekében;

| 182. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a harmadik országoknak történő kiadatás ne sértse az alapvető jogokat, és felkéri őket, hogy vizsgálják felül azokat a nemzetközi szerződéseket, amelyeknek erre vonatkozóan részes felei; |
| --- | --- |

182.

felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a harmadik országoknak történő kiadatás ne sértse az alapvető jogokat, és felkéri őket, hogy vizsgálják felül azokat a nemzetközi szerződéseket, amelyeknek erre vonatkozóan részes felei;

| 183. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az igazságszolgáltatáshoz való jog Európai Unión belüli hatékony végrehajtását abban az összefüggésben, hogy a jelenlegi és jövőbeli nemzedékek minden egyes tagjának joga van olyan környezetben élni, amely megfelelő az egészsége és jóléte szempontjából; |
| --- | --- |

183.

sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az igazságszolgáltatáshoz való jog Európai Unión belüli hatékony végrehajtását abban az összefüggésben, hogy a jelenlegi és jövőbeli nemzedékek minden egyes tagjának joga van olyan környezetben élni, amely megfelelő az egészsége és jóléte szempontjából;

| 184. | felszólítja a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a nemspecifikus bűncselekményekkel és javasoljanak hatékony eszközöket a családon belüli erőszak leküzdésére, szükség esetén jogszabályokat fogadva el a védintézkedésekről; |
| --- | --- |

184.

felszólítja a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a nemspecifikus bűncselekményekkel és javasoljanak hatékony eszközöket a családon belüli erőszak leküzdésére, szükség esetén jogszabályokat fogadva el a védintézkedésekről;

| 185. | üdvözli az áldozatok jogainak és védelmének erősítéséről szóló, Tanács által elfogadott ütemtervet, valamint a Bizottság áldozatokról szóló jogszabálycsomagra irányuló javaslatát, amely külön foglalkozik a gyermekáldozatok és a terrorizmus áldozatainak szükségleteivel; |
| --- | --- |

185.

üdvözli az áldozatok jogainak és védelmének erősítéséről szóló, Tanács által elfogadott ütemtervet, valamint a Bizottság áldozatokról szóló jogszabálycsomagra irányuló javaslatát, amely külön foglalkozik a gyermekáldozatok és a terrorizmus áldozatainak szükségleteivel;

| 186. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak pénzügyi forrásokat a bűncselekmények áldozatait segítő szolgálatoknak, figyelembe véve az FRA által a lehetőségekről és a tagállamok ígéretes gyakorlatairól a közeljövőben elkészítendő értékelést; |
| --- | --- |

186.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak pénzügyi forrásokat a bűncselekmények áldozatait segítő szolgálatoknak, figyelembe véve az FRA által a lehetőségekről és a tagállamok ígéretes gyakorlatairól a közeljövőben elkészítendő értékelést;

| 187. | felhívja a figyelmet a védelemhez való jog minimális garanciáival kapcsolatos fennmaradó hiányosságokra, és rámutat arra, az Európa Tanács emberi jogi biztosa kifogásolta azt, hogy az európai elfogatóparancs ellen nincs hatékony jogorvoslat, és azt kisebb bűncselekmények esetén is alkalmazzák; |
| --- | --- |

187.

felhívja a figyelmet a védelemhez való jog minimális garanciáival kapcsolatos fennmaradó hiányosságokra, és rámutat arra, az Európa Tanács emberi jogi biztosa kifogásolta azt, hogy az európai elfogatóparancs ellen nincs hatékony jogorvoslat, és azt kisebb bűncselekmények esetén is alkalmazzák;

| 188. | súlyos aggodalmának ad hangot az Európai Unióban fogva tartottak helyzetével kapcsolatban; felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy az Európa Tanáccsal és kínzás megelőzésével foglalkozó bizottsággal közösen terjesszenek elő javaslatokat annak biztosítása érdekében, hogy tiszteletben tartsák a fogva tartottak jogait, és előmozdítsák a társadalomba való újrabeilleszkedésüket; kéri, hogy hajtsák végre az EU-n belüli börtönkörülményekről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalásban (29) kifejtett követeléseit, és különösen azt, hogy indítsanak jogalkotási kezdeményezést az Európai Unión belüli fogva tartás közös minimumszabályairól, és hozzanak létre megfelelő nyomon követési mechanizmusokat; |
| --- | --- |

188.

súlyos aggodalmának ad hangot az Európai Unióban fogva tartottak helyzetével kapcsolatban; felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy az Európa Tanáccsal és kínzás megelőzésével foglalkozó bizottsággal közösen terjesszenek elő javaslatokat annak biztosítása érdekében, hogy tiszteletben tartsák a fogva tartottak jogait, és előmozdítsák a társadalomba való újrabeilleszkedésüket; kéri, hogy hajtsák végre az EU-n belüli börtönkörülményekről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalásban (29) kifejtett követeléseit, és különösen azt, hogy indítsanak jogalkotási kezdeményezést az Európai Unión belüli fogva tartás közös minimumszabályairól, és hozzanak létre megfelelő nyomon követési mechanizmusokat;

| 189. | hangsúlyozza, hogy a terrorizmus ellen folytatott nemzetközi együttműködésnek a nemzetközi emberi jogi normák és kötelezettségek maradéktalan betartásán kell alapulnia; |
| --- | --- |

189.

hangsúlyozza, hogy a terrorizmus ellen folytatott nemzetközi együttműködésnek a nemzetközi emberi jogi normák és kötelezettségek maradéktalan betartásán kell alapulnia;

| 190. | üdvözli a CIA illegális tevékenységeinek kivizsgálását, amelyre egyes tagállamokban – a Parlament 2007. évi jelentéseiben és 2012. évi nyomon követési jelentésében kérteknek megfelelően – már sor került; további vizsgálatokat sürget, és felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul tegyenek eleget a nemzetközi jog szerinti kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

190.

üdvözli a CIA illegális tevékenységeinek kivizsgálását, amelyre egyes tagállamokban – a Parlament 2007. évi jelentéseiben és 2012. évi nyomon követési jelentésében kérteknek megfelelően – már sor került; további vizsgálatokat sürget, és felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul tegyenek eleget a nemzetközi jog szerinti kötelezettségeiknek;

| 191. | kéri a titkosszolgálatok demokratikus és bírósági felügyeletének megerősítését nemzeti szinten, ami rendkívül sürgető és szükséges; felszólítja az Európai Uniót, hogy erősítse meg felügyeletét az ezen ügynökségek közötti uniós szintű – többek között uniós szerveken keresztül megvalósuló – együttműködés, illetve az ezen ügynökségek és harmadik országok közötti együttműködés vonatkozásában; |
| --- | --- |

191.

kéri a titkosszolgálatok demokratikus és bírósági felügyeletének megerősítését nemzeti szinten, ami rendkívül sürgető és szükséges; felszólítja az Európai Uniót, hogy erősítse meg felügyeletét az ezen ügynökségek közötti uniós szintű – többek között uniós szerveken keresztül megvalósuló – együttműködés, illetve az ezen ügynökségek és harmadik országok közötti együttműködés vonatkozásában;

| 192. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a rendőrség az EU-ban több alkalommal a hatósági erő aránytalan alkalmazásával lépett fel nyilvános eseményeken és tüntetéseken; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a bűnüldöző szervek és személyzetük demokratikus és bírósági felügyeletének megerősítését, biztosítsák az elszámoltathatóságot és azt, hogy ne fordulhasson elő büntetlenség Európában, különösen hatósági erő aránytalan alkalmazása, kínzás, illetve embertelen vagy megalázó bánásmód alkalmazása esetén; kéri a tagállamoktól annak biztosítását, hogy a rendőrség kötelékébe tartozók személyi azonosító számot viseljenek; |
| --- | --- |

192.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a rendőrség az EU-ban több alkalommal a hatósági erő aránytalan alkalmazásával lépett fel nyilvános eseményeken és tüntetéseken; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a bűnüldöző szervek és személyzetük demokratikus és bírósági felügyeletének megerősítését, biztosítsák az elszámoltathatóságot és azt, hogy ne fordulhasson elő büntetlenség Európában, különösen hatósági erő aránytalan alkalmazása, kínzás, illetve embertelen vagy megalázó bánásmód alkalmazása esetén; kéri a tagállamoktól annak biztosítását, hogy a rendőrség kötelékébe tartozók személyi azonosító számot viseljenek;

Állampolgárság

| 193. | emlékeztet arra, hogy az 1992. évi Maastrichti Szerződés bevezette az uniós polgárság fogalmát, és az Unió minden polgárát felruházta az Unió területén belül a szabad mozgás és letelepedés jogával, az önkormányzati választásokon és európai választásokon az aktív és passzív választójoggal abban a tagállamban, ahol az adott polgár letelepedett, a bármelyik tagállam diplomáciai vagy konzuli hatóságai által nyújtott védelemmel, az Európai Parlamentnél érvényesíthető petíciós joggal és azzal a joggal, hogy az európai ombudsmanhoz fordulhat, valamint számos egyéb joggal különböző területeken, úgymint az áruk és szolgáltatások szabad mozgása, a fogyasztóvédelem és közegészségügy, az esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód, valamint a foglalkoztatáshoz és szociális védelemhez való hozzáférés; megjegyzi, hogy az Amszterdami Szerződés (1997) és a Lisszaboni Szerződés (2009) tovább erősítette az uniós polgársághoz kapcsolódó jogokat; |
| --- | --- |

193.

emlékeztet arra, hogy az 1992. évi Maastrichti Szerződés bevezette az uniós polgárság fogalmát, és az Unió minden polgárát felruházta az Unió területén belül a szabad mozgás és letelepedés jogával, az önkormányzati választásokon és európai választásokon az aktív és passzív választójoggal abban a tagállamban, ahol az adott polgár letelepedett, a bármelyik tagállam diplomáciai vagy konzuli hatóságai által nyújtott védelemmel, az Európai Parlamentnél érvényesíthető petíciós joggal és azzal a joggal, hogy az európai ombudsmanhoz fordulhat, valamint számos egyéb joggal különböző területeken, úgymint az áruk és szolgáltatások szabad mozgása, a fogyasztóvédelem és közegészségügy, az esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód, valamint a foglalkoztatáshoz és szociális védelemhez való hozzáférés; megjegyzi, hogy az Amszterdami Szerződés (1997) és a Lisszaboni Szerződés (2009) tovább erősítette az uniós polgársághoz kapcsolódó jogokat;

| 194. | felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Unióban élők egyes csoportjait indokolatlanul kedvezőtlen helyzetbe hozó eltérések meghatározása érdekében készítsen összehasonlító tanulmányt a nemzeti és uniós szintű választójogokról, és ahhoz mellékeljen a hátrányos megkülönböztetés leküzdésére irányuló megfelelő ajánlásokat; emlékeztet a kedvezményes elbánás és a különleges intézkedések fontosságára a különböző hátterű emberek és hátrányos helyzetű csoportok döntéshozatali képviseletének előmozdításában; |
| --- | --- |

194.

felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Unióban élők egyes csoportjait indokolatlanul kedvezőtlen helyzetbe hozó eltérések meghatározása érdekében készítsen összehasonlító tanulmányt a nemzeti és uniós szintű választójogokról, és ahhoz mellékeljen a hátrányos megkülönböztetés leküzdésére irányuló megfelelő ajánlásokat; emlékeztet a kedvezményes elbánás és a különleges intézkedések fontosságára a különböző hátterű emberek és hátrányos helyzetű csoportok döntéshozatali képviseletének előmozdításában;

| 195. | emlékeztet az Emberi Jogok Európai Bíróságának a választási eljárásokkal kapcsolatos, többek között a Velencei Bizottság Választási magatartási kódexén alapuló ítéleteire, és felszólítja az EU-t és a tagállamokat azok végrehajtására; |
| --- | --- |

195.

emlékeztet az Emberi Jogok Európai Bíróságának a választási eljárásokkal kapcsolatos, többek között a Velencei Bizottság Választási magatartási kódexén alapuló ítéleteire, és felszólítja az EU-t és a tagállamokat azok végrehajtására;

| 196. | felszólítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a nem állampolgárok helyzetével, különösen az uniós polgárságról szóló jelentésben és az EU Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló jelentésben; |
| --- | --- |

196.

felszólítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a nem állampolgárok helyzetével, különösen az uniós polgárságról szóló jelentésben és az EU Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló jelentésben;

| 197. | felhívja a tagállamokat, hogy tájékoztató és tudatosító kampányok keretében tájékoztassák az uniós polgárokat aktív és passzív választójogukról, figyelembe véve a sajátosabb célközönségek és a kiszolgáltatott csoportok szükségleteit is; az aktív uniós polgárság ösztönzése érdekében felhív az európai választási eljárások szükséges reformjának végrehajtására az összes tagállamban; úgy véli, hogy az aktív és részvételen alapuló uniós polgárságot a dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáférésen, az átláthatóságon, a jó kormányzáson és megfelelő ügyintézésen, a demokratikus részvételen és képviseleten keresztül is ösztönözni kell, az uniós polgárokhoz a lehető legközelebb hozva meg a döntéseket; |
| --- | --- |

197.

felhívja a tagállamokat, hogy tájékoztató és tudatosító kampányok keretében tájékoztassák az uniós polgárokat aktív és passzív választójogukról, figyelembe véve a sajátosabb célközönségek és a kiszolgáltatott csoportok szükségleteit is; az aktív uniós polgárság ösztönzése érdekében felhív az európai választási eljárások szükséges reformjának végrehajtására az összes tagállamban; úgy véli, hogy az aktív és részvételen alapuló uniós polgárságot a dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáférésen, az átláthatóságon, a jó kormányzáson és megfelelő ügyintézésen, a demokratikus részvételen és képviseleten keresztül is ösztönözni kell, az uniós polgárokhoz a lehető legközelebb hozva meg a döntéseket;

| 198. | üdvözli, hogy 2013-at a polgárok európai évének nyilvánították, láthatóvá téve ezzel az uniós polgárságot és annak konkrét előnyeit az uniós polgárok számára, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy tájékoztató kampányokat folytassanak az európai polgárságról és az ahhoz kapcsolódó jogokról; |
| --- | --- |

198.

üdvözli, hogy 2013-at a polgárok európai évének nyilvánították, láthatóvá téve ezzel az uniós polgárságot és annak konkrét előnyeit az uniós polgárok számára, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy tájékoztató kampányokat folytassanak az európai polgárságról és az ahhoz kapcsolódó jogokról;

| 199. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy terjesszék a diplomáciai és konzuli védelemhez való joggal kapcsolatos információkat; felhívja a tagállamokat, hogy aktívan működjenek együtt az uniós polgárok Európai Unión kívüli védelmének biztosítása érdekében, válságok vagy katasztrófák idején is; |
| --- | --- |

199.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy terjesszék a diplomáciai és konzuli védelemhez való joggal kapcsolatos információkat; felhívja a tagállamokat, hogy aktívan működjenek együtt az uniós polgárok Európai Unión kívüli védelmének biztosítása érdekében, válságok vagy katasztrófák idején is;

| 200. | felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki tájékoztató kampányokat, amelyek a polgárok aktív részvételének előmozdítását célozzák, egyrészt az arra irányuló joguk gyakorlása révén, hogy petíciót nyújtsanak be, illetve hogy egy uniós intézmény vagy szerv által elkövetett hivatali visszaélés esetén panaszt nyújtsanak be az európai ombudsmanhoz, másrészt a polgári kezdeményezésen keresztül; |
| --- | --- |

200.

felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki tájékoztató kampányokat, amelyek a polgárok aktív részvételének előmozdítását célozzák, egyrészt az arra irányuló joguk gyakorlása révén, hogy petíciót nyújtsanak be, illetve hogy egy uniós intézmény vagy szerv által elkövetett hivatali visszaélés esetén panaszt nyújtsanak be az európai ombudsmanhoz, másrészt a polgári kezdeményezésen keresztül;

| 201. | felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy növeljék az európai polgári kezdeményezés mint a közvetlen demokrácia olyan eszközének az ismertségét a lakosság körében, amelynek célja az Unió demokratikus működésének javítása; |
| --- | --- |

201.

felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy növeljék az európai polgári kezdeményezés mint a közvetlen demokrácia olyan eszközének az ismertségét a lakosság körében, amelynek célja az Unió demokratikus működésének javítása;

| 202. | rámutat arra, hogy hatékony tájékoztató kampányokra van szükség, amelyek – például egy „aktív polgári szerepvállalás” program iskolákban és egyetemeken történő elindításával – népszerűsítik az uniós polgársággal kapcsolatos jogokat a fiatalok körében; |
| --- | --- |

202.

rámutat arra, hogy hatékony tájékoztató kampányokra van szükség, amelyek – például egy „aktív polgári szerepvállalás” program iskolákban és egyetemeken történő elindításával – népszerűsítik az uniós polgársággal kapcsolatos jogokat a fiatalok körében;

| 203. | hangsúlyozza az Európai Parlament választási rendszere gyors reformjának szükségességét, biztosítva az uniós polgároknak az EU működésében való aktív részvételét; |
| --- | --- |

203.

hangsúlyozza az Európai Parlament választási rendszere gyors reformjának szükségességét, biztosítva az uniós polgároknak az EU működésében való aktív részvételét;

o

o o

| 204. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ-nek, az Európa Tanácsnak és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek. |
| --- | --- |

204.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ-nek, az Európa Tanácsnak és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek.

---

(1)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(2)  HL C 115., 2010.5.4., 1. o.

(3)  A 2011. május 18-i 10140/2011. sz. tanácsi dokumentum.

(4)  HL C 169. E, 2012.6.15., 49. o.

(5)  HL C 124. E, 2006.5.25., 405. o.

(6)  HL C 199. E, 2012.7.7., 112. o.

(7)  Lásd különösen a Charta szociális jogokról szóló cikkeit, valamint a Szerződés szolidaritásról szóló vonatkozó cikkeit: az EUMSZ 80. és 122. cikke.

(8)  HL C 285. E, 2010.10.21., 12. o.

(9)  COM(2010)0573.

(10)  HL C 341. E, 2010.12.16., 35. o.

(11)  HL C 199. E, 2012.7.7., 65. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0069.

(13)  COM(2011)0127 és COM(2011)0126.

(14)  A férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv; a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004/113/EK tanácsi irányelv.

(15)  Schalk és Kopf kontra Ausztria ügy, 30141/04. sz. kereset, EJEB

(16)  HL C 187., 1988.7.18., 236. o.

(17)  HL C 379., 1998.12.7., 66. o.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0453.

(19)  COM(2011)0032.

(20)  COM(2011)0429.

(21)  COM(2010)0379.

(22)  HL L 337., 2011.12.20., 9. o.

(23)  HL L 132., 2011.5.19., 1. o.

(24)  COM(2011)0320.

(25)  COM(2011)0319.

(26)  COM(2011)0076.

(27)  HL L 335., 2011.12.17., 1. o.

(28)  HL L 101., 2011.4.15., 1. o.

(29)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0585.

---

2012. december 13., csütörtök

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/87 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/87

---

P7_TA(2012)0503

2011. évi éves jelentés az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2011. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (2012/2145(INI))

(2015/C 434/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, az Emberi Jogok Európai Egyezményére, az Európai Unió Alapjogi Chartájára, valamint más kulcsfontosságú emberi jogi szerződésekre és jogi eszközökre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, az Emberi Jogok Európai Egyezményére, az Európai Unió Alapjogi Chartájára, valamint más kulcsfontosságú emberi jogi szerződésekre és jogi eszközökre,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2011. évi éves uniós jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2011. évi éves uniós jelentésre,

| — | tekintettel „Az emberi jogok helyzete a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája, ideértve az Unió emberi jogokkal kapcsolatos stratégiai politikájára gyakorolt hatásait is” című éves jelentéséről szóló, 2012. április 18-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok helyzete a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája, ideértve az Unió emberi jogokkal kapcsolatos stratégiai politikájára gyakorolt hatásait is” című éves jelentéséről szóló, 2012. április 18-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (11855/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (11855/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről szóló, 2012. július 25-i 2012/440/KKBP tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről szóló, 2012. július 25-i 2012/440/KKBP tanácsi határozatra,

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában – egy hatékonyabb megközelítés felé” című, 2011. december 12-i közös közleményére (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában – egy hatékonyabb megközelítés felé” című, 2011. december 12-i közös közleményére (COM(2011)0886),

| — | tekintettel az Európai Unió emberi jogokra vonatkozó irányvonalaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió emberi jogokra vonatkozó irányvonalaira,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálatról szóló, 2010. július 8-i álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálatról szóló, 2010. július 8-i álláspontjára (2),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2011. május 3-i 65/276. számú határozatára az Európai Uniónak az ENSZ munkájában történő részvételéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2011. május 3-i 65/276. számú határozatára az Európai Uniónak az ENSZ munkájában történő részvételéről,

| — | tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i Millenniumi Nyilatkozatára (A/Res/55/2), valamint az ENSZ Közgyűlésének határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i Millenniumi Nyilatkozatára (A/Res/55/2), valamint az ENSZ Közgyűlésének határozataira,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott uniós támogatásról: a kihívásokkal való szembenézésről és a nehézségek leküzdéséről szóló, 2011. november 17-i állásfoglalására (3), a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának tárgyában Kampalában (Uganda) (2011. május 31. és június 11. között) megtartott Felülvizsgálati Konferenciáról szóló, 2010. május 19-i állásfoglalására (4), valamint az Európai Unió által ez alkalommal tett ígéretekre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott uniós támogatásról: a kihívásokkal való szembenézésről és a nehézségek leküzdéséről szóló, 2011. november 17-i állásfoglalására (3), a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának tárgyában Kampalában (Uganda) (2011. május 31. és június 11. között) megtartott Felülvizsgálati Konferenciáról szóló, 2010. május 19-i állásfoglalására (4), valamint az Európai Unió által ez alkalommal tett ígéretekre (5),

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2011. március 21-i 2011/168/KKBP tanácsi határozatra (6), valamint a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2011. július 12-i határozat nyomon követéséről szóló felülvizsgált cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2011. március 21-i 2011/168/KKBP tanácsi határozatra (6), valamint a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2011. július 12-i határozat nyomon követéséről szóló felülvizsgált cselekvési tervre,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak az Európai Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című, 2011. március 8-i közös közleményére (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak az Európai Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című, 2011. március 8-i közös közleményére (COM(2011)0200),

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303),

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 3101. ülésén az európai szomszédságpolitikáról 2011. június 20-án elfogadott következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 3101. ülésén az európai szomszédságpolitikáról 2011. június 20-án elfogadott következtetésekre,

| — | tekintettel a Külügyi Tanácsnak a 2011. december 1-jén tartott 3130. ülésén elfogadott, a demokrácia megteremtését célzó európai kezdeményezésről szóló következtetéseire, valamint a Coreper keretében, 2011. december 15-én elfogadott, a demokrácia megteremtését célzó európai kezdeményezés létrehozásáról szóló nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Tanácsnak a 2011. december 1-jén tartott 3130. ülésén elfogadott, a demokrácia megteremtését célzó európai kezdeményezésről szóló következtetéseire, valamint a Coreper keretében, 2011. december 15-én elfogadott, a demokrácia megteremtését célzó európai kezdeményezés létrehozásáról szóló nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) esetleges létrehozásának módozatairól szóló, a Tanácshoz intézett 2012. március 29-i ajánlására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) esetleges létrehozásának módozatairól szóló, a Tanácshoz intézett 2012. március 29-i ajánlására (8),

| — | tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló 2011. július 7-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló 2011. július 7-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című, 2011. október 25-i közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című, 2011. október 25-i közleményére,

| — | tekintettel az EU által korlátozó intézkedések alá vetett, személyes és kereskedelmi érdekeltségeiket az EU határain belül érvényesítő vezetőkkel rendelkező rendszerekkel szembeni következetes politikáról szóló, a Tanácshoz intézett 2012. február 2-i ajánlására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU által korlátozó intézkedések alá vetett, személyes és kereskedelmi érdekeltségeiket az EU határain belül érvényesítő vezetőkkel rendelkező rendszerekkel szembeni következetes politikáról szóló, a Tanácshoz intézett 2012. február 2-i ajánlására (10),

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadójának a lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jog előmozdításáról és védelméről szóló 2011. május 16-i jelentésére (A/HRC/17/27), amely hangsúlyozza a lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jogra vonatkozó nemzetközi emberi jogi normáknak és szabványoknak az internetre mint kommunikációs eszközre való alkalmazhatóságát, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadójának a lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jog előmozdításáról és védelméről szóló 2011. május 16-i jelentésére (A/HRC/17/27), amely hangsúlyozza a lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jogra vonatkozó nemzetközi emberi jogi normáknak és szabványoknak az internetre mint kommunikációs eszközre való alkalmazhatóságát,

| — | tekintettel a digitális menetrendért felelős biztos a „szabad háló” stratégiáról szóló, 2011. december 12-i közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális menetrendért felelős biztos a „szabad háló” stratégiáról szóló, 2011. december 12-i közleményére,

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadójának az emberi jogi jogvédők helyzetéről szóló, 2011. július 28-i jelentésére (A/66/203), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadójának az emberi jogi jogvédők helyzetéről szóló, 2011. július 28-i jelentésére (A/66/203),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló, 2010. december 21-i határozatára (A/RES/65/206), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló, 2010. december 21-i határozatára (A/RES/65/206),

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezményre,

| — | tekintettel a foglyok CIA általi állítólagos szállításáról és európai országokban történő illegális fogva tartásáról szóló 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglyok CIA általi állítólagos szállításáról és európai országokban történő illegális fogva tartásáról szóló 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadójának a kínzásról és egyéb kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódról vagy büntetésről és a magánzárkáról – a pszichiátriai klinikát is beleértve – szóló, 2011. augusztus 5-i időközi jelentésére (A/66/268), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadójának a kínzásról és egyéb kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódról vagy büntetésről és a magánzárkáról – a pszichiátriai klinikát is beleértve – szóló, 2011. augusztus 5-i időközi jelentésére (A/66/268),

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325., 1820., 1888., 1889. és 1960. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325., 1820., 1888., 1889. és 1960. számú határozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsa által 2011. május 13-án elfogadott, a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. és 1820. számú ENSZ BT-határozatok uniós végrehajtására vonatkozó átfogó megközelítés európai uniós mutatóiról szóló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsa által 2011. május 13-án elfogadott, a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. és 1820. számú ENSZ BT-határozatok uniós végrehajtására vonatkozó átfogó megközelítés európai uniós mutatóiról szóló jelentésre,

| — | tekintettel a közös biztonság- és védelempolitikáról szóló, a 2011. december 1-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös biztonság- és védelempolitikáról szóló, a 2011. december 1-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2011. október 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2011. október 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0637),

| — | tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre (CEDAW) és annak fakultatív jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre (CEDAW) és annak fakultatív jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a nők elleni erőszak és a családon belüli erőszak megelőzéséről és az azzal szembeni küzdelemről szóló egyezménynek az Európa Tanács miniszteri tanácsa általi, 2011. április 7-i elfogadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszak és a családon belüli erőszak megelőzéséről és az azzal szembeni küzdelemről szóló egyezménynek az Európa Tanács miniszteri tanácsa általi, 2011. április 7-i elfogadására,

| — | tekintettel a gyermekek jogairól szóló ENSZ-határozatokra, legutóbb a 2012. április 4-én elfogadott ENSZ-határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogairól szóló ENSZ-határozatokra, legutóbb a 2012. április 4-én elfogadott ENSZ-határozatra,

| — | tekintettel az ENSZ EJT emberi jogokról, szexuális irányultságról és nemi identitásról szóló 2011. június 17-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ EJT emberi jogokról, szexuális irányultságról és nemi identitásról szóló 2011. június 17-i határozatára,

| — | tekintettel az Európai Uniónak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez való, 2011. január 22-i csatlakozására, amely az első olyan emberi jogi ENSZ-egyezmény, amelyet az Európai Unió mint „regionális integrációs szervezet” ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez való, 2011. január 22-i csatlakozására, amely az első olyan emberi jogi ENSZ-egyezmény, amelyet az Európai Unió mint „regionális integrációs szervezet” ratifikált,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által kiadott, a munkán és a származáson alapuló megkülönböztetés tényleges felszámolásáról szóló ENSZ-alapelvek és -iránymutatások tervezetére (A/HRC/11/CRP.3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által kiadott, a munkán és a származáson alapuló megkülönböztetés tényleges felszámolásáról szóló ENSZ-alapelvek és -iránymutatások tervezetére (A/HRC/11/CRP.3),

| — | tekintettel a kaszt szerinti megkülönböztetésre vonatkozóan az ENSZ emberi jogi főbiztosa, az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek által, és a különleges ENSZ-eljárások keretében kifejtett észrevételekre és ajánlásokra, kiemelve különösen a különleges ENSZ-előadónak a rasszizmus, a fajon alapuló megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az ezekhez társuló intolerancia jelenkori formáiról szóló, 2011. május 24-i jelentését (A/HRC/17/40), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kaszt szerinti megkülönböztetésre vonatkozóan az ENSZ emberi jogi főbiztosa, az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek által, és a különleges ENSZ-eljárások keretében kifejtett észrevételekre és ajánlásokra, kiemelve különösen a különleges ENSZ-előadónak a rasszizmus, a fajon alapuló megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az ezekhez társuló intolerancia jelenkori formáiról szóló, 2011. május 24-i jelentését (A/HRC/17/40),

| — | tekintettel a valláson vagy meggyőződésen alapuló intoleranciáról, hátrányos megkülönböztetésről és erőszakról szóló, 2011. február 21-i tanácsi következtetésekre, és az ENSZ Közgyűlésének a személyekkel szembeni, valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia, negatív sztereotípiák, megbélyegzés, megkülönböztetés, erőszak vagy erőszakra való uszítás elleni küzdelemről szóló, 66/167. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a valláson vagy meggyőződésen alapuló intoleranciáról, hátrányos megkülönböztetésről és erőszakról szóló, 2011. február 21-i tanácsi következtetésekre, és az ENSZ Közgyűlésének a személyekkel szembeni, valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia, negatív sztereotípiák, megbélyegzés, megkülönböztetés, erőszak vagy erőszakra való uszítás elleni küzdelemről szóló, 66/167. számú határozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0377/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0377/2012),

| A. | mivel a szerződések arra kötelezik az Európai Uniót, hogy külső fellépését a demokrácia, a jogállamiság elvére, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan voltának elvére, az emberi méltóság tiszteletben tartására, az egyenlőség és a szolidaritás elvére, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában és a nemzetközi jogban foglalt elvek tiszteletben tartására alapozza; |
| --- | --- |

A.

mivel a szerződések arra kötelezik az Európai Uniót, hogy külső fellépését a demokrácia, a jogállamiság elvére, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan voltának elvére, az emberi méltóság tiszteletben tartására, az egyenlőség és a szolidaritás elvére, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában és a nemzetközi jogban foglalt elvek tiszteletben tartására alapozza;

| B. | mivel az igazságosság, a jogállamiság, a minden bűncselekményért – többek között a nemzetközi közösség egészét érintő legsúlyosabb bűntettekért – való elszámoltathatóság, a tisztességes eljárás és a független igazságszolgáltatás az emberi jogok védelmének nélkülözhetetlen elemei és a fenntartható béke tartóoszlopai; |
| --- | --- |

B.

mivel az igazságosság, a jogállamiság, a minden bűncselekményért – többek között a nemzetközi közösség egészét érintő legsúlyosabb bűntettekért – való elszámoltathatóság, a tisztességes eljárás és a független igazságszolgáltatás az emberi jogok védelmének nélkülözhetetlen elemei és a fenntartható béke tartóoszlopai;

| C. | mivel a demokrácia és a jogállamiság a legfőbb biztosítéka az emberi jogok és alapvető szabadságok érvényesülésének, a megkülönböztetés valamennyi formája kiküszöbölésének, az egyénekkel és a közösségekkel szembeni toleranciának és mindenki egyenlőségének; |
| --- | --- |

C.

mivel a demokrácia és a jogállamiság a legfőbb biztosítéka az emberi jogok és alapvető szabadságok érvényesülésének, a megkülönböztetés valamennyi formája kiküszöbölésének, az egyénekkel és a közösségekkel szembeni toleranciának és mindenki egyenlőségének;

| D. | mivel az arab tavasz eseményeinek tanulságai minden bizonnyal a továbbiakban is lendületet adnak az EU-nak ahhoz, hogy felülvizsgálja és javítsa a többek között az emberi jogi jogvédőkre, a nemzetközi humanitárius jogra, az EU harmadik országokkal – valamint a civil társadalommal, többek között a nem kormányzati szervezetekkel és az alulról építkező mozgalmakkal – folytatott emberi jogi párbeszédeire és a közösségi médiára vonatkozó uniós szakpolitikákat, és biztosítsa az azok közötti koherenciát; |
| --- | --- |

D.

mivel az arab tavasz eseményeinek tanulságai minden bizonnyal a továbbiakban is lendületet adnak az EU-nak ahhoz, hogy felülvizsgálja és javítsa a többek között az emberi jogi jogvédőkre, a nemzetközi humanitárius jogra, az EU harmadik országokkal – valamint a civil társadalommal, többek között a nem kormányzati szervezetekkel és az alulról építkező mozgalmakkal – folytatott emberi jogi párbeszédeire és a közösségi médiára vonatkozó uniós szakpolitikákat, és biztosítsa az azok közötti koherenciát;

| E. | mivel az EU feladata a vele nemzetközi – többek között kereskedelmi –megállapodásokat aláíró országok segítése ezen alapvető elvek megvalósításában, különösen a megállapodások részét képező, a demokráciára és az emberi jogokra vonatkozó záradékok szigorú tiszteletben tartásának biztosítása mellett; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU feladata a vele nemzetközi – többek között kereskedelmi –megállapodásokat aláíró országok segítése ezen alapvető elvek megvalósításában, különösen a megállapodások részét képező, a demokráciára és az emberi jogokra vonatkozó záradékok szigorú tiszteletben tartásának biztosítása mellett;

| F. | mivel az internet-hozzáférés kulcsfontosságú eleme az információhoz való hozzáférésnek, a véleménynyilvánítás szabadságának, a sajtószabadságnak, a gyülekezési szabadságnak, valamint a gazdasági, szociális, politikai és kulturális fejlődésnek; mivel az EU-nak offline és online egyaránt védenie kell és elő kell mozdítania az emberi jogokat; |
| --- | --- |

F.

mivel az internet-hozzáférés kulcsfontosságú eleme az információhoz való hozzáférésnek, a véleménynyilvánítás szabadságának, a sajtószabadságnak, a gyülekezési szabadságnak, valamint a gazdasági, szociális, politikai és kulturális fejlődésnek; mivel az EU-nak offline és online egyaránt védenie kell és elő kell mozdítania az emberi jogokat;

| G. | mivel a világ számos országában egyre gyakrabban tapasztalható, hogy kormányok és nem állami szereplők megsértik a gondolat, a meggyőződés, a vallás és a lelkiismeret szabadságát, és mivel ennek következménye egyes személyek és vallási közösségek, illetve kisebbségek és laikusok hátrányos megkülönböztetése és intolerancia velük szemben; |
| --- | --- |

G.

mivel a világ számos országában egyre gyakrabban tapasztalható, hogy kormányok és nem állami szereplők megsértik a gondolat, a meggyőződés, a vallás és a lelkiismeret szabadságát, és mivel ennek következménye egyes személyek és vallási közösségek, illetve kisebbségek és laikusok hátrányos megkülönböztetése és intolerancia velük szemben;

| H. | mivel a nők szerepe és teljes mértékű részvétele a politikai, gazdasági és szociális szférában alapvető fontosságú, különösen a háborút követő békeépítő folyamatokban, a demokratikus átmenet tárgyalásaiban és a konfliktusrendezési, megbékélési és stabilizálási folyamatokban; |
| --- | --- |

H.

mivel a nők szerepe és teljes mértékű részvétele a politikai, gazdasági és szociális szférában alapvető fontosságú, különösen a háborút követő békeépítő folyamatokban, a demokratikus átmenet tárgyalásaiban és a konfliktusrendezési, megbékélési és stabilizálási folyamatokban;

| I. | mivel „Az EU éves jelentése az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban” című dokumentum és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája nem lehet csupán a múltbeli eredmények és hibák átgondolása és ezen eredmények vagy hibák felülvizsgálata, hanem az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos uniós stratégiát és cselekvési tervet ösztönző dokumentumként is kell szolgálnia; mivel ideális esetben minden további éves jelentésnek kézzelfoghatóan és rendszeresen hozzá kell járulnia az EU emberi jogi politikájának javításához világszerte; |
| --- | --- |

I.

mivel „Az EU éves jelentése az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban” című dokumentum és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája nem lehet csupán a múltbeli eredmények és hibák átgondolása és ezen eredmények vagy hibák felülvizsgálata, hanem az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos uniós stratégiát és cselekvési tervet ösztönző dokumentumként is kell szolgálnia; mivel ideális esetben minden további éves jelentésnek kézzelfoghatóan és rendszeresen hozzá kell járulnia az EU emberi jogi politikájának javításához világszerte;

Az Unió 2011-es éves jelentése

| 1. | üdvözli az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló 2011-es éves uniós jelentés elfogadását; üdvözli, hogy a Bizottság alelnökének / a főképviselőnek (VP/HR) módjában állt az éves jelentést a Parlament júniusi plenáris ülésén előterjeszteni, és ezzel visszatértek a szokásos gyakorlathoz; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló 2011-es éves uniós jelentés elfogadását; üdvözli, hogy a Bizottság alelnökének / a főképviselőnek (VP/HR) módjában állt az éves jelentést a Parlament júniusi plenáris ülésén előterjeszteni, és ezzel visszatértek a szokásos gyakorlathoz;

| 2. | tudomásul veszi az éves jelentés kidolgozása tekintetében az elmúlt években tett előremutató lépéseket, hangsúlyozza azonban az előrelépésre kínálkozó lehetőségeket; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi az éves jelentés kidolgozása tekintetében az elmúlt években tett előremutató lépéseket, hangsúlyozza azonban az előrelépésre kínálkozó lehetőségeket;

| 3. | úgy véli, hogy az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről szóló éves jelentésnek az EU e téren végzett munkájáról tájékoztatást nyújtó fontos eszköznek kell lennie, és hozzá kell járulnia az uniós fellépések láthatóságának javításához; felhívja az alelnököt / főképviselőt, hogy a jövőbeni éves jelentések kidolgozása során aktívan és módszeresen konzultáljon a Parlamenttel, és számoljon be arról, hogy miként vette figyelembe a Parlament állásfoglalásait; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről szóló éves jelentésnek az EU e téren végzett munkájáról tájékoztatást nyújtó fontos eszköznek kell lennie, és hozzá kell járulnia az uniós fellépések láthatóságának javításához; felhívja az alelnököt / főképviselőt, hogy a jövőbeni éves jelentések kidolgozása során aktívan és módszeresen konzultáljon a Parlamenttel, és számoljon be arról, hogy miként vette figyelembe a Parlament állásfoglalásait;

Általános szempontok

| 4. | üdvözli az EU emberi jogi stratégiai keretének 2012. június 25-i elfogadását; sürgeti az uniós intézményeket, hogy egymással együttműködve biztosítsák a keret időben történő és megfelelő végrehajtását annak érdekében, hogy hitelt érdemlően teljesüljön az Unió szerződésbe foglalt kötelezettségvállalása, mely szerint az emberi jogokon, a demokratikus értékeken és a jogállamiságon alapuló, elvi alapon rögzített, határozott külső politikára kell törekedni, a kettős mérce alkalmazásának elkerülésével; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az EU emberi jogi stratégiai keretének 2012. június 25-i elfogadását; sürgeti az uniós intézményeket, hogy egymással együttműködve biztosítsák a keret időben történő és megfelelő végrehajtását annak érdekében, hogy hitelt érdemlően teljesüljön az Unió szerződésbe foglalt kötelezettségvállalása, mely szerint az emberi jogokon, a demokratikus értékeken és a jogállamiságon alapuló, elvi alapon rögzített, határozott külső politikára kell törekedni, a kettős mérce alkalmazásának elkerülésével;

| 5. | sürgeti a Tanácsot, a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a Parlamentet, hogy szorosan működjenek együtt egy következetes, ambiciózus és hatékony, e stratégiai kereten alapuló európai emberi jogi politika végrehajtása terén a világban, felhasználva az uniós fejlesztési támogatásokat és az Európai Demokrácia Alapítvány által kínált lehetőségeket; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a Tanácsot, a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a Parlamentet, hogy szorosan működjenek együtt egy következetes, ambiciózus és hatékony, e stratégiai kereten alapuló európai emberi jogi politika végrehajtása terén a világban, felhasználva az uniós fejlesztési támogatásokat és az Európai Demokrácia Alapítvány által kínált lehetőségeket;

| 6. | ajánlja, hogy a Tanács és az EKSZ végezze el az új emberi jogi csomag, különösen a cselekvési terv félidős értékelését; kitart amellett, hogy a folyamat során a Parlamenttel széles körű konzultációt kell folytatni és rendszeresen tájékoztatni kell, továbbá hogy a civil társadalmat is be kell vonni ebbe a folyamatba; |
| --- | --- |

6.

ajánlja, hogy a Tanács és az EKSZ végezze el az új emberi jogi csomag, különösen a cselekvési terv félidős értékelését; kitart amellett, hogy a folyamat során a Parlamenttel széles körű konzultációt kell folytatni és rendszeresen tájékoztatni kell, továbbá hogy a civil társadalmat is be kell vonni ebbe a folyamatba;

| 7. | üdvözli az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének megbízatását és a Tanács brüsszeli székhelyű Emberi Jogi Munkacsoportjának (COHOM) tervezett létrehozását; várakozással tekint a Parlamenttel való szoros – mindenekelőtt az EUSZ 36. cikkének rendelkezéseivel összhangban folytatandó – együttműködésükre; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének megbízatását és a Tanács brüsszeli székhelyű Emberi Jogi Munkacsoportjának (COHOM) tervezett létrehozását; várakozással tekint a Parlamenttel való szoros – mindenekelőtt az EUSZ 36. cikkének rendelkezéseivel összhangban folytatandó – együttműködésükre;

| 8. | elvárja, hogy a COHOM – az EU külső és belső emberi jogi politikája közötti következetesség megoldása érdekében – fokozza az együttműködést az alapvető jogokkal foglalkozó állandó tanácsi munkacsoporttal (FREMP); hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Unión belül egységes rendszert alkotó, következetes és példamutató, az alapvető értékekkel és elvekkel összhangban álló politikák álljanak rendelkezésre annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb legyen az EU hitelessége és az uniós emberi jogi politikák hatékonysága, valamint ténylegesen érvényesülhessen az emberi jogok egyetemessége; |
| --- | --- |

8.

elvárja, hogy a COHOM – az EU külső és belső emberi jogi politikája közötti következetesség megoldása érdekében – fokozza az együttműködést az alapvető jogokkal foglalkozó állandó tanácsi munkacsoporttal (FREMP); hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Unión belül egységes rendszert alkotó, következetes és példamutató, az alapvető értékekkel és elvekkel összhangban álló politikák álljanak rendelkezésre annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb legyen az EU hitelessége és az uniós emberi jogi politikák hatékonysága, valamint ténylegesen érvényesülhessen az emberi jogok egyetemessége;

| 9. | üdvözli azt a pozitív hatást, amelyet az EU a Lisszaboni Szerződés által megteremtett jogi személyiségének az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményének 2010. decemberi aláírása céljából történő gyakorlása révén a belső és külső politikák koherenciájára gyakorolt; felszólít arra, hogy alkalmazzanak hasonló megközelítést más nemzetközi emberi jogi szerződések és egyezmények esetében is; felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy e téren proaktív megközelítés alkalmazásával kezeljék az abból a helyzetből adódó kedvezőtlen hatásokat, hogy az uniós tagállamok egyenként írnak alá és ratifikálnak más jelentős külső szerződéseket és egyezményeket; |
| --- | --- |

9.

üdvözli azt a pozitív hatást, amelyet az EU a Lisszaboni Szerződés által megteremtett jogi személyiségének az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményének 2010. decemberi aláírása céljából történő gyakorlása révén a belső és külső politikák koherenciájára gyakorolt; felszólít arra, hogy alkalmazzanak hasonló megközelítést más nemzetközi emberi jogi szerződések és egyezmények esetében is; felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy e téren proaktív megközelítés alkalmazásával kezeljék az abból a helyzetből adódó kedvezőtlen hatásokat, hogy az uniós tagállamok egyenként írnak alá és ratifikálnak más jelentős külső szerződéseket és egyezményeket;

| 10. | sürgeti az alelnököt/főképviselőt, az EKSZ-t, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a hatékonyság érdekében biztosítsák az összhangot és a következetességet az emberi jogok és a demokrácia harmadik országokban fennálló helyzetével kapcsolatban a különböző külső pénzügyi eszközök és a meglévő és tervezett európai uniós teljesítményértékelési, nyomon követési és értékelési tevékenységek között, beleértve többek között a következőket: a bővítéshez és a szomszédságpolitikához kapcsolódó helyzetjelentések emberi jogokkal és demokráciával foglalkozó fejezetei; az európai szomszédságpolitika tekintetében az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozóan meghatározott „többért többet” elv értékelése; az emberi jogok tervezett felvétele a jogalkotási és nem jogalkotási javaslatokhoz, valamint regionális vagy kétoldalú – akár kereskedelmi, partnerségi és társulási, akár együttműködési – megállapodásokhoz végzett hatásvizsgálatokba; az európai uniós segélyezési módozatok (különösen a költségvetési támogatás) alkalmazása során az emberi jogi értékelés bevezetésére irányuló bizottsági terv; az emberi jogi egyezmények GSP+ országokban történő tiszteletben tartásának vizsgálatára irányuló ellenőrző mechanizmus végrehajtásának megerősítése; az Unió választási megfigyelő missziója által készített jelentések későbbi használatának rendszeressé tétele; az Európai Unió Tanácsa által a teljesítményértékelésre, valamint az emberi jogokkal, a nemekkel és a fegyveres konfliktusban érintett gyermekekkel kapcsolatos szempontok folyamatos és módszeres mérlegelésére helyezett hangsúly a KBVP-missziók tanulságokról szóló dokumentumaiban; |
| --- | --- |

10.

sürgeti az alelnököt/főképviselőt, az EKSZ-t, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a hatékonyság érdekében biztosítsák az összhangot és a következetességet az emberi jogok és a demokrácia harmadik országokban fennálló helyzetével kapcsolatban a különböző külső pénzügyi eszközök és a meglévő és tervezett európai uniós teljesítményértékelési, nyomon követési és értékelési tevékenységek között, beleértve többek között a következőket: a bővítéshez és a szomszédságpolitikához kapcsolódó helyzetjelentések emberi jogokkal és demokráciával foglalkozó fejezetei; az európai szomszédságpolitika tekintetében az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozóan meghatározott „többért többet” elv értékelése; az emberi jogok tervezett felvétele a jogalkotási és nem jogalkotási javaslatokhoz, valamint regionális vagy kétoldalú – akár kereskedelmi, partnerségi és társulási, akár együttműködési – megállapodásokhoz végzett hatásvizsgálatokba; az európai uniós segélyezési módozatok (különösen a költségvetési támogatás) alkalmazása során az emberi jogi értékelés bevezetésére irányuló bizottsági terv; az emberi jogi egyezmények GSP+ országokban történő tiszteletben tartásának vizsgálatára irányuló ellenőrző mechanizmus végrehajtásának megerősítése; az Unió választási megfigyelő missziója által készített jelentések későbbi használatának rendszeressé tétele; az Európai Unió Tanácsa által a teljesítményértékelésre, valamint az emberi jogokkal, a nemekkel és a fegyveres konfliktusban érintett gyermekekkel kapcsolatos szempontok folyamatos és módszeres mérlegelésére helyezett hangsúly a KBVP-missziók tanulságokról szóló dokumentumaiban;

| 11. | üdvözli a politikák legmegfelelőbb és leghatékonyabb módon történő végrehajtását célzó, az egyes országokra vonatkozó emberi jogi országstratégiák elfogadását; elismeri az Unió helyi küldöttségeinek kulcsfontosságú szerepét az egyedi körülményekhez szabott országstratégiák kidolgozásában és nyomon követésében, kiemeli azonban az EKSZ koordináló feladatát az emberi jogi stratégiai keretben és az uniós iránymutatásokban meghatározott európai uniós emberi jogi politika prioritásai következetes alkalmazásának biztosításában; kiemeli annak fontosságát, hogy az Unió küldöttségeiben, valamint a KBVP-missziókban és -műveletekben kiépüljön az emberi jogokkal és a demokráciával foglalkozó kapcsolattartási pontok hálózata; sürgeti az alelnököt / főképviselőt, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy az emberi jogi kérdésekkel kapcsolatos helyi szintű munka tekintetében legjobb gyakorlatként fogadják el az Unió küldöttségeinek és az uniós tagállamok nagykövetségeinek körében kialakított emberi jogi munkacsoportokat; szorgalmazza továbbá a civil társadalom képviselőivel, az emberi jogi jogvédőkkel és a nemzeti parlamentek tagjaival való rendszeres kapcsolattartást; támogatja az EKSZ célját, hogy az EKSZ, a Bizottság, az Unió küldöttsége és a KBVP-misszió személyzetének, valamint az Európai Unió harmadik országokkal kapcsolatban álló ügynökségeinek – kiváltképpen a FRONTEX-nek – nyújtsanak képzést az emberi jogok és a demokrácia témakörében; kéri, hogy fordítsanak megkülönböztetett figyelmet arra, hogy meg kell védeni az emberi jogok védelmezőit. úgy véli, hogy a nagyobb fokú hatékonyság, eredményesség és következetesség biztosítása érdekében az emberi jogi országstratégiákat be kell építeni az EU közös kül- és biztonságpolitikájába, közös biztonság- és védelempolitikájába, kereskedelmi és fejlesztési politikáiba, a földrajzi és a tematikus programokba egyaránt; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a politikák legmegfelelőbb és leghatékonyabb módon történő végrehajtását célzó, az egyes országokra vonatkozó emberi jogi országstratégiák elfogadását; elismeri az Unió helyi küldöttségeinek kulcsfontosságú szerepét az egyedi körülményekhez szabott országstratégiák kidolgozásában és nyomon követésében, kiemeli azonban az EKSZ koordináló feladatát az emberi jogi stratégiai keretben és az uniós iránymutatásokban meghatározott európai uniós emberi jogi politika prioritásai következetes alkalmazásának biztosításában; kiemeli annak fontosságát, hogy az Unió küldöttségeiben, valamint a KBVP-missziókban és -műveletekben kiépüljön az emberi jogokkal és a demokráciával foglalkozó kapcsolattartási pontok hálózata; sürgeti az alelnököt / főképviselőt, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy az emberi jogi kérdésekkel kapcsolatos helyi szintű munka tekintetében legjobb gyakorlatként fogadják el az Unió küldöttségeinek és az uniós tagállamok nagykövetségeinek körében kialakított emberi jogi munkacsoportokat; szorgalmazza továbbá a civil társadalom képviselőivel, az emberi jogi jogvédőkkel és a nemzeti parlamentek tagjaival való rendszeres kapcsolattartást; támogatja az EKSZ célját, hogy az EKSZ, a Bizottság, az Unió küldöttsége és a KBVP-misszió személyzetének, valamint az Európai Unió harmadik országokkal kapcsolatban álló ügynökségeinek – kiváltképpen a FRONTEX-nek – nyújtsanak képzést az emberi jogok és a demokrácia témakörében; kéri, hogy fordítsanak megkülönböztetett figyelmet arra, hogy meg kell védeni az emberi jogok védelmezőit. úgy véli, hogy a nagyobb fokú hatékonyság, eredményesség és következetesség biztosítása érdekében az emberi jogi országstratégiákat be kell építeni az EU közös kül- és biztonságpolitikájába, közös biztonság- és védelempolitikájába, kereskedelmi és fejlesztési politikáiba, a földrajzi és a tematikus programokba egyaránt;

Az Európai Unió fellépése az ENSZ-ben

| 12. | üdvözli az Európai Unió azon törekvéseit, amelyek az emberi jogi munkának az ENSZ rendszerén belüli támogatására és fellendítésére irányulnak, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2011-es felülvizsgálatának befejezését is beleértve; kiemeli, hogy továbbra is fontos az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala függetlenségének, valamint az ENSZ tematikus és országspecifikus emberi jogi különleges előadóinak támogatása, és várakozással tekint az EU újonnan kinevezett, emberi jogokért felelős különleges képviselőjével folytatott szoros együttműködésükre; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az Európai Unió 2011. január 22-én csatlakozott a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez, amely az első olyan emberi jogi ENSZ-egyezmény, amelyet az Európai Unió mint jogi személy ratifikált; |
| --- | --- |

12.

üdvözli az Európai Unió azon törekvéseit, amelyek az emberi jogi munkának az ENSZ rendszerén belüli támogatására és fellendítésére irányulnak, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2011-es felülvizsgálatának befejezését is beleértve; kiemeli, hogy továbbra is fontos az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala függetlenségének, valamint az ENSZ tematikus és országspecifikus emberi jogi különleges előadóinak támogatása, és várakozással tekint az EU újonnan kinevezett, emberi jogokért felelős különleges képviselőjével folytatott szoros együttműködésükre; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az Európai Unió 2011. január 22-én csatlakozott a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez, amely az első olyan emberi jogi ENSZ-egyezmény, amelyet az Európai Unió mint jogi személy ratifikált;

| 13. | hangsúlyozza annak fontosságát, illetve erőteljes támogatását fejezi ki az iránt, hogy az EU – a határozatok társtámogatásán, a nyilatkozatok kibocsátásán, valamint az interaktív párbeszédekben és vitákban való részvételén keresztül – aktívan részt vegyen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának munkájában; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza annak fontosságát, illetve erőteljes támogatását fejezi ki az iránt, hogy az EU – a határozatok társtámogatásán, a nyilatkozatok kibocsátásán, valamint az interaktív párbeszédekben és vitákban való részvételén keresztül – aktívan részt vegyen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának munkájában;

| 14. | üdvözli, hogy az uniós tagállamok az élen járva támogatták az ENSZ emberi jogi rendszerének hitelességét azzal, hogy közösen állandó befogadást biztosítottak az ENSZ emberi jogokkal kapcsolatos valamennyi különleges eljárásának, kezdeményezték az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa Líbiával foglalkozó különleges ülésének összehívását, ahol a Líbia EJT-tagságának felfüggesztésére vonatkozó történelmi ajánlást tették, továbbá azzal, hogy kezdeményező szerepet vállaltak a Szíriában fennálló emberi jogi helyzetet vizsgáló független vizsgálóbizottság létrehozásában; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy az uniós tagállamok az élen járva támogatták az ENSZ emberi jogi rendszerének hitelességét azzal, hogy közösen állandó befogadást biztosítottak az ENSZ emberi jogokkal kapcsolatos valamennyi különleges eljárásának, kezdeményezték az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa Líbiával foglalkozó különleges ülésének összehívását, ahol a Líbia EJT-tagságának felfüggesztésére vonatkozó történelmi ajánlást tették, továbbá azzal, hogy kezdeményező szerepet vállaltak a Szíriában fennálló emberi jogi helyzetet vizsgáló független vizsgálóbizottság létrehozásában;

| 15. | elismeri az EU segítségnyújtási és kreatív koalíciókötési potenciálját, amit az Unió azon fellépése is példáz, amely kikövezte az utat az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának az emberi jogokra, a szexuális irányultságra és a nemi identitásra vonatkozó korszakalkotó határozatához, amelyet minden régióból támogattak államok, továbbá a vallási intolerancia elleni küzdelemmel és a vallás- és lelkiismereti szabadság védelmével, valamint ezzel egyidejűleg a más kulcsfontosságú emberi jogokra, köztük a véleménynyilvánítás szabadságára gyakorolt lehetséges káros hatások elkerülésével kapcsolatos genfi és New York-i konszenzusteremtést; |
| --- | --- |

15.

elismeri az EU segítségnyújtási és kreatív koalíciókötési potenciálját, amit az Unió azon fellépése is példáz, amely kikövezte az utat az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának az emberi jogokra, a szexuális irányultságra és a nemi identitásra vonatkozó korszakalkotó határozatához, amelyet minden régióból támogattak államok, továbbá a vallási intolerancia elleni küzdelemmel és a vallás- és lelkiismereti szabadság védelmével, valamint ezzel egyidejűleg a más kulcsfontosságú emberi jogokra, köztük a véleménynyilvánítás szabadságára gyakorolt lehetséges káros hatások elkerülésével kapcsolatos genfi és New York-i konszenzusteremtést;

| 16. | újfent megerősíti, hogy ellenzi egyes regionális csoportok gyakorlatát, amelyek ellenjelölt nélküli választásokat rendeznek az Emberi Jogi Tanácsba; |
| --- | --- |

16.

újfent megerősíti, hogy ellenzi egyes regionális csoportok gyakorlatát, amelyek ellenjelölt nélküli választásokat rendeznek az Emberi Jogi Tanácsba;

| 17. | ajánlja az egyetemes időszakos felülvizsgálat ajánlásainak nyomon követését, azaz ezen ajánlások módszeres beépítését az uniós emberi jogi országstratégiákba, valamint az emberi jogokról folytatott párbeszédbe és konzultációba; |
| --- | --- |

17.

ajánlja az egyetemes időszakos felülvizsgálat ajánlásainak nyomon követését, azaz ezen ajánlások módszeres beépítését az uniós emberi jogi országstratégiákba, valamint az emberi jogokról folytatott párbeszédbe és konzultációba;

| 18. | emlékeztet arra, hogy megfelelő finanszírozásra van szükség az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosa Hivatala regionális hivatalainak fenntartásához; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy megfelelő finanszírozásra van szükség az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosa Hivatala regionális hivatalainak fenntartásához;

| 19. | emlékeztet „Az Európai Unió részvétele az ENSZ munkájában” című, 65/276. számú határozat ENSZ-közgyűlés általi elfogadására, amelyet az Unió által a szervezet emberi jogi munkájában betöltött szerep növelésére irányuló nagyobb erőfeszítések visszafogott kezdetének tekint; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet „Az Európai Unió részvétele az ENSZ munkájában” című, 65/276. számú határozat ENSZ-közgyűlés általi elfogadására, amelyet az Unió által a szervezet emberi jogi munkájában betöltött szerep növelésére irányuló nagyobb erőfeszítések visszafogott kezdetének tekint;

A nemzetközi büntetőjoggal, a büntetlenség elleni küzdelemmel és a Nemzetközi Büntetőbírósággal (NBB) kapcsolatos európai uniós politika

| 20. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szelektív igazságszolgáltatás gyakran a jogállamiság és a korrupció elleni küzdelem leple alatt bukkan fel az új és átmeneti demokráciákban; sajnálatának ad hangot, amiért a szelektív igazságszolgáltatás alig több mint a politikai bosszú és a politikai ellenfelekkel való leszámolás eszköze, ami az ellenzék, a média képviselői és az emberi jogi jogvédők megfélemlítésével és háttérbe szorításával történik, különösen a választásokat megelőző időszakban; továbbra is aggasztónak találja az ukrán ellenzék tagjaival szemben felhozott, bűncselekményekkel kapcsolatos és politikai indíttatású vádakat, és nyomatékosan kéri az ukrán hatóságokat, hogy vessenek véget az ellenzék folyamatos zaklatásának, ami nagymértékben korlátozza az országnak a jogállamiság és a demokratikus értékek biztosítására irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

20.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szelektív igazságszolgáltatás gyakran a jogállamiság és a korrupció elleni küzdelem leple alatt bukkan fel az új és átmeneti demokráciákban; sajnálatának ad hangot, amiért a szelektív igazságszolgáltatás alig több mint a politikai bosszú és a politikai ellenfelekkel való leszámolás eszköze, ami az ellenzék, a média képviselői és az emberi jogi jogvédők megfélemlítésével és háttérbe szorításával történik, különösen a választásokat megelőző időszakban; továbbra is aggasztónak találja az ukrán ellenzék tagjaival szemben felhozott, bűncselekményekkel kapcsolatos és politikai indíttatású vádakat, és nyomatékosan kéri az ukrán hatóságokat, hogy vessenek véget az ellenzék folyamatos zaklatásának, ami nagymértékben korlátozza az országnak a jogállamiság és a demokratikus értékek biztosítására irányuló erőfeszítéseit;

| 21. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nemzetközi szervezetektől az orosz hatóságokhoz intézett számos felhívás ellenére sem történt előrelépés Szergej Magnyickij halálának kivizsgálásában, ezért sürgeti a Tanácsot, hogy határozzon meg és alkalmazzon uniós szintű vízumkiadási tilalmat a Szergej Magnyickij haláláért felelős tisztviselők tekintetében, valamint hogy fagyassza be mindazokat a pénzügyi eszközöket, amelyek az EU-ban esetlegesen e személyek vagy közeli hozzátartozóik tulajdonában vannak; |
| --- | --- |

21.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nemzetközi szervezetektől az orosz hatóságokhoz intézett számos felhívás ellenére sem történt előrelépés Szergej Magnyickij halálának kivizsgálásában, ezért sürgeti a Tanácsot, hogy határozzon meg és alkalmazzon uniós szintű vízumkiadási tilalmat a Szergej Magnyickij haláláért felelős tisztviselők tekintetében, valamint hogy fagyassza be mindazokat a pénzügyi eszközöket, amelyek az EU-ban esetlegesen e személyek vagy közeli hozzátartozóik tulajdonában vannak;

| 22. | továbbra is csalódott a Mihail Hodorkovszkij és Platon Lebegyev ellen folytatott eljárások miatt, amelyeket nemzetközi szinten politikai indíttatásúnak értékelnek; |
| --- | --- |

22.

továbbra is csalódott a Mihail Hodorkovszkij és Platon Lebegyev ellen folytatott eljárások miatt, amelyeket nemzetközi szinten politikai indíttatásúnak értékelnek;

| 23. | ünnepli a Nemzetközi Büntetőbíróság(ICC) Római Statútuma hatálybalépésének tízedik évfordulóját; üdvözli az ICC Római Statútumának Zöld-foki-szigetek és Vanuatu általi ratifikálását; a Nemzetközi Büntetőbíróságot a „legfelsőbb fok” mechanizmusaként ismeri el, amely az emberiség elleni bűncselekmények, a népirtás és a háborús bűncselekmények áldozatai számára az igazságosság érvényesítésére rendelkezik joghatósággal, ahogyan ezt a Római Statútumban a kiegészítő jelleg elve előirányozza; |
| --- | --- |

23.

ünnepli a Nemzetközi Büntetőbíróság(ICC) Római Statútuma hatálybalépésének tízedik évfordulóját; üdvözli az ICC Római Statútumának Zöld-foki-szigetek és Vanuatu általi ratifikálását; a Nemzetközi Büntetőbíróságot a „legfelsőbb fok” mechanizmusaként ismeri el, amely az emberiség elleni bűncselekmények, a népirtás és a háborús bűncselekmények áldozatai számára az igazságosság érvényesítésére rendelkezik joghatósággal, ahogyan ezt a Római Statútumban a kiegészítő jelleg elve előirányozza;

| 24. | megismétli, hogy határozottan kiáll az ICC mellett a legsúlyosabb nemzetközi vonatkozású bűncselekmények büntetlensége elleni küzdelemben; felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy továbbra is nyújtsanak politikai, diplomáciai, logisztikai és pénzügyi hátteret az NBB-nek és más nemzetközi büntetőbíróságoknak, beleértve a korábbi Jugoszlávia és Ruanda ad hoc nemzetközi törvényszékeit, a Sierra Leone-i Különleges Bíróságot, a kambodzsai bíróság rendkívüli kamaráit és a Libanoni Különleges Bíróságot; |
| --- | --- |

24.

megismétli, hogy határozottan kiáll az ICC mellett a legsúlyosabb nemzetközi vonatkozású bűncselekmények büntetlensége elleni küzdelemben; felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy továbbra is nyújtsanak politikai, diplomáciai, logisztikai és pénzügyi hátteret az NBB-nek és más nemzetközi büntetőbíróságoknak, beleértve a korábbi Jugoszlávia és Ruanda ad hoc nemzetközi törvényszékeit, a Sierra Leone-i Különleges Bíróságot, a kambodzsai bíróság rendkívüli kamaráit és a Libanoni Különleges Bíróságot;

| 25. | üdvözli, hogy az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretben és cselekvési tervben hivatkoznak arra, hogy elsősorban a Nemzetközi Büntetőbíróság melletti elkötelezettséggel kell határozottan küzdeni a súlyos bűncselekmények büntetlensége ellen, és egyúttal üdvözli azt a közös megállapodást, amelynek értelmében elsődlegesen az államok feladata a súlyos nemzetközi bűncselekmények kivizsgálása, a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek kapacitása megerősítésének támogatása és az ahhoz való hozzájárulás, e bűncselekmények kivizsgálása és az elkövetők bíróság elé állítása érdekében; |
| --- | --- |

25.

üdvözli, hogy az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretben és cselekvési tervben hivatkoznak arra, hogy elsősorban a Nemzetközi Büntetőbíróság melletti elkötelezettséggel kell határozottan küzdeni a súlyos bűncselekmények büntetlensége ellen, és egyúttal üdvözli azt a közös megállapodást, amelynek értelmében elsődlegesen az államok feladata a súlyos nemzetközi bűncselekmények kivizsgálása, a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek kapacitása megerősítésének támogatása és az ahhoz való hozzájárulás, e bűncselekmények kivizsgálása és az elkövetők bíróság elé állítása érdekében;

| 26. | üdvözli a 2011. március 21-én elfogadott, az ICC-ről szóló 2011/168/KKBP tanácsi határozatban és az ezt követően, 2011. július 12-én elfogadott cselekvési tervben tett kötelezettségvállalásokat, és ajánlja az EU és tagállamai számára, hogy hatékony és konkrét intézkedésekkel biztosítsák azok végrehajtását a Római Statútum egyetemességének és integritásának elősegítése, a Bíróság függetlenségének, valamint hatékony és eredményes működésének támogatása, továbbá a komplementaritás elve végrehajtásának támogatása érdekében; kéri az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjét, hogy valósítsa meg a stratégiai keretnek a Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos intézkedéseit; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a 2011. március 21-én elfogadott, az ICC-ről szóló 2011/168/KKBP tanácsi határozatban és az ezt követően, 2011. július 12-én elfogadott cselekvési tervben tett kötelezettségvállalásokat, és ajánlja az EU és tagállamai számára, hogy hatékony és konkrét intézkedésekkel biztosítsák azok végrehajtását a Római Statútum egyetemességének és integritásának elősegítése, a Bíróság függetlenségének, valamint hatékony és eredményes működésének támogatása, továbbá a komplementaritás elve végrehajtásának támogatása érdekében; kéri az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjét, hogy valósítsa meg a stratégiai keretnek a Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos intézkedéseit;

| 27. | elismeri a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy létrehozza a „komplementaritás uniós eszköztárát”, amelynek célja a nemzeti kapacitások fejlesztésének támogatása és az állítólagos nemzetközi bűncselekményekkel kapcsolatban folytatott vizsgálatokra és eljárásokra irányuló politikai akarat megteremtése, továbbá hangsúlyozza a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel és a civil társadalmi szervezetekkel az eszköztár véglegesítése érdekében folytatott, mélyreható konzultációk jelentőségét; |
| --- | --- |

27.

elismeri a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy létrehozza a „komplementaritás uniós eszköztárát”, amelynek célja a nemzeti kapacitások fejlesztésének támogatása és az állítólagos nemzetközi bűncselekményekkel kapcsolatban folytatott vizsgálatokra és eljárásokra irányuló politikai akarat megteremtése, továbbá hangsúlyozza a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel és a civil társadalmi szervezetekkel az eszköztár véglegesítése érdekében folytatott, mélyreható konzultációk jelentőségét;

| 28. | újólag megerősíti azon ajánlását, hogy a jó kormányzásról szóló nemzetközi szerződések csomagját egészítsék ki a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumával, és hogy az általános preferenciarendszer pluszba (GSP+) felvett harmadik országok erősítsék meg a jogállamiság érvényre juttatását; támogatja a harmadik országokkal kötött uniós megállapodások következetes kiegészítését a Nemzetközi Büntetőbíróságra vonatkozó záradékkal; felszólít arra, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróságot vegyék figyelembe az EU összes külpolitikai prioritásában, különösen a büntetlenség elleni küzdelemnek és a komplementaritás elvének szisztematikus figyelembevétele mellett; |
| --- | --- |

28.

újólag megerősíti azon ajánlását, hogy a jó kormányzásról szóló nemzetközi szerződések csomagját egészítsék ki a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumával, és hogy az általános preferenciarendszer pluszba (GSP+) felvett harmadik országok erősítsék meg a jogállamiság érvényre juttatását; támogatja a harmadik országokkal kötött uniós megállapodások következetes kiegészítését a Nemzetközi Büntetőbíróságra vonatkozó záradékkal; felszólít arra, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróságot vegyék figyelembe az EU összes külpolitikai prioritásában, különösen a büntetlenség elleni küzdelemnek és a komplementaritás elvének szisztematikus figyelembevétele mellett;

| 29. | hangsúlyozza az együttműködés hiányának előrejelzésére és ezáltal elkerülésére vagy elítélésére irányuló erőteljes uniós fellépés fontosságát, olyan esetekben, mint például az idézéseknek a Nemzetközi Büntetőbíróság által kibocsátott elfogatóparanccsal érintett személyekre történő kiterjesztése és az ilyen személyek letartóztatásának és kiadásának elmulasztása; ismételten felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy tegyenek eleget a Bíróságnak az időben nyújtandó segítségre és együttműködésre irányuló valamennyi kérésének, többek között a még függőben lévő elfogatóparancsok végrehajtása érdekében; újólag megerősíti, hogy az EU-nak és tagállamainak – az EKSZ segítségével – egy sor belső iránymutatást kell elfogadniuk az uniós és a tagállami tisztviselők és köztisztviselők, valamint a Nemzetközi Büntetőbíróság által körözött személyek közötti kapcsolattartás magatartási kódexéről; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza az együttműködés hiányának előrejelzésére és ezáltal elkerülésére vagy elítélésére irányuló erőteljes uniós fellépés fontosságát, olyan esetekben, mint például az idézéseknek a Nemzetközi Büntetőbíróság által kibocsátott elfogatóparanccsal érintett személyekre történő kiterjesztése és az ilyen személyek letartóztatásának és kiadásának elmulasztása; ismételten felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy tegyenek eleget a Bíróságnak az időben nyújtandó segítségre és együttműködésre irányuló valamennyi kérésének, többek között a még függőben lévő elfogatóparancsok végrehajtása érdekében; újólag megerősíti, hogy az EU-nak és tagállamainak – az EKSZ segítségével – egy sor belső iránymutatást kell elfogadniuk az uniós és a tagállami tisztviselők és köztisztviselők, valamint a Nemzetközi Büntetőbíróság által körözött személyek közötti kapcsolattartás magatartási kódexéről;

| 30. | mély aggodalmát fejezi ki a részes államok közgyűlésének (ASP) 2011. december 12. és 21. között tartott 10- ülésén folytatott költségvetési megbeszélések kimenetele miatt, ami azt a fenyegetést hordozza magában, hogy a Bíróság finanszírozás nélkül marad; mélységesen sajnálja, hogy a Római Statútum egyes európai részes felei változatlan vagy alacsonyabb összegű költségvetés elfogadását erőltetik, és hogy a közgyűlés nem járult hozzá ahhoz, hogy elégséges forrásokat biztosítsanak a Bíróság számára igazságszolgáltatási megbízatásának eredményes elvégzéséhez, és hogy meginghatatlan, igazságos, hatékony és jelentőségteljes módon szolgáltathasson igazságot; kéri a tagállamokat, hogy az ASP-ben határozottan támogassák a Bíróság működését, és utasítsák el a Bíróság költségvetésének nulla százalékos nominális növelésére irányuló javaslatot, amely veszélyeztetné az igazságszolgáltatáshoz és az új helyzetekre való reagáláshoz szükséges képességét; |
| --- | --- |

30.

mély aggodalmát fejezi ki a részes államok közgyűlésének (ASP) 2011. december 12. és 21. között tartott 10- ülésén folytatott költségvetési megbeszélések kimenetele miatt, ami azt a fenyegetést hordozza magában, hogy a Bíróság finanszírozás nélkül marad; mélységesen sajnálja, hogy a Római Statútum egyes európai részes felei változatlan vagy alacsonyabb összegű költségvetés elfogadását erőltetik, és hogy a közgyűlés nem járult hozzá ahhoz, hogy elégséges forrásokat biztosítsanak a Bíróság számára igazságszolgáltatási megbízatásának eredményes elvégzéséhez, és hogy meginghatatlan, igazságos, hatékony és jelentőségteljes módon szolgáltathasson igazságot; kéri a tagállamokat, hogy az ASP-ben határozottan támogassák a Bíróság működését, és utasítsák el a Bíróság költségvetésének nulla százalékos nominális növelésére irányuló javaslatot, amely veszélyeztetné az igazságszolgáltatáshoz és az új helyzetekre való reagáláshoz szükséges képességét;

| 31. | hangsúlyozza, hogy az EU által a büntetlenség elleni küzdelemhez nyújtott támogatásnak többek között az alábbi kezdeményezéseket kell magában foglalnia: a Bíróság valóban globálissá és egyetemessé tétele érdekében a Római Statútum és az NBB kiváltságairól és mentességeiről szóló megállapodás (APIC) szélesebb körben történő ratifikálására és végrehajtására irányuló fokozott erőfeszítések; a Bírósággal folytatott megfelelő és időben történő együttműködés elősegítése érdekében a Bírósággal folytatott teljes körű együttműködés biztosítását célzó fokozott erőfeszítések, többek között az együttműködéssel kapcsolatos, releváns nemzeti jogszabályok elfogadásával és a Bírósággal az ítéleteinek végrehajtásáról szóló keretmegállapodások megkötésével, áldozatok és tanúk védelmével és áttelepítésével stb.; valamint meghatározott politikai és diplomáciai támogatás, különösen a még függőben lévő elfogatóparancsok végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy az EU által a büntetlenség elleni küzdelemhez nyújtott támogatásnak többek között az alábbi kezdeményezéseket kell magában foglalnia: a Bíróság valóban globálissá és egyetemessé tétele érdekében a Római Statútum és az NBB kiváltságairól és mentességeiről szóló megállapodás (APIC) szélesebb körben történő ratifikálására és végrehajtására irányuló fokozott erőfeszítések; a Bírósággal folytatott megfelelő és időben történő együttműködés elősegítése érdekében a Bírósággal folytatott teljes körű együttműködés biztosítását célzó fokozott erőfeszítések, többek között az együttműködéssel kapcsolatos, releváns nemzeti jogszabályok elfogadásával és a Bírósággal az ítéleteinek végrehajtásáról szóló keretmegállapodások megkötésével, áldozatok és tanúk védelmével és áttelepítésével stb.; valamint meghatározott politikai és diplomáciai támogatás, különösen a még függőben lévő elfogatóparancsok végrehajtása tekintetében;

| 32. | az arab tavasz nyomán – a bírói kar függetlenségének megerősítése mellett – kiemeli az átmeneti igazságszolgáltatásra vonatkozó következetes és árnyalt európai uniós politika kidolgozásának – és benne az NBB mint legfelsőbb bírói fórum megjelölésének – fontosságát annak érdekében, hogy segítsék az átmeneti helyzetben lévő országokat a múltban elkövetett emberi jogi jogsértések kezelésében, a büntetlenség elleni küzdelemben és abban, hogy elkerüljék az emberi jogi jogsértések megismétlődését; |
| --- | --- |

32.

az arab tavasz nyomán – a bírói kar függetlenségének megerősítése mellett – kiemeli az átmeneti igazságszolgáltatásra vonatkozó következetes és árnyalt európai uniós politika kidolgozásának – és benne az NBB mint legfelsőbb bírói fórum megjelölésének – fontosságát annak érdekében, hogy segítsék az átmeneti helyzetben lévő országokat a múltban elkövetett emberi jogi jogsértések kezelésében, a büntetlenség elleni küzdelemben és abban, hogy elkerüljék az emberi jogi jogsértések megismétlődését;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a bizonyítékok digitális formában történő gyűjtése és az emberi jogi jogsértéseket bemutató képek terjesztése hozzájárulhat a büntetlenség ellen világszerte folytatott küzdelemhez; úgy véli, hogy támogatásra van szükség ahhoz, hogy az anyagokat a nemzetközi (büntető)jog szerint bizonyítékként elfogadhatóvá tegyék a bírósági eljárásokban; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a bizonyítékok digitális formában történő gyűjtése és az emberi jogi jogsértéseket bemutató képek terjesztése hozzájárulhat a büntetlenség ellen világszerte folytatott küzdelemhez; úgy véli, hogy támogatásra van szükség ahhoz, hogy az anyagokat a nemzetközi (büntető)jog szerint bizonyítékként elfogadhatóvá tegyék a bírósági eljárásokban;

Az Európai Unió fellépése a nemzetközi humanitárius jog terén

| 34. | üdvözli, hogy – első alkalommal – az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló 2011. évi jelentésben külön szakasz foglalkozik a nemzetközi humanitárius joggal, valamint az elszámoltathatóság – a nemzetközi humanitárius jogi visszaélések dokumentálása és az elszámoltathatósággal kapcsolatos mechanizmusok támogatása révén történő – biztosítására irányuló uniós törekvésekkel, és üdvözli továbbá az Uniónak az erőszakos eltüntetések elleni küzdelemre, az NBB jövőbeli támogatására, a legfontosabb nemzetközi humanitárius jogi okmányokban való további részvétel irányába tett lépésekre, a fegyveres konfliktusban elfogott személyekre vonatkozó alapvető eljárásjogi garanciák fokozott tiszteletben tartására, valamint a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek, kazettás lőszerek, rögtönzött robbanószerkezetek és a gyalogsági taposóaknák humanitárius kockázatainak kezelésére irányuló nemzetközi okmányok támogatására vonatkozó ígéreteit; |
| --- | --- |

34.

üdvözli, hogy – első alkalommal – az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló 2011. évi jelentésben külön szakasz foglalkozik a nemzetközi humanitárius joggal, valamint az elszámoltathatóság – a nemzetközi humanitárius jogi visszaélések dokumentálása és az elszámoltathatósággal kapcsolatos mechanizmusok támogatása révén történő – biztosítására irányuló uniós törekvésekkel, és üdvözli továbbá az Uniónak az erőszakos eltüntetések elleni küzdelemre, az NBB jövőbeli támogatására, a legfontosabb nemzetközi humanitárius jogi okmányokban való további részvétel irányába tett lépésekre, a fegyveres konfliktusban elfogott személyekre vonatkozó alapvető eljárásjogi garanciák fokozott tiszteletben tartására, valamint a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek, kazettás lőszerek, rögtönzött robbanószerkezetek és a gyalogsági taposóaknák humanitárius kockázatainak kezelésére irányuló nemzetközi okmányok támogatására vonatkozó ígéreteit;

| 35. | sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításáról szóló európai uniós iránymutatások széles körű ismerete és alkalmazása más iránymutatásokhoz képest továbbra is egyértelműen csekélyebb mértékű; felhívja az Európai Uniót, hogy helyezzen nagyobb politikai hangsúlyt ezen irányelvek végrehajtására, és fordítson e célra több forrást, különösen annak biztosításával, hogy a válságkezelési műveletekben általánosan érvényre juttassák a nemzetközi humanitárius jogot, továbbá a büntetlenség elleni proaktív küzdelem és az egyéni felelősség biztosítása révén; |
| --- | --- |

35.

sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításáról szóló európai uniós iránymutatások széles körű ismerete és alkalmazása más iránymutatásokhoz képest továbbra is egyértelműen csekélyebb mértékű; felhívja az Európai Uniót, hogy helyezzen nagyobb politikai hangsúlyt ezen irányelvek végrehajtására, és fordítson e célra több forrást, különösen annak biztosításával, hogy a válságkezelési műveletekben általánosan érvényre juttassák a nemzetközi humanitárius jogot, továbbá a büntetlenség elleni proaktív küzdelem és az egyéni felelősség biztosítása révén;

| 36. | emlékeztet arra, hogy az emberi jogi jogsértések elkerülése érdekében először is a nemzetközi jog tiszteletben tartásának kell az emberi jogok és a demokrácia erősítését célzó minden uniós stratégia alapját képeznie, különösen az olyan partnerekkel fenntartott kapcsolatokban, amelyek fegyveres vagy befagyott konfliktusokban érintettek; emlékeztet arra, hogy a katonai felszerelések kiviteléről szóló uniós közös állásponttal összhangban fel kell hagyni a konfliktusban érintett felek számára nyújtott – akár pénzügyi, logisztikai vagy taktikai – uniós támogatással, ideértve a fegyverek, lőszerek és minden más katonai felszerelés szállítását; |
| --- | --- |

36.

emlékeztet arra, hogy az emberi jogi jogsértések elkerülése érdekében először is a nemzetközi jog tiszteletben tartásának kell az emberi jogok és a demokrácia erősítését célzó minden uniós stratégia alapját képeznie, különösen az olyan partnerekkel fenntartott kapcsolatokban, amelyek fegyveres vagy befagyott konfliktusokban érintettek; emlékeztet arra, hogy a katonai felszerelések kiviteléről szóló uniós közös állásponttal összhangban fel kell hagyni a konfliktusban érintett felek számára nyújtott – akár pénzügyi, logisztikai vagy taktikai – uniós támogatással, ideértve a fegyverek, lőszerek és minden más katonai felszerelés szállítását;

| 37. | hangsúlyozza továbbá annak szükségességét, hogy biztosítsák az emberiség ellen elkövetett bűncselekmények, a népirtás és a háborús bűncselekmények büntetlensége elleni küzdelem kérdésének módszeresebb kezelését az Európai Uniónak az érintett országokkal való kétoldalú kapcsolataiban, akár nyilvános nyilatkozatokban is felvetve ezt a kérdést, és hogy az EU többoldalú szinten is – például az ENSZ Közgyűlésében és az Emberi Jogi Tanácsban – következetesebben kezelje a büntetlenség kérdését; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza továbbá annak szükségességét, hogy biztosítsák az emberiség ellen elkövetett bűncselekmények, a népirtás és a háborús bűncselekmények büntetlensége elleni küzdelem kérdésének módszeresebb kezelését az Európai Uniónak az érintett országokkal való kétoldalú kapcsolataiban, akár nyilvános nyilatkozatokban is felvetve ezt a kérdést, és hogy az EU többoldalú szinten is – például az ENSZ Közgyűlésében és az Emberi Jogi Tanácsban – következetesebben kezelje a büntetlenség kérdését;

| 38. | emlékeztet a védelmezés felelősségének (R2P) elvével kapcsolatos kötelezettségvállalásra, hangsúlyozva annak fontosságát, hogy a nemzetközi közösség, köztük az EU felelősséget vállaljon a harmadik országokban előforduló súlyos emberi jogi jogsértések kezelése terén, amikor ezen országok kormányai nem tudják vagy nem akarják megvédeni a saját polgáraikat; kiemeli, hogy a nemzetközi közösség e fellépése humanitárius beavatkozást és megfelelő diplomáciai nyomásgyakorlást von maga után, és csak végső megoldásként eredményezheti az erőszak kollektív alkalmazását, az ENSZ fennhatósága alatt vagy felhatalmazásával; sürgeti az EU-t, hogy tevékenyen vegyen részt az ENSZ Biztonsági Tanácsának sürgető reformjában és mozdítsa elő annak sikerét, elkerülve ezáltal a védelmezés felelősségének (R2P) akadályozását; |
| --- | --- |

38.

emlékeztet a védelmezés felelősségének (R2P) elvével kapcsolatos kötelezettségvállalásra, hangsúlyozva annak fontosságát, hogy a nemzetközi közösség, köztük az EU felelősséget vállaljon a harmadik országokban előforduló súlyos emberi jogi jogsértések kezelése terén, amikor ezen országok kormányai nem tudják vagy nem akarják megvédeni a saját polgáraikat; kiemeli, hogy a nemzetközi közösség e fellépése humanitárius beavatkozást és megfelelő diplomáciai nyomásgyakorlást von maga után, és csak végső megoldásként eredményezheti az erőszak kollektív alkalmazását, az ENSZ fennhatósága alatt vagy felhatalmazásával; sürgeti az EU-t, hogy tevékenyen vegyen részt az ENSZ Biztonsági Tanácsának sürgető reformjában és mozdítsa elő annak sikerét, elkerülve ezáltal a védelmezés felelősségének (R2P) akadályozását;

| 39. | elismerését fejezi ki ezzel kapcsolatban az Európai Unió és több uniós tagállam fellépésével kapcsolatban, amelyek 2011 folyamán élen jártak a líbiai civilek elleni további erőszak megelőzésében, sajnálatát fejezi ki azonban az uniós szintű összehangolt válasz hiánya miatt; |
| --- | --- |

39.

elismerését fejezi ki ezzel kapcsolatban az Európai Unió és több uniós tagállam fellépésével kapcsolatban, amelyek 2011 folyamán élen jártak a líbiai civilek elleni további erőszak megelőzésében, sajnálatát fejezi ki azonban az uniós szintű összehangolt válasz hiánya miatt;

| 40. | mélységesen aggasztónak találja a líbiai emberi jogi helyzetet, különösen ami a fogva tartási feltételeket és a milícia által fogva tartott személyekkel való bánásmódot illeti, mivel az ideiglenes kormánynak nincs tényleges és komoly hatalma e szerveződések felett; a nemzetközi közösség fokozott éberségét és segítségét kéri, amint arra az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2012. január 25-i ülésén az emberi jogi főbiztos is felszólított; |
| --- | --- |

40.

mélységesen aggasztónak találja a líbiai emberi jogi helyzetet, különösen ami a fogva tartási feltételeket és a milícia által fogva tartott személyekkel való bánásmódot illeti, mivel az ideiglenes kormánynak nincs tényleges és komoly hatalma e szerveződések felett; a nemzetközi közösség fokozott éberségét és segítségét kéri, amint arra az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2012. január 25-i ülésén az emberi jogi főbiztos is felszólított;

| 41. | tudomásul veszi az Európai Unió és a nemzetközi közösség által 2011-ben e téren Szíriában tett erőfeszítéseket. de sajnálja, hogy ezen erőfeszítések nem eredményezték az országban a helyzet javulását; ismételten hangot ad a szíriai állapotok, különösen a folyamatos emberi jogi és humanitárius válsághelyzet miatti mély aggodalmának; a leghatározottabban elítéli a szír rendszer által a lakossággal – így a nőkkel és a gyerekekkel szemben is – alkalmazott, mindenre kiterjedő és brutális elnyomást, és az emberi jogok és alapvető szabadságok szisztematikus megsértését; felszólítja a szíriai hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget az emberi jogi jogsértéseknek és teljesítsék a nemzetközi emberi jogi jogszabályok szerinti kötelezettségeiket, a békés és demokratikus átmenet lehetővé tétele érdekében; komoly aggodalmát fejezi ki az országban fennálló helyzettel kapcsolatban, és sürgeti az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy tegye meg az ahhoz szükséges lépéseket, hogy véget vessenek a polgári lakosság tömeges legyilkolásának és Szíriában az erőszakért felelős személyeket a Nemzetközi Büntetőbíróság elé idézzék; |
| --- | --- |

41.

tudomásul veszi az Európai Unió és a nemzetközi közösség által 2011-ben e téren Szíriában tett erőfeszítéseket. de sajnálja, hogy ezen erőfeszítések nem eredményezték az országban a helyzet javulását; ismételten hangot ad a szíriai állapotok, különösen a folyamatos emberi jogi és humanitárius válsághelyzet miatti mély aggodalmának; a leghatározottabban elítéli a szír rendszer által a lakossággal – így a nőkkel és a gyerekekkel szemben is – alkalmazott, mindenre kiterjedő és brutális elnyomást, és az emberi jogok és alapvető szabadságok szisztematikus megsértését; felszólítja a szíriai hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget az emberi jogi jogsértéseknek és teljesítsék a nemzetközi emberi jogi jogszabályok szerinti kötelezettségeiket, a békés és demokratikus átmenet lehetővé tétele érdekében; komoly aggodalmát fejezi ki az országban fennálló helyzettel kapcsolatban, és sürgeti az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy tegye meg az ahhoz szükséges lépéseket, hogy véget vessenek a polgári lakosság tömeges legyilkolásának és Szíriában az erőszakért felelős személyeket a Nemzetközi Büntetőbíróság elé idézzék;

| 42. | üdvözli az „EU Segítségnyújtási Önkéntesszolgálata” elnevezésű, új uniós kezdeményezést, amely a 2014–2020 közötti időszakban közel 10.000 európai számára teremt lehetőséget arra, hogy humanitárius műveletekben vegyenek részt szerte a világban, ott, ahol a segítségnyújtásra a legnagyobb szükség van, és a természeti vagy ember okozta katasztrófák által sújtott közösségek számára nyújtott gyakorlati segítség révén kinyilvánítsák az európai szolidaritást; |
| --- | --- |

42.

üdvözli az „EU Segítségnyújtási Önkéntesszolgálata” elnevezésű, új uniós kezdeményezést, amely a 2014–2020 közötti időszakban közel 10.000 európai számára teremt lehetőséget arra, hogy humanitárius műveletekben vegyenek részt szerte a világban, ott, ahol a segítségnyújtásra a legnagyobb szükség van, és a természeti vagy ember okozta katasztrófák által sújtott közösségek számára nyújtott gyakorlati segítség révén kinyilvánítsák az európai szolidaritást;

| 43. | véleménye szerint a katonai és biztonsági magánvállalatokat (PMSC-k) terheli a felelősség az alkalmazottaik által elkövetett emberi jogi és humanitárius jogi jogsértésekért; felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a PMSC-k széles körű igénybevételének fényében gyorsítsák meg az elszámolás szempontjából a jogi kiskapukat bezáró, hitelt érdemlő szabályozási megoldás megtalálására irányuló munkájukat; |
| --- | --- |

43.

véleménye szerint a katonai és biztonsági magánvállalatokat (PMSC-k) terheli a felelősség az alkalmazottaik által elkövetett emberi jogi és humanitárius jogi jogsértésekért; felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a PMSC-k széles körű igénybevételének fényében gyorsítsák meg az elszámolás szempontjából a jogi kiskapukat bezáró, hitelt érdemlő szabályozási megoldás megtalálására irányuló munkájukat;

Az Európai Szomszédságpolitika és az arab tavasz

| 44. | hangsúlyozza, hogy a 2011-ben az arab világban lezajlott felkelések két szempontból is jelentősek voltak: egyfelől a szabadság, igazságosság és méltóság iránti vágy fejeződött ki bennük, másfelől pedig óriási kihívást jelentettek az EU régiós és azon túli politikája számára; elismeri, hogy az EU a keleti és déli szomszédos országokban egyaránt erősítette politikai szerepvállalását, kiemeli azonban, hogy tanulni kell a múltban elkövetett politikai hibákból, és az emberi jogok tisztelete és a demokratikus értékek támogatása mentén szervezett új politikát kell kialakítani; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy a 2011-ben az arab világban lezajlott felkelések két szempontból is jelentősek voltak: egyfelől a szabadság, igazságosság és méltóság iránti vágy fejeződött ki bennük, másfelől pedig óriási kihívást jelentettek az EU régiós és azon túli politikája számára; elismeri, hogy az EU a keleti és déli szomszédos országokban egyaránt erősítette politikai szerepvállalását, kiemeli azonban, hogy tanulni kell a múltban elkövetett politikai hibákból, és az emberi jogok tisztelete és a demokratikus értékek támogatása mentén szervezett új politikát kell kialakítani;

| 45. | üdvözli, hogy a déli szomszédsággal szembeni uniós politika újabban a kölcsönös elszámoltathatóságra és az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság egyetemes értékei iránti közös elkötelezettségre helyezi a hangsúlyt; következetességet szorgalmaz a déllel és kelettel szembeni uniós emberi jogi politikai megközelítés terén; hangsúlyozza, hogy keleten el kell kerülni a 2011-es arab tavasz előtt délen elkövetett politikai hibák megismétlését; |
| --- | --- |

45.

üdvözli, hogy a déli szomszédsággal szembeni uniós politika újabban a kölcsönös elszámoltathatóságra és az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság egyetemes értékei iránti közös elkötelezettségre helyezi a hangsúlyt; következetességet szorgalmaz a déllel és kelettel szembeni uniós emberi jogi politikai megközelítés terén; hangsúlyozza, hogy keleten el kell kerülni a 2011-es arab tavasz előtt délen elkövetett politikai hibák megismétlését;

| 46. | 41a. emlékeztet a nyugat-szaharai helyzetről szóló 2010. november 25-i állásfoglalására (12) és „Az emberi jogok helyzete a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája, ideértve az Unió emberi jogokkal kapcsolatos stratégiai politikájára gyakorolt hatásait is” című 2012. április 18-i állásfoglalására (13), aggodalmát fejezi ki az emberi jogok terén Nyugat-Szaharában mutatkozó romlás kapcsán; felszólít a nyugat-szaharai nép alapvető jogainak, többek között az egyesülési szabadságnak, a szólásszabadságnak és a tüntetéshez való jognak a tiszteletben tartására; kéri az összes szaharai politikai fogoly szabadon bocsátását; kéri a terület független megfigyelők, nem kormányzati szervezetek és média számára történő megnyitását; ismételten támogatja egy nemzetközi mechanizmus felállítását a nyugat-szaharai emberi jogi helyzet megfigyelése céljából; támogatja a konfliktus igazságos és tartós – a nyugat-szaharai nép önrendelkezési jogán alapuló és az ENSZ határozatainak megfelelő – megoldását; |
| --- | --- |

46.

41a. emlékeztet a nyugat-szaharai helyzetről szóló 2010. november 25-i állásfoglalására (12) és „Az emberi jogok helyzete a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája, ideértve az Unió emberi jogokkal kapcsolatos stratégiai politikájára gyakorolt hatásait is” című 2012. április 18-i állásfoglalására (13), aggodalmát fejezi ki az emberi jogok terén Nyugat-Szaharában mutatkozó romlás kapcsán; felszólít a nyugat-szaharai nép alapvető jogainak, többek között az egyesülési szabadságnak, a szólásszabadságnak és a tüntetéshez való jognak a tiszteletben tartására; kéri az összes szaharai politikai fogoly szabadon bocsátását; kéri a terület független megfigyelők, nem kormányzati szervezetek és média számára történő megnyitását; ismételten támogatja egy nemzetközi mechanizmus felállítását a nyugat-szaharai emberi jogi helyzet megfigyelése céljából; támogatja a konfliktus igazságos és tartós – a nyugat-szaharai nép önrendelkezési jogán alapuló és az ENSZ határozatainak megfelelő – megoldását;

| 47. | hangsúlyozza, hogy fontos a nők szerepe és teljes mértékű részvétele a politikai és gazdasági döntéshozatalban, különösen a háborút követő békeépítő folyamatokban, a demokratikus átmenet tárgyalásaiban és a konfliktusrendezési, megbékélési és stabilizálási folyamatokban annak érdekében, hogy növeljük a figyelmet és a tudatosságot a nők által számos harmadik országban a demokratizálódási folyamat során elszenvedett megkülönböztetés felszámolás céljából; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy fontos a nők szerepe és teljes mértékű részvétele a politikai és gazdasági döntéshozatalban, különösen a háborút követő békeépítő folyamatokban, a demokratikus átmenet tárgyalásaiban és a konfliktusrendezési, megbékélési és stabilizálási folyamatokban annak érdekében, hogy növeljük a figyelmet és a tudatosságot a nők által számos harmadik országban a demokratizálódási folyamat során elszenvedett megkülönböztetés felszámolás céljából;

| 48. | újólag megerősíti azt az álláspontját, hogy a „többért többet” megközelítésnek egyértelműen meghatározott kritériumokon kell alapulnia, amelyekhez konkrét, mérhető, megvalósítható és átlátható, időhöz kötött viszonyítási pontok társulnak; felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy a szomszédságpolitikára vonatkozó helyzetjelentésekben módszeresen alkalmazzák ezt a megközelítést; |
| --- | --- |

48.

újólag megerősíti azt az álláspontját, hogy a „többért többet” megközelítésnek egyértelműen meghatározott kritériumokon kell alapulnia, amelyekhez konkrét, mérhető, megvalósítható és átlátható, időhöz kötött viszonyítási pontok társulnak; felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy a szomszédságpolitikára vonatkozó helyzetjelentésekben módszeresen alkalmazzák ezt a megközelítést;

| 49. | üdvözli, hogy az EU növekvő mértékben eléri a civil társadalmat, és hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a civil társadalom módszeresebben és rendszeresebben járuljon hozzá az új „többért többet” uniós megközelítés megfelelő végrehajtásához szükséges emberi jogi országstratégiák és értékelések kidolgozásához; |
| --- | --- |

49.

üdvözli, hogy az EU növekvő mértékben eléri a civil társadalmat, és hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a civil társadalom módszeresebben és rendszeresebben járuljon hozzá az új „többért többet” uniós megközelítés megfelelő végrehajtásához szükséges emberi jogi országstratégiák és értékelések kidolgozásához;

| 50. | üdvözli a keleti partnerség kezdeményezés égisze alatt végzett tevékenységeket, amelyek az emberi jogok, a demokrácia, az alapvető szabadságok és a jogállamiság partnerországokban való előmozdítására irányulnak; felhívja az Európai Uniót, hogy használja fel az önkényuralmi rendszerről a demokratikus rendszerre való áttérés során a saját tagállamai által szerzett tapasztalatokat, és fordítsa le a tanulságokat az Unió keleti partnerországaiban megvalósítható konkrét, eredményorientált programokra; sürgeti az EU-t, hogy képviseljen aktívabb és következetesebb álláspontot az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság partnerországokban történő előmozdításakor; |
| --- | --- |

50.

üdvözli a keleti partnerség kezdeményezés égisze alatt végzett tevékenységeket, amelyek az emberi jogok, a demokrácia, az alapvető szabadságok és a jogállamiság partnerországokban való előmozdítására irányulnak; felhívja az Európai Uniót, hogy használja fel az önkényuralmi rendszerről a demokratikus rendszerre való áttérés során a saját tagállamai által szerzett tapasztalatokat, és fordítsa le a tanulságokat az Unió keleti partnerországaiban megvalósítható konkrét, eredményorientált programokra; sürgeti az EU-t, hogy képviseljen aktívabb és következetesebb álláspontot az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság partnerországokban történő előmozdításakor;

| 51. | sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a keleti partnerségi politika időnként továbbra is félreértésre adhat okot, mivel egyre inkább engedékennyé és megbocsátóvá válik, továbbá kettős mércék jellemzik, amelyeket a keleti partnerországokkal kapcsolatban gyakran alkalmaznak; |
| --- | --- |

51.

sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a keleti partnerségi politika időnként továbbra is félreértésre adhat okot, mivel egyre inkább engedékennyé és megbocsátóvá válik, továbbá kettős mércék jellemzik, amelyeket a keleti partnerországokkal kapcsolatban gyakran alkalmaznak;

| 52. | továbbra is rendkívüli módon aggasztja a demokrácia, a jogállamiság, az alapvető szabadságok és az emberi jogok tiszteletének hiánya Fehéroroszországban – az európai szomszédságpolitikához tartozó egyetlen olyan országban, amelyet nem terveznek teljes mértékben bevonni a keleti partnerségbe és az Euronest Parlamenti Közgyűlés munkájába, különösen a 2010. decemberi elnökválasztást, majd a tüntetőkkel és a politikai ellenzékkel szembeni erőszakos rendőrségi fellépést követően, az aktivisták 2011-ben indított pereit is beleértve, amelyek nem feleltek meg a nemzetközi normáknak, és amelyekben aránytalanul szigorú ítéletek születtek; elismerését fejezi ki az EU egységéért, amit az uniós diplomaták Fehéroroszországból való, 2012. februári kiutasítására válaszul tanúsított; sürgeti az Uniót és minden tagállamát, hogy Fehéroroszországgal szembeni politikájukban továbbra is legyenek következetesek és állhatatosak, tartsák fenn – többek között katonai tisztviselőkkel szembeni szankciókkal – a politikai rendszerre gyakorolt nyomást, ugyanakkor érjék el a civil társadalmat olyan eszközökkel, mint például a vízumeljárások fokozott könnyítése és a több oktatási, képzési és cserekapcsolati lehetőség; súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Ales Bialetski 2011. augusztus 4. óta börtönben van; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy hivatalos lengyel és a litván tisztviselők banki információk továbbításával lehetővé Ales Bialetski letartóztatását, és kéri, hogy az EU-ban minden szereplő tegyen meg mindent az ilyen hibák megismétlődésének elkerülése érdekében |
| --- | --- |

52.

továbbra is rendkívüli módon aggasztja a demokrácia, a jogállamiság, az alapvető szabadságok és az emberi jogok tiszteletének hiánya Fehéroroszországban – az európai szomszédságpolitikához tartozó egyetlen olyan országban, amelyet nem terveznek teljes mértékben bevonni a keleti partnerségbe és az Euronest Parlamenti Közgyűlés munkájába, különösen a 2010. decemberi elnökválasztást, majd a tüntetőkkel és a politikai ellenzékkel szembeni erőszakos rendőrségi fellépést követően, az aktivisták 2011-ben indított pereit is beleértve, amelyek nem feleltek meg a nemzetközi normáknak, és amelyekben aránytalanul szigorú ítéletek születtek; elismerését fejezi ki az EU egységéért, amit az uniós diplomaták Fehéroroszországból való, 2012. februári kiutasítására válaszul tanúsított; sürgeti az Uniót és minden tagállamát, hogy Fehéroroszországgal szembeni politikájukban továbbra is legyenek következetesek és állhatatosak, tartsák fenn – többek között katonai tisztviselőkkel szembeni szankciókkal – a politikai rendszerre gyakorolt nyomást, ugyanakkor érjék el a civil társadalmat olyan eszközökkel, mint például a vízumeljárások fokozott könnyítése és a több oktatási, képzési és cserekapcsolati lehetőség; súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Ales Bialetski 2011. augusztus 4. óta börtönben van; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy hivatalos lengyel és a litván tisztviselők banki információk továbbításával lehetővé Ales Bialetski letartóztatását, és kéri, hogy az EU-ban minden szereplő tegyen meg mindent az ilyen hibák megismétlődésének elkerülése érdekében

| 53. | sürgeti az Európai Uniót, hogy valamennyi harmadik országban, így a partnerországokban és azokban az országokban is, amelyekkel az EU kevésbé szoros kapcsolatot ápol, az emberi jogi visszaélések tekintetében ugyanazt a következetes megközelítést alkalmazza; szorgalmazza, hogy az EU határozottan mutasson rá és ítélje el az emberi jogi jogsértéseket, amennyiben és amikor bekövetkeznek, tekintet nélkül az érintett országgal fennálló partnerség szintjére vagy stratégiai fontosságára; hangsúlyozza, hogy az EU-nak a pénzügyi támogatást és a gazdasági kapcsolatokat eszközként kell felhasználnia ahhoz, hogy biztosítsa partnerei részéről az emberi jogok egyetemes értékei melletti elkötelezettséget; |
| --- | --- |

53.

sürgeti az Európai Uniót, hogy valamennyi harmadik országban, így a partnerországokban és azokban az országokban is, amelyekkel az EU kevésbé szoros kapcsolatot ápol, az emberi jogi visszaélések tekintetében ugyanazt a következetes megközelítést alkalmazza; szorgalmazza, hogy az EU határozottan mutasson rá és ítélje el az emberi jogi jogsértéseket, amennyiben és amikor bekövetkeznek, tekintet nélkül az érintett országgal fennálló partnerség szintjére vagy stratégiai fontosságára; hangsúlyozza, hogy az EU-nak a pénzügyi támogatást és a gazdasági kapcsolatokat eszközként kell felhasználnia ahhoz, hogy biztosítsa partnerei részéről az emberi jogok egyetemes értékei melletti elkötelezettséget;

A demokratizálódás és a választások támogatására irányuló európai uniós politikák

| 54. | hangsúlyozza az emberi jogok és a demokrácia egymást kölcsönösen erősítő jellegét, mivel a társadalmak az emberi jogok tiszteletben tartásán keresztül hoznak létre a békés demokratikus versengéshez szükséges szabad politikai teret; üdvözli e tekintetben a demokrácia támogatására irányuló fokozott uniós figyelmet, amit a nemrégiben létrehozott Európai Demokrácia Alapítvány is szemléltet; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza az emberi jogok és a demokrácia egymást kölcsönösen erősítő jellegét, mivel a társadalmak az emberi jogok tiszteletben tartásán keresztül hoznak létre a békés demokratikus versengéshez szükséges szabad politikai teret; üdvözli e tekintetben a demokrácia támogatására irányuló fokozott uniós figyelmet, amit a nemrégiben létrehozott Európai Demokrácia Alapítvány is szemléltet;

| 55. | kiemeli, hogy az Unió választási megfigyelő missziói által készített jelentések és ajánlások megfelelő nyomon követéséhez a teljes választási ciklusra kiterjedő hosszabb távú megközelítés szükséges; kiemeli a reális és megvalósítható ajánlások kidolgozásának, valamint annak fontosságát, hogy biztosítsák, hogy ezen ajánlásokat az uniós küldöttségek nyomon követik, és azok a felkínált politikai párbeszéd és támogatás részévé válnak; úgy véli, hogy a Parlament állandó küldöttségeinek és a közös parlamenti közgyűléseknek is fokozott szerepet kellene játszaniuk a szóban forgó ajánlások nyomon követésében, és az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos haladás elemzésében; arra ösztönzi az EU választási megfigyelő misszióit (EOM), hogy fokozzák a más nemzetközi választási megfigyelő missziókkal folytatott koordinációt az EU által e tekintetben tett intézkedéseivel való koherecia javítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a harmadik országokban a fenntartható és független választási eljárások létrehozása érdekében az EU-nak be kell fektetnie a helyi megfigyelők képzésébe; elhívja a figyelmet arra, hogy a demokráciába való átmenethez, valamint az emberi jogok előmozdítása terén a haladás eléréséhez hosszú távú stratégiákra van szükség, és ezek eredményei rövid távon esetleg nem láthatók; ezért kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy alaposan kövessenek nyomon több választási ciklust, uniós választási megfigyelő missziók olyan országokba történő kiküldésével, amelyek önkényuralmi rezsimből demokratikus rendszerek felé haladnak, illetve amelyekben a demokrácia felé történő haladás tekintetében súlyos hiányosságok tapasztalhatók; |
| --- | --- |

55.

kiemeli, hogy az Unió választási megfigyelő missziói által készített jelentések és ajánlások megfelelő nyomon követéséhez a teljes választási ciklusra kiterjedő hosszabb távú megközelítés szükséges; kiemeli a reális és megvalósítható ajánlások kidolgozásának, valamint annak fontosságát, hogy biztosítsák, hogy ezen ajánlásokat az uniós küldöttségek nyomon követik, és azok a felkínált politikai párbeszéd és támogatás részévé válnak; úgy véli, hogy a Parlament állandó küldöttségeinek és a közös parlamenti közgyűléseknek is fokozott szerepet kellene játszaniuk a szóban forgó ajánlások nyomon követésében, és az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos haladás elemzésében; arra ösztönzi az EU választási megfigyelő misszióit (EOM), hogy fokozzák a más nemzetközi választási megfigyelő missziókkal folytatott koordinációt az EU által e tekintetben tett intézkedéseivel való koherecia javítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a harmadik országokban a fenntartható és független választási eljárások létrehozása érdekében az EU-nak be kell fektetnie a helyi megfigyelők képzésébe; elhívja a figyelmet arra, hogy a demokráciába való átmenethez, valamint az emberi jogok előmozdítása terén a haladás eléréséhez hosszú távú stratégiákra van szükség, és ezek eredményei rövid távon esetleg nem láthatók; ezért kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy alaposan kövessenek nyomon több választási ciklust, uniós választási megfigyelő missziók olyan országokba történő kiküldésével, amelyek önkényuralmi rezsimből demokratikus rendszerek felé haladnak, illetve amelyekben a demokrácia felé történő haladás tekintetében súlyos hiányosságok tapasztalhatók;

| 56. | ismételten felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy minden egyes uniós választási megfigyelő misszióra vonatkozóan dolgozzon ki koherens, hosszú távú stratégiát, majd két évvel a misszió vége után – az adott választáson jelen lévő választási megfigyelők vezetőjének bevonásával – készítsen értékelést a demokrácia terén elért fejlődésről, és azt a Parlamentnek a főképviselővel/alelnökkel az emberi jogok kérdéseiben folytatott éves vitája során vitassák meg; emlékeztet a főképviselő/alelnök kötelezettségvállalására, amely szerint a választásokat megfigyelő küldöttségek munkája során a hangsúlyt – mind a jelöltek, mind pedig a választók tekintetében – a nők, a nemzeti kisebbségek és a fogyatékkal élők részvételére helyezik majd; |
| --- | --- |

56.

ismételten felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy minden egyes uniós választási megfigyelő misszióra vonatkozóan dolgozzon ki koherens, hosszú távú stratégiát, majd két évvel a misszió vége után – az adott választáson jelen lévő választási megfigyelők vezetőjének bevonásával – készítsen értékelést a demokrácia terén elért fejlődésről, és azt a Parlamentnek a főképviselővel/alelnökkel az emberi jogok kérdéseiben folytatott éves vitája során vitassák meg; emlékeztet a főképviselő/alelnök kötelezettségvállalására, amely szerint a választásokat megfigyelő küldöttségek munkája során a hangsúlyt – mind a jelöltek, mind pedig a választók tekintetében – a nők, a nemzeti kisebbségek és a fogyatékkal élők részvételére helyezik majd;

| 57. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak kapcsolatot kell kialakítania politikai pártokkal, hogy lehetővé tegye az érdekeltek számára olyan eszközök és technikák cseréjét, amelyeket a pártok a lakossággal való szorosabb kötelékek kialakításához, versengő választási kampányok indításához, valamint a törvényhozásban való részvételük hatékonyabbá tételére használhatnak; hangsúlyozza, hogy a demokratizálódás folyamatába a polgárokat, az alulról építkező mozgalmakat és a civil társadalmat is be kell vonni; úgy véli ezért, hogy az EU-nak finanszírozást kellene nyújtania a polgári részvételt, a szavazók oktatását, a jogvédő fellépések szervezését, a sajtószabadságot és a véleménynyilvánítás szabadságát elősegítő programok számára, amelyek általános politikai áttekintést biztosítanak és segítik a polgárokat jogaik gyakorlásában; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak kapcsolatot kell kialakítania politikai pártokkal, hogy lehetővé tegye az érdekeltek számára olyan eszközök és technikák cseréjét, amelyeket a pártok a lakossággal való szorosabb kötelékek kialakításához, versengő választási kampányok indításához, valamint a törvényhozásban való részvételük hatékonyabbá tételére használhatnak; hangsúlyozza, hogy a demokratizálódás folyamatába a polgárokat, az alulról építkező mozgalmakat és a civil társadalmat is be kell vonni; úgy véli ezért, hogy az EU-nak finanszírozást kellene nyújtania a polgári részvételt, a szavazók oktatását, a jogvédő fellépések szervezését, a sajtószabadságot és a véleménynyilvánítás szabadságát elősegítő programok számára, amelyek általános politikai áttekintést biztosítanak és segítik a polgárokat jogaik gyakorlásában;

| 58. | úgy véli, hogy a demokrácia építéséhez és fenntartásához alapvető fontosságú a nők politikában és a kormányzásban való egyenlő részvétele; hangsúlyozza ezért, hogy az emberi jogok és a demokratizálódás terén végrehajtott uniós programokban mindig prioritást kell kapnia a nők törvényhozásba, politikai pártokba és a civil társadalomba – vezetőként, aktivistaként vagy tájékozott polgárként – való bevonása, illetve az ezekben részt vevő nők képességeinek fejlesztése; véleménye szerint az EU-nak továbbra is támogatnia és ösztönöznie kell a nőket abban, hogy politikai tisztséget töltsenek be és jelentős szerepet vállaljanak a polgári és a politikai élet valamennyi területén; emlékeztet rá, hogy a nők politikai életben való teljes körű részvétele nem korlátozódik a női jelöltek és választott képviselők számára vonatkozó, statisztikai természetű célkitűzésekre, és rámutat arra, hogy a nők és férfiak közti egyenlőség biztosítás egyaránt jelenti a nők jogaival kapcsolatos problémák figyelembe vételét a politikák kidolgozásakor és a nők szabad és tényleges részvételét a közélet, a politikai és gazdasági élet minden szegmensében; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy a demokrácia építéséhez és fenntartásához alapvető fontosságú a nők politikában és a kormányzásban való egyenlő részvétele; hangsúlyozza ezért, hogy az emberi jogok és a demokratizálódás terén végrehajtott uniós programokban mindig prioritást kell kapnia a nők törvényhozásba, politikai pártokba és a civil társadalomba – vezetőként, aktivistaként vagy tájékozott polgárként – való bevonása, illetve az ezekben részt vevő nők képességeinek fejlesztése; véleménye szerint az EU-nak továbbra is támogatnia és ösztönöznie kell a nőket abban, hogy politikai tisztséget töltsenek be és jelentős szerepet vállaljanak a polgári és a politikai élet valamennyi területén; emlékeztet rá, hogy a nők politikai életben való teljes körű részvétele nem korlátozódik a női jelöltek és választott képviselők számára vonatkozó, statisztikai természetű célkitűzésekre, és rámutat arra, hogy a nők és férfiak közti egyenlőség biztosítás egyaránt jelenti a nők jogaival kapcsolatos problémák figyelembe vételét a politikák kidolgozásakor és a nők szabad és tényleges részvételét a közélet, a politikai és gazdasági élet minden szegmensében;

| 59. | emlékeztet arra, hogy a törvényes demokratikus alapok, a megfelelően működő civil társadalom és a demokratikus, jogokon alapuló közösség kiépítése hosszú távú folyamat, amelyet alulról kell építeni, és amely nemzeti, regionális, helyi és nemzetközi támogatást igényel; |
| --- | --- |

59.

emlékeztet arra, hogy a törvényes demokratikus alapok, a megfelelően működő civil társadalom és a demokratikus, jogokon alapuló közösség kiépítése hosszú távú folyamat, amelyet alulról kell építeni, és amely nemzeti, regionális, helyi és nemzetközi támogatást igényel;

| 60. | üdvözli az Európai Parlament demokráciát támogató bizottságának létrehozását, valamint – a Demokrácia-támogatási és Választási Koordinációs Csoporttá (DSECG) alakított – Választási Koordinációs Csoportja megbízatásának kiterjesztését; elvárja a Parlament – többek között a képviselőcsoportok – demokráciát támogató tevékenységeinek további fokozását, elsősorban a parlamenti demokráciát előmozdító hivatalán és a választásmegfigyelő egységén keresztül; |
| --- | --- |

60.

üdvözli az Európai Parlament demokráciát támogató bizottságának létrehozását, valamint – a Demokrácia-támogatási és Választási Koordinációs Csoporttá (DSECG) alakított – Választási Koordinációs Csoportja megbízatásának kiterjesztését; elvárja a Parlament – többek között a képviselőcsoportok – demokráciát támogató tevékenységeinek további fokozását, elsősorban a parlamenti demokráciát előmozdító hivatalán és a választásmegfigyelő egységén keresztül;

Harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédek és konzultációk

| 61. | elismeri a harmadik országokkal folytatott átfogó emberi jogi párbeszédekben rejlő lehetőséget, különösen ha a párbeszédhez ténylegesen társul az emberi jogi országstratégia végrehajtása is; hangsúlyozza azonban, hogy a párbeszédek nem szolgálhatnak annak eszközéül, hogy az emberi jogi kérdések megvitatása a politikai párbeszéd egyéb, magasabb szintjein – például csúcstalálkozókon – háttérbe szoruljon; sürgeti továbbá, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos kérdések képezzék a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataink egyik központi témáját; |
| --- | --- |

61.

elismeri a harmadik országokkal folytatott átfogó emberi jogi párbeszédekben rejlő lehetőséget, különösen ha a párbeszédhez ténylegesen társul az emberi jogi országstratégia végrehajtása is; hangsúlyozza azonban, hogy a párbeszédek nem szolgálhatnak annak eszközéül, hogy az emberi jogi kérdések megvitatása a politikai párbeszéd egyéb, magasabb szintjein – például csúcstalálkozókon – háttérbe szoruljon; sürgeti továbbá, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos kérdések képezzék a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataink egyik központi témáját;

| 62. | ajánlja, hogy az emberi jogi országstratégiákat tegyék közzé; hangsúlyozza, hogy a nyilvános stratégiák láthatóvá tennék az EU emberi jogok iránti elkötelezettségét a harmadik országokban, és támogatást nyújtanának azoknak, akik nehezen képesek gyakorolni vagy megvédeni emberi jogaikat; |
| --- | --- |

62.

ajánlja, hogy az emberi jogi országstratégiákat tegyék közzé; hangsúlyozza, hogy a nyilvános stratégiák láthatóvá tennék az EU emberi jogok iránti elkötelezettségét a harmadik országokban, és támogatást nyújtanának azoknak, akik nehezen képesek gyakorolni vagy megvédeni emberi jogaikat;

| 63. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU e párbeszédeket arra használja fel, hogy felhívja a figyelmet egyes aggasztó esetekre, különös tekintettel a politikai foglyok eseteire, akiket a szólás-, a gyülekezési vagy a vallásszabadsághoz való békés jog gyakorlásáért börtönöztek be, és felszólítja az EU-t, hogy az érintett országokkal együttműködve aktívan kövesse nyomon ezeket az ügyeket; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU e párbeszédeket arra használja fel, hogy felhívja a figyelmet egyes aggasztó esetekre, különös tekintettel a politikai foglyok eseteire, akiket a szólás-, a gyülekezési vagy a vallásszabadsághoz való békés jog gyakorlásáért börtönöztek be, és felszólítja az EU-t, hogy az érintett országokkal együttműködve aktívan kövesse nyomon ezeket az ügyeket;

| 64. | emlékeztet azonban az emberi jogi párbeszédek számának kiábrándító stagnálásával és az emberi jogok terén mutatkozó javulás vagy romlás értékelését segítő áttekinthető referenciaértékek hiányával kapcsolatos aggodalmára; megállapítja, hogy az EU-nak továbbra is nehézséget jelent, hogy különösen a Kínával és Oroszországgal való emberi jogi párbeszédek tekintetében jobb módozatokat tárgyaljon meg; felhívja az EU újonnan kinevezett emberi jogi különleges képviselőjét, hogy vállaljon vezető szerepet az említett és más emberi jogi párbeszédekben, és hogy e téren a Parlamenttel folytatott, folyamatban lévő konzultáció keretei között kövessen új, eredményorientált megközelítést; |
| --- | --- |

64.

emlékeztet azonban az emberi jogi párbeszédek számának kiábrándító stagnálásával és az emberi jogok terén mutatkozó javulás vagy romlás értékelését segítő áttekinthető referenciaértékek hiányával kapcsolatos aggodalmára; megállapítja, hogy az EU-nak továbbra is nehézséget jelent, hogy különösen a Kínával és Oroszországgal való emberi jogi párbeszédek tekintetében jobb módozatokat tárgyaljon meg; felhívja az EU újonnan kinevezett emberi jogi különleges képviselőjét, hogy vállaljon vezető szerepet az említett és más emberi jogi párbeszédekben, és hogy e téren a Parlamenttel folytatott, folyamatban lévő konzultáció keretei között kövessen új, eredményorientált megközelítést;

| 65. | hangsúlyozza, hogy bár a kínai hatóságok tettek bizonyos lépéseket a helyes irányban, az emberi jogi helyzet Kínában mindazonáltal tovább romlik, amit az egyre mélyülő társadalmi feszültségek, a fokozott ellenőrzés, az emberi jogi jogvédők, ügyvédek, bloggerek és társadalmi aktivisták elnyomása, valamint a tibetiek és a tibeti kultúra marginalizálását célzó politikák jellemeznek; nyomatékosan kéri a kínai hatóságokat, hogy folytassanak mélyreható párbeszédet a tibeti emberekkel annak feltárása érdekében, mi vezeti a tibeti szerzeteseket és szerzetesnőket önmaguk felgyújtására, hogy szüntessék be az azon tibetiek ellen irányuló zaklatást és megfélemlítést, akik a véleménynyilvánítás szabadságához, vagy a gyülekezési és egyesülési szabadsághoz való jogukat gyakorolják, hogy vessenek véget a tiltakozókkal szemben alkalmazott felesleges és túlzott mértékű erőnek, hogy vizsgálják ki az emberi jogok megsértésével kapcsolatos összes esetet, és hogy engedjenek független megfigyelőket belépni az olyan területekre, ahol tiltakozások vannak; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy bár a kínai hatóságok tettek bizonyos lépéseket a helyes irányban, az emberi jogi helyzet Kínában mindazonáltal tovább romlik, amit az egyre mélyülő társadalmi feszültségek, a fokozott ellenőrzés, az emberi jogi jogvédők, ügyvédek, bloggerek és társadalmi aktivisták elnyomása, valamint a tibetiek és a tibeti kultúra marginalizálását célzó politikák jellemeznek; nyomatékosan kéri a kínai hatóságokat, hogy folytassanak mélyreható párbeszédet a tibeti emberekkel annak feltárása érdekében, mi vezeti a tibeti szerzeteseket és szerzetesnőket önmaguk felgyújtására, hogy szüntessék be az azon tibetiek ellen irányuló zaklatást és megfélemlítést, akik a véleménynyilvánítás szabadságához, vagy a gyülekezési és egyesülési szabadsághoz való jogukat gyakorolják, hogy vessenek véget a tiltakozókkal szemben alkalmazott felesleges és túlzott mértékű erőnek, hogy vizsgálják ki az emberi jogok megsértésével kapcsolatos összes esetet, és hogy engedjenek független megfigyelőket belépni az olyan területekre, ahol tiltakozások vannak;

| 66. | újólag megerősíti arra vonatkozó felhívását, hogy nevezzenek ki egy, a tibeti helyzettel foglalkozó különleges uniós képviselőt, akinek feladata az emberi jogok védelme lenne, és – egyéb aktuális kérdések mellett – a szabad vallásgyakorlás és a kulturális szabadság kérdésével is foglalkozna Kínában; |
| --- | --- |

66.

újólag megerősíti arra vonatkozó felhívását, hogy nevezzenek ki egy, a tibeti helyzettel foglalkozó különleges uniós képviselőt, akinek feladata az emberi jogok védelme lenne, és – egyéb aktuális kérdések mellett – a szabad vallásgyakorlás és a kulturális szabadság kérdésével is foglalkozna Kínában;

| 67. | továbbra is csalódott amiatt, hogy a Parlamentet nem vonták be módszeresen az emberi jogi – többek között Oroszországgal és Kínával folytatott – párbeszédek értékelésébe; szorgalmazza, hogy tegyék hivatalossá a Parlament hozzáférését ezen értékelésekhez, és emlékeztet arra, hogy az emberi jogokról szóló párbeszédekre vonatkozó EU-iránymutatások kimondják, hogy „a civil társadalmat be kell vonni az értékelésbe”; |
| --- | --- |

67.

továbbra is csalódott amiatt, hogy a Parlamentet nem vonták be módszeresen az emberi jogi – többek között Oroszországgal és Kínával folytatott – párbeszédek értékelésébe; szorgalmazza, hogy tegyék hivatalossá a Parlament hozzáférését ezen értékelésekhez, és emlékeztet arra, hogy az emberi jogokról szóló párbeszédekre vonatkozó EU-iránymutatások kimondják, hogy „a civil társadalmat be kell vonni az értékelésbe”;

| 68. | ismételten kijelenti, hogy minden olyan párbeszéd során, amelyet az EU az emberi jogok tekintetében folytat együttműködési vagy társulási megállapodást aláírt harmadik országokkal, rendszeres jelleggel figyelembe kell venni a nők jogainak helyzetét és előmozdítását, a nemek közti egyenlőséget és a nőkkel szembeni erőszak leküzdésére irányuló törekvéseket; |
| --- | --- |

68.

ismételten kijelenti, hogy minden olyan párbeszéd során, amelyet az EU az emberi jogok tekintetében folytat együttműködési vagy társulási megállapodást aláírt harmadik országokkal, rendszeres jelleggel figyelembe kell venni a nők jogainak helyzetét és előmozdítását, a nemek közti egyenlőséget és a nőkkel szembeni erőszak leküzdésére irányuló törekvéseket;

Az EU szankciói, valamint az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó záradékok az uniós megállapodásokban

| 69. | üdvözli az EU emberi jogi cselekvési tervében foglalt kötelezettségvállalást, mely szerint kereskedelmi és/vagy beruházási megállapodások elindításával vagy megkötésével összefüggésben módszertant kell kidolgozni a harmadik országbeli emberi jogi helyzet elemzésének javítására; felszólítja az EU-t annak biztosítására, hogy GSP+ státusz megadása szorosan kapcsolódjon ahhoz, hogy az ország ratifikálta és végrehajtotta-e a legfontosabb emberi jogi jogszabályokat, lehetővé téve az ilyen kötelezettségek rendszeres értékelését, különös figyelmet fordítva a véleménynyilvánítás szabadsága, a gyülekezési szabadság és a vallásszabadság, valamint a kisebbségek, a nők és a gyerekek jogainak tiszteletben tartására; különösen kiemeli, hogy átláthatóságra van szükség a bevándorlók emberi jogainak védelmében; |
| --- | --- |

69.

üdvözli az EU emberi jogi cselekvési tervében foglalt kötelezettségvállalást, mely szerint kereskedelmi és/vagy beruházási megállapodások elindításával vagy megkötésével összefüggésben módszertant kell kidolgozni a harmadik országbeli emberi jogi helyzet elemzésének javítására; felszólítja az EU-t annak biztosítására, hogy GSP+ státusz megadása szorosan kapcsolódjon ahhoz, hogy az ország ratifikálta és végrehajtotta-e a legfontosabb emberi jogi jogszabályokat, lehetővé téve az ilyen kötelezettségek rendszeres értékelését, különös figyelmet fordítva a véleménynyilvánítás szabadsága, a gyülekezési szabadság és a vallásszabadság, valamint a kisebbségek, a nők és a gyerekek jogainak tiszteletben tartására; különösen kiemeli, hogy átláthatóságra van szükség a bevándorlók emberi jogainak védelmében;

| 70. | üdvözli az EU azon törekvéseit, hogy valamennyi uniós politikai keretmegállapodásba építsenek be az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó záradékot, ismételten szorgalmazza azonban, hogy a harmadik országokkal – a fejlett és a fejlődő országokkal egyaránt – fennálló szerződéses kapcsolatok esetében – az ágazati megállapodásokat, a kereskedelmi és technikai vagy pénzügyi segélyezési megállapodásokat is beleértve – kivétel nélkül minden esetben az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos, egyértelműen megfogalmazott feltételeket és záradékokat vegyenek fel az okiratokba; magasnak tartja az általános preferenciarendszerben (GSP) az emberi jogi záradékok életbelépését jelző jelenlegi küszöbértéket, és véleménye szerint azt az egyes érintett országokhoz kell igazítani; tudomásul veszi az általános preferenciarendszer reformjára vonatkozó új, 2011-ben kidolgozott javaslatot, amely indítványozza a konzultációs eljárás bővítését és amely az emberi jogi jogsértések a GSP-bizottságban történő kivizsgálását megkönnyítő rendelkezéseket tartalmaz; mély aggodalmát fejezi ki e tekintetben a kambodzsai emberi jogi helyzet romlása miatt, ahol a földfelvásárlások a szegénység fokozódásához, valamint az EU és Kambodzsa között létrejött hatályos megállapodások részét képező emberi jogi záradékok megsértéséhez vezettek; figyelmeztet arra, hogy az emberi jogi záradék végrehajtásában a következetesség hiánya gyengítheti az EU feltételesség elvén nyugvó politikájának hitelességét és hatékonyságát; |
| --- | --- |

70.

üdvözli az EU azon törekvéseit, hogy valamennyi uniós politikai keretmegállapodásba építsenek be az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó záradékot, ismételten szorgalmazza azonban, hogy a harmadik országokkal – a fejlett és a fejlődő országokkal egyaránt – fennálló szerződéses kapcsolatok esetében – az ágazati megállapodásokat, a kereskedelmi és technikai vagy pénzügyi segélyezési megállapodásokat is beleértve – kivétel nélkül minden esetben az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos, egyértelműen megfogalmazott feltételeket és záradékokat vegyenek fel az okiratokba; magasnak tartja az általános preferenciarendszerben (GSP) az emberi jogi záradékok életbelépését jelző jelenlegi küszöbértéket, és véleménye szerint azt az egyes érintett országokhoz kell igazítani; tudomásul veszi az általános preferenciarendszer reformjára vonatkozó új, 2011-ben kidolgozott javaslatot, amely indítványozza a konzultációs eljárás bővítését és amely az emberi jogi jogsértések a GSP-bizottságban történő kivizsgálását megkönnyítő rendelkezéseket tartalmaz; mély aggodalmát fejezi ki e tekintetben a kambodzsai emberi jogi helyzet romlása miatt, ahol a földfelvásárlások a szegénység fokozódásához, valamint az EU és Kambodzsa között létrejött hatályos megállapodások részét képező emberi jogi záradékok megsértéséhez vezettek; figyelmeztet arra, hogy az emberi jogi záradék végrehajtásában a következetesség hiánya gyengítheti az EU feltételesség elvén nyugvó politikájának hitelességét és hatékonyságát;

| 71. | üdvözli az uniós intézmények és a tagállamok által 2011-ben abból a célból megtett intézkedéseket és kidolgozott terveket, hogy koherensebb és összehangoltabb politikát hozzanak létre a vállalati társadalmi felelősségvállalás támogatására, többek között az emberi jogok világszerte történő érvényesítése és a 2011-ben elfogadott, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

71.

üdvözli az uniós intézmények és a tagállamok által 2011-ben abból a célból megtett intézkedéseket és kidolgozott terveket, hogy koherensebb és összehangoltabb politikát hozzanak létre a vállalati társadalmi felelősségvállalás támogatására, többek között az emberi jogok világszerte történő érvényesítése és a 2011-ben elfogadott, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtása érdekében;

| 72. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az emberi jogok és a társadalmi és környezetvédelmi normák előmozdítása érdekében a vállalati társadalmi felelősségvállalást rögzítsék a harmadik országokkal vagy fejlődő országokkal kötött szabadkereskedelmi megállapodásokban; indítványozza, hogy minden jövőbeni szabadkereskedelmi megállapodásban – a társadalmi és környezetvédelmi fejezetek mellett – átfogó emberi jogi fejezet is szerepeljen; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásokat használja fel a négy alapvető munkaügyi norma – nevezetesen az egyesülési szabadság és a kollektív tárgyaláshoz való jog, a kényszermunka minden formája felszámolása, a gyermekmunka felszámolása; valamint a foglalkoztatás területén a hátrányos megkülönböztetés felszámolása – előmozdítására; hangsúlyozza azt is, hogy tovább kell erősíteni a GSP+ rendszer ellenőrzési és végrehajtási mechanizmusait; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az emberi jogok és a társadalmi és környezetvédelmi normák előmozdítása érdekében a vállalati társadalmi felelősségvállalást rögzítsék a harmadik országokkal vagy fejlődő országokkal kötött szabadkereskedelmi megállapodásokban; indítványozza, hogy minden jövőbeni szabadkereskedelmi megállapodásban – a társadalmi és környezetvédelmi fejezetek mellett – átfogó emberi jogi fejezet is szerepeljen; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásokat használja fel a négy alapvető munkaügyi norma – nevezetesen az egyesülési szabadság és a kollektív tárgyaláshoz való jog, a kényszermunka minden formája felszámolása, a gyermekmunka felszámolása; valamint a foglalkoztatás területén a hátrányos megkülönböztetés felszámolása – előmozdítására; hangsúlyozza azt is, hogy tovább kell erősíteni a GSP+ rendszer ellenőrzési és végrehajtási mechanizmusait;

| 73. | újólag megerősíti, hogy a megállapodások emberi jogokra vonatkozó záradékának következetes alkalmazása alapvető fontosságú az Európai Unió és tagállamainak harmadik országokkal való kapcsolatában; kiemeli annak fontosságát, hogy megvizsgálják, a tagállamok hogyan működtek együtt a terrorizmus elleni küzdelem nevében az elnyomó apparátussal; ezzel kapcsolatban kiemeli az újólag felülvizsgált Európai Szomszédságpolitika szükségességét, amelynek középpontjában a biztonsági ágazat reformjának nyújtott támogatás, és különösen a hírszerzési és a bűnüldözési funkció egymástól való világos elhatárolásának biztosítása áll; felhívja az alelnököt/főképviselőt, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjét, az EKSZ-t, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fokozzák együttműködésüket az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottságával és az Európa Tanács más vonatkozó mechanizmusaival a harmadik országokkal folytatott, terrorizmusellenes segítségnyújtással kapcsolatos projektek tervezése és végrehajtása terén, továbbá a harmadik országokkal folytatott terrorizmusellenes párbeszéd minden formája tekintetében; |
| --- | --- |

73.

újólag megerősíti, hogy a megállapodások emberi jogokra vonatkozó záradékának következetes alkalmazása alapvető fontosságú az Európai Unió és tagállamainak harmadik országokkal való kapcsolatában; kiemeli annak fontosságát, hogy megvizsgálják, a tagállamok hogyan működtek együtt a terrorizmus elleni küzdelem nevében az elnyomó apparátussal; ezzel kapcsolatban kiemeli az újólag felülvizsgált Európai Szomszédságpolitika szükségességét, amelynek középpontjában a biztonsági ágazat reformjának nyújtott támogatás, és különösen a hírszerzési és a bűnüldözési funkció egymástól való világos elhatárolásának biztosítása áll; felhívja az alelnököt/főképviselőt, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjét, az EKSZ-t, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fokozzák együttműködésüket az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottságával és az Európa Tanács más vonatkozó mechanizmusaival a harmadik országokkal folytatott, terrorizmusellenes segítségnyújtással kapcsolatos projektek tervezése és végrehajtása terén, továbbá a harmadik országokkal folytatott terrorizmusellenes párbeszéd minden formája tekintetében;

| 74. | hangsúlyozza a terrorizmus elleni küzdelem keretében való titkos fogva tartások igénybevételével kapcsolatban világszerte alkalmazott gyakorlatokat érintő munka folytatásának fontosságát; hangsúlyozza, hogy a terrorizmus elleni küzdelem semmiképpen sem igazolhatja az emberi jogok megsértését sem a harmadik országokban, sem pedig az Európai Unió területén; üdvözli ezzel összefüggésben az Európai Parlament 2012. szeptember 11-én elfogadott állásfoglalását, amelynek címe „Foglyok CIA általi állítólagos szállítása és illegális fogva tartása az európai országokban: az Európai Parlament TDIP bizottsága által a tagállamok kérésére készített jelentés nyomon követése és e jelentés ajánlásainak végrehajtása; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza a terrorizmus elleni küzdelem keretében való titkos fogva tartások igénybevételével kapcsolatban világszerte alkalmazott gyakorlatokat érintő munka folytatásának fontosságát; hangsúlyozza, hogy a terrorizmus elleni küzdelem semmiképpen sem igazolhatja az emberi jogok megsértését sem a harmadik országokban, sem pedig az Európai Unió területén; üdvözli ezzel összefüggésben az Európai Parlament 2012. szeptember 11-én elfogadott állásfoglalását, amelynek címe „Foglyok CIA általi állítólagos szállítása és illegális fogva tartása az európai országokban: az Európai Parlament TDIP bizottsága által a tagállamok kérésére készített jelentés nyomon követése és e jelentés ajánlásainak végrehajtása;

| 75. | kitart amellett, hogy az Európai Unió számára fontos, hogy teljes mértékben tartsa magát nemzetközi kötelezettségeihez, politikáihoz és külpolitikai eszközeihez, köztük a kínzásra vonatkozó iránymutatásokhoz és az emberi jogokkal kapcsolatos párbeszédekhez, és végrehajtsa azokat, hogy hitelesebben szorgalmazhassa a társulási megállapodásokban található emberi jogi záradékok szigorú végrehajtását, továbbá sürgesse fő szövetségeseit, hogy tartsák be saját hazai jogszabályaikat és a nemzetközi jogszabályokat; |
| --- | --- |

75.

kitart amellett, hogy az Európai Unió számára fontos, hogy teljes mértékben tartsa magát nemzetközi kötelezettségeihez, politikáihoz és külpolitikai eszközeihez, köztük a kínzásra vonatkozó iránymutatásokhoz és az emberi jogokkal kapcsolatos párbeszédekhez, és végrehajtsa azokat, hogy hitelesebben szorgalmazhassa a társulási megállapodásokban található emberi jogi záradékok szigorú végrehajtását, továbbá sürgesse fő szövetségeseit, hogy tartsák be saját hazai jogszabályaikat és a nemzetközi jogszabályokat;

| 76. | az emberi jogi záradék hitelességének és az uniós fellépés kiszámíthatóságának fokozása érdekében ajánlja a záradék továbbfejlesztését, hogy a záradékot egészítsék ki politikai és jogi eljárási mechanizmusokkal, amelyeket a nemzetközi jogot sértő ismételt és/vagy módszeres emberi jogi jogsértések miatt benyújtott, a kétoldalú együttműködés felfüggesztésére irányuló kérelem esetén alkalmaznának; |
| --- | --- |

76.

az emberi jogi záradék hitelességének és az uniós fellépés kiszámíthatóságának fokozása érdekében ajánlja a záradék továbbfejlesztését, hogy a záradékot egészítsék ki politikai és jogi eljárási mechanizmusokkal, amelyeket a nemzetközi jogot sértő ismételt és/vagy módszeres emberi jogi jogsértések miatt benyújtott, a kétoldalú együttműködés felfüggesztésére irányuló kérelem esetén alkalmaznának;

| 77. | kéri az Európai Uniót, gondoskodjon arról, hogy a harmadik országokkal aláírt minden kereskedelmi megállapodás tartalmazzon olyan záradékokat, amelyek előmozdítják a társadalmi kohéziót, biztosítják a szociális, környezetvédelmi és munkajogi normák tiszteletben tartását, valamint a természeti erőforrásokkal – különösen a földdel és a vízzel – való helyes gazdálkodást; megjegyzi, hogy az EU az emberi jogokat ellenőrző mechanizmust dolgoz ki, amelyet a számos országgal kötendő új partnerségi és együttműködési megállapodásokba és más kereskedelmi megállapodásokba kíván beépíteni; hangsúlyozza, hogy ezek az ellenőrző mechanizmusok nem eléggé ambiciózusak és nem egyértelműek, ami veszélyezteti az emberi jogoknak és a demokráciának a világban való előmozdítására vonatkozó európai uniós szerződéses kötelezettségvállalást; ennek kapcsán különösen aggasztónak véli az Üzbegisztánnal létrejött partnerségi és együttműködési megállapodást (PCA) és a Türkmenisztánnal kötendő PCA-megállapodást; |
| --- | --- |

77.

kéri az Európai Uniót, gondoskodjon arról, hogy a harmadik országokkal aláírt minden kereskedelmi megállapodás tartalmazzon olyan záradékokat, amelyek előmozdítják a társadalmi kohéziót, biztosítják a szociális, környezetvédelmi és munkajogi normák tiszteletben tartását, valamint a természeti erőforrásokkal – különösen a földdel és a vízzel – való helyes gazdálkodást; megjegyzi, hogy az EU az emberi jogokat ellenőrző mechanizmust dolgoz ki, amelyet a számos országgal kötendő új partnerségi és együttműködési megállapodásokba és más kereskedelmi megállapodásokba kíván beépíteni; hangsúlyozza, hogy ezek az ellenőrző mechanizmusok nem eléggé ambiciózusak és nem egyértelműek, ami veszélyezteti az emberi jogoknak és a demokráciának a világban való előmozdítására vonatkozó európai uniós szerződéses kötelezettségvállalást; ennek kapcsán különösen aggasztónak véli az Üzbegisztánnal létrejött partnerségi és együttműködési megállapodást (PCA) és a Türkmenisztánnal kötendő PCA-megállapodást;

| 78. | újólag megerősíti arra vonatkozó ajánlását, hogy az EU fogadjon el következetesebb és hatékonyabb politikát az uniós szankciókkal és korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban, amelyben világos kritériumokat ad meg arra nézve, hogy azokat mikor kell alkalmazni és milyen típusú szankciókat kell alkalmazni, az azok feloldására vonatkozó átlátható viszonyítási pontokkal együtt; felszólítja a Tanácsot annak biztosítására, hogy a korlátozó intézkedésekre, illetve szankciókra vonatkozó döntések meghozatalakor ne alkalmazzanak kettős mércét, és ezeket a politikai, gazdasági és biztonsági érdekektől függetlenül alkalmazzák; |
| --- | --- |

78.

újólag megerősíti arra vonatkozó ajánlását, hogy az EU fogadjon el következetesebb és hatékonyabb politikát az uniós szankciókkal és korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban, amelyben világos kritériumokat ad meg arra nézve, hogy azokat mikor kell alkalmazni és milyen típusú szankciókat kell alkalmazni, az azok feloldására vonatkozó átlátható viszonyítási pontokkal együtt; felszólítja a Tanácsot annak biztosítására, hogy a korlátozó intézkedésekre, illetve szankciókra vonatkozó döntések meghozatalakor ne alkalmazzanak kettős mércét, és ezeket a politikai, gazdasági és biztonsági érdekektől függetlenül alkalmazzák;

| 79. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nemzetközi szinten foglalkozzanak a nőkkel szembeni erőszaknak, valamint az emberi jogok megsértése nemi dimenziójának kérdésével, különösen a kétoldalú társulási megállapodások, továbbá az érvényben lévő vagy tárgyalás alatt álló nemzetközi kereskedelmi megállapodások összefüggésében; |
| --- | --- |

79.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nemzetközi szinten foglalkozzanak a nőkkel szembeni erőszaknak, valamint az emberi jogok megsértése nemi dimenziójának kérdésével, különösen a kétoldalú társulási megállapodások, továbbá az érvényben lévő vagy tárgyalás alatt álló nemzetközi kereskedelmi megállapodások összefüggésében;

Szólásszabadság (közösségi média / digitális szabadságok)

| 80. | megállapítja, hogy az arab tavasz megmutatta, hogy az új globális információs és kommunikációs struktúra nemcsak új csatornákat teremt a szólásszabadság tekintetében, hanem a politikai mozgósítás a hagyományostól eltérő új formáit is lehetővé teszi; ezzel összefüggésben rámutat, hogy a vidéki területek gyakran nem rendelkeznek megfelelő kapcsolatokkal a korszerű kommunikációs technológiákhoz; felhívja az uniós intézményeket és tagállamokat, hogy az európai uniós külpolitika terén használják ki az új technológiákban rejlő pozitív lehetőségeket, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy csak a világos és következetes politikai programmal rendelkező, szervezett csoportoknak nyújtható pénzügyi támogatás; felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy kezeljék az internet cenzúrázásának és elnyomásának veszélyét; üdvözli a kikapcsolást tiltó stratégia (No Disconnect Strategy) 2011. decemberi elindítását, amelynek keretében olyan eszközöket fejlesztenek ki, amelyek lehetővé teszik, hogy az EU megfelelő esetekben támogassa a civil társadalmi szervezeteket vagy az egyéni polgárokat abban, hogy meghiúsíthassák az elektronikus távközlési technológiákhoz, köztük az internethez való hozzáférés szándékos megzavarására irányuló kísérleteket; |
| --- | --- |

80.

megállapítja, hogy az arab tavasz megmutatta, hogy az új globális információs és kommunikációs struktúra nemcsak új csatornákat teremt a szólásszabadság tekintetében, hanem a politikai mozgósítás a hagyományostól eltérő új formáit is lehetővé teszi; ezzel összefüggésben rámutat, hogy a vidéki területek gyakran nem rendelkeznek megfelelő kapcsolatokkal a korszerű kommunikációs technológiákhoz; felhívja az uniós intézményeket és tagállamokat, hogy az európai uniós külpolitika terén használják ki az új technológiákban rejlő pozitív lehetőségeket, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy csak a világos és következetes politikai programmal rendelkező, szervezett csoportoknak nyújtható pénzügyi támogatás; felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy kezeljék az internet cenzúrázásának és elnyomásának veszélyét; üdvözli a kikapcsolást tiltó stratégia (No Disconnect Strategy) 2011. decemberi elindítását, amelynek keretében olyan eszközöket fejlesztenek ki, amelyek lehetővé teszik, hogy az EU megfelelő esetekben támogassa a civil társadalmi szervezeteket vagy az egyéni polgárokat abban, hogy meghiúsíthassák az elektronikus távközlési technológiákhoz, köztük az internethez való hozzáférés szándékos megzavarására irányuló kísérleteket;

| 81. | elismeri, hogy az információs és kommunikációs technológiai infrastruktúrától való növekvő függőség nemzetközi szinten várhatóan új sebezhetőséget és biztonsági aggályokat teremt; emlékeztet azonban arra, hogy számos decentralizált jellemző, amely az internetet a számítógépes biztonság aggályos pontjává teszi, egyben az oka annak is, hogy az internet hatékony eszköz az elnyomó rendszerekben élő emberi jogi jogvédők számára; kiemeli ezért a világos emberi jogi dimenzióval rendelkező – az emberi jogi következményekkel kapcsolatos hatásvizsgálatot is magában foglaló – a digitális szabadságra vonatkozó átfogó stratégia fontosságát a számítógépes biztonsággal kapcsolatos politikák és programok kidolgozása, a számítógépes bűnözés elleni küzdelem, az internetirányítás és az ezen a területen létrejövő más uniós politikák terén; e tekintetben felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy alkalmazzanak proaktív megközelítést, és a számítógépes biztonság szempontját építsék be a harmadik országokkal fenntartott kölcsönös kapcsolataikba; |
| --- | --- |

81.

elismeri, hogy az információs és kommunikációs technológiai infrastruktúrától való növekvő függőség nemzetközi szinten várhatóan új sebezhetőséget és biztonsági aggályokat teremt; emlékeztet azonban arra, hogy számos decentralizált jellemző, amely az internetet a számítógépes biztonság aggályos pontjává teszi, egyben az oka annak is, hogy az internet hatékony eszköz az elnyomó rendszerekben élő emberi jogi jogvédők számára; kiemeli ezért a világos emberi jogi dimenzióval rendelkező – az emberi jogi következményekkel kapcsolatos hatásvizsgálatot is magában foglaló – a digitális szabadságra vonatkozó átfogó stratégia fontosságát a számítógépes biztonsággal kapcsolatos politikák és programok kidolgozása, a számítógépes bűnözés elleni küzdelem, az internetirányítás és az ezen a területen létrejövő más uniós politikák terén; e tekintetben felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy alkalmazzanak proaktív megközelítést, és a számítógépes biztonság szempontját építsék be a harmadik országokkal fenntartott kölcsönös kapcsolataikba;

| 82. | hangsúlyozza, hogy a polgárok és vállalkozások ellenőrzésében és elnyomásában a tartalom letiltása, valamint az emberi jogi jogvédők, az újságírók, az aktivisták és a másként gondolkodók nyomon követése és beazonosítása, a legitim online önkifejezés büntetendőként való feltüntetése, illetve az ilyen intézkedéseket legitimmé tevő korlátozó jogszabályok meghozatala révén egyre jelentősebb technológiai töltettel rendelkezik; indítványozza, hogy a digitális szabadságok előmozdítását és védelmét be kell építeni az EU valamennyi külső fellépésébe, finanszírozási és segélyezési szakpolitikájába és eszközébe, és azt az elszámoltathatóság és folytonosság biztosítása érdekében évente felül kell vizsgálni; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a digitális szabadságjogokat ismerjék el egyhangúlag olyan alapvető jogokként, amelyek a véleménynyilvánítás szabadságához, gyülekezés szabadságához és az információhoz való hozzáféréshez hasonló egyetemes emberi jogok gyakorlásának, valamint az átláthatóság és az elszámoltathatóság közéletben való biztosításának elengedhetetlen előfeltételei; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza, hogy a polgárok és vállalkozások ellenőrzésében és elnyomásában a tartalom letiltása, valamint az emberi jogi jogvédők, az újságírók, az aktivisták és a másként gondolkodók nyomon követése és beazonosítása, a legitim online önkifejezés büntetendőként való feltüntetése, illetve az ilyen intézkedéseket legitimmé tevő korlátozó jogszabályok meghozatala révén egyre jelentősebb technológiai töltettel rendelkezik; indítványozza, hogy a digitális szabadságok előmozdítását és védelmét be kell építeni az EU valamennyi külső fellépésébe, finanszírozási és segélyezési szakpolitikájába és eszközébe, és azt az elszámoltathatóság és folytonosság biztosítása érdekében évente felül kell vizsgálni; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a digitális szabadságjogokat ismerjék el egyhangúlag olyan alapvető jogokként, amelyek a véleménynyilvánítás szabadságához, gyülekezés szabadságához és az információhoz való hozzáféréshez hasonló egyetemes emberi jogok gyakorlásának, valamint az átláthatóság és az elszámoltathatóság közéletben való biztosításának elengedhetetlen előfeltételei;

| 83. | üdvözli az EU emberi jogi cselekvési tervében rögzített kötelezettségvállalást, amely az online és offline szólásszabadságra – ezen belül a bloggerek és újságírók, emberi jogi jogvédők és ellenzéki pártok védelmére is – vonatkozó új, nyilvános iránymutatások kidolgozására irányul; |
| --- | --- |

83.

üdvözli az EU emberi jogi cselekvési tervében rögzített kötelezettségvállalást, amely az online és offline szólásszabadságra – ezen belül a bloggerek és újságírók, emberi jogi jogvédők és ellenzéki pártok védelmére is – vonatkozó új, nyilvános iránymutatások kidolgozására irányul;

| 84. | hangsúlyozza a független szabad sajtó és média bátorításának fontosságát, mivel azok kulcsfontosságú szerepet töltenek be a jogállamiság megőrzése és a korrupt gyakorlatok elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza a független szabad sajtó és média bátorításának fontosságát, mivel azok kulcsfontosságú szerepet töltenek be a jogállamiság megőrzése és a korrupt gyakorlatok elleni küzdelem terén;

| 85. | aggodalommal veszi tudomásul az újságírók és a médiában dolgozók elleni, fokozódó támadások és megfélemlítés aggasztó, világszerte jelentkező tendenciáját; szorgalmazza az említett személyek biztonságának előmozdítását célzó uniós törekvések felgyorsítását az Unió partnereivel és más országokkal folytatott párbeszédek során; |
| --- | --- |

85.

aggodalommal veszi tudomásul az újságírók és a médiában dolgozók elleni, fokozódó támadások és megfélemlítés aggasztó, világszerte jelentkező tendenciáját; szorgalmazza az említett személyek biztonságának előmozdítását célzó uniós törekvések felgyorsítását az Unió partnereivel és más országokkal folytatott párbeszédek során;

| 86. | súlyos aggodalmának ad hangot az olyan fejlemények láttán, amelyek a homoszexualitással és a transzneműséggel kapcsolatos tévhitekre hivatkozva korlátozzák a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságát; emlékeztet arra, hogy az ilyen hatású jogszabályok és javaslatok nincsenek összhangban a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával, amely kizárja a nemi irányultságon alapuló megkülönböztetést alkalmazó jogszabályokat és gyakorlatokat; felszólítja a főképviselőt/a Bizottság alelnökét és az emberi jogokért felelős különleges képviselőt, hogy módszeresen adjanak hangot az ezzel kapcsolatos aggályoknak; |
| --- | --- |

86.

súlyos aggodalmának ad hangot az olyan fejlemények láttán, amelyek a homoszexualitással és a transzneműséggel kapcsolatos tévhitekre hivatkozva korlátozzák a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságát; emlékeztet arra, hogy az ilyen hatású jogszabályok és javaslatok nincsenek összhangban a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával, amely kizárja a nemi irányultságon alapuló megkülönböztetést alkalmazó jogszabályokat és gyakorlatokat; felszólítja a főképviselőt/a Bizottság alelnökét és az emberi jogokért felelős különleges képviselőt, hogy módszeresen adjanak hangot az ezzel kapcsolatos aggályoknak;

| 87. | sajnálja, hogy az EU-ban gyártott technológiákat és nyújtott szolgáltatásokat a harmadik országokban a (mobil)telefon-hálózatokon és az interneten keresztül az információ cenzúrájával, tömeges megfigyeléssel, a nyomon követéssel, valamint a polgárok és tevékenységeik felkutatásával és követésével az emberi jogok megsértésére használják; aggodalmát fejezi ki egyes, az önkényuralmi rendszerekkel együttműködő uniós vállalatok jelentései miatt, amely vállalatok a helyi jogszabályok követésére hivatkozva korlátlan, szabad hozzáférést biztosítanak a szóba forgó rendszereknek a hálózataikhoz és adatbázisaikhoz, ahogyan ez az uniós székhelyű TeliaSonera vállalat esetében számos korábbi szovjet tagköztársaságban megtörtént; meggyőződése, hogy az európai vállalkozásoknak, leányvállalataiknak és alvállalkozóiknak meghatározó szerepet kellene játszaniuk a világban a szociális normák terjesztésében, ezért az európai értékekkel összhangban kellene tevékenységüket folytatniuk, és a piaci terjeszkedésre irányuló törekvéseik miatt sohasem szabad az emberi jogok érvényesülését veszélyeztetniük; |
| --- | --- |

87.

sajnálja, hogy az EU-ban gyártott technológiákat és nyújtott szolgáltatásokat a harmadik országokban a (mobil)telefon-hálózatokon és az interneten keresztül az információ cenzúrájával, tömeges megfigyeléssel, a nyomon követéssel, valamint a polgárok és tevékenységeik felkutatásával és követésével az emberi jogok megsértésére használják; aggodalmát fejezi ki egyes, az önkényuralmi rendszerekkel együttműködő uniós vállalatok jelentései miatt, amely vállalatok a helyi jogszabályok követésére hivatkozva korlátlan, szabad hozzáférést biztosítanak a szóba forgó rendszereknek a hálózataikhoz és adatbázisaikhoz, ahogyan ez az uniós székhelyű TeliaSonera vállalat esetében számos korábbi szovjet tagköztársaságban megtörtént; meggyőződése, hogy az európai vállalkozásoknak, leányvállalataiknak és alvállalkozóiknak meghatározó szerepet kellene játszaniuk a világban a szociális normák terjesztésében, ezért az európai értékekkel összhangban kellene tevékenységüket folytatniuk, és a piaci terjeszkedésre irányuló törekvéseik miatt sohasem szabad az emberi jogok érvényesülését veszélyeztetniük;

| 88. | üdvözli a Tanács arra irányuló határozatait, hogy tilalmat vezet be bizonyos információs technológiák és szolgáltatások Szíriába és Iránba irányuló kivitelére, és sürgeti az EU-t, hogy ezeket az eseteket tekintse precedensnek a más elnyomó rendszerekkel szemben a jövőben alkalmazandó korlátozó intézkedések tekintetében; erőteljesen támogatja az arra irányuló javaslatot, hogy a kettős felhasználású termékek kivitelének uniós ellenőrzési rendszerében az emberi jogi jogsértéseket olyan tényezőként tartsák számon, amelynek fennállása esetén a listában nem szereplő termékekre a tagállamok exportkorlátozásokat vethetnek ki; felhívja ezzel összefüggésben a figyelmet arra az álláspontjára, hogy rendeletet kell elfogadni, amely módosítja a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK tanácsi rendeletet; |
| --- | --- |

88.

üdvözli a Tanács arra irányuló határozatait, hogy tilalmat vezet be bizonyos információs technológiák és szolgáltatások Szíriába és Iránba irányuló kivitelére, és sürgeti az EU-t, hogy ezeket az eseteket tekintse precedensnek a más elnyomó rendszerekkel szemben a jövőben alkalmazandó korlátozó intézkedések tekintetében; erőteljesen támogatja az arra irányuló javaslatot, hogy a kettős felhasználású termékek kivitelének uniós ellenőrzési rendszerében az emberi jogi jogsértéseket olyan tényezőként tartsák számon, amelynek fennállása esetén a listában nem szereplő termékekre a tagállamok exportkorlátozásokat vethetnek ki; felhívja ezzel összefüggésben a figyelmet arra az álláspontjára, hogy rendeletet kell elfogadni, amely módosítja a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK tanácsi rendeletet;

A civil társadalomnak és az emberi jogi jogvédőknek nyújtott uniós támogatás

| 89. | hangsúlyozza egy erős és dinamikus civil társadalom kialakítását, mint a demokratikus haladás és az emberi jogok hatékonyabb védelme szempontjából kulcsfontosságú tényezőt; hangsúlyozza, hogy a civil társadalom mobilizálása váltotta ki az arab tavasz által hozott történelmi változások bekövetkezését |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza egy erős és dinamikus civil társadalom kialakítását, mint a demokratikus haladás és az emberi jogok hatékonyabb védelme szempontjából kulcsfontosságú tényezőt; hangsúlyozza, hogy a civil társadalom mobilizálása váltotta ki az arab tavasz által hozott történelmi változások bekövetkezését

| 90. | elismeri a civil társadalmi szervezeteknek nyújtott támogatás fokozására irányuló uniós törekvéseket; különösen nagyra értékeli, hogy az Európai Unió a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén (EIDHR) és s az Európai Demokrácia Alapítványon (EED) keresztül közvetlenül is el tudja érni a civil társadalmat; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy az EU nem rendelkezik határozottabb, módszeres politikával, amellyel rászoríthatná a partnerországokat az egyetemes gyülekezési és egyesülési jogokat szűkebbre szabó, indokolatlan jogi és igazgatási korlátozások eltörlésére; szorgalmazza az említett politikai iránymutatások kidolgozását; |
| --- | --- |

90.

elismeri a civil társadalmi szervezeteknek nyújtott támogatás fokozására irányuló uniós törekvéseket; különösen nagyra értékeli, hogy az Európai Unió a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén (EIDHR) és s az Európai Demokrácia Alapítványon (EED) keresztül közvetlenül is el tudja érni a civil társadalmat; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy az EU nem rendelkezik határozottabb, módszeres politikával, amellyel rászoríthatná a partnerországokat az egyetemes gyülekezési és egyesülési jogokat szűkebbre szabó, indokolatlan jogi és igazgatási korlátozások eltörlésére; szorgalmazza az említett politikai iránymutatások kidolgozását;

| 91. | megismétli, hogy támogatja, hogy a demokratikus elköteleződés koncepcióját az EU fejlesztési együttműködésében is alkalmazzák, és ezzel kapcsolatban alapvetően fontosnak tartja a civil társadalom szerepét; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió személyzetéhez tartozó minden munkatársnak szorosan együtt kell működnie a civil társadalommal a kiküldetése helye szerinti országban; kiemeli, hogy a civil társadalommal folytatott szorosabb együttműködés jelentős mértékben hozzájárulna a megvalósítható és reális, az adott országok prioritásaihoz igazodó emberi jogi országstratégiák kidolgozásához; |
| --- | --- |

91.

megismétli, hogy támogatja, hogy a demokratikus elköteleződés koncepcióját az EU fejlesztési együttműködésében is alkalmazzák, és ezzel kapcsolatban alapvetően fontosnak tartja a civil társadalom szerepét; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió személyzetéhez tartozó minden munkatársnak szorosan együtt kell működnie a civil társadalommal a kiküldetése helye szerinti országban; kiemeli, hogy a civil társadalommal folytatott szorosabb együttműködés jelentős mértékben hozzájárulna a megvalósítható és reális, az adott országok prioritásaihoz igazodó emberi jogi országstratégiák kidolgozásához;

| 92. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az emberi jogi jogvédők üldözése és ellehetetlenítése továbbra is széles körű tendencia az egész világon, különösen Kínában, Oroszországban és más olyan országokban, ahol a magas szintű emberi jogi normákat tévesen még mindig az EU, az ENSZ és globális emberi jogi szervezetek előírásaiként értelmezik; sajnálja, hogy Kínában a foglalkozásuk gyakorlásától eltiltott ügyvédek, a politikailag üldözött újságírók és a médiában dolgozó személyek ügyét belügynek tekintik; megállapítja a demokratikus tér korlátozásait; |
| --- | --- |

92.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az emberi jogi jogvédők üldözése és ellehetetlenítése továbbra is széles körű tendencia az egész világon, különösen Kínában, Oroszországban és más olyan országokban, ahol a magas szintű emberi jogi normákat tévesen még mindig az EU, az ENSZ és globális emberi jogi szervezetek előírásaiként értelmezik; sajnálja, hogy Kínában a foglalkozásuk gyakorlásától eltiltott ügyvédek, a politikailag üldözött újságírók és a médiában dolgozó személyek ügyét belügynek tekintik; megállapítja a demokratikus tér korlátozásait;

| 93. | üdvözli az ENSZ Közgyűlése – az EU által is támogatott – harmadik bizottságának az emberi jogi jogvédőkről szóló, 2011. novemberi határozatát, az EU által az ENSZ emberi jogi jogvédőkkel foglalkozó különleges előadójának nyújtott támogatást, valamint az emberi jogi jogvédők védelmét célzó érintett regionális mechanizmusokat; |
| --- | --- |

93.

üdvözli az ENSZ Közgyűlése – az EU által is támogatott – harmadik bizottságának az emberi jogi jogvédőkről szóló, 2011. novemberi határozatát, az EU által az ENSZ emberi jogi jogvédőkkel foglalkozó különleges előadójának nyújtott támogatást, valamint az emberi jogi jogvédők védelmét célzó érintett regionális mechanizmusokat;

| 94. | támogatja az emberi jogi jogvédőkre vonatkozó önkéntes európai kezdeményezés alapítására vonatkozó tervet, amelynek keretében átmeneti menedéket biztosítanának olyan emberi jogi jogvédőknek, akiket a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének égisze alatt sürgősen ki kell telepíteni származási országukból; kiemeli, hogy ezt a kezdeményezést a már meglévő szükségszállás-rendszert kiegészítő módon kell megvalósítani; |
| --- | --- |

94.

támogatja az emberi jogi jogvédőkre vonatkozó önkéntes európai kezdeményezés alapítására vonatkozó tervet, amelynek keretében átmeneti menedéket biztosítanának olyan emberi jogi jogvédőknek, akiket a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének égisze alatt sürgősen ki kell telepíteni származási országukból; kiemeli, hogy ezt a kezdeményezést a már meglévő szükségszállás-rendszert kiegészítő módon kell megvalósítani;

| 95. | megjegyzi, hogy a leginkább fenyegetett és veszélyeztetett helyzetben a távol eső helyeken és a konfliktuszónákban dolgozó, az uniós személyzettel a legcsekélyebb kapcsolatot tartó emberi jogi jogvédők vannak; sürgeti az összes uniós küldöttséget, hogy dolgozzanak ki helyi emberi jogi stratégiákat az emberi jogi jogvédőkkel való rendszeres kapcsolattartásra, valamint a szükséges segítséggel és védelemmel való ellátásukra, ahogyan ezt az emberi jogi jogvédőkre vonatkozó uniós iránymutatások előírják; |
| --- | --- |

95.

megjegyzi, hogy a leginkább fenyegetett és veszélyeztetett helyzetben a távol eső helyeken és a konfliktuszónákban dolgozó, az uniós személyzettel a legcsekélyebb kapcsolatot tartó emberi jogi jogvédők vannak; sürgeti az összes uniós küldöttséget, hogy dolgozzanak ki helyi emberi jogi stratégiákat az emberi jogi jogvédőkkel való rendszeres kapcsolattartásra, valamint a szükséges segítséggel és védelemmel való ellátásukra, ahogyan ezt az emberi jogi jogvédőkre vonatkozó uniós iránymutatások előírják;

| 96. | hangsúlyozza, hogy az EU számára fontos a proaktív fellépés (reagálás és a fenyegetett helyzetben lévő emberi jogi jogvédők támogatása; az emberi jogi jogvédők ellen indított perek megfigyelése; azonnali, határozott és látható reakció a szólásszabadság, egyesülési és gyülekezési szabadság korlátozására), és az emberi jogi jogvédők és/vagy családjuk módszeresebb tájékoztatása a nevükben végrehajtott fellépésekről, ahogyan ezt az emberi jogi jogvédőkre vonatkozó uniós iránymutatások előírják; ezzel összefüggésben felhív a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdításának finanszírozási eszközével kapcsolatos mechanizmus megerősítésére, amelynek célja, hogy sürgős védelmi intézkedéseket biztosítson a veszélyben lévő emberi jogi jogvédők számára; |
| --- | --- |

96.

hangsúlyozza, hogy az EU számára fontos a proaktív fellépés (reagálás és a fenyegetett helyzetben lévő emberi jogi jogvédők támogatása; az emberi jogi jogvédők ellen indított perek megfigyelése; azonnali, határozott és látható reakció a szólásszabadság, egyesülési és gyülekezési szabadság korlátozására), és az emberi jogi jogvédők és/vagy családjuk módszeresebb tájékoztatása a nevükben végrehajtott fellépésekről, ahogyan ezt az emberi jogi jogvédőkre vonatkozó uniós iránymutatások előírják; ezzel összefüggésben felhív a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdításának finanszírozási eszközével kapcsolatos mechanizmus megerősítésére, amelynek célja, hogy sürgős védelmi intézkedéseket biztosítson a veszélyben lévő emberi jogi jogvédők számára;

| 97. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az évente odaítélt Szaharov-díj láthatóságának fokozására irányuló felhívása nem került napirendre, hiszen a Szaharov-díjat csak pusztán csak megemlítik az éves jelentés Európai Parlamentről szóló szakaszában; ismételten hangsúlyozza, hogy az EKSZ-nek megfelelően nyomon kell követnie a jelöltek és a díjazottak jólétét és az országukban fennálló helyzetet; megismétli az EKSZ-hez és a Bizottsághoz intézett felhívását, miszerint álljon rendszeresen kapcsolatban a Szaharov-díj jelöltjeivel és díjazottjaival annak érdekében, hogy biztosítsa a folyamatos párbeszédet és az emberi jogi helyzet nyomon követését a díjazottak országaiban, és védelmet kínáljon az üldöztetéstől szenvedők számára; felszólítja az EKSZ-t, hogy a Szaharov-díj témáját építse be az emberi jogok helyzetéről szóló éves jelentés emberi jogi jogvédőkkel foglalkozó szakaszába; |
| --- | --- |

97.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az évente odaítélt Szaharov-díj láthatóságának fokozására irányuló felhívása nem került napirendre, hiszen a Szaharov-díjat csak pusztán csak megemlítik az éves jelentés Európai Parlamentről szóló szakaszában; ismételten hangsúlyozza, hogy az EKSZ-nek megfelelően nyomon kell követnie a jelöltek és a díjazottak jólétét és az országukban fennálló helyzetet; megismétli az EKSZ-hez és a Bizottsághoz intézett felhívását, miszerint álljon rendszeresen kapcsolatban a Szaharov-díj jelöltjeivel és díjazottjaival annak érdekében, hogy biztosítsa a folyamatos párbeszédet és az emberi jogi helyzet nyomon követését a díjazottak országaiban, és védelmet kínáljon az üldöztetéstől szenvedők számára; felszólítja az EKSZ-t, hogy a Szaharov-díj témáját építse be az emberi jogok helyzetéről szóló éves jelentés emberi jogi jogvédőkkel foglalkozó szakaszába;

| 98. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy támogassák, képezzék és ruházzák fel felelősséggel az emberi jogi jogvédőket, a civil társadalmi aktivistákat és a független újságírókat, valamint biztosítsák biztonságukat és online szabadságukat, továbbá alapvető jogként erősítsék meg az online szólás-, gyülekezési és egyesülési szabadságot; |
| --- | --- |

98.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy támogassák, képezzék és ruházzák fel felelősséggel az emberi jogi jogvédőket, a civil társadalmi aktivistákat és a független újságírókat, valamint biztosítsák biztonságukat és online szabadságukat, továbbá alapvető jogként erősítsék meg az online szólás-, gyülekezési és egyesülési szabadságot;

Az Európai Unió fellépése a halálbüntetés ellen

| 99. | megismétli a halálbüntetést minden esetben és körülmények között ellenző határozott álláspontját, és nyomatékosan támogatja az Unió azon törekvését, hogy az ENSZ Közgyűlése 67. ülésszakán erélyes határozatban álljanak ki a halálos ítéletekre vonatkozó moratórium mellett, abból a célból is, hogy a halálbüntetés elleni világkongresszus előtt az ügy lendületet kapjon; felhívja a figyelmet arra, hogy az EU vezető szerepet játszik a halálbüntetés elleni küzdelemben, amelynek legnagyobb támogatója is; |
| --- | --- |

99.

megismétli a halálbüntetést minden esetben és körülmények között ellenző határozott álláspontját, és nyomatékosan támogatja az Unió azon törekvését, hogy az ENSZ Közgyűlése 67. ülésszakán erélyes határozatban álljanak ki a halálos ítéletekre vonatkozó moratórium mellett, abból a célból is, hogy a halálbüntetés elleni világkongresszus előtt az ügy lendületet kapjon; felhívja a figyelmet arra, hogy az EU vezető szerepet játszik a halálbüntetés elleni küzdelemben, amelynek legnagyobb támogatója is;

| 100. | felszólítja a tagállamokat, hogy tartózkodjanak azon eszközök kereskedelmi értékesítésétől vagy terjesztésétől, amelyek a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható egyes áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK rendelet tilalma alá esnek; felszólít arra, hogy rendszeres és folyamatosan korszerűsített exportellenőrzésnek vessék alá az uniós gyógyszergyárak által előállított olyan gyógyszereket, amelyeket harmadik országokban halálbüntetések végrehajtásához használhatnak fel; üdvözli ezzel összefüggésben a Bizottságnak az 1236/2005/EK rendelet módosítására irányuló döntését, ami által szigorítani fogja a halálbüntetés végrehajtása céljából használható egyes kábítószerekre vonatkozó exportellenőrzéseket; üdvözli az egyes uniós gyógyszergyártó vállalatok által tett, arra irányuló proaktív lépéseket, hogy megállítsák az olyan harmadik országokba irányuló kivitelt, ahol fennáll annak a veszélye, hogy az ilyen készítményeket kivégzésekhez használják fel; sürgeti, hogy több uniós gyógyszergyártó tegyen hasonló lépéseket; felszólítja a Bizottságot, hogy az 1236/2005/EK rendeletben hozzon létre olyan általános szabályt, amely a kínzáshoz vagy kivégzésekhez felhasználható gyógyszerek tekintetében többek között előzetes kiviteli engedély meglétét írná elő; |
| --- | --- |

100.

felszólítja a tagállamokat, hogy tartózkodjanak azon eszközök kereskedelmi értékesítésétől vagy terjesztésétől, amelyek a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható egyes áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK rendelet tilalma alá esnek; felszólít arra, hogy rendszeres és folyamatosan korszerűsített exportellenőrzésnek vessék alá az uniós gyógyszergyárak által előállított olyan gyógyszereket, amelyeket harmadik országokban halálbüntetések végrehajtásához használhatnak fel; üdvözli ezzel összefüggésben a Bizottságnak az 1236/2005/EK rendelet módosítására irányuló döntését, ami által szigorítani fogja a halálbüntetés végrehajtása céljából használható egyes kábítószerekre vonatkozó exportellenőrzéseket; üdvözli az egyes uniós gyógyszergyártó vállalatok által tett, arra irányuló proaktív lépéseket, hogy megállítsák az olyan harmadik országokba irányuló kivitelt, ahol fennáll annak a veszélye, hogy az ilyen készítményeket kivégzésekhez használják fel; sürgeti, hogy több uniós gyógyszergyártó tegyen hasonló lépéseket; felszólítja a Bizottságot, hogy az 1236/2005/EK rendeletben hozzon létre olyan általános szabályt, amely a kínzáshoz vagy kivégzésekhez felhasználható gyógyszerek tekintetében többek között előzetes kiviteli engedély meglétét írná elő;

| 101. | üdvözli az emberi jogi szervezetek azon értékelését, hogy a 2011-es állapot szerint a halálbüntetés alkalmazása széles körben alátámasztja a halálbüntetés eltörlése irányába mutató globális tendenciát; üdvözli, hogy Thaiföldön a 18 év alatti bűnelkövetők tekintetében eltörölték a halálbüntetést; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy Iránban, Irakban, Afganisztánban és Szaúd-Arábiában a kivégzések száma jelentősen emelkedett; komoly csalódásának ad hangot amiatt, hogy Kína megtagadja a hiteles tájékoztatást a halálbüntetés alkalmazásáról és a kivégzések számáról, amely az Amnesty International szerint ezrekre rúg; üdvözli a halálbüntetés eltörlését az Amerikai Egyesült Államok Illinois államában, sajnálja viszont, hogy az Egyesült Államok tovább folytatja emberek kivégzését annak ellenére, hogy 2011-ben a G8 országok közül már egyedül ő folytat ilyen gyakorlatot; aggodalommal emlékeztet arra, hogy Fehéroroszország az egyetlen európai ország, amely továbbra is alkalmazza a halálbüntetést; következetesen sürgeti az Uniót és tagállamait, hogy az említett országokkal folytatott párbeszédben kiemelt témaként vesse fel ezt a kérdést; |
| --- | --- |

101.

üdvözli az emberi jogi szervezetek azon értékelését, hogy a 2011-es állapot szerint a halálbüntetés alkalmazása széles körben alátámasztja a halálbüntetés eltörlése irányába mutató globális tendenciát; üdvözli, hogy Thaiföldön a 18 év alatti bűnelkövetők tekintetében eltörölték a halálbüntetést; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy Iránban, Irakban, Afganisztánban és Szaúd-Arábiában a kivégzések száma jelentősen emelkedett; komoly csalódásának ad hangot amiatt, hogy Kína megtagadja a hiteles tájékoztatást a halálbüntetés alkalmazásáról és a kivégzések számáról, amely az Amnesty International szerint ezrekre rúg; üdvözli a halálbüntetés eltörlését az Amerikai Egyesült Államok Illinois államában, sajnálja viszont, hogy az Egyesült Államok tovább folytatja emberek kivégzését annak ellenére, hogy 2011-ben a G8 országok közül már egyedül ő folytat ilyen gyakorlatot; aggodalommal emlékeztet arra, hogy Fehéroroszország az egyetlen európai ország, amely továbbra is alkalmazza a halálbüntetést; következetesen sürgeti az Uniót és tagállamait, hogy az említett országokkal folytatott párbeszédben kiemelt témaként vesse fel ezt a kérdést;

| 102. | hangoztatja, hogy az EU-nak, amely a halálbüntetés elleni küzdelem terén már konkrét eredményeket tud felmutatni, határozottabb kötelezettségvállalást kell tennie és fel kell kérnie intézményeit és tagállamait, hogy tartsák fenn és erősítsék meg az üggyel kapcsolatos elkötelezettségüket és politikai szándékukat, hogy a világon véglegesen fel lehessen számolni a halálbüntetést; |
| --- | --- |

102.

hangoztatja, hogy az EU-nak, amely a halálbüntetés elleni küzdelem terén már konkrét eredményeket tud felmutatni, határozottabb kötelezettségvállalást kell tennie és fel kell kérnie intézményeit és tagállamait, hogy tartsák fenn és erősítsék meg az üggyel kapcsolatos elkötelezettségüket és politikai szándékukat, hogy a világon véglegesen fel lehessen számolni a halálbüntetést;

Kínzás és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód vagy büntetés

| 103. | üdvözli az EU harmadik országok felé irányuló, a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos politikájáról szóló, aktualizált iránymutatások elfogadását; emlékeztet azonban arra, hogy ahhoz, hogy az uniós politika területén konkrét eredményeket érjenek el, le kell küzdeni a figyelemfelkeltéssel és a végrehajtással kapcsolatos problémákat; |
| --- | --- |

103.

üdvözli az EU harmadik országok felé irányuló, a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos politikájáról szóló, aktualizált iránymutatások elfogadását; emlékeztet azonban arra, hogy ahhoz, hogy az uniós politika területén konkrét eredményeket érjenek el, le kell küzdeni a figyelemfelkeltéssel és a végrehajtással kapcsolatos problémákat;

| 104. | üdvözli, hogy a különleges védelmet igénylő csoportokra vonatkozó, aktualizált iránymutatások hatályát kiterjesztették a nemi irányultságon vagy nemi identitáson alapuló megkülönböztetést elszenvedő személyekre is, és üdvözli azon elkötelezettséget, hogy a harmadik országokat nemzeti eljárások biztosítására sürgetik a nemi szemponttal és a gyermekekkel kapcsolatos panaszok és bejelentések tekintetében; sajnálattal veszi ugyanakkor tudomásul, hogy a kínzás ellen irányuló, összehangolt uniós erőfeszítések nem foglalkoznak még átfogóbban a kérdés nemi szempontjával, aminek legfőbb oka, hogy nem áll rendelkezésre nagy mennyiségű információ a kínzás és a bántalmazás valamennyi formáival kapcsolatban; |
| --- | --- |

104.

üdvözli, hogy a különleges védelmet igénylő csoportokra vonatkozó, aktualizált iránymutatások hatályát kiterjesztették a nemi irányultságon vagy nemi identitáson alapuló megkülönböztetést elszenvedő személyekre is, és üdvözli azon elkötelezettséget, hogy a harmadik országokat nemzeti eljárások biztosítására sürgetik a nemi szemponttal és a gyermekekkel kapcsolatos panaszok és bejelentések tekintetében; sajnálattal veszi ugyanakkor tudomásul, hogy a kínzás ellen irányuló, összehangolt uniós erőfeszítések nem foglalkoznak még átfogóbban a kérdés nemi szempontjával, aminek legfőbb oka, hogy nem áll rendelkezésre nagy mennyiségű információ a kínzás és a bántalmazás valamennyi formáival kapcsolatban;

| 105. | kiemeli annak fontosságát, hogy az uniós iránymutatásokat összekapcsolják az ENSZ kínzás elleni egyezménye fakultatív jegyzőkönyvének végrehajtási szabályaival, különös tekintettel a nemzeti szintű megelőzési mechanizmusokra; |
| --- | --- |

105.

kiemeli annak fontosságát, hogy az uniós iránymutatásokat összekapcsolják az ENSZ kínzás elleni egyezménye fakultatív jegyzőkönyvének végrehajtási szabályaival, különös tekintettel a nemzeti szintű megelőzési mechanizmusokra;

| 106. | hangsúlyozza, hogy a rabszolgaságnak az ENSZ által kidolgozott fogalommeghatározása azon személy állapotára vagy helyzetére vonatkozik, akire kihatnak a tulajdonjog sajátos attribútumai vagy azok némelyike; sajnálatát fejezi ki a rabszolgaság továbbra is létező modern formái miatt, amelyek még az Európai Unióban is előfordulnak; ezért kéri a Bizottságot, hogy folytasson sokkal határozottabb politikát e témával kapcsolatban, különösen a háztartási alkalmazottakat illetően, akik az ilyenforma rabszolgaság által leginkább érintett társadalmi-foglalkozási csoportot alkotják; |
| --- | --- |

106.

hangsúlyozza, hogy a rabszolgaságnak az ENSZ által kidolgozott fogalommeghatározása azon személy állapotára vagy helyzetére vonatkozik, akire kihatnak a tulajdonjog sajátos attribútumai vagy azok némelyike; sajnálatát fejezi ki a rabszolgaság továbbra is létező modern formái miatt, amelyek még az Európai Unióban is előfordulnak; ezért kéri a Bizottságot, hogy folytasson sokkal határozottabb politikát e témával kapcsolatban, különösen a háztartási alkalmazottakat illetően, akik az ilyenforma rabszolgaság által leginkább érintett társadalmi-foglalkozási csoportot alkotják;

| 107. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a pszichiátriával való politikai indíttatású visszaélés számos országban még mindig fájdalmas probléma, amely antidemokratikus rendszereinek támogatása során történetileg erőszakos pszichiátriai módszereket alkalmazott az ellenzéki társadalmi csoportok és egyének megfélemlítése és megállítása céljából; aggodalommal mutat rá, hogy ez a tendencia együtt jár a kínzás homályos és nehezen megfogható formáival, köztük a pszichológiai terrorral és a megalázó fogva tartási körülményekkel; |
| --- | --- |

107.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a pszichiátriával való politikai indíttatású visszaélés számos országban még mindig fájdalmas probléma, amely antidemokratikus rendszereinek támogatása során történetileg erőszakos pszichiátriai módszereket alkalmazott az ellenzéki társadalmi csoportok és egyének megfélemlítése és megállítása céljából; aggodalommal mutat rá, hogy ez a tendencia együtt jár a kínzás homályos és nehezen megfogható formáival, köztük a pszichológiai terrorral és a megalázó fogva tartási körülményekkel;

| 108. | felhívja a figyelmet az ENSZ különleges előadójának a kínzásról és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódról vagy büntetésről szóló, 2011. augusztus 5-i jelentésének (A/66/268) jelentőségére, középpontban a magánzárka hatásaival, e módszernek a pszichiátriai klinikákon való alkalmazását is beleértve; súlyos aggodalmának ad hangot a különböző országokból érkező bizonyítékok miatt, amelyek tanúsága szerint a pszichiátriai kórházakat ténylegesen fogva tartási központ céljára használják; felhívja az alelnököt/főképviselőt, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjét, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy fordítsanak kellő figyelmet erre a problémára; |
| --- | --- |

108.

felhívja a figyelmet az ENSZ különleges előadójának a kínzásról és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódról vagy büntetésről szóló, 2011. augusztus 5-i jelentésének (A/66/268) jelentőségére, középpontban a magánzárka hatásaival, e módszernek a pszichiátriai klinikákon való alkalmazását is beleértve; súlyos aggodalmának ad hangot a különböző országokból érkező bizonyítékok miatt, amelyek tanúsága szerint a pszichiátriai kórházakat ténylegesen fogva tartási központ céljára használják; felhívja az alelnököt/főképviselőt, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjét, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy fordítsanak kellő figyelmet erre a problémára;

| 109. | aggodalmának ad hangot a kínzást elszenvedett áldozatok rehabilitációs központjainak jövőbeli működésével kapcsolatban; felhívja az EKSZ-t és a bizottsági szolgálatokat, hogy munkájuk során lépjék át a külső és belső politikákat elválasztó vonalat, ezzel biztosítva, hogy az adminisztratív hatásköri korlátok sem az Unión belül, sem kívül ne veszélyeztessék a rehabilitációs központoknak nyújtott uniós támogatást; |
| --- | --- |

109.

aggodalmának ad hangot a kínzást elszenvedett áldozatok rehabilitációs központjainak jövőbeli működésével kapcsolatban; felhívja az EKSZ-t és a bizottsági szolgálatokat, hogy munkájuk során lépjék át a külső és belső politikákat elválasztó vonalat, ezzel biztosítva, hogy az adminisztratív hatásköri korlátok sem az Unión belül, sem kívül ne veszélyeztessék a rehabilitációs központoknak nyújtott uniós támogatást;

| 110. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az emberi jogi jogsértések továbbra is fájdalmas problémát jelentenek Ciprus megszállt területén; megjegyzi, hogy a török hadsereg menekültet ezreit – akiket korábban otthonaik és vagyontárgyaik elhagyására kényszerítettek – akadályoz meg mind máig abban, hogy visszatérjenek szülőföldjükre; megjegyzi továbbá, hogy az eltűnt személyek családjától és rokonaitól még mindig megtagadják azt a jogot, hogy választ kapjanak szeretteik sorsáról, mivel Törökország nem teszi lehetővé sem militarizált övezetekbe való bejutást, sem pedig azt, hogy a ciprusi eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság betekinthessen az e tárgyban folytatott vizsgálatokról készült jelentéseket tartalmazó archívumokba; |
| --- | --- |

110.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy az emberi jogi jogsértések továbbra is fájdalmas problémát jelentenek Ciprus megszállt területén; megjegyzi, hogy a török hadsereg menekültet ezreit – akiket korábban otthonaik és vagyontárgyaik elhagyására kényszerítettek – akadályoz meg mind máig abban, hogy visszatérjenek szülőföldjükre; megjegyzi továbbá, hogy az eltűnt személyek családjától és rokonaitól még mindig megtagadják azt a jogot, hogy választ kapjanak szeretteik sorsáról, mivel Törökország nem teszi lehetővé sem militarizált övezetekbe való bejutást, sem pedig azt, hogy a ciprusi eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság betekinthessen az e tárgyban folytatott vizsgálatokról készült jelentéseket tartalmazó archívumokba;

Megkülönböztetés

| 111. | ragaszkodik ahhoz, hogy az emberi jogokról az Unió és a harmadik országok között folytatott politikai párbeszédnek ki kell terjednie a megkülönböztetésmentesség befogadóbb és átfogóbb – többek között a vallás, a meggyőződés, a nemi hovatartozás, a faji vagy etnikai származás, az életkor, a fogyatékosság, a szexuális irányultság és a nemi identitás alapján történő – meghatározására; |
| --- | --- |

111.

ragaszkodik ahhoz, hogy az emberi jogokról az Unió és a harmadik országok között folytatott politikai párbeszédnek ki kell terjednie a megkülönböztetésmentesség befogadóbb és átfogóbb – többek között a vallás, a meggyőződés, a nemi hovatartozás, a faji vagy etnikai származás, az életkor, a fogyatékosság, a szexuális irányultság és a nemi identitás alapján történő – meghatározására;

| 112. | hangsúlyozza, hogy az uniós külpolitikának az alapvető jogok, az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség területén megnyilvánuló hitelességéhez és következetességéhez a Tanácsnak el kell fogadnia a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelvet, és ki kell bővítenie a rasszizmusról és idegengyűlöletről szóló kerethatározat hatályát, hogy az más megcélzott csoportokra – például az LMBT-személyekre – is kiterjedjen; |
| --- | --- |

112.

hangsúlyozza, hogy az uniós külpolitikának az alapvető jogok, az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség területén megnyilvánuló hitelességéhez és következetességéhez a Tanácsnak el kell fogadnia a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelvet, és ki kell bővítenie a rasszizmusról és idegengyűlöletről szóló kerethatározat hatályát, hogy az más megcélzott csoportokra – például az LMBT-személyekre – is kiterjedjen;

| 113. | kéri a tagállamoktól, hogy szilárdan forduljanak szembe minden olyan kísérlettel, amelynek célja az emberi jogok egyetemességének, oszthatatlanságának és egymástól való függésének megkérdőjelezése, valamint hogy határozottan ösztönözzék az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát arra, hogy egyenlő figyelemben részesítsék a bármely alapon történő megkülönböztetés – köztük a nemen, nemi identitáson, fajon, koron, nemi irányultságon, valláson vagy meggyőződésen alapuló megkülönböztetés – minden formáját; rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy a homoszexualitást 78 államban továbbra is büntetik, sőt ezek közül öt államban halálbüntetéssel; felhívja ezeket az államokat, hogy haladéktalanul szüntessék meg a homoszexualitás kriminalizálását, engedjék szabadon a szexuális irányultságuk vagy nemi identitásuk miatt bebörtönzött személyeket és ne végezzék ki őket; felhívja az EKSZ-t, hogy az LMBT-személyek jogainak védelmében teljes körűen használja fel az LMBT-személyek jogainak előmozdítását célzó eszközöket; felhívja a Tanácsot, hogy dolgozzon ki kötelező iránymutatásokat ezen a területen; felhívja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy segítsék az LMBT-személyek jogvédőit olyan országokban, ahol e személyek veszélyben vannak, és felhívja az alelnököt/főképviselőt és az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjét, hogy továbbra is tegye egyértelművé az Európai Unió szilárd elkötelezettségét az egyenlőség és a szexuális irányultságon, nemi hovatartozáson és a nemi hovatartozás kifejezésén alapuló megkülönböztetés tilalma iránt az egész világon, beleértve kétoldalú, nemzetközi és ENSZ-szintű kezdeményezések indítását és támogatását e kérdésekkel kapcsolatban; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy adjon ki ütemtervet a szexuális irányultságon és nemi hovatartozáson alapuló egyenlőségre vonatkozóan; |
| --- | --- |

113.

kéri a tagállamoktól, hogy szilárdan forduljanak szembe minden olyan kísérlettel, amelynek célja az emberi jogok egyetemességének, oszthatatlanságának és egymástól való függésének megkérdőjelezése, valamint hogy határozottan ösztönözzék az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát arra, hogy egyenlő figyelemben részesítsék a bármely alapon történő megkülönböztetés – köztük a nemen, nemi identitáson, fajon, koron, nemi irányultságon, valláson vagy meggyőződésen alapuló megkülönböztetés – minden formáját; rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy a homoszexualitást 78 államban továbbra is büntetik, sőt ezek közül öt államban halálbüntetéssel; felhívja ezeket az államokat, hogy haladéktalanul szüntessék meg a homoszexualitás kriminalizálását, engedjék szabadon a szexuális irányultságuk vagy nemi identitásuk miatt bebörtönzött személyeket és ne végezzék ki őket; felhívja az EKSZ-t, hogy az LMBT-személyek jogainak védelmében teljes körűen használja fel az LMBT-személyek jogainak előmozdítását célzó eszközöket; felhívja a Tanácsot, hogy dolgozzon ki kötelező iránymutatásokat ezen a területen; felhívja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy segítsék az LMBT-személyek jogvédőit olyan országokban, ahol e személyek veszélyben vannak, és felhívja az alelnököt/főképviselőt és az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjét, hogy továbbra is tegye egyértelművé az Európai Unió szilárd elkötelezettségét az egyenlőség és a szexuális irányultságon, nemi hovatartozáson és a nemi hovatartozás kifejezésén alapuló megkülönböztetés tilalma iránt az egész világon, beleértve kétoldalú, nemzetközi és ENSZ-szintű kezdeményezések indítását és támogatását e kérdésekkel kapcsolatban; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy adjon ki ütemtervet a szexuális irányultságon és nemi hovatartozáson alapuló egyenlőségre vonatkozóan;

| 114. | felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak menedékjogot azoknak, akik üldöztetés elől menekülnek olyan országokból, ahol a leszbikus, meleg, biszexuális, transzszexuális és interszexuális embereket kriminalizálják, és tegyék ezt a kérelmezők üldöztetéstől való indokolt félelme alapján, és támaszkodjanak leszbikusként, melegként, biszexuálisként, transzneműként vagy interszexuálisként való önmeghatározásukra; |
| --- | --- |

114.

felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak menedékjogot azoknak, akik üldöztetés elől menekülnek olyan országokból, ahol a leszbikus, meleg, biszexuális, transzszexuális és interszexuális embereket kriminalizálják, és tegyék ezt a kérelmezők üldöztetéstől való indokolt félelme alapján, és támaszkodjanak leszbikusként, melegként, biszexuálisként, transzneműként vagy interszexuálisként való önmeghatározásukra;

| 115. | ismét megerősíti, hogy az AKCS–EU partnerségben alapvető fontosságú a megkülönböztetésmentesség elve, a nemek vagy a nemi irányultság szempontját is beleértve; |
| --- | --- |

115.

ismét megerősíti, hogy az AKCS–EU partnerségben alapvető fontosságú a megkülönböztetésmentesség elve, a nemek vagy a nemi irányultság szempontját is beleértve;

| 116. | hangsúlyozza a figyelmet az ENSZ fogyatékossággal élők jogairól szóló egyezményének (UNCRPD) EU általi megerősítésének jelentőségét, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégia – különösen a 8. cselekvési terület – elfogadására; elítéli a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetés minden formáját, és felszólít minden államot arra, hogy ratifikálják az UNCRPD-t; hangsúlyozza, hogy az EU-nak is nyomon kell követnie az UNCRPD saját területén történő végrehajtását; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy mozdítsák elő a fogyatékossággal élők jogairól szóló, az ENSZ keretében 2006-ban kidolgozott nemzetközi egyezményt az Európai Unión belül és azon kívül; |
| --- | --- |

116.

hangsúlyozza a figyelmet az ENSZ fogyatékossággal élők jogairól szóló egyezményének (UNCRPD) EU általi megerősítésének jelentőségét, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégia – különösen a 8. cselekvési terület – elfogadására; elítéli a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetés minden formáját, és felszólít minden államot arra, hogy ratifikálják az UNCRPD-t; hangsúlyozza, hogy az EU-nak is nyomon kell követnie az UNCRPD saját területén történő végrehajtását; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy mozdítsák elő a fogyatékossággal élők jogairól szóló, az ENSZ keretében 2006-ban kidolgozott nemzetközi egyezményt az Európai Unión belül és azon kívül;

| 117. | elítéli a kasztrendszeren alapuló megkülönböztetést elszenvedő személyekkel szemben elkövetett folytatódó emberi jogi jogsértéseket, köztük az egyenlőség és az igazságszolgáltatáshoz való hozzájutás megtagadását, a továbbra is érvényesülő szegregációt és az alapvető emberi jogok elérésének kasztrendszer-alapú akadályozását; arra kéri a Tanácsot, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy közösen lépjenek fel a kasztrendszeren alapuló megkülönböztetéssel szemben, többek között uniós emberi jogi közlemények, keretrendszerek, valamint adott esetben országspecifikus stratégiák és párbeszédek formájában, továbbá hogy – a kaszt szerinti megkülönböztetés felszámolását illetően irányadó keretként – támogassák a munkán és a származáson alapuló megkülönböztetés felszámolásáról szóló ENSZ-alapelvek és -iránymutatások tervezetét, valamint hogy dolgozzanak ezen alapelvek és -iránymutatások az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa általi jóváhagyásán; |
| --- | --- |

117.

elítéli a kasztrendszeren alapuló megkülönböztetést elszenvedő személyekkel szemben elkövetett folytatódó emberi jogi jogsértéseket, köztük az egyenlőség és az igazságszolgáltatáshoz való hozzájutás megtagadását, a továbbra is érvényesülő szegregációt és az alapvető emberi jogok elérésének kasztrendszer-alapú akadályozását; arra kéri a Tanácsot, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy közösen lépjenek fel a kasztrendszeren alapuló megkülönböztetéssel szemben, többek között uniós emberi jogi közlemények, keretrendszerek, valamint adott esetben országspecifikus stratégiák és párbeszédek formájában, továbbá hogy – a kaszt szerinti megkülönböztetés felszámolását illetően irányadó keretként – támogassák a munkán és a származáson alapuló megkülönböztetés felszámolásáról szóló ENSZ-alapelvek és -iránymutatások tervezetét, valamint hogy dolgozzanak ezen alapelvek és -iránymutatások az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa általi jóváhagyásán;

| 118. | kéri az alelnököt/főképviselőt és az emberi jogokért felelős különleges képviselőt annak fenntartások nélküli elismeréséhez, hogy a kaszt szerinti megkülönböztetés súlyos következményekkel jár az emberi jogok és a szegénység tekintetében egyaránt; |
| --- | --- |

118.

kéri az alelnököt/főképviselőt és az emberi jogokért felelős különleges képviselőt annak fenntartások nélküli elismeréséhez, hogy a kaszt szerinti megkülönböztetés súlyos következményekkel jár az emberi jogok és a szegénység tekintetében egyaránt;

| 119. | üdvözli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a rendkívüli szegénységre és az emberi jogokra irányadó elvei az összes emberi jog függetlenségén és oszthatatlanságán, valamint a rendkívüli szegénységben élők részvételének és önellátóvá válásának elvén alapulnak; hangsúlyozza, hogy a rendkívüli szegénység és az emberi jogok egymástól elválaszthatatlanok: egyrészt a rendkívüli szegénységben élő embereket gyakran megfosztják polgári, politikai, gazdasági, szociális és emberi jogaiktól; fontos másrészt, hogy a rendkívüli szegénység elleni küzdelemben az emberi jogok tiszteletben tartásán alapuló megközelítés érvényesüljön, mert a helyzet csak ezáltal érthető meg és kezelhető; felszólítja a Tanácsot, hogy az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsában támogassa ezt a megközelítést; |
| --- | --- |

119.

üdvözli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a rendkívüli szegénységre és az emberi jogokra irányadó elvei az összes emberi jog függetlenségén és oszthatatlanságán, valamint a rendkívüli szegénységben élők részvételének és önellátóvá válásának elvén alapulnak; hangsúlyozza, hogy a rendkívüli szegénység és az emberi jogok egymástól elválaszthatatlanok: egyrészt a rendkívüli szegénységben élő embereket gyakran megfosztják polgári, politikai, gazdasági, szociális és emberi jogaiktól; fontos másrészt, hogy a rendkívüli szegénység elleni küzdelemben az emberi jogok tiszteletben tartásán alapuló megközelítés érvényesüljön, mert a helyzet csak ezáltal érthető meg és kezelhető; felszólítja a Tanácsot, hogy az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsában támogassa ezt a megközelítést;

| 120. | aggodalommal jegyzi meg, hogy az őslakosok különösen ki vannak téve a megkülönböztetés veszélyének, és különösen sérülékenyek a politikai, gazdasági, környezeti és munkához kapcsolódó változásokkal és zavarokkal szemben; megjegyzi, hogy a legtöbbjük a szegénységi küszöb alatt él, és kevéssé vagy egyáltalán nem jut képviselethez, nem fér hozzá a politikai döntéshozatali vagy igazságszolgáltatási rendszerhez; különösen aggasztják a beszámolók szerinti jelentős földfelvásárlások, a lakóhely elhagyására kényszerítés és a fegyveres konfliktusból fakadó emberi jogi visszaélések; |
| --- | --- |

120.

aggodalommal jegyzi meg, hogy az őslakosok különösen ki vannak téve a megkülönböztetés veszélyének, és különösen sérülékenyek a politikai, gazdasági, környezeti és munkához kapcsolódó változásokkal és zavarokkal szemben; megjegyzi, hogy a legtöbbjük a szegénységi küszöb alatt él, és kevéssé vagy egyáltalán nem jut képviselethez, nem fér hozzá a politikai döntéshozatali vagy igazságszolgáltatási rendszerhez; különösen aggasztják a beszámolók szerinti jelentős földfelvásárlások, a lakóhely elhagyására kényszerítés és a fegyveres konfliktusból fakadó emberi jogi visszaélések;

| 121. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy mozdítsa elő a „klímamenekült” fogalmának hivatalos, jogi legitimizálását (e fogalom olyan személyt jelöl, aki az éghajlatváltozás következményei miatt kénytelen otthonát elhagyni és külföldön menedékjogot kérni), mivel e a fogalmat sem a nemzetközi jog, sem más, jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodás eddig még nem ismerte el; |
| --- | --- |

121.

kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy mozdítsa elő a „klímamenekült” fogalmának hivatalos, jogi legitimizálását (e fogalom olyan személyt jelöl, aki az éghajlatváltozás következményei miatt kénytelen otthonát elhagyni és külföldön menedékjogot kérni), mivel e a fogalmat sem a nemzetközi jog, sem más, jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodás eddig még nem ismerte el;

| 122. | hangsúlyozza az állampolgársághoz való jog – mint a legalapvetőbb jogok egyikének – jelentőségét, mivel sok országban csak a teljes jogú állampolgárok számára adottak a lehetőségek ahhoz, hogy maradéktalanul gyakorolhassák alapvető emberi jogaikat, ideértve a közbiztonsághoz, a jóléthez és az oktatáshoz való jogot; |
| --- | --- |

122.

hangsúlyozza az állampolgársághoz való jog – mint a legalapvetőbb jogok egyikének – jelentőségét, mivel sok országban csak a teljes jogú állampolgárok számára adottak a lehetőségek ahhoz, hogy maradéktalanul gyakorolhassák alapvető emberi jogaikat, ideértve a közbiztonsághoz, a jóléthez és az oktatáshoz való jogot;

| 123. | hangsúlyozza, hogy a hagyományos nemzeti kisebbségeknek a többi kisebbségi csoportétól eltérő egyedi igényei vannak, és biztosítani kell az e kisebbségekkel szembeni egyenlő bánásmódot az oktatás, az egészségügyi ellátás, a szociális szolgáltatások és más közszolgáltatások tekintetében, továbbá hogy a gazdasági, társadalmi, politikai és kulturális élet valamennyi területén elő kell mozdítani a nemzeti kisebbségek tagjai és a többséghez tartozók közötti maradéktalan és tényleges egyenlőséget; |
| --- | --- |

123.

hangsúlyozza, hogy a hagyományos nemzeti kisebbségeknek a többi kisebbségi csoportétól eltérő egyedi igényei vannak, és biztosítani kell az e kisebbségekkel szembeni egyenlő bánásmódot az oktatás, az egészségügyi ellátás, a szociális szolgáltatások és más közszolgáltatások tekintetében, továbbá hogy a gazdasági, társadalmi, politikai és kulturális élet valamennyi területén elő kell mozdítani a nemzeti kisebbségek tagjai és a többséghez tartozók közötti maradéktalan és tényleges egyenlőséget;

Fegyveres konfliktushelyzetnek kitett nők és gyermekek

| 124. | méltányolja, hogy a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos határozatok uniós politikákban történő végrehajtásának kérdésére kiemelt figyelmet fordítanak, ahogyan ezt a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. és 1820. számú ENSZ BT-határozatok uniós végrehajtására vonatkozó átfogó megközelítés európai uniós mutatóiról szóló, az Európai Unió Tanácsa által 2011. május 13-án elfogadott jelentés is bizonyítja; üdvözli az EU politikai intézkedését, amely az ENSZ Főtitkára gyermekekkel és fegyveres konfliktusokkal foglalkozó különleges képviselője mandátumának meghosszabbítására irányul az ENSZ Közgyűlésében; osztja a közös biztonság- és védelempolitikáról szóló, 2011. december 1-i tanácsi következtetésekben kifejtett álláspontot, miszerint az emberi jogi, nemi és a fegyveres konfliktusban érintett gyermekekkel kapcsolatos szempontok folyamatos és módszeres figyelemmel kísérésének a KBVP-missziók minden fázisában a középpontban kell állnia; |
| --- | --- |

124.

méltányolja, hogy a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos határozatok uniós politikákban történő végrehajtásának kérdésére kiemelt figyelmet fordítanak, ahogyan ezt a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. és 1820. számú ENSZ BT-határozatok uniós végrehajtására vonatkozó átfogó megközelítés európai uniós mutatóiról szóló, az Európai Unió Tanácsa által 2011. május 13-án elfogadott jelentés is bizonyítja; üdvözli az EU politikai intézkedését, amely az ENSZ Főtitkára gyermekekkel és fegyveres konfliktusokkal foglalkozó különleges képviselője mandátumának meghosszabbítására irányul az ENSZ Közgyűlésében; osztja a közös biztonság- és védelempolitikáról szóló, 2011. december 1-i tanácsi következtetésekben kifejtett álláspontot, miszerint az emberi jogi, nemi és a fegyveres konfliktusban érintett gyermekekkel kapcsolatos szempontok folyamatos és módszeres figyelemmel kísérésének a KBVP-missziók minden fázisában a középpontban kell állnia;

| 125. | úgy véli, hogy a nők szóban forgó tényleges részvételének biztosítása érdekében – tekintettel arra, hogy jelenleg mind a politikai, mind a civil társadalmi szervezetekben alulreprezentáltak – a nemekkel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó képzési és kísérő modulokat kell előirányozni mind az európai alkalmazottak, mind a helyszínen lévő nők számára, hogy hatékonyan hozzájárulhassanak a szóban forgó békefolyamatokhoz és vitarendezéshez; |
| --- | --- |

125.

úgy véli, hogy a nők szóban forgó tényleges részvételének biztosítása érdekében – tekintettel arra, hogy jelenleg mind a politikai, mind a civil társadalmi szervezetekben alulreprezentáltak – a nemekkel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó képzési és kísérő modulokat kell előirányozni mind az európai alkalmazottak, mind a helyszínen lévő nők számára, hogy hatékonyan hozzájárulhassanak a szóban forgó békefolyamatokhoz és vitarendezéshez;

| 126. | elismeri, hogy a fegyveres konfliktushelyzetben lévő nők és gyermekek helyzetének javításában elérhető konkrét haladás gyakran attól függ, hogy sikerül-e civil ellenőrzés alatt világos és egységes elszámoltathatósági struktúrákat létrehozni a katonai és a biztonsági szolgálatoknál; sürgeti ezért az érintett uniós intézményeket, hogy a konfliktussal küzdő vagy konfliktust elszenvedett országokban dolgozzanak ki és alkalmazzanak hatékonyabb módszereket a biztonsági ágazat megreformálására, különös tekintettel a nők és gyermekek ezzel kapcsolatos jogaira, befogadására és szerepvállalásuk elősegítésére; felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy vegyék figyelembe ezt a szempontot a biztonsági ágazat reformját szabályozó külső támogatási eszközök tervezése és végrehajtása során, ideértve a nők konfliktus utáni újjáépítésben való szerepvállalása elősegítésének fontosságát; |
| --- | --- |

126.

elismeri, hogy a fegyveres konfliktushelyzetben lévő nők és gyermekek helyzetének javításában elérhető konkrét haladás gyakran attól függ, hogy sikerül-e civil ellenőrzés alatt világos és egységes elszámoltathatósági struktúrákat létrehozni a katonai és a biztonsági szolgálatoknál; sürgeti ezért az érintett uniós intézményeket, hogy a konfliktussal küzdő vagy konfliktust elszenvedett országokban dolgozzanak ki és alkalmazzanak hatékonyabb módszereket a biztonsági ágazat megreformálására, különös tekintettel a nők és gyermekek ezzel kapcsolatos jogaira, befogadására és szerepvállalásuk elősegítésére; felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy vegyék figyelembe ezt a szempontot a biztonsági ágazat reformját szabályozó külső támogatási eszközök tervezése és végrehajtása során, ideértve a nők konfliktus utáni újjáépítésben való szerepvállalása elősegítésének fontosságát;

| 127. | felszólít a gyerekkatonák lefegyverezésére, rehabilitálására és a társadalomba való visszaintegrálására, azon uniós politikák központi elemeként, amelyek célja az emberi jogok megerősítése, a gyermekek védelme és az erőszak politikai konfliktusrendezési mechanizmusokkal való felváltása; |
| --- | --- |

127.

felszólít a gyerekkatonák lefegyverezésére, rehabilitálására és a társadalomba való visszaintegrálására, azon uniós politikák központi elemeként, amelyek célja az emberi jogok megerősítése, a gyermekek védelme és az erőszak politikai konfliktusrendezési mechanizmusokkal való felváltása;

| 128. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az afrikai Nagy-tavak vidékén a nemi erőszak egész népcsoportok kiirtására szolgáló háborús eszköz; |
| --- | --- |

128.

mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az afrikai Nagy-tavak vidékén a nemi erőszak egész népcsoportok kiirtására szolgáló háborús eszköz;

A nők jogai

| 129. | sürgeti az Európai Uniót, hogy fokozza fellépését annak érdekében, hogy véget vessen a női nemi szervek megcsonkítása, a korai és kikényszerített házasságok, becsületgyilkosságok, valamint a kényszerített és nemek szerinti szelektív abortusz gyakorlatának; fenntartja, hogy a szóban forgó politikáknak a fejlesztési együttműködésre vonatkozó uniós megközelítés alapvető fontosságú elemeinek kell lenniük; kiemeli, hogy a nők és lányok jóllétéhez valamennyi országban fontos az orvosi ellátáshoz való megfelelő hozzáférés és a szexuális élet és az utódnemzés egészségügyi és jogi vonatkozásaival kapcsolatos tájékoztatás és oktatás; |
| --- | --- |

129.

sürgeti az Európai Uniót, hogy fokozza fellépését annak érdekében, hogy véget vessen a női nemi szervek megcsonkítása, a korai és kikényszerített házasságok, becsületgyilkosságok, valamint a kényszerített és nemek szerinti szelektív abortusz gyakorlatának; fenntartja, hogy a szóban forgó politikáknak a fejlesztési együttműködésre vonatkozó uniós megközelítés alapvető fontosságú elemeinek kell lenniük; kiemeli, hogy a nők és lányok jóllétéhez valamennyi országban fontos az orvosi ellátáshoz való megfelelő hozzáférés és a szexuális élet és az utódnemzés egészségügyi és jogi vonatkozásaival kapcsolatos tájékoztatás és oktatás;

| 130. | megállapítja, hogy továbbra sem irányul kellő figyelem a szexuális és a reproduktív jogokkal kapcsolatos jogsértésekre, amelyek veszélyeztetik az ENSZ népességgel és fejlesztéssel foglalkozó nemzetközi konferenciáján 1994-ben elfogadott kairói cselekvési programban (ICPD) vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében tett erőfeszítéseket, és hogy a népességi és fejlesztési stratégiákban nem irányul kellő figyelem a megkülönbözetés – többek között a nemi alapú megkülönböztetés és a nemek közötti egyenlőtlenségek – problémájának kezelésére sem; hangsúlyozza, hogy a reproduktív egészséggel kapcsolatos előrehaladást bizonyos kontextusokban korlátozzák az olyan jogsértések mint például a gyermekházasságok, a korai vagy kényszerházasságok, a házasodás alsó korhatára jogi meghatározásának elmulasztása, kényszerítő gyakorlatok mint például a kényszersterilizálás és a női nemi szervek csonkítása, valamint a nők és lányok azon jogának megtagadása, hogy – megkülönböztetéstől, kényszertől és erőszaktól mentesen – saját maguk dönthessenek saját szexuális és reproduktív egészségükről; szorgalmazza, hogy az Unió emberi jogi és fejlesztési politikai szempont hajtsa végre a kairói cselekvési programot, mozdítsa elő a nemek közötti egyenlőséget, valamint a nők és gyermekek jogait, köztük a szexuális és reproduktív egészséget és jogokat; |
| --- | --- |

130.

megállapítja, hogy továbbra sem irányul kellő figyelem a szexuális és a reproduktív jogokkal kapcsolatos jogsértésekre, amelyek veszélyeztetik az ENSZ népességgel és fejlesztéssel foglalkozó nemzetközi konferenciáján 1994-ben elfogadott kairói cselekvési programban (ICPD) vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében tett erőfeszítéseket, és hogy a népességi és fejlesztési stratégiákban nem irányul kellő figyelem a megkülönbözetés – többek között a nemi alapú megkülönböztetés és a nemek közötti egyenlőtlenségek – problémájának kezelésére sem; hangsúlyozza, hogy a reproduktív egészséggel kapcsolatos előrehaladást bizonyos kontextusokban korlátozzák az olyan jogsértések mint például a gyermekházasságok, a korai vagy kényszerházasságok, a házasodás alsó korhatára jogi meghatározásának elmulasztása, kényszerítő gyakorlatok mint például a kényszersterilizálás és a női nemi szervek csonkítása, valamint a nők és lányok azon jogának megtagadása, hogy – megkülönböztetéstől, kényszertől és erőszaktól mentesen – saját maguk dönthessenek saját szexuális és reproduktív egészségükről; szorgalmazza, hogy az Unió emberi jogi és fejlesztési politikai szempont hajtsa végre a kairói cselekvési programot, mozdítsa elő a nemek közötti egyenlőséget, valamint a nők és gyermekek jogait, köztük a szexuális és reproduktív egészséget és jogokat;

| 131. | annak biztosítására sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy az ICPD+20 operatív felülvizsgálati folyamat a szexuális és reproduktív jogok teljes körű gyakorlásához kapcsolódó valamennyi szempont átfogó felülvizsgálatát eredményezze, valamint hogy szilárd és haladó megközelítést vezet be a szexuális és reproduktív jogok tekintetében, a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban, fokozva a megvalósításuk tekintetében az elszámoltathatóságot; felhívja különösen az EU-t és tagállamait annak biztosítására, hogy a felülvizsgálatot részvételi alapon folytassák le, és hogy a folyamat lehetőséget biztosítson a különböző érdekeltek – többek között a civil társadalom, valamint a nők, a serdülőkorúak és a fiatalok – számára az abban való jelentőségteljes részvételre; emlékeztet arra, hogy egy ilyen felülvizsgálat keretének az emberi jogokon kell alapulnia, és különös hangsúlyt kell fordítania a szexuális és a reproduktív jogokra; |
| --- | --- |

131.

annak biztosítására sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy az ICPD+20 operatív felülvizsgálati folyamat a szexuális és reproduktív jogok teljes körű gyakorlásához kapcsolódó valamennyi szempont átfogó felülvizsgálatát eredményezze, valamint hogy szilárd és haladó megközelítést vezet be a szexuális és reproduktív jogok tekintetében, a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban, fokozva a megvalósításuk tekintetében az elszámoltathatóságot; felhívja különösen az EU-t és tagállamait annak biztosítására, hogy a felülvizsgálatot részvételi alapon folytassák le, és hogy a folyamat lehetőséget biztosítson a különböző érdekeltek – többek között a civil társadalom, valamint a nők, a serdülőkorúak és a fiatalok – számára az abban való jelentőségteljes részvételre; emlékeztet arra, hogy egy ilyen felülvizsgálat keretének az emberi jogokon kell alapulnia, és különös hangsúlyt kell fordítania a szexuális és a reproduktív jogokra;

| 132. | emlékeztet az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 11/8. számú, „A megelőzhető gyermekágyi halandóság és megbetegedések, valamint az emberi jogok” című határozatára, amely megerősíti, hogy a gyermekágyi halandóság és megbetegedések megelőzéséhez a nők és leányok emberi jogainak – különösen az élethez, oktatáshoz, tájékoztatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való jogaiknak – hatékony előmozdítása és védelme szükséges. hangsúlyozza, hogy az Uniónak ezért alapvető szerepet kell játszania azon megelőzhető komplikációk csökkentéséhez való hozzájárulásban, amelyek a terhesség és szülés előtt, alatt vagy után fordulnak elő; |
| --- | --- |

132.

emlékeztet az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 11/8. számú, „A megelőzhető gyermekágyi halandóság és megbetegedések, valamint az emberi jogok” című határozatára, amely megerősíti, hogy a gyermekágyi halandóság és megbetegedések megelőzéséhez a nők és leányok emberi jogainak – különösen az élethez, oktatáshoz, tájékoztatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való jogaiknak – hatékony előmozdítása és védelme szükséges. hangsúlyozza, hogy az Uniónak ezért alapvető szerepet kell játszania azon megelőzhető komplikációk csökkentéséhez való hozzájárulásban, amelyek a terhesség és szülés előtt, alatt vagy után fordulnak elő;

| 133. | kéri az EU-t, hogy folytasson szoros együttműködést a nők szerephez juttatásának kérdésével foglalkozó ENSZ-szervezettel (UN Women) és mind kétoldalú, mind pedig nemzetközi, regionális és nemzeti szinten lépjen fel a nők jogainak megerősítéséért; különösen hangsúlyozza, hogy nem elég támogatni az – EU harmadik országokban alkalmazott fejlesztési és emberi jogi politikájának kiemelt részét képező – egészségügyi nevelést és a szexuális és reproduktív egészségre és jogokra irányuló megfelelő programokat, hanem biztosítani kell azt is, hogy a nők tisztességes hozzáféréssel rendelkeznek a közegészségügyi rendszerekhez, és megfelelő szülészeti és nőgyógyászati ellátásban részesülnek, az Egészségügyi Világszervezet által meghatározottakkal összhangban; |
| --- | --- |

133.

kéri az EU-t, hogy folytasson szoros együttműködést a nők szerephez juttatásának kérdésével foglalkozó ENSZ-szervezettel (UN Women) és mind kétoldalú, mind pedig nemzetközi, regionális és nemzeti szinten lépjen fel a nők jogainak megerősítéséért; különösen hangsúlyozza, hogy nem elég támogatni az – EU harmadik országokban alkalmazott fejlesztési és emberi jogi politikájának kiemelt részét képező – egészségügyi nevelést és a szexuális és reproduktív egészségre és jogokra irányuló megfelelő programokat, hanem biztosítani kell azt is, hogy a nők tisztességes hozzáféréssel rendelkeznek a közegészségügyi rendszerekhez, és megfelelő szülészeti és nőgyógyászati ellátásban részesülnek, az Egészségügyi Világszervezet által meghatározottakkal összhangban;

| 134. | sürgeti a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a nők elleni erőszakkal szembeni küzdelemre vonatkozó átfogó stratégia keretében fordítsanak kiemelt figyelmet a női nemi szervek megcsonkítására, beleértve uniós cselekvési tervek – a kellő gondosság elve alapján történő – kidolgozását a női nemi szervek megcsonkítása tárgyában; arra bátorítja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy továbbra is foglalkozzanak a női nemi szervek megcsonkításának kérdésével az e gyakorlatot ma is folytató partnerországokkal folytatott politikai és szakpolitikai párbeszéd keretében, amelybe vonjanak be a gyakorlat beszüntetésén már dolgozó emberi jogi jogvédőket, a gyakorlattal közvetlenül érintett lányokat és asszonyokat, közösségi vezetőket, vallási vezetőket, tanárokat, egészségügyi dolgozókat, valamint helyi és nemzeti szintű állami tisztviselőket; hangsúlyozza, hogy az EKSZ-nek – az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keret végrehajtására irányuló fellépések részeként – egyedi eszközöket kell kidolgoznia a női nemi szervek megcsonkításával kapcsolatban; |
| --- | --- |

134.

sürgeti a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a nők elleni erőszakkal szembeni küzdelemre vonatkozó átfogó stratégia keretében fordítsanak kiemelt figyelmet a női nemi szervek megcsonkítására, beleértve uniós cselekvési tervek – a kellő gondosság elve alapján történő – kidolgozását a női nemi szervek megcsonkítása tárgyában; arra bátorítja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy továbbra is foglalkozzanak a női nemi szervek megcsonkításának kérdésével az e gyakorlatot ma is folytató partnerországokkal folytatott politikai és szakpolitikai párbeszéd keretében, amelybe vonjanak be a gyakorlat beszüntetésén már dolgozó emberi jogi jogvédőket, a gyakorlattal közvetlenül érintett lányokat és asszonyokat, közösségi vezetőket, vallási vezetőket, tanárokat, egészségügyi dolgozókat, valamint helyi és nemzeti szintű állami tisztviselőket; hangsúlyozza, hogy az EKSZ-nek – az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keret végrehajtására irányuló fellépések részeként – egyedi eszközöket kell kidolgoznia a női nemi szervek megcsonkításával kapcsolatban;

| 135. | hangsúlyozza, hogy a reproduktív egészséggel kapcsolatos előrehaladást bizonyos kontextusokban korlátozzák az olyan jogsértések mint például a gyermekházasságok, a korai vagy kényszerházasságok, a házasodás alsó korhatára jogi meghatározásának elmulasztása, kényszerített gyakorlatok mint például a kényszersterilizálás és a női nemi szervek csonkítása; |
| --- | --- |

135.

hangsúlyozza, hogy a reproduktív egészséggel kapcsolatos előrehaladást bizonyos kontextusokban korlátozzák az olyan jogsértések mint például a gyermekházasságok, a korai vagy kényszerházasságok, a házasodás alsó korhatára jogi meghatározásának elmulasztása, kényszerített gyakorlatok mint például a kényszersterilizálás és a női nemi szervek csonkítása;

| 136. | üdvözli több tagállam kötelezettségvállalását, amely szerint küzdeni fognak a nők elleni erőszak, a családon belüli erőszak és a női nemi szervek megcsonkítása – és különösen e jelenségek határokon átnyúló vetületei – ellen; ismételten hangsúlyozza az e kérdésekkel kapcsolatos külső és belső uniós politikák koherenciájának szükségességét, és sürgeti a Bizottságot, hogy kezelje prioritásként a nők és lányok elleni erőszak és a nőgyilkosságok megszüntetésének kérdését, és megfelelő pénzügyi források biztosításán keresztül az Unión belül és harmadik országokban egyaránt támogasson célzott és innovatív programokat; ösztönzi az EU-t és tagállamait az Európa Tanács nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményének aláírására és ratifikálására; |
| --- | --- |

136.

üdvözli több tagállam kötelezettségvállalását, amely szerint küzdeni fognak a nők elleni erőszak, a családon belüli erőszak és a női nemi szervek megcsonkítása – és különösen e jelenségek határokon átnyúló vetületei – ellen; ismételten hangsúlyozza az e kérdésekkel kapcsolatos külső és belső uniós politikák koherenciájának szükségességét, és sürgeti a Bizottságot, hogy kezelje prioritásként a nők és lányok elleni erőszak és a nőgyilkosságok megszüntetésének kérdését, és megfelelő pénzügyi források biztosításán keresztül az Unión belül és harmadik országokban egyaránt támogasson célzott és innovatív programokat; ösztönzi az EU-t és tagállamait az Európa Tanács nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményének aláírására és ratifikálására;

| 137. | üdvözli, hogy elfogadták az emberkereskedelem megelőzéséről és az e jelenség elleni küzdelemről szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (14), valamint hogy a Bizottság kidolgozta a 2012–2016 közötti időszakra szóló, az emberkereskedelem felszámolására irányuló új uniós stratégiát; emlékeztet arra, hogy az emberkereskedelem összetett, transznacionális jelenség, amely a szegénységgel szembeni kiszolgáltatottságban, a demokratikus kultúra hiányában, a nemek közötti egyenlőség hiányában, a nőkkel szemben elkövetett erőszakban gyökerezik; hangsúlyozza azt, hogy határozottabban szót kell emelni a nemek közötti egyenlőség kérdése mellett a harmadik országokkal e problémákról folytatott párbeszédben; végül pedig kéri azokat a tagállamokat, amelyek még nem ratifikálták az ENSZ emberkereskedelemről szóló, ún. palermói jegyzőkönyvét, és az Európa Tanács emberkereskedelemről szóló egyezményét, hogy ezt minél előbb tegyék meg; |
| --- | --- |

137.

üdvözli, hogy elfogadták az emberkereskedelem megelőzéséről és az e jelenség elleni küzdelemről szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (14), valamint hogy a Bizottság kidolgozta a 2012–2016 közötti időszakra szóló, az emberkereskedelem felszámolására irányuló új uniós stratégiát; emlékeztet arra, hogy az emberkereskedelem összetett, transznacionális jelenség, amely a szegénységgel szembeni kiszolgáltatottságban, a demokratikus kultúra hiányában, a nemek közötti egyenlőség hiányában, a nőkkel szemben elkövetett erőszakban gyökerezik; hangsúlyozza azt, hogy határozottabban szót kell emelni a nemek közötti egyenlőség kérdése mellett a harmadik országokkal e problémákról folytatott párbeszédben; végül pedig kéri azokat a tagállamokat, amelyek még nem ratifikálták az ENSZ emberkereskedelemről szóló, ún. palermói jegyzőkönyvét, és az Európa Tanács emberkereskedelemről szóló egyezményét, hogy ezt minél előbb tegyék meg;

| 138. | hangsúlyozza, hogy a nők létfontosságú szerepet játszanak a déli szomszédsági politikai életben; üdvözli azon választási eredményeket, amelyek következtében jelentősen növekedett a nők száma a politikában; |
| --- | --- |

138.

hangsúlyozza, hogy a nők létfontosságú szerepet játszanak a déli szomszédsági politikai életben; üdvözli azon választási eredményeket, amelyek következtében jelentősen növekedett a nők száma a politikában;

| 139. | felszólítja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő különösen azt, hogy az Afrikai Unió tagállamai ratifikálják és végrehajtsák az Afrikai Uniónak az afrikai nők jogairól szóló jegyzőkönyvét; |
| --- | --- |

139.

felszólítja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő különösen azt, hogy az Afrikai Unió tagállamai ratifikálják és végrehajtsák az Afrikai Uniónak az afrikai nők jogairól szóló jegyzőkönyvét;

A gyermekek jogai

| 140. | emlékeztet a Lisszaboni Szerződésben tett konkrét kötelezettségvállalásra, hogy a gyermekek jogait a külső uniós politikák középpontjába állítják; rámutat, hogy a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény csaknem egyöntetű elfogadása különösen szilárd nemzetközi jogi alapot biztosít arra, hogy e területen progresszív politikákat vezessenek be; emlékeztet arra, hogy a gyermekek jogait minden uniós politikában és intézkedésben figyelembe kell venni; felszólítja ezért azokat az országokat, amelyek még nem erősítették meg az egyezményt, hogy a lehető legrövidebb időn belül tegyék ezt meg, valamint a lehető legrövidebb időn belül hajtsák végre mind az egyezményt, mind pedig annak fakultatív jegyzőkönyveit; |
| --- | --- |

140.

emlékeztet a Lisszaboni Szerződésben tett konkrét kötelezettségvállalásra, hogy a gyermekek jogait a külső uniós politikák középpontjába állítják; rámutat, hogy a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény csaknem egyöntetű elfogadása különösen szilárd nemzetközi jogi alapot biztosít arra, hogy e területen progresszív politikákat vezessenek be; emlékeztet arra, hogy a gyermekek jogait minden uniós politikában és intézkedésben figyelembe kell venni; felszólítja ezért azokat az országokat, amelyek még nem erősítették meg az egyezményt, hogy a lehető legrövidebb időn belül tegyék ezt meg, valamint a lehető legrövidebb időn belül hajtsák végre mind az egyezményt, mind pedig annak fakultatív jegyzőkönyveit;

| 141. | felhívja a figyelmet egy súlyos problémára a szubszaharai Afrika néhány országában, ahol gyermekeket vádolnak meg boszorkánysággal, aminek a társadalmi kirekesztéstől a gyermekgyilkosságig, valamint a gyermekek áldozati formában történő rituális meggyilkolásáig terjedő súlyos következményei vannak; megjegyzi, hogy az államnak kötelessége megvédeni a gyermekeket az erőszak és a visszaélés minden formájától, következésképpen sürgeti az alelnököt/főképviselőt, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjét, a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy az érintett országok kormányaival folytatott emberi jogi párbeszédek és külső pénzügyi eszközök programozása során fordítsanak különös figyelmet a gyermekeknek az erőszak valamennyi formája elleni védelmére és e gyermekek sorsára; |
| --- | --- |

141.

felhívja a figyelmet egy súlyos problémára a szubszaharai Afrika néhány országában, ahol gyermekeket vádolnak meg boszorkánysággal, aminek a társadalmi kirekesztéstől a gyermekgyilkosságig, valamint a gyermekek áldozati formában történő rituális meggyilkolásáig terjedő súlyos következményei vannak; megjegyzi, hogy az államnak kötelessége megvédeni a gyermekeket az erőszak és a visszaélés minden formájától, következésképpen sürgeti az alelnököt/főképviselőt, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjét, a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy az érintett országok kormányaival folytatott emberi jogi párbeszédek és külső pénzügyi eszközök programozása során fordítsanak különös figyelmet a gyermekeknek az erőszak valamennyi formája elleni védelmére és e gyermekek sorsára;

| 142. | felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy az Unió külső politikái keretei között védelmezze meg a gyermekek jogait büntetőeljárások során egyedi védelmi szükségletek meghatározásával – elismerve ezáltal a gyermekek másodlagos és ismételt viktimizációnak való kitettségét –, a gyermek legfőbb érdekét tekintve elsődleges szempontnak, amint azt a bűncselekmények sértettjeinek jogaira vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv előírja; |
| --- | --- |

142.

felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy az Unió külső politikái keretei között védelmezze meg a gyermekek jogait büntetőeljárások során egyedi védelmi szükségletek meghatározásával – elismerve ezáltal a gyermekek másodlagos és ismételt viktimizációnak való kitettségét –, a gyermek legfőbb érdekét tekintve elsődleges szempontnak, amint azt a bűncselekmények sértettjeinek jogaira vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv előírja;

| 143. | üdvözli „Az EU gyermekjogi ütemterve” című bizottsági közleményt, amely a külső és a belső politikai célkitűzéseket egyetlen politikai dokumentumban egyesíti; emlékeztet az alelnök/főképviselő által az „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységeinek középpontjában” című bizottsági közleményben tett kötelezettségvállalásra, amelynek értelmében – három kampányprioritás egyikeként – a gyermekek jogaira fognak összpontosítani; hangsúlyozza azonban annak fontosságát, hogy e kötelezettségvállalásokat költségvetéssel rendelkező intézkedésekre váltsák át és kövessék nyomon azok hatékony végrehajtását; |
| --- | --- |

143.

üdvözli „Az EU gyermekjogi ütemterve” című bizottsági közleményt, amely a külső és a belső politikai célkitűzéseket egyetlen politikai dokumentumban egyesíti; emlékeztet az alelnök/főképviselő által az „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységeinek középpontjában” című bizottsági közleményben tett kötelezettségvállalásra, amelynek értelmében – három kampányprioritás egyikeként – a gyermekek jogaira fognak összpontosítani; hangsúlyozza azonban annak fontosságát, hogy e kötelezettségvállalásokat költségvetéssel rendelkező intézkedésekre váltsák át és kövessék nyomon azok hatékony végrehajtását;

| 144. | felszólít a gyermekek jogainak az EU emberi jogi országstratégiáiba való, a Lisszaboni Szerződés szerinti kötelezettségvállalással összhangban történő beépítésére; támogatja a fejlesztési együttműködésnek az emberi jogokon alapuló megközelítése irányába tervezett további lépéseket, ahogyan ez az Unió emberi jogi stratégiai cselekvési tervében is szerepel; kiemeli ennek sürgősségét a gyermekek jogai esetében, a hosszabb távon fenntartható előrelépés biztosítása érdekében; emlékeztet arra, hogy bizonyos országokban a leánygyermekek különösen kiszolgáltatott helyzetben vannak; |
| --- | --- |

144.

felszólít a gyermekek jogainak az EU emberi jogi országstratégiáiba való, a Lisszaboni Szerződés szerinti kötelezettségvállalással összhangban történő beépítésére; támogatja a fejlesztési együttműködésnek az emberi jogokon alapuló megközelítése irányába tervezett további lépéseket, ahogyan ez az Unió emberi jogi stratégiai cselekvési tervében is szerepel; kiemeli ennek sürgősségét a gyermekek jogai esetében, a hosszabb távon fenntartható előrelépés biztosítása érdekében; emlékeztet arra, hogy bizonyos országokban a leánygyermekek különösen kiszolgáltatott helyzetben vannak;

| 145. | hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a gyermek-kényszermunka, a gyermekek kizsákmányolása és gyerekkereskedelem minden formája ellen; felszólít a gyermekek munkaerő-piaci kizsákmányolásával kapcsolatos tudatosságot segítő, hatályos nemzeti és nemzetközi szabályok hatékonyabb végrehajtására; kiemeli, hogy a gyerekek és a serdülőkorúak csak olyan munkában vehetnek részt, amely nem befolyásolja az egészségüket és személyes fejlődésüket, és nem akadályozza őket iskolai kötelezettségeikben; |
| --- | --- |

145.

hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a gyermek-kényszermunka, a gyermekek kizsákmányolása és gyerekkereskedelem minden formája ellen; felszólít a gyermekek munkaerő-piaci kizsákmányolásával kapcsolatos tudatosságot segítő, hatályos nemzeti és nemzetközi szabályok hatékonyabb végrehajtására; kiemeli, hogy a gyerekek és a serdülőkorúak csak olyan munkában vehetnek részt, amely nem befolyásolja az egészségüket és személyes fejlődésüket, és nem akadályozza őket iskolai kötelezettségeikben;

A gondolat, a vallás, a lelkiismeret, illetve a meggyőződés szabadsága

| 146. | hangsúlyozza, hogy a gondolat, a lelkiismeret, a vallás vagy a meggyőződés szabadsága alapvető emberi jog (15), amely egyaránt jelenti a hithez a hit elutasításához való jogot, valamint a teista és nem teista hit vagy az ateista meggyőződés hit magánjellegű vagy nyilvános, egyedül vagy másokkal közösségben való gyakorlásának szabadságát; kiemeli, hogy e jogok gyakorlása a plurális és demokratikus társadalmak kialakulásához alapvető fontosságú tényező; felszólítja az EU-t, hogy módszeresen védelmezze a vallásszabadsághoz vagy a meggyőződés szabadságához való, az ENSZ emberi jogi megállapodásaival összhangban mindenkit megillető jogot a harmadik országokkal folytatott minden politikai párbeszédében; |
| --- | --- |

146.

hangsúlyozza, hogy a gondolat, a lelkiismeret, a vallás vagy a meggyőződés szabadsága alapvető emberi jog (15), amely egyaránt jelenti a hithez a hit elutasításához való jogot, valamint a teista és nem teista hit vagy az ateista meggyőződés hit magánjellegű vagy nyilvános, egyedül vagy másokkal közösségben való gyakorlásának szabadságát; kiemeli, hogy e jogok gyakorlása a plurális és demokratikus társadalmak kialakulásához alapvető fontosságú tényező; felszólítja az EU-t, hogy módszeresen védelmezze a vallásszabadsághoz vagy a meggyőződés szabadságához való, az ENSZ emberi jogi megállapodásaival összhangban mindenkit megillető jogot a harmadik országokkal folytatott minden politikai párbeszédében;

| 147. | elítéli a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia, megkülönböztetés vagy erőszak minden formáját, függetlenül attól, hogy hol és kivel szemben követik el, akár vallásos emberek, akár hitüket elhagyók és nem hívők ellen irányul; mély aggodalmát fejezi ki a vallási kisebbségek képviselőivel szemben különböző országokban elkövetett efféle cselekmények egyre gyarapodó száma miatt, amelyeknek a többségi vallási hagyományok azon mérsékelt tagjai is áldozatul esnek, akik szót emelnek a az egyének közötti kölcsönös tiszteleten alapuló pluralista és sokszínű társadalmak előmozdításáért; nyugtalanítónak találja az ilyen jogsértések miatti büntetlenséget, a rendőrség és az igazságszolgáltatási rendszer elfogultságát az ilyen ügyek kezelésekor, valamint az áldozatok kártalanítását célzó megfelelő rendszerek hiányát a világ számos országában; megállapítja, hogy paradox módon az arab tavasz eseményei, amelyek a demokratikus átalakulás lehetőségeinek reményét hordozták, sok esetben a vallási kisebbségek szabadságainak és jogainak romlását hozták magukkal, ezért határozottan elítél a keresztények, zsidók, muzulmánok és más vallási közösséghez tartozók ellen elkövetett minden erőszakos cselekményt; elismeri, hogy számos országban egyre nagyobb szükség van konfliktus-átalakító és békéltető erőfeszítésekre, ideértve a különböző szinteken folytatott, vallások közötti párbeszédet, és sürgeti az EU-t és az alelnököt/főképviselőt, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjét, a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy az emberi jogokkal kapcsolatban az harmadik országokkal folytatott uniós párbeszédek során foglalkozzanak a például a médiában megjelenő megkülönböztető és felbujtó tartalmakkal, valamint a hit szabad kinyilatkoztatásának akadályaival; úgy véli, hogy azokban a harmadik országokban, ahol a vallási kisebbségek jogaik megsértésével szembesülnek, az ilyen problémák nem oldhatók meg úgy, hogy védelmük érdekében elkülönítik őket a szomszédos közösségektől, „párhuzamos társadalmakat” hozva ezáltal létre; |
| --- | --- |

147.

elítéli a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia, megkülönböztetés vagy erőszak minden formáját, függetlenül attól, hogy hol és kivel szemben követik el, akár vallásos emberek, akár hitüket elhagyók és nem hívők ellen irányul; mély aggodalmát fejezi ki a vallási kisebbségek képviselőivel szemben különböző országokban elkövetett efféle cselekmények egyre gyarapodó száma miatt, amelyeknek a többségi vallási hagyományok azon mérsékelt tagjai is áldozatul esnek, akik szót emelnek a az egyének közötti kölcsönös tiszteleten alapuló pluralista és sokszínű társadalmak előmozdításáért; nyugtalanítónak találja az ilyen jogsértések miatti büntetlenséget, a rendőrség és az igazságszolgáltatási rendszer elfogultságát az ilyen ügyek kezelésekor, valamint az áldozatok kártalanítását célzó megfelelő rendszerek hiányát a világ számos országában; megállapítja, hogy paradox módon az arab tavasz eseményei, amelyek a demokratikus átalakulás lehetőségeinek reményét hordozták, sok esetben a vallási kisebbségek szabadságainak és jogainak romlását hozták magukkal, ezért határozottan elítél a keresztények, zsidók, muzulmánok és más vallási közösséghez tartozók ellen elkövetett minden erőszakos cselekményt; elismeri, hogy számos országban egyre nagyobb szükség van konfliktus-átalakító és békéltető erőfeszítésekre, ideértve a különböző szinteken folytatott, vallások közötti párbeszédet, és sürgeti az EU-t és az alelnököt/főképviselőt, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjét, a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy az emberi jogokkal kapcsolatban az harmadik országokkal folytatott uniós párbeszédek során foglalkozzanak a például a médiában megjelenő megkülönböztető és felbujtó tartalmakkal, valamint a hit szabad kinyilatkoztatásának akadályaival; úgy véli, hogy azokban a harmadik országokban, ahol a vallási kisebbségek jogaik megsértésével szembesülnek, az ilyen problémák nem oldhatók meg úgy, hogy védelmük érdekében elkülönítik őket a szomszédos közösségektől, „párhuzamos társadalmakat” hozva ezáltal létre;

| 148. | különös aggodalommal tölti el a kínai helyzet, ahol rendszeresen üldözik azokat a többek között keresztény, muzulmán, buddhista és Falun Gong hívőket, akik a hivatalosan jóváhagyott csatornákon kívül gyakorolják vallásukat; felhívja a kínai kormányt, hogy vessen véget a Falun Gong hívőkkel szembeni visszaélések és zaklatások kampányának, akiket a vallásuk vagy meggyőződésük szabad gyakorlásáért büntetésül hosszú börtönbüntetésre és munkatáborokban történő átnevelésre ítélnek azzal a céllal, hogy spirituális meggyőződésük megtagadására kényszerítsék őket, annak ellenére, hogy megerősítette a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések és bánásmódok elleni ENSZ-egyezményt; sürgeti Kínát, hogy ígéretéhez híven ratifikálja a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányt (ICCPR); sürgeti a kínai hatóságokat, hogy függesszék fel, majd a tibetiekkel folytatott valódi konzultációs eljáráson keresztül módosítsák azon politikákat, amelyek a legerősebb negatív hatást gyakorolják a tibeti buddhizmusra, kultúrára és hagyományra; mélységesen aggasztja a vallásszabadság kubai helyzete, különösen a katolikus és protestáns egyház vezetői és követői által egyaránt elszenvedett fokozott üldöztetés; |
| --- | --- |

148.

különös aggodalommal tölti el a kínai helyzet, ahol rendszeresen üldözik azokat a többek között keresztény, muzulmán, buddhista és Falun Gong hívőket, akik a hivatalosan jóváhagyott csatornákon kívül gyakorolják vallásukat; felhívja a kínai kormányt, hogy vessen véget a Falun Gong hívőkkel szembeni visszaélések és zaklatások kampányának, akiket a vallásuk vagy meggyőződésük szabad gyakorlásáért büntetésül hosszú börtönbüntetésre és munkatáborokban történő átnevelésre ítélnek azzal a céllal, hogy spirituális meggyőződésük megtagadására kényszerítsék őket, annak ellenére, hogy megerősítette a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések és bánásmódok elleni ENSZ-egyezményt; sürgeti Kínát, hogy ígéretéhez híven ratifikálja a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányt (ICCPR); sürgeti a kínai hatóságokat, hogy függesszék fel, majd a tibetiekkel folytatott valódi konzultációs eljáráson keresztül módosítsák azon politikákat, amelyek a legerősebb negatív hatást gyakorolják a tibeti buddhizmusra, kultúrára és hagyományra; mélységesen aggasztja a vallásszabadság kubai helyzete, különösen a katolikus és protestáns egyház vezetői és követői által egyaránt elszenvedett fokozott üldöztetés;

| 149. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi jog a nyilvántartási állapottól függetlenül elismeri a gondolat, a lelkiismeret, a vallás, a meggyőződés és a politikai elköteleződés szabadságát, tehát a nyilvántartásba vétel nem tekinthető a vallásgyakorlás vagy a politikai elköteleződéshez való jog gyakorlása előfeltételének; továbbá aggodalommal hívja fel a figyelmet arra, hogy Kínában mindazon személyeknek, akik valamely vallást – ideértve az öt hivatalosan elfogadott vallást: a buddhizmust, a taoizmust, az iszlámot, valamint a római katolikus és a protestáns hitet – gyakorolni szeretnének, állami nyilvántartásba kell vetetniük magukat, és állami ellenőrzés alatt álló igazgatótanács irányítja működésüket, ami gátolja vallási autonómiájukat és korlátozza tevékenységüket; aggodalommal állapítja meg továbbá, hogy a nyilvántartásba nem vett vallási csoportoknak – többek között a kisebb keresztény imacsoportoknak és a Falun Gong hívőknek – különböző formájú visszaélésekkel kell szembenézniük, amelyek korlátozzák tevékenységeiket és a találkozóikat, többe között elkobozzák vagyonukat, sőt, letartóztatják és börtönbe vetik őket; |
| --- | --- |

149.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi jog a nyilvántartási állapottól függetlenül elismeri a gondolat, a lelkiismeret, a vallás, a meggyőződés és a politikai elköteleződés szabadságát, tehát a nyilvántartásba vétel nem tekinthető a vallásgyakorlás vagy a politikai elköteleződéshez való jog gyakorlása előfeltételének; továbbá aggodalommal hívja fel a figyelmet arra, hogy Kínában mindazon személyeknek, akik valamely vallást – ideértve az öt hivatalosan elfogadott vallást: a buddhizmust, a taoizmust, az iszlámot, valamint a római katolikus és a protestáns hitet – gyakorolni szeretnének, állami nyilvántartásba kell vetetniük magukat, és állami ellenőrzés alatt álló igazgatótanács irányítja működésüket, ami gátolja vallási autonómiájukat és korlátozza tevékenységüket; aggodalommal állapítja meg továbbá, hogy a nyilvántartásba nem vett vallási csoportoknak – többek között a kisebb keresztény imacsoportoknak és a Falun Gong hívőknek – különböző formájú visszaélésekkel kell szembenézniük, amelyek korlátozzák tevékenységeiket és a találkozóikat, többe között elkobozzák vagyonukat, sőt, letartóztatják és börtönbe vetik őket;

| 150. | üdvözli, hogy a vallásszabadságot és a meggyőződés szabadságát tananyagként beépítették az EU személyzetének képzésébe; határozottan megismétli egy olyan eszköztárra irányuló felhívását, amely az uniós külpolitika részeként előmozdítja a vallás, illetve a meggyőződés szabadságához való jogot; üdvözli ezzel összefüggésben az EU arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós cselekvési terv 23. szakaszával összhangban iránymutatásokat dolgoz ki a vallásszabadságról és a meggyőződés szabadságáról; megjegyzi, hogy ezen iránymutatásoknak összhangban kell lenniük az EU emberi jogi országstratégiáival, és tartalmazniuk kell egy ellenőrző listát a vallás, illetve a meggyőződés szabadságához tartozó, nélkülözhetetlen szabadságokról egy adott országban kialakult helyzet értékelése érdekében, valamint a vallás vagy meggyőződés szabadsága megsértése eseteinek feltárását segítő módszertant; felhívja a figyelmet, hogy a Parlamentnek és a civil társadalomnak részt kell venniük ezen iránymutatások kidolgozásában; arra ösztönzi az EU-t, hogy biztosítsa a koherenciát az új iránymutatások és az EU emberi jogi országstratégiáiban felsorolt prioritások között; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a vallás és a meggyőződés szabadságának szempontját beépítsék az EU fejlesztési és más külső politikáiba; |
| --- | --- |

150.

üdvözli, hogy a vallásszabadságot és a meggyőződés szabadságát tananyagként beépítették az EU személyzetének képzésébe; határozottan megismétli egy olyan eszköztárra irányuló felhívását, amely az uniós külpolitika részeként előmozdítja a vallás, illetve a meggyőződés szabadságához való jogot; üdvözli ezzel összefüggésben az EU arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós cselekvési terv 23. szakaszával összhangban iránymutatásokat dolgoz ki a vallásszabadságról és a meggyőződés szabadságáról; megjegyzi, hogy ezen iránymutatásoknak összhangban kell lenniük az EU emberi jogi országstratégiáival, és tartalmazniuk kell egy ellenőrző listát a vallás, illetve a meggyőződés szabadságához tartozó, nélkülözhetetlen szabadságokról egy adott országban kialakult helyzet értékelése érdekében, valamint a vallás vagy meggyőződés szabadsága megsértése eseteinek feltárását segítő módszertant; felhívja a figyelmet, hogy a Parlamentnek és a civil társadalomnak részt kell venniük ezen iránymutatások kidolgozásában; arra ösztönzi az EU-t, hogy biztosítsa a koherenciát az új iránymutatások és az EU emberi jogi országstratégiáiban felsorolt prioritások között; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a vallás és a meggyőződés szabadságának szempontját beépítsék az EU fejlesztési és más külső politikáiba;

| 151. | sürgeti az Uniót, hogy reagáljon proaktívan az aposztáziáról, az istenkáromlásról és az áttérés megakadályozásáról szóló törvények gyakori alkalmazására, és az ezek által a vallási intolerancia és a megkülönböztetés fokozódásában betöltött szerepre; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi jog tartalmazza a valláshoz vagy meggyőződéshez, a vallás vagy meggyőződés felvételéhez vagy más vallásra vagy meggyőződésre való áttéréshez való jogot; kéri az alelnököt/főképviselőt és az EU intézményeit, hogy lépjenek fel az elfogadhatatlan gyakorlatokkal szemben, azok felszámolása érdekében nyomást gyakorolva azon harmadik országokra – különös tekintettel azokra, amelyek az EU partnerei –, amelyek ilyen gyakorlatokat folytatnak; ösztönzi az EU-t, hogy szólaljon fel az ilyen jogszabályok kormányok általi alkalmazása ellen, és támogassa az egyének más vallásra való áttéréséhez kapcsolódó jogát, különösen azokban az országokban, ahol az aposztáziát halálbüntetéssel sújtják; |
| --- | --- |

151.

sürgeti az Uniót, hogy reagáljon proaktívan az aposztáziáról, az istenkáromlásról és az áttérés megakadályozásáról szóló törvények gyakori alkalmazására, és az ezek által a vallási intolerancia és a megkülönböztetés fokozódásában betöltött szerepre; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi jog tartalmazza a valláshoz vagy meggyőződéshez, a vallás vagy meggyőződés felvételéhez vagy más vallásra vagy meggyőződésre való áttéréshez való jogot; kéri az alelnököt/főképviselőt és az EU intézményeit, hogy lépjenek fel az elfogadhatatlan gyakorlatokkal szemben, azok felszámolása érdekében nyomást gyakorolva azon harmadik országokra – különös tekintettel azokra, amelyek az EU partnerei –, amelyek ilyen gyakorlatokat folytatnak; ösztönzi az EU-t, hogy szólaljon fel az ilyen jogszabályok kormányok általi alkalmazása ellen, és támogassa az egyének más vallásra való áttéréséhez kapcsolódó jogát, különösen azokban az országokban, ahol az aposztáziát halálbüntetéssel sújtják;

| 152. | hangsúlyozza, hogy a meggyőződés, a vallás és a lelkiismeret szabadságát, illetve az ateizmus és a hitnélküliség különböző formáit a nemzetközi emberi jogi megállapodásokkal összhangban meg kell védeni, és határozottan kijelenti, hogy ezt a szabadságot nem szabad veszélybe sodorni az istenkáromlásról szóló olyan törvényekkel, amelyeket más vallású vagy meggyőződésű személyek elnyomására és üldözésére használnak fel; hangsúlyozza, hogy míg az istenkáromlásról szóló törvényeket gyakran a társadalmi feszültségek mérséklésének ürügyével támogatják, a valóságban e törvények csak hozzájárulnak az effajta feszültségek fokozódásához és az intolerancia erősödéséhez, különösen a vallási kisebbségekkel szemben; emlékeztet ezzel kapcsolatban arra, hogy számos országban még ma is általános gyakorlatnak számít az imahelyek betiltása, lerombolása vagy az épület elkobzása, valamint a vallási témájú kiadványok betiltása, megsemmisítése vagy elkobzása; sürgeti az uniós intézményeket, hogy a vonatkozó kormányokkal való kapcsolataiban emeljenek szót az ilyen jogsértések ellen; felszólít arra, hogy képviseljenek határozott álláspontot az istenkáromlásra vonatkozó törvények olyan eszközzé tételével szemben, amelyet a vallási kisebbségek tagjainak üldözésére lehet felhasználni; |
| --- | --- |

152.

hangsúlyozza, hogy a meggyőződés, a vallás és a lelkiismeret szabadságát, illetve az ateizmus és a hitnélküliség különböző formáit a nemzetközi emberi jogi megállapodásokkal összhangban meg kell védeni, és határozottan kijelenti, hogy ezt a szabadságot nem szabad veszélybe sodorni az istenkáromlásról szóló olyan törvényekkel, amelyeket más vallású vagy meggyőződésű személyek elnyomására és üldözésére használnak fel; hangsúlyozza, hogy míg az istenkáromlásról szóló törvényeket gyakran a társadalmi feszültségek mérséklésének ürügyével támogatják, a valóságban e törvények csak hozzájárulnak az effajta feszültségek fokozódásához és az intolerancia erősödéséhez, különösen a vallási kisebbségekkel szemben; emlékeztet ezzel kapcsolatban arra, hogy számos országban még ma is általános gyakorlatnak számít az imahelyek betiltása, lerombolása vagy az épület elkobzása, valamint a vallási témájú kiadványok betiltása, megsemmisítése vagy elkobzása; sürgeti az uniós intézményeket, hogy a vonatkozó kormányokkal való kapcsolataiban emeljenek szót az ilyen jogsértések ellen; felszólít arra, hogy képviseljenek határozott álláspontot az istenkáromlásra vonatkozó törvények olyan eszközzé tételével szemben, amelyet a vallási kisebbségek tagjainak üldözésére lehet felhasználni;

| 153. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a vallásszabadságot és a meggyőződés szabadságát érvényesítsék a fejlesztési, konfliktus-megelőzési és terrorizmusellenes politikákban; üdvözli a társadalmi kohézió és a békés társadalmak elősegítése keretében a különböző szinteken – közösségi vezetők, nők, fiatalok és az etnikai kisebbségek képviselői részvételével – a kultúrák és a vallások közötti párbeszédbe való bevonásra és együttműködésre irányuló erőfeszítéseket; üdvözli az EU arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a vallásszabadsághoz és a meggyőződés szabadságához való jogot nemzetközi és regionális fórumok – például az ENSZ, az EBESZ, az Európa Tanács és egyéb regionális mechanizmusok – elé tárja és ott támogassa azt, és építő jellegű párbeszédre hív fel az Iszlám Konferencia Szervezetével (OIC) a vallás becsmérlése elleni küzdelemhez kapcsolódó terminológiától való elmozdulás témájában; ösztönzi az EU-t, hogy továbbra is terjesszen elő évente állásfoglalást a vallásszabadságról és a meggyőződés szabadságáról az ENSZ Közgyűlésén; |
| --- | --- |

153.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a vallásszabadságot és a meggyőződés szabadságát érvényesítsék a fejlesztési, konfliktus-megelőzési és terrorizmusellenes politikákban; üdvözli a társadalmi kohézió és a békés társadalmak elősegítése keretében a különböző szinteken – közösségi vezetők, nők, fiatalok és az etnikai kisebbségek képviselői részvételével – a kultúrák és a vallások közötti párbeszédbe való bevonásra és együttműködésre irányuló erőfeszítéseket; üdvözli az EU arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a vallásszabadsághoz és a meggyőződés szabadságához való jogot nemzetközi és regionális fórumok – például az ENSZ, az EBESZ, az Európa Tanács és egyéb regionális mechanizmusok – elé tárja és ott támogassa azt, és építő jellegű párbeszédre hív fel az Iszlám Konferencia Szervezetével (OIC) a vallás becsmérlése elleni küzdelemhez kapcsolódó terminológiától való elmozdulás témájában; ösztönzi az EU-t, hogy továbbra is terjesszen elő évente állásfoglalást a vallásszabadságról és a meggyőződés szabadságáról az ENSZ Közgyűlésén;

| 154. | üdvözli az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője/a Bizottság alelnöke, az OIC főtitkára, az Arab Liga főtitkára, valamint az Afrikai Uniónak a béke és biztonság kérdésével foglalkozó biztosa által 2012. szeptember 20-án tett együttes nyilatkozatot, amelyben újólag megerősítik az összes vallás iránti tiszteletet, valamint a vallásszabadság és a tolerancia alapvető fontosságát, maradéktalanul elismerve ugyanakkor a véleménynyilvánítás szabadságának fontosságát is; elítéli a vallási gyűlöletre és az erőszakra való felbujtást, és mélységes sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a diplomáciai képviseletekkel szemben elkövetett közelmúltbéli támadások emberéleteket követeltek; részvétét fejezi ki az áldozatok családtagjainak; |
| --- | --- |

154.

üdvözli az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője/a Bizottság alelnöke, az OIC főtitkára, az Arab Liga főtitkára, valamint az Afrikai Uniónak a béke és biztonság kérdésével foglalkozó biztosa által 2012. szeptember 20-án tett együttes nyilatkozatot, amelyben újólag megerősítik az összes vallás iránti tiszteletet, valamint a vallásszabadság és a tolerancia alapvető fontosságát, maradéktalanul elismerve ugyanakkor a véleménynyilvánítás szabadságának fontosságát is; elítéli a vallási gyűlöletre és az erőszakra való felbujtást, és mélységes sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a diplomáciai képviseletekkel szemben elkövetett közelmúltbéli támadások emberéleteket követeltek; részvétét fejezi ki az áldozatok családtagjainak;

| 155. | megállapítja, hogy a vallásszabadság és a meggyőződés szabadsága kölcsönösen összekapcsolódik az elismeréssel, az egyenlő polgársággal és a jogok elismerésével egy adott társadalomban; ösztönzi az EU-t, hogy kezelje kiemelt kérdésként az egyenlőség és az egyenlő polgárság megvalósítását a társadalom marginalizált és megkülönböztetéssel sújtott csoportjai tekintetében; hangsúlyozza továbbá a civil társadalmat és az emberi jogi jogvédőket – a valláson vagy meggyőződésen alapuló megkülönböztetés, intolerancia és erőszak elleni küzdelemben tett erőfeszítéseikkel összefüggésben – célzó kezdeményezések támogatásának, valamint finanszírozásuk lehetővé tételének fontosságát; |
| --- | --- |

155.

megállapítja, hogy a vallásszabadság és a meggyőződés szabadsága kölcsönösen összekapcsolódik az elismeréssel, az egyenlő polgársággal és a jogok elismerésével egy adott társadalomban; ösztönzi az EU-t, hogy kezelje kiemelt kérdésként az egyenlőség és az egyenlő polgárság megvalósítását a társadalom marginalizált és megkülönböztetéssel sújtott csoportjai tekintetében; hangsúlyozza továbbá a civil társadalmat és az emberi jogi jogvédőket – a valláson vagy meggyőződésen alapuló megkülönböztetés, intolerancia és erőszak elleni küzdelemben tett erőfeszítéseikkel összefüggésben – célzó kezdeményezések támogatásának, valamint finanszírozásuk lehetővé tételének fontosságát;

| 156. | sürgeti az EKSZ-t, hogy struktúráján belül hozzon létre állandó kapacitást a vallás vagy meggyőződés által a jelenkori társadalmakban és nemzetközi kapcsolatokban betöltött szerep nyomon követése és elemzése érdekében, és hogy a földrajzi és tematikus igazgatóságok és egységek működésében érvényesítse a vallásszabadság és a meggyőződés szabadsága szempontját; arra ösztönzi az EKSZ-t, hogy nyújtson be évente jelentést a Parlamentnek a vallásszabadság vagy a meggyőződés szabadsága terén a világban elért haladásról; |
| --- | --- |

156.

sürgeti az EKSZ-t, hogy struktúráján belül hozzon létre állandó kapacitást a vallás vagy meggyőződés által a jelenkori társadalmakban és nemzetközi kapcsolatokban betöltött szerep nyomon követése és elemzése érdekében, és hogy a földrajzi és tematikus igazgatóságok és egységek működésében érvényesítse a vallásszabadság és a meggyőződés szabadsága szempontját; arra ösztönzi az EKSZ-t, hogy nyújtson be évente jelentést a Parlamentnek a vallásszabadság vagy a meggyőződés szabadsága terén a világban elért haladásról;

| 157. | hangsúlyozza továbbá a civil társadalmat és az emberi jogi jogvédőket – a valláson vagy meggyőződésen alapuló megkülönböztetés, intolerancia és erőszak elleni küzdelemben tett erőfeszítéseikkel összefüggésben – célzó kezdeményezések támogatásának, valamint finanszírozásuk lehetővé tételének fontosságát; úgy véli, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének országalapú támogatási rendszerekből nyújtott támogatásnak elsősorban a vallásszabadság vagy a meggyőződés szabadsága védelmének és előmozdításának finanszírozására kell irányulnia az olyan országok esetében, ahol az uniós országstratégia ezt a jogot kiemelten fontosként azonosította; |
| --- | --- |

157.

hangsúlyozza továbbá a civil társadalmat és az emberi jogi jogvédőket – a valláson vagy meggyőződésen alapuló megkülönböztetés, intolerancia és erőszak elleni küzdelemben tett erőfeszítéseikkel összefüggésben – célzó kezdeményezések támogatásának, valamint finanszírozásuk lehetővé tételének fontosságát; úgy véli, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének országalapú támogatási rendszerekből nyújtott támogatásnak elsősorban a vallásszabadság vagy a meggyőződés szabadsága védelmének és előmozdításának finanszírozására kell irányulnia az olyan országok esetében, ahol az uniós országstratégia ezt a jogot kiemelten fontosként azonosította;

o

o o

| 158. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak; a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek Szervezetének, az Európa Tanácsnak, valamint az ebben az állásfoglalásban említett országok és területek kormányainak. |
| --- | --- |

158.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak; a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek Szervezetének, az Európa Tanácsnak, valamint az ebben az állásfoglalásban említett országok és területek kormányainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0126.

(2)  HL C 351. E, 2011.12.2., 454. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0507.

(4)  HL C 161. E, 2011.5.31., 78. o.

(5)  http://www.icc-cpi.int/NR/rdonlyres/18B88265-BC63-4DFF-BE56-903F2062B797/0/RC9ENGFRASPA.pdf

(6)  HL L 76., 2011.3.22., 56. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0576.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0113.

(9)  HL C 291. E, 2011.10.4., 171. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0018.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0309.

(12)  HL C 99. E, 2012.4.3., 87. o.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0126.

(14)  HL L 101., 2011.4.15., 1. o.

(15)  Az Európai Parlament 2011. január 20-i állásfoglalása a keresztények helyzetéről a vallásszabadság összefüggésében (HL C 136. E, 2012.5.11., 53. o.).

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/111 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/111

---

P7_TA(2012)0504

Az EU emberi jogi stratégiájának felülvizsgálata

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az EU emberi jogi stratégiájának felülvizsgálatáról (2012/2062(INI))

(2015/C 434/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 6, 8., 21., 33. és 36. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 6, 8., 21., 33. és 36. cikkére,

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában – egy hatékonyabb megközelítés felé” című, 2011. december 12-i közös közleményére (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában – egy hatékonyabb megközelítés felé” című, 2011. december 12-i közös közleményére (COM(2011)0886),

| — | tekintettel a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az Európai Uniónak a harmadik országokban az emberi jogok előmozdításában és a demokratizálódásban betöltött szerepéről szóló, 2001. május 8-i bizottsági közleményre (COM(2001)0252), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az Európai Uniónak a harmadik országokban az emberi jogok előmozdításában és a demokratizálódásban betöltött szerepéről szóló, 2001. május 8-i bizottsági közleményre (COM(2001)0252),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában – A stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terv” című, 2010. április 20-i bizottsági közleményére (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában – A stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terv” című, 2010. április 20-i bizottsági közleményére (COM(2010)0171),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011– 2014)” című, 2011. október 25-i bizottsági közleményre (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011– 2014)” című, 2011. október 25-i bizottsági közleményre (COM(2011)0681),

| — | tekintettel a Külügyi Tanács 2012. június 25-i 3179. ülésén elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretre, valamint az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Tanács 2012. június 25-i 3179. ülésén elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretre, valamint az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre,

| — | tekintettel „Az emberi jogok helyzete a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája, ideértve az Unió emberi jogokkal kapcsolatos stratégiai politikájára gyakorolt hatásait is” című éves jelentéséről szóló, 2012. április 18-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok helyzete a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája, ideértve az Unió emberi jogokkal kapcsolatos stratégiai politikájára gyakorolt hatásait is” című éves jelentéséről szóló, 2012. április 18-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Unió megállapodásaiban szereplő emberi jogi és demokráciazáradékról szóló, 2006. február 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió megállapodásaiban szereplő emberi jogi és demokráciazáradékról szóló, 2006. február 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló 2011. július 7-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló 2011. július 7-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az EU által korlátozó intézkedések alá vetett, személyes és kereskedelmi érdekeltségeiket az EU határain belül érvényesítő vezetőkkel rendelkező rendszerekkel szembeni következetes politikáról szóló, a Tanácshoz intézett 2012. február 2-i ajánlására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU által korlátozó intézkedések alá vetett, személyes és kereskedelmi érdekeltségeiket az EU határain belül érvényesítő vezetőkkel rendelkező rendszerekkel szembeni következetes politikáról szóló, a Tanácshoz intézett 2012. február 2-i ajánlására (4),

| — | tekintettel az emberi jogokról szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az EU-nak az egyezményhez való csatlakozásáról jelenleg folyó tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az EU-nak az egyezményhez való csatlakozásáról jelenleg folyó tárgyalásokra,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjével kapcsolatban a Tanácsnak tett 2012. június 13-i ajánlására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjével kapcsolatban a Tanácsnak tett 2012. június 13-i ajánlására (5),

| — | tekintettel a Külügyi Tanácsnak a 2011. december 1-jén tartott 3130. ülésén elfogadott, a Demokráciáért Európai Alapítványról szóló következtetéseire (6), valamint a Coreper által 2011. december 15-én elfogadott, a demokrácia megteremtését célzó európai kezdeményezés létrehozásáról szóló nyilatkozatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Tanácsnak a 2011. december 1-jén tartott 3130. ülésén elfogadott, a Demokráciáért Európai Alapítványról szóló következtetéseire (6), valamint a Coreper által 2011. december 15-én elfogadott, a demokrácia megteremtését célzó európai kezdeményezés létrehozásáról szóló nyilatkozatra (7),

| — | tekintettel az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) esetleges létrehozásának módozatairól szóló, a Tanácshoz intézett 2012. március 29-i ajánlására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) esetleges létrehozásának módozatairól szóló, a Tanácshoz intézett 2012. március 29-i ajánlására (8),

| — | tekintettel az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) közelmúltbeli létrehozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) közelmúltbeli létrehozására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0378/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0378/2012),

| A. | mivel az Európai Unió az emberi jogok tiszteletének elvén alapul, és a Szerződésekben foglalt jogszabályi kötelessége az emberi jogokat az Unió és a tagállamok valamennyi politikájának, illetve a nemzetközi megállapodások középpontjába állítani; mivel az Unió, a tagállamok és a harmadik országok közötti párbeszédeket kézzelfogható intézkedéseknek kell követniük, amelyek biztosítani hivatottak, hogy az emberi jogok továbbra is e politikák középpontjában álljanak; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió az emberi jogok tiszteletének elvén alapul, és a Szerződésekben foglalt jogszabályi kötelessége az emberi jogokat az Unió és a tagállamok valamennyi politikájának, illetve a nemzetközi megállapodások középpontjába állítani; mivel az Unió, a tagállamok és a harmadik országok közötti párbeszédeket kézzelfogható intézkedéseknek kell követniük, amelyek biztosítani hivatottak, hogy az emberi jogok továbbra is e politikák középpontjában álljanak;

| B. | mivel az EU e kötelezettség teljesítése érdekében jogi eszközök széles körét teremtette meg, ideértve az emberi jogi iránymutatásokat, a demokrácia és az emberi jogok globális pénzügyi eszközét (a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR)), valamint a külső pénzügyi eszközök – például a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI), a stabilitási eszköz (IfS), az európai szomszédsági eszköz (ENI), az előcsatlakozási eszköz (IPA) és a partnerségi eszköz (PI) – tekintetében azt az előírást, hogy hatáskörük erejéig elő kell mozdítaniuk az emberi jogokat és a demokráciát; ilyen eszközök még az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) létrehozása és az Európai Unió emberi jogokért felelős új különleges képviselőjének kinevezése, valamint a tanácsi nyilatkozatok és következtetések, a főképviselő nyilatkozatai, az uniós diplomáciai lépések, a súlyos emberi jogi jogsértések esetén kivetett uniós szankciók, és újabban az emberi jogi országstratégiák; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU e kötelezettség teljesítése érdekében jogi eszközök széles körét teremtette meg, ideértve az emberi jogi iránymutatásokat, a demokrácia és az emberi jogok globális pénzügyi eszközét (a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR)), valamint a külső pénzügyi eszközök – például a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI), a stabilitási eszköz (IfS), az európai szomszédsági eszköz (ENI), az előcsatlakozási eszköz (IPA) és a partnerségi eszköz (PI) – tekintetében azt az előírást, hogy hatáskörük erejéig elő kell mozdítaniuk az emberi jogokat és a demokráciát; ilyen eszközök még az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) létrehozása és az Európai Unió emberi jogokért felelős új különleges képviselőjének kinevezése, valamint a tanácsi nyilatkozatok és következtetések, a főképviselő nyilatkozatai, az uniós diplomáciai lépések, a súlyos emberi jogi jogsértések esetén kivetett uniós szankciók, és újabban az emberi jogi országstratégiák;

| C. | mivel a harmadik országokkal fennálló sokrétű szerződéses viszonyának megfelelően az Unió eszközök egész tárházát – például az európai szomszédságpolitikát (ENP), a Cotonoui Megállapodást, valamint az emberi jogi párbeszédeket és konzultációkat – veszi igénybe annak érdekében, hogy a harmadik országokat még inkább elkötelezze az emberi jogok és a demokrácia előmozdítása mellett, egyúttal javítva a nemzetközi szerveken belüli együttműködést a közös érdekű kérdések megvitatása terén; mivel az ENP nyomon követi a megállapodás szerinti kötelezettségek teljesítését, a Cotonoui Megállapodás pedig konzultációt ír elő emberi jogi jogsértések esetén; mivel az EU választási eljárásokat támogató és választási megfigyelői tevékenysége szintén közvetlenül elősegíti az emberi jogok érvényesülését, valamint a demokrácia és a jogállamiság megerősödését; |
| --- | --- |

C.

mivel a harmadik országokkal fennálló sokrétű szerződéses viszonyának megfelelően az Unió eszközök egész tárházát – például az európai szomszédságpolitikát (ENP), a Cotonoui Megállapodást, valamint az emberi jogi párbeszédeket és konzultációkat – veszi igénybe annak érdekében, hogy a harmadik országokat még inkább elkötelezze az emberi jogok és a demokrácia előmozdítása mellett, egyúttal javítva a nemzetközi szerveken belüli együttműködést a közös érdekű kérdések megvitatása terén; mivel az ENP nyomon követi a megállapodás szerinti kötelezettségek teljesítését, a Cotonoui Megállapodás pedig konzultációt ír elő emberi jogi jogsértések esetén; mivel az EU választási eljárásokat támogató és választási megfigyelői tevékenysége szintén közvetlenül elősegíti az emberi jogok érvényesülését, valamint a demokrácia és a jogállamiság megerősödését;

| D. | mivel e politikák összességükben elaprózódáshoz vezettek, és az uniós külső fellépések egyes területei és a más szakpolitikák közötti összhang és egységesség elvét nem tartották kellően tiszteletben; mivel a felsorolt eszközök emiatt különálló elemekként funkcionálnak, és nem szolgálják sem az emberi jogi záradékok végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó kötelezettséget, sem az ehhez társuló szakpolitikai célkitűzéseket, ezért harmonizációra van szükség, és szinergiákat kell kialakítani közöttük; |
| --- | --- |

D.

mivel e politikák összességükben elaprózódáshoz vezettek, és az uniós külső fellépések egyes területei és a más szakpolitikák közötti összhang és egységesség elvét nem tartották kellően tiszteletben; mivel a felsorolt eszközök emiatt különálló elemekként funkcionálnak, és nem szolgálják sem az emberi jogi záradékok végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó kötelezettséget, sem az ehhez társuló szakpolitikai célkitűzéseket, ezért harmonizációra van szükség, és szinergiákat kell kialakítani közöttük;

| E. | mivel több tényező is akadályozza az emberi jogokra és demokráciára irányuló hatékony uniós politika megvalósítását, és mivel a 2011. decemberi közös közlemény nem foglalkozott eredményesen e tényezőkkel, úgymint az összes uniós külső fellépési eszköz közötti összefüggésekre alapuló integrált megközelítés és az országonkénti prioritási célkitűzések ezekbe az eszközökbe történő beépítésének hiányával, az eszközök – többek között a geopolitikák és -stratégiák – az emberi jogok és a demokratikus elvek tiszteletben tartását konkrét, átlátható, mérhető, megvalósítható és a határidők betartását is jelző mutatók segítségével mérő és nyomon követő eredményjelzési rendszerének hiányával, valamint az emberi jogi párbeszédek erőtlenségével, amely párbeszédeket a szélesebb értelemben vett, legmagasabb szintű politikai dialógusokba kellene beleszőni; |
| --- | --- |

E.

mivel több tényező is akadályozza az emberi jogokra és demokráciára irányuló hatékony uniós politika megvalósítását, és mivel a 2011. decemberi közös közlemény nem foglalkozott eredményesen e tényezőkkel, úgymint az összes uniós külső fellépési eszköz közötti összefüggésekre alapuló integrált megközelítés és az országonkénti prioritási célkitűzések ezekbe az eszközökbe történő beépítésének hiányával, az eszközök – többek között a geopolitikák és -stratégiák – az emberi jogok és a demokratikus elvek tiszteletben tartását konkrét, átlátható, mérhető, megvalósítható és a határidők betartását is jelző mutatók segítségével mérő és nyomon követő eredményjelzési rendszerének hiányával, valamint az emberi jogi párbeszédek erőtlenségével, amely párbeszédeket a szélesebb értelemben vett, legmagasabb szintű politikai dialógusokba kellene beleszőni;

| F. | mivel az arab tavasz eseményei, valamint a keleti partnerség országaival az átmeneti időszak során és azt megelőzően szerzett tapasztalatok rámutattak arra, hogy át kell alakítani a szomszédságpolitikát, hogy nagyobb tér nyíljon a többek között a nem kormányzati szervezetekkel, az emberi jogi jogvédőkkel, a szakszervezetekkel, a médiával, az egyetemekkel, a demokratikus politikai pártokkal és a civil társadalom egyéb képviselőivel folytatott politikai párbeszéd és az alapvető szabadságok védelme számára, amelyek nélkülözhetetlenek a demokratizálódás és az átmenet folyamatához; e tekintetben üdvözli az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) létrehozását mint az Unió által a demokratizálódás kihívásaira elsősorban – de nem kizárólag – az uniós szomszédságpolitika által felölelt országokban adott kézzelfogható választ; |
| --- | --- |

F.

mivel az arab tavasz eseményei, valamint a keleti partnerség országaival az átmeneti időszak során és azt megelőzően szerzett tapasztalatok rámutattak arra, hogy át kell alakítani a szomszédságpolitikát, hogy nagyobb tér nyíljon a többek között a nem kormányzati szervezetekkel, az emberi jogi jogvédőkkel, a szakszervezetekkel, a médiával, az egyetemekkel, a demokratikus politikai pártokkal és a civil társadalom egyéb képviselőivel folytatott politikai párbeszéd és az alapvető szabadságok védelme számára, amelyek nélkülözhetetlenek a demokratizálódás és az átmenet folyamatához; e tekintetben üdvözli az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) létrehozását mint az Unió által a demokratizálódás kihívásaira elsősorban – de nem kizárólag – az uniós szomszédságpolitika által felölelt országokban adott kézzelfogható választ;

| G. | mivel a megújult politika keretében arra kell törekedni, hogy a „többet többért” megfontolás, valamint a partnerországok, az EU és a tagállamok közötti kölcsönös elszámoltathatóság alapján a partnerországok mélyrehatóbb demokratikus reformokat hajtsanak végre és jobban tiszteletben tartsák az alapvető jogokat, különös tekintettel a legfontosabb alapvető jogokra, így például a véleménynyilvánítás szabadságára, a vallásszabadságra, a lelkiismeret szabadságára, valamint a gyülekezés és az egyesülés szabadságára; |
| --- | --- |

G.

mivel a megújult politika keretében arra kell törekedni, hogy a „többet többért” megfontolás, valamint a partnerországok, az EU és a tagállamok közötti kölcsönös elszámoltathatóság alapján a partnerországok mélyrehatóbb demokratikus reformokat hajtsanak végre és jobban tiszteletben tartsák az alapvető jogokat, különös tekintettel a legfontosabb alapvető jogokra, így például a véleménynyilvánítás szabadságára, a vallásszabadságra, a lelkiismeret szabadságára, valamint a gyülekezés és az egyesülés szabadságára;

| H. | mivel a felülvizsgálat során a Tanács a külső fellépések tükrében racionalizálta és átfogalmazta az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós politikát; mivel ez a módosítás a Külügyi Tanács 2012. június 25-i ülésén elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretben megjelenik, és azt kiegészíti egy a konkrét célkitűzéseket, a határidőket, a mérföldköveket és a felelősségmegosztást részletező cselevési terv; mivel a Tanács emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőt nevezett ki az uniós emberi jogi politika ismertségének, hatékonyságának és koherenciájának javítása, valamit annak érdekében, hogy hozzájáruljon e célok megvalósításához azáltal, hogy megvizsgálja a meglévő emberi jogi eszközöket, konzultál e területen tevékenykedő különféle partnerekkel és intézményekkel, valamint olyan érdemi kérdésekre összpontosít, amelyek azonnali figyelmet igényelnek; |
| --- | --- |

H.

mivel a felülvizsgálat során a Tanács a külső fellépések tükrében racionalizálta és átfogalmazta az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós politikát; mivel ez a módosítás a Külügyi Tanács 2012. június 25-i ülésén elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretben megjelenik, és azt kiegészíti egy a konkrét célkitűzéseket, a határidőket, a mérföldköveket és a felelősségmegosztást részletező cselevési terv; mivel a Tanács emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőt nevezett ki az uniós emberi jogi politika ismertségének, hatékonyságának és koherenciájának javítása, valamit annak érdekében, hogy hozzájáruljon e célok megvalósításához azáltal, hogy megvizsgálja a meglévő emberi jogi eszközöket, konzultál e területen tevékenykedő különféle partnerekkel és intézményekkel, valamint olyan érdemi kérdésekre összpontosít, amelyek azonnali figyelmet igényelnek;

| I. | mivel a jelenlegi gazdasági válság, annak az Európa-projekt stabilitására gyakorolt hatása, valamint a globális hatalmi egyensúly elmozdulása rávilágított arra, hogy az emberi jogi kérdéseket illetően nem elegendőek a hangzatos nyilatkozatok, azokat hatékony és konkrét intézkedések révén végrehajtott jól szervezett emberi jogi politikákkal kell kísérni, és azok mögött az összes uniós politika belső és külső dimenziója egységességének és következetességének tiszteletben tartására vonatkozó elkötelezettségnek kell állnia; |
| --- | --- |

I.

mivel a jelenlegi gazdasági válság, annak az Európa-projekt stabilitására gyakorolt hatása, valamint a globális hatalmi egyensúly elmozdulása rávilágított arra, hogy az emberi jogi kérdéseket illetően nem elegendőek a hangzatos nyilatkozatok, azokat hatékony és konkrét intézkedések révén végrehajtott jól szervezett emberi jogi politikákkal kell kísérni, és azok mögött az összes uniós politika belső és külső dimenziója egységességének és következetességének tiszteletben tartására vonatkozó elkötelezettségnek kell állnia;

| J. | mivel az emberi jogok és a demokrácia előmozdítása az Európai Unió és tagállamai közös felelőssége; mivel csak az Unió és a tagállamok összehangolt és koherens fellépése révén sikerülhet előrelépést elérni e téren; mivel a gazdasági és szociális jogok az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 1948-ban történt elfogadása óta az emberi jogok szerves részét képezik; |
| --- | --- |

J.

mivel az emberi jogok és a demokrácia előmozdítása az Európai Unió és tagállamai közös felelőssége; mivel csak az Unió és a tagállamok összehangolt és koherens fellépése révén sikerülhet előrelépést elérni e téren; mivel a gazdasági és szociális jogok az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 1948-ban történt elfogadása óta az emberi jogok szerves részét képezik;

| K. | ezért úgy véli, hogy az EU-nak segítséget kell nyújtania e jogoknak azokban a legkevésbé fejlett és fejlődő országokban történő végrehajtásához, amelyekkel nemzetközi megállapodásokat, köztük kereskedelmi megállapodásokat köt; |
| --- | --- |

K.

ezért úgy véli, hogy az EU-nak segítséget kell nyújtania e jogoknak azokban a legkevésbé fejlett és fejlődő országokban történő végrehajtásához, amelyekkel nemzetközi megállapodásokat, köztük kereskedelmi megállapodásokat köt;

| L. | mivel a technológia fejlődése és az új IKT-eszközök megjelenése, az oktatás bővülése a világ sok régiójában, néhány fejlődő ország regionális hatalommá válása, a G-20-hoz hasonló új többoldalú fórumok létrehozása, valamint a tájékozott és egymással összeköttetésben álló globális civil társadalom létrejötte mind annak szükségességére világítanak rá, hogy az emberi jogok tiszteletben tartásának biztosítása, az emberi jogi jogsértések büntetlenül maradásának felszámolása, és a demokrácia kilátásainak javítása érdekében a globális irányítás keretei között folyó együttműködést és a rendelkezésre álló nemzetközi jogi eszköz egységességét és koherenciáját fokozni kell; |
| --- | --- |

L.

mivel a technológia fejlődése és az új IKT-eszközök megjelenése, az oktatás bővülése a világ sok régiójában, néhány fejlődő ország regionális hatalommá válása, a G-20-hoz hasonló új többoldalú fórumok létrehozása, valamint a tájékozott és egymással összeköttetésben álló globális civil társadalom létrejötte mind annak szükségességére világítanak rá, hogy az emberi jogok tiszteletben tartásának biztosítása, az emberi jogi jogsértések büntetlenül maradásának felszámolása, és a demokrácia kilátásainak javítása érdekében a globális irányítás keretei között folyó együttműködést és a rendelkezésre álló nemzetközi jogi eszköz egységességét és koherenciáját fokozni kell;

| M. | mivel az internethez és a távközléshez való szabad hozzáférés elősegíti a szabad és demokratikus vita kialakulását, és az emberi jogi jogsértésekkel kapcsolatos korai figyelmeztetés eszköze lehet, ezért a demokrácia támogatása és az emberi jogok védelme területén az EU külső fellépésének egyik prioritásává kell válnia; |
| --- | --- |

M.

mivel az internethez és a távközléshez való szabad hozzáférés elősegíti a szabad és demokratikus vita kialakulását, és az emberi jogi jogsértésekkel kapcsolatos korai figyelmeztetés eszköze lehet, ezért a demokrácia támogatása és az emberi jogok védelme területén az EU külső fellépésének egyik prioritásává kell válnia;

| N. | kiemeli, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó új uniós stratégiai keret fő irányvonalai és alapvető elemei nagyfokú koherenciát és szilárd politikai akaratot követelnek meg, mert érezhető eredmények csak így érhetők el; |
| --- | --- |

N.

kiemeli, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó új uniós stratégiai keret fő irányvonalai és alapvető elemei nagyfokú koherenciát és szilárd politikai akaratot követelnek meg, mert érezhető eredmények csak így érhetők el;

Az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keret

| 1. | úgy véli, hogy a stratégiai felülvizsgálati kezdeményezés célja a Parlament és az egyéb érdekeltek által azonosított főbb kihívások megválaszolása; üdvözli a Tanács által e tekintetben elfoglalt átfogó és inkluzív álláspontot, és különösen az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervet, valamint az emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselő kinevezését, mint az uniós elkötelezettség és elszámoltathatóság konkrét megnyilvánulását, amit korábbi jelentéseiben az Európai Parlament kért is; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a stratégiai felülvizsgálati kezdeményezés célja a Parlament és az egyéb érdekeltek által azonosított főbb kihívások megválaszolása; üdvözli a Tanács által e tekintetben elfoglalt átfogó és inkluzív álláspontot, és különösen az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervet, valamint az emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselő kinevezését, mint az uniós elkötelezettség és elszámoltathatóság konkrét megnyilvánulását, amit korábbi jelentéseiben az Európai Parlament kért is;

| 2. | megerősíti, hogy az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában meghatározott egyetemes emberi jogok és szabadságok minden egyes emberi lényt megilletnek bármilyen körülményre vagy helyzetre, vallásra vagy meggyőződésre, nemre, faji vagy etnikai származásra, életkorra, fogyatékosságra, szexuális irányultságra vagy nemi identitásra való tekintet nélkül; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában meghatározott egyetemes emberi jogok és szabadságok minden egyes emberi lényt megilletnek bármilyen körülményre vagy helyzetre, vallásra vagy meggyőződésre, nemre, faji vagy etnikai származásra, életkorra, fogyatékosságra, szexuális irányultságra vagy nemi identitásra való tekintet nélkül;

| 3. | felszólítja az Uniót, hogy a szavakat tettekre váltva gyorsan és átlátható módon teljesítse korábban tett vállalásait; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az Uniót, hogy a szavakat tettekre váltva gyorsan és átlátható módon teljesítse korábban tett vállalásait;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a stratégiai keret és cselekvési terv az uniós emberi jogi politika kiindulási pontja, nem pedig végső célja, és ragaszkodik ahhoz, hogy az uniós intézmények és tagállamok a jövőben határozott és egységes megközelítést alkalmazzanak az emberi jogi jogsértésekkel szemben világszerte, mégpedig az átláthatóság és az elszámoltathatóság jegyében; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a stratégiai keret és cselekvési terv az uniós emberi jogi politika kiindulási pontja, nem pedig végső célja, és ragaszkodik ahhoz, hogy az uniós intézmények és tagállamok a jövőben határozott és egységes megközelítést alkalmazzanak az emberi jogi jogsértésekkel szemben világszerte, mégpedig az átláthatóság és az elszámoltathatóság jegyében;

| 5. | üdvözli, hogy három átfogó kampánytémakörként a főképviselő/alelnök javaslatot tett a nők és a gyermekek jogainak, valamint – elsősorban a tisztességes eljáráshoz való jog kapcsán – az igazságügy előmozdítására, és meggyőződése, hogy az Európai Unió emberi jogokért felelős új különleges képviselője jelentős mértékben hozzájárul majd a cselekvési terv e tekintetben történő végrehajtásához; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy három átfogó kampánytémakörként a főképviselő/alelnök javaslatot tett a nők és a gyermekek jogainak, valamint – elsősorban a tisztességes eljáráshoz való jog kapcsán – az igazságügy előmozdítására, és meggyőződése, hogy az Európai Unió emberi jogokért felelős új különleges képviselője jelentős mértékben hozzájárul majd a cselekvési terv e tekintetben történő végrehajtásához;

| 6. | határozott meggyőződése, hogy az Európai Unió különleges emberi jogi képviselői posztjának létrehozása erősíteni fogja az emberi jogi politika érvényesülését az összes uniós külpolitikai stratégiában; |
| --- | --- |

6.

határozott meggyőződése, hogy az Európai Unió különleges emberi jogi képviselői posztjának létrehozása erősíteni fogja az emberi jogi politika érvényesülését az összes uniós külpolitikai stratégiában;

| 7. | folyamatos kommunikációra és együttműködésre törekszik az Európai Parlament és az EU emberi jogi különleges képviselője között; |
| --- | --- |

7.

folyamatos kommunikációra és együttműködésre törekszik az Európai Parlament és az EU emberi jogi különleges képviselője között;

| 8. | hangot ad a Parlament, mint az egyetlen közvetlenül választott uniós intézmény abbéli óhajának, hogy az átdolgozott politikai keret munkájába szorosan vonják be, valamint kifejezésre juttatja a Parlament azon szándékát, hogy a Szerződéssel összhangban és az egyes intézmények szerepkörét tiszteletben tartva továbbra is el fogja látni kulcsfontosságú feladatát a demokratikus legitimitás javítása terén az uniós szakpolitikák kialakítása során; |
| --- | --- |

8.

hangot ad a Parlament, mint az egyetlen közvetlenül választott uniós intézmény abbéli óhajának, hogy az átdolgozott politikai keret munkájába szorosan vonják be, valamint kifejezésre juttatja a Parlament azon szándékát, hogy a Szerződéssel összhangban és az egyes intézmények szerepkörét tiszteletben tartva továbbra is el fogja látni kulcsfontosságú feladatát a demokratikus legitimitás javítása terén az uniós szakpolitikák kialakítása során;

| 9. | megismétli, hogy erősíteni kívánja az intézményközi együttműködést, többek között az Európai Külügyi Szolgálat, az érintett tanácsi és bizottsági szolgálatok, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője, valamint az EP Emberi Jogi Albizottsága és Külügyi Bizottsága munkáját összefogni hivatott, a felülvizsgálat és a cselekvési terv nyomon követésével megbízott kapcsolattartó csoport keretében zajló együttműködés révén; |
| --- | --- |

9.

megismétli, hogy erősíteni kívánja az intézményközi együttműködést, többek között az Európai Külügyi Szolgálat, az érintett tanácsi és bizottsági szolgálatok, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője, valamint az EP Emberi Jogi Albizottsága és Külügyi Bizottsága munkáját összefogni hivatott, a felülvizsgálat és a cselekvési terv nyomon követésével megbízott kapcsolattartó csoport keretében zajló együttműködés révén;

| 10. | ragaszkodik ahhoz, hogy az intézményeknek egyesíteniük kell erőiket ebben a folyamatban, és ezért közös nyilatkozat kiadására szólít fel, amelyben az intézmények elköteleznék magukat a közös alapelvek és célkitűzések iránt; |
| --- | --- |

10.

ragaszkodik ahhoz, hogy az intézményeknek egyesíteniük kell erőiket ebben a folyamatban, és ezért közös nyilatkozat kiadására szólít fel, amelyben az intézmények elköteleznék magukat a közös alapelvek és célkitűzések iránt;

| 11. | üdvözli a stratégiai keret ambiciózus törekvéseit; azonban úgy véli, hogy a hatékonyabb és eredményesebb végrehajtás érdekében javítani kell az európai intézmények, illetve az EU és a tagállamok közötti koordinációt, valamint tisztázni kell az általuk lefolytatandó eljárásokat és elvégzendő feladatokat; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a stratégiai keret ambiciózus törekvéseit; azonban úgy véli, hogy a hatékonyabb és eredményesebb végrehajtás érdekében javítani kell az európai intézmények, illetve az EU és a tagállamok közötti koordinációt, valamint tisztázni kell az általuk lefolytatandó eljárásokat és elvégzendő feladatokat;

Egységesség és együttműködés a szakpolitikai területeken, valamint az EU és tagállamai között

| 12. | hangsúlyozza, hogy az egységesség és következetesség az összes szakpolitikai területen alapvető előfeltétele a hatékony és hiteles emberi jogi stratégiának, és sajnálatosnak tartja, hogy a stratégiai keret nem tartalmaz konkrét hivatkozásokat ezekre az elvekre; emlékezteti a Bizottságot a stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési tervről szóló 2010. és 2011. évi közleményében (COM(2010)0171) is vázolt, többször ismételt azon kötelezettségvállalására, hogy a külső és a belső politikák jobb összehangolása érdekében gyakorlati lépéseket fog tenni; emlékeztet arra, hogy a Parlament teljes körű bevonásáról és a fokozottabb koordinációról megállapodás született 2001-ben; emlékezteti a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy az emberi jogok tiszteletben tartása saját portánkon kezdődik, és azt nem lehet adottnak tekinteni, hanem folyamatosan vizsgálni és javítani kell annak érdekében, hogy az EU mint az emberi jogok hiteles védnöke léphessen fel; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az egységesség és következetesség az összes szakpolitikai területen alapvető előfeltétele a hatékony és hiteles emberi jogi stratégiának, és sajnálatosnak tartja, hogy a stratégiai keret nem tartalmaz konkrét hivatkozásokat ezekre az elvekre; emlékezteti a Bizottságot a stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési tervről szóló 2010. és 2011. évi közleményében (COM(2010)0171) is vázolt, többször ismételt azon kötelezettségvállalására, hogy a külső és a belső politikák jobb összehangolása érdekében gyakorlati lépéseket fog tenni; emlékeztet arra, hogy a Parlament teljes körű bevonásáról és a fokozottabb koordinációról megállapodás született 2001-ben; emlékezteti a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy az emberi jogok tiszteletben tartása saját portánkon kezdődik, és azt nem lehet adottnak tekinteni, hanem folyamatosan vizsgálni és javítani kell annak érdekében, hogy az EU mint az emberi jogok hiteles védnöke léphessen fel;

| 13. | sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy az emberi jogi, biztonsági és fejlesztési politikák és programok koherenciájának és egymást kiegészítő jellegének fokozása érdekében javítsák az egymás közötti koordinációt; |
| --- | --- |

13.

sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy az emberi jogi, biztonsági és fejlesztési politikák és programok koherenciájának és egymást kiegészítő jellegének fokozása érdekében javítsák az egymás közötti koordinációt;

| 14. | felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a fejlesztési együttműködési folyamat egésze során teljesítsék az „emberi jogokon alapuló megközelítésre” tett vállalásukat; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a fejlesztési együttműködési folyamat egésze során teljesítsék az „emberi jogokon alapuló megközelítésre” tett vállalásukat;

| 15. | sürgeti az EU-t, hogy az emberi jogok védelmére és előmozdítására irányuló összes rendelkezésre álló eszköz hatékony, következetes és megfontolt igénybevétele, valamint a fejlesztési segélyezésre vonatkozó politikák hatékonysága révén tartsa fenn és töltse be az emberi jogok első számú védelmezőjeként játszott szerepét a világban; |
| --- | --- |

15.

sürgeti az EU-t, hogy az emberi jogok védelmére és előmozdítására irányuló összes rendelkezésre álló eszköz hatékony, következetes és megfontolt igénybevétele, valamint a fejlesztési segélyezésre vonatkozó politikák hatékonysága révén tartsa fenn és töltse be az emberi jogok első számú védelmezőjeként játszott szerepét a világban;

| 16. | hangsúlyozza a politikák fejlesztési célú koherenciájának fontosságát annak érdekében, hogy az uniós politikák minden területen kedvezményezzék legalább néhány emberi jog egyre fokozottabb érvényesülését, illetve hogy az uniós politikák egyike se sértsen emberi jogokat; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza a politikák fejlesztési célú koherenciájának fontosságát annak érdekében, hogy az uniós politikák minden területen kedvezményezzék legalább néhány emberi jog egyre fokozottabb érvényesülését, illetve hogy az uniós politikák egyike se sértsen emberi jogokat;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az Unió emberi jogokkal foglalkozó új különleges képviselőjének a fejlesztési menetrendet figyelembe kell vennie az emberi jogoknak a világon történő előmozdítását célzó valamennyi tevékenység során; e tekintetben szoros együttműködésre számít a Parlamenttel és annak bizottságaival az említett kérdésekben; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az Unió emberi jogokkal foglalkozó új különleges képviselőjének a fejlesztési menetrendet figyelembe kell vennie az emberi jogoknak a világon történő előmozdítását célzó valamennyi tevékenység során; e tekintetben szoros együttműködésre számít a Parlamenttel és annak bizottságaival az említett kérdésekben;

| 18. | felkéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek megfelelően és a benne foglalt jogok maradéktalan és szükséges védelme, illetve e jogok elsorvadásának megelőzése érdekében különleges védőintézkedések és gondozás biztosításával külön is támogassák – a gyermek jogairól szóló egyezmény és nyilatkozat alapján – a mindkét nembe tartozó gyermekek szükségleteinek elsőbbségi kielégítését; |
| --- | --- |

18.

felkéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek megfelelően és a benne foglalt jogok maradéktalan és szükséges védelme, illetve e jogok elsorvadásának megelőzése érdekében különleges védőintézkedések és gondozás biztosításával külön is támogassák – a gyermek jogairól szóló egyezmény és nyilatkozat alapján – a mindkét nembe tartozó gyermekek szükségleteinek elsőbbségi kielégítését;

| 19. | határozottan elítéli a női nemi szervek megcsonkításának gyakorlatát mint a nők és lányok testi integritásának megsértését, valamint sürgeti a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemre vonatkozó stratégiájában fordítson különös figyelmet az ilyen hagyományos, káros gyakorlatokra; |
| --- | --- |

19.

határozottan elítéli a női nemi szervek megcsonkításának gyakorlatát mint a nők és lányok testi integritásának megsértését, valamint sürgeti a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemre vonatkozó stratégiájában fordítson különös figyelmet az ilyen hagyományos, káros gyakorlatokra;

| 20. | úgy véli, hogy az emberi jogok és a demokrácia védelme terén az EU csak akkor lehet hiteles, ha külpolitikája és saját határain belüli fellépései egymással koherensek; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy az emberi jogok és a demokrácia védelme terén az EU csak akkor lehet hiteles, ha külpolitikája és saját határain belüli fellépései egymással koherensek;

| 21. | rámutat arra, hogy a stratégiai keretet megfelelően meg kell ismertetni, hogy az állampolgárok szemében nőjön annak legitimitása, hitelessége és elszámoltathatósága; |
| --- | --- |

21.

rámutat arra, hogy a stratégiai keretet megfelelően meg kell ismertetni, hogy az állampolgárok szemében nőjön annak legitimitása, hitelessége és elszámoltathatósága;

| 22. | sürgeti a Bizottságot, hogy a stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési tervről szóló 2010. évi közleményében kifejtetteknek megfelelően, valamint az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervvel összhangban az emberi jogok a bel- és igazságügyi politika külső dimenziójában történő előmozdítása érdekében adjon ki közleményt az uniós emberi jogi cselekvési tervről; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a Bizottságot, hogy a stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési tervről szóló 2010. évi közleményében kifejtetteknek megfelelően, valamint az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervvel összhangban az emberi jogok a bel- és igazságügyi politika külső dimenziójában történő előmozdítása érdekében adjon ki közleményt az uniós emberi jogi cselekvési tervről;

| 23. | ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság összes főigazgatósága, valamint az EKSZ készítsenek részletes elemzést arról, hogy az Alapjogi Charta milyen jogi vetületeket vet fel az Unió külső politikái számára, mivel a Charta az uniós intézmények összes fellépésére vonatkozik; elkötelezi magát, hogy ezt az ellenőrzést a Parlament is végrehajtja; ösztönzi a parlamenti bizottságokat, hogy használják ki az eljárási szabályzat 36. cikke által nyújtott lehetőséget, és ellenőrizzék, hogy a benyújtott jogalkotási javaslatok, többek között a külső finanszírozási eszközökre irányuló javaslatok összhangban állnak-e az Alapjogi Chartával; |
| --- | --- |

23.

ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság összes főigazgatósága, valamint az EKSZ készítsenek részletes elemzést arról, hogy az Alapjogi Charta milyen jogi vetületeket vet fel az Unió külső politikái számára, mivel a Charta az uniós intézmények összes fellépésére vonatkozik; elkötelezi magát, hogy ezt az ellenőrzést a Parlament is végrehajtja; ösztönzi a parlamenti bizottságokat, hogy használják ki az eljárási szabályzat 36. cikke által nyújtott lehetőséget, és ellenőrizzék, hogy a benyújtott jogalkotási javaslatok, többek között a külső finanszírozási eszközökre irányuló javaslatok összhangban állnak-e az Alapjogi Chartával;

| 24. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell az együttműködést és a konzultációt a Tanács alapvető jogokkal foglalkozó munkacsoportja (FREMP) és az emberi jogi munkacsoport (COHOM) között; szorgalmazza, hogy az említett együttműködésbe és konzultációba az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjét is vonják be; felhívja mindkét felet, hogy – például az új kezdeményezések készítésekor – támaszkodjanak bátran az Európa Tanács szakértelmére és eszközeire, valamint az ENSZ különeljárásaira annak érdekében, hogy a közös értékek és a nemzetközi normák tükröződjenek azokban; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell az együttműködést és a konzultációt a Tanács alapvető jogokkal foglalkozó munkacsoportja (FREMP) és az emberi jogi munkacsoport (COHOM) között; szorgalmazza, hogy az említett együttműködésbe és konzultációba az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjét is vonják be; felhívja mindkét felet, hogy – például az új kezdeményezések készítésekor – támaszkodjanak bátran az Európa Tanács szakértelmére és eszközeire, valamint az ENSZ különeljárásaira annak érdekében, hogy a közös értékek és a nemzetközi normák tükröződjenek azokban;

| 25. | örömmel látná az ENSZ és az Európa Tanács mechanizmusaihoz hasonló nemzetközi és regionális megállapodásokkal és mechanizmusokkal való fokozottabb szakpolitikai koherenciát; arra szólít fel, hogy e normákat rendre vegyék bele az emberi jogi országstratégiákba, amelyeknek referenciadokumentumként kell szolgálniuk a geo- és tematikus politikák, a cselekvési tervek, valamint a stratégiák és az eszközök számára; javasolja, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos együttműködést – különösen a nemzetközi csúcstalálkozókkal egybeeső időpontokra tervezett emberi jogi párbeszédek révén – terjesszék ki az összes regionális partnerre és szervezetre, és a partnerekkel, a harmadik országokkal, valamint különösen a BRICS-országokkal és más feltörekvő országokkal folytatott párbeszédet követően adjanak ki a konkrétumokról szóló nyilatkozatokat; |
| --- | --- |

25.

örömmel látná az ENSZ és az Európa Tanács mechanizmusaihoz hasonló nemzetközi és regionális megállapodásokkal és mechanizmusokkal való fokozottabb szakpolitikai koherenciát; arra szólít fel, hogy e normákat rendre vegyék bele az emberi jogi országstratégiákba, amelyeknek referenciadokumentumként kell szolgálniuk a geo- és tematikus politikák, a cselekvési tervek, valamint a stratégiák és az eszközök számára; javasolja, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos együttműködést – különösen a nemzetközi csúcstalálkozókkal egybeeső időpontokra tervezett emberi jogi párbeszédek révén – terjesszék ki az összes regionális partnerre és szervezetre, és a partnerekkel, a harmadik országokkal, valamint különösen a BRICS-országokkal és más feltörekvő országokkal folytatott párbeszédet követően adjanak ki a konkrétumokról szóló nyilatkozatokat;

| 26. | úgy véli, hogy az észak-afrikai és közel-keleti országok bevétele az Európa Tanács szomszédsági politikájába lehetőséget nyújt majd a szóban forgó országok számára jogi berendezkedésük átalakításához és az emberi jogok terén a bevált gyakorlatok átvételéhez; rámutat, hogy a demokratikus reformok a déli szomszédságban történő megerősítését célzó nemrégiben elfogadott EU-Európa Tanács közös program jó példája annak, hogy az Európa Tanács szakértelme jól kiegészíti az uniós szakértelmet az alkotmányt, a jogi berendezkedést és az intézményeket érintő reformok terén; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy az észak-afrikai és közel-keleti országok bevétele az Európa Tanács szomszédsági politikájába lehetőséget nyújt majd a szóban forgó országok számára jogi berendezkedésük átalakításához és az emberi jogok terén a bevált gyakorlatok átvételéhez; rámutat, hogy a demokratikus reformok a déli szomszédságban történő megerősítését célzó nemrégiben elfogadott EU-Európa Tanács közös program jó példája annak, hogy az Európa Tanács szakértelme jól kiegészíti az uniós szakértelmet az alkotmányt, a jogi berendezkedést és az intézményeket érintő reformok terén;

| 27. | felszólítja az illetékes uniós intézményeket, hogy a nemzetközi emberi jogi normák vonatkozásában munkálkodjanak a vallás vagy meggyőződés szabadsága tiszteletben tartásának javítása érdekében; |
| --- | --- |

27.

felszólítja az illetékes uniós intézményeket, hogy a nemzetközi emberi jogi normák vonatkozásában munkálkodjanak a vallás vagy meggyőződés szabadsága tiszteletben tartásának javítása érdekében;

| 28. | felhívja illetékes bizottságait, többek között az Emberi Jogi Albizottságot, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottságot, hogy fokozzák az együttműködést az Európa Tanács illetékes szerveivel és eszközeivel, és kezdjenek strukturált párbeszédbe a két intézmény közötti hatékony és a gyakorlatban is működő szinergiák megteremtése, illetve a rendelkezésre álló szakértelem maradéktalan kihasználása érdekében; |
| --- | --- |

28.

felhívja illetékes bizottságait, többek között az Emberi Jogi Albizottságot, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottságot, hogy fokozzák az együttműködést az Európa Tanács illetékes szerveivel és eszközeivel, és kezdjenek strukturált párbeszédbe a két intézmény közötti hatékony és a gyakorlatban is működő szinergiák megteremtése, illetve a rendelkezésre álló szakértelem maradéktalan kihasználása érdekében;

A befogadó jellegű, hatékony megközelítés

| 29. | tudatában van, hogy a felülvizsgálat célja az, hogy az emberi jogokat az Unió a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatainak középpontjába helyezzék; alapvetően fontosnak tartja, hogy az EU a partnerországok viszonylatában hatékony hozzáállással mozdítsa elő az emberi jogokkal, a demokráciával és a jogállamisággal kapcsolatosan kiválasztott főbb prioritásokat, és hogy ezen erőfeszítések keretében megvalósítható és reális célkitűzéseket jelöljön ki; rámutat, hogy az emberi jogok területén e főbb prioritások közé kell sorolni a legfontosabb alapvető jogokat, így például a megkülönböztetésmentességet, a véleménynyilvánítás szabadságát, a a vallás vagy meggyőződés szabadságát, a lelkiismeret szabadságát, valamint a gyülekezés és az egyesülés szabadságát; |
| --- | --- |

29.

tudatában van, hogy a felülvizsgálat célja az, hogy az emberi jogokat az Unió a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatainak középpontjába helyezzék; alapvetően fontosnak tartja, hogy az EU a partnerországok viszonylatában hatékony hozzáállással mozdítsa elő az emberi jogokkal, a demokráciával és a jogállamisággal kapcsolatosan kiválasztott főbb prioritásokat, és hogy ezen erőfeszítések keretében megvalósítható és reális célkitűzéseket jelöljön ki; rámutat, hogy az emberi jogok területén e főbb prioritások közé kell sorolni a legfontosabb alapvető jogokat, így például a megkülönböztetésmentességet, a véleménynyilvánítás szabadságát, a a vallás vagy meggyőződés szabadságát, a lelkiismeret szabadságát, valamint a gyülekezés és az egyesülés szabadságát;

| 30. | javasolja, hogy az EU és tagállamai az emberi jogok terén főbb prioritásként kezeljék a halálbüntetés elleni küzdelmet és a nőkkel szembeni megkülönböztetés elleni küzdelmet, amely területeken az EU valódi eredményeket ért el és olyan tapasztalatra tett szert, amely kellően jelentékeny ahhoz, hogy megosztható legyen és konkrét eredményekhez vezessen; |
| --- | --- |

30.

javasolja, hogy az EU és tagállamai az emberi jogok terén főbb prioritásként kezeljék a halálbüntetés elleni küzdelmet és a nőkkel szembeni megkülönböztetés elleni küzdelmet, amely területeken az EU valódi eredményeket ért el és olyan tapasztalatra tett szert, amely kellően jelentékeny ahhoz, hogy megosztható legyen és konkrét eredményekhez vezessen;

| 31. | emlékeztet rá, hogy a fejlődés, a demokrácia és a jogállamiság elengedhetetlen feltételei az emberi jogok megszilárdulásának, ám nem tekinthetők azonosnak azzal, továbbá egymással kölcsönhatásban vannak, illetve támaszai egymásnak; felszólítja az EU-t, hogy támogassa a demokratikus és emberi jogokra épülő eszmények megszilárdulását a társadalom egészében, különös tekintettel a nemek közötti egyenlőség és a gyermekjogok előmozdítására; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet rá, hogy a fejlődés, a demokrácia és a jogállamiság elengedhetetlen feltételei az emberi jogok megszilárdulásának, ám nem tekinthetők azonosnak azzal, továbbá egymással kölcsönhatásban vannak, illetve támaszai egymásnak; felszólítja az EU-t, hogy támogassa a demokratikus és emberi jogokra épülő eszmények megszilárdulását a társadalom egészében, különös tekintettel a nemek közötti egyenlőség és a gyermekjogok előmozdítására;

| 32. | üdvözli az emberi jogi országstratégiák stratégiai szerepét, amelyet a Parlament mindig is sürgetett, valamint azt a tényt, hogy azok kidolgozására az uniós képviseletek, azok vezetői és a COHOM bevonásával került sor; lényegesnek tartja széles körű konzultációk szervezését különösen a helyi civil társadalmi szervezetekkel, a nemzeti parlamentek képviselőivel, az emberi jogi jogvédőkkel és egyéb érdekeltekkel, és hangsúlyozza, hogy azok védelmét végrehajtási intézkedések révén kell biztosítani; |
| --- | --- |

32.

üdvözli az emberi jogi országstratégiák stratégiai szerepét, amelyet a Parlament mindig is sürgetett, valamint azt a tényt, hogy azok kidolgozására az uniós képviseletek, azok vezetői és a COHOM bevonásával került sor; lényegesnek tartja széles körű konzultációk szervezését különösen a helyi civil társadalmi szervezetekkel, a nemzeti parlamentek képviselőivel, az emberi jogi jogvédőkkel és egyéb érdekeltekkel, és hangsúlyozza, hogy azok védelmét végrehajtási intézkedések révén kell biztosítani;

| 33. | úgy véli, hogy a prioritások, a realisztikus célok és a politikai nyomásgyakorlás formáinak országonkénti meghatározása alapvetően fontos ahhoz, hogy az uniós fellépések hatékonyabbak, az eredmények pedig mérhetőbbek legyenek; úgy véli, hogy a nagyobb fokú hatékonyság, eredményesség és koherencia biztosítása érdekében az emberi jogokkal kapcsolatos országstratégiákat általánosan érvényesíteni kell az Unió közös kül- és biztonságpolitikájában, valamint a kereskedelmi és fejlesztési politikákban, a földrajzi és tematikus programok keretében egyaránt; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a prioritások, a realisztikus célok és a politikai nyomásgyakorlás formáinak országonkénti meghatározása alapvetően fontos ahhoz, hogy az uniós fellépések hatékonyabbak, az eredmények pedig mérhetőbbek legyenek; úgy véli, hogy a nagyobb fokú hatékonyság, eredményesség és koherencia biztosítása érdekében az emberi jogokkal kapcsolatos országstratégiákat általánosan érvényesíteni kell az Unió közös kül- és biztonságpolitikájában, valamint a kereskedelmi és fejlesztési politikákban, a földrajzi és tematikus programok keretében egyaránt;

| 34. | kéri a Bizottságot, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos országstratégiákat építse be a harmadik országoknak szánt valamennyi támogatási forma programozásába és végrehajtásába, továbbá a stratégiai dokumentumokba és a többéves indikatív programokba; |
| --- | --- |

34.

kéri a Bizottságot, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos országstratégiákat építse be a harmadik országoknak szánt valamennyi támogatási forma programozásába és végrehajtásába, továbbá a stratégiai dokumentumokba és a többéves indikatív programokba;

| 35. | javasolja, hogy az érintett országok emberi jogi jogvédői és civil társadalma biztonságának kockáztatását elkerülve tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé az emberi jogi országstratégiákban foglalt főbb prioritásokat; hangsúlyozza, hogy ezek a nyilvánosságra hozott prioritások láthatóvá tennék az EU emberi jogok iránti elkötelezettségét a harmadik országokban, és támogatást nyújtanának azoknak, akik nehezen képesek gyakorolni vagy megvédeni emberi jogaikat; úgy véli, hogy az Európai Parlamentnek hozzáféréssel kell rendelkeznie az emberi jogi országstratégiákhoz és az azokkal kapcsolatos információkhoz; |
| --- | --- |

35.

javasolja, hogy az érintett országok emberi jogi jogvédői és civil társadalma biztonságának kockáztatását elkerülve tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé az emberi jogi országstratégiákban foglalt főbb prioritásokat; hangsúlyozza, hogy ezek a nyilvánosságra hozott prioritások láthatóvá tennék az EU emberi jogok iránti elkötelezettségét a harmadik országokban, és támogatást nyújtanának azoknak, akik nehezen képesek gyakorolni vagy megvédeni emberi jogaikat; úgy véli, hogy az Európai Parlamentnek hozzáféréssel kell rendelkeznie az emberi jogi országstratégiákhoz és az azokkal kapcsolatos információkhoz;

| 36. | hangsúlyozza a vállalati szociális felelősségvállalás (CSR) a – többek között az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre is hivatkozó – 2011. október 25-i bizottsági közleményben megfogalmazott szerepét az emberi jogok területén; hangsúlyozza, hogy a CSR-t integrálni kell az Unió emberi jogi stratégiáiba; emlékeztet arra, hogy az európai és multinacionális vállalatokra szintén felelősségek és kötelezettségek hárulnak, és üdvözli a vállalati szociális felelősségvállalás (CSR) Unió általi megerősítését; minden vállalkozást arra sürget, hogy tegyenek eleget vállalati felelősségüknek, miszerint az ENSZ irányadó elveinek megfelelően tiszteletben tartják az emberi jogokat; üdvözli a Bizottság hajlandóságát arra, hogy emberi jogi iránymutatásokat dolgozzon ki a kis- és középvállalkozások számára; felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzák ki saját nemzeti terveiket az ENSZ irányadó elveinek végrehajtására vonatkozóan, egyúttal pedig ragaszkodjanak annak szükségességéhez, hogy a partnerországok is betartsák a nemzetközileg elismert CSR-előírásokat, így például az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásait, valamint az ILO által kiadott, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatban foglaltakat; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza a vállalati szociális felelősségvállalás (CSR) a – többek között az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre is hivatkozó – 2011. október 25-i bizottsági közleményben megfogalmazott szerepét az emberi jogok területén; hangsúlyozza, hogy a CSR-t integrálni kell az Unió emberi jogi stratégiáiba; emlékeztet arra, hogy az európai és multinacionális vállalatokra szintén felelősségek és kötelezettségek hárulnak, és üdvözli a vállalati szociális felelősségvállalás (CSR) Unió általi megerősítését; minden vállalkozást arra sürget, hogy tegyenek eleget vállalati felelősségüknek, miszerint az ENSZ irányadó elveinek megfelelően tiszteletben tartják az emberi jogokat; üdvözli a Bizottság hajlandóságát arra, hogy emberi jogi iránymutatásokat dolgozzon ki a kis- és középvállalkozások számára; felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzák ki saját nemzeti terveiket az ENSZ irányadó elveinek végrehajtására vonatkozóan, egyúttal pedig ragaszkodjanak annak szükségességéhez, hogy a partnerországok is betartsák a nemzetközileg elismert CSR-előírásokat, így például az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásait, valamint az ILO által kiadott, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatban foglaltakat;

| 37. | úgy véli, hogy a stratégiai keret és az azt kísérő, három évre szóló cselekvési terv racionalizálni fogja az országok prioritási célkitűzéseit, többek között azáltal, hogy az uniós fellépések egységes keretének megteremtése érdekében az uniós tematikus iránymutatásokat és az azokhoz kapcsolódó helyi stratégiákat veszi át; az összes emberi jogi országstratégia mielőbbi véglegesítésére, gyors végrehajtására és a bevált gyakorlatok értékelésére szólít fel; meggyőződése, hogy e stratégiák révén évente pontosan értékelni lehet majd a keretmegállapodások emberi jogi záradékainak végrehajtását; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a stratégiai keret és az azt kísérő, három évre szóló cselekvési terv racionalizálni fogja az országok prioritási célkitűzéseit, többek között azáltal, hogy az uniós fellépések egységes keretének megteremtése érdekében az uniós tematikus iránymutatásokat és az azokhoz kapcsolódó helyi stratégiákat veszi át; az összes emberi jogi országstratégia mielőbbi véglegesítésére, gyors végrehajtására és a bevált gyakorlatok értékelésére szólít fel; meggyőződése, hogy e stratégiák révén évente pontosan értékelni lehet majd a keretmegállapodások emberi jogi záradékainak végrehajtását;

| 38. | javasolja, hogy az emberi jogi országstratégiák részeként az EU fogadjon el jegyzéket azokról a minimális elvárásokról, amelyekhez a tagállamoknak és az uniós intézményeknek ragaszkodniuk kellene a harmadik országbeli partnerekkel többek között a legmagasabb politikai szinten folytatott megbeszélések, látogatások és csúcstalálkozók során; |
| --- | --- |

38.

javasolja, hogy az emberi jogi országstratégiák részeként az EU fogadjon el jegyzéket azokról a minimális elvárásokról, amelyekhez a tagállamoknak és az uniós intézményeknek ragaszkodniuk kellene a harmadik országbeli partnerekkel többek között a legmagasabb politikai szinten folytatott megbeszélések, látogatások és csúcstalálkozók során;

| 39. | sürgeti az uniós intézményeket és tagállamokat, hogy fokozottan ösztönözzék a harmadik országokat arra, hogy jogszabályaikban külön rendelkezzenek a nők jogairól, valamint garantálják e jogok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

39.

sürgeti az uniós intézményeket és tagállamokat, hogy fokozottan ösztönözzék a harmadik országokat arra, hogy jogszabályaikban külön rendelkezzenek a nők jogairól, valamint garantálják e jogok tiszteletben tartását;

| 40. | felkéri az illetékes uniós intézményeket, hogy a vallásszabadság és a konfliktusrendezés támogatása érdekében folytassanak párbeszédet a vallási szereplőkkel és vallási alapon működő szervezetekkel, illetve nyújtsanak számukra segítséget; |
| --- | --- |

40.

felkéri az illetékes uniós intézményeket, hogy a vallásszabadság és a konfliktusrendezés támogatása érdekében folytassanak párbeszédet a vallási szereplőkkel és vallási alapon működő szervezetekkel, illetve nyújtsanak számukra segítséget;

| 41. | üdvözli a stratégiai keretben tett kötelezettségvállalást, miszerint az emberi jogokat helyezik a harmadik országokkal – köztük a stratégiai partnerekkel – ápolt uniós kapcsolatok középpontjába; ennek fényében felhívja az Uniót, hogy a Külügyi Tanács keretében fogadjon el éves következtetéseket az EU stratégiai partnereire vonatkozóan, amelyek nyomán közös kívánalmakat kell megállapítani az uniós tagállamok és uniós tisztviselők számára azon emberi jogi aggályokat illetően, amelyeket minimális elvárásként fel kell vetniük a kérdésben illetékes partnereik előtt; |
| --- | --- |

41.

üdvözli a stratégiai keretben tett kötelezettségvállalást, miszerint az emberi jogokat helyezik a harmadik országokkal – köztük a stratégiai partnerekkel – ápolt uniós kapcsolatok középpontjába; ennek fényében felhívja az Uniót, hogy a Külügyi Tanács keretében fogadjon el éves következtetéseket az EU stratégiai partnereire vonatkozóan, amelyek nyomán közös kívánalmakat kell megállapítani az uniós tagállamok és uniós tisztviselők számára azon emberi jogi aggályokat illetően, amelyeket minimális elvárásként fel kell vetniük a kérdésben illetékes partnereik előtt;

| 42. | újabb erőfeszítésekre szólít fel az emberi jogok védelmezőinek megvédése és támogatása érdekében a harmadik országokban, különös tekintettel azokra, akik elkötelezettségük miatt fenyegetett helyzetben vannak vagy rettegniük kell; várakozással tekint a rugalmasabb és a különlegesen célzott intézkedésekre, amelyeket az emberi jogok védelmezőinek megvédése érdekében lehet majd végrehajtani az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) keretén belül; |
| --- | --- |

42.

újabb erőfeszítésekre szólít fel az emberi jogok védelmezőinek megvédése és támogatása érdekében a harmadik országokban, különös tekintettel azokra, akik elkötelezettségük miatt fenyegetett helyzetben vannak vagy rettegniük kell; várakozással tekint a rugalmasabb és a különlegesen célzott intézkedésekre, amelyeket az emberi jogok védelmezőinek megvédése érdekében lehet majd végrehajtani az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) keretén belül;

Az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési terv

Emberi jogi záradék

| 43. | sürgeti a Bizottságot olyan jogszabály bevezetésére, amely előírja az uniós társaságok számára annak biztosítását, hogy beszerzéseikkel nem támogatják a konfliktusokért és a súlyos emberi jogi jogsértésekért felelős szereplőket, mindezt oly módon, hogy ásványianyag-ellátási láncaikat ellenőrzéseknek és auditoknak vetik alá, azok megállapításait pedig közzéteszik; kéri a Bizottságot, hogy készítse el és tegye közzé azon uniós társaságok listáját, amelyek közvetlenül közreműködtek emberi jogi jogsértésekben a tekintélyelvű rendszerekkel való ügyleteik során; úgy véli, hogy az uniós társaságok részéről kötelezően alkalmazott kellő gondosság – az OECD által közzétett iránymutatásnak megfelelően – megóvná az európai üzleti vállalkozások hírnevét, valamint elősegítené az uniós emberi jogi és fejlesztési politikák nagyobb fokú koherenciáját, különösen a konfliktus által sújtott területeken; |
| --- | --- |

43.

sürgeti a Bizottságot olyan jogszabály bevezetésére, amely előírja az uniós társaságok számára annak biztosítását, hogy beszerzéseikkel nem támogatják a konfliktusokért és a súlyos emberi jogi jogsértésekért felelős szereplőket, mindezt oly módon, hogy ásványianyag-ellátási láncaikat ellenőrzéseknek és auditoknak vetik alá, azok megállapításait pedig közzéteszik; kéri a Bizottságot, hogy készítse el és tegye közzé azon uniós társaságok listáját, amelyek közvetlenül közreműködtek emberi jogi jogsértésekben a tekintélyelvű rendszerekkel való ügyleteik során; úgy véli, hogy az uniós társaságok részéről kötelezően alkalmazott kellő gondosság – az OECD által közzétett iránymutatásnak megfelelően – megóvná az európai üzleti vállalkozások hírnevét, valamint elősegítené az uniós emberi jogi és fejlesztési politikák nagyobb fokú koherenciáját, különösen a konfliktus által sújtott területeken;

| 44. | javasolja, hogy a főképviselő ezt a mechanizmust annak az esetleges kockázatára alapozza, hogy a partnerország megsérti a nemzetközi emberi jogi normákat, és a záradékba foglaljon bele egy korai figyelmeztető rendszerhez hasonlatos rendelkezést, illetve hozzon létre a Cotonoui Megállapodásban találhatóhoz hasonló, konzultáción, lépéseken és következményeken alapuló keretet, egyúttal az EU és Türkmenisztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz kialakított nyomon követési mechanizmus példáját követve; rámutat, hogy egy ilyen, a párbeszéden alapuló rendszer révén azonosítani és orvosolni lehetne a nemzetközi normákat megszegő, visszatérő és/vagy rendszeres emberi jogi jogsértéseket és a rosszabbodó emberi jogi környezetet, valamint párbeszédet lehetne kezdeményezni esetleges korrekciós intézkedések kötelező erejű keretéről; felszólít ezért arra, hogy a felülvizsgálat térjen ki az emberi jogi párbeszédek és konzultációk szerepének, mandátumának és céljainak értékelésére, amelyeket mind fejleszteni kell; |
| --- | --- |

44.

javasolja, hogy a főképviselő ezt a mechanizmust annak az esetleges kockázatára alapozza, hogy a partnerország megsérti a nemzetközi emberi jogi normákat, és a záradékba foglaljon bele egy korai figyelmeztető rendszerhez hasonlatos rendelkezést, illetve hozzon létre a Cotonoui Megállapodásban találhatóhoz hasonló, konzultáción, lépéseken és következményeken alapuló keretet, egyúttal az EU és Türkmenisztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz kialakított nyomon követési mechanizmus példáját követve; rámutat, hogy egy ilyen, a párbeszéden alapuló rendszer révén azonosítani és orvosolni lehetne a nemzetközi normákat megszegő, visszatérő és/vagy rendszeres emberi jogi jogsértéseket és a rosszabbodó emberi jogi környezetet, valamint párbeszédet lehetne kezdeményezni esetleges korrekciós intézkedések kötelező erejű keretéről; felszólít ezért arra, hogy a felülvizsgálat térjen ki az emberi jogi párbeszédek és konzultációk szerepének, mandátumának és céljainak értékelésére, amelyeket mind fejleszteni kell;

| 45. | kéri, hogy a fogadó országok rendszeresen értékeljék és kezeljék különös figyelemmel a migránsok alapvető jogainak védelmét; |
| --- | --- |

45.

kéri, hogy a fogadó országok rendszeresen értékeljék és kezeljék különös figyelemmel a migránsok alapvető jogainak védelmét;

| 46. | üdvözli az emberi jogi helyzet nyomon követésére szolgáló mechanizmus Parlament általi elindítását, amelynek kialakítására a Türkmenisztánnal létrejött partnerségi és együttműködési megállapodás megkötésének keretében került sor; azt ajánlja, hogy más megállapodások esetében is módszeresen helyezzenek kilátásba hasonló nyomon követési mechanizmusokat; |
| --- | --- |

46.

üdvözli az emberi jogi helyzet nyomon követésére szolgáló mechanizmus Parlament általi elindítását, amelynek kialakítására a Türkmenisztánnal létrejött partnerségi és együttműködési megállapodás megkötésének keretében került sor; azt ajánlja, hogy más megállapodások esetében is módszeresen helyezzenek kilátásba hasonló nyomon követési mechanizmusokat;

| 47. | rámutat a Tanács 2009. évi határozatára, amely kiterjeszti az emberi jogi és demokráciazáradékok használatát az összes megállapodásra, és szükség esetén átmeneti záradék beiktatásával kapcsolatot teremt ezen megállapodások és a szabadkereskedelmi megállapodások között; tudomásul veszi az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervben ezen elem alkalmazásának kritériumai kidolgozására történő hivatkozást; megjegyzi, hogy az emberi jogi záradék hatályának kiterjesztése feltétlenül szükségessé tesz egy olyan egyértelmű mechanizmust, amely az intézményi és politikai szintű végrehajtásra szolgál, ezért azt egy jól működő végrehajtási mechanizmussal kell kiegészíteni; ragaszkodik hozzá, hogy az Európai Unió mind az iparosodott, mind a fejlődő országokkal – ezen belül az ágazatokkal, vagy a kereskedelem és a befektetés kapcsán – kötött összes megállapodásába foglaljanak bele az emberi jogokra vonatkozó végrehajtható és feltétel nélküli záradékokat; alapvetően fontosnak tartja, hogy az összes partnerország, és különösen a hasonló gondolkozású országok, illetve azok a stratégiai partnerek, akikkel az EU tárgyalásokat folytat, elfogadják ezt a kötelező erejű előírást; |
| --- | --- |

47.

rámutat a Tanács 2009. évi határozatára, amely kiterjeszti az emberi jogi és demokráciazáradékok használatát az összes megállapodásra, és szükség esetén átmeneti záradék beiktatásával kapcsolatot teremt ezen megállapodások és a szabadkereskedelmi megállapodások között; tudomásul veszi az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervben ezen elem alkalmazásának kritériumai kidolgozására történő hivatkozást; megjegyzi, hogy az emberi jogi záradék hatályának kiterjesztése feltétlenül szükségessé tesz egy olyan egyértelmű mechanizmust, amely az intézményi és politikai szintű végrehajtásra szolgál, ezért azt egy jól működő végrehajtási mechanizmussal kell kiegészíteni; ragaszkodik hozzá, hogy az Európai Unió mind az iparosodott, mind a fejlődő országokkal – ezen belül az ágazatokkal, vagy a kereskedelem és a befektetés kapcsán – kötött összes megállapodásába foglaljanak bele az emberi jogokra vonatkozó végrehajtható és feltétel nélküli záradékokat; alapvetően fontosnak tartja, hogy az összes partnerország, és különösen a hasonló gondolkozású országok, illetve azok a stratégiai partnerek, akikkel az EU tárgyalásokat folytat, elfogadják ezt a kötelező erejű előírást;

| 48. | megjegyzi, hogy az Európai Parlament nem részese a megállapodások megtárgyalásának kezdeményezésével vagy felfüggesztésével kapcsolatos döntéshozatalnak; úgy véli, hogy amennyiben az Európai Parlament ajánlást fogad el az emberi jogi záradék és a fenntartható fejlődésről szóló fejezet rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozóan, a Bizottságnak gondosan meg kell vizsgálnia, hogy ezen fejezet szerinti feltételek teljesültek-e; rámutat, hogy amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a feltételeknek nem tettek eleget, jelentést kell benyújtania az Európai Parlament illetékes bizottságának; |
| --- | --- |

48.

megjegyzi, hogy az Európai Parlament nem részese a megállapodások megtárgyalásának kezdeményezésével vagy felfüggesztésével kapcsolatos döntéshozatalnak; úgy véli, hogy amennyiben az Európai Parlament ajánlást fogad el az emberi jogi záradék és a fenntartható fejlődésről szóló fejezet rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozóan, a Bizottságnak gondosan meg kell vizsgálnia, hogy ezen fejezet szerinti feltételek teljesültek-e; rámutat, hogy amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a feltételeknek nem tettek eleget, jelentést kell benyújtania az Európai Parlament illetékes bizottságának;

| 49. | ösztönzi a főképviselőt, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó globális uniós fellépésekről szóló éves jelentést egészítse ki az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési terv végrehajtásáról helyzetjelentést adó fejezettel, amely kitérne a hatályos megállapodások emberi jogi és demokráciazáradékainak alkalmazására, és esetekre lebontott elemzést tartalmazna a Tanács, az EKSZ és a Bizottság által kezdeményezett konzultációs eljárásokról és egyéb intézkedésekről, valamint a megtett lépések hatékonyságáról és koherenciájáról; |
| --- | --- |

49.

ösztönzi a főképviselőt, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó globális uniós fellépésekről szóló éves jelentést egészítse ki az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési terv végrehajtásáról helyzetjelentést adó fejezettel, amely kitérne a hatályos megállapodások emberi jogi és demokráciazáradékainak alkalmazására, és esetekre lebontott elemzést tartalmazna a Tanács, az EKSZ és a Bizottság által kezdeményezett konzultációs eljárásokról és egyéb intézkedésekről, valamint a megtett lépések hatékonyságáról és koherenciájáról;

Emberi jogi hatásfelmérés

| 50. | úgy véli, hogy az EU csak akkor tud teljes mértékben eleget tenni a Lisszaboni Szerződésben és a Chartában rá ruházott kötelezettségeinek, ha a harmadik országokkal folytatott összes két- és többoldalú megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdését megelőzően emberi jogi hatásfelméréseket készít; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy az EU csak akkor tud teljes mértékben eleget tenni a Lisszaboni Szerződésben és a Chartában rá ruházott kötelezettségeinek, ha a harmadik országokkal folytatott összes két- és többoldalú megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdését megelőzően emberi jogi hatásfelméréseket készít;

| 51. | rámutat, hogy csak egy ilyen rendszeres felmérés biztosíthatja az elsődleges joganyag, az uniós külső fellépések, valamint a harmadik fél a nemzetközi egyezményekben – köztük a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányban (ICCPR), a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányban (ICESCR) és a nemzetközileg elismert munkaügyi és környezetvédelmi előírásokban – előírt kötelezettségei közötti összhangot; |
| --- | --- |

51.

rámutat, hogy csak egy ilyen rendszeres felmérés biztosíthatja az elsődleges joganyag, az uniós külső fellépések, valamint a harmadik fél a nemzetközi egyezményekben – köztük a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányban (ICCPR), a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányban (ICESCR) és a nemzetközileg elismert munkaügyi és környezetvédelmi előírásokban – előírt kötelezettségei közötti összhangot;

| 52. | arra szólít fel, hogy a felmérések az emberi jogok összes aspektusát megbonthatatlan egységként vizsgálják, az online jogokat is ideértve; |
| --- | --- |

52.

arra szólít fel, hogy a felmérések az emberi jogok összes aspektusát megbonthatatlan egységként vizsgálják, az online jogokat is ideértve;

| 53. | rámutat, hogy a felméréseket pártatlan és átlátható módon, az érintettek – az adott országok – bevonásával kell készíteni; |
| --- | --- |

53.

rámutat, hogy a felméréseket pártatlan és átlátható módon, az érintettek – az adott országok – bevonásával kell készíteni;

| 54. | felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy az egyes populációkra gyakorolt negatív hatás elkerülése érdekében dolgozzanak ki szilárd alapokon nyugvó, az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvét követő módszert, amely a tárgyalások lezárása előtt kölcsönösen elfogadott megelőzési és orvoslási intézkedéseket tartalmaz arra az esetre, ha negatív hatás alakulna ki; |
| --- | --- |

54.

felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy az egyes populációkra gyakorolt negatív hatás elkerülése érdekében dolgozzanak ki szilárd alapokon nyugvó, az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvét követő módszert, amely a tárgyalások lezárása előtt kölcsönösen elfogadott megelőzési és orvoslási intézkedéseket tartalmaz arra az esetre, ha negatív hatás alakulna ki;

| 55. | külön felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy hatásvizsgálatokat végezzenek azon projektek esetében, amelyeknél a végrehajtás következtében a Charta rendelkezései súlyosan sérülhetnek, mint például az elnyomó rendszerek által uralt országok igazságszolgáltatási, határellenőrzési, rendőri és biztonsági erőivel kapcsolatos projektek esetében; |
| --- | --- |

55.

külön felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy hatásvizsgálatokat végezzenek azon projektek esetében, amelyeknél a végrehajtás következtében a Charta rendelkezései súlyosan sérülhetnek, mint például az elnyomó rendszerek által uralt országok igazságszolgáltatási, határellenőrzési, rendőri és biztonsági erőivel kapcsolatos projektek esetében;

Eredményjelzési rendszerek

| 56. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó célkitűzések konkrét, mérhető és megvalósítható mutatókat igényelnek, amelyek képesek képet adni az alapvető szabadságjogok, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásának szintjéről; ebben az összefüggésben úgy gondolja, hogy az EU-nak maradéktalanul ki kell használnia a vonatkozó eszközöket, valamint az ENSZ és az Európa Tanács szakértelmét – ideértve az Emberi Jogok Európai Egyezményének végrehajtását is, az Európa Tanács tagországai számára kidolgozott, az emberi jogokhoz és demokráciához kapcsolódó eredményjelzők egységes jegyzékének egyik életképes elemként –, és egyértelműen el kell választania a politikai észrevételeit a jogi és technikai megállapításoktól; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó célkitűzések konkrét, mérhető és megvalósítható mutatókat igényelnek, amelyek képesek képet adni az alapvető szabadságjogok, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásának szintjéről; ebben az összefüggésben úgy gondolja, hogy az EU-nak maradéktalanul ki kell használnia a vonatkozó eszközöket, valamint az ENSZ és az Európa Tanács szakértelmét – ideértve az Emberi Jogok Európai Egyezményének végrehajtását is, az Európa Tanács tagországai számára kidolgozott, az emberi jogokhoz és demokráciához kapcsolódó eredményjelzők egységes jegyzékének egyik életképes elemként –, és egyértelműen el kell választania a politikai észrevételeit a jogi és technikai megállapításoktól;

| 57. | javasolja, hogy az EKSZ dolgozzon ki minőségi és mennyiségi mutatókat, valamint országonkénti nyilvános eredményjelzőket, amelyek koherens és következetes alapjai lehetnének az emberi jogi országstratégiák és a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédek keretében folytatott uniós politikák éves értékelésének; javasolja, hogy a jogokra vonatkozó célkitűzés megvalósítása érdekében a menekültjog foglalja magában a menekültekre és hontalanná vált személyekre vonatkozó nemzetközi jog alapelemeit is; |
| --- | --- |

57.

javasolja, hogy az EKSZ dolgozzon ki minőségi és mennyiségi mutatókat, valamint országonkénti nyilvános eredményjelzőket, amelyek koherens és következetes alapjai lehetnének az emberi jogi országstratégiák és a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédek keretében folytatott uniós politikák éves értékelésének; javasolja, hogy a jogokra vonatkozó célkitűzés megvalósítása érdekében a menekültjog foglalja magában a menekültekre és hontalanná vált személyekre vonatkozó nemzetközi jog alapelemeit is;

A megújult európai szomszédságpolitika

| 58. | emlékeztet az arab tavasz politikai tanulságaira, valamint a keleti partnerség országaival az átmeneti időszak során és azt megelőzően szerzett tapasztalatokra, többek között arra, hogy az elsősorban a hatóságokkal fenntartott kapcsolatokra koncentráló eddigi politikával fel kell hagyni, és hogy működő partnerséget kell kialakítani az EU, valamint a partnerországok kormánya és civil társadalma között; e tekintetben hangsúlyozza az újonnan létrehozott EDA fontos szerepét elsősorban – de nem kizárólag – az uniós szomszédságpolitikában részt vevő országok tekintetében; |
| --- | --- |

58.

emlékeztet az arab tavasz politikai tanulságaira, valamint a keleti partnerség országaival az átmeneti időszak során és azt megelőzően szerzett tapasztalatokra, többek között arra, hogy az elsősorban a hatóságokkal fenntartott kapcsolatokra koncentráló eddigi politikával fel kell hagyni, és hogy működő partnerséget kell kialakítani az EU, valamint a partnerországok kormánya és civil társadalma között; e tekintetben hangsúlyozza az újonnan létrehozott EDA fontos szerepét elsősorban – de nem kizárólag – az uniós szomszédságpolitikában részt vevő országok tekintetében;

| 59. | hangsúlyozza, hogy olyan programokat kell létrehozni és olyan projekteket kell támogatni, amelyek lehetővé teszik az uniós és a harmadik országbeli civil társadalmak közötti kapcsolatfelvételt, és felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy fokozzák a civil társadalmaknak a helyi, regionális, nemzeti vagy globális szintű döntéshozatali folyamatokban való részvételre való képességét, hogy az a jelenleg felülvizsgálat alatt álló külső pénzügyi eszközök egyik fő tartóelemévé válhasson; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy olyan programokat kell létrehozni és olyan projekteket kell támogatni, amelyek lehetővé teszik az uniós és a harmadik országbeli civil társadalmak közötti kapcsolatfelvételt, és felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy fokozzák a civil társadalmaknak a helyi, regionális, nemzeti vagy globális szintű döntéshozatali folyamatokban való részvételre való képességét, hogy az a jelenleg felülvizsgálat alatt álló külső pénzügyi eszközök egyik fő tartóelemévé válhasson;

| 60. | üdvözli, hogy a keleti partnerség keretében folytatott emberi jogi párbeszédeket közös civil társadalmi szemináriumokkal egészítik ki, és megerősíti a keleti partnerség civil társadalmi fóruma iránti támogatását; |
| --- | --- |

60.

üdvözli, hogy a keleti partnerség keretében folytatott emberi jogi párbeszédeket közös civil társadalmi szemináriumokkal egészítik ki, és megerősíti a keleti partnerség civil társadalmi fóruma iránti támogatását;

| 61. | felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy példaként tekintsenek az EU-Dél-Korea szabadkereskedelmi megállapodásban meghatározott, intézményesített civil társadalmi konzultációs mechanizmusra, ami kiindulópontja lehet az összes egyezmény még inkluzívabb jellegű mechanizmusainak kidolgozásához; |
| --- | --- |

61.

felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy példaként tekintsenek az EU-Dél-Korea szabadkereskedelmi megállapodásban meghatározott, intézményesített civil társadalmi konzultációs mechanizmusra, ami kiindulópontja lehet az összes egyezmény még inkluzívabb jellegű mechanizmusainak kidolgozásához;

| 62. | ismeri az EU új politikájának lényegét, azaz hogy a társadalmakat az országon belüli elszámoltathatóság révén kell megerősíteni, ami előmozdítja részvételüket az állami döntéshozatalban és a demokratikus kormányzási folyamatban; |
| --- | --- |

62.

ismeri az EU új politikájának lényegét, azaz hogy a társadalmakat az országon belüli elszámoltathatóság révén kell megerősíteni, ami előmozdítja részvételüket az állami döntéshozatalban és a demokratikus kormányzási folyamatban;

| 63. | üdvözli az új kezdeményezéseket, így például az Európai Demokrácia Alapítványt (EDA) és a civil társadalmi eszközt (CSF), amelyek – különösen a civil társadalmi szervezetek számára – elérhetőbbé teszik az uniós támogatást, valamint ösztönzik a demokratizálódás fokozottan stratégiai és politikai jellegű uniós megközelítését azáltal, hogy az adott helyzethez illeszkedő, rugalmas és időszerű segítségnyújtást kínálnak, amelynek célja a partnerországok demokratikus átalakulásának elősegítése; |
| --- | --- |

63.

üdvözli az új kezdeményezéseket, így például az Európai Demokrácia Alapítványt (EDA) és a civil társadalmi eszközt (CSF), amelyek – különösen a civil társadalmi szervezetek számára – elérhetőbbé teszik az uniós támogatást, valamint ösztönzik a demokratizálódás fokozottan stratégiai és politikai jellegű uniós megközelítését azáltal, hogy az adott helyzethez illeszkedő, rugalmas és időszerű segítségnyújtást kínálnak, amelynek célja a partnerországok demokratikus átalakulásának elősegítése;

| 64. | megjegyzi, hogy noha az arab tavasz eseményeitől a demokráciának kedvező átalakulást vártak, azok számos esetben a vallási kisebbségek szabadságainak és jogainak gyengülését eredményezték; ezért határozottan elítéli a keresztény, zsidó, muszlim és egyéb vallási közösségekkel szemben elkövetett erőszakos cselekményeket, valamint a vallásos, a hitüket elhagyó és a nem hívő személyek elleni, valláson vagy meggyőződésen alapuló megkülönböztetés és intolerancia valamennyi formáját; korábbi állásfoglalásaival összhangban ismételten hangsúlyozza, hogy a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságához való jog alapvető emberi jog; |
| --- | --- |

64.

megjegyzi, hogy noha az arab tavasz eseményeitől a demokráciának kedvező átalakulást vártak, azok számos esetben a vallási kisebbségek szabadságainak és jogainak gyengülését eredményezték; ezért határozottan elítéli a keresztény, zsidó, muszlim és egyéb vallási közösségekkel szemben elkövetett erőszakos cselekményeket, valamint a vallásos, a hitüket elhagyó és a nem hívő személyek elleni, valláson vagy meggyőződésen alapuló megkülönböztetés és intolerancia valamennyi formáját; korábbi állásfoglalásaival összhangban ismételten hangsúlyozza, hogy a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságához való jog alapvető emberi jog;

| 65. | hangsúlyozza, hogy az arab tavasz eseményei rávilágítanak az uniós szakpolitikák e térséget érintő hiányosságaira, különösen a fiatalok helyzetét illetően, akiket tömegesen érint a munkanélküliség, és akiknek a hazájukban nincsenek kilátásaik; üdvözli az EU azon szándékát, hogy új megközelítést alkalmaz, és ragaszkodik ahhoz, hogy meg kell erősíteni az arab tavasz fiatalságát is magukban foglaló, különösen az Unió a Mediterrán Térségért keretében kezdeményezett, folyamatban lévő projekteket és csereprogramokat; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy az arab tavasz eseményei rávilágítanak az uniós szakpolitikák e térséget érintő hiányosságaira, különösen a fiatalok helyzetét illetően, akiket tömegesen érint a munkanélküliség, és akiknek a hazájukban nincsenek kilátásaik; üdvözli az EU azon szándékát, hogy új megközelítést alkalmaz, és ragaszkodik ahhoz, hogy meg kell erősíteni az arab tavasz fiatalságát is magukban foglaló, különösen az Unió a Mediterrán Térségért keretében kezdeményezett, folyamatban lévő projekteket és csereprogramokat;

| 66. | hangsúlyozza, hogy csereprogramokat kell szervezni, illetve szélesebb körben meg kell nyitni az uniós programokat az arab tavasz fiataljai, valamint azon civil társadalmi eszmecserék előtt, amelyek e társadalmak problémáival, elsősorban a gazdasági és társadalmi problémákkal kapcsolatos tudatosság hiányának okaira és következményeire próbálnak magyarázatot találni; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza, hogy csereprogramokat kell szervezni, illetve szélesebb körben meg kell nyitni az uniós programokat az arab tavasz fiataljai, valamint azon civil társadalmi eszmecserék előtt, amelyek e társadalmak problémáival, elsősorban a gazdasági és társadalmi problémákkal kapcsolatos tudatosság hiányának okaira és következményeire próbálnak magyarázatot találni;

| 67. | javasolja csereprogramok kidolgozását, illetve az európai programok megnyitását a harmadik országbeli fiatalok előtt; |
| --- | --- |

67.

javasolja csereprogramok kidolgozását, illetve az európai programok megnyitását a harmadik országbeli fiatalok előtt;

| 68. | hangsúlyozza, hogy az arab tavasz és a keleti partnerség országaiban a civil társadalommal ápolt szoros kapcsolatok – amelyeket többek között a csereprogramok, az uniós és tagállami intézményekben indított gyakornoki programok, valamint az európai egyetemeken kínált ösztöndíjprogramok segítenek elő – elengedhetetlenek a demokrácia jövőbeli fejlődéséhez és megszilárdulásához a szóban forgó országokban; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy az arab tavasz és a keleti partnerség országaiban a civil társadalommal ápolt szoros kapcsolatok – amelyeket többek között a csereprogramok, az uniós és tagállami intézményekben indított gyakornoki programok, valamint az európai egyetemeken kínált ösztöndíjprogramok segítenek elő – elengedhetetlenek a demokrácia jövőbeli fejlődéséhez és megszilárdulásához a szóban forgó országokban;

| 69. | rámutat, hogy ezt a civil társadalmi eszmecserét előmozdíthatná a fiatalok euro-arab egyezménye, valamint Európai Unió, illetve a közel-keleti és észak-afrikai országok közötti, vagy az Európai Unió és a földközi-tengeri térség közötti ifjúsági egyezmény létrehozása; |
| --- | --- |

69.

rámutat, hogy ezt a civil társadalmi eszmecserét előmozdíthatná a fiatalok euro-arab egyezménye, valamint Európai Unió, illetve a közel-keleti és észak-afrikai országok közötti, vagy az Európai Unió és a földközi-tengeri térség közötti ifjúsági egyezmény létrehozása;

| 70. | hangsúlyozza, hogy a nők helyzetének vizsgálata az arab tavasz országaiban gyakran elengedhetetlen a demokrácia és az emberi jogok terén elért haladás felméréséhez, a nőket megillető jogok garantálásának pedig szerves részét kell képeznie az Unió ezen országokra irányuló fellépéseinek; a nők európai-arab parlamentközi egyezményének létrehozására szólít fel; egyúttal arra emlékeztet, hogy a demokrácia magában foglalja a nők teljes körű részvételét a közéletben, a nemzeti és regionális eszközökben, így például az emberi jogokról és a népek jogairól szóló afrikai chartához csatolt, az afrikai nők jogairól szóló jegyzőkönyvben rögzítettek szerint; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy a nők helyzetének vizsgálata az arab tavasz országaiban gyakran elengedhetetlen a demokrácia és az emberi jogok terén elért haladás felméréséhez, a nőket megillető jogok garantálásának pedig szerves részét kell képeznie az Unió ezen országokra irányuló fellépéseinek; a nők európai-arab parlamentközi egyezményének létrehozására szólít fel; egyúttal arra emlékeztet, hogy a demokrácia magában foglalja a nők teljes körű részvételét a közéletben, a nemzeti és regionális eszközökben, így például az emberi jogokról és a népek jogairól szóló afrikai chartához csatolt, az afrikai nők jogairól szóló jegyzőkönyvben rögzítettek szerint;

| 71. | hangsúlyozza a nemzeti emberi jogi intézmények létfontosságú szerepét, valamint ezen szervek együttműködését az Unió és a szomszédos országok területén; ösztönzi az EU és a szomszédos országok nemzeti emberi jogi intézményei között a helyes gyakorlatok átadására, a koordinációra és az együttműködés felélénkítésére irányuló olyan kezdeményezéseket, mint a keleti partnerség országainak ombudsmanjai közötti együttműködésre irányuló, 2009–2013 közötti időszakra szóló program, amelyet a lengyel és a francia ombudsman közösen hozott létre azzal a céllal, hogy fokozza a partnerországokbeli ombudsmani hivataloknak, kormányzati testületeknek és nem kormányzati szervezeteknek az egyéni jogok védelmére és a jogállamiságon alapuló demokratikus államok kiépítésére irányuló kapacitását; hangsúlyozza, hogy az ilyen jellegű fellépéseket az Unión belül össze kell hangolni, az uniós intézményeknek pedig kamatoztatniuk kell az e tekintetben szerzett tapasztalatokat; hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a nemzeti emberi jogi intézmények létrehozását azokban az uniós szomszédságpolitikában részt vevő országokban, amelyek jogrendszere nem rendelkezik ilyen szervek felállításáról; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza a nemzeti emberi jogi intézmények létfontosságú szerepét, valamint ezen szervek együttműködését az Unió és a szomszédos országok területén; ösztönzi az EU és a szomszédos országok nemzeti emberi jogi intézményei között a helyes gyakorlatok átadására, a koordinációra és az együttműködés felélénkítésére irányuló olyan kezdeményezéseket, mint a keleti partnerség országainak ombudsmanjai közötti együttműködésre irányuló, 2009–2013 közötti időszakra szóló program, amelyet a lengyel és a francia ombudsman közösen hozott létre azzal a céllal, hogy fokozza a partnerországokbeli ombudsmani hivataloknak, kormányzati testületeknek és nem kormányzati szervezeteknek az egyéni jogok védelmére és a jogállamiságon alapuló demokratikus államok kiépítésére irányuló kapacitását; hangsúlyozza, hogy az ilyen jellegű fellépéseket az Unión belül össze kell hangolni, az uniós intézményeknek pedig kamatoztatniuk kell az e tekintetben szerzett tapasztalatokat; hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a nemzeti emberi jogi intézmények létrehozását azokban az uniós szomszédságpolitikában részt vevő országokban, amelyek jogrendszere nem rendelkezik ilyen szervek felállításáról;

| 72. | ragaszkodik ahhoz, hogy a főképviselő és a Bizottság meggyőződéssel hajtsák végre a megújult európai szomszédságpolitikát, és hogy alkalmazzák mind a többet többért, mind a kevesebbet kevesebbért elvet; |
| --- | --- |

72.

ragaszkodik ahhoz, hogy a főképviselő és a Bizottság meggyőződéssel hajtsák végre a megújult európai szomszédságpolitikát, és hogy alkalmazzák mind a többet többért, mind a kevesebbet kevesebbért elvet;

| 73. | úgy véli, hogy azon országok esetében, amelyek az értékelések szerint nem tesznek előrelépéseket a szilárd demokrácia és a mélyen gyökerező intézményi és társadalmi változás, többek között a jogállamiság irányában, az uniós támogatásokat a politikai célkitűzésekkel összhangban –anélkül, hogy az adott ország civil társadalmának támogatását megvonnánk – csökkenteni kell, különösen akkor, ha az alapvető elvek, úgymint a véleménynyilvánítás szabadsága, a vallásszabadság, a lelkiismeret szabadsága, a megkülönböztetésmentesség, a nemek közötti egyenjogúság, valamint a gyülekezés és az egyesülés szabadsága sérülnek; |
| --- | --- |

73.

úgy véli, hogy azon országok esetében, amelyek az értékelések szerint nem tesznek előrelépéseket a szilárd demokrácia és a mélyen gyökerező intézményi és társadalmi változás, többek között a jogállamiság irányában, az uniós támogatásokat a politikai célkitűzésekkel összhangban –anélkül, hogy az adott ország civil társadalmának támogatását megvonnánk – csökkenteni kell, különösen akkor, ha az alapvető elvek, úgymint a véleménynyilvánítás szabadsága, a vallásszabadság, a lelkiismeret szabadsága, a megkülönböztetésmentesség, a nemek közötti egyenjogúság, valamint a gyülekezés és az egyesülés szabadsága sérülnek;

| 74. | aggodalmának ad hangot a múltbeli attitűdök folytatódása miatt, amikor is olyan partnerkormányok részesültek politikai elismerésben, amelyek nem járultak hozzá közvetlenül a kitűzött célok eléréséhez; |
| --- | --- |

74.

aggodalmának ad hangot a múltbeli attitűdök folytatódása miatt, amikor is olyan partnerkormányok részesültek politikai elismerésben, amelyek nem járultak hozzá közvetlenül a kitűzött célok eléréséhez;

| 75. | üdvözli az emberi jogokon alapuló megközelítésnek a fejlesztési politikákba való beillesztésére irányuló kezdeményezést, és rámutat, hogy ennek a megközelítésnek az emberi jogok oszthatatlanságán kell alapulnia, és meggyőződése, hogy az együttműködési célkitűzések középpontjában az egyéneknek és a népek jólétének, nem pedig a kormányoknak kell állniuk; hangsúlyozza, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciáját ebben az összefüggésben úgy kell értelmezni, hogy az hozzájárul az emberi jogi célkitűzések teljes körű megvalósításához, hogy azután az egyes uniós politikák ne ássák egymást alá ebben a vonatkozásban; |
| --- | --- |

75.

üdvözli az emberi jogokon alapuló megközelítésnek a fejlesztési politikákba való beillesztésére irányuló kezdeményezést, és rámutat, hogy ennek a megközelítésnek az emberi jogok oszthatatlanságán kell alapulnia, és meggyőződése, hogy az együttműködési célkitűzések középpontjában az egyéneknek és a népek jólétének, nem pedig a kormányoknak kell állniuk; hangsúlyozza, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciáját ebben az összefüggésben úgy kell értelmezni, hogy az hozzájárul az emberi jogi célkitűzések teljes körű megvalósításához, hogy azután az egyes uniós politikák ne ássák egymást alá ebben a vonatkozásban;

| 76. | üdvözli az „EU Segítségnyújtási Önkéntesszolgálata” elnevezésű, új uniós kezdeményezést, amely a 20142020 közötti időszakban közel 10  000 európai számára teremt lehetőséget arra, hogy humanitárius műveletekben vegyenek részt szerte a világban, ott, ahol a segítségnyújtásra a legnagyobb szükség van, és a természeti vagy ember okozta katasztrófák által sújtott közösségek számára nyújtott gyakorlati segítség révén kinyilvánítsák az európai szolidaritást; |
| --- | --- |

76.

üdvözli az „EU Segítségnyújtási Önkéntesszolgálata” elnevezésű, új uniós kezdeményezést, amely a 20142020 közötti időszakban közel 10  000 európai számára teremt lehetőséget arra, hogy humanitárius műveletekben vegyenek részt szerte a világban, ott, ahol a segítségnyújtásra a legnagyobb szükség van, és a természeti vagy ember okozta katasztrófák által sújtott közösségek számára nyújtott gyakorlati segítség révén kinyilvánítsák az európai szolidaritást;

Intézményközi közös felelősség

| 77. | úgy véli, hogy a stratégiai keret és a cselekvési terv nagy jelentőséggel bír, mivel a főképviselő, a Tanács, a Bizottság és a tagállamok által is támogatott közös elkötelezettséget tükrözi; üdvözli a Parlament által az emberi jogok és a demokrácia előmozdításában játszott kiemelkedő szerep elismerését; elvárja, hogy az erőfeszítések összefogása érdekében – többek között az Európai Külügyi Szolgálat, az érintett tanácsi és bizottsági szolgálatok, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője, valamint az EP Emberi Jogi Albizottsága és Külügyi Bizottsága munkáját összefogni hivatott emberi jogi munkacsoportján keresztüli párbeszéd révén – a Parlamentet is bevonják a cselekvési terv végrehajtási szakaszába; |
| --- | --- |

77.

úgy véli, hogy a stratégiai keret és a cselekvési terv nagy jelentőséggel bír, mivel a főképviselő, a Tanács, a Bizottság és a tagállamok által is támogatott közös elkötelezettséget tükrözi; üdvözli a Parlament által az emberi jogok és a demokrácia előmozdításában játszott kiemelkedő szerep elismerését; elvárja, hogy az erőfeszítések összefogása érdekében – többek között az Európai Külügyi Szolgálat, az érintett tanácsi és bizottsági szolgálatok, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője, valamint az EP Emberi Jogi Albizottsága és Külügyi Bizottsága munkáját összefogni hivatott emberi jogi munkacsoportján keresztüli párbeszéd révén – a Parlamentet is bevonják a cselekvési terv végrehajtási szakaszába;

| 78. | javasolja, hogy rendszeres kapcsolattartáson és információcserén, valamint az emberi jogokat és a demokráciát érintő „változtatási programról” és a cselekvési tervben meghatározott célkitűzések és mérföldkövek megvalósításáról szóló előrehaladási jelentéseken keresztül a Parlament létesítsen dinamikusabb kapcsolatot az uniós képviseletekkel; |
| --- | --- |

78.

javasolja, hogy rendszeres kapcsolattartáson és információcserén, valamint az emberi jogokat és a demokráciát érintő „változtatási programról” és a cselekvési tervben meghatározott célkitűzések és mérföldkövek megvalósításáról szóló előrehaladási jelentéseken keresztül a Parlament létesítsen dinamikusabb kapcsolatot az uniós képviseletekkel;

| 79. | egy nyomon követési mechanizmus kialakítása révén a nemrégiben létrehozott Emberi Jogi Fellépések Osztálya bevonásával elkötelezi magát az emberi jogokkal és az egyes emberi jogi esetekkel kapcsolatos állásfoglalásainak rendszeresebb nyomon követése iránt, és szorosabb együttműködésre ösztönöz az Emberi Jogi Albizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, valamint a Számvevőszék között annak biztosítása érdekében, hogy a stratégiai felülvizsgálat célkitűzései mögött megfelelő uniós pénzügyi támogatás álljon; |
| --- | --- |

79.

egy nyomon követési mechanizmus kialakítása révén a nemrégiben létrehozott Emberi Jogi Fellépések Osztálya bevonásával elkötelezi magát az emberi jogokkal és az egyes emberi jogi esetekkel kapcsolatos állásfoglalásainak rendszeresebb nyomon követése iránt, és szorosabb együttműködésre ösztönöz az Emberi Jogi Albizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, valamint a Számvevőszék között annak biztosítása érdekében, hogy a stratégiai felülvizsgálat célkitűzései mögött megfelelő uniós pénzügyi támogatás álljon;

| 80. | javasolja, hogy a Parlament javítson az emberi jogi témákat érintő saját eljárásain, és fokozza arra irányuló erőfeszítéseit, hogy ténylegesen megvalósítsa az emberi jogok általános érvényesítését saját struktúráin és folyamatain belül, annak biztosítása érdekében, hogy az emberi jogok és a demokrácia a Parlament minden fellépésének és politikájának lényegi elemét képezzék, többek között az emberi jogok és a demokrácia előmozdításáról szóló, az EP parlamentközi küldöttségei számára készült iránymutatások átdolgozása révén; |
| --- | --- |

80.

javasolja, hogy a Parlament javítson az emberi jogi témákat érintő saját eljárásain, és fokozza arra irányuló erőfeszítéseit, hogy ténylegesen megvalósítsa az emberi jogok általános érvényesítését saját struktúráin és folyamatain belül, annak biztosítása érdekében, hogy az emberi jogok és a demokrácia a Parlament minden fellépésének és politikájának lényegi elemét képezzék, többek között az emberi jogok és a demokrácia előmozdításáról szóló, az EP parlamentközi küldöttségei számára készült iránymutatások átdolgozása révén;

| 81. | úgy véli, hogy a Parlament összes állandó küldöttségén és illetékes bizottságán belül ki kellene nevezni egy az elnök és az alelnökök közül kiválasztott képviselőt, akinek az lenne a feladata, hogy nyomon követi az adott ország, régió vagy tematikus terület emberi jogi helyzetét, és hogy a kijelölt képviselőknek rendszeresen jelentést kellene tenniük a Parlament Emberi Jogi Albizottságának; |
| --- | --- |

81.

úgy véli, hogy a Parlament összes állandó küldöttségén és illetékes bizottságán belül ki kellene nevezni egy az elnök és az alelnökök közül kiválasztott képviselőt, akinek az lenne a feladata, hogy nyomon követi az adott ország, régió vagy tematikus terület emberi jogi helyzetét, és hogy a kijelölt képviselőknek rendszeresen jelentést kellene tenniük a Parlament Emberi Jogi Albizottságának;

| 82. | javasolja, hogy a Parlament azon küldöttségein belül, amelyek olyan országban tesznek küldöttségi látogatást, ahol az emberi jogok helyzete aggasztó, ki kellene nevezni olyan képviselőket, akiknek az lenne a feladata, hogy felvetik az adott országgal vagy régióval kapcsolatos emberi jogi kérdéseket, és e képviselőknek rendszeresen jelentést kellene tenniük a Parlament Emberi Jogi Albizottságának; |
| --- | --- |

82.

javasolja, hogy a Parlament azon küldöttségein belül, amelyek olyan országban tesznek küldöttségi látogatást, ahol az emberi jogok helyzete aggasztó, ki kellene nevezni olyan képviselőket, akiknek az lenne a feladata, hogy felvetik az adott országgal vagy régióval kapcsolatos emberi jogi kérdéseket, és e képviselőknek rendszeresen jelentést kellene tenniük a Parlament Emberi Jogi Albizottságának;

| 83. | emberi jogi kérdésekben a tagállamok nemzeti parlamentjeivel folytatott együttműködés elmélyítésére szólít fel; |
| --- | --- |

83.

emberi jogi kérdésekben a tagállamok nemzeti parlamentjeivel folytatott együttműködés elmélyítésére szólít fel;

| 84. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének eseteiről folyó plenáris viták felépítésén változtatni kellene annak érdekében, hogy a képviselők szélesebb körű részvételével gyakrabban lehessen eszmecseréket rendezni, a civil társadalommal pedig konzultációkat folytassanak a javaslatok kidolgozása során, valamint hogy az emberi jogi jogsértésekre és egyéb előre nem látható eseményekre a helyszínen jobban lehessen reagálni; hangsúlyozza a korábbi eszmecserék és állásfoglalások megfelelőbb folytatásának szükségességét; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének eseteiről folyó plenáris viták felépítésén változtatni kellene annak érdekében, hogy a képviselők szélesebb körű részvételével gyakrabban lehessen eszmecseréket rendezni, a civil társadalommal pedig konzultációkat folytassanak a javaslatok kidolgozása során, valamint hogy az emberi jogi jogsértésekre és egyéb előre nem látható eseményekre a helyszínen jobban lehessen reagálni; hangsúlyozza a korábbi eszmecserék és állásfoglalások megfelelőbb folytatásának szükségességét;

| 85. | hangsúlyozza, hogy a Szaharov-díj hálózatában rejlő lehetőségek nagyobb fokú kiaknázására van szükség az EP és más uniós intézmények részéről; |
| --- | --- |

85.

hangsúlyozza, hogy a Szaharov-díj hálózatában rejlő lehetőségek nagyobb fokú kiaknázására van szükség az EP és más uniós intézmények részéről;

| 86. | azt ajánlja, hogy a Parlament – a tagállamok nemzeti parlamentjeivel együttműködésben és a világszerte működő emberi jogi jogvédők részvételével – évente szervezzen egy olyan eseményt, amely az emberi jogi jogvédőkre összpontosít, ami minden évben lehetőséget kínálna a Parlament számára ahhoz, hogy kinyilvánítsa a világszerte tevékenykedő emberi jogi jogvédők iránti támogatását, és segítsen előmozdítani arra irányuló jogukat, hogy saját országukban felszólaljanak és érvényesítsék az őket megillető jogokat; |
| --- | --- |

86.

azt ajánlja, hogy a Parlament – a tagállamok nemzeti parlamentjeivel együttműködésben és a világszerte működő emberi jogi jogvédők részvételével – évente szervezzen egy olyan eseményt, amely az emberi jogi jogvédőkre összpontosít, ami minden évben lehetőséget kínálna a Parlament számára ahhoz, hogy kinyilvánítsa a világszerte tevékenykedő emberi jogi jogvédők iránti támogatását, és segítsen előmozdítani arra irányuló jogukat, hogy saját országukban felszólaljanak és érvényesítsék az őket megillető jogokat;

| 87. | az EUSZ 36. cikkének gyakorlati alkalmazására szólít fel annak biztosítása érdekében, hogy a Parlament álláspontjait kellően figyelembe vegyék az állásfoglalások benyújtását követően, és e tekintetben élénkebb párbeszédre szólít fel; |
| --- | --- |

87.

az EUSZ 36. cikkének gyakorlati alkalmazására szólít fel annak biztosítása érdekében, hogy a Parlament álláspontjait kellően figyelembe vegyék az állásfoglalások benyújtását követően, és e tekintetben élénkebb párbeszédre szólít fel;

o

o o

| 88. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az emberi jogokért felelős különleges képviselőnek, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

88.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az emberi jogokért felelős különleges képviselőnek, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Európa Tanácsnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0126.

(2)  HL C 290. E, 2006.11.29., 107. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0334.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0018.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0250.

(6)  17944/2011. sz. tanácsi dokumentum.

(7)  18764/2011. sz. tanácsi dokumentum.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0113.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/123 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/123

---

P7_TA(2012)0505

Az EU és Oroszország közötti új megállapodás

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásai az EU és Oroszország közötti új megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2011/2050(INI))

(2015/C 434/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről az Oroszországi Föderáció közötti partnerséget létrehozó, 1997. december 1-én hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről az Oroszországi Föderáció közötti partnerséget létrehozó, 1997. december 1-én hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel az Oroszország WTO-hoz való csatlakozását követően az EU és Oroszország közötti kapcsolatokról szóló, 2012. október 26-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszország WTO-hoz való csatlakozását követően az EU és Oroszország közötti kapcsolatokról szóló, 2012. október 26-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az EU és Oroszország közötti új megállapodásról 2008-ban elkezdett tárgyalásokra, valamint a 2010-ben elkezdett modernizációs partnerségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Oroszország közötti új megállapodásról 2008-ban elkezdett tárgyalásokra, valamint a 2010-ben elkezdett modernizációs partnerségre,

| — | tekintettel az EU-nak és Oroszországnak a 2003. május 31-én Szentpéterváron tartott 11. EU–Oroszország-csúcstalálkozót követően kiadott közös nyilatkozatban meghatározott azon közös célkitűzésére, hogy létrehozzanak egy közös gazdasági térséget, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének közös térségét, a külső biztonság területén folytatandó együttműködés közös térségét, valamint a kutatás és oktatás – beleértve a kulturális aspektusokat is – közös térségét (a „négy közös térség”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-nak és Oroszországnak a 2003. május 31-én Szentpéterváron tartott 11. EU–Oroszország-csúcstalálkozót követően kiadott közös nyilatkozatban meghatározott azon közös célkitűzésére, hogy létrehozzanak egy közös gazdasági térséget, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének közös térségét, a külső biztonság területén folytatandó együttműködés közös térségét, valamint a kutatás és oktatás – beleértve a kulturális aspektusokat is – közös térségét (a „négy közös térség”),

| — | tekintettel az EU és Oroszország közötti emberi jogi konzultációkra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Oroszország közötti emberi jogi konzultációkra,

| — | tekintettel az Európai Parlament Tanácshoz intézett, a Szergej Magnyickij ügyében érintett orosz tisztviselőkkel szembeni közös vízumkorlátozások bevezetéséről szóló, 2012. október 23-án elfogadott ajánlására (2); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Tanácshoz intézett, a Szergej Magnyickij ügyében érintett orosz tisztviselőkkel szembeni közös vízumkorlátozások bevezetéséről szóló, 2012. október 23-án elfogadott ajánlására (2);

| — | tekintettel az EU és Oroszország közötti kapcsolatokról szóló állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Oroszország közötti kapcsolatokról szóló állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a nyersanyagokra kivetett kiviteli vámok bevezetéséről vagy növeléséről szóló megállapodás levélváltás formájában történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről szóló 2012. július 4-i állásfoglalására (3); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a nyersanyagokra kivetett kiviteli vámok bevezetéséről vagy növeléséről szóló megállapodás levélváltás formájában történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről szóló 2012. július 4-i állásfoglalására (3);

| — | tekintettel eljárási szabályzata 90. cikkének (4) bekezdésére és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 90. cikkének (4) bekezdésére és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0338/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0338/2012),

| A. | mivel az EU fejlődő közös kül- és biztonságpolitikájának a feltételekhez kötöttség elvével összhangban magában kell foglalnia Oroszországot is mint stratégiai partnert, feltéve hogy osztja és támogatja az Unió alapját képező alapvető értékeket, mint a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan voltát, az emberi méltóság tiszteletben tartását, az egyenlőség és a szolidaritás elveit, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartását; mivel Oroszország kulturális gyökerei Európába nyúlnak, fontos globális és regionális szereplő, valamint tagja az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának, a G8-nak, a G20-nak, az Európa Tanácsnak és az EBESZ-nek, és e szervezetek tagjaként köteles a rá háruló kötelezettségeket teljesíteni, különös tekintettel az Európa Tanács 2012. októberi ellenőrző jelentésére; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU fejlődő közös kül- és biztonságpolitikájának a feltételekhez kötöttség elvével összhangban magában kell foglalnia Oroszországot is mint stratégiai partnert, feltéve hogy osztja és támogatja az Unió alapját képező alapvető értékeket, mint a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan voltát, az emberi méltóság tiszteletben tartását, az egyenlőség és a szolidaritás elveit, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartását; mivel Oroszország kulturális gyökerei Európába nyúlnak, fontos globális és regionális szereplő, valamint tagja az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának, a G8-nak, a G20-nak, az Európa Tanácsnak és az EBESZ-nek, és e szervezetek tagjaként köteles a rá háruló kötelezettségeket teljesíteni, különös tekintettel az Európa Tanács 2012. októberi ellenőrző jelentésére;

| B. | mivel Oroszország az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagjaként a többi taggal együtt közös felelősséggel tartozik a globális stabilitás fenntartásáért; mivel számos nemzetközi szintű kihívás kizárólag az Oroszország közreműködésével folytatott, összehangolt megközelítéssel kezelhető; |
| --- | --- |

B.

mivel Oroszország az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagjaként a többi taggal együtt közös felelősséggel tartozik a globális stabilitás fenntartásáért; mivel számos nemzetközi szintű kihívás kizárólag az Oroszország közreműködésével folytatott, összehangolt megközelítéssel kezelhető;

| C. | mivel az EU és Oroszország egymástól való kölcsönös gazdasági függése állandóan fokozódik, és mivel az EU és Oroszország közötti megerősített együttműködést és jószomszédi kapcsolatokat elsőrendű fontosságúaknak kell tekinteni mindkét fél stabilitása, biztonsága és a jóléte szempontjából; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU és Oroszország egymástól való kölcsönös gazdasági függése állandóan fokozódik, és mivel az EU és Oroszország közötti megerősített együttműködést és jószomszédi kapcsolatokat elsőrendű fontosságúaknak kell tekinteni mindkét fél stabilitása, biztonsága és a jóléte szempontjából;

| D. | mivel Oroszország Vlagyimir Putyin elnöksége alatt csupán szelektív érdeklődést mutat a közös politikák kialakítása iránt, és semmilyen valós szándéka nincs a nemzetközi jog végrehajtását és a konfliktusmegelőzést szolgáló, tényleges és messzire mutató stratégiai partnerség létrehozására; |
| --- | --- |

D.

mivel Oroszország Vlagyimir Putyin elnöksége alatt csupán szelektív érdeklődést mutat a közös politikák kialakítása iránt, és semmilyen valós szándéka nincs a nemzetközi jog végrehajtását és a konfliktusmegelőzést szolgáló, tényleges és messzire mutató stratégiai partnerség létrehozására;

| E. | mivel 1994 óta, azaz a jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodás aláírása óta mind az EU, mind Oroszország mélyreható politikai, intézményi, társadalmi és gazdasági változásokon ment keresztül; |
| --- | --- |

E.

mivel 1994 óta, azaz a jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodás aláírása óta mind az EU, mind Oroszország mélyreható politikai, intézményi, társadalmi és gazdasági változásokon ment keresztül;

| F. | mivel Oroszországnak a WTO-hoz való, 2012. augusztus 22-i csatlakozása jelentős lépés, amely elősegítheti az orosz gazdaság korszerűsítésének felgyorsítását, és ezzel egyidejűleg pozitív ösztönzőként szolgál Oroszország számára az általa kötelezettségként vállalt nemzetközi kereskedelmi szabályok és normák betartására; |
| --- | --- |

F.

mivel Oroszországnak a WTO-hoz való, 2012. augusztus 22-i csatlakozása jelentős lépés, amely elősegítheti az orosz gazdaság korszerűsítésének felgyorsítását, és ezzel egyidejűleg pozitív ösztönzőként szolgál Oroszország számára az általa kötelezettségként vállalt nemzetközi kereskedelmi szabályok és normák betartására;

| G. | mivel ezekkel a változásokkal, valamint az EU és Oroszország közötti kapcsolatok előtt álló új kihívásokkal és lehetőségekkel mind kétoldalú, mind többoldalú szinten foglalkozni kell; mivel – az orosz oldal lelkesedésének jelenlegi hiánya ellenére – egy valódi stratégiai partnerség alapját egy nagyratörő, átfogó és jogilag kötelező erejű, az együttműködés legfontosabb területeire kiterjedő és a demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság közös értékein alapuló új partnerségi és együttműködési megállapodásnak kell képeznie; mivel különösen hangsúlyozni kell annak szükségességét, hogy az uniós és orosz társadalom között valódi partnerséget kell kialakítani; |
| --- | --- |

G.

mivel ezekkel a változásokkal, valamint az EU és Oroszország közötti kapcsolatok előtt álló új kihívásokkal és lehetőségekkel mind kétoldalú, mind többoldalú szinten foglalkozni kell; mivel – az orosz oldal lelkesedésének jelenlegi hiánya ellenére – egy valódi stratégiai partnerség alapját egy nagyratörő, átfogó és jogilag kötelező erejű, az együttműködés legfontosabb területeire kiterjedő és a demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság közös értékein alapuló új partnerségi és együttműködési megállapodásnak kell képeznie; mivel különösen hangsúlyozni kell annak szükségességét, hogy az uniós és orosz társadalom között valódi partnerséget kell kialakítani;

| H. | mivel a közös érdekek, valamint az egyetemes értékek, a demokratikus elvek, az alapvető és emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság iránti nagyfokú elkötelezettség alapján az Európai Unió továbbra is kiáll az Európai Unió és Oroszország közötti kapcsolatok további elmélyítése és fejlesztése, valamint a modernizációs partnerségben foglalt alapelvek mellett; |
| --- | --- |

H.

mivel a közös érdekek, valamint az egyetemes értékek, a demokratikus elvek, az alapvető és emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság iránti nagyfokú elkötelezettség alapján az Európai Unió továbbra is kiáll az Európai Unió és Oroszország közötti kapcsolatok további elmélyítése és fejlesztése, valamint a modernizációs partnerségben foglalt alapelvek mellett;

| I. | mivel aránytalanul szigorú az a közelmúltbeli ítélet, amelyben a Pussy Riot punkegyüttes tagjait kétévi szabadságvesztésre ítélték, amiért Putyin elnök ellen tiltakoztak egy moszkvai ortodox templomban, és komoly aggodalmakat ébreszt azzal kapcsolatban, hogy az orosz igazságszolgáltatási rendszer hogyan bánik az állampolgárokkal, és hogyan lép fel az orosz civil társadalom megfélemlítése irányába; |
| --- | --- |

I.

mivel aránytalanul szigorú az a közelmúltbeli ítélet, amelyben a Pussy Riot punkegyüttes tagjait kétévi szabadságvesztésre ítélték, amiért Putyin elnök ellen tiltakoztak egy moszkvai ortodox templomban, és komoly aggodalmakat ébreszt azzal kapcsolatban, hogy az orosz igazságszolgáltatási rendszer hogyan bánik az állampolgárokkal, és hogyan lép fel az orosz civil társadalom megfélemlítése irányába;

| J. | mivel a jelenleg zajló tárgyalások keretében megfelelően kell értékelni az EU és Oroszország közötti kapcsolatok jelenlegi status quóját, figyelembe véve az Oroszország és az uniós tagállamok között zajló kétoldalú vitákat; |
| --- | --- |

J.

mivel a jelenleg zajló tárgyalások keretében megfelelően kell értékelni az EU és Oroszország közötti kapcsolatok jelenlegi status quóját, figyelembe véve az Oroszország és az uniós tagállamok között zajló kétoldalú vitákat;

| K. | mivel az EU és Oroszország közötti kapcsolatokra továbbra is rányomja a bélyegét, hogy Oroszország nem veszi teljes körűen figyelembe a demokratikus értékeket és nem erősíti a jogállamiságot; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU és Oroszország közötti kapcsolatokra továbbra is rányomja a bélyegét, hogy Oroszország nem veszi teljes körűen figyelembe a demokratikus értékeket és nem erősíti a jogállamiságot;

| L. | mivel az ellenzéki erők és a nem kormányzati szervezetek képviselőit érő folyamatos megfélemlítés, zaklatás, és letartóztatásuk, továbbá a nem kormányzati szervezetek finanszírozásáról, a gyülekezési szabadságról, a rágalmazásról és az internet korlátozásáról szóló jogszabályok közelmúltbeli elfogadása, valamint a szabad és független médiára, a szexuális irányultság vagy vallásos hit tekintetében kisebbséget képező csoportokra gyakorolt egyre fokozódó nyomás az emberi jogok és demokratikus elvek további gyengülését eredményezik Oroszországban; |
| --- | --- |

L.

mivel az ellenzéki erők és a nem kormányzati szervezetek képviselőit érő folyamatos megfélemlítés, zaklatás, és letartóztatásuk, továbbá a nem kormányzati szervezetek finanszírozásáról, a gyülekezési szabadságról, a rágalmazásról és az internet korlátozásáról szóló jogszabályok közelmúltbeli elfogadása, valamint a szabad és független médiára, a szexuális irányultság vagy vallásos hit tekintetében kisebbséget képező csoportokra gyakorolt egyre fokozódó nyomás az emberi jogok és demokratikus elvek további gyengülését eredményezik Oroszországban;

| M. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága nemrégiben elítélte, és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával ellentétesnek találta az Oroszország egyes régióiban érvényben lévő, a „homoszexuális propagandát” tiltó törvényeket; |
| --- | --- |

M.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága nemrégiben elítélte, és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával ellentétesnek találta az Oroszország egyes régióiban érvényben lévő, a „homoszexuális propagandát” tiltó törvényeket;

| N. | mivel a jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodásnak mindaddig érvényesnek és hatályosnak kell maradnia, amíg új megállapodást nem kötnek és az hatályba nem lép; |
| --- | --- |

N.

mivel a jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodásnak mindaddig érvényesnek és hatályosnak kell maradnia, amíg új megállapodást nem kötnek és az hatályba nem lép;

| O. | mivel 2012. október 14-én helyi és regionális választásokat tartottak Oroszországban; |
| --- | --- |

O.

mivel 2012. október 14-én helyi és regionális választásokat tartottak Oroszországban;

| P. | mivel a fent említett új vagy módosított jogszabályokat az Állami Duma fogadta el, az EBESZ megfigyelő missziója és az Európai Parlament következtetései szerint a mostani választások nem voltak sem szabadok, sem tisztességesek; |
| --- | --- |

P.

mivel a fent említett új vagy módosított jogszabályokat az Állami Duma fogadta el, az EBESZ megfigyelő missziója és az Európai Parlament következtetései szerint a mostani választások nem voltak sem szabadok, sem tisztességesek;

| Q. | mivel az ellenzékre irányuló bizonyos eljárásokat – mint azt, hogy megfosszák mandátumától Gennagyij Gudkovot, aki a Méltányos Oroszország ellenzéki párt képviselője a Dumában – a szelektív jogalkalmazás eseteiként és a legitim politikai tevékenységbe való beavatkozásként lehet értelmezni; |
| --- | --- |

Q.

mivel az ellenzékre irányuló bizonyos eljárásokat – mint azt, hogy megfosszák mandátumától Gennagyij Gudkovot, aki a Méltányos Oroszország ellenzéki párt képviselője a Dumában – a szelektív jogalkalmazás eseteiként és a legitim politikai tevékenységbe való beavatkozásként lehet értelmezni;

| 1. | az új megállapodásról jelenleg folytatott tárgyalások összefüggésében a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz:


  A tárgyalások lefolytatásával kapcsolatosan:








  a) | biztosítsa, hogy az elkövetkező években az új megállapodás átfogó, előretekintő és jogilag kötelező keretet nyújtson az Oroszországgal fennálló kapcsolatok további fejlesztéséhez, és vegye figyelembe, hogy minden olyan területen, ahol az EU és Oroszország érdeke potenciálisan egybevág, törekedni kell az együttműködés erősítésére, egyúttal elő kell mozdítani az európai értékeket és érdekeket azokon a területeken, ahol az érdekek különbözőek, valamint támogatni kell az ország demokratizálását és korszerűsítését; tegye meg a szükséges fellépéseket annak biztosításához, hogy az Oroszországgal folytatott tárgyalások továbbra is egyenletes ütemben haladjanak, ugyanakkor adjon hangot a jelenlegi tárgyalások – amelyek ebben a szakaszban nem vezettek a várt eredményekhez – haladásának elmaradásával kapcsolatban az EU-ban fennálló aggályoknak; emlékeztessen, hogy a stratégiai partnerség csak akkor létezhet, ha mindkét fél beleegyezik az egyetemes demokratikus elvek követésébe; hangsúlyozza, hogy az EU és Oroszország közötti kapcsolatokat a kölcsönösségnek kell vezérelnie; |
| --- | --- | --- |

1.

az új megállapodásról jelenleg folytatott tárgyalások összefüggésében a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz:

A tárgyalások lefolytatásával kapcsolatosan:

a)

biztosítsa, hogy az elkövetkező években az új megállapodás átfogó, előretekintő és jogilag kötelező keretet nyújtson az Oroszországgal fennálló kapcsolatok további fejlesztéséhez, és vegye figyelembe, hogy minden olyan területen, ahol az EU és Oroszország érdeke potenciálisan egybevág, törekedni kell az együttműködés erősítésére, egyúttal elő kell mozdítani az európai értékeket és érdekeket azokon a területeken, ahol az érdekek különbözőek, valamint támogatni kell az ország demokratizálását és korszerűsítését; tegye meg a szükséges fellépéseket annak biztosításához, hogy az Oroszországgal folytatott tárgyalások továbbra is egyenletes ütemben haladjanak, ugyanakkor adjon hangot a jelenlegi tárgyalások – amelyek ebben a szakaszban nem vezettek a várt eredményekhez – haladásának elmaradásával kapcsolatban az EU-ban fennálló aggályoknak; emlékeztessen, hogy a stratégiai partnerség csak akkor létezhet, ha mindkét fél beleegyezik az egyetemes demokratikus elvek követésébe; hangsúlyozza, hogy az EU és Oroszország közötti kapcsolatokat a kölcsönösségnek kell vezérelnie;

| b) | dolgozzon aktívan a megállapodásra irányuló tárgyalások lezárásán, ami mindkét fél számára előnnyel jár és összhangban áll megerősített és egyre elmélyülő együttműködésükkel; biztosítsa, hogy a tárgyalások megteremtsék a kölcsönös bizalmat, és a kézzelfogható eredményekre és a politikai lényegre összpontosítsanak; |
| --- | --- |

b)

dolgozzon aktívan a megállapodásra irányuló tárgyalások lezárásán, ami mindkét fél számára előnnyel jár és összhangban áll megerősített és egyre elmélyülő együttműködésükkel; biztosítsa, hogy a tárgyalások megteremtsék a kölcsönös bizalmat, és a kézzelfogható eredményekre és a politikai lényegre összpontosítsanak;

| c) | törekedjen konszenzusra az uniós tagállamok között az Oroszországgal kötendő új megállapodásra irányuló tárgyalások célkitűzéseit és lefolytatását illetően, hogy az EU határozott, egységes hangon szólhasson; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Unió egységes szervezetként tárgyaljon, és álljon ki amellett, hogy a tagállamok Oroszországgal kapcsolatos, illetve annak tagállamokkal kapcsolatos érdekei uniós szinten előrébb vihetők és jobban védhetők legyenek; |
| --- | --- |

c)

törekedjen konszenzusra az uniós tagállamok között az Oroszországgal kötendő új megállapodásra irányuló tárgyalások célkitűzéseit és lefolytatását illetően, hogy az EU határozott, egységes hangon szólhasson; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Unió egységes szervezetként tárgyaljon, és álljon ki amellett, hogy a tagállamok Oroszországgal kapcsolatos, illetve annak tagállamokkal kapcsolatos érdekei uniós szinten előrébb vihetők és jobban védhetők legyenek;

| d) | ügyeljen az EU által a demokratikus elvek és az emberi jogok tiszteletben tartásával és a jogállamisággal kapcsolatosan felállítani szándékozott követelményekre, és tekintse ezek tiszteletben tartását az EU–Oroszország közötti megállapodás aláírásának abszolút előfeltételeként; |
| --- | --- |

d)

ügyeljen az EU által a demokratikus elvek és az emberi jogok tiszteletben tartásával és a jogállamisággal kapcsolatosan felállítani szándékozott követelményekre, és tekintse ezek tiszteletben tartását az EU–Oroszország közötti megállapodás aláírásának abszolút előfeltételeként;

| e) | hangsúlyozza, hogy az új megállapodás az EU és Oroszország közötti kapcsolatok irányába mutató logikus és szükséges következő lépés, összhangban a jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodással és Oroszország WTO-csatlakozásával; |
| --- | --- |

e)

hangsúlyozza, hogy az új megállapodás az EU és Oroszország közötti kapcsolatok irányába mutató logikus és szükséges következő lépés, összhangban a jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodással és Oroszország WTO-csatlakozásával;

| f) | a fentieket szem előtt tartva ismételje meg, hogy az EU-nak ezt a megállapodást kizárólag Oroszországgal kell megtárgyalnia, nem pedig a vámunióval, amelynek Oroszország is tagja; |
| --- | --- |

f)

a fentieket szem előtt tartva ismételje meg, hogy az EU-nak ezt a megállapodást kizárólag Oroszországgal kell megtárgyalnia, nem pedig a vámunióval, amelynek Oroszország is tagja;

| g) | ismételje meg, hogy Oroszország gazdasági és politikai modernizációja mindkét fél részére közös érdek, és hogy az EU fel szeretné gyorsítani a modernizációs partnerség keretében elindított folyamatot; hangsúlyozza, hogy Oroszország modernizációra irányuló politikái nem korlátozódhatnak a gazdasági területre, és azokat teljes körű politikai reformnak kell kísérnie, a fő hangsúlyt a jogállamiság garantálására és a korrupció elleni küzdelemre helyezve; |
| --- | --- |

g)

ismételje meg, hogy Oroszország gazdasági és politikai modernizációja mindkét fél részére közös érdek, és hogy az EU fel szeretné gyorsítani a modernizációs partnerség keretében elindított folyamatot; hangsúlyozza, hogy Oroszország modernizációra irányuló politikái nem korlátozódhatnak a gazdasági területre, és azokat teljes körű politikai reformnak kell kísérnie, a fő hangsúlyt a jogállamiság garantálására és a korrupció elleni küzdelemre helyezve;

| h) | vállaljon tevékeny szerepet az uniós tagállamok és az Orosz Föderáció közötti különböző kétoldalú modernizációs partnerségek koordinálásában, biztosítva a következetesebb és eredményesebb uniós politikát; |
| --- | --- |

h)

vállaljon tevékeny szerepet az uniós tagállamok és az Orosz Föderáció közötti különböző kétoldalú modernizációs partnerségek koordinálásában, biztosítva a következetesebb és eredményesebb uniós politikát;

Politikai párbeszéd és együttműködés

| i) | figyelmesen kövesse nyomon Oroszország belső fejlődését, működjön együtt valamennyi fontosabb politikai szereplővel, támogassa az intézményfejlesztést Oroszországban, valamint a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság elvét; ennek során támogassa aktívan az összes olyan társadalmi kezdeményezést, amely a jogállamiság és a demokrácia elveitől vezéreltetve a polgári társadalom építésére irányul, különös figyelmet fordítva az internet ilyen célú felhasználására; |
| --- | --- |

i)

figyelmesen kövesse nyomon Oroszország belső fejlődését, működjön együtt valamennyi fontosabb politikai szereplővel, támogassa az intézményfejlesztést Oroszországban, valamint a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság elvét; ennek során támogassa aktívan az összes olyan társadalmi kezdeményezést, amely a jogállamiság és a demokrácia elveitől vezéreltetve a polgári társadalom építésére irányul, különös figyelmet fordítva az internet ilyen célú felhasználására;

| j) | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Oroszország biztosítsa a független és pártatlan igazságszolgáltatási rendszer működését, és erősítse a korrupció elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

j)

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Oroszország biztosítsa a független és pártatlan igazságszolgáltatási rendszer működését, és erősítse a korrupció elleni küzdelmet;

| k) | hívja fel Oroszországot, hogy a politikai rendszer jogszerűségének biztosítása érdekében tartsa tiszteletben a szabad és tisztességes választások garantálására vonatkozó kötelezettséget; |
| --- | --- |

k)

hívja fel Oroszországot, hogy a politikai rendszer jogszerűségének biztosítása érdekében tartsa tiszteletben a szabad és tisztességes választások garantálására vonatkozó kötelezettséget;

| l) | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Oroszország teljes mértékben tartsa be nemzetközi jogi kötelezettségeit és az alapvető emberi jogoknak az emberi jogok európai egyezményében és a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányában rögzített elveit, amelyeknek Oroszország is részes fele; emlékeztessen arra, hogy a politikai pluralizmus, a médiaszabadság, a jogállamiság, az igazságszolgáltatás függetlensége és pártatlansága, a szólás- és gyülekezési szabadság, beleértve az internetet is, a hatékony és független szakszervezetek, valamint a megkülönböztetésmentesség szükséges előfeltételei Oroszország további fejlődésének és modernizációjának, valamint az EU és Oroszország közötti stratégiai együttműködés fenntarthatóvá tételének; |
| --- | --- |

l)

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Oroszország teljes mértékben tartsa be nemzetközi jogi kötelezettségeit és az alapvető emberi jogoknak az emberi jogok európai egyezményében és a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányában rögzített elveit, amelyeknek Oroszország is részes fele; emlékeztessen arra, hogy a politikai pluralizmus, a médiaszabadság, a jogállamiság, az igazságszolgáltatás függetlensége és pártatlansága, a szólás- és gyülekezési szabadság, beleértve az internetet is, a hatékony és független szakszervezetek, valamint a megkülönböztetésmentesség szükséges előfeltételei Oroszország további fejlődésének és modernizációjának, valamint az EU és Oroszország közötti stratégiai együttműködés fenntarthatóvá tételének;

| m) | hangsúlyozza, hogy Oroszországnak az ENSZ Biztonsági Tanácsa állandó tagjaként komolyan kell vennie a nemzetközi béke, stabilitás és biztonság tekintetében vállalt felelősségét; |
| --- | --- |

m)

hangsúlyozza, hogy Oroszországnak az ENSZ Biztonsági Tanácsa állandó tagjaként komolyan kell vennie a nemzetközi béke, stabilitás és biztonság tekintetében vállalt felelősségét;

| n) | adjon hangot aggodalmának azzal kapcsolatban, hogy Oroszországban egyre kedvezőtlenebb a civil társadalom fejlődéséhez szükséges környezet, különös tekintettel a tüntetésekre, a nem kormányzati szervezetekre, a rágalmazásra és az internet jogi szabályozására vonatkozó jogszabályok közelmúltbeli elfogadására, amelyek homályos rendelkezéseket tartalmaznak és a jog önkényes érvényesítésének kockázatával járnak, valamint a hazaárulásról és kémkedésről szóló törvényre vonatkozó számos olyan módosítás Duma általi elfogadására, melyek potenciálisan az emberijogvédőket célzó új rendelkezéseket vezetnek be a büntető törvénykönyvbe; emlékeztesse az orosz hatóságokat arra, hogy egy modern és virágzó társadalomnak el kell ismernie és védenie kell valamennyi polgárának egyéni és kollektív jogait; sürgesse e tekintetben az orosz hatóságokat, hogy kellő időben tegyenek annak érdekében, hogy a fent említett jogszabályok összhangba kerüljenek a nemzetközi előírásokkal, és a témával tárgyalások keretében foglalkozzanak; |
| --- | --- |

n)

adjon hangot aggodalmának azzal kapcsolatban, hogy Oroszországban egyre kedvezőtlenebb a civil társadalom fejlődéséhez szükséges környezet, különös tekintettel a tüntetésekre, a nem kormányzati szervezetekre, a rágalmazásra és az internet jogi szabályozására vonatkozó jogszabályok közelmúltbeli elfogadására, amelyek homályos rendelkezéseket tartalmaznak és a jog önkényes érvényesítésének kockázatával járnak, valamint a hazaárulásról és kémkedésről szóló törvényre vonatkozó számos olyan módosítás Duma általi elfogadására, melyek potenciálisan az emberijogvédőket célzó új rendelkezéseket vezetnek be a büntető törvénykönyvbe; emlékeztesse az orosz hatóságokat arra, hogy egy modern és virágzó társadalomnak el kell ismernie és védenie kell valamennyi polgárának egyéni és kollektív jogait; sürgesse e tekintetben az orosz hatóságokat, hogy kellő időben tegyenek annak érdekében, hogy a fent említett jogszabályok összhangba kerüljenek a nemzetközi előírásokkal, és a témával tárgyalások keretében foglalkozzanak;

| o) | emelje ki az EU és Oroszország közötti emberi jogi párbeszéd megerősítését annak érdekében, hogy az az emberi jogok oroszországi előmozdításának hatékony és eredményorientált eszközévé váljon; szólítsa fel különösen az orosz hatóságokat arra, hogy tartózkodjanak a békés gyülekezések indokolatlan korlátozásától, biztosítsák az emberi jogok védelmezőinek védelmét, vessenek véget a múltbéli jogsértések és az aktivisták ellen elkövetett gyilkosságok büntetlenségének, teremtsenek olyan légkört, amelyben a civil társadalmi szervezetek és a nem kormányzati szervezetek indokolatlan korlátozásoktól mentesen, valamint zaklatástól és megfélemlítéstől való félelem nélkül tudnak működni, valamint biztosítsák az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott határozatoknak való teljes megfelelést; ösztönözze mindkét felet, hogy biztosítsák az EU és Oroszország közötti emberi jogi konzultációk nagyobb átláthatóságát és nyitottságát, többek között azáltal, hogy az összes érintett oroszországi minisztérium képviselői részt vesznek az orosz és nemzetközi nem kormányzati szervezetekkel folytatott előkészítő üléseken és a konzultációs üléseken; |
| --- | --- |

o)

emelje ki az EU és Oroszország közötti emberi jogi párbeszéd megerősítését annak érdekében, hogy az az emberi jogok oroszországi előmozdításának hatékony és eredményorientált eszközévé váljon; szólítsa fel különösen az orosz hatóságokat arra, hogy tartózkodjanak a békés gyülekezések indokolatlan korlátozásától, biztosítsák az emberi jogok védelmezőinek védelmét, vessenek véget a múltbéli jogsértések és az aktivisták ellen elkövetett gyilkosságok büntetlenségének, teremtsenek olyan légkört, amelyben a civil társadalmi szervezetek és a nem kormányzati szervezetek indokolatlan korlátozásoktól mentesen, valamint zaklatástól és megfélemlítéstől való félelem nélkül tudnak működni, valamint biztosítsák az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott határozatoknak való teljes megfelelést; ösztönözze mindkét felet, hogy biztosítsák az EU és Oroszország közötti emberi jogi konzultációk nagyobb átláthatóságát és nyitottságát, többek között azáltal, hogy az összes érintett oroszországi minisztérium képviselői részt vesznek az orosz és nemzetközi nem kormányzati szervezetekkel folytatott előkészítő üléseken és a konzultációs üléseken;

| p) | határozottan jelentse ki ismét, hogy az emberi jogoknak – nevezetesen a szólásszabadságnak és a gyülekezési szabadságnak – a nemi irányultsággal és nemi identitással kapcsolatos, regionális és szövetségi szintű csorbítására irányuló ismételt kísérletek ellentétesek az Oroszország által az alkotmánya, az emberi jogok európai egyezménye és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya értelmében vállalt kötelezettségekkel; felszólítja a Dumát, hogy az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának Fedotova kontra Oroszország ügyben hozott határozatával összhangban tartózkodjon a „homoszexuális propaganda” országos szinten való betiltásának elfogadásától; |
| --- | --- |

p)

határozottan jelentse ki ismét, hogy az emberi jogoknak – nevezetesen a szólásszabadságnak és a gyülekezési szabadságnak – a nemi irányultsággal és nemi identitással kapcsolatos, regionális és szövetségi szintű csorbítására irányuló ismételt kísérletek ellentétesek az Oroszország által az alkotmánya, az emberi jogok európai egyezménye és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya értelmében vállalt kötelezettségekkel; felszólítja a Dumát, hogy az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának Fedotova kontra Oroszország ügyben hozott határozatával összhangban tartózkodjon a „homoszexuális propaganda” országos szinten való betiltásának elfogadásától;

| q) | hangsúlyozza, hogy az orosz hatóságoknak véget kell vetniük az országban jelen levő büntetlenségnek, a politikai indíttatású zaklatásoknak, letartóztatásoknak és fogva tartásoknak, és kiemeli, hogy fel kell hagyni az ellenzékiekkel szemben alkalmazott elnyomó intézkedésekkel; biztosítsa az emberi jogi jogsértések számos esetének, többek között Mihail Hodorkovszkij bebörtönzésének, valamint Szergej Magnyickij, Alekszandr Litvinyenko és Anna Politkovszkaja, Natalia Estemirova és mások halálának a kivizsgálását, amelyeket ezidáig még nem vizsgáltak ki pártatlan és független módon; |
| --- | --- |

q)

hangsúlyozza, hogy az orosz hatóságoknak véget kell vetniük az országban jelen levő büntetlenségnek, a politikai indíttatású zaklatásoknak, letartóztatásoknak és fogva tartásoknak, és kiemeli, hogy fel kell hagyni az ellenzékiekkel szemben alkalmazott elnyomó intézkedésekkel; biztosítsa az emberi jogi jogsértések számos esetének, többek között Mihail Hodorkovszkij bebörtönzésének, valamint Szergej Magnyickij, Alekszandr Litvinyenko és Anna Politkovszkaja, Natalia Estemirova és mások halálának a kivizsgálását, amelyeket ezidáig még nem vizsgáltak ki pártatlan és független módon;

| r) | támogassa az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a Pussy Riot elleni politikai indíttatású ítélettel kapcsolatos álláspontját, és követelje az együttes tagjainak azonnali szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

r)

támogassa az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a Pussy Riot elleni politikai indíttatású ítélettel kapcsolatos álláspontját, és követelje az együttes tagjainak azonnali szabadon bocsátását;

| s) | felszólítja Oroszországot, hogy ne használja a „hagyományos értékek” koncepcióját a kisebbségi csoportok megkülönböztetésére, az eltérő vélemények elhallgattatására vagy az emberi jogok megsértésére; |
| --- | --- |

s)

felszólítja Oroszországot, hogy ne használja a „hagyományos értékek” koncepcióját a kisebbségi csoportok megkülönböztetésére, az eltérő vélemények elhallgattatására vagy az emberi jogok megsértésére;

| t) | illesszen bele az új és átfogó partnerségi és együttműködési megállapodásba Oroszország alkotmányának megfelelően az emberi jogok védelméről és előmozdításáról szóló záradékokat és feltételeket, és a lehető legnagyobb mértékben vegye figyelembe az Európa Tanács és az EBESZ keretmunkáját, amely mellett Oroszország elkötelezte magát, egyértelmű felfüggesztési mechanizmussal a súlyos jogsértések és a megfelelés hiányának esetére; |
| --- | --- |

t)

illesszen bele az új és átfogó partnerségi és együttműködési megállapodásba Oroszország alkotmányának megfelelően az emberi jogok védelméről és előmozdításáról szóló záradékokat és feltételeket, és a lehető legnagyobb mértékben vegye figyelembe az Európa Tanács és az EBESZ keretmunkáját, amely mellett Oroszország elkötelezte magát, egyértelmű felfüggesztési mechanizmussal a súlyos jogsértések és a megfelelés hiányának esetére;

| u) | hangsúlyozza, hogy az orosz társadalom egészére, valamint az EU és Oroszország közötti stratégiai partnerségre nézve ösztönző és előnyös lenne egy olyan politikai rendszer, amely valamennyi politikai párt számára mozgásteret biztosít, valódi versenyt és hatékony politikai alternatívákat kínál; e tekintetben hívja fel Oroszországot, hogy ténylegesen foglalkozzon az EBESZ által a legutóbbi választásokat illetően megfogalmazott összes ajánlással; |
| --- | --- |

u)

hangsúlyozza, hogy az orosz társadalom egészére, valamint az EU és Oroszország közötti stratégiai partnerségre nézve ösztönző és előnyös lenne egy olyan politikai rendszer, amely valamennyi politikai párt számára mozgásteret biztosít, valódi versenyt és hatékony politikai alternatívákat kínál; e tekintetben hívja fel Oroszországot, hogy ténylegesen foglalkozzon az EBESZ által a legutóbbi választásokat illetően megfogalmazott összes ajánlással;

| v) | foglaljon bele a megállapodásba olyan szükséges rendelkezéseket, amelyek a mindent behálózó, és a polgárok államba vetett bizalmát aláásó, valamint a modernizáció irányába tett erőfeszítéseket veszélyeztető korrupció felszámolására irányuló fellépéseket tartalmaznak; emellett szerepeltessen konkrét feltételeket a határon átnyúló korrupció leküzdése terén az Oroszország és az EU között zajló együttműködésre nézve; |
| --- | --- |

v)

foglaljon bele a megállapodásba olyan szükséges rendelkezéseket, amelyek a mindent behálózó, és a polgárok államba vetett bizalmát aláásó, valamint a modernizáció irányába tett erőfeszítéseket veszélyeztető korrupció felszámolására irányuló fellépéseket tartalmaznak; emellett szerepeltessen konkrét feltételeket a határon átnyúló korrupció leküzdése terén az Oroszország és az EU között zajló együttműködésre nézve;

| w) | mozdítsa elő az EU és Oroszország közötti stratégiai partnerséget az olyan globális kihívások kezelésében, mint a nonproliferáció, a terrorizmus elleni küzdelem, az elhúzódó vagy új konfliktusoknak az ENSZ Alapokmánya és a hatályos nemzetközi közjog elveinek alapján történő békés megoldása, az energiaellátás biztonsága, az északi-sarkvidéki dimenzió, az éghajlatváltozás, a szegénység csökkentése, valamint jusson megállapodásra e stratégiai partnerség közös céljait illetően; ragaszkodjon ahhoz, hogy Oroszország azonnali hatállyal vessen véget az EU, az EBESZ és az ENSZ által fegyverembargó alá helyezett országok felfegyverzésének; |
| --- | --- |

w)

mozdítsa elő az EU és Oroszország közötti stratégiai partnerséget az olyan globális kihívások kezelésében, mint a nonproliferáció, a terrorizmus elleni küzdelem, az elhúzódó vagy új konfliktusoknak az ENSZ Alapokmánya és a hatályos nemzetközi közjog elveinek alapján történő békés megoldása, az energiaellátás biztonsága, az északi-sarkvidéki dimenzió, az éghajlatváltozás, a szegénység csökkentése, valamint jusson megállapodásra e stratégiai partnerség közös céljait illetően; ragaszkodjon ahhoz, hogy Oroszország azonnali hatállyal vessen véget az EU, az EBESZ és az ENSZ által fegyverembargó alá helyezett országok felfegyverzésének;

| x) | működjön együtt Oroszországgal a közös szomszédság területén a stabilitás, a politikai együttműködés és a gazdasági fejlődés megerősítése terén való közös felelősségvállalás érdekében, és hangsúlyozza, hogy minden országnak szuverén joga, hogy külpolitikai orientációját és biztonsági intézkedéseit megválassza; |
| --- | --- |

x)

működjön együtt Oroszországgal a közös szomszédság területén a stabilitás, a politikai együttműködés és a gazdasági fejlődés megerősítése terén való közös felelősségvállalás érdekében, és hangsúlyozza, hogy minden országnak szuverén joga, hogy külpolitikai orientációját és biztonsági intézkedéseit megválassza;

| y) | szólítsa fel az orosz hatóságokat, hogy az Észak-Kaukázusban vessenek véget az emberi jogok megsértésével kapcsolatos büntetlenség elterjedt gyakorlatának és a jogállamiság hiányának; |
| --- | --- |

y)

szólítsa fel az orosz hatóságokat, hogy az Észak-Kaukázusban vessenek véget az emberi jogok megsértésével kapcsolatos büntetlenség elterjedt gyakorlatának és a jogállamiság hiányának;

| z) | sürgesse Oroszországot, hogy tevékenyen segítse elő a patthelyzetbe jutott konfliktusok békés rendezését és fokozza az elhúzódó dél-kaukázusi és moldovai konfliktusok nemzetközi jogszabályok és békés konfliktusmegoldási alapon történő megoldására irányuló együttműködést az EU és Oroszország között; folytasson intenzívebb egyeztetéseket Oroszországgal a 2008-as tűzszüneti megállapodás feltétel nélküli teljesítésének biztosítása érdekében; szólítsa fel Oroszországot, hogy vonja vissza Abházia és Dél-Oszétia elismerését; és tegye lehetővé az EU megfigyelő missziójának teljes és szabad bejutását ezekre a grúz területekre; |
| --- | --- |

z)

sürgesse Oroszországot, hogy tevékenyen segítse elő a patthelyzetbe jutott konfliktusok békés rendezését és fokozza az elhúzódó dél-kaukázusi és moldovai konfliktusok nemzetközi jogszabályok és békés konfliktusmegoldási alapon történő megoldására irányuló együttműködést az EU és Oroszország között; folytasson intenzívebb egyeztetéseket Oroszországgal a 2008-as tűzszüneti megállapodás feltétel nélküli teljesítésének biztosítása érdekében; szólítsa fel Oroszországot, hogy vonja vissza Abházia és Dél-Oszétia elismerését; és tegye lehetővé az EU megfigyelő missziójának teljes és szabad bejutását ezekre a grúz területekre;

| aa) | folytassa erőfeszítéseit a rövid távú tartózkodás céljából történő vízummentes utazásra irányuló közös lépések teljes körű végrehajtása érdekében, tekintettel a schengeni övezetbe tartozó országok és Oroszország közötti vízumrendszer fokozatos megszüntetésére; amennyire csak lehet és a lehető leggyorsabban segítse elő a vízumkönnyítést egyetemi tanárok, hallgatók, kutatók, újságírók, üzletemberek, a civil társadalom képviselői és ifjúsági csereprogramok számára; a követelmények tekintetében minimális szinten harmonizálja a vízumkódex tagállamok általi alkalmazását; |
| --- | --- |

aa)

folytassa erőfeszítéseit a rövid távú tartózkodás céljából történő vízummentes utazásra irányuló közös lépések teljes körű végrehajtása érdekében, tekintettel a schengeni övezetbe tartozó országok és Oroszország közötti vízumrendszer fokozatos megszüntetésére; amennyire csak lehet és a lehető leggyorsabban segítse elő a vízumkönnyítést egyetemi tanárok, hallgatók, kutatók, újságírók, üzletemberek, a civil társadalom képviselői és ifjúsági csereprogramok számára; a követelmények tekintetében minimális szinten harmonizálja a vízumkódex tagállamok általi alkalmazását;

| ab) | hangsúlyozza, hogy az EU vízumszabályok enyhítésére irányuló lépéseiből bűnözőknek és az emberi jogok megsértőinek nem szabad hasznok húzniuk; utasítja az alelnököt/főképviselőt, hogy a Parlament ajánlását tűzze a Külügyek Tanácsa egyik soron következő ülésének napirendjére; |
| --- | --- |

ab)

hangsúlyozza, hogy az EU vízumszabályok enyhítésére irányuló lépéseiből bűnözőknek és az emberi jogok megsértőinek nem szabad hasznok húzniuk; utasítja az alelnököt/főképviselőt, hogy a Parlament ajánlását tűzze a Külügyek Tanácsa egyik soron következő ülésének napirendjére;

| ac) | hangsúlyozza a tudományos, kulturális és oktatási együttműködés előmozdítását, elősegítve a személyes kapcsolattartást és a jobb megértést az EU és Oroszország társadalmai között; |
| --- | --- |

ac)

hangsúlyozza a tudományos, kulturális és oktatási együttműködés előmozdítását, elősegítve a személyes kapcsolattartást és a jobb megértést az EU és Oroszország társadalmai között;

Gazdasági együttműködés

| ad) | vegye kellőképpen figyelembe az EU és Oroszország közötti növekvő gazdasági együttműködést, amely a kölcsönös importpiacok, valamint áru-, szolgáltatás- és energianyújtás formájában valósul meg; |
| --- | --- |

ad)

vegye kellőképpen figyelembe az EU és Oroszország közötti növekvő gazdasági együttműködést, amely a kölcsönös importpiacok, valamint áru-, szolgáltatás- és energianyújtás formájában valósul meg;

| ae) | kövesse szorosan nyomon és értékelje, ösztönözze és támogassa Oroszország WTO-szabályoknak való megfelelését és hajlandóságát arra, hogy a WTO-tagságot a strukturális reformok hajtóerejeként használja; adott esetben ösztönözze Oroszország OECD-tagsági törekvéseit; |
| --- | --- |

ae)

kövesse szorosan nyomon és értékelje, ösztönözze és támogassa Oroszország WTO-szabályoknak való megfelelését és hajlandóságát arra, hogy a WTO-tagságot a strukturális reformok hajtóerejeként használja; adott esetben ösztönözze Oroszország OECD-tagsági törekvéseit;

| af) | hangsúlyozza, hogy Oroszország WTO-szabályoknak való teljes mértékű megfelelése szükséges előfeltétele és minimumkövetelménye az EU-val kötendő megállapodásnak; ezzel összefüggésben ismételten vizsgálja felül az orosz áruk és szolgáltatások behozatalára vonatkozó meglévő korlátok WTO-szabványokkal való összeegyeztethetőségét, és adott esetben kezdeményezze azok megszüntetését; |
| --- | --- |

af)

hangsúlyozza, hogy Oroszország WTO-szabályoknak való teljes mértékű megfelelése szükséges előfeltétele és minimumkövetelménye az EU-val kötendő megállapodásnak; ezzel összefüggésben ismételten vizsgálja felül az orosz áruk és szolgáltatások behozatalára vonatkozó meglévő korlátok WTO-szabványokkal való összeegyeztethetőségét, és adott esetben kezdeményezze azok megszüntetését;

| ag) | ragaszkodjon az EU és Oroszország közötti kétoldalú megállapodáshoz, egyben tegye egyértelművé, hogy az EU és az Oroszország vezette vámunió közötti megállapodás lehetőségét hosszú távon csak akkor lehet előirányozni, ha a kétoldalú megállapodás hatályba lépett; |
| --- | --- |

ag)

ragaszkodjon az EU és Oroszország közötti kétoldalú megállapodáshoz, egyben tegye egyértelművé, hogy az EU és az Oroszország vezette vámunió közötti megállapodás lehetőségét hosszú távon csak akkor lehet előirányozni, ha a kétoldalú megállapodás hatályba lépett;

| ah) | ösztönözze az orosz feleket, hogy mutassanak egyértelmű politikai szándékot egy jogilag kötelező kereskedelmi és beruházási rendelkezésekről szóló megállapodás elérésére, amelyeket a partnerségi és együttműködési megállapodásba már belefoglalt, illetve a WTO-csatlakozással összhangban álló rendelkezésekre kell építeni; emlékeztessen rá, hogy az EU célkitűzése e területen arra irányul, hogy javítsa és stabilizálja az üzleti környezetet, mivel ez mindkét fél számára előnyös lenne és továbbfejlesztené a 2010-ben elindított modernizációs partnerségben meghatározott célkitűzéseket; |
| --- | --- |

ah)

ösztönözze az orosz feleket, hogy mutassanak egyértelmű politikai szándékot egy jogilag kötelező kereskedelmi és beruházási rendelkezésekről szóló megállapodás elérésére, amelyeket a partnerségi és együttműködési megállapodásba már belefoglalt, illetve a WTO-csatlakozással összhangban álló rendelkezésekre kell építeni; emlékeztessen rá, hogy az EU célkitűzése e területen arra irányul, hogy javítsa és stabilizálja az üzleti környezetet, mivel ez mindkét fél számára előnyös lenne és továbbfejlesztené a 2010-ben elindított modernizációs partnerségben meghatározott célkitűzéseket;

| ai) | foglalkozzon a hamisított termékek oroszországi gyártásának és értékesítésének tartósan fennálló problémájával; |
| --- | --- |

ai)

foglalkozzon a hamisított termékek oroszországi gyártásának és értékesítésének tartósan fennálló problémájával;

| aj) | ösztönözze, egyrészt hogy Oroszország folytassa gazdaságának átszervezését, másrészt gyorsítsa fel az energiaközpontú modellről való áttérését egy ipar- és szolgáltatásközpontú, hatékony forrásfelhasználáson és megújuló energiák használatán alapuló modell felé; hangsúlyozza, hogy az olajárak ingatagok és a jelenlegi magas árak nem képezhetnek kifogást a gazdaság szükséges modernizációjának elhalasztására; |
| --- | --- |

aj)

ösztönözze, egyrészt hogy Oroszország folytassa gazdaságának átszervezését, másrészt gyorsítsa fel az energiaközpontú modellről való áttérését egy ipar- és szolgáltatásközpontú, hatékony forrásfelhasználáson és megújuló energiák használatán alapuló modell felé; hangsúlyozza, hogy az olajárak ingatagok és a jelenlegi magas árak nem képezhetnek kifogást a gazdaság szükséges modernizációjának elhalasztására;

| ak) | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy közös európai energiaügyi külpolitikát alakítsanak ki azzal a céllal, hogy az EU, Oroszország és a tranzitországok közötti háromoldalú együttműködés megkezdése révén javítsák az energiabiztonságot; |
| --- | --- |

ak)

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy közös európai energiaügyi külpolitikát alakítsanak ki azzal a céllal, hogy az EU, Oroszország és a tranzitországok közötti háromoldalú együttműködés megkezdése révén javítsák az energiabiztonságot;

| al) | vegye figyelembe, hogy még jelentős beruházási erőfeszítéseket kell véghezvinni az orosz gazdaság és az uniós beruházások szempontjából döntő fontosságú szovjet időkbeli infrastruktúrákon; |
| --- | --- |

al)

vegye figyelembe, hogy még jelentős beruházási erőfeszítéseket kell véghezvinni az orosz gazdaság és az uniós beruházások szempontjából döntő fontosságú szovjet időkbeli infrastruktúrákon;

| am) | biztosítsa egy, az energiáról szóló alapvető és jogilag kötelező erejű fejezet belefoglalását a megállapodásba, hogy biztosítani lehessen az EU megbízható és költséghatékony energiaellátását; biztosítsa, hogy az ilyen irányú energiaügyi partnerség az átláthatóság, a tisztességes verseny, a monopolista magatartás kizárása, a kölcsönösség és a megkülönböztetésmentesség elvein alapuljon; hangsúlyozza az EU tagállamainak energiaellátásával kapcsolatos megoldatlan kérdések kezelésének fontosságát; biztosítsa, hogy az Energia Charta Egyezmény elvei az új megállapodás szerves részévé váljanak; |
| --- | --- |

am)

biztosítsa egy, az energiáról szóló alapvető és jogilag kötelező erejű fejezet belefoglalását a megállapodásba, hogy biztosítani lehessen az EU megbízható és költséghatékony energiaellátását; biztosítsa, hogy az ilyen irányú energiaügyi partnerség az átláthatóság, a tisztességes verseny, a monopolista magatartás kizárása, a kölcsönösség és a megkülönböztetésmentesség elvein alapuljon; hangsúlyozza az EU tagállamainak energiaellátásával kapcsolatos megoldatlan kérdések kezelésének fontosságát; biztosítsa, hogy az Energia Charta Egyezmény elvei az új megállapodás szerves részévé váljanak;

| an) | gondoskodjon a nyersanyagok kiviteli vámjainak bevezetéséről vagy növeléséről szóló, jogilag kötelező fejezet beillesztéséről; |
| --- | --- |

an)

gondoskodjon a nyersanyagok kiviteli vámjainak bevezetéséről vagy növeléséről szóló, jogilag kötelező fejezet beillesztéséről;

| ao) | kövesse nyomon és hangsúlyozza az oroszországi – mind a működő, mind az építés szakaszában levő – atomerőművekre vonatkozóan az összes rendelkezésre álló eszköz és szerződés alapján a legszigorúbb nemzetközi biztonsági előírások végrehajtását és érvényesítését; e tekintetben sürgesse Oroszországot az országhatárokon átterjedő környezeti hatásvizsgálatokról szóló UNECE (Espoo-i) egyezmény megerősítésére és azonnali betartására; |
| --- | --- |

ao)

kövesse nyomon és hangsúlyozza az oroszországi – mind a működő, mind az építés szakaszában levő – atomerőművekre vonatkozóan az összes rendelkezésre álló eszköz és szerződés alapján a legszigorúbb nemzetközi biztonsági előírások végrehajtását és érvényesítését; e tekintetben sürgesse Oroszországot az országhatárokon átterjedő környezeti hatásvizsgálatokról szóló UNECE (Espoo-i) egyezmény megerősítésére és azonnali betartására;

| ap) | szólítsa fel Oroszországot, hogy állítsa le az összes csernobili típusú és első generációs atomreaktort, különösen azokat, amelyek az EU határaihoz közel találhatók, és fejezze ki súlyos aggodalmait a Kalinyingrád Oblaszty és Szosznovij Bor területén zajló atomerőmű-projekteket illetően; |
| --- | --- |

ap)

szólítsa fel Oroszországot, hogy állítsa le az összes csernobili típusú és első generációs atomreaktort, különösen azokat, amelyek az EU határaihoz közel találhatók, és fejezze ki súlyos aggodalmait a Kalinyingrád Oblaszty és Szosznovij Bor területén zajló atomerőmű-projekteket illetően;

| aq) | fokozza a további kölcsönös együttműködést a kutatás, az oktatás, a kultúra és a tudomány területén; támogassa a XX. század történelmével kapcsolatos közös értelmezés kialakítását; |
| --- | --- |

aq)

fokozza a további kölcsönös együttműködést a kutatás, az oktatás, a kultúra és a tudomány területén; támogassa a XX. század történelmével kapcsolatos közös értelmezés kialakítását;

| ar) | fejezze ki súlyos aggodalmait a sarkköri kereskedelmi fúrások és az egész Oroszországban megtalálható fúróhelyek környékén bekövetkező kiterjedt szennyezés miatt; |
| --- | --- |

ar)

fejezze ki súlyos aggodalmait a sarkköri kereskedelmi fúrások és az egész Oroszországban megtalálható fúróhelyek környékén bekövetkező kiterjedt szennyezés miatt;

| as) | a parlamenti együttműködésre vonatkozó rendelkezések tárgyában egyeztessen az Európai Parlamenttel; |
| --- | --- |

as)

a parlamenti együttműködésre vonatkozó rendelkezések tárgyában egyeztessen az Európai Parlamenttel;

| at) | az új megállapodás végrehajtása tekintetében illesszen be egyértelmű feltételeket, valamint gondoskodjon ellenőrző mechanizmusokról, beleértve az Európai Parlamentnek benyújtandó rendszeres jelentésekre vonatkozó rendelkezést is; |
| --- | --- |

at)

az új megállapodás végrehajtása tekintetében illesszen be egyértelmű feltételeket, valamint gondoskodjon ellenőrző mechanizmusokról, beleértve az Európai Parlamentnek benyújtandó rendszeres jelentésekre vonatkozó rendelkezést is;

| au) | ösztönözze az uniós tárgyalóküldöttséget az EP-vel való további jó együttműködésre, folyamatos, dokumentumokkal alátámasztott tájékoztatást adva a tárgyalások előrehaladásáról, összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdésével, amely kimondja, hogy az Európai Parlamentet az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell; |
| --- | --- |

au)

ösztönözze az uniós tárgyalóküldöttséget az EP-vel való további jó együttműködésre, folyamatos, dokumentumokkal alátámasztott tájékoztatást adva a tárgyalások előrehaladásáról, összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdésével, amely kimondja, hogy az Európai Parlamentet az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell;

| 2. | ügyeljen az EU által a demokratikus elvek tiszteletben tartásával kapcsolatban meghatározni kívánt követelményekre, és tekintse ezt a szempontot az EU és Oroszország közötti megállapodás aláírásának abszolút előfeltételeként; |
| --- | --- |

2.

ügyeljen az EU által a demokratikus elvek tiszteletben tartásával kapcsolatban meghatározni kívánt követelményekre, és tekintse ezt a szempontot az EU és Oroszország közötti megállapodás aláírásának abszolút előfeltételeként;

o

o o

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt, az Európai Parlament ajánlásait tartalmazó állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint tájékoztatás céljából az Oroszországi Föderációnak és az Orosz Állami Dumának. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt, az Európai Parlament ajánlásait tartalmazó állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint tájékoztatás céljából az Oroszországi Föderációnak és az Orosz Állami Dumának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0409.

(2)  Elfogadott szöveg: P7_TA(2012)0369.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0286.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/130 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/130

---

P7_TA(2012)0506

Az izraeli kormány határozata a ciszjordániai telepek kiterjesztéséről

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az izraeli kormánynak a ciszjordániai telepek bővítéséről szóló határozatáról (2012/2911(RSP))

(2015/C 434/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel az ENSZ vonatkozó határozataira: az ENSZ Közgyűlésének 181. (1947) és 194. (1948) számú határozatára és az ENSZ Biztonsági Tanácsának 242. (1967), 338. (1973), 1397. (2002), 1515. (2003) és 1850. (2008) számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ vonatkozó határozataira: az ENSZ Közgyűlésének 181. (1947) és 194. (1948) számú határozatára és az ENSZ Biztonsági Tanácsának 242. (1967), 338. (1973), 1397. (2002), 1515. (2003) és 1850. (2008) számú határozatára,

| — | tekintettel az 1993. szeptember 13-i oslói megállapodásokra („Elvi nyilatkozat az átmeneti önkormányzati rendszerről”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1993. szeptember 13-i oslói megállapodásokra („Elvi nyilatkozat az átmeneti önkormányzati rendszerről”),

| — | tekintettel a Ciszjordániáról és a Gázai övezetről szóló 1995. szeptember 28-i átmeneti megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Ciszjordániáról és a Gázai övezetről szóló 1995. szeptember 28-i átmeneti megállapodásra,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Catherine Ashton által tett nyilatkozatokra, különösen a telepek bővítésével kapcsolatban 2012. június 8-án és 2012. december 2-án tett nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Catherine Ashton által tett nyilatkozatokra, különösen a telepek bővítésével kapcsolatban 2012. június 8-án és 2012. december 2-án tett nyilatkozataira,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2012. november 29-én elfogadott határozatra, amely nem tagállami megfigyelői státuszt adott Palesztinának, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2012. november 29-én elfogadott határozatra, amely nem tagállami megfigyelői státuszt adott Palesztinának,

| — | tekintettel az Európai Tanácsnak a közel-keleti békefolyamatról szóló, 2012. december 10-i és 2012. május 14-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácsnak a közel-keleti békefolyamatról szóló, 2012. december 10-i és 2012. május 14-i következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az izraeli kormány 2012. december 2-án bejelentette, hogy 3  000 új lakóegység felépítését tervezi Ciszjordániában és Kelet-Jeruzsálemben; mivel a bejelentett tervek végrehajtásuk esetén aláásnák a kétállami megoldás életképességét, különös tekintettel az E1. övezetre, ahol a telepépítések kettévágnák Ciszjordániát, lehetetlenné téve az életképes, területileg összefüggő és szuverén palesztin állam megteremtését; |
| --- | --- |

A.

mivel az izraeli kormány 2012. december 2-án bejelentette, hogy 3  000 új lakóegység felépítését tervezi Ciszjordániában és Kelet-Jeruzsálemben; mivel a bejelentett tervek végrehajtásuk esetén aláásnák a kétállami megoldás életképességét, különös tekintettel az E1. övezetre, ahol a telepépítések kettévágnák Ciszjordániát, lehetetlenné téve az életképes, területileg összefüggő és szuverén palesztin állam megteremtését;

| B. | mivel az izraeli kormány 2012. december 2-án bejelentette 100 millió USA-dollár összegű palesztin adóbevétel visszatartását; mivel a havi adóátutalások kulcsfontosságú részei a Palesztin Hatóság költségvetésének; mivel Juval Steinic izraeli pénzügyminiszter állítása szerint az adóbevételeket azért tartották vissza, hogy kifizessék az izraeli elektromos művekkel szemben fennálló palesztin tartozást; |
| --- | --- |

B.

mivel az izraeli kormány 2012. december 2-án bejelentette 100 millió USA-dollár összegű palesztin adóbevétel visszatartását; mivel a havi adóátutalások kulcsfontosságú részei a Palesztin Hatóság költségvetésének; mivel Juval Steinic izraeli pénzügyminiszter állítása szerint az adóbevételeket azért tartották vissza, hogy kifizessék az izraeli elektromos művekkel szemben fennálló palesztin tartozást;

| C. | mivel az EU több ízben megerősítette, hogy támogatja a kétállami megoldást, amely szerint független, demokratikus, egységes és életképes palesztin állam jönne létre, amely békében és biztonságban él Izrael mellett; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU több ízben megerősítette, hogy támogatja a kétállami megoldást, amely szerint független, demokratikus, egységes és életképes palesztin állam jönne létre, amely békében és biztonságban él Izrael mellett;

| D. | mivel az 1993. évi oslói megállapodások Ciszjordániát három (A., B. és C.) övezetre osztották, mivel az Izrael polgári és biztonsági ellenőrzése alatt álló C. övezet a terület 62 %-át jelenti, és ez az egyetlen összefüggő földterület, ahol Ciszjordánia termékeny és erőforrásokban gazdag földterületeinek legnagyobb része fekszik; mivel a Ciszjordániáról és a Gázai övezetről szóló 1995. évi ideiglenes megállapodás előirányozta, hogy a C. övezet fokozatosan palesztin fennhatóság alá kerüljön; |
| --- | --- |

D.

mivel az 1993. évi oslói megállapodások Ciszjordániát három (A., B. és C.) övezetre osztották, mivel az Izrael polgári és biztonsági ellenőrzése alatt álló C. övezet a terület 62 %-át jelenti, és ez az egyetlen összefüggő földterület, ahol Ciszjordánia termékeny és erőforrásokban gazdag földterületeinek legnagyobb része fekszik; mivel a Ciszjordániáról és a Gázai övezetről szóló 1995. évi ideiglenes megállapodás előirányozta, hogy a C. övezet fokozatosan palesztin fennhatóság alá kerüljön;

| E. | mivel az ENSZ Közgyűlése 2012. november 29-én túlnyomó többséggel – 138 igen szavazattal, 9 ellenében, 41 tartózkodás mellett – határozatot fogadott el, amelyben nem tagállami megfigyelői státuszt adott Palesztinának az ENSZ-ben; |
| --- | --- |

E.

mivel az ENSZ Közgyűlése 2012. november 29-én túlnyomó többséggel – 138 igen szavazattal, 9 ellenében, 41 tartózkodás mellett – határozatot fogadott el, amelyben nem tagállami megfigyelői státuszt adott Palesztinának az ENSZ-ben;

| 1. | rendkívül aggasztónak találja Izrael azon bejelentését, hogy körülbelül 3  000 új lakóegység felépítését tervezi Ciszjordániában, beleértve Kelet-Jeruzsálemet is; |
| --- | --- |

1.

rendkívül aggasztónak találja Izrael azon bejelentését, hogy körülbelül 3  000 új lakóegység felépítését tervezi Ciszjordániában, beleértve Kelet-Jeruzsálemet is;

| 2. | újfent hangsúlyozza, hogy ez a terjeszkedés olyan lépés, amely alááshatja az életképes Palesztinával kapcsolatos elképzeléseket, melyek szerint Jeruzsálem Palesztina és Izrael közös fővárosa lenne; |
| --- | --- |

2.

újfent hangsúlyozza, hogy ez a terjeszkedés olyan lépés, amely alááshatja az életképes Palesztinával kapcsolatos elképzeléseket, melyek szerint Jeruzsálem Palesztina és Izrael közös fővárosa lenne;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a ciszjordániai és kelet-jeruzsálemi izraeli telepek a nemzetközi jog értelmében illegálisak; felhív valamennyi izraeli telepépítési és terjeszkedési akció azonnali, teljes és végleges befagyasztására, továbbá a palesztin családok otthonaikból való elűzésének és a palesztin lakóházak lerombolásának beszüntetésére; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a ciszjordániai és kelet-jeruzsálemi izraeli telepek a nemzetközi jog értelmében illegálisak; felhív valamennyi izraeli telepépítési és terjeszkedési akció azonnali, teljes és végleges befagyasztására, továbbá a palesztin családok otthonaikból való elűzésének és a palesztin lakóházak lerombolásának beszüntetésére;

| 4. | elítéli a Hamasz politikai vezetőjének, Haled Mesálnak a kijelentéseit, melyekben elutasította Izrael Állam elismerését, és egyértelműen elvetette Izrael jeruzsálemi jelenlétének lehetőségét, továbbá felszólítja a Hamaszt Izrael létezéshez való jogának elismerésére; |
| --- | --- |

4.

elítéli a Hamasz politikai vezetőjének, Haled Mesálnak a kijelentéseit, melyekben elutasította Izrael Állam elismerését, és egyértelműen elvetette Izrael jeruzsálemi jelenlétének lehetőségét, továbbá felszólítja a Hamaszt Izrael létezéshez való jogának elismerésére;

| 5. | rendkívül sajnálatosnak tartja az izraeli kormány döntését, mely szerint a palesztin adóbevételekből 100 millió USA-dollárt visszatart, mert ez aláássa a Palesztin Hatóság költségvetését, és felszólít ezen összeg haladéktalan átadására; ösztönzi az érintett feleket valamennyi megoldatlan pénzügyi vita uniós közvetítéssel történő rendezésére; |
| --- | --- |

5.

rendkívül sajnálatosnak tartja az izraeli kormány döntését, mely szerint a palesztin adóbevételekből 100 millió USA-dollárt visszatart, mert ez aláássa a Palesztin Hatóság költségvetését, és felszólít ezen összeg haladéktalan átadására; ösztönzi az érintett feleket valamennyi megoldatlan pénzügyi vita uniós közvetítéssel történő rendezésére;

| 6. | ismételten hangsúlyozza, hogy határozottan támogatja az 1967-es határokon nyugvó kétállami megoldást, amelynek értelmében mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, és amely szerint egy biztonságos Izrael Állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes Palesztin Állam békében és biztonságban él egymás mellett; ismételten hangsúlyozza, hogy az izraeliek és palesztinok közötti igazságos és tartós béke csak békés és erőszakmentes eszközökkel valósítható meg, és ezzel összefüggésben felszólít a két fél közötti közvetlen béketárgyalások újrafelvételére; felhívja az összes felet, hogy tartózkodjanak minden olyan egyoldalú lépéstől, amely alááshatja vagy akadályozhatja a békére irányuló erőfeszítéseket és egy tárgyalásos békemegállapodás kilátásait; |
| --- | --- |

6.

ismételten hangsúlyozza, hogy határozottan támogatja az 1967-es határokon nyugvó kétállami megoldást, amelynek értelmében mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, és amely szerint egy biztonságos Izrael Állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes Palesztin Állam békében és biztonságban él egymás mellett; ismételten hangsúlyozza, hogy az izraeliek és palesztinok közötti igazságos és tartós béke csak békés és erőszakmentes eszközökkel valósítható meg, és ezzel összefüggésben felszólít a két fél közötti közvetlen béketárgyalások újrafelvételére; felhívja az összes felet, hogy tartózkodjanak minden olyan egyoldalú lépéstől, amely alááshatja vagy akadályozhatja a békére irányuló erőfeszítéseket és egy tárgyalásos békemegállapodás kilátásait;

| 7. | ismételten felhív a hatályos uniós szabályozás, valamint az EU és Izrael közötti kétoldalú megállapodások Unió és tagállamai általi teljes körű és tényleges végrehajtására, és hangsúlyozza, hogy az EU–Izrael társulási megállapodásban foglalt, a palesztinok emberi jogainak tiszteletben tartására vonatkozó valamennyi rendelkezést be kell tartani; ismételten hangsúlyozza az EU azon elkötelezettségét, hogy az Európai Unió hatályos jogszabályainak és kétoldalú megállapodásainak az izraeli telepekről származó termékekre alkalmazandó rendelkezései folyamatosan, maradéktalanul és ténylegesen végrehajtásra kerüljenek; |
| --- | --- |

7.

ismételten felhív a hatályos uniós szabályozás, valamint az EU és Izrael közötti kétoldalú megállapodások Unió és tagállamai általi teljes körű és tényleges végrehajtására, és hangsúlyozza, hogy az EU–Izrael társulási megállapodásban foglalt, a palesztinok emberi jogainak tiszteletben tartására vonatkozó valamennyi rendelkezést be kell tartani; ismételten hangsúlyozza az EU azon elkötelezettségét, hogy az Európai Unió hatályos jogszabályainak és kétoldalú megállapodásainak az izraeli telepekről származó termékekre alkalmazandó rendelkezései folyamatosan, maradéktalanul és ténylegesen végrehajtásra kerüljenek;

| 8. | ebben a szellemben felhív a palesztin megbékélésre, amely a Ciszjordániában, Kelet-Jeruzsálemben és a Gázai övezetben élő palesztin közösségek – ugyanazon palesztin nép részei – újbóli egyesítéséhez vezető utat jelenti; |
| --- | --- |

8.

ebben a szellemben felhív a palesztin megbékélésre, amely a Ciszjordániában, Kelet-Jeruzsálemben és a Gázai övezetben élő palesztin közösségek – ugyanazon palesztin nép részei – újbóli egyesítéséhez vezető utat jelenti;

| 9. | sürgeti a Palesztin Hatóságot és az izraeli kormányt, hogy indítsák be újra a közel-keleti békefolyamatot; hangsúlyozza továbbá, hogy a kétállami megoldás életképességének megőrzése szempontjából kiemelkedő fontosságú a C. övezetben és Kelet-Jeruzsálemben élő palesztin lakosság és jogainak védelme; |
| --- | --- |

9.

sürgeti a Palesztin Hatóságot és az izraeli kormányt, hogy indítsák be újra a közel-keleti békefolyamatot; hangsúlyozza továbbá, hogy a kétállami megoldás életképességének megőrzése szempontjából kiemelkedő fontosságú a C. övezetben és Kelet-Jeruzsálemben élő palesztin lakosság és jogainak védelme;

| 10. | ismételten sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy a Kvartetten belül is játsszanak aktívabb politikai szerepet az izraeliek és a palesztinok közötti méltányos és tartós béke elérésére tett erőfeszítések során; támogatja az alelnök/főképviselő arra irányuló erőfeszítéseit, hogy kidolgozza a békefolyamat újraindításának hiteles perspektíváját; |
| --- | --- |

10.

ismételten sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy a Kvartetten belül is játsszanak aktívabb politikai szerepet az izraeliek és a palesztinok közötti méltányos és tartós béke elérésére tett erőfeszítések során; támogatja az alelnök/főképviselő arra irányuló erőfeszítéseit, hogy kidolgozza a békefolyamat újraindításának hiteles perspektíváját;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjének, az ENSZ-közgyűlés elnökének, az ENSZ Biztonsági Tanácsa tagjai kormányainak és parlamentjeinek, a közel-keleti Kvartett megbízottjának, a Knesszetnek és az izraeli kormánynak, a Palesztin Hatóság elnökének, valamint a Palesztin Törvényhozó Tanácsnak. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjének, az ENSZ-közgyűlés elnökének, az ENSZ Biztonsági Tanácsa tagjai kormányainak és parlamentjeinek, a közel-keleti Kvartett megbízottjának, a Knesszetnek és az izraeli kormánynak, a Palesztin Hatóság elnökének, valamint a Palesztin Törvényhozó Tanácsnak.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/132 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/132

---

P7_TA(2012)0507

Az ukrajnai helyzet

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az ukrajnai helyzetről (2012/2889(RSP))

(2015/C 434/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira és jelentéseire, különösen 2011. december 1-jei állásfoglalására, amely az Európai Parlament Tanácshoz, Bizottsághoz és EKSZ-hez intézett ajánlásait tartalmazza az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodásról (1), valamint 2012. május 24-i állásfoglalására az ukrajnai helyzetről és Julija Timosenko ügyéről (2); |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira és jelentéseire, különösen 2011. december 1-jei állásfoglalására, amely az Európai Parlament Tanácshoz, Bizottsághoz és EKSZ-hez intézett ajánlásait tartalmazza az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodásról (1), valamint 2012. május 24-i állásfoglalására az ukrajnai helyzetről és Julija Timosenko ügyéről (2);

| — | tekintettel az EBESZ/ODIHR választási megfigyelő küldöttségének időközi jelentéseire és előzetes következtetéseire, különösen az előzetes megállapításokról és következtetésekről szóló, az EBESZ Parlamenti Közgyűlésével, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésével, az Európai Parlamenttel és a NATO Parlamenti Közgyűlésével közösen kiadott 2012. október 29-i nyilatkozatra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ/ODIHR választási megfigyelő küldöttségének időközi jelentéseire és előzetes következtetéseire, különösen az előzetes megállapításokról és következtetésekről szóló, az EBESZ Parlamenti Közgyűlésével, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésével, az Európai Parlamenttel és a NATO Parlamenti Közgyűlésével közösen kiadott 2012. október 29-i nyilatkozatra;

| — | tekintettel Catherine Ashton, az EU alelnöke/főképviselője és Štefan Füle biztos 2012. november 12-én kiadott közös nyilatkozatára az ukrajnai parlamenti választásokról, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, az EU alelnöke/főképviselője és Štefan Füle biztos 2012. november 12-én kiadott közös nyilatkozatára az ukrajnai parlamenti választásokról,

| — | tekintettel a Tanács Ukrajnáról szóló, 2012. december 10-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Ukrajnáról szóló, 2012. december 10-i következtetéseire,

| — | tekintettel a volt lengyel elnök, Aleksander Kwasniewski és volt európai parlamenti elnök, Pat Cox 2012. október 3-i nyilatkozatára, amelyben megállapítják, hogy a választás „döntő jelentőségű” lesz Ukrajna jövője szempontjából, illetve hogy az EU és Ukrajna közötti kapcsolatok lendülete megtört, |
| --- | --- |

—

tekintettel a volt lengyel elnök, Aleksander Kwasniewski és volt európai parlamenti elnök, Pat Cox 2012. október 3-i nyilatkozatára, amelyben megállapítják, hogy a választás „döntő jelentőségű” lesz Ukrajna jövője szempontjából, illetve hogy az EU és Ukrajna közötti kapcsolatok lendülete megtört,

| — | tekintettel az Európai Parlament ad hoc választási megfigyelő küldöttségének jelentésére az ukrajnai választásokról, melyet a Külügyi Bizottság 2012. november 6-i ülésén ismertetettek, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament ad hoc választási megfigyelő küldöttségének jelentésére az ukrajnai választásokról, melyet a Külügyi Bizottság 2012. november 6-i ülésén ismertetettek,

| — | tekintettel a vízumliberalizációról szóló, 2010. november 22-én elfogadott EU–Ukrajna cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vízumliberalizációról szóló, 2010. november 22-én elfogadott EU–Ukrajna cselekvési tervre,

| — | tekintettel az Ukrajna által az ESZP terén elért eredményekről szóló 2012. május 15-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ukrajna által az ESZP terén elért eredményekről szóló 2012. május 15-i jelentésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a 2011-es kijevi EU–Ukrajna csúcstalálkozó Ukrajnát európai identitással rendelkező európai országként ismerte el, amely közös történelemmel és értékekkel osztozik az Európai Unió országaival; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2011-es kijevi EU–Ukrajna csúcstalálkozó Ukrajnát európai identitással rendelkező európai országként ismerte el, amely közös történelemmel és értékekkel osztozik az Európai Unió országaival;

| B. | mivel az EBESZ/ODIHR és a nemzetközi választási megfigyelők bizonyítékokat találtak az ukrán lakosság választási lehetőségeinek korlátozására a kiegyensúlyozatlan média, a választási bizottságok összetételével kapcsolatos visszaélések, a pártfinanszírozás átláthatóságának hiánya, az adminisztratív erőforrásokkal való visszaélés és az esélyek egyenlőtlensége formájában, ami a politikai okokból bebörtönzött vezető ellenzéki jelöltek hiányában is megnyilvánult, és ami visszalépést jelentett az előző általános választásokhoz képest; |
| --- | --- |

B.

mivel az EBESZ/ODIHR és a nemzetközi választási megfigyelők bizonyítékokat találtak az ukrán lakosság választási lehetőségeinek korlátozására a kiegyensúlyozatlan média, a választási bizottságok összetételével kapcsolatos visszaélések, a pártfinanszírozás átláthatóságának hiánya, az adminisztratív erőforrásokkal való visszaélés és az esélyek egyenlőtlensége formájában, ami a politikai okokból bebörtönzött vezető ellenzéki jelöltek hiányában is megnyilvánult, és ami visszalépést jelentett az előző általános választásokhoz képest;

| C. | mivel ugyan az EBESZ általánosságban véve kedvezően értékelte a szavazási eljárást, a nemzetközi megfigyelők rávilágítottak az átláthatóság hiányára a végleges eredmények összegzésének módját illetően, és a megfigyelt 161 választókerületi választási bizottságból 77-ben kedvezőtlenül értékelték a szavazatösszesítési eljárást, illetve azt, hogy 12 egy mandátumos választókörzetben a szavazatösszesítés késedelmei november 10-én is folytatódtak; |
| --- | --- |

C.

mivel ugyan az EBESZ általánosságban véve kedvezően értékelte a szavazási eljárást, a nemzetközi megfigyelők rávilágítottak az átláthatóság hiányára a végleges eredmények összegzésének módját illetően, és a megfigyelt 161 választókerületi választási bizottságból 77-ben kedvezőtlenül értékelték a szavazatösszesítési eljárást, illetve azt, hogy 12 egy mandátumos választókörzetben a szavazatösszesítés késedelmei november 10-én is folytatódtak;

| D. | mivel az EBESZ/ODIHR beszámolói szerint a választást követő eljárásokat számos szabálytalanság, a szavazatszámlálás késedelme és a választási bizottságok átláthatatlansága jellemezte; |
| --- | --- |

D.

mivel az EBESZ/ODIHR beszámolói szerint a választást követő eljárásokat számos szabálytalanság, a szavazatszámlálás késedelme és a választási bizottságok átláthatatlansága jellemezte;

| E. | mivel Catherine Ashton alelnök/főképviselő és Štefan Füle biztos közös nyilatkozatukban hangot adtak a választást követő eljárások szabálytalanságokkal beárnyékolt lefolytatásával kapcsolatos aggodalmuknak; |
| --- | --- |

E.

mivel Catherine Ashton alelnök/főképviselő és Štefan Füle biztos közös nyilatkozatukban hangot adtak a választást követő eljárások szabálytalanságokkal beárnyékolt lefolytatásával kapcsolatos aggodalmuknak;

| F. | mivel a 2012. október 28-i általános választás kulcsfontosságú próbatételnek tekinthető, amely a fejlett demokratikus rendszer kiépítése, a jogrend megszilárdítása és a politikai reformok iránti ukrajnai elkötelezettség visszavonhatatlanságáról tanúskodik, |
| --- | --- |

F.

mivel a 2012. október 28-i általános választás kulcsfontosságú próbatételnek tekinthető, amely a fejlett demokratikus rendszer kiépítése, a jogrend megszilárdítása és a politikai reformok iránti ukrajnai elkötelezettség visszavonhatatlanságáról tanúskodik,

| G. | mivel a Velencei Bizottság és az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése első alkalommal fogalmazott meg olyan ajánlásokat, amelyek egyértelműen kimondják, hogy Ukrajnának nyílt listás, arányos rendszert kellene kialakítania; |
| --- | --- |

G.

mivel a Velencei Bizottság és az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése első alkalommal fogalmazott meg olyan ajánlásokat, amelyek egyértelműen kimondják, hogy Ukrajnának nyílt listás, arányos rendszert kellene kialakítania;

| H. | mivel az Európai Parlament különmegbízottja, Aleksander Kwasniewski óvott az Ukrajna elszigetelését célzó kísérletektől, amelyek kedvező feltételeket hoznának létre antidemokratikus kormányzatok számára; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Parlament különmegbízottja, Aleksander Kwasniewski óvott az Ukrajna elszigetelését célzó kísérletektől, amelyek kedvező feltételeket hoznának létre antidemokratikus kormányzatok számára;

| I. | mivel a 2011. decemberi EU–Ukrajna csúcstalálkozó eredeti célja, a társulási megállapodás aláírása nem teljesült az EU ukrajnai politikai helyzet kapcsán kialakult aggodalma, különösen Julija Timosenko és Jurij Lucenko, ellenzéki vezetők letartóztatása és bíróság elé állítása miatt; |
| --- | --- |

I.

mivel a 2011. decemberi EU–Ukrajna csúcstalálkozó eredeti célja, a társulási megállapodás aláírása nem teljesült az EU ukrajnai politikai helyzet kapcsán kialakult aggodalma, különösen Julija Timosenko és Jurij Lucenko, ellenzéki vezetők letartóztatása és bíróság elé állítása miatt;

| J. | mivel a Verhovna Rada most vizsgálja a szabadságjogok megszüntetésére irányuló 8711-es számú törvényjavaslatot, amely korlátozná mindazok szólás- és gyülekezési szabadságát, akik támogatják a leszbikusok, melegek, biszexuálisok és transzneműek emberi jogait; mivel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága a közelmúltban úgy határozott, hogy ez a törvény megsérti a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 19. és 26. cikkét, |
| --- | --- |

J.

mivel a Verhovna Rada most vizsgálja a szabadságjogok megszüntetésére irányuló 8711-es számú törvényjavaslatot, amely korlátozná mindazok szólás- és gyülekezési szabadságát, akik támogatják a leszbikusok, melegek, biszexuálisok és transzneműek emberi jogait; mivel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága a közelmúltban úgy határozott, hogy ez a törvény megsérti a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 19. és 26. cikkét,

| 1. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az EBESZ, az Európa Tanács és a NATO Parlamenti Közgyűlése és az Európai Parlament megfigyelői szerint a választási kampány, a választási folyamat és a választásokat követő eljárások nem feleltek meg legfőbb nemzetközi normáknak és visszalépést jelentenek a 2010-es országos választásokhoz képest; |
| --- | --- |

1.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az EBESZ, az Európa Tanács és a NATO Parlamenti Közgyűlése és az Európai Parlament megfigyelői szerint a választási kampány, a választási folyamat és a választásokat követő eljárások nem feleltek meg legfőbb nemzetközi normáknak és visszalépést jelentenek a 2010-es országos választásokhoz képest;

| 2. | rámutat különösen arra, hogy a választásokat megelőző időszak egyes aspektusai (ellenzéki politikai vezetők letartóztatása, az egyenlő feltételek – elsősorban az adminisztratív erőforrásokkal való visszaélés miatti – hiánya, a képviselőjelöltek és a választásokon alkalmazott személyzet zaklatása és megfélemlítése, a kampány- és pártfinanszírozás átláthatóságának hiánya, valamint a kiegyensúlyozott sajtóbeszámolók hiánya) és a szavazatszámlálási és a szavazatösszesítési eljárásban tapasztalt szabálytalanságok és késedelmek visszalépést jelentettek a korábbi országos választásokhoz képest; |
| --- | --- |

2.

rámutat különösen arra, hogy a választásokat megelőző időszak egyes aspektusai (ellenzéki politikai vezetők letartóztatása, az egyenlő feltételek – elsősorban az adminisztratív erőforrásokkal való visszaélés miatti – hiánya, a képviselőjelöltek és a választásokon alkalmazott személyzet zaklatása és megfélemlítése, a kampány- és pártfinanszírozás átláthatóságának hiánya, valamint a kiegyensúlyozott sajtóbeszámolók hiánya) és a szavazatszámlálási és a szavazatösszesítési eljárásban tapasztalt szabálytalanságok és késedelmek visszalépést jelentettek a korábbi országos választásokhoz képest;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az ellenzék két vezető alakja, Julija Timosenko és Jurij Lucenko és mások választások idején is tartó börtönbüntetése negatívan befolyásolta a választási folyamatot; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az ellenzék két vezető alakja, Julija Timosenko és Jurij Lucenko és mások választások idején is tartó börtönbüntetése negatívan befolyásolta a választási folyamatot;

| 4. | hangsúlyozza, hogy Ukrajna és az EU között csak akkor alakulhat ki tényleges együttműködés, ha az ukrán hatóságoknak egyértelműen szándékukban áll a szükséges reformok, különösen a jogi és igazságszolgáltatási rendszer reformjának megvalósítása és végrehajtása a demokrácia elveinek maradéktalan betartása, az emberi jogok és alapvető szabadságjogok, a kisebbségi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása céljával; kéri az Európai Unió intézményeit és az Európa Tanácsot, valamint annak Velencei Bizottságát, hogy nyújtson hatékony támogatást ennek a reformfolyamatnak; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy Ukrajna és az EU között csak akkor alakulhat ki tényleges együttműködés, ha az ukrán hatóságoknak egyértelműen szándékukban áll a szükséges reformok, különösen a jogi és igazságszolgáltatási rendszer reformjának megvalósítása és végrehajtása a demokrácia elveinek maradéktalan betartása, az emberi jogok és alapvető szabadságjogok, a kisebbségi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása céljával; kéri az Európai Unió intézményeit és az Európa Tanácsot, valamint annak Velencei Bizottságát, hogy nyújtson hatékony támogatást ennek a reformfolyamatnak;

| 5. | aggodalmának ad hangot a közigazgatási erőforrások visszaélésszerű használata és a kampányfinanszírozási rendszer miatt, amely nem felelt meg az Európa Tanács korrupcióellenes államok csoportja (GRECO) által meghatározott nemzetközi standardoknak; felhívja az új kormányt, hogy folytassa tovább a pártfinanszírozási törvény rendelkezéseinek megerősítését, hogy a támogatások és a kiadások átláthatóbbá váljanak, hogy minden kampánykiadás forrása és összege nyilvános legyen, és különösen, hogy szankcionálják a kampányfinanszírozási szabályok megsértését; |
| --- | --- |

5.

aggodalmának ad hangot a közigazgatási erőforrások visszaélésszerű használata és a kampányfinanszírozási rendszer miatt, amely nem felelt meg az Európa Tanács korrupcióellenes államok csoportja (GRECO) által meghatározott nemzetközi standardoknak; felhívja az új kormányt, hogy folytassa tovább a pártfinanszírozási törvény rendelkezéseinek megerősítését, hogy a támogatások és a kiadások átláthatóbbá váljanak, hogy minden kampánykiadás forrása és összege nyilvános legyen, és különösen, hogy szankcionálják a kampányfinanszírozási szabályok megsértését;

| 6. | felszólítja Ukrajna kormányát, hogy valamennyi politikai párttal párbeszédet folytatva foglalkozzon a választási szabálytalanságokkal, köztük az egyes választókerületekben született kétes eredményekkel; elvárja továbbá, hogy az ukrán parlament kellő időben orvosolja a választási törvény hiányosságait; elvárja, hogy a Verhovna Rada építhessen a leköszönt parlament által az Európai Unió és a Velencei Bizottság maradéktalan támogatásával előkészített meglévő javaslatokra; |
| --- | --- |

6.

felszólítja Ukrajna kormányát, hogy valamennyi politikai párttal párbeszédet folytatva foglalkozzon a választási szabálytalanságokkal, köztük az egyes választókerületekben született kétes eredményekkel; elvárja továbbá, hogy az ukrán parlament kellő időben orvosolja a választási törvény hiányosságait; elvárja, hogy a Verhovna Rada építhessen a leköszönt parlament által az Európai Unió és a Velencei Bizottság maradéktalan támogatásával előkészített meglévő javaslatokra;

| 7. | aggodalmát fejezi ki a szavazatszámlálás és -összesítés kapcsán amiatt, hogy számos egy mandátumos választókörzetben problémák merültek fel; üdvözli a Központi Választási Bizottság döntését, miszerint e szavazókörzetekben nem hirdet eredményt, és hogy az ukrajnai hatóságok lépéseket tettek annak érdekében, hogy e választókörzetekben a lehető leghamarabb új választásokat tartsanak; |
| --- | --- |

7.

aggodalmát fejezi ki a szavazatszámlálás és -összesítés kapcsán amiatt, hogy számos egy mandátumos választókörzetben problémák merültek fel; üdvözli a Központi Választási Bizottság döntését, miszerint e szavazókörzetekben nem hirdet eredményt, és hogy az ukrajnai hatóságok lépéseket tettek annak érdekében, hogy e választókörzetekben a lehető leghamarabb új választásokat tartsanak;

| 8. | aggodalmát fejezi ki az egyre erősödő, a Szvoboda Párt támogatásában kifejeződő nacionalista érzelmek miatt Ukrajnában, amelynek eredményeként e párt volt a Verhovna Radába belépő két új párt egyike; emlékeztet arra, hogy a rasszista, antiszemita és idegengyűlölő nézetek ellentétesek az EU alapvető értékeivel és alapelveivel, ezért kéri a Verhovna Rada demokrácia mellett elkötelezett pártjait, hogy ne szövetkezzenek, alkossanak koalíciót e párttal, és ne támogassák nézeteit; |
| --- | --- |

8.

aggodalmát fejezi ki az egyre erősödő, a Szvoboda Párt támogatásában kifejeződő nacionalista érzelmek miatt Ukrajnában, amelynek eredményeként e párt volt a Verhovna Radába belépő két új párt egyike; emlékeztet arra, hogy a rasszista, antiszemita és idegengyűlölő nézetek ellentétesek az EU alapvető értékeivel és alapelveivel, ezért kéri a Verhovna Rada demokrácia mellett elkötelezett pártjait, hogy ne szövetkezzenek, alkossanak koalíciót e párttal, és ne támogassák nézeteit;

| 9. | kifejezi szakadatlan támogatását az ukrán nép európai törekvései iránt; sajnálja, hogy a közelmúltbeli parlamenti választások nem hoztak érdemi előrelépést Ukrajna e tekintetben mutatott hitelessége terén; hangsúlyozza, hogy az EU továbbra is elkötelezett amellett, hogy együttműködjön Ukrajnával, a civil társadalmat (a nem kormányzati szervezeteket, vallási szervezeteket) is beleértve a demokratikus intézmények tökéletesítése, a jogállamiság erősítése, a sajtószabadság biztosítása és az alapvető gazdasági szabadságjogok előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

9.

kifejezi szakadatlan támogatását az ukrán nép európai törekvései iránt; sajnálja, hogy a közelmúltbeli parlamenti választások nem hoztak érdemi előrelépést Ukrajna e tekintetben mutatott hitelessége terén; hangsúlyozza, hogy az EU továbbra is elkötelezett amellett, hogy együttműködjön Ukrajnával, a civil társadalmat (a nem kormányzati szervezeteket, vallási szervezeteket) is beleértve a demokratikus intézmények tökéletesítése, a jogállamiság erősítése, a sajtószabadság biztosítása és az alapvető gazdasági szabadságjogok előmozdítása érdekében;

| 10. | megerősíti az EU elkötelezettségét Ukrajnához fűződő kapcsolatainak a társulási megállapodás aláírása révén – amelyre sor kerülhet, amint az ukrajnai hatóságok a fentiekben szorgalmazottaknak megfelelő, eltökélt intézkedéseket és kézzelfogható előrelépést tanúsítanak, akár már a keleti partnerség 2013 novemberében Vilniusban megrendezendő csúcstalálkozójának idejére – történő elmélyítése mellett; rámutat arra, hogy a politikai társulás és a gazdasági integráció terén tett előrelépés Ukrajnának a demokratikus alapelvek, a jogállamiság, az igazságszolgáltatás függetlensége és a sajtószabadság iránti kézzelfogható elkötelezettségén múlik; |
| --- | --- |

10.

megerősíti az EU elkötelezettségét Ukrajnához fűződő kapcsolatainak a társulási megállapodás aláírása révén – amelyre sor kerülhet, amint az ukrajnai hatóságok a fentiekben szorgalmazottaknak megfelelő, eltökélt intézkedéseket és kézzelfogható előrelépést tanúsítanak, akár már a keleti partnerség 2013 novemberében Vilniusban megrendezendő csúcstalálkozójának idejére – történő elmélyítése mellett; rámutat arra, hogy a politikai társulás és a gazdasági integráció terén tett előrelépés Ukrajnának a demokratikus alapelvek, a jogállamiság, az igazságszolgáltatás függetlensége és a sajtószabadság iránti kézzelfogható elkötelezettségén múlik;

| 11. | tudomásul veszi a népszavazásról szóló törvény elfogadását és aláírását Ukrajnában; elvárja, hogy az ukrán hatóságok vegyék figyelembe a Velencei Bizottság ajánlásait – amint azok rendelkezésre állnak – annak érdekében, hogy elejét vegyék az e jogszabállyal való visszaéléseknek; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi a népszavazásról szóló törvény elfogadását és aláírását Ukrajnában; elvárja, hogy az ukrán hatóságok vegyék figyelembe a Velencei Bizottság ajánlásait – amint azok rendelkezésre állnak – annak érdekében, hogy elejét vegyék az e jogszabállyal való visszaéléseknek;

| 12. | határozottan felszólítja az ukrajnai hatóságokat, hogy az Európai Parlament küldötteivel, Aleksander Kwasniewskivel és Pat Coxszal közösen találjanak ésszerű és igazságos megoldást a Timosenko-ügyben; sürgeti az ukrán kormányt, hogy tartsa tiszteletben és hajtsa végre az Európai Emberi Jogi Bíróság Julija Timosenko és Jurij Lucenko folyamatban lévő ügyében meghozandó végső határozatait; |
| --- | --- |

12.

határozottan felszólítja az ukrajnai hatóságokat, hogy az Európai Parlament küldötteivel, Aleksander Kwasniewskivel és Pat Coxszal közösen találjanak ésszerű és igazságos megoldást a Timosenko-ügyben; sürgeti az ukrán kormányt, hogy tartsa tiszteletben és hajtsa végre az Európai Emberi Jogi Bíróság Julija Timosenko és Jurij Lucenko folyamatban lévő ügyében meghozandó végső határozatait;

| 13. | felszólítja Ukrajnát, hogy hagyjon fel az igazságszolgáltatás részrehajló alkalmazásával a kormányzat minden szintjén, és egyenlő feltételek alapján tegye lehetővé az ellenzéki pártok számára a politikai életben való részvételt; e tekintetben felszólítja a hatóságokat, hogy bocsássák szabadon és rehabilitálják a politikai okokból üldözött ellenzéki politikusokat, köztük Julija Timosenkót és Jurij Lucenkót és másokat; |
| --- | --- |

13.

felszólítja Ukrajnát, hogy hagyjon fel az igazságszolgáltatás részrehajló alkalmazásával a kormányzat minden szintjén, és egyenlő feltételek alapján tegye lehetővé az ellenzéki pártok számára a politikai életben való részvételt; e tekintetben felszólítja a hatóságokat, hogy bocsássák szabadon és rehabilitálják a politikai okokból üldözött ellenzéki politikusokat, köztük Julija Timosenkót és Jurij Lucenkót és másokat;

| 14. | üdvözli az Európai Unió és Ukrajna közötti, módosított vízumkönnyítési megállapodás aláírását, amely a jelenleg hatályos megállapodáshoz képest egyértelmű könnyítéseket vezet be a vízumok ukrán állampolgárok számára történő kiadása terén; felszólítja a Tanácsot, hogy a keleti partnerség 2013. novemberi, Vilniusban sorra kerülő csúcstalálkozója előtt mozdítsa elő az EU és Ukrajna között a vízumliberalizációról folyó párbeszédet; |
| --- | --- |

14.

üdvözli az Európai Unió és Ukrajna közötti, módosított vízumkönnyítési megállapodás aláírását, amely a jelenleg hatályos megállapodáshoz képest egyértelmű könnyítéseket vezet be a vízumok ukrán állampolgárok számára történő kiadása terén; felszólítja a Tanácsot, hogy a keleti partnerség 2013. novemberi, Vilniusban sorra kerülő csúcstalálkozója előtt mozdítsa elő az EU és Ukrajna között a vízumliberalizációról folyó párbeszédet;

| 15. | határozottan felhívja Catherine Ashtont, az EU alelnökét/főképviselőjét és Štefan Füle biztost, hogy fokozzák az EU ukrajnai szerepvállalását, és továbbra is munkálkodjanak elkötelezetten az EU és Ukrajna kapcsolatában rejlő lehetőségeknek az ukrán és az uniós polgárok hasznára történő kiaknázása érdekében, többek között folytatva a vízumkönnyítésről szóló párbeszédet; |
| --- | --- |

15.

határozottan felhívja Catherine Ashtont, az EU alelnökét/főképviselőjét és Štefan Füle biztost, hogy fokozzák az EU ukrajnai szerepvállalását, és továbbra is munkálkodjanak elkötelezetten az EU és Ukrajna kapcsolatában rejlő lehetőségeknek az ukrán és az uniós polgárok hasznára történő kiaknázása érdekében, többek között folytatva a vízumkönnyítésről szóló párbeszédet;

| 16. | üdvözli a Külügyek Tanácsa 2012. december 10-i ülésének következtetéseit; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a Külügyek Tanácsa 2012. december 10-i ülésének következtetéseit;

| 17. | felhívja a Verhovna Radát, hogy utasítsa el az első olvasatban októberben elfogadott 8711-es számú törvényjavaslatot, amely a nemi irányultság és a nemi identitás tekintetében korlátozza a szólásszabadságot; rámutat arra, hogy ez a törvény egyértelműen sérti az Emberi Jogok Európai Egyezményét és a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányát, amelyeket Ukrajna parlamentje ratifikált; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Verhovna Radát, hogy utasítsa el az első olvasatban októberben elfogadott 8711-es számú törvényjavaslatot, amely a nemi irányultság és a nemi identitás tekintetében korlátozza a szólásszabadságot; rámutat arra, hogy ez a törvény egyértelműen sérti az Emberi Jogok Európai Egyezményét és a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányát, amelyeket Ukrajna parlamentje ratifikált;

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ), a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, Ukrajna elnökének, kormányának és parlamentjének, valamint az Európa Tanács és az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ), a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, Ukrajna elnökének, kormányának és parlamentjének, valamint az Európa Tanács és az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0545

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0221.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/135 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/135

---

P7_TA(2012)0508

Az Albánia által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentés

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az Albánia által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentésről (2012/2814(RSP))

(2015/C 434/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i szaloniki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i szaloniki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel „A bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2012–2013” című 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0600) és az ehhez csatolt, az Albánia által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentésre (SWD(2012)0334), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2012–2013” című 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0600) és az ehhez csatolt, az Albánia által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentésre (SWD(2012)0334),

| — | tekintettel az Albánia európai partnerségében megfogalmazott elvekről, prioritásokról és feltételekről, valamint a 2006/54/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 18-i 2008/210/EK tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Albánia európai partnerségében megfogalmazott elvekről, prioritásokról és feltételekről, valamint a 2006/54/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 18-i 2008/210/EK tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a Stabilizációs és Társulási Tanács Albánia és az EU közötti, 2012. május 15-i negyedik ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Stabilizációs és Társulási Tanács Albánia és az EU közötti, 2012. május 15-i negyedik ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió–Albánia stabilizációs és társulási parlamenti bizottság 2012. július 11–12-én tartott ötödik ülésén elfogadott ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió–Albánia stabilizációs és társulási parlamenti bizottság 2012. július 11–12-én tartott ötödik ülésén elfogadott ajánlásokra,

| — | tekintettel a kormány és az ellenzék között az elnökök értekezlete keretében 2011. november 14-én létrejött politikai megállapodásra, valamint Albánia kormányának 2012. márciusi felülvizsgált cselekvési tervére az Albánia európai uniós tagság iránti kérelméről szóló 2010. november 9-i bizottsági véleményben (COM(2010)0680) foglalt 12 fő prioritással kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kormány és az ellenzék között az elnökök értekezlete keretében 2011. november 14-én létrejött politikai megállapodásra, valamint Albánia kormányának 2012. márciusi felülvizsgált cselekvési tervére az Albánia európai uniós tagság iránti kérelméről szóló 2010. november 9-i bizottsági véleményben (COM(2010)0680) foglalt 12 fő prioritással kapcsolatban,

| — | tekintettel az Albániáról szóló 2010. július 8-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Albániáról szóló 2010. július 8-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel Albánia és a Nyugat-Balkán többi országának jövője az Európai Unióhoz kapcsolódik, és mivel Albánia földrajzi, történelmi és kulturális szempontból is Európához tartozik; |
| --- | --- |

A.

mivel Albánia és a Nyugat-Balkán többi országának jövője az Európai Unióhoz kapcsolódik, és mivel Albánia földrajzi, történelmi és kulturális szempontból is Európához tartozik;

| B. | mivel az ország uniós csatlakozásának nemcsak kormányzati és ellenzéki célkitűzésnek kell lennie, hanem minden albán közös érdekének előmozdítását kell céloznia; |
| --- | --- |

B.

mivel az ország uniós csatlakozásának nemcsak kormányzati és ellenzéki célkitűzésnek kell lennie, hanem minden albán közös érdekének előmozdítását kell céloznia;

| C. | mivel az uniós csatlakozásra törekvő országoknak bizonyítaniuk kell, hogy a csatlakozási folyamat minden szakaszában képesek megerősíteni az Unió alapját képező értékek gyakorlati megvalósítását; mivel ezeknek az országoknak már a korai szakasztól kezdve ki kell alakítaniuk és elő kell mozdítaniuk a demokratikus kormányzáshoz és a jogállamisághoz szükséges alapvető intézmények megfelelő működését, a nemzeti parlamenttől kezdve a kormányon át az igazságügyi rendszerig, ideértve a bíróságokat, az államügyészt, illetve a bűnüldözési szerveket is; |
| --- | --- |

C.

mivel az uniós csatlakozásra törekvő országoknak bizonyítaniuk kell, hogy a csatlakozási folyamat minden szakaszában képesek megerősíteni az Unió alapját képező értékek gyakorlati megvalósítását; mivel ezeknek az országoknak már a korai szakasztól kezdve ki kell alakítaniuk és elő kell mozdítaniuk a demokratikus kormányzáshoz és a jogállamisághoz szükséges alapvető intézmények megfelelő működését, a nemzeti parlamenttől kezdve a kormányon át az igazságügyi rendszerig, ideértve a bíróságokat, az államügyészt, illetve a bűnüldözési szerveket is;

| D. | mivel az uniós csatlakozási folyamatnak a reformok folytatásának hajtóerejévé, valamint az ország politikai berendezkedésén belüli konstruktív és felelős együttműködést biztosító fő tényezővé kell válnia; |
| --- | --- |

D.

mivel az uniós csatlakozási folyamatnak a reformok folytatásának hajtóerejévé, valamint az ország politikai berendezkedésén belüli konstruktív és felelős együttműködést biztosító fő tényezővé kell válnia;

| E. | mivel a kormányzó párt és az ellenzék között létrejött 2011. novemberi megállapodás óta látható előrehaladást sikerült elérni a reformterv vonatkozásában; mivel az ország előtt álló kihívások továbbra is fennállnak, és ezeket az uniós tagság felé vezető úton való előrehaladás érdekében kezelni kell; |
| --- | --- |

E.

mivel a kormányzó párt és az ellenzék között létrejött 2011. novemberi megállapodás óta látható előrehaladást sikerült elérni a reformterv vonatkozásában; mivel az ország előtt álló kihívások továbbra is fennállnak, és ezeket az uniós tagság felé vezető úton való előrehaladás érdekében kezelni kell;

| F. | mivel a stabilitás és a társadalmi kohézió megteremtésében a szociális szférát érintő reformok és eredményes alkalmazásuk ugyanolyan fontosak, mint a törvények végrehajtására és az infrastruktúra fejlesztésére vonatkozó reformok, és mivel ennek tükröződnie kell az uniós finanszírozásban is; mivel ennek megfelelően Albánia 2014–2020 közötti időszakra szóló stratégiájának kidolgozása során a Bizottságnak ezt figyelembe kell vennie; |
| --- | --- |

F.

mivel a stabilitás és a társadalmi kohézió megteremtésében a szociális szférát érintő reformok és eredményes alkalmazásuk ugyanolyan fontosak, mint a törvények végrehajtására és az infrastruktúra fejlesztésére vonatkozó reformok, és mivel ennek tükröződnie kell az uniós finanszírozásban is; mivel ennek megfelelően Albánia 2014–2020 közötti időszakra szóló stratégiájának kidolgozása során a Bizottságnak ezt figyelembe kell vennie;

| G. | mivel Albánia továbbra is stabilizáló szerepet tölt be a Nyugat-Balkánon; |
| --- | --- |

G.

mivel Albánia továbbra is stabilizáló szerepet tölt be a Nyugat-Balkánon;

| H. | mivel a reformok terén tett erőfeszítéseinek köszönhetően és amennyiben ezt az albán nép kívánja, Albánia 2012-ben a csatlakozási folyamat következő szakaszába léphet, azaz megkaphatja a tagjelölt ország státuszt, feltéve, hogy képes elérni a konkrét eredmények kritikus tömegét a folyamatban lévő kulcsfontosságú reformterületeken; |
| --- | --- |

H.

mivel a reformok terén tett erőfeszítéseinek köszönhetően és amennyiben ezt az albán nép kívánja, Albánia 2012-ben a csatlakozási folyamat következő szakaszába léphet, azaz megkaphatja a tagjelölt ország státuszt, feltéve, hogy képes elérni a konkrét eredmények kritikus tömegét a folyamatban lévő kulcsfontosságú reformterületeken;

| I. | mivel az EU a jogállamiságot a bővítési folyamat központi elemévé tette; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU a jogállamiságot a bővítési folyamat központi elemévé tette;

Általános megfontolások

| 1. | ismételten hangsúlyozza, hogy maradéktalanul támogatja Albánia jövőbeli európai uniós csatlakozását; egyetért a Bizottság azon értékelésével, amely szerint Albánia megkaphatja a tagjelölt státuszt, amennyiben kidolgozza és elfogadja az igazságszolgáltatás, a közigazgatás, valamint a parlamenti eljárási szabályzat felülvizsgálata terén a kulcsfontosságú reformokat; gratulál Albániának ehhez a jelentős előrelépéshez, és bátorítja az albán kormányt, hogy tegyen meg minden szükséges lépést a már vállalt kötelezettségek végrehajtása érdekében; felszólítja a Tanácsot, hogy további késedelem nélkül adjon Albániának uniós tagjelölt státuszt, amennyiben e kulcsfontosságú reformokat végrehajtja; |
| --- | --- |

1.

ismételten hangsúlyozza, hogy maradéktalanul támogatja Albánia jövőbeli európai uniós csatlakozását; egyetért a Bizottság azon értékelésével, amely szerint Albánia megkaphatja a tagjelölt státuszt, amennyiben kidolgozza és elfogadja az igazságszolgáltatás, a közigazgatás, valamint a parlamenti eljárási szabályzat felülvizsgálata terén a kulcsfontosságú reformokat; gratulál Albániának ehhez a jelentős előrelépéshez, és bátorítja az albán kormányt, hogy tegyen meg minden szükséges lépést a már vállalt kötelezettségek végrehajtása érdekében; felszólítja a Tanácsot, hogy további késedelem nélkül adjon Albániának uniós tagjelölt státuszt, amennyiben e kulcsfontosságú reformokat végrehajtja;

| 2. | elismerését fejezi ki, amiért a kormány és az ellenzék eltökélt erőfeszítéseket tesz a reformokkal kapcsolatos együttműködés érdekében, és elismeri a 2011. novemberi politikai megállapodás fontosságát, amely véget vetett a patthelyzet hosszú időszakának, és kikövezte az utat a 12 prioritás terén elért haladás előtt; felszólítja a kormányzó többséget és az ellenzéket egyaránt, hogy tartsák fenn a pártokon átívelő együttműködést, és működjenek közre a hivatalos csatlakozási tárgyalások megkezdéséhez szükséges kulcsfontosságú reformok sikeres elfogadásában és végrehajtásában; hangsúlyozza, hogy Albániában minden politikai pártnak és szereplőnek – ideértve a médiát és a civil társadalmat is – törekednie kell a politikai légkör javítására, hogy lehetővé váljon a párbeszéd és a kölcsönös megértés; ezért kéri, hogy valamennyi politikai kötelezze el magát az országban uralkodó politikai légkör javítása mellett; felszólítja Albánia politikai erőit, hogy ne hagyják, hogy a következő évi választási kampány során az ország lesodródjon az uniós útról; |
| --- | --- |

2.

elismerését fejezi ki, amiért a kormány és az ellenzék eltökélt erőfeszítéseket tesz a reformokkal kapcsolatos együttműködés érdekében, és elismeri a 2011. novemberi politikai megállapodás fontosságát, amely véget vetett a patthelyzet hosszú időszakának, és kikövezte az utat a 12 prioritás terén elért haladás előtt; felszólítja a kormányzó többséget és az ellenzéket egyaránt, hogy tartsák fenn a pártokon átívelő együttműködést, és működjenek közre a hivatalos csatlakozási tárgyalások megkezdéséhez szükséges kulcsfontosságú reformok sikeres elfogadásában és végrehajtásában; hangsúlyozza, hogy Albániában minden politikai pártnak és szereplőnek – ideértve a médiát és a civil társadalmat is – törekednie kell a politikai légkör javítására, hogy lehetővé váljon a párbeszéd és a kölcsönös megértés; ezért kéri, hogy valamennyi politikai kötelezze el magát az országban uralkodó politikai légkör javítása mellett; felszólítja Albánia politikai erőit, hogy ne hagyják, hogy a következő évi választási kampány során az ország lesodródjon az uniós útról;

| 3. | hangsúlyozza a szabad és tisztességes választások fontosságát, ami legitimálja a demokratikus intézményeket, és lehetővé teszi megfelelő működésüket; felszólítja a politikai erőket, hogy biztosítsák a jövő évi választási kampány és a 2013-as parlamenti választások szabad és tisztességes módon történő lebonyolítását; határozottan úgy véli, hogy amellett, hogy a választások lebonyolítása elengedhetetlen a csatlakozási folyamat előmozdításában, egyben az albániai demokrácia érettségének, valamint annak fontos próbája lesz, hogy a politikai erők képesek-e egy közös európai menetrendet útjára indítani az ország számára; emlékeztet arra, hogy a demokratikus konszolidáció megkívánja a szabad és tisztességes választásokat, amelyek eredményeit minden fontos politikai párt legitimnek tekinti; üdvözli a választások jogszabályi keretének az EBESZ/ODIHR ajánlásai alapján történő módosításairól kialakult politikai konszenzust; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a szabad és tisztességes választások fontosságát, ami legitimálja a demokratikus intézményeket, és lehetővé teszi megfelelő működésüket; felszólítja a politikai erőket, hogy biztosítsák a jövő évi választási kampány és a 2013-as parlamenti választások szabad és tisztességes módon történő lebonyolítását; határozottan úgy véli, hogy amellett, hogy a választások lebonyolítása elengedhetetlen a csatlakozási folyamat előmozdításában, egyben az albániai demokrácia érettségének, valamint annak fontos próbája lesz, hogy a politikai erők képesek-e egy közös európai menetrendet útjára indítani az ország számára; emlékeztet arra, hogy a demokratikus konszolidáció megkívánja a szabad és tisztességes választásokat, amelyek eredményeit minden fontos politikai párt legitimnek tekinti; üdvözli a választások jogszabályi keretének az EBESZ/ODIHR ajánlásai alapján történő módosításairól kialakult politikai konszenzust;

| 4. | felszólítja az összes politikai erőt, hogy folytassa az összes polgár javát szolgáló, kézzelfogható eredményeket hozó konkrét reformok elfogadását; fontosnak tartja, hogy Albániában a civil társadalom, a média és a polgárok elszámoltathassák vezetőiket a konkrét politikai eredményekről; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az összes politikai erőt, hogy folytassa az összes polgár javát szolgáló, kézzelfogható eredményeket hozó konkrét reformok elfogadását; fontosnak tartja, hogy Albániában a civil társadalom, a média és a polgárok elszámoltathassák vezetőiket a konkrét politikai eredményekről;

A demokrácia megszilárdítása és az emberi jogok megerősítése

| 5. | megerősíti, hogy a demokrácia és a jogállamiság jelenti az emberi jogok és alapvető szabadságok legfőbb biztosítékát; |
| --- | --- |

5.

megerősíti, hogy a demokrácia és a jogállamiság jelenti az emberi jogok és alapvető szabadságok legfőbb biztosítékát;

| 6. | határozottan támogatja a konstruktív politikai párbeszédet, amely amellett, hogy a tizenkét fő prioritás döntő eleme, a jól működő demokrácia előfeltétele is; sürgeti a politikai elitet, hogy tartsa fenn a pártközi párbeszédet és konszenzust a reformok tekintetében annak érdekében, hogy az ország előrelépést érhessen el a csatlakozással összefüggésben; |
| --- | --- |

6.

határozottan támogatja a konstruktív politikai párbeszédet, amely amellett, hogy a tizenkét fő prioritás döntő eleme, a jól működő demokrácia előfeltétele is; sürgeti a politikai elitet, hogy tartsa fenn a pártközi párbeszédet és konszenzust a reformok tekintetében annak érdekében, hogy az ország előrelépést érhessen el a csatlakozással összefüggésben;

| 7. | üdvözli, hogy Albánia előrelépést tett az uniós tagság politikai kritériumainak teljesítése terén; megjegyzi, hogy a konstruktív politikai párbeszéd fontos eleme volt a tizenkét fő prioritás végrehajtása terén elért konkrét eredményeknek, különös tekintettel azokra, amelyek a parlament megfelelő működéséhez, a megerősített többséget igénylő, függőben lévő törvények elfogadásához, az ombudsman kinevezéséhez, a fő intézmények meghallgatási és szavazási eljárásaihoz és a választásokra vonatkozó jogalkotási keret módosításához kapcsolódtak; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy Albánia előrelépést tett az uniós tagság politikai kritériumainak teljesítése terén; megjegyzi, hogy a konstruktív politikai párbeszéd fontos eleme volt a tizenkét fő prioritás végrehajtása terén elért konkrét eredményeknek, különös tekintettel azokra, amelyek a parlament megfelelő működéséhez, a megerősített többséget igénylő, függőben lévő törvények elfogadásához, az ombudsman kinevezéséhez, a fő intézmények meghallgatási és szavazási eljárásaihoz és a választásokra vonatkozó jogalkotási keret módosításához kapcsolódtak;

| 8. | üdvözli az új elnök megválasztását; megjegyzi, hogy a választás folyamata összhangban volt az alkotmánnyal; sajnálatosnak tartja azonban, hogy a választást övező politikai folyamat nem a pártokon átívelő párbeszédre épült; hangsúlyozza, hogy az elnöknek kulcsszerepe van az ország egyesítésében, valamint az állami intézmények stabilitásának és függetlenségének biztosításában; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az új elnök megválasztását; megjegyzi, hogy a választás folyamata összhangban volt az alkotmánnyal; sajnálatosnak tartja azonban, hogy a választást övező politikai folyamat nem a pártokon átívelő párbeszédre épült; hangsúlyozza, hogy az elnöknek kulcsszerepe van az ország egyesítésében, valamint az állami intézmények stabilitásának és függetlenségének biztosításában;

| 9. | értékeli, hogy párbeszéd van kialakulóban a civil társadalom és az albán kormány között; hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani e kapcsolat lendületét, és konszolidálni kell annak eredményeit; |
| --- | --- |

9.

értékeli, hogy párbeszéd van kialakulóban a civil társadalom és az albán kormány között; hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani e kapcsolat lendületét, és konszolidálni kell annak eredményeit;

| 10. | hangsúlyozza a teljes mértékben működőképes, reprezentatív intézmények fontosságát, amelyek a szilárd demokratikus rendszer gerincét és az uniós integráció kulcsfontosságú politikai kritériumát képezik; ebben az összefüggésben hangsúlyozza a parlament alapvető szerepét, és sürgeti az ország politikai erőit, hogy javítsák tovább annak működését, fogadják el és hajtsák végre a parlament eljárási szabályzatával kapcsolatban folyamatban lévő reformokat, erősítsék tovább a parlament ellenőrző szerepét, többek között a kormánytagokhoz intézett kérdések gyakoribb alkalmazása révén, javítsák a jogszabályok szövegezésének minőségét, és erősítsék meg a civil társadalommal, a szakszervezetekkel és a társadalmi szervezetekkel folytatott konzultációt; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a teljes mértékben működőképes, reprezentatív intézmények fontosságát, amelyek a szilárd demokratikus rendszer gerincét és az uniós integráció kulcsfontosságú politikai kritériumát képezik; ebben az összefüggésben hangsúlyozza a parlament alapvető szerepét, és sürgeti az ország politikai erőit, hogy javítsák tovább annak működését, fogadják el és hajtsák végre a parlament eljárási szabályzatával kapcsolatban folyamatban lévő reformokat, erősítsék tovább a parlament ellenőrző szerepét, többek között a kormánytagokhoz intézett kérdések gyakoribb alkalmazása révén, javítsák a jogszabályok szövegezésének minőségét, és erősítsék meg a civil társadalommal, a szakszervezetekkel és a társadalmi szervezetekkel folytatott konzultációt;

| 11. | megállapítja, hogy korlátozott előrelépés figyelhető meg az igazságügyi reform terén; sürgeti a hatóságokat, hogy tegyenek további lépéseket a bírói kar valódi, politikai beavatkozástól és korrupciótól mentes függetlenségének, feddhetetlenségének, átláthatóságának, elszámoltathatóságának és hatékonyságának, valamint a polgárok bírósági eljáráshoz való egyenlő hozzáférésének biztosítása érdekében, gondoskodjanak arról, hogy az ügyeket ésszerű időn belül megtárgyalják, továbbá gyorsítsák meg az előrelépést az igazságügyi reformstratégia – és ezen belül a legfelső bírósághoz kapcsolódó törvény módosításai elfogadásának – végrehajtása terén; fontosnak tartja, hogy az igazságügyi reform szilárd konzultációs mechanizmusokkal járó, a rendszer hatékonyságát növelő, fokozatos és visszafordíthatatlan folyamat legyen, valamint hogy az igazságszolgáltatás elegendő finanszírozásban részesüljön ahhoz, hogy hatékonyan működhessen az ország teljes területén; |
| --- | --- |

11.

megállapítja, hogy korlátozott előrelépés figyelhető meg az igazságügyi reform terén; sürgeti a hatóságokat, hogy tegyenek további lépéseket a bírói kar valódi, politikai beavatkozástól és korrupciótól mentes függetlenségének, feddhetetlenségének, átláthatóságának, elszámoltathatóságának és hatékonyságának, valamint a polgárok bírósági eljáráshoz való egyenlő hozzáférésének biztosítása érdekében, gondoskodjanak arról, hogy az ügyeket ésszerű időn belül megtárgyalják, továbbá gyorsítsák meg az előrelépést az igazságügyi reformstratégia – és ezen belül a legfelső bírósághoz kapcsolódó törvény módosításai elfogadásának – végrehajtása terén; fontosnak tartja, hogy az igazságügyi reform szilárd konzultációs mechanizmusokkal járó, a rendszer hatékonyságát növelő, fokozatos és visszafordíthatatlan folyamat legyen, valamint hogy az igazságszolgáltatás elegendő finanszírozásban részesüljön ahhoz, hogy hatékonyan működhessen az ország teljes területén;

| 12. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell az emberkereskedelem elleni küzdelem terén folytatott bűnüldözést és az áldozatok védelmére irányuló erőfeszítéseket; sürgeti a gyermekekre vonatkozó igazságszolgáltatás stratégiájának elfogadását, valamint a bírósági határozatok végrehajtását, ami alapvető feltétele egy működőképes és eredményes igazságszolgáltatásnak; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell az emberkereskedelem elleni küzdelem terén folytatott bűnüldözést és az áldozatok védelmére irányuló erőfeszítéseket; sürgeti a gyermekekre vonatkozó igazságszolgáltatás stratégiájának elfogadását, valamint a bírósági határozatok végrehajtását, ami alapvető feltétele egy működőképes és eredményes igazságszolgáltatásnak;

| 13. | üdvözli a Bizottság új megközelítését és arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy a jogállamiságot a bővítési politika középpontjába helyezi; úgy véli, hogy ezen megközelítésnek további ösztönzőként kell szolgálnia a főbb igazságszolgáltatási reformok számára, valamint tovább kell segítenie Albánia előrelépését e területeken, lehetővé téve konkrét eredmények elérését és tényleges eredmények felmutatását a végrehajtás terén; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a Bizottság új megközelítését és arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy a jogállamiságot a bővítési politika középpontjába helyezi; úgy véli, hogy ezen megközelítésnek további ösztönzőként kell szolgálnia a főbb igazságszolgáltatási reformok számára, valamint tovább kell segítenie Albánia előrelépését e területeken, lehetővé téve konkrét eredmények elérését és tényleges eredmények felmutatását a végrehajtás terén;

| 14. | hangsúlyozza, hogy ki kell küszöbölni a közigazgatás átpolitizálódásának kockázatát, és érdemen alapuló, professzionális közigazgatást kell létrehozni, amely átlátható módon működik, és képes törvények elfogadására és alkalmazására; üdvözli az albán államigazgatási főiskola létrehozására irányuló eljárást; elégedettségének ad hangot amiatt, hogy az ombudsmant nyílt, átlátható módon nevezték ki, és kéri, hogy elégséges politikai támogatást nyújtsanak az intézménynek; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy ki kell küszöbölni a közigazgatás átpolitizálódásának kockázatát, és érdemen alapuló, professzionális közigazgatást kell létrehozni, amely átlátható módon működik, és képes törvények elfogadására és alkalmazására; üdvözli az albán államigazgatási főiskola létrehozására irányuló eljárást; elégedettségének ad hangot amiatt, hogy az ombudsmant nyílt, átlátható módon nevezték ki, és kéri, hogy elégséges politikai támogatást nyújtsanak az intézménynek;

| 15. | üdvözli az ombudsman 2011. decemberi kinevezését; felszólítja az albán hatóságokat, hogy biztosítsanak megfelelő politika támogatást és erőforrásokat az ombudsmani hivatal számára; bátorítja az albán civil társadalmat és a tágabb polgárságot, hogy teljes körűen vegyék igénybe ezt az intézményt az emberi jogi helyzet javítása érdekében; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az ombudsman 2011. decemberi kinevezését; felszólítja az albán hatóságokat, hogy biztosítsanak megfelelő politika támogatást és erőforrásokat az ombudsmani hivatal számára; bátorítja az albán civil társadalmat és a tágabb polgárságot, hogy teljes körűen vegyék igénybe ezt az intézményt az emberi jogi helyzet javítása érdekében;

| 16. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a korrupció továbbra is fontos szerepet játszik a polgárok életében; határozottan ajánlja, hogy alkalmazzák tovább a zéró tolerancia elvét a korrupcióval és a közpénzekkel való visszaélésekkel összefüggő kérdésekben, miközben garantálni kell a szabad és tisztességes bírósági tárgyalásokat és a tisztességes eljárást minden gyanúsított esetében; kéri a Korrupció Elleni Államok Csoportja ajánlásainak gyors végrehajtását, különösen a büntethetőséggel és a politikai pártok finanszírozásával kapcsolatosakat; megjegyzi, hogy a korrupció leküzdésére irányuló szakpolitikák további végrehajtására van szükség; továbbá megjegyzi, hogy a korrupcióellenes stratégia végrehajtása túlságosan lassú; |
| --- | --- |

16.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a korrupció továbbra is fontos szerepet játszik a polgárok életében; határozottan ajánlja, hogy alkalmazzák tovább a zéró tolerancia elvét a korrupcióval és a közpénzekkel való visszaélésekkel összefüggő kérdésekben, miközben garantálni kell a szabad és tisztességes bírósági tárgyalásokat és a tisztességes eljárást minden gyanúsított esetében; kéri a Korrupció Elleni Államok Csoportja ajánlásainak gyors végrehajtását, különösen a büntethetőséggel és a politikai pártok finanszírozásával kapcsolatosakat; megjegyzi, hogy a korrupció leküzdésére irányuló szakpolitikák további végrehajtására van szükség; továbbá megjegyzi, hogy a korrupcióellenes stratégia végrehajtása túlságosan lassú;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a 2011. januári eseményeket minden további késedelem és akadály nélkül átfogó és független igazságügyi nyomozásnak és hiteles bírósági eljárásnak kell követnie; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a 2011. januári eseményeket minden további késedelem és akadály nélkül átfogó és független igazságügyi nyomozásnak és hiteles bírósági eljárásnak kell követnie;

| 18. | üdvözli az összes politikai erő büntetlenséggel szembeni fellépés melletti elkötelezettségét és a mentelmi jogi rendszer reformjának konszenzussal történő elfogadását a parlamentben, ami lehetővé teszi a nyomozást felsőbb szintű állami tisztviselők, bírók és ügyészek esetében is; felszólít minden illetékes szervet e rendszer következetes végrehajtására; felszólítja az albán hatóságokat, hogy támogassák a korrupció elleni küzdelem 2007–2013 közötti kormánystratégiájának alkalmazását és intézményi koordinálását; hangsúlyozza a politikai elkötelezettség erősítésének szükségességét annak érdekében, hogy határozott előrelépések történjenek a nyomozások és az ítéletek terén, még a magas szintű korrupciós ügyekben is; |
| --- | --- |

18.

üdvözli az összes politikai erő büntetlenséggel szembeni fellépés melletti elkötelezettségét és a mentelmi jogi rendszer reformjának konszenzussal történő elfogadását a parlamentben, ami lehetővé teszi a nyomozást felsőbb szintű állami tisztviselők, bírók és ügyészek esetében is; felszólít minden illetékes szervet e rendszer következetes végrehajtására; felszólítja az albán hatóságokat, hogy támogassák a korrupció elleni küzdelem 2007–2013 közötti kormánystratégiájának alkalmazását és intézményi koordinálását; hangsúlyozza a politikai elkötelezettség erősítésének szükségességét annak érdekében, hogy határozott előrelépések történjenek a nyomozások és az ítéletek terén, még a magas szintű korrupciós ügyekben is;

| 19. | üdvözli a szervezett bűnözés visszaszorítására irányuló erőfeszítéseket, különösen ami a szervezett bűnözés elleni törvények végrehajtását illeti, és ezen belül a bűncselekményekből származó vagyonok fokozott elkobzása tekintetében elért előrelépést; felkéri a hatóságokat, hogy fokozzák tovább az Albánián belül és a szomszédos országokkal folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködést; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a szervezett bűnözés visszaszorítására irányuló erőfeszítéseket, különösen ami a szervezett bűnözés elleni törvények végrehajtását illeti, és ezen belül a bűncselekményekből származó vagyonok fokozott elkobzása tekintetében elért előrelépést; felkéri a hatóságokat, hogy fokozzák tovább az Albánián belül és a szomszédos országokkal folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködést;

| 20. | megállapítja, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelem és a határigazgatás terén előrelépés történt; hangsúlyozza, hogy folytatni kell a reformokat ezeken a területeken, különösen azáltal, hogy fokozzák a bűnüldözési intézmények közötti koordinációt; |
| --- | --- |

20.

megállapítja, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelem és a határigazgatás terén előrelépés történt; hangsúlyozza, hogy folytatni kell a reformokat ezeken a területeken, különösen azáltal, hogy fokozzák a bűnüldözési intézmények közötti koordinációt;

| 21. | hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani a rendőrség emberi jogokat maradéktalanul tiszteletben tartó és eredményközpontú működésére irányuló erőfeszítéseket; további kezdeményező és eredményes intézkedést szorgalmaz a bűnelkövetők bíróság elé állítása és az emberkereskedelem áldozatainak védelme érdekében; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani a rendőrség emberi jogokat maradéktalanul tiszteletben tartó és eredményközpontú működésére irányuló erőfeszítéseket; további kezdeményező és eredményes intézkedést szorgalmaz a bűnelkövetők bíróság elé állítása és az emberkereskedelem áldozatainak védelme érdekében;

| 22. | hangsúlyozza az állami és a magántulajdonban levő professzionális, független és pluralista média kiemelt jelentőségét a demokrácia sarokköveként; sürgeti az illetékes hatóságokat arra, hogy a politikai és bármely egyéb beavatkozástól mentes média segítségével biztosítsák a médiapluralizmust, valamint a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát, továbbá hozzanak intézkedéseket az átláthatóság biztosítása érdekében a média tulajdonviszonyai és finanszírozása terén; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza az állami és a magántulajdonban levő professzionális, független és pluralista média kiemelt jelentőségét a demokrácia sarokköveként; sürgeti az illetékes hatóságokat arra, hogy a politikai és bármely egyéb beavatkozástól mentes média segítségével biztosítsák a médiapluralizmust, valamint a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát, továbbá hozzanak intézkedéseket az átláthatóság biztosítása érdekében a média tulajdonviszonyai és finanszírozása terén;

| 23. | aggodalmának ad hangot a véleménynyilvánítás szabadsága, a média függetlensége és különösen a szabályozó hatóság, az Országos Rádió és Televízió Tanács függetlensége miatt; sajnálatosnak tartja, hogy a szabályozó hatóság továbbra sem rendelkezik elégséges igazgatási és műszaki kapacitással és szerkesztői függetlenséggel; kéri az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló törvény elfogadását; |
| --- | --- |

23.

aggodalmának ad hangot a véleménynyilvánítás szabadsága, a média függetlensége és különösen a szabályozó hatóság, az Országos Rádió és Televízió Tanács függetlensége miatt; sajnálatosnak tartja, hogy a szabályozó hatóság továbbra sem rendelkezik elégséges igazgatási és műszaki kapacitással és szerkesztői függetlenséggel; kéri az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló törvény elfogadását;

| 24. | aggasztja, hogy a kormány közvetlenül beavatkozik az állami műsorszolgáltató vezetőinek kinevezésébe, ami akadályozza a politikai pluralizmus kialakítását és így a demokrácia erősítését, valamint aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a kormány nem támogatja a szerkesztői függetlenséget; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a rágalmazásért még mindig magas bírságokat lehet kiszabni az újságírókra, ami újságírói öncenzúrához vezet; kéri, hogy biztosítsák az újságírók védelmére irányuló intézkedések hiteles és hatékony végrehajtását; mélységes aggodalmának ad hangot az újságírók bizonytalan munkakörülményei kapcsán, valamint sajnálatosnak tartja az újságírók törvényben rögzített munkavállalói jogainak hiányát, illetve azt, hogy közülük sokan nem kapják meg fizetésüket a médiatulajdonosoktól; |
| --- | --- |

24.

aggasztja, hogy a kormány közvetlenül beavatkozik az állami műsorszolgáltató vezetőinek kinevezésébe, ami akadályozza a politikai pluralizmus kialakítását és így a demokrácia erősítését, valamint aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a kormány nem támogatja a szerkesztői függetlenséget; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a rágalmazásért még mindig magas bírságokat lehet kiszabni az újságírókra, ami újságírói öncenzúrához vezet; kéri, hogy biztosítsák az újságírók védelmére irányuló intézkedések hiteles és hatékony végrehajtását; mélységes aggodalmának ad hangot az újságírók bizonytalan munkakörülményei kapcsán, valamint sajnálatosnak tartja az újságírók törvényben rögzített munkavállalói jogainak hiányát, illetve azt, hogy közülük sokan nem kapják meg fizetésüket a médiatulajdonosoktól;

| 25. | felszólítja a hatóságokat, hogy a választójogról, a gyülekezés szabadságáról, az egyesülés szabadságáról és a média szabadságáról szóló jogszabályokat igazítsák hozzá a nemzetközi normákhoz, és biztosítsák azok maradéktalan végrehajtását; felszólítja a hatóságokat, hogy mozdítsák elő és tartsák fenn a digitális szabadságot, amely a csatlakozási kritériumok szerves részének tekinthető; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a hatóságokat, hogy a választójogról, a gyülekezés szabadságáról, az egyesülés szabadságáról és a média szabadságáról szóló jogszabályokat igazítsák hozzá a nemzetközi normákhoz, és biztosítsák azok maradéktalan végrehajtását; felszólítja a hatóságokat, hogy mozdítsák elő és tartsák fenn a digitális szabadságot, amely a csatlakozási kritériumok szerves részének tekinthető;

| 26. | elismeri, hogy a kisebbségek védelme terén előrelépések történtek; megjegyzi ugyanakkor, hogy további erőfeszítésekre van szükség a megkülönböztetés elleni küzdelemben, különös tekintettel a megkülönböztetéssel szemben kiszolgáltatott egyénekre; ennek kapcsán emlékezteti az albán kormányt arra irányuló a felelősségére, hogy befogadó és toleráns légkört teremtsen az országban; határozott intézkedéseket szorgalmaz az emberi jogok átfogó védelme és a kisebbségi csoportokhoz tartozók életminőségének javítása érdekében az egész ország területén, többek között a kisebbségi nyelvek oktatásban, vallásban és tömegmédiában való használatával, valamint a velük szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának leküzdésével kapcsolatos intézkedések végrehajtása révén; |
| --- | --- |

26.

elismeri, hogy a kisebbségek védelme terén előrelépések történtek; megjegyzi ugyanakkor, hogy további erőfeszítésekre van szükség a megkülönböztetés elleni küzdelemben, különös tekintettel a megkülönböztetéssel szemben kiszolgáltatott egyénekre; ennek kapcsán emlékezteti az albán kormányt arra irányuló a felelősségére, hogy befogadó és toleráns légkört teremtsen az országban; határozott intézkedéseket szorgalmaz az emberi jogok átfogó védelme és a kisebbségi csoportokhoz tartozók életminőségének javítása érdekében az egész ország területén, többek között a kisebbségi nyelvek oktatásban, vallásban és tömegmédiában való használatával, valamint a velük szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának leküzdésével kapcsolatos intézkedések végrehajtása révén;

| 27. | hangsúlyozza, hogy minden kisebbségi csoport számára biztosítani kell e jogokat, nem csupán a nemzeti kisebbségek részére; hangsúlyozza továbbá, hogy fokozott erőfeszítésekre van szükség a kisebbségi csoportok vagyonhoz és tulajdonhoz való jogának biztosítása érdekében; aggodalmának ad hangot a romákra irányuló cselekvési terv végrehajtásához szükséges erőforrások folyamatos hiánya miatt; nagyobb fokú elszámoltathatóságra szólít fel a kisebbségek és a kiszolgáltatott csoportok számára nyújtott szolgáltatások terén; hangsúlyozza az önazonosítás elve tiszteletben tartásának fontosságát, és felszólít a népszámlálási adatok objektív és átlátható feldolgozására a nemzetközileg elismert normákkal összhangban; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy minden kisebbségi csoport számára biztosítani kell e jogokat, nem csupán a nemzeti kisebbségek részére; hangsúlyozza továbbá, hogy fokozott erőfeszítésekre van szükség a kisebbségi csoportok vagyonhoz és tulajdonhoz való jogának biztosítása érdekében; aggodalmának ad hangot a romákra irányuló cselekvési terv végrehajtásához szükséges erőforrások folyamatos hiánya miatt; nagyobb fokú elszámoltathatóságra szólít fel a kisebbségek és a kiszolgáltatott csoportok számára nyújtott szolgáltatások terén; hangsúlyozza az önazonosítás elve tiszteletben tartásának fontosságát, és felszólít a népszámlálási adatok objektív és átlátható feldolgozására a nemzetközileg elismert normákkal összhangban;

| 28. | üdvözli az LMBT-személyek emberi jogai terén tett előrelépést, nevezetesen azt, hogy az LMBT-személyek első nyilvános tüntetése Tiranában 2012. május 17-én biztonságos és ünnepi hangulatú esemény volt; határozottan elutasítja ugyanakkor a védelmi miniszterhelyettes ugyanezen a napon tett diszkriminatív nyilatkozatát, azonban üdvözli Berisha miniszterelnök e tekintetben megfogalmazott bírálatát; hangsúlyozza, hogy az LMBT-személyeket még mindig megkülönböztetés éri, és kiemeli, hogy sürgősen felül kell vizsgálni a jogszabályokat azzal a céllal, hogy kezeljék az esetlegesen megkülönböztető jellegű rendelkezéseket, és eredményeket mutassanak fel; |
| --- | --- |

28.

üdvözli az LMBT-személyek emberi jogai terén tett előrelépést, nevezetesen azt, hogy az LMBT-személyek első nyilvános tüntetése Tiranában 2012. május 17-én biztonságos és ünnepi hangulatú esemény volt; határozottan elutasítja ugyanakkor a védelmi miniszterhelyettes ugyanezen a napon tett diszkriminatív nyilatkozatát, azonban üdvözli Berisha miniszterelnök e tekintetben megfogalmazott bírálatát; hangsúlyozza, hogy az LMBT-személyeket még mindig megkülönböztetés éri, és kiemeli, hogy sürgősen felül kell vizsgálni a jogszabályokat azzal a céllal, hogy kezeljék az esetlegesen megkülönböztető jellegű rendelkezéseket, és eredményeket mutassanak fel;

| 29. | szorgalmazza az alapvető jogok és szabadságok terén, valamint a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség, az LMBT-jogok, a gyermekek jogai, a szociálisan kiszolgáltatott csoportok és a fogyatékossággal élő személyek jogai, illetve a kisebbségi jogok biztosítására irányuló politikák végrehajtása terén szükséges előrelépések megtételét, mivel még mindig érkeznek a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű személyekkel, a roma kisebbséggel és más kiszolgáltatott csoportokkal szembeni megkülönböztetésről szóló jelentések; hangsúlyozza, hogy javítani kell az államtól függő személyek, így például a rabok, az árvák és a mentális betegségekben szenvedők jogait és életminőségét; |
| --- | --- |

29.

szorgalmazza az alapvető jogok és szabadságok terén, valamint a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség, az LMBT-jogok, a gyermekek jogai, a szociálisan kiszolgáltatott csoportok és a fogyatékossággal élő személyek jogai, illetve a kisebbségi jogok biztosítására irányuló politikák végrehajtása terén szükséges előrelépések megtételét, mivel még mindig érkeznek a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű személyekkel, a roma kisebbséggel és más kiszolgáltatott csoportokkal szembeni megkülönböztetésről szóló jelentések; hangsúlyozza, hogy javítani kell az államtól függő személyek, így például a rabok, az árvák és a mentális betegségekben szenvedők jogait és életminőségét;

| 30. | üdvözli a nemek közötti egyenlőség előmozdítása érdekében hatályba léptetett jogszabályokat és meghozott intézkedéseket, azonban úgy véli, hogy azok gyakorlati végrehajtása még nem kielégítő, ezért a nők továbbra is egyenlőtlenségekkel szembesülnek a politikai élethez és a munkaerő-piachoz való hozzáférés terén; |
| --- | --- |

30.

üdvözli a nemek közötti egyenlőség előmozdítása érdekében hatályba léptetett jogszabályokat és meghozott intézkedéseket, azonban úgy véli, hogy azok gyakorlati végrehajtása még nem kielégítő, ezért a nők továbbra is egyenlőtlenségekkel szembesülnek a politikai élethez és a munkaerő-piachoz való hozzáférés terén;

| 31. | megjegyzi, hogy továbbra is megfigyelhető a családon belüli erőszak és a kényszerprostitúció, valamint igen elterjedt a gyermek- és nőkereskedelem, miközben hiányzik a nők és a gyermekek érdemi védelméhez szükséges koordináció az illetékes hatóságok között; emlékeztet az áldozatok teljes körű jogi segítséghez és pszichológiai támogatáshoz való hozzáférésének fontosságára, és arra sürgeti a hatóságokat, hogy lépjenek fel – többek között a hivatalok és szolgálatok pénzügyi támogatásának növelése révén – az erőszak és az egyenlőtlenség felszámolása érdekében; hangsúlyozza, hogy sürgős szükség van olyan intézkedések meghozatalára és végrehajtására, mint például szakosodott szociális szolgáltatási struktúrák létrehozása, rehabilitációs központok megnyitása, menhelyhálózatok kialakítása, valamint a nőket és gyermekeket – és többek között a társadalomba való szociális újrabeilleszkedésüket – támogató szervezetek működésének előmozdítása; üdvözli az áldozatok számára kialakított, folyamatosan elérhető és díjmentes forródrótot, a gyermekvédelmi egységek megerősítését, valamint az áldozatoknak együttes támogatására irányuló, a tiranai önkormányzat, a rendőrség, az igazságszolgáltatás és a civil társadalmi szervezetek által folytatott együttműködés jó példáját; |
| --- | --- |

31.

megjegyzi, hogy továbbra is megfigyelhető a családon belüli erőszak és a kényszerprostitúció, valamint igen elterjedt a gyermek- és nőkereskedelem, miközben hiányzik a nők és a gyermekek érdemi védelméhez szükséges koordináció az illetékes hatóságok között; emlékeztet az áldozatok teljes körű jogi segítséghez és pszichológiai támogatáshoz való hozzáférésének fontosságára, és arra sürgeti a hatóságokat, hogy lépjenek fel – többek között a hivatalok és szolgálatok pénzügyi támogatásának növelése révén – az erőszak és az egyenlőtlenség felszámolása érdekében; hangsúlyozza, hogy sürgős szükség van olyan intézkedések meghozatalára és végrehajtására, mint például szakosodott szociális szolgáltatási struktúrák létrehozása, rehabilitációs központok megnyitása, menhelyhálózatok kialakítása, valamint a nőket és gyermekeket – és többek között a társadalomba való szociális újrabeilleszkedésüket – támogató szervezetek működésének előmozdítása; üdvözli az áldozatok számára kialakított, folyamatosan elérhető és díjmentes forródrótot, a gyermekvédelmi egységek megerősítését, valamint az áldozatoknak együttes támogatására irányuló, a tiranai önkormányzat, a rendőrség, az igazságszolgáltatás és a civil társadalmi szervezetek által folytatott együttműködés jó példáját;

| 32. | hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a gyermekek jogainak védelmére, többek között az állami gyermekgondozási intézményekben fennálló körülmények javításával, a gyámsági gondozás lehetőségeinek megkönnyítésével, valamint az emberkereskedelem és a gyermekmunka elleni hathatós küzdelemmel; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a gyermekek jogainak védelmére, többek között az állami gyermekgondozási intézményekben fennálló körülmények javításával, a gyámsági gondozás lehetőségeinek megkönnyítésével, valamint az emberkereskedelem és a gyermekmunka elleni hathatós küzdelemmel;

| 33. | hangsúlyozza a korszerű oktatási rendszer létrehozásának szükségességét, amely a tanulót és a lehető legjobb minőségű oktatás biztosítását helyezi a középpontba; fontosnak tartja, hogy minden gyermek biztos hozzáférést kapjon az oktatáshoz és az iskolai felszerelésekhez, különös tekintettel azokra, akik alacsony jövedelmű családokból és kisebbségi csoportokból származnak; megjegyzi, hogy a kormányzatnak kötelessége magas szintű egyetemi és szakmai oktatást biztosítani, valamint garantálni az alapvető munkaügyi jogokat az okleveles képzések összefüggésében, arra ösztönözve a fiatal diplomásokat, hogy szolgálataikat az ország haladása érdekében ajánlják fel; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza a korszerű oktatási rendszer létrehozásának szükségességét, amely a tanulót és a lehető legjobb minőségű oktatás biztosítását helyezi a középpontba; fontosnak tartja, hogy minden gyermek biztos hozzáférést kapjon az oktatáshoz és az iskolai felszerelésekhez, különös tekintettel azokra, akik alacsony jövedelmű családokból és kisebbségi csoportokból származnak; megjegyzi, hogy a kormányzatnak kötelessége magas szintű egyetemi és szakmai oktatást biztosítani, valamint garantálni az alapvető munkaügyi jogokat az okleveles képzések összefüggésében, arra ösztönözve a fiatal diplomásokat, hogy szolgálataikat az ország haladása érdekében ajánlják fel;

| 34. | felszólítja a kormányt, hogy garantálja a munkaügyi törvény maradéktalan tiszteletben tartását az állami és a magánszférában, és biztosítsa a szakszervezetek jogainak tiszteletben tartását a közvetítés gyakorlatának erősítésével a munkaügyi viták rendezésében; felszólítja a kormányt a Nemzeti Munkaügyi Tanácsban folytatott háromoldalú párbeszéd azáltal történő további javítására, hogy a tanács hatókörét kiterjeszti a főbb szociális és gazdaságpolitikai, valamint jogalkotási csomagok jóváhagyására, illetve fokozza a szakszervezetek Nemzeti Munkaügyi Tanácsban betöltött szerepét; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a kormányt, hogy garantálja a munkaügyi törvény maradéktalan tiszteletben tartását az állami és a magánszférában, és biztosítsa a szakszervezetek jogainak tiszteletben tartását a közvetítés gyakorlatának erősítésével a munkaügyi viták rendezésében; felszólítja a kormányt a Nemzeti Munkaügyi Tanácsban folytatott háromoldalú párbeszéd azáltal történő további javítására, hogy a tanács hatókörét kiterjeszti a főbb szociális és gazdaságpolitikai, valamint jogalkotási csomagok jóváhagyására, illetve fokozza a szakszervezetek Nemzeti Munkaügyi Tanácsban betöltött szerepét;

| 35. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nincs foglalkoztatási cselekvési terv, illetve hogy csökkentik a szociális segítségnyújtással és védelemmel kapcsolatos reformok végrehajtására szolgáló költségvetést; felszólítja az albán hatóságokat, hogy dolgozzanak ki ilyen cselekvési tervet; kéri a többi csatlakozó ország és az Eurostat statisztikáival összhangban álló, időszakos munkaerő-piaci statisztikák összeállítását annak érdekében, hogy jobban nyomon követhessék, illetve a fentiekkel összehasonlíthassák az albániai foglalkoztatási helyzetet; |
| --- | --- |

35.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nincs foglalkoztatási cselekvési terv, illetve hogy csökkentik a szociális segítségnyújtással és védelemmel kapcsolatos reformok végrehajtására szolgáló költségvetést; felszólítja az albán hatóságokat, hogy dolgozzanak ki ilyen cselekvési tervet; kéri a többi csatlakozó ország és az Eurostat statisztikáival összhangban álló, időszakos munkaerő-piaci statisztikák összeállítását annak érdekében, hogy jobban nyomon követhessék, illetve a fentiekkel összehasonlíthassák az albániai foglalkoztatási helyzetet;

| 36. | felszólítja a hatóságokat, hogy a nemzeti ombudsman ajánlásaival és a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban javítsák tovább az őrizetbe vett személyekkel és a rabokkal szembeni bánásmódot, mivel még mindig érkeznek rossz bánásmódról beszámoló jelentések; hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a kis kockázatú bűnelkövetők előzetes fogva tartásának gyakoriságát, valamint rendkívül sajnálatosnak tartja a fiatalkorúak hosszas előzetes fogva tartását és ezen intézkedés túlzott alkalmazását, ami gyakran olyan intézményben történik, amely nem alkalmas a fiatalok visszaintegrálására; sürgeti a fiatalkorúakra irányuló igazságügyi stratégia és egy ehhez kapcsolódó cselekvési terv elfogadását annak érdekében, hogy a nemzetközi normákkal és más európai országok bevált gyakorlataival összhangban kezeljék a fennálló jogi és gyakorlati hiányosságokat; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a hatóságokat, hogy a nemzeti ombudsman ajánlásaival és a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban javítsák tovább az őrizetbe vett személyekkel és a rabokkal szembeni bánásmódot, mivel még mindig érkeznek rossz bánásmódról beszámoló jelentések; hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a kis kockázatú bűnelkövetők előzetes fogva tartásának gyakoriságát, valamint rendkívül sajnálatosnak tartja a fiatalkorúak hosszas előzetes fogva tartását és ezen intézkedés túlzott alkalmazását, ami gyakran olyan intézményben történik, amely nem alkalmas a fiatalok visszaintegrálására; sürgeti a fiatalkorúakra irányuló igazságügyi stratégia és egy ehhez kapcsolódó cselekvési terv elfogadását annak érdekében, hogy a nemzetközi normákkal és más európai országok bevált gyakorlataival összhangban kezeljék a fennálló jogi és gyakorlati hiányosságokat;

| 37. | hangsúlyozza a tulajdonhoz való jogok tisztázásának, illetve az e jogokhoz kapcsolódó nemzeti stratégia és cselekvési terv teljes körű végrehajtásának fontosságát; kiemeli az összes érdekelt féllel folytatott mélyreható konzultáció szükségességét a folyamat során; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson támogatást a stratégia és a cselekvési terv végrehajtásához; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza a tulajdonhoz való jogok tisztázásának, illetve az e jogokhoz kapcsolódó nemzeti stratégia és cselekvési terv teljes körű végrehajtásának fontosságát; kiemeli az összes érdekelt féllel folytatott mélyreható konzultáció szükségességét a folyamat során; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson támogatást a stratégia és a cselekvési terv végrehajtásához;

| 38. | felszólítja a kormányt és valamennyi felelős szervet, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a schengeni országokba való vízummentes utazáshoz szükséges összes kritérium és intézkedés szigorú végrehajtása érdekében; szükségesnek tartja, hogy megfelelően tájékoztassák a polgárokat a vízummentes rendszer korlátairól, hogy megakadályozzák a szabad utazással és a vízumliberalizációs politikával kapcsolatos valamennyi visszaélést; megjegyzi, hogy a vízumliberalizáció az ország uniós tagság irányába tett közelmúltbeli előrelépésének egyik legnagyobb vívmánya; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a kormányt és valamennyi felelős szervet, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a schengeni országokba való vízummentes utazáshoz szükséges összes kritérium és intézkedés szigorú végrehajtása érdekében; szükségesnek tartja, hogy megfelelően tájékoztassák a polgárokat a vízummentes rendszer korlátairól, hogy megakadályozzák a szabad utazással és a vízumliberalizációs politikával kapcsolatos valamennyi visszaélést; megjegyzi, hogy a vízumliberalizáció az ország uniós tagság irányába tett közelmúltbeli előrelépésének egyik legnagyobb vívmánya;

A társadalmi-gazdasági reformok végrehajtása

| 39. | felkéri a kormányt, hogy a makrogazdasági stabilitás fenntartása, valamint a polgárok érdekeit szolgáló beruházásokat, gazdasági növekedést és a fenntartható gazdasági fejlődést előmozdító gazdasági környezet előmozdítása érdekében indítson és hajtson végre strukturális, valamint a jogállamisággal kapcsolatos reformokat, mivel ez utóbbi gyengesége hátráltatja többek között a szerződések végrehajthatóságát; ösztönzi a kormányt, hogy foglalkozzon a tulajdonjogok kérdésével, javítsa az adóbeszedés rendszerét, összpontosítson az infrastruktúrára és az emberi erőforrásokra, valamint szálljon szembe a nagyméretű informális gazdasággal és a szabályozatlan munkaerőpiaccal, melyek akadályozzák az ország társadalmi kohézióját és gazdasági kilátásait; |
| --- | --- |

39.

felkéri a kormányt, hogy a makrogazdasági stabilitás fenntartása, valamint a polgárok érdekeit szolgáló beruházásokat, gazdasági növekedést és a fenntartható gazdasági fejlődést előmozdító gazdasági környezet előmozdítása érdekében indítson és hajtson végre strukturális, valamint a jogállamisággal kapcsolatos reformokat, mivel ez utóbbi gyengesége hátráltatja többek között a szerződések végrehajthatóságát; ösztönzi a kormányt, hogy foglalkozzon a tulajdonjogok kérdésével, javítsa az adóbeszedés rendszerét, összpontosítson az infrastruktúrára és az emberi erőforrásokra, valamint szálljon szembe a nagyméretű informális gazdasággal és a szabályozatlan munkaerőpiaccal, melyek akadályozzák az ország társadalmi kohézióját és gazdasági kilátásait;

| 40. | hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani az energiabiztonságra, az energiaforrások diverzifikálására és a tömegközlekedési hálózatok fejlesztésére; sajnálatát fejezi ki a tömegközlekedés, és különösen a vasút elégtelen állapota, valamint a közlekedési hálózatok gyenge igazgatása miatt; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani az energiabiztonságra, az energiaforrások diverzifikálására és a tömegközlekedési hálózatok fejlesztésére; sajnálatát fejezi ki a tömegközlekedés, és különösen a vasút elégtelen állapota, valamint a közlekedési hálózatok gyenge igazgatása miatt;

| 41. | fokozott előrelépésre szólít fel a környezetvédelem és az éghajlatváltozás terén, valamint a környezetvédelmi jogszabályok teljes körű végrehajtását és szorosabb regionális együttműködést kér a környezeti fenntarthatóság előmozdítása érdekében; felszólítja a kormányt, hogy tegye prioritássá Albánia egyedülálló természeti tájképének fenntartását, valamint fokozza az uniós jogszabályokhoz való közelítés ütemét a levegő- és vízminőség, a hulladékgazdálkodás és az ipai szennyezés csökkentése terén; sürgeti a kormányt, hogy dolgozzon ki a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos politikákat, foglalkozzon hatékonyabban a hulladékkezelés és az illegális hulladékbehozatal problémájával, és fejlesszen ki környezeti szempontból fenntartható idegenforgalmat; sürgeti a hatóságokat, hogy teljes körűen hajtsák végre a nemzeti hulladékgazdálkodási tervet, és a helyi és nemzeti civil társadalmi szereplőkkel és szervezetekkel szorosan együttműködve hozzanak létre egy átlátható és jól működő hulladék-felügyeleti infrastruktúrát |
| --- | --- |

41.

fokozott előrelépésre szólít fel a környezetvédelem és az éghajlatváltozás terén, valamint a környezetvédelmi jogszabályok teljes körű végrehajtását és szorosabb regionális együttműködést kér a környezeti fenntarthatóság előmozdítása érdekében; felszólítja a kormányt, hogy tegye prioritássá Albánia egyedülálló természeti tájképének fenntartását, valamint fokozza az uniós jogszabályokhoz való közelítés ütemét a levegő- és vízminőség, a hulladékgazdálkodás és az ipai szennyezés csökkentése terén; sürgeti a kormányt, hogy dolgozzon ki a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos politikákat, foglalkozzon hatékonyabban a hulladékkezelés és az illegális hulladékbehozatal problémájával, és fejlesszen ki környezeti szempontból fenntartható idegenforgalmat; sürgeti a hatóságokat, hogy teljes körűen hajtsák végre a nemzeti hulladékgazdálkodási tervet, és a helyi és nemzeti civil társadalmi szereplőkkel és szervezetekkel szorosan együttműködve hozzanak létre egy átlátható és jól működő hulladék-felügyeleti infrastruktúrát

| 42. | mélységes aggodalmát fejezi ki a magas munkanélküliségi arány miatt – annak ellenére, hogy ez a korábbiakhoz képest csökkenni látszik –, valamint továbbra is a szegénységi küszöb alatt élő albánok nagy száma kapcsán; sürgeti a kormányt, hogy hozzon meg minden lehetséges intézkedést a szélsőséges szegénység kezelése érdekében, valamint hozzon létre szociális védelmi rendszert a pénzügyileg gyengébb polgárok és a leginkább rászorulók számára, ideértve az olyan kiszolgáltatott csoportokat, mint a gyermekek, a fogyatékossággal élők és a kisebbségi csoportok; fontosnak tartja, hogy ők is egyenlő hozzáférést kapjanak az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a közszolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

42.

mélységes aggodalmát fejezi ki a magas munkanélküliségi arány miatt – annak ellenére, hogy ez a korábbiakhoz képest csökkenni látszik –, valamint továbbra is a szegénységi küszöb alatt élő albánok nagy száma kapcsán; sürgeti a kormányt, hogy hozzon meg minden lehetséges intézkedést a szélsőséges szegénység kezelése érdekében, valamint hozzon létre szociális védelmi rendszert a pénzügyileg gyengébb polgárok és a leginkább rászorulók számára, ideértve az olyan kiszolgáltatott csoportokat, mint a gyermekek, a fogyatékossággal élők és a kisebbségi csoportok; fontosnak tartja, hogy ők is egyenlő hozzáférést kapjanak az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a közszolgáltatásokhoz;

| 43. | korszerű közberuházást javasol a fenntartható növekedés előmozdítása és a munkanélküliség csökkentése érdekében; meggyőződése, hogy egy átfogó közberuházási program elősegíti majd ezenkívül a fiatal albán diplomásokban rejlő lehetőségek kiaknázását; felkéri a kormányt, hogy továbbra is fogadjon el olyan intézkedéseket és jogszabályokat, amelyek előmozdítják a foglalkoztatást és a növekedést; |
| --- | --- |

43.

korszerű közberuházást javasol a fenntartható növekedés előmozdítása és a munkanélküliség csökkentése érdekében; meggyőződése, hogy egy átfogó közberuházási program elősegíti majd ezenkívül a fiatal albán diplomásokban rejlő lehetőségek kiaknázását; felkéri a kormányt, hogy továbbra is fogadjon el olyan intézkedéseket és jogszabályokat, amelyek előmozdítják a foglalkoztatást és a növekedést;

| 44. | aggodalmának ad hangot az egykori politikai foglyok helyzete miatt, akik közül néhányan a közelmúltban tüntetéseket szerveztek; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy teljes körűen hajtsák végre az egykori politikai foglyok kártérítéséről szóló törvényt; |
| --- | --- |

44.

aggodalmának ad hangot az egykori politikai foglyok helyzete miatt, akik közül néhányan a közelmúltban tüntetéseket szerveztek; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy teljes körűen hajtsák végre az egykori politikai foglyok kártérítéséről szóló törvényt;

A regionális és nemzetközi együttműködés előmozdítása

| 45. | elismerését fejezi ki Albániának jó szomszédi kapcsolatainak ápolása miatt; ismételten hangot ad azon meggyőződésének, hogy a nyugat-balkáni térségben a határokat teljes mértékben tiszteletben kell tartani, és bíztatja Albániát és az összes érintett felet, hogy tartózkodjon minden olyan fellépéstől, amely regionális feszültségeket idézhet elő; üdvözli a kormány szomszédos országokban élő albán kisebbségek irányában folytatott politikáját, nevezetesen hogy azt ajánlják nekik, hogy működjenek együtt saját kormányaikkal problémáik megoldása érdekében; |
| --- | --- |

45.

elismerését fejezi ki Albániának jó szomszédi kapcsolatainak ápolása miatt; ismételten hangot ad azon meggyőződésének, hogy a nyugat-balkáni térségben a határokat teljes mértékben tiszteletben kell tartani, és bíztatja Albániát és az összes érintett felet, hogy tartózkodjon minden olyan fellépéstől, amely regionális feszültségeket idézhet elő; üdvözli a kormány szomszédos országokban élő albán kisebbségek irányában folytatott politikáját, nevezetesen hogy azt ajánlják nekik, hogy működjenek együtt saját kormányaikkal problémáik megoldása érdekében;

| 46. | felszólítja Albániát, hogy vonja vissza az Egyesült Államokkal kötött kétoldalú mentességi megállapodást, mivel ez nem felel meg az Unió Nemzetközi Büntetőbírósággal (ICC) kapcsolatos politikájának, és aláássa a Római Statútum integritását, továbbá folytassa az ICC támogatását, illetve haladéktalanul és teljes körűen működjön együtt vele; |
| --- | --- |

46.

felszólítja Albániát, hogy vonja vissza az Egyesült Államokkal kötött kétoldalú mentességi megállapodást, mivel ez nem felel meg az Unió Nemzetközi Büntetőbírósággal (ICC) kapcsolatos politikájának, és aláássa a Római Statútum integritását, továbbá folytassa az ICC támogatását, illetve haladéktalanul és teljes körűen működjön együtt vele;

o

o o

| 47. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Albánia kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

47.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Albánia kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 80., 2008.3.19., 1. o.

(2)  HL C 351. E, 2011.12.2., 85. o.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/142 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/142

---

P7_TA(2012)0509

Az Európai Unió acélipara

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása az Európai Unió acéliparáról (2012/2833(RSP))

(2015/C 434/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, melynek gyökerei az ESZAK-Szerződésig nyúlnak vissza; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, melynek gyökerei az ESZAK-Szerződésig nyúlnak vissza;

| — | tekintettel az acéliparról, valamint az EU-ban tevékenykedő vállalatok szerkezetalakításáról, elköltöztetéséről és bezárásáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az acéliparról, valamint az EU-ban tevékenykedő vállalatok szerkezetalakításáról, elköltöztetéséről és bezárásáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló közösségi chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló közösségi chartára,

| — | tekintettel a Bizottság 2011. február 2-i, „A nyers- és alapanyagpiacok támasztotta kihívások leküzdése” című közleményére (COM(2011)0025), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2011. február 2-i, „A nyers- és alapanyagpiacok támasztotta kihívások leküzdése” című közleményére (COM(2011)0025),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiára,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az Atlanti-óceán térségére vonatkozó tengerstratégia kidolgozása” című 2012. október 10-i közleményére (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az Atlanti-óceán térségére vonatkozó tengerstratégia kidolgozása” című 2012. október 10-i közleményére (COM(2012)0582),

| — | tekintettel az Unió vas- és acéliparával kapcsolatosan a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000184/2012 – B7-0368/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió vas- és acéliparával kapcsolatosan a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000184/2012 – B7-0368/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | tekintettel arra, hogy amióta az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés lejárt, a szén- és acélipart az EUSZ rendelkezései szabályozzák, |
| --- | --- |

A.

tekintettel arra, hogy amióta az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés lejárt, a szén- és acélipart az EUSZ rendelkezései szabályozzák,

| B. | mivel az Európai Unió egyik célkitűzése a gyártóipar támogatása és versenyképessé, fenntarthatóvá tétele, valamint felkészítése arra, hogy megfeleljen a változó európai és Európán kívüli piaci feltételeknek, mivel alapvető fontosságú az Európai növekedés és jólét szempontjából; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió egyik célkitűzése a gyártóipar támogatása és versenyképessé, fenntarthatóvá tétele, valamint felkészítése arra, hogy megfeleljen a változó európai és Európán kívüli piaci feltételeknek, mivel alapvető fontosságú az Európai növekedés és jólét szempontjából;

| C. | tekintettel arra, hogy az európai acélipar jelentős keresletcsökkenésnek van kitéve, amely a munkahelyek és a versenyképesség fokozatos elvesztésével jár; |
| --- | --- |

C.

tekintettel arra, hogy az európai acélipar jelentős keresletcsökkenésnek van kitéve, amely a munkahelyek és a versenyképesség fokozatos elvesztésével jár;

| D. | mivel az acélipar stratégiai jelentőségű az Unió gazdasága számára, és mivel az Európai Unió egészének érdeke az iparának alapvető összetevőit adó tevékenységek megőrzése, valamint az energiaellátás biztonságának garantálása belső termelés révén; |
| --- | --- |

D.

mivel az acélipar stratégiai jelentőségű az Unió gazdasága számára, és mivel az Európai Unió egészének érdeke az iparának alapvető összetevőit adó tevékenységek megőrzése, valamint az energiaellátás biztonságának garantálása belső termelés révén;

| E. | mivel a versenyképes európai acélipar sok alapvető iparág fejlődésének és értékteremtésének gerincét adja, mint például a járműipar, az építőipar és a gépipar; |
| --- | --- |

E.

mivel a versenyképes európai acélipar sok alapvető iparág fejlődésének és értékteremtésének gerincét adja, mint például a járműipar, az építőipar és a gépipar;

| F. | mivel az acélipar jelentős kihívásokkal néz szembe – pl. lényeges mértékben csökkenő kereslet, eltérő szabályozással és normákkal bíró harmadik országokból származó importtal szembeni erős verseny, a nyersanyagokhoz való nehéz hozzáférés, növekvő költségek –, melyek szerkezetátalakításokhoz, ipari fúziókhoz és munkahelyek elvesztéséhez vezettek; |
| --- | --- |

F.

mivel az acélipar jelentős kihívásokkal néz szembe – pl. lényeges mértékben csökkenő kereslet, eltérő szabályozással és normákkal bíró harmadik országokból származó importtal szembeni erős verseny, a nyersanyagokhoz való nehéz hozzáférés, növekvő költségek –, melyek szerkezetátalakításokhoz, ipari fúziókhoz és munkahelyek elvesztéséhez vezettek;

| G. | mivel a foglalkoztatás az acélágazatban 1970 és 2012 között 1 millióról mintegy 3 69  000 munkahelyre csökkent, és mivel a feldolgozóipari ágazatokban milliók dolgoznak; |
| --- | --- |

G.

mivel a foglalkoztatás az acélágazatban 1970 és 2012 között 1 millióról mintegy 3 69  000 munkahelyre csökkent, és mivel a feldolgozóipari ágazatokban milliók dolgoznak;

| H. | mivel a Bizottság által közzétett adatok alapján az Unió acélexportja 2010-ben 33,7 millió tonnát tett ki (32 milliárd euró), és a legnagyobb exportpiacai Törökország, az Egyesült Államok, Algéria, Svájc, Oroszország és India voltak, míg az Unió acélimportja 26,8 millió tonnára rúgott(18 milliárd euró), amelynek fő forrásai Oroszország, Ukrajna, Kína, Törökország, Dél-Korea, Svájc és Szerbia; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság által közzétett adatok alapján az Unió acélexportja 2010-ben 33,7 millió tonnát tett ki (32 milliárd euró), és a legnagyobb exportpiacai Törökország, az Egyesült Államok, Algéria, Svájc, Oroszország és India voltak, míg az Unió acélimportja 26,8 millió tonnára rúgott(18 milliárd euró), amelynek fő forrásai Oroszország, Ukrajna, Kína, Törökország, Dél-Korea, Svájc és Szerbia;

| I. | mivel a jelenlegi válság rendkívüli szociális nehézségeket állít az érintett munkavállalók és régiók elé, és mivel a szerkezetátalakításban részt vevő vállalatoknak társadalmilag felelős módon kell eljárniuk; mert a tapasztalat azt mutatja, hogy sikeres szerkezetátalakítás nem hajtható végre megfelelő társadalmi párbeszéd nélkül; |
| --- | --- |

I.

mivel a jelenlegi válság rendkívüli szociális nehézségeket állít az érintett munkavállalók és régiók elé, és mivel a szerkezetátalakításban részt vevő vállalatoknak társadalmilag felelős módon kell eljárniuk; mert a tapasztalat azt mutatja, hogy sikeres szerkezetátalakítás nem hajtható végre megfelelő társadalmi párbeszéd nélkül;

| J. | mivel a csúcstechnológiai iparágakra – köztük az acéliparra – a technológiai szaktudás modelljeiként tekintettek, ezért azonnali cselekvésre van szükség a megtartásuk érdekében, megelőzendő áthelyezésüket az Unió területén kívülre; |
| --- | --- |

J.

mivel a csúcstechnológiai iparágakra – köztük az acéliparra – a technológiai szaktudás modelljeiként tekintettek, ezért azonnali cselekvésre van szükség a megtartásuk érdekében, megelőzendő áthelyezésüket az Unió területén kívülre;

| 1. | kéri a Bizottságot, hogy mihamarabb nyújtson világos tájékoztatást az európai acéliparban végbemenő jelentős változásokról; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság szorosan kísérje figyelemmel a zajló folyamatokat Európa ipari öröksége és az érintett munkaerő megóvása érdekében. |
| --- | --- |

1.

kéri a Bizottságot, hogy mihamarabb nyújtson világos tájékoztatást az európai acéliparban végbemenő jelentős változásokról; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság szorosan kísérje figyelemmel a zajló folyamatokat Európa ipari öröksége és az érintett munkaerő megóvása érdekében.

| 2. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés lejártát követően jogosult az európai acélipar helyzete okozta gazdasági és társadalmi hatások kezelésére, és felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az ESZAK pozitív tapasztalatát, és hozzon létre (a szakszervezetek, az ipar és a Bizottság részvételével) egy háromoldalú testületet, amely az európai acélipar továbbfejlesztésén dolgozna, biztosítva az előrejelzést, a tanácsadást és a tájékoztatást (1); |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a Bizottság az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés lejártát követően jogosult az európai acélipar helyzete okozta gazdasági és társadalmi hatások kezelésére, és felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az ESZAK pozitív tapasztalatát, és hozzon létre (a szakszervezetek, az ipar és a Bizottság részvételével) egy háromoldalú testületet, amely az európai acélipar továbbfejlesztésén dolgozna, biztosítva az előrejelzést, a tanácsadást és a tájékoztatást (1);

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy körültekintően mérlegelje az acélipar támogatását és fenntartását szolgáló közép- és hosszú távú kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy körültekintően mérlegelje az acélipar támogatását és fenntartását szolgáló közép- és hosszú távú kezdeményezéseket;

| 4. | úgy véli, hogy a Bizottságnak nagyobb fontosságot kell tulajdonítania az iparpolitikának annak érdekében, hogy felélessze az európai ipar versenyképességét a globális piacon egyenlő versenyfeltételek garantálása céljából, egyúttal biztosítva a magas szociális és környezeti normákat az Unióban, és a viszonosság felé törekedve a harmadik országokban; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a Bizottságnak nagyobb fontosságot kell tulajdonítania az iparpolitikának annak érdekében, hogy felélessze az európai ipar versenyképességét a globális piacon egyenlő versenyfeltételek garantálása céljából, egyúttal biztosítva a magas szociális és környezeti normákat az Unióban, és a viszonosság felé törekedve a harmadik országokban;

| 5. | úgy véli, hogy Európa gazdasági fellendülésének egy erősebb feldolgozóipar is feltétele; hangsúlyozza, hogy az acélipar kulcsszerepet tölt be a stratégiai feldolgozóipari ágazatok versenyképességének biztosításában, melyeket rosszul érintene az európai acélipar visszaszorulása, mivel így függővé válnának a harmadik országokból történő behozataloktól, és sérülékenyek lennének; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy Európa gazdasági fellendülésének egy erősebb feldolgozóipar is feltétele; hangsúlyozza, hogy az acélipar kulcsszerepet tölt be a stratégiai feldolgozóipari ágazatok versenyképességének biztosításában, melyeket rosszul érintene az európai acélipar visszaszorulása, mivel így függővé válnának a harmadik országokból történő behozataloktól, és sérülékenyek lennének;

| 6. | üdvözli az acélágazatra vonatkozó európai cselekvési terv 2013 júniusáig történő kidolgozására irányuló bizottsági kezdeményezést, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a tervet mihamarabb be kell mutatni; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az acélágazatra vonatkozó európai cselekvési terv 2013 júniusáig történő kidolgozására irányuló bizottsági kezdeményezést, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a tervet mihamarabb be kell mutatni;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg azon döntését, amelynek értelmében nem hosszabbítja meg a 2012. december 31-ét követő időszakra a 1241/2009/EU bizottsági rendeletben (2) az acéltermékek és -csövek behozatala tekintetében létrehozott előzetes felügyeleti rendszert, és vegye fel ezt a rendszert a cselekvési terv elemei közé; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg azon döntését, amelynek értelmében nem hosszabbítja meg a 2012. december 31-ét követő időszakra a 1241/2009/EU bizottsági rendeletben (2) az acéltermékek és -csövek behozatala tekintetében létrehozott előzetes felügyeleti rendszert, és vegye fel ezt a rendszert a cselekvési terv elemei közé;

| 8. | sürgeti a Bizottságot, hogy cselekvési tervébe foglalja bele az összes rendelkezésre álló uniós eszköz (pl. megerősített kutatás, fejlesztés és innováció) igénybevételét, különösen olyan területeken, mint az energia- és az erőforrás-hatékonyság, továbbá az Európai Beruházási Bank általi célzott beruházásokat, a készségekre vonatkozó aktív politikát, a munkavállalók szakmai átképzését, valamint szükség esetén olyan uniós pénzügyi eszközök lehetséges felhasználását, mint az Európai Szociális Alap és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, és egyéb olyan ösztönzőkét, amelyek támogatják az iparág beruházásait és modernizációját; |
| --- | --- |

8.

sürgeti a Bizottságot, hogy cselekvési tervébe foglalja bele az összes rendelkezésre álló uniós eszköz (pl. megerősített kutatás, fejlesztés és innováció) igénybevételét, különösen olyan területeken, mint az energia- és az erőforrás-hatékonyság, továbbá az Európai Beruházási Bank általi célzott beruházásokat, a készségekre vonatkozó aktív politikát, a munkavállalók szakmai átképzését, valamint szükség esetén olyan uniós pénzügyi eszközök lehetséges felhasználását, mint az Európai Szociális Alap és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, és egyéb olyan ösztönzőkét, amelyek támogatják az iparág beruházásait és modernizációját;

| 9. | véleménye szerint egy ilyen cselekvési tervnek fontolóra kellene vennie az acélipar versenyképességét veszélyeztető magas energia- és nyersanyagárak kezelésének és mérséklésének módjait; ezzel összefüggésben kiemeli, hogy az energia-, és erőforrás-hatékonyság jelentős költségmegtakarítást eredményezhet, és bár ebben a tekintetben üdvözli a SPIRE európai köz-magán társulást, mégis sürgeti a Bizottságot és magát az acélágazatot, hogy – tekintettel a nyersanyag-ellátás jelenlegi és jövőbeni szűkösségére – folytassák a fennálló lehetőségek vizsgálatát, ösztönözzék üzleti konzorciumok alapítását, és mozdítsák elő a hulladék újrahasznosítását és újrafelhasználását célzó zárt termelési rendszer kialakítását; |
| --- | --- |

9.

véleménye szerint egy ilyen cselekvési tervnek fontolóra kellene vennie az acélipar versenyképességét veszélyeztető magas energia- és nyersanyagárak kezelésének és mérséklésének módjait; ezzel összefüggésben kiemeli, hogy az energia-, és erőforrás-hatékonyság jelentős költségmegtakarítást eredményezhet, és bár ebben a tekintetben üdvözli a SPIRE európai köz-magán társulást, mégis sürgeti a Bizottságot és magát az acélágazatot, hogy – tekintettel a nyersanyag-ellátás jelenlegi és jövőbeni szűkösségére – folytassák a fennálló lehetőségek vizsgálatát, ösztönözzék üzleti konzorciumok alapítását, és mozdítsák elő a hulladék újrahasznosítását és újrafelhasználását célzó zárt termelési rendszer kialakítását;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy az állami támogatási szabályokra vonatkozó jelenlegi felülvizsgálata során vegye figyelembe az acélipart, és értékelje az acélhoz kapcsolódó termékek minőségbiztosítási rendszere bevezetésének kivitelezhetőségét; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy az állami támogatási szabályokra vonatkozó jelenlegi felülvizsgálata során vegye figyelembe az acélipart, és értékelje az acélhoz kapcsolódó termékek minőségbiztosítási rendszere bevezetésének kivitelezhetőségét;

| 11. | felkéri a Bizottságot, hogy felügyelje a szerkezetátalakítási és gyártás-áthelyezési tevékenységeket, és minden esetet külön megvizsgálva gondoskodjon arról, hogy az Unió versenyjogának szigorúan megfelelve hajtsák végre őket; úgy véli, hogy a domináns piaci pozícióval való esetleges visszaéléseket is vizsgálni kellene; |
| --- | --- |

11.

felkéri a Bizottságot, hogy felügyelje a szerkezetátalakítási és gyártás-áthelyezési tevékenységeket, és minden esetet külön megvizsgálva gondoskodjon arról, hogy az Unió versenyjogának szigorúan megfelelve hajtsák végre őket; úgy véli, hogy a domináns piaci pozícióval való esetleges visszaéléseket is vizsgálni kellene;

| 12. | üdvözli az olyan projekteket, mint az ULCOS-konzorcium (Ultra-low Carbon Dioxide Steelmaking: rendkívül alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó acélgyártás), amely példaként szolgál az innovatív kutatási és fejlesztési kezdeményezésekre, és az acélipar szén-dioxid-kibocsátása mintegy 50 %-kal való csökkentésének elősegítését célozza, és hangsúlyozza a további befektetések szükségességét a kutatási és innovációs tevékenységek terén, amelyek alapvető fontosságúak az ágazat újraélesztése és megújulása szempontjából; |
| --- | --- |

12.

üdvözli az olyan projekteket, mint az ULCOS-konzorcium (Ultra-low Carbon Dioxide Steelmaking: rendkívül alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó acélgyártás), amely példaként szolgál az innovatív kutatási és fejlesztési kezdeményezésekre, és az acélipar szén-dioxid-kibocsátása mintegy 50 %-kal való csökkentésének elősegítését célozza, és hangsúlyozza a további befektetések szükségességét a kutatási és innovációs tevékenységek terén, amelyek alapvető fontosságúak az ágazat újraélesztése és megújulása szempontjából;

| 13. | kéri a Bizottságot, hogy kísérje szorosabb figyelemmel a Florange, Liège, Terni, Galați, Schifflange, Piombino, Câmpia Turzii, Rodange, Oțelu Roşu, Trieszt, Szilézia, Reşiţa, Targoviste, Călăraşi, Hunedoara, Buzău, Braila, Borlänge, Luleå, Oxelösund és egyéb települések illetve régiók létesítményeinek sorsát, amelyeknek jelenlegi formájukban bizonytalansággal kell számolniuk, annak érdekében, hogy ne kerüljön veszélybe az európai acélipar versenyképessége és foglalkoztató ágazatként betöltött fontos szerepe. |
| --- | --- |

13.

kéri a Bizottságot, hogy kísérje szorosabb figyelemmel a Florange, Liège, Terni, Galați, Schifflange, Piombino, Câmpia Turzii, Rodange, Oțelu Roşu, Trieszt, Szilézia, Reşiţa, Targoviste, Călăraşi, Hunedoara, Buzău, Braila, Borlänge, Luleå, Oxelösund és egyéb települések illetve régiók létesítményeinek sorsát, amelyeknek jelenlegi formájukban bizonytalansággal kell számolniuk, annak érdekében, hogy ne kerüljön veszélybe az európai acélipar versenyképessége és foglalkoztató ágazatként betöltött fontos szerepe.

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  HL L 254., 1994.9.30., 64. o.

(2)  HL L 332., 2009.12.17., 54. o.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/144 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/144

---

P7_TA(2012)0510

Fenntartható és versenyképes új acélipar

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása egy beérkezett petíció alapján egy új, fenntartható és versenyképes acéliparról (2012/2905(RSP))

(2015/C 434/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ILVA acélműről és a tarantói dioxin-riadóról szóló, egy olasz állampolgár által benyújtott 760/2007. számú petícióra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILVA acélműről és a tarantói dioxin-riadóról szóló, egy olasz állampolgár által benyújtott 760/2007. számú petícióra,

| — | tekintettel az Európai Bíróság 2011. március 31-i ítéletére, amelynek értelmében Olaszország nem teljesítette a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló irányelv (IPPC) szerinti kötelezettségeit, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróság 2011. március 31-i ítéletére, amelynek értelmében Olaszország nem teljesítette a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló irányelv (IPPC) szerinti kötelezettségeit,

| — | tekintettel az EUMSZ 191. cikkének (2) bekezdésére és a környezetvédelmi felelősségről szóló 2004/35/EK irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 191. cikkének (2) bekezdésére és a környezetvédelmi felelősségről szóló 2004/35/EK irányelvre,

| — | tekintettel a petíció érintett benyújtóinak és a Bizottság felelős alelnökének jelenlétében – legutóbb 2012. október 9-én – a bizottságban folytatott tanácskozásainak eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a petíció érintett benyújtóinak és a Bizottság felelős alelnökének jelenlétében – legutóbb 2012. október 9-én – a bizottságban folytatott tanácskozásainak eredményeire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 202. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 202. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a petíció benyújtói erőteljesen hangot adtak a tarantói ILVA acélüzem rendkívül magas dioxinkibocsátási szintje miatti aggodalmaknak, amelyek tartósan jelentős és káros hatást gyakoroltak és gyakorolnak a helyi lakosság egészségére, hiszen 20  000 család tagjai dolgoztak vagy voltak kapcsolatban az acéliparral, és a helyi lakosság körében a szennyezettség mértéke elfogadhatatlan és tűrhetetlen betegségeket és krónikus megbetegedéseket eredményezett; |
| --- | --- |

A.

mivel a petíció benyújtói erőteljesen hangot adtak a tarantói ILVA acélüzem rendkívül magas dioxinkibocsátási szintje miatti aggodalmaknak, amelyek tartósan jelentős és káros hatást gyakoroltak és gyakorolnak a helyi lakosság egészségére, hiszen 20  000 család tagjai dolgoztak vagy voltak kapcsolatban az acéliparral, és a helyi lakosság körében a szennyezettség mértéke elfogadhatatlan és tűrhetetlen betegségeket és krónikus megbetegedéseket eredményezett;

| B. | mivel az olasz hatóságok a további szennyezés megelőzésére a közelmúltban bezárták az ILVA acélüzem egyes részeit, és mivel a jelenlegi üzemtulajdonosokra az a komoly jogi kötelezettség hárul, hogy a káros kibocsátásokat drasztikus mértékben tovább csökkentsék; |
| --- | --- |

B.

mivel az olasz hatóságok a további szennyezés megelőzésére a közelmúltban bezárták az ILVA acélüzem egyes részeit, és mivel a jelenlegi üzemtulajdonosokra az a komoly jogi kötelezettség hárul, hogy a káros kibocsátásokat drasztikus mértékben tovább csökkentsék;

| C. | mivel az ILVA acélüzem bizonytalan és veszélyes helyzete ezenkívül súlyos környezetkárosodást és pusztítást, valamint komoly társadalmi és gazdasági problémákat is okoz Olaszország déli részén, és mivel az említett üzem privatizációja nem javította az ágazat környezeti biztonságát; |
| --- | --- |

C.

mivel az ILVA acélüzem bizonytalan és veszélyes helyzete ezenkívül súlyos környezetkárosodást és pusztítást, valamint komoly társadalmi és gazdasági problémákat is okoz Olaszország déli részén, és mivel az említett üzem privatizációja nem javította az ágazat környezeti biztonságát;

| D. | mivel a mintegy 3 60  000 főt foglalkoztató acélipar az Európai Unió kulcsfontosságú gazdasági ágazata, és mivel a Parlamentnek feladata, hogy határozottan kifejezze szolidaritását az ILVA acélüzem dolgozói és családjaik iránt, akiket hátrányosan érintett ez a teljességgel elfogadhatatlan helyzet; |
| --- | --- |

D.

mivel a mintegy 3 60  000 főt foglalkoztató acélipar az Európai Unió kulcsfontosságú gazdasági ágazata, és mivel a Parlamentnek feladata, hogy határozottan kifejezze szolidaritását az ILVA acélüzem dolgozói és családjaik iránt, akiket hátrányosan érintett ez a teljességgel elfogadhatatlan helyzet;

| E. | mivel az Unió iparpolitikája szempontjából stratégiai okokból mindenképpen meg kell akadályozni, hogy további acélüzemeket telepítsenek az Európai Unión kívülre, valamint garantálni kell a munkaerő biztonságát, és mivel az Unió környezetvédelmi politikája szempontjából ugyanolyan fontos a „szennyező fizet” elvének betartása, valamint az ökológiai egyensúly előmozdítása és adott esetben visszaállítása, ahogyan azt az EUMSZ 191. cikkének (2) bekezdése, valamint a környezeti felelősségről szóló 2004/35/EK irányelv előírja; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió iparpolitikája szempontjából stratégiai okokból mindenképpen meg kell akadályozni, hogy további acélüzemeket telepítsenek az Európai Unión kívülre, valamint garantálni kell a munkaerő biztonságát, és mivel az Unió környezetvédelmi politikája szempontjából ugyanolyan fontos a „szennyező fizet” elvének betartása, valamint az ökológiai egyensúly előmozdítása és adott esetben visszaállítása, ahogyan azt az EUMSZ 191. cikkének (2) bekezdése, valamint a környezeti felelősségről szóló 2004/35/EK irányelv előírja;

| 1. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az acéliparra vonatkozóan dolgozzon ki új politikát, amely a gazdasági válság idején bővíti a növekedést és a foglalkoztatást, valamint összeegyeztethető az Unió valamennyi állampolgárának és lakosának egészségével és biztonságával; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az acéliparra vonatkozóan dolgozzon ki új politikát, amely a gazdasági válság idején bővíti a növekedést és a foglalkoztatást, valamint összeegyeztethető az Unió valamennyi állampolgárának és lakosának egészségével és biztonságával;

| 2. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy működjenek együtt valamennyi érintett féllel annak biztosítása érdekében, hogy e politika egységesen magában foglalja a gazdasági célokat és a társadalmi és környezeti prioritásokat, és egy korszerű, versenyképes és fenntartható, az uniós környezetvédelmi jognak maradéktalanul megfelelő európai acélipar jöjjön létre; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy működjenek együtt valamennyi érintett féllel annak biztosítása érdekében, hogy e politika egységesen magában foglalja a gazdasági célokat és a társadalmi és környezeti prioritásokat, és egy korszerű, versenyképes és fenntartható, az uniós környezetvédelmi jognak maradéktalanul megfelelő európai acélipar jöjjön létre;

| 3. | felhívja az olasz hatóságokat, hogy rendkívüli sürgősséggel biztosítsák az acélüzem szennyezett telephelyének környezeti rehabilitációját, és egyszersmind biztosítsák, hogy a meghozott megelőző vagy helyreállító intézkedésekkel kapcsolatban felmerült költségeket a környezetvédelmi felelősségről szóló 2004/35/EK irányelv 8. cikkében foglalt „a szennyező fizet” elvvel összhangban fedezzék; |
| --- | --- |

3.

felhívja az olasz hatóságokat, hogy rendkívüli sürgősséggel biztosítsák az acélüzem szennyezett telephelyének környezeti rehabilitációját, és egyszersmind biztosítsák, hogy a meghozott megelőző vagy helyreállító intézkedésekkel kapcsolatban felmerült költségeket a környezetvédelmi felelősségről szóló 2004/35/EK irányelv 8. cikkében foglalt „a szennyező fizet” elvvel összhangban fedezzék;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/146 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/146

---

P7_TA(2012)0511

A Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzet

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről (2012/2907(RSP))

(2015/C 434/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2000 júniusában Cotonou-ban aláírt partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000 júniusában Cotonou-ban aláírt partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (1948) és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1966), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (1948) és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1966),

| — | tekintettel az 1949. évi Genfi Egyezményre és annak II. jegyzőkönyvére, amely megtiltja a törvénytelen kivégzést, a nemi erőszakot, az erőszakos besorozást és egyéb atrocitásokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1949. évi Genfi Egyezményre és annak II. jegyzőkönyvére, amely megtiltja a törvénytelen kivégzést, a nemi erőszakot, az erőszakos besorozást és egyéb atrocitásokat,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-i egyezményre, amely különösen megtiltja a gyermekek fegyveres konfliktusokba való bevonását, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-i egyezményre, amely különösen megtiltja a gyermekek fegyveres konfliktusokba való bevonását,

| — | tekintettel a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló, a gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött fakultatív jegyzőkönyvre, amelyet ratifikáltak az Afrikai Nagy Tavak régiójának országai, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló, a gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött fakultatív jegyzőkönyvre, amelyet ratifikáltak az Afrikai Nagy Tavak régiójának országai,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozataira, különösen a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről szóló 2760. (2012), 2053. (2012), 1925. (2010) és 1856. (2008) határozatra, amelyek rögzítették az ENSZ kongói stabilizációs missziójának (Monusco) mandátumát, továbbá a Biztonsági Tanács 2012. augusztus 2-i nyilatkozatára és az ENSZ-főtitkár e kérdéssel foglalkozó havi jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozataira, különösen a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről szóló 2760. (2012), 2053. (2012), 1925. (2010) és 1856. (2008) határozatra, amelyek rögzítették az ENSZ kongói stabilizációs missziójának (Monusco) mandátumát, továbbá a Biztonsági Tanács 2012. augusztus 2-i nyilatkozatára és az ENSZ-főtitkár e kérdéssel foglalkozó havi jelentéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. (2000), 1820. (2008), 1888. (2009) és 1960. (2010) határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. (2000), 1820. (2008), 1888. (2009) és 1960. (2010) határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a 2005. évi világ-csúcstalálkozó eredményeiről szóló, 2005. október 24-i 60/1. sz. határozatára, és különösen annak a népesség védelmével kapcsolatos felelősségről szóló (138)–(140) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a 2005. évi világ-csúcstalálkozó eredményeiről szóló, 2005. október 24-i 60/1. sz. határozatára, és különösen annak a népesség védelmével kapcsolatos felelősségről szóló (138)–(140) bekezdésére,

| — | tekintettel az Emberek és Népek Jogainak Afrikai Chartájára, amelyet a Kongói Demokratikus Köztársaság 1982-ben ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberek és Népek Jogainak Afrikai Chartájára, amelyet a Kongói Demokratikus Köztársaság 1982-ben ratifikált,

| — | tekintettel az Unió Béke- és Biztonsági Tanácsának a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult biztonsági helyzetről szóló, 2012. szeptember 19-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió Béke- és Biztonsági Tanácsának a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult biztonsági helyzetről szóló, 2012. szeptember 19-i határozatára,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának 2012. június 25-i és november 19-i ülésén hozott, a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult helyzetről szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának 2012. június 25-i és november 19-i ülésén hozott, a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult helyzetről szóló következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének 2012. október 19-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének 2012. október 19-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a konfliktusokban elkövetett szexuális erőszak kérdésével foglalkozó volt ENSZ-különmegbízott, Margot Wallström 2011. június 23-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a konfliktusokban elkövetett szexuális erőszak kérdésével foglalkozó volt ENSZ-különmegbízott, Margot Wallström 2011. június 23-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Herman Van Rompuy, az Európai Tanács elnöke 2012. szeptember 27-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Herman Van Rompuy, az Európai Tanács elnöke 2012. szeptember 27-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2012. június 7-i, június 12-i, július 10-i és november 23-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2012. június 7-i, június 12-i, július 10-i és november 23-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult helyzetről szóló, 2012. december 10-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult helyzetről szóló, 2012. december 10-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel Andris Piebalgs uniós fejlesztési biztos 2011. február 22-i, „KDK: Egy lépés a büntetlenség felszámolása felé” című nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Andris Piebalgs uniós fejlesztési biztos 2011. február 22-i, „KDK: Egy lépés a büntetlenség felszámolása felé” című nyilatkozatára,

| — | tekintettel Kristalina Georgievának, a nemzetközi együttműködésért, a humanitárius segítségnyújtásért és a válságkezelésért felelős biztosnak a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló humanitárius helyzet romlásáról szóló, 2012. június 26-i nyilatkozatáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel Kristalina Georgievának, a nemzetközi együttműködésért, a humanitárius segítségnyújtásért és a válságkezelésért felelős biztosnak a Kongói Demokratikus Köztársaságban fennálló humanitárius helyzet romlásáról szóló, 2012. június 26-i nyilatkozatáról,

| — | tekintettel a Nagy Tavak régiójával foglalkozó nemzetközi konferencia (ICGLR) tagállamai állam-, illetve kormányfőinek a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult helyzetről szóló nyilatkozataira, különösen a 2012. november 24-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nagy Tavak régiójával foglalkozó nemzetközi konferencia (ICGLR) tagállamai állam-, illetve kormányfőinek a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult helyzetről szóló nyilatkozataira, különösen a 2012. november 24-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Frankofónia Nemzetközi Szervezetének (OIF) a frankofón országok 2012. október 13–14-én Kinshasában tartott csúcstalálkozóján elfogadott, a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről szóló állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Frankofónia Nemzetközi Szervezetének (OIF) a frankofón országok 2012. október 13–14-én Kinshasában tartott csúcstalálkozóján elfogadott, a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről szóló állásfoglalására,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1533 (2004) sz. határozatával létrehozott bizottság elnökének a Biztonsági Tanács elnökéhez írott, 2012. június 21-i, a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló levelére, amelyben elküldte a Kongói Demokratikus Köztársasággal foglalkozó szakértői csoport időközi jelentését és a hozzá tartozó mellékleteket, továbbá kérte ezek tanácsi dokumentumként való közzétételét (S/2012/348), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1533 (2004) sz. határozatával létrehozott bizottság elnökének a Biztonsági Tanács elnökéhez írott, 2012. június 21-i, a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló levelére, amelyben elküldte a Kongói Demokratikus Köztársasággal foglalkozó szakértői csoport időközi jelentését és a hozzá tartozó mellékleteket, továbbá kérte ezek tanácsi dokumentumként való közzétételét (S/2012/348),

| — | tekintettel az emberi jogi szervezeteknek a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén elkövetett súlyos emberi jogi visszaélésekről szóló jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogi szervezeteknek a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén elkövetett súlyos emberi jogi visszaélésekről szóló jelentéseire,

| — | tekintettel az Unió és a Kongói Demokratikus Köztársaság közötti, erdészeti jogszabályok végrehajtására, erdészeti irányításra és erdészeti termékek kereskedelmére vonatkozó (FLEGT-) megállapodásra, amely 2010 szeptemberében lépett érvénybe, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió és a Kongói Demokratikus Köztársaság közötti, erdészeti jogszabályok végrehajtására, erdészeti irányításra és erdészeti termékek kereskedelmére vonatkozó (FLEGT-) megállapodásra, amely 2010 szeptemberében lépett érvénybe,

| — | tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2012. június 13-i, a Kongói Demokratikus Köztársaságban (KDK) rendezett választások megfigyeléséről szóló állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2012. június 13-i, a Kongói Demokratikus Köztársaságban (KDK) rendezett választások megfigyeléséről szóló állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a KDK fegyveres erőinek (FARDC) egyes egységei 2012 áprilisa óta lázadnak az ország keleti részében, pontosabban az Észak-Kivu tartományban, és mivel ez a lázadás hamar a „március 23-mozgalom” (M23) nevet viselő fegyveres felkeléssé vált, amely arra szólít fel, hogy alkalmazzák a KDK kormánya és a Nemzeti Népkongresszus (CNDP) által 2009. március 23-án Gomában aláírt békemegállapodást; |
| --- | --- |

A.

mivel a KDK fegyveres erőinek (FARDC) egyes egységei 2012 áprilisa óta lázadnak az ország keleti részében, pontosabban az Észak-Kivu tartományban, és mivel ez a lázadás hamar a „március 23-mozgalom” (M23) nevet viselő fegyveres felkeléssé vált, amely arra szólít fel, hogy alkalmazzák a KDK kormánya és a Nemzeti Népkongresszus (CNDP) által 2009. március 23-án Gomában aláírt békemegállapodást;

| B. | mivel az M23-as lázadók egyszerre tagjai annak a tizenkét fegyveres csoportnak (amelyek közé tartozik például a Mai-Mai csoport, a Demokratikus Erők Ruanda Felszabadításáért (FDLR) nevű csoport és a ruandai hutu lázadók csoportja), illetve más részről a FARDC-nek, amelyek egymással harcolnak ebben az erőforrásokban gazdag régióban; |
| --- | --- |

B.

mivel az M23-as lázadók egyszerre tagjai annak a tizenkét fegyveres csoportnak (amelyek közé tartozik például a Mai-Mai csoport, a Demokratikus Erők Ruanda Felszabadításáért (FDLR) nevű csoport és a ruandai hutu lázadók csoportja), illetve más részről a FARDC-nek, amelyek egymással harcolnak ebben az erőforrásokban gazdag régióban;

| C. | mivel az M23-as lázadók közel hét hónapja tartják megszállás alatt az Észak-Kivu tartomány nagy részét, mivel ez a terület saját közigazgatást hozott létre, és mivel ezért a tartománynak ez a része teljes mértékben kívül esik a KDK ellenőrzésén, ami folyamatos instabilitást és bizonytalanságot okoz; |
| --- | --- |

C.

mivel az M23-as lázadók közel hét hónapja tartják megszállás alatt az Észak-Kivu tartomány nagy részét, mivel ez a terület saját közigazgatást hozott létre, és mivel ezért a tartománynak ez a része teljes mértékben kívül esik a KDK ellenőrzésén, ami folyamatos instabilitást és bizonytalanságot okoz;

| D. | mivel 11 nappal azután, hogy az M23-as lázadók megszerezték az ENSZ békefenntartók által támogatott kormányzati csapatoktól Goma kulcsfontosságú városát, az M23 egy régiós szinten kialakított megállapodás értelmében kivonult a városból; |
| --- | --- |

D.

mivel 11 nappal azután, hogy az M23-as lázadók megszerezték az ENSZ békefenntartók által támogatott kormányzati csapatoktól Goma kulcsfontosságú városát, az M23 egy régiós szinten kialakított megállapodás értelmében kivonult a városból;

| E. | mivel 2012. december 6-án az ugandai Kampalában tárgyalások és párbeszédfolyamat kezdődött a lázadó csoportok és a kongói kormány között; |
| --- | --- |

E.

mivel 2012. december 6-án az ugandai Kampalában tárgyalások és párbeszédfolyamat kezdődött a lázadó csoportok és a kongói kormány között;

| F. | mivel a Mugunga III. tábor ellen a közelmúltban elkövetett támadások rávilágítanak arra, hogy prioritásként kell kezelni a lakóhelyükről elüldözöttek számára létrehozott helyszínek biztonságát és az azokon végzett humanitárius segítségnyújtás jobb lehetővé tételét; |
| --- | --- |

F.

mivel a Mugunga III. tábor ellen a közelmúltban elkövetett támadások rávilágítanak arra, hogy prioritásként kell kezelni a lakóhelyükről elüldözöttek számára létrehozott helyszínek biztonságát és az azokon végzett humanitárius segítségnyújtás jobb lehetővé tételét;

| G. | mivel az ENSZ szakértői csoportja bizonyítékkal szolgált arra, hogy Ruanda katonailag – többek között fegyverekkel, lőszerrel, kiképzéssel és katonákkal – támogatja az M23-as lázadókat; |
| --- | --- |

G.

mivel az ENSZ szakértői csoportja bizonyítékkal szolgált arra, hogy Ruanda katonailag – többek között fegyverekkel, lőszerrel, kiképzéssel és katonákkal – támogatja az M23-as lázadókat;

| H. | mivel Uganda és Ruanda kormánya tagadta az egyik ENSZ-testület azon vádját, hogy támogatták az M23-as lázadókat és a Gomában található kelet-kongói város bevételét; |
| --- | --- |

H.

mivel Uganda és Ruanda kormánya tagadta az egyik ENSZ-testület azon vádját, hogy támogatták az M23-as lázadókat és a Gomában található kelet-kongói város bevételét;

| I. | mivel az ENSZ-jelentésre reagálva az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság, Németország, Hollandia, Svédország és az EU mind felfüggesztették a Ruandába irányuló segítségnyújtást; |
| --- | --- |

I.

mivel az ENSZ-jelentésre reagálva az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság, Németország, Hollandia, Svédország és az EU mind felfüggesztették a Ruandába irányuló segítségnyújtást;

| J. | mivel a Nagy Tavak régiójával foglalkozó nemzetközi konferencia, a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) és az EU tagállamai megpróbáltak konstruktív jellegű politikai megoldást találni a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult helyzetre; |
| --- | --- |

J.

mivel a Nagy Tavak régiójával foglalkozó nemzetközi konferencia, a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) és az EU tagállamai megpróbáltak konstruktív jellegű politikai megoldást találni a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult helyzetre;

| K. | mivel az ICGLR tagállamai közös ellenőrzési mechanizmust hoztak létre a KDK keleti részén történő csapatmozgások megfigyelése érdekében, és úgy határoztak, hogy semleges nemzetközi erőt alkalmaznak e célból; |
| --- | --- |

K.

mivel az ICGLR tagállamai közös ellenőrzési mechanizmust hoztak létre a KDK keleti részén történő csapatmozgások megfigyelése érdekében, és úgy határoztak, hogy semleges nemzetközi erőt alkalmaznak e célból;

| L. | mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2053. (2012) sz. határozata értelmében a Monusco megbízatását 2013. június 30-ig meghosszabbították; |
| --- | --- |

L.

mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2053. (2012) sz. határozata értelmében a Monusco megbízatását 2013. június 30-ig meghosszabbították;

| M. | mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén olyan, az emberi jogok megsértésével és háborús bűnökkel jellemzett ismétlődő atrocitások történtek, mint a tömeges nemi erőszak – a nőkön és kiskorú lányokon elkövetett erőszakot is ideértve –, a kínzás, a civileket érintő öldöklés és a gyermekkatonák általános besorozása; |
| --- | --- |

M.

mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén olyan, az emberi jogok megsértésével és háborús bűnökkel jellemzett ismétlődő atrocitások történtek, mint a tömeges nemi erőszak – a nőkön és kiskorú lányokon elkövetett erőszakot is ideértve –, a kínzás, a civileket érintő öldöklés és a gyermekkatonák általános besorozása;

| N. | mivel a szexuális erőszak alkalmazása és a nemi erőszak elterjedtebb használata az áldozatok fizikai és pszichikai tönkretételéhez hasonló hatalmas következményekkel bír, és háborús bűnöknek kell ezeket tekinteni; |
| --- | --- |

N.

mivel a szexuális erőszak alkalmazása és a nemi erőszak elterjedtebb használata az áldozatok fizikai és pszichikai tönkretételéhez hasonló hatalmas következményekkel bír, és háborús bűnöknek kell ezeket tekinteni;

| O. | mivel a kongói hadsereg (FARDC) szintén számos visszaélést követett el a háborús zónákban; |
| --- | --- |

O.

mivel a kongói hadsereg (FARDC) szintén számos visszaélést követett el a háborús zónákban;

| P. | mivel az emberi jogok megsértéséért és a háborús bűnökért felelős személyek elleni eljárás mellőzése a büntetlenség légkörének kialakulását segíti elő, és ösztönzi az újabb bűncselekmények elkövetését; |
| --- | --- |

P.

mivel az emberi jogok megsértéséért és a háborús bűnökért felelős személyek elleni eljárás mellőzése a büntetlenség légkörének kialakulását segíti elő, és ösztönzi az újabb bűncselekmények elkövetését;

| Q. | mivel a harcok által érintett területeken élő kongóiak közül 2,4 millió embert üldöztek el lakóhelyéről az országban és 420 ezren menekültek a környező országokba, és mivel embertelen körülmények között élnek; |
| --- | --- |

Q.

mivel a harcok által érintett területeken élő kongóiak közül 2,4 millió embert üldöztek el lakóhelyéről az országban és 420 ezren menekültek a környező országokba, és mivel embertelen körülmények között élnek;

| R. | mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság, és különösen a jelenleg fegyveres félkatonai csoportok ellenőrzése alatt álló keleti régiók bővelkednek az olyan természeti erőforrásokban, mint az arany, az ón és a koltán, amelyek illegális bányászata segíti a konfliktus finanszírozását és állandósítását; |
| --- | --- |

R.

mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság, és különösen a jelenleg fegyveres félkatonai csoportok ellenőrzése alatt álló keleti régiók bővelkednek az olyan természeti erőforrásokban, mint az arany, az ón és a koltán, amelyek illegális bányászata segíti a konfliktus finanszírozását és állandósítását;

| S. | mivel a Virunga Nemzeti Parkot egyedülálló biodiverzitása miatt 1979-ben az Unesco a világörökség részévé nyilvánította; |
| --- | --- |

S.

mivel a Virunga Nemzeti Parkot egyedülálló biodiverzitása miatt 1979-ben az Unesco a világörökség részévé nyilvánította;

| T. | mivel elfogadhatatlan, hogy a Virunga Nemzeti Parkban olajkitermelés céljából koncessziókat adtak ki, megszegve ezzel a világ kulturális és természeti örökségének védelméről szóló, 1972. november 16-i Párizsi Egyezményt; |
| --- | --- |

T.

mivel elfogadhatatlan, hogy a Virunga Nemzeti Parkban olajkitermelés céljából koncessziókat adtak ki, megszegve ezzel a világ kulturális és természeti örökségének védelméről szóló, 1972. november 16-i Párizsi Egyezményt;

| U. | mivel a Virunga Nemzeti Parkban olajkitermelés céljából kiadott koncessziók ellentétben állnak ezzel a KDK és az Unesco közötti egyezménnyel, illetve a kongói alkotmánnyal és törvényekkel, továbbá mivel ezeket a koncessziókat ezért meg kell szüntetni; |
| --- | --- |

U.

mivel a Virunga Nemzeti Parkban olajkitermelés céljából kiadott koncessziók ellentétben állnak ezzel a KDK és az Unesco közötti egyezménnyel, illetve a kongói alkotmánnyal és törvényekkel, továbbá mivel ezeket a koncessziókat ezért meg kell szüntetni;

| V. | mivel a növekvő munkanélküliség, a szociális válság, az élelmiszerválság, a nem megfelelő alapvető szolgáltatások, a lakosság elszegényedése és a környezetkárosodás szintén felelős részben a régió instabilitásáért; mivel ezen problémák kezeléséhez átfogó fejlesztési tervre és stratégiára van szükség; |
| --- | --- |

V.

mivel a növekvő munkanélküliség, a szociális válság, az élelmiszerválság, a nem megfelelő alapvető szolgáltatások, a lakosság elszegényedése és a környezetkárosodás szintén felelős részben a régió instabilitásáért; mivel ezen problémák kezeléséhez átfogó fejlesztési tervre és stratégiára van szükség;

| W. | mivel szükséges foglalkozni a konfliktusok következményeivel, különösen a korábbi harcokban résztvevők lefegyverzése, leszerelése és reintegrálása, a menekültek újrahonosítása, a saját országukban lakhelyükről elüldözött emberek újra letelepítése, valamint az életképes fejlesztési programok végrehajtása révén; |
| --- | --- |

W.

mivel szükséges foglalkozni a konfliktusok következményeivel, különösen a korábbi harcokban résztvevők lefegyverzése, leszerelése és reintegrálása, a menekültek újrahonosítása, a saját országukban lakhelyükről elüldözött emberek újra letelepítése, valamint az életképes fejlesztési programok végrehajtása révén;

| X. | mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) keleti részén a bennszülött Batwa népesség 90  000 főt számlál, és mégis szisztematikus rasszizmus, társadalmi és politikai kirekesztettség, valamint emberi jogi jogsértések áldozatai a KDK-ban és a Nagy-Tavak Régió többi országában; |
| --- | --- |

X.

mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) keleti részén a bennszülött Batwa népesség 90  000 főt számlál, és mégis szisztematikus rasszizmus, társadalmi és politikai kirekesztettség, valamint emberi jogi jogsértések áldozatai a KDK-ban és a Nagy-Tavak Régió többi országában;

| Y. | mivel a KDK-ban súlyosbodott az emberi jogi aktivisták és az újságírók elnyomása, és mivel ők önkényes letartóztatásoknak és a megfélemlítésnek vannak kitéve; mivel nem tettek lépéseket, hogy a felelősöket bíróság előtt felelősségre vonják; |
| --- | --- |

Y.

mivel a KDK-ban súlyosbodott az emberi jogi aktivisták és az újságírók elnyomása, és mivel ők önkényes letartóztatásoknak és a megfélemlítésnek vannak kitéve; mivel nem tettek lépéseket, hogy a felelősöket bíróság előtt felelősségre vonják;

| 1. | mély aggodalmának ad hangot a KDK keleti részén kialakult általános helyzet romlása miatt, aminek komoly politikai, gazdasági, társadalmi, humanitárius és biztonsági következményei vannak a KDK-ban és az egész régióban; |
| --- | --- |

1.

mély aggodalmának ad hangot a KDK keleti részén kialakult általános helyzet romlása miatt, aminek komoly politikai, gazdasági, társadalmi, humanitárius és biztonsági következményei vannak a KDK-ban és az egész régióban;

| 2. | határozottan elítéli az M23 és minden más romboló erő által az utóbbi hónapokban a KDK keleti részén vezetett támadásokat; ellenez a konfliktusba történő minden külső beavatkozást és hangsúlyozza, hogy szükség van arra, hogy megszűnjön a helyi és külföldi fegyveres csoportok tevékenysége a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli az M23 és minden más romboló erő által az utóbbi hónapokban a KDK keleti részén vezetett támadásokat; ellenez a konfliktusba történő minden külső beavatkozást és hangsúlyozza, hogy szükség van arra, hogy megszűnjön a helyi és külföldi fegyveres csoportok tevékenysége a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén;

| 3. | kifejezetten felszólítja mind Ruanda, mind Uganda kormányát, hogy szüntessék meg az M23 elnevezésű lázadó csoportnak nyújtott támogatásukat, mivel ennek destabilizáló hatása van a Nagy-Tavak régióra; |
| --- | --- |

3.

kifejezetten felszólítja mind Ruanda, mind Uganda kormányát, hogy szüntessék meg az M23 elnevezésű lázadó csoportnak nyújtott támogatásukat, mivel ennek destabilizáló hatása van a Nagy-Tavak régióra;

| 4. | megerősíti a KDK elidegeníthetetlen és vitathatatlan jogát arra, hogy szuverenitását és területi integritását tiszteletben tartsák; |
| --- | --- |

4.

megerősíti a KDK elidegeníthetetlen és vitathatatlan jogát arra, hogy szuverenitását és területi integritását tiszteletben tartsák;

| 5. | felhívja valamennyi érintett felet a régióban, hogy jóhiszeműen járuljon hozzá annak békés megoldásához; emellett a Kampalában 2012. november 24-én elfogadott válságmegoldási terv azonnali végrehajtására szólít fel; |
| --- | --- |

5.

felhívja valamennyi érintett felet a régióban, hogy jóhiszeműen járuljon hozzá annak békés megoldásához; emellett a Kampalában 2012. november 24-én elfogadott válságmegoldási terv azonnali végrehajtására szólít fel;

| 6. | üdvözli az ICGRL, az Afrikai Unió (AU) és az ENSZ tagállamainak erőfeszítéseit és kezdeményezéseit, amelyek célja, hogy a válságra tartós és békés politikai megoldást keressenek; kitart amellett, hogy a katonai megoldás nem fogja megoldani a válságot, és ezért olyan politikai békefolyamatra hív fel, amely a lázadó erők lefegyverzésére irányul, és amely megszünteti a konfliktus okait; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az ICGRL, az Afrikai Unió (AU) és az ENSZ tagállamainak erőfeszítéseit és kezdeményezéseit, amelyek célja, hogy a válságra tartós és békés politikai megoldást keressenek; kitart amellett, hogy a katonai megoldás nem fogja megoldani a válságot, és ezért olyan politikai békefolyamatra hív fel, amely a lázadó erők lefegyverzésére irányul, és amely megszünteti a konfliktus okait;

| 7. | hangsúlyozza a közös ellenőrzési mechanizmus hatékony működésének fontosságát, valamint a tervezett semleges nemzetközi erő létrehozását és hatékony telepítését; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza a közös ellenőrzési mechanizmus hatékony működésének fontosságát, valamint a tervezett semleges nemzetközi erő létrehozását és hatékony telepítését;

| 8. | felszólítja az EU-t, hogy az ENSZ Kongóval szemben elrendelt fegyveres embargóját megsértő valamennyi egyénnel szemben alakítson ki uniós álláspontot; |
| --- | --- |

8.

felszólítja az EU-t, hogy az ENSZ Kongóval szemben elrendelt fegyveres embargóját megsértő valamennyi egyénnel szemben alakítson ki uniós álláspontot;

| 9. | felszólítja a KDK és a szomszédos országok kormányait, hogy hozzák meg a szükséges intézkedéseket, hogy olyan strukturális megoldásra jussanak, amely együttműködés, állandó párbeszéd, a bizalom és a megbékélés megteremtése útján tartós békéhez, biztonsághoz, stabilitáshoz, gazdasági fejlődéshez és az emberi jogok tiszteletéhez vezet a régióban; megerősíti elkötelezettségét, hogy e célból együttműködne a KDK-val és a Nagy-Tavak régióval; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a KDK és a szomszédos országok kormányait, hogy hozzák meg a szükséges intézkedéseket, hogy olyan strukturális megoldásra jussanak, amely együttműködés, állandó párbeszéd, a bizalom és a megbékélés megteremtése útján tartós békéhez, biztonsághoz, stabilitáshoz, gazdasági fejlődéshez és az emberi jogok tiszteletéhez vezet a régióban; megerősíti elkötelezettségét, hogy e célból együttműködne a KDK-val és a Nagy-Tavak régióval;

| 10. | elítél a KDK keleti részén és a Nagy-Tavak régióban elkövetett minden erőszakmegnyilvánulást és valamennyi emberi jogi jogsértést, és szolidaritását fejezi ki a KDK háborúval sújtott népével; felhívja a KDK keleti részén zajló konfliktusokban részt vevő valamennyi erőt, hogy tartsák tiszteletben az emberi jogokat és a nemzetközi humanitárius jogot, szüntessék be a polgári lakosság, különösen a nők és gyermekek elleni támadásokat, valamint tegyék lehetővé a humanitárius ügynökségek részére, hogy segítséget nyújthassanak a szenvedő polgári lakosság számára, és biztosítsák az ilyen ügynökségek védelmét; |
| --- | --- |

10.

elítél a KDK keleti részén és a Nagy-Tavak régióban elkövetett minden erőszakmegnyilvánulást és valamennyi emberi jogi jogsértést, és szolidaritását fejezi ki a KDK háborúval sújtott népével; felhívja a KDK keleti részén zajló konfliktusokban részt vevő valamennyi erőt, hogy tartsák tiszteletben az emberi jogokat és a nemzetközi humanitárius jogot, szüntessék be a polgári lakosság, különösen a nők és gyermekek elleni támadásokat, valamint tegyék lehetővé a humanitárius ügynökségek részére, hogy segítséget nyújthassanak a szenvedő polgári lakosság számára, és biztosítsák az ilyen ügynökségek védelmét;

| 11. | határozottan elítéli a KDK-ban széles körben elkövetett szexuális erőszakot, különösen a nők és leányok ellen elkövetett nemi erőszakot, valamint a gyermekek katonai toborzását; sürgeti a KDK kormányát és a nemzetközi közösséget, hogy a KDK keleti részén rászoruló valamennyi személyt lássa el orvosi segítséggel, beleértve a trauma utókezelési és pszichológiai támogatást is; |
| --- | --- |

11.

határozottan elítéli a KDK-ban széles körben elkövetett szexuális erőszakot, különösen a nők és leányok ellen elkövetett nemi erőszakot, valamint a gyermekek katonai toborzását; sürgeti a KDK kormányát és a nemzetközi közösséget, hogy a KDK keleti részén rászoruló valamennyi személyt lássa el orvosi segítséggel, beleértve a trauma utókezelési és pszichológiai támogatást is;

| 12. | elítéli a Dr. Mukewege meggyilkolására irányuló kísérletet, és független bírósági vizsgálatra szólít fel azért, hogy kivizsgálják e támadást, amely testőre halálát okozta; |
| --- | --- |

12.

elítéli a Dr. Mukewege meggyilkolására irányuló kísérletet, és független bírósági vizsgálatra szólít fel azért, hogy kivizsgálják e támadást, amely testőre halálát okozta;

| 13. | alapvető fontosságúnak tartja az emberi jogi jogsértések minden korábbi és jelenlegi esetére kiterjedő pártatlan, alapos nyomozást, és a Nagy-Tavak régió valamennyi államát felhívja, hogy erőfeszítéseit koncentrálja arra, hogy a jogállamiság javítására irányuló folyamat központi kérdéseként véget lehessen vetni a büntetlenségnek; |
| --- | --- |

13.

alapvető fontosságúnak tartja az emberi jogi jogsértések minden korábbi és jelenlegi esetére kiterjedő pártatlan, alapos nyomozást, és a Nagy-Tavak régió valamennyi államát felhívja, hogy erőfeszítéseit koncentrálja arra, hogy a jogállamiság javítására irányuló folyamat központi kérdéseként véget lehessen vetni a büntetlenségnek;

| 14. | felszólít arra, hogy különösen az emberi jogi jogsértések, háborús bűncselekmények, emberiesség elleni bűncselekmények elkövetőit, valamint a nők elleni szexuális erőszakot elkövetőket és a gyermekkatonákat sorozókat jelentsék fel, azonosítsák, vonják büntetőjogi felelősségre és büntessék meg a nemzeti és nemzetközi büntetőjoggal összhangban; hangsúlyozza, hogy a büntetlenség az elkövetők személyétől függetlenül nem tolerálható; |
| --- | --- |

14.

felszólít arra, hogy különösen az emberi jogi jogsértések, háborús bűncselekmények, emberiesség elleni bűncselekmények elkövetőit, valamint a nők elleni szexuális erőszakot elkövetőket és a gyermekkatonákat sorozókat jelentsék fel, azonosítsák, vonják büntetőjogi felelősségre és büntessék meg a nemzeti és nemzetközi büntetőjoggal összhangban; hangsúlyozza, hogy a büntetlenség az elkövetők személyétől függetlenül nem tolerálható;

| 15. | felszólítja a kongói kormányt, hogy vállaljon teljes körű felelősséget és vessen véget a büntetlenségnek, így a kongói hadsereg (FARDC) által elkövetett visszaéléseknek is; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a kongói kormányt, hogy vállaljon teljes körű felelősséget és vessen véget a büntetlenségnek, így a kongói hadsereg (FARDC) által elkövetett visszaéléseknek is;

| 16. | felszólítja a KDK-t, hogy vezessen be hatékony nemzetbiztonsági ágazati reformot, olyan független erős intézményekkel, amelyek felelősséggel tartoznak az államnak és népének, és amelyek képesek fellépni a bűncselekményekkel és a korrupciós ügyekkel szemben, és képesek büntetőjogi úton üldözni azokat; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a KDK-t, hogy vezessen be hatékony nemzetbiztonsági ágazati reformot, olyan független erős intézményekkel, amelyek felelősséggel tartoznak az államnak és népének, és amelyek képesek fellépni a bűncselekményekkel és a korrupciós ügyekkel szemben, és képesek büntetőjogi úton üldözni azokat;

| 17. | felszólítja a nemzetközi közösséget, különösen az EU-t, az AU-t és az ENSZ-et, hogy továbbra is hozzanak meg minden lehetséges intézkedést a KDK keleti részén élő embereknek nyújtandó koordináltabb és hatékonyabb támogatás érdekében, és járuljanak hozzá a humanitárius katasztrófára adott válasszal kapcsolatos erőfeszítésekhez; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a nemzetközi közösséget, különösen az EU-t, az AU-t és az ENSZ-et, hogy továbbra is hozzanak meg minden lehetséges intézkedést a KDK keleti részén élő embereknek nyújtandó koordináltabb és hatékonyabb támogatás érdekében, és járuljanak hozzá a humanitárius katasztrófára adott válasszal kapcsolatos erőfeszítésekhez;

| 18. | sürgeti a KDK kormányát és a nemzetközi közösséget, hogy a KDK keleti részén rászoruló valamennyi személyt lássa el orvosi segítséggel, beleértve a traumakezelési és pszichológiai támogatást is; |
| --- | --- |

18.

sürgeti a KDK kormányát és a nemzetközi közösséget, hogy a KDK keleti részén rászoruló valamennyi személyt lássa el orvosi segítséggel, beleértve a traumakezelési és pszichológiai támogatást is;

| 19. | felszólítja az AU-t és a Nagy-Tavak országait, hogy tegyenek további lépéseket a természeti erőforrások illegális kiaknázása és kereskedelme elleni harcban, mivel többek között ezek vezetnek a fegyverek elterjedéséhez és táplálják a fegyverkereskedelmet, amelyek pedig azon legfontosabb tényezők között vannak, amelyek a Nagy-Tavak régióban fenntartják és súlyosbítják a konfliktusokat; |
| --- | --- |

19.

felszólítja az AU-t és a Nagy-Tavak országait, hogy tegyenek további lépéseket a természeti erőforrások illegális kiaknázása és kereskedelme elleni harcban, mivel többek között ezek vezetnek a fegyverek elterjedéséhez és táplálják a fegyverkereskedelmet, amelyek pedig azon legfontosabb tényezők között vannak, amelyek a Nagy-Tavak régióban fenntartják és súlyosbítják a konfliktusokat;

| 20. | úgy véli, hogy a KDK természeti erőforrásaihoz való átlátható hozzáférés és az afeletti felügyelet elengedhetetlen az ország fenntartható fejlődéséhez; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a KDK természeti erőforrásaihoz való átlátható hozzáférés és az afeletti felügyelet elengedhetetlen az ország fenntartható fejlődéséhez;

| 21. | határozottabb jogi intézkedésekre szólít fel, hogy az illegális bányászatból származó ásványok útját jobban lehessen követni a természeti erőforrásokhoz kötött nemzetközi piaci ellenőrzési eszközzel, amely a Dodd-Frank törvény elve alapján jött létre, és amelyet az Egyesült Államok Kongresszusa fogadott el; |
| --- | --- |

21.

határozottabb jogi intézkedésekre szólít fel, hogy az illegális bányászatból származó ásványok útját jobban lehessen követni a természeti erőforrásokhoz kötött nemzetközi piaci ellenőrzési eszközzel, amely a Dodd-Frank törvény elve alapján jött létre, és amelyet az Egyesült Államok Kongresszusa fogadott el;

| 22. | sürgeti a kongói kormányt, hogy haladéktalanul és határozottan cselekedjen, és előzzön meg minden olyan visszafordíthatatlan kárt a Virunga Nemzeti Parkban, ami az olajkutatások, illetve olajkitermelés vagy más illegális tevékenységek hatásának tudható be; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a kongói kormányt, hogy haladéktalanul és határozottan cselekedjen, és előzzön meg minden olyan visszafordíthatatlan kárt a Virunga Nemzeti Parkban, ami az olajkutatások, illetve olajkitermelés vagy más illegális tevékenységek hatásának tudható be;

| 23. | felszólítja a kongói kormányt, hogy összhangban az Unesco kifejezett kérésével ne adjon engedélyt az olajbányászatra; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a kongói kormányt, hogy összhangban az Unesco kifejezett kérésével ne adjon engedélyt az olajbányászatra;

| 24. | felszólít arra, hogy mind nemzeti, mind nemzetközi szinten tegyenek erőfeszítéseket az állam tekintélye, valamint a jogállamiság javítására a KDK-ban, különösen a kormányzás és a biztonság terén, többek között az Európai Unió katonai támogató missziójával (EUSEC) és az Unió rendőri segítségnyújtó missziójával (EUPOL) folytatott szoros együttműködés keretében, amit folytatni kell a béke és biztonság mind az országban, mind a Nagy-Tavak régióban való konszolidálása érdekében; |
| --- | --- |

24.

felszólít arra, hogy mind nemzeti, mind nemzetközi szinten tegyenek erőfeszítéseket az állam tekintélye, valamint a jogállamiság javítására a KDK-ban, különösen a kormányzás és a biztonság terén, többek között az Európai Unió katonai támogató missziójával (EUSEC) és az Unió rendőri segítségnyújtó missziójával (EUPOL) folytatott szoros együttműködés keretében, amit folytatni kell a béke és biztonság mind az országban, mind a Nagy-Tavak régióban való konszolidálása érdekében;

| 25. | felszólítja a Nagy-Tavak régió állam- és kormányfőit, hogy dolgozzanak azért, hogy ténylegesen megvalósuljon a jelenlegi regionális béke és fejlesztési eszközök végrehajtása, és a Nagy-tavak régió valamennyi, a biztonsági, stabilitási és fejlesztési megállapodást aláíró államát felszólítja arra, hogy maradéktalanul hajtsák azt végre, hogy lefektethessék és konszolidálhassák a béke és a biztonság szükséges alapjait a régióban; felszólítja az ENSZ-et, az EU-t és az AU-t, valamint a Nagy-Tavak régió barátait, hogy határozottan és aktívan támogassák a megállapodás végrehajtására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Nagy-Tavak régió állam- és kormányfőit, hogy dolgozzanak azért, hogy ténylegesen megvalósuljon a jelenlegi regionális béke és fejlesztési eszközök végrehajtása, és a Nagy-tavak régió valamennyi, a biztonsági, stabilitási és fejlesztési megállapodást aláíró államát felszólítja arra, hogy maradéktalanul hajtsák azt végre, hogy lefektethessék és konszolidálhassák a béke és a biztonság szükséges alapjait a régióban; felszólítja az ENSZ-et, az EU-t és az AU-t, valamint a Nagy-Tavak régió barátait, hogy határozottan és aktívan támogassák a megállapodás végrehajtására irányuló erőfeszítéseket;

| 26. | a régió és valamennyi nemzetközi szerv minden országát felszólítja arra, hogy aktívan működjön együtt a KDK hatóságaival minden fegyveres csoport megszüntetése és leszerelése érdekében, valamint a KDK keleti részén a tartós béke megteremtésére; |
| --- | --- |

26.

a régió és valamennyi nemzetközi szerv minden országát felszólítja arra, hogy aktívan működjön együtt a KDK hatóságaival minden fegyveres csoport megszüntetése és leszerelése érdekében, valamint a KDK keleti részén a tartós béke megteremtésére;

| 27. | sürgeti a Monusco kongói stabilizációs misszióját, hogy nagyobb hatékonysággal hajtsa végre megbízatását a kongói civilek biztonságának biztosítása érdekében; azt az ajánlást teszi, hogy mozdítsák elő és könnyítsék meg a Monusco és a KDK kormánya helyi békére irányuló kezdeményezéseinek megalkotását, különösen azokon a területeken, ahol súlyos etnikai feszültségek jellemzőek, a helyzet tartós stabilizálása céljából; |
| --- | --- |

27.

sürgeti a Monusco kongói stabilizációs misszióját, hogy nagyobb hatékonysággal hajtsa végre megbízatását a kongói civilek biztonságának biztosítása érdekében; azt az ajánlást teszi, hogy mozdítsák elő és könnyítsék meg a Monusco és a KDK kormánya helyi békére irányuló kezdeményezéseinek megalkotását, különösen azokon a területeken, ahol súlyos etnikai feszültségek jellemzőek, a helyzet tartós stabilizálása céljából;

| 28. | ösztönzi a KDK vezetőit, hogy tegyenek meg minden szükséges kezdeményezést a demokrácia konszolidációjára és alkotmányos és jogszabályi alapon biztosítsák a kongói népen belül minden aktív erő részvételét az ország kormányzásában; |
| --- | --- |

28.

ösztönzi a KDK vezetőit, hogy tegyenek meg minden szükséges kezdeményezést a demokrácia konszolidációjára és alkotmányos és jogszabályi alapon biztosítsák a kongói népen belül minden aktív erő részvételét az ország kormányzásában;

| 29. | üdvözli, hogy a KDK parlamentje 2012. december 6-án az alkotmánynak megfelelően létrehozta a Nemzeti Emberi Jogi Bizottságot, amely annak első lépése, hogy törvényt fogadjon el az emberi jogi jogsértések áldozatai és szemtanúi, valamint az emberi jogi aktivisták, a segélyszervezetek alkalmazottai és az újságírók védelméről; |
| --- | --- |

29.

üdvözli, hogy a KDK parlamentje 2012. december 6-án az alkotmánynak megfelelően létrehozta a Nemzeti Emberi Jogi Bizottságot, amely annak első lépése, hogy törvényt fogadjon el az emberi jogi jogsértések áldozatai és szemtanúi, valamint az emberi jogi aktivisták, a segélyszervezetek alkalmazottai és az újságírók védelméről;

| 30. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, a Nagy Tavak régiója kormányainak, a Kongói Demokratikus Köztársaság elnökének, miniszterelnökének és parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ fegyveres konfliktusokban elkövetett szexuális erőszak kérdésével foglalkozó különmegbízottjának, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

30.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, a Nagy Tavak régiója kormányainak, a Kongói Demokratikus Köztársaság elnökének, miniszterelnökének és parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ fegyveres konfliktusokban elkövetett szexuális erőszak kérdésével foglalkozó különmegbízottjának, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0252.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/152 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/152

---

P7_TA(2012)0512

Kasztokon alapuló megkülönböztetés Indiában

Az Európai Parlament 2012. december 13-i állásfoglalása a kasztokon alapuló megkülönböztetésről Indiában (2012/2909(RSP))

(2015/C 434/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen „a dalitok emberi jogairól Indiában” című 2007. február 1-jei állásfoglalására (1), valamint az emberi jogok világbeli helyzetéről készített éves jelentésekről szóló állásfoglalásaira, főként pedig a 2012. április 18-ira (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen „a dalitok emberi jogairól Indiában” című 2007. február 1-jei állásfoglalására (1), valamint az emberi jogok világbeli helyzetéről készített éves jelentésekről szóló állásfoglalásaira, főként pedig a 2012. április 18-ira (2),

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a faji megkülönböztetés kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre (CERD) és XXIV. általános ajánlásaira, amelyeket India ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a faji megkülönböztetés kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre (CERD) és XXIV. általános ajánlásaira, amelyeket India ratifikált,

| — | tekintettel a Mukul Vásznik társadalmi igazságosságért és szerepvállalásért felelős miniszter által előterjesztett, „A latrinatisztítóként való alkalmazás tilalmáról és a latrinatisztítók rehabilitációjáról szóló 2012. évi törvényre” irányuló kormányjavaslatra, amelyet az indiai parlamentnek 2012. szeptember 3-án nyújtottak be, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mukul Vásznik társadalmi igazságosságért és szerepvállalásért felelős miniszter által előterjesztett, „A latrinatisztítóként való alkalmazás tilalmáról és a latrinatisztítók rehabilitációjáról szóló 2012. évi törvényre” irányuló kormányjavaslatra, amelyet az indiai parlamentnek 2012. szeptember 3-án nyújtottak be,

| — | tekintettel Navi Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosának 2009. október 19-i nyilatkozatára és az ENSZ tagállamaihoz intézett azon kérésére, hogy támogassák a munkán és származáson alapuló megkülönböztetés hathatós eltörlésére vonatkozó alapelvek és iránymutatások ENSZ által kidolgozott tervezetét, |
| --- | --- |

—

tekintettel Navi Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosának 2009. október 19-i nyilatkozatára és az ENSZ tagállamaihoz intézett azon kérésére, hogy támogassák a munkán és származáson alapuló megkülönböztetés hathatós eltörlésére vonatkozó alapelvek és iránymutatások ENSZ által kidolgozott tervezetét,

| — | tekintettel az ENSZ különleges eljárásaiból és az ENSZ-egyezmény által létrehozott testületekből eredő, valamint az Indiáról szóló, 2008. április 10-i és 2012. május 24-i két egyetemes időszakos felülvizsgálatban foglalt ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges eljárásaiból és az ENSZ-egyezmény által létrehozott testületekből eredő, valamint az Indiáról szóló, 2008. április 10-i és 2012. május 24-i két egyetemes időszakos felülvizsgálatban foglalt ajánlásokra,

| — | tekintettel az Indiával kapcsolatos egyetemes időszakos felülvizsgálattal foglalkozó ENSZ-munkacsoport 2012. július 9-i ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Indiával kapcsolatos egyetemes időszakos felülvizsgálattal foglalkozó ENSZ-munkacsoport 2012. július 9-i ajánlásaira,

| — | tekintettel az ENSZ emberijog-védőkkel foglalkozó különleges előadója által 2012. február 6-án az indiai dalit aktivisták helyzetével kapcsolatban kifejtett súlyos aggodalmakra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberijog-védőkkel foglalkozó különleges előadója által 2012. február 6-án az indiai dalit aktivisták helyzetével kapcsolatban kifejtett súlyos aggodalmakra,

| — | tekintettel a Melá Mukti Játrára, az egész országra kiterjedő, emberek ezreinek részvételével jelenleg is folyó menetre, amelynek célja a kézi latrinatisztítás felszámolása, és amely 2011. november 30. és 2012. január 31. között India 18 államán haladt keresztül, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Melá Mukti Játrára, az egész országra kiterjedő, emberek ezreinek részvételével jelenleg is folyó menetre, amelynek célja a kézi latrinatisztítás felszámolása, és amely 2011. november 30. és 2012. január 31. között India 18 államán haladt keresztül,

| — | tekintettel az emberi jogokról szóló EU–India közötti tematikus párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról szóló EU–India közötti tematikus párbeszédre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és 3. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és 3. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel India óriási gazdasági fejlődésen ment keresztül, és a BRICS-országok egyikeként immár fontos szerepet játszik a világpolitikában; mivel ugyanakkor a kasztokon alapuló megkülönböztetés továbbra is elterjedt és tartós jelenség; |
| --- | --- |

A.

mivel India óriási gazdasági fejlődésen ment keresztül, és a BRICS-országok egyikeként immár fontos szerepet játszik a világpolitikában; mivel ugyanakkor a kasztokon alapuló megkülönböztetés továbbra is elterjedt és tartós jelenség;

| B. | mivel India alkotmánya az állampolgárok számára egyenlő jogállást biztosít, továbbá 15. és 17. cikke jogellenesnek nyilvánítja a kasztokon és az érinthetetlenségen alapuló megkülönböztetést; mivel dálitok már a legmagasabb politikai tisztségeket is betöltötték; mivel India rendelkezik a kaszton kívüliek és az őslakos törzsek védelmét célzó törvényekkel és rendeletekkel, így például a polgári jogok védelméről szóló 1976. évi törvénnyel és a kirekesztett kasztok és őslakos törzsek elleni atrocitások megelőzéséről szóló 1989. évi törvénnyel; mivel Manmohan Szingh indiai miniszterelnök több határozott nyilatkozatot is tett a dálitokkal szembeni erőszak elleni fellépés kiemelt kezeléséről; |
| --- | --- |

B.

mivel India alkotmánya az állampolgárok számára egyenlő jogállást biztosít, továbbá 15. és 17. cikke jogellenesnek nyilvánítja a kasztokon és az érinthetetlenségen alapuló megkülönböztetést; mivel dálitok már a legmagasabb politikai tisztségeket is betöltötték; mivel India rendelkezik a kaszton kívüliek és az őslakos törzsek védelmét célzó törvényekkel és rendeletekkel, így például a polgári jogok védelméről szóló 1976. évi törvénnyel és a kirekesztett kasztok és őslakos törzsek elleni atrocitások megelőzéséről szóló 1989. évi törvénnyel; mivel Manmohan Szingh indiai miniszterelnök több határozott nyilatkozatot is tett a dálitokkal szembeni erőszak elleni fellépés kiemelt kezeléséről;

| C. | mivel ezen erőfeszítések ellenére Indiában a becslések szerint 170 millió dálit és őslakos ádivászí továbbra is a társadalmi kirekesztés súlyos formáinak van kitéve; mivel az ILO becslései szerint az országban az adósrabszolgaság áldozatainak túlnyomó többsége a kaszton kívüliek közül és az őslakos törzsekből kerül ki; |
| --- | --- |

C.

mivel ezen erőfeszítések ellenére Indiában a becslések szerint 170 millió dálit és őslakos ádivászí továbbra is a társadalmi kirekesztés súlyos formáinak van kitéve; mivel az ILO becslései szerint az országban az adósrabszolgaság áldozatainak túlnyomó többsége a kaszton kívüliek közül és az őslakos törzsekből kerül ki;

| D. | mivel a kézi latrinatisztítás – noha jogilag be van tiltva – továbbra is igen elterjedt, és a szolgaság e formáját dálitok százezrei, szinte kizárólag nők végzik, a latrinatisztítókat legnagyobb számban foglalkoztató vállalat pedig az Indiai Államvasutak; |
| --- | --- |

D.

mivel a kézi latrinatisztítás – noha jogilag be van tiltva – továbbra is igen elterjedt, és a szolgaság e formáját dálitok százezrei, szinte kizárólag nők végzik, a latrinatisztítókat legnagyobb számban foglalkoztató vállalat pedig az Indiai Államvasutak;

| E. | mivel a dalit és az ádivászí nők, akik közül az írástudók aránya csupán 24 %, a szegények legszegényebbjei közé tartoznak Indiában, és az élet minden területén többszörös – kaszt szerinti és nemi alapú – megkülönböztetésnek vannak kitéve, testi épségüket gyakran súlyosan veszélyeztetik, többek között a felsőbb kasztok által büntetlenül elkövetett szexuális bántalmazás révén, valamint társadalmilag kirekesztik és gazdaságilag kizsákmányolják őket; |
| --- | --- |

E.

mivel a dalit és az ádivászí nők, akik közül az írástudók aránya csupán 24 %, a szegények legszegényebbjei közé tartoznak Indiában, és az élet minden területén többszörös – kaszt szerinti és nemi alapú – megkülönböztetésnek vannak kitéve, testi épségüket gyakran súlyosan veszélyeztetik, többek között a felsőbb kasztok által büntetlenül elkövetett szexuális bántalmazás révén, valamint társadalmilag kirekesztik és gazdaságilag kizsákmányolják őket;

| F. | mivel becslések szerint a dalit nők az ellenük elkövetett bűncselekmények túlnyomó többségét a társadalomból való kiközösítéstől tartva és a személyes biztonságukat féltve nem jelentik be; mivel egy konkrét esetben, 2012. szeptember 9-én egy 16 éves dalit lányt a Hárijáná állam Hiszár tartományához tartozó Dabrá faluban csoportosan megerőszakoltak; mivel édesapja, miután megtudta, mi történt, öngyilkosságot követett el, és a rendőrség csak a tömeges tiltakozást látva, megkésve határozott lépések megtételéről; |
| --- | --- |

F.

mivel becslések szerint a dalit nők az ellenük elkövetett bűncselekmények túlnyomó többségét a társadalomból való kiközösítéstől tartva és a személyes biztonságukat féltve nem jelentik be; mivel egy konkrét esetben, 2012. szeptember 9-én egy 16 éves dalit lányt a Hárijáná állam Hiszár tartományához tartozó Dabrá faluban csoportosan megerőszakoltak; mivel édesapja, miután megtudta, mi történt, öngyilkosságot követett el, és a rendőrség csak a tömeges tiltakozást látva, megkésve határozott lépések megtételéről;

| G. | mivel 2012. november 20-án a Tamil Nadu állambeli Dharmapuriban egy magasabb kasztba tartozó személyekből álló, mintegy ezerfős banda a dalit közösség legalább 268 házát kifosztotta és felgyújtotta, a jelen lévő rendőrök pedig nem avatkoztak közbe; |
| --- | --- |

G.

mivel 2012. november 20-án a Tamil Nadu állambeli Dharmapuriban egy magasabb kasztba tartozó személyekből álló, mintegy ezerfős banda a dalit közösség legalább 268 házát kifosztotta és felgyújtotta, a jelen lévő rendőrök pedig nem avatkoztak közbe;

| H. | mivel a nők családon belüli erőszakkal szembeni védelméről szóló 2005. évi törvényt ténylegesen nem hajtják végre, és mivel a nőkkel szembeni, a rendőrség, a jogrendszer, az egészségügyi létesítmények területén és a politikai osztály körében általánosan elterjedt előítéletek akadályozzák az igazságszolgáltatást; |
| --- | --- |

H.

mivel a nők családon belüli erőszakkal szembeni védelméről szóló 2005. évi törvényt ténylegesen nem hajtják végre, és mivel a nőkkel szembeni, a rendőrség, a jogrendszer, az egészségügyi létesítmények területén és a politikai osztály körében általánosan elterjedt előítéletek akadályozzák az igazságszolgáltatást;

| I. | mivel a kirekesztett kasztok és őslakos törzsek elleni atrocitások megelőzéséről szóló törvény értelmében elítéltek száma továbbra is nagyon alacsony, és a törvény nem rettenti el az elkövetőket a bűncselekményektől; |
| --- | --- |

I.

mivel a kirekesztett kasztok és őslakos törzsek elleni atrocitások megelőzéséről szóló törvény értelmében elítéltek száma továbbra is nagyon alacsony, és a törvény nem rettenti el az elkövetőket a bűncselekményektől;

| J. | mivel különböző helyi és nemzetközi források szerint 100–200 ezer – többségében dalit – lány kényszerül adósrabszolgaságba Tamil Nadu állam fonodáiban, amelyek nyugati márkák számára ruházati cikkeket előállító gyárakat látnak el fonallal; |
| --- | --- |

J.

mivel különböző helyi és nemzetközi források szerint 100–200 ezer – többségében dalit – lány kényszerül adósrabszolgaságba Tamil Nadu állam fonodáiban, amelyek nyugati márkák számára ruházati cikkeket előállító gyárakat látnak el fonallal;

| 1. | elismerését fejezi ki az Indiában szövetségi, állami, regionális és helyi szinten a kasztokon alapuló megkülönböztetés felszámolásáért tett erőfeszítésekért; elismeréssel adózik továbbá a számos indiai politikus, indiai sajtóorgánum, nem kormányzati szervezet és a társadalom bármely szintjét képviselő egyéb közvélemény-formáló által a kasztokon alapuló megkülönböztetéssel szemben tanúsított egyértelmű kiállásnak; |
| --- | --- |

1.

elismerését fejezi ki az Indiában szövetségi, állami, regionális és helyi szinten a kasztokon alapuló megkülönböztetés felszámolásáért tett erőfeszítésekért; elismeréssel adózik továbbá a számos indiai politikus, indiai sajtóorgánum, nem kormányzati szervezet és a társadalom bármely szintjét képviselő egyéb közvélemény-formáló által a kasztokon alapuló megkülönböztetéssel szemben tanúsított egyértelmű kiállásnak;

| 2. | ugyanakkor továbbra is aggasztónak találja a bejelentett és a be nem jelentett atrocitások tartósan magas számát és az érinthetetlenség, különösen pedig a kézi latrinatisztítás elterjedt gyakorlatát; |
| --- | --- |

2.

ugyanakkor továbbra is aggasztónak találja a bejelentett és a be nem jelentett atrocitások tartósan magas számát és az érinthetetlenség, különösen pedig a kézi latrinatisztítás elterjedt gyakorlatát;

| 3. | sürgeti a szövetségi, állami, regionális és helyi szintű indiai hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben ígéreteiket, és hajtsák végre – vagy adott esetben módosítsák – a hatályos jogszabályokat, kiváltképp a kirekesztett kasztok és őslakos törzsek elleni atrocitások megelőzéséről szóló törvényt a dalitok és a társadalom más kiszolgáltatott csoportjainak hatékony védelme érdekében; |
| --- | --- |

3.

sürgeti a szövetségi, állami, regionális és helyi szintű indiai hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben ígéreteiket, és hajtsák végre – vagy adott esetben módosítsák – a hatályos jogszabályokat, kiváltképp a kirekesztett kasztok és őslakos törzsek elleni atrocitások megelőzéséről szóló törvényt a dalitok és a társadalom más kiszolgáltatott csoportjainak hatékony védelme érdekében;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az áldozatok számára lehetővé kell tenni, hogy az őket érintő ügyeket félelem nélkül bejelenthessék a rendőrségnek és az igazságügyi szerveknek, valamint hogy a rendőrségnek és az igazságszolgáltatásnak komolyan nyomon kell követnie a bejelentett atrocitásokat és a megkülönböztetés egyéb eseteit; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az áldozatok számára lehetővé kell tenni, hogy az őket érintő ügyeket félelem nélkül bejelenthessék a rendőrségnek és az igazságügyi szerveknek, valamint hogy a rendőrségnek és az igazságszolgáltatásnak komolyan nyomon kell követnie a bejelentett atrocitásokat és a megkülönböztetés egyéb eseteit;

| 5. | felhívja az indiai parlamentet, hogy hajtsa végre azon terveit, hogy elfogadja a latrinatisztítóként való alkalmazás tilalmáról és a latrinatisztítók rehabilitációjáról szóló új törvényt, és felszólítja az indiai kormányt, hogy tegye meg a szükséges lépéseket annak azonnali végrehajtatása érdekében; |
| --- | --- |

5.

felhívja az indiai parlamentet, hogy hajtsa végre azon terveit, hogy elfogadja a latrinatisztítóként való alkalmazás tilalmáról és a latrinatisztítók rehabilitációjáról szóló új törvényt, és felszólítja az indiai kormányt, hogy tegye meg a szükséges lépéseket annak azonnali végrehajtatása érdekében;

| 6. | felhívja az indiai hatóságokat, hogy vonja vissza a külföldről érkező hozzájárulásokról szóló törvény azon rendelkezéseit, amelyek nem állnak összhangban a nemzetközi normákkal, és a nemzetközi adományozóktól érkező összegek átvételét megakadályozva potenciálisan ellehetetlenítik a nem kormányzati szervezetek – köztük a dalit szervezetek és az indiai társadalom egyéb hátrányos helyzetű csoportjait képviselő szervezetek – munkáját; |
| --- | --- |

6.

felhívja az indiai hatóságokat, hogy vonja vissza a külföldről érkező hozzájárulásokról szóló törvény azon rendelkezéseit, amelyek nem állnak összhangban a nemzetközi normákkal, és a nemzetközi adományozóktól érkező összegek átvételét megakadályozva potenciálisan ellehetetlenítik a nem kormányzati szervezetek – köztük a dalit szervezetek és az indiai társadalom egyéb hátrányos helyzetű csoportjait képviselő szervezetek – munkáját;

| 7. | felhívja a Tanácsot, a Bizottságot, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét/a Bizottság alelnökét, az EU emberi jogi különmegbízottját és az uniós tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a kasztokon alapuló megkülönböztetésre vonatkozó uniós politikát, és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsán belül támogassák a munkán és származáson alapuló megkülönböztetés hathatós eltörlésére vonatkozó alapelvek és iránymutatások ENSZ által kidolgozott tervezetét; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Tanácsot, a Bizottságot, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét/a Bizottság alelnökét, az EU emberi jogi különmegbízottját és az uniós tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a kasztokon alapuló megkülönböztetésre vonatkozó uniós politikát, és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsán belül támogassák a munkán és származáson alapuló megkülönböztetés hathatós eltörlésére vonatkozó alapelvek és iránymutatások ENSZ által kidolgozott tervezetét;

| 8. | üdvözli, hogy a szövetségi kabinet 2012 szeptemberében elfogadta a gyermek- és serdülőmunka betiltásáról szóló törvényt, amely megtiltja a tizennégy év alatti gyermekeknek valamennyi ágazatban, a tizennyolc év alatti gyermekeknek pedig a veszélyes ágazatokban való foglalkoztatását; felszólítja az indiai kormányt, hogy hozzon hatékony végrehajtási intézkedéseket a dolgozó gyermekek számának gyors csökkentése érdekében, amely szám az egyik legmagasabb a világon, és hogy vezessen be jogszabályokat a gyermekmunka teljes tilalmára vonatkozóan a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet iránymutatásaival összhangban. |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy a szövetségi kabinet 2012 szeptemberében elfogadta a gyermek- és serdülőmunka betiltásáról szóló törvényt, amely megtiltja a tizennégy év alatti gyermekeknek valamennyi ágazatban, a tizennyolc év alatti gyermekeknek pedig a veszélyes ágazatokban való foglalkoztatását; felszólítja az indiai kormányt, hogy hozzon hatékony végrehajtási intézkedéseket a dolgozó gyermekek számának gyors csökkentése érdekében, amely szám az egyik legmagasabb a világon, és hogy vezessen be jogszabályokat a gyermekmunka teljes tilalmára vonatkozóan a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet iránymutatásaival összhangban.

| 9. | felhívja az Unió és a tagállamok indiai képviseleteit, hogy a kasztokon alapuló megkülönböztetés kérdését építsék be az indiai hatóságokkal folytatott párbeszédeikbe, és kezeljék kiemelten a kasztokon alapuló – az oktatás területén is jelentkező – megkülönböztetés kezelését célzó, illetve a nőket és a lányokat középpontba állító programokat; elvárja, hogy az Indiával folytatott jövőbeli együttműködést értékeljék abból a szempontból is, hogy az milyen hatással van a kasztokon alapuló megkülönböztetésre; |
| --- | --- |

9.

felhívja az Unió és a tagállamok indiai képviseleteit, hogy a kasztokon alapuló megkülönböztetés kérdését építsék be az indiai hatóságokkal folytatott párbeszédeikbe, és kezeljék kiemelten a kasztokon alapuló – az oktatás területén is jelentkező – megkülönböztetés kezelését célzó, illetve a nőket és a lányokat középpontba állító programokat; elvárja, hogy az Indiával folytatott jövőbeli együttműködést értékeljék abból a szempontból is, hogy az milyen hatással van a kasztokon alapuló megkülönböztetésre;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást India miniszterelnökének, az indiai igazságügyi miniszternek, az indiai belügyminiszternek, a társadalmi igazságosságért és szerepvállalásért felelős indiai miniszternek, a Tanácsnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Bizottságnak, az Unió emberi jogi különmegbízottjának, az uniós tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Nemzetközösség főtitkárának, az ENSZ főtitkárának, valamint az ENSZ Közgyűlése elnökének. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást India miniszterelnökének, az indiai igazságügyi miniszternek, az indiai belügyminiszternek, a társadalmi igazságosságért és szerepvállalásért felelős indiai miniszternek, a Tanácsnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Bizottságnak, az Unió emberi jogi különmegbízottjának, az uniós tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Nemzetközösség főtitkárának, az ENSZ főtitkárának, valamint az ENSZ Közgyűlése elnökének.

---

(1)  HL C 250. E, 2007.10.25., 87. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0126.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2012. december 11., kedd

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/155 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/155

---

P7_TA(2012)0484

Szavazás a bizottság rendes tagja helyének megüresedése esetén (az eljárási szabályzat 187. cikke (1) bekezdésének értelmezése)

Az Európai Parlament 2012. december 11-i határozata a a bizottság rendes tagja helyének megüresedése esetén történő szavazásról (az eljárási szabályzat 187. cikke (1) bekezdésének értelmezése (2012/2254(REG))

(2015/C 434/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2012. november 27-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2012. november 27-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 211. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 211. cikkére,

| 1. | úgy határoz, hogy a 187. cikk (1) bekezdéséhez az alábbi értelmezést csatolja:
  „A bizottság rendes tagja helyének megüresedése esetén az állandó tagnak a 186. cikk (5) bekezdésével összhangban történő átmeneti helyettesítéséig vagy ilyen átmeneti helyettesítés hiányában az új állandó tag jelöléséig helyette ideiglenesen a vele azonos képviselőcsoportba tartozó állandó póttag szavazhat. E jogosultság a Parlamentnek a bizottságok számbeli összetételéről szóló határozatán alapul, és annak biztosítására szolgál, hogy a szavazáson az érintett képviselőcsoportok ugyanannyi tagja vehessen részt, mint a hely megüresedése előtt.” |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy a 187. cikk (1) bekezdéséhez az alábbi értelmezést csatolja:

„A bizottság rendes tagja helyének megüresedése esetén az állandó tagnak a 186. cikk (5) bekezdésével összhangban történő átmeneti helyettesítéséig vagy ilyen átmeneti helyettesítés hiányában az új állandó tag jelöléséig helyette ideiglenesen a vele azonos képviselőcsoportba tartozó állandó póttag szavazhat. E jogosultság a Parlamentnek a bizottságok számbeli összetételéről szóló határozatán alapul, és annak biztosítására szolgál, hogy a szavazáson az érintett képviselőcsoportok ugyanannyi tagja vehessen részt, mint a hely megüresedése előtt.”

| 2. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2012. december 13., csütörtök

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/156 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/156

---

P7_TA(2012)0502

Az eljárási szabályzat írásbeli nyilatkozatokról szóló 123. cikkének és a jogalkotási kezdeményezésekről szóló 42. cikkének módosítása

Az Európai Parlament 2012. december 13-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzata 123. és 42. cikkének módosításáról: írásbeli nyilatkozatok és jogalkotási kezdeményezések (2011/2058(REG))

(2015/C 434/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel elnöke 2010. november 11-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel elnöke 2010. november 11-i levelére,

| — | tekintettel tematikus főosztályának „Írásbeli nyilatkozatok az Európai Parlamentben: a folyamat és a hatások áttekintése” című tanulmányára (PE 462.424), |
| --- | --- |

—

tekintettel tematikus főosztályának „Írásbeli nyilatkozatok az Európai Parlamentben: a folyamat és a hatások áttekintése” című tanulmányára (PE 462.424),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0242/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0242/2012),

mivel:

| A. | a Parlament az elmúlt évek során tekintélyes mértékben bővítette hatáskörét, és jelentős eszközöket biztosított a maga számára, amelyek révén a legtöbb uniós tevékenységben befolyásolni tudja az Európai Unió döntéshozatali folyamatát; |
| --- | --- |

A.

a Parlament az elmúlt évek során tekintélyes mértékben bővítette hatáskörét, és jelentős eszközöket biztosított a maga számára, amelyek révén a legtöbb uniós tevékenységben befolyásolni tudja az Európai Unió döntéshozatali folyamatát;

| B. | azoknak az intézményeknek, amelyekhez írásbeli nyilatkozatot intéznek, biztosítaniuk kell azok megfelelő nyomon követését; |
| --- | --- |

B.

azoknak az intézményeknek, amelyekhez írásbeli nyilatkozatot intéznek, biztosítaniuk kell azok megfelelő nyomon követését;

| C. | az írásbeli nyilatkozatok fontos eszközként szolgálnak arra, hogy az uniós polgárokat különösen foglalkoztató kérdéseket felvessék; |
| --- | --- |

C.

az írásbeli nyilatkozatok fontos eszközként szolgálnak arra, hogy az uniós polgárokat különösen foglalkoztató kérdéseket felvessék;

| D. | az írásbeli nyilatkozatokat rendszeresen, de nem nagyon nagy számban alkalmazzák; csak kis hányaduk nyeri el a parlamenti képviselők többségének támogatását; |
| --- | --- |

D.

az írásbeli nyilatkozatokat rendszeresen, de nem nagyon nagy számban alkalmazzák; csak kis hányaduk nyeri el a parlamenti képviselők többségének támogatását;

| E. | az írásbeli nyilatkozatok többsége az eljárási szabályzatban meghatározott idő elteltével tárgytalanná válik; |
| --- | --- |

E.

az írásbeli nyilatkozatok többsége az eljárási szabályzatban meghatározott idő elteltével tárgytalanná válik;

| F. | az elfogadott írásbeli nyilatkozatok többségének címzettje a Bizottság, amely elismerten az az egyedüli intézmény, amely az azokban felvetett kérdésekre választ adott; |
| --- | --- |

F.

az elfogadott írásbeli nyilatkozatok többségének címzettje a Bizottság, amely elismerten az az egyedüli intézmény, amely az azokban felvetett kérdésekre választ adott;

| G. | e válaszok leggyakrabban a Bizottság folyamatban lévő tevékenységeinek ismételt felsorolására szorítkozik, és csak kivételes esetekben járnak az írásbeli nyilatkozat által kiváltott konkrét tevékenységgel; |
| --- | --- |

G.

e válaszok leggyakrabban a Bizottság folyamatban lévő tevékenységeinek ismételt felsorolására szorítkozik, és csak kivételes esetekben járnak az írásbeli nyilatkozat által kiváltott konkrét tevékenységgel;

| H. | a Parlament előjogainak megnövekedésével, illetve az európai polgári kezdeményezés bevezetésével az írásbeli nyilatkozatok jelentősége megváltozott, de továbbra is olyan hasznos eszköz lehetnek, amellyel a képviselők felhívhatják a figyelmet a nyilvánosságot foglalkoztató kérdésekre; |
| --- | --- |

H.

a Parlament előjogainak megnövekedésével, illetve az európai polgári kezdeményezés bevezetésével az írásbeli nyilatkozatok jelentősége megváltozott, de továbbra is olyan hasznos eszköz lehetnek, amellyel a képviselők felhívhatják a figyelmet a nyilvánosságot foglalkoztató kérdésekre;

| I. | az írásbeli nyilatkozatok csupán igen korlátozott hatást váltanak ki, mind a menetrendtervezést, mind pedig az intézmények által hozott döntések befolyásolását tekintve, és hatásosságukkal kapcsolatban téves benyomást kelthetnek; megfelelő felhasználásuk esetén azonban kedvelt kampányeszközként továbbra is megőrizhetik értéküket; a jogalkotási fellépést szorgalmazó javaslatok esetén a 42. cikk (2) bekezdését kellene alkalmazni, amely valódi lehetőséget biztosít arra, hogy az egyéni képviselők befolyást gyakorolhassanak az uniós jogalkotásra, illetve hogy a parlamenti bizottságok egy adott javaslattal foglalkozzanak; |
| --- | --- |

I.

az írásbeli nyilatkozatok csupán igen korlátozott hatást váltanak ki, mind a menetrendtervezést, mind pedig az intézmények által hozott döntések befolyásolását tekintve, és hatásosságukkal kapcsolatban téves benyomást kelthetnek; megfelelő felhasználásuk esetén azonban kedvelt kampányeszközként továbbra is megőrizhetik értéküket; a jogalkotási fellépést szorgalmazó javaslatok esetén a 42. cikk (2) bekezdését kellene alkalmazni, amely valódi lehetőséget biztosít arra, hogy az egyéni képviselők befolyást gyakorolhassanak az uniós jogalkotásra, illetve hogy a parlamenti bizottságok egy adott javaslattal foglalkozzanak;

| J. | néhány írásbeli nyilatkozat minősége és jelentősége, különösen pedig az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. része I. címében meghatározott uniós hatáskörökkel való összeegyeztethetősége csalódást kelthet; ezért a következő ciklusban a Parlament felmérheti az eljárási szabályzat írásbeli nyilatkozatokra vonatkozó új rendelkezéseinek hatását, valamint megvizsgálhatja azok hatékonyságát; |
| --- | --- |

J.

néhány írásbeli nyilatkozat minősége és jelentősége, különösen pedig az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. része I. címében meghatározott uniós hatáskörökkel való összeegyeztethetősége csalódást kelthet; ezért a következő ciklusban a Parlament felmérheti az eljárási szabályzat írásbeli nyilatkozatokra vonatkozó új rendelkezéseinek hatását, valamint megvizsgálhatja azok hatékonyságát;

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

| 2. | úgy véli, hogy azoknak az intézményeknek, amelyekhez írásbeli nyilatkozatot intéznek, az ilyen nyilatkozat kézhezvételétől számított három hónapon belül tájékoztatniuk kell a Parlamentet az annak nyomán tervezett intézkedésekről; ezenfelül az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás felülvizsgálatával kapcsolatos, soron következő tárgyalások alkalmával ezen elvről megállapodást kíván elérni a Bizottsággal; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy azoknak az intézményeknek, amelyekhez írásbeli nyilatkozatot intéznek, az ilyen nyilatkozat kézhezvételétől számított három hónapon belül tájékoztatniuk kell a Parlamentet az annak nyomán tervezett intézkedésekről; ezenfelül az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás felülvizsgálatával kapcsolatos, soron következő tárgyalások alkalmával ezen elvről megállapodást kíván elérni a Bizottsággal;

| 3. | rámutat arra, hogy e módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy e módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba;

| 4. | üdvözli az Elnökség azon határozatát, hogy korlátozza az írásbeli nyilatkozatok széles körű hirdetését, és ezzel lehetővé teszi, hogy a képviselők zavartalanul bejussanak a Parlament üléstermébe; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az Elnökség azon határozatát, hogy korlátozza az írásbeli nyilatkozatok széles körű hirdetését, és ezzel lehetővé teszi, hogy a képviselők zavartalanul bejussanak a Parlament üléstermébe;

| 5. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Módosítás 6

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

42 cikk – 2 és 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| |
| (2)   Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikke szerinti parlamenti kezdeményezési jog keretében minden képviselő benyújthat uniós jogszabályra irányuló javaslatot. | (2)   Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikke szerinti parlamenti kezdeményezési jog keretében minden képviselő benyújthat uniós jogszabályra irányuló javaslatot.
  Ilyen javaslatot legfeljebb tíz képviselő nyújthat be közösen. A javaslat megjelöli a jogalapot, és legfeljebb 150 szavas indokolást tartalmazhat. |
| (3)   A javaslatot az elnök elé terjesztik, aki azt
  vizsgálatra
  az illetékes bizottsághoz utalja.
  A bizottsághoz utalást megelőzően a javaslatot lefordítják azokra a hivatalos nyelvekre, amelyeket e bizottság elnöke az összefoglaló vizsgálathoz szükségesnek ítél. A bizottság a további eljárásról a bizottsághoz utalást követő három hónapon belül és a javaslat előadójának meghallgatását követően határoz. | (3)   A javaslatot az elnök elé terjesztik, aki
  ellenőrzi, hogy a jogi követelmények teljesülnek-e. Az elnök a javaslatot a jogalap megfelelőségével kapcsolatos véleményezésre az ilyen ellenőrzésért felelős illetékes bizottsághoz utalhatja. Amennyiben az elnök a javaslatot elfogadhatónak nyilvánítja,
  azt
  a plenáris ülésen bejelenti és
  az illetékes bizottsághoz utalja. |
| | Az illetékes bizottsághoz utalást megelőzően a javaslatot lefordítják azokra a hivatalos nyelvekre, amelyeket az említett bizottság elnöke az összefoglaló vizsgálathoz szükségesnek ítél. |
| | A bizottság javasolhatja az elnöknek, hogy a 123. cikk (1a) bekezdésében, (2) bekezdésében és (5) bekezdésében meghatározott szabályok és határidők szerint valamennyi képviselőnek biztosítsanak lehetőséget a javaslat aláírására. |
| Ha a bizottság
  úgy határoz, hogy
  a
  javaslatot a
  48.
  cikkben foglalt eljárás szerint a Parlament elé terjeszti, a javaslat előadóját név szerint meg kell említeni a jelentés címében
  . | Amennyiben az összes parlamenti képviselő többsége aláírja e javaslatot, akkor a javaslatról szóló jelentés az Elnökök Értekezlete által engedélyezettnek minősül. A bizottság a javaslat előadóinak meghallgatását követően a 48. cikkel összhangban jelentést készít. |
| | Amennyiben a javaslatot nem bocsátják rendelkezésre további aláírások céljából vagy azt nem írja alá az összes parlamenti képviselő többsége,
  akkor az illetékes bizottság a további eljárásról a bizottsághoz utalást követő három hónapon belül és a javaslat előadóinak meghallgatását követően határoz. |
| | A jelentés címében fel kell tüntetni a javaslat
  előadóinak nevét. |

Hatályos szöveg

Módosítás

(2)   Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikke szerinti parlamenti kezdeményezési jog keretében minden képviselő benyújthat uniós jogszabályra irányuló javaslatot.

(2)   Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikke szerinti parlamenti kezdeményezési jog keretében minden képviselő benyújthat uniós jogszabályra irányuló javaslatot.
  Ilyen javaslatot legfeljebb tíz képviselő nyújthat be közösen. A javaslat megjelöli a jogalapot, és legfeljebb 150 szavas indokolást tartalmazhat.

(3)   A javaslatot az elnök elé terjesztik, aki azt
  vizsgálatra
  az illetékes bizottsághoz utalja.
  A bizottsághoz utalást megelőzően a javaslatot lefordítják azokra a hivatalos nyelvekre, amelyeket e bizottság elnöke az összefoglaló vizsgálathoz szükségesnek ítél. A bizottság a további eljárásról a bizottsághoz utalást követő három hónapon belül és a javaslat előadójának meghallgatását követően határoz.

(3)   A javaslatot az elnök elé terjesztik, aki
  ellenőrzi, hogy a jogi követelmények teljesülnek-e. Az elnök a javaslatot a jogalap megfelelőségével kapcsolatos véleményezésre az ilyen ellenőrzésért felelős illetékes bizottsághoz utalhatja. Amennyiben az elnök a javaslatot elfogadhatónak nyilvánítja,
  azt
  a plenáris ülésen bejelenti és
  az illetékes bizottsághoz utalja.

Az illetékes bizottsághoz utalást megelőzően a javaslatot lefordítják azokra a hivatalos nyelvekre, amelyeket az említett bizottság elnöke az összefoglaló vizsgálathoz szükségesnek ítél.

A bizottság javasolhatja az elnöknek, hogy a 123. cikk (1a) bekezdésében, (2) bekezdésében és (5) bekezdésében meghatározott szabályok és határidők szerint valamennyi képviselőnek biztosítsanak lehetőséget a javaslat aláírására.

Ha a bizottság
  úgy határoz, hogy
  a
  javaslatot a
  48.
  cikkben foglalt eljárás szerint a Parlament elé terjeszti, a javaslat előadóját név szerint meg kell említeni a jelentés címében
  .

Amennyiben az összes parlamenti képviselő többsége aláírja e javaslatot, akkor a javaslatról szóló jelentés az Elnökök Értekezlete által engedélyezettnek minősül. A bizottság a javaslat előadóinak meghallgatását követően a 48. cikkel összhangban jelentést készít.

Amennyiben a javaslatot nem bocsátják rendelkezésre további aláírások céljából vagy azt nem írja alá az összes parlamenti képviselő többsége,
  akkor az illetékes bizottság a további eljárásról a bizottsághoz utalást követő három hónapon belül és a javaslat előadóinak meghallgatását követően határoz.

A jelentés címében fel kell tüntetni a javaslat
  előadóinak nevét.

Módosítás 1

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

123 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| |
| (1)   Az Európai Unió hatáskörébe tartozó
  olyan
  témában
  , amely nem képezi folyamatban lévő jogalkotási eljárás tárgyát, legfeljebb öt képviselő,
  200 szót meg nem haladó terjedelmű írásbeli nyilatkozatot nyújthat be.
  Erre az elnök eseti jelleggel ad engedélyt
  .
  Az írásbeli nyilatkozatokat
  a
  hivatalos nyelveken kinyomtatják és kiosztják. A nyilatkozatokat az aláírók nevével együtt nyilvántartásba veszik. A nyilvántartás nyilvános
  , és az
  ülések idején az ülésterem bejárata előtt, az ülések között pedig egy megfelelő, a Quaestorok Kollégiuma által meghatározott helyen rendelkezésre áll
  . | (1)   
  Legalább három képviselőcsoport legalább tíz képviselője
  200 szót meg nem haladó terjedelemben írásbeli nyilatkozatot nyújthat be, amely kizárólag olyan kérdéssel foglalkozik, amely az Európai Unió hatáskörébe tartozik.
  Az ilyen nyilatkozat tartalma nem lépheti át egy nyilatkozat kereteit
  . A
  nyilatkozat különösen nem hívhat fel jogalkotói fellépésre
  , és
  nem foglalhat magában határozatot olyan ügyekben, amelyeknek elfogadására konkrét eljárásokat és hatásköröket állapít meg
  az
  eljárási szabályzat, vagy amely üggyel kapcsolatban a Parlamentben eljárás van folyamatban
  . |
| | (1a)
     
  Az (1) bekezdésnek megfelelően a további eljárásra vonatkozó engedély minden esetben az elnök indokolással ellátott határozatától függ.
  Az írásbeli nyilatkozatokat
  a Parlament honlapján valamennyi hivatalos nyelven közzéteszik, és valamennyi képviselőhöz elektronikus formában eljuttatják.
   A nyilatkozatokat az aláírók nevével együtt
  elektronikus
  nyilvántartásba veszik.
  E
  nyilvántartás nyilvános
  , és a Parlament honlapján elérhető. Az elnök őrzi az aláírásokkal ellátott írásbeli nyilatkozatok nyomtatott példányait is. |

Hatályos szöveg

Módosítás

(1)   Az Európai Unió hatáskörébe tartozó
  olyan
  témában
  , amely nem képezi folyamatban lévő jogalkotási eljárás tárgyát, legfeljebb öt képviselő,
  200 szót meg nem haladó terjedelmű írásbeli nyilatkozatot nyújthat be.
  Erre az elnök eseti jelleggel ad engedélyt
  .
  Az írásbeli nyilatkozatokat
  a
  hivatalos nyelveken kinyomtatják és kiosztják. A nyilatkozatokat az aláírók nevével együtt nyilvántartásba veszik. A nyilvántartás nyilvános
  , és az
  ülések idején az ülésterem bejárata előtt, az ülések között pedig egy megfelelő, a Quaestorok Kollégiuma által meghatározott helyen rendelkezésre áll
  .

(1)   
  Legalább három képviselőcsoport legalább tíz képviselője
  200 szót meg nem haladó terjedelemben írásbeli nyilatkozatot nyújthat be, amely kizárólag olyan kérdéssel foglalkozik, amely az Európai Unió hatáskörébe tartozik.
  Az ilyen nyilatkozat tartalma nem lépheti át egy nyilatkozat kereteit
  . A
  nyilatkozat különösen nem hívhat fel jogalkotói fellépésre
  , és
  nem foglalhat magában határozatot olyan ügyekben, amelyeknek elfogadására konkrét eljárásokat és hatásköröket állapít meg
  az
  eljárási szabályzat, vagy amely üggyel kapcsolatban a Parlamentben eljárás van folyamatban
  .

(1a)
     
  Az (1) bekezdésnek megfelelően a további eljárásra vonatkozó engedély minden esetben az elnök indokolással ellátott határozatától függ.
  Az írásbeli nyilatkozatokat
  a Parlament honlapján valamennyi hivatalos nyelven közzéteszik, és valamennyi képviselőhöz elektronikus formában eljuttatják.
   A nyilatkozatokat az aláírók nevével együtt
  elektronikus
  nyilvántartásba veszik.
  E
  nyilvántartás nyilvános
  , és a Parlament honlapján elérhető. Az elnök őrzi az aláírásokkal ellátott írásbeli nyilatkozatok nyomtatott példányait is.

Módosítás 2

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

123 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| |
| (2)   
  A
  nyilvántartásban szereplő nyilatkozatot bármely képviselő aláírhatja. | (2)   
  Az elektronikus
  nyilvántartásban szereplő nyilatkozatot bármely képviselő aláírhatja.
  Az aláírás a nyilatkozat nyilvántartásba vételétől számított három hónapos időtartam lejárta előtt bármikor visszavonható. Visszavonás esetén az érintett képviselő nem csatlakozhat még egyszer aláírásával a nyilatkozathoz. |

Hatályos szöveg

Módosítás

(2)   
  A
  nyilvántartásban szereplő nyilatkozatot bármely képviselő aláírhatja.

(2)   
  Az elektronikus
  nyilvántartásban szereplő nyilatkozatot bármely képviselő aláírhatja.
  Az aláírás a nyilatkozat nyilvántartásba vételétől számított három hónapos időtartam lejárta előtt bármikor visszavonható. Visszavonás esetén az érintett képviselő nem csatlakozhat még egyszer aláírásával a nyilatkozathoz.

Módosítás 7

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

123 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| |
| (3)   Ha a nyilatkozatot a parlamenti képviselők többsége aláírja, az elnök erről tájékoztatja a Parlamentet,
  és az aláírók nevét a jegyzőkönyvben
  , a nyilatkozatot
  pedig elfogadott szöveg formájában közzéteszi
  . | (3)   Ha a nyilatkozatot a
  nyilvántartásban való rögzítésétől számított három hónapos időszak végéig a
  parlamenti képviselők többsége aláírja, az elnök erről tájékoztatja a Parlamentet
  . Anélkül
  ,
  hogy a Parlamentre nézve kötelező erejű lenne
  , a nyilatkozatot
  az aláírók nevével együtt közzé kell tenni a jegyzőkönyvben
  . |

Hatályos szöveg

Módosítás

(3)   Ha a nyilatkozatot a parlamenti képviselők többsége aláírja, az elnök erről tájékoztatja a Parlamentet,
  és az aláírók nevét a jegyzőkönyvben
  , a nyilatkozatot
  pedig elfogadott szöveg formájában közzéteszi
  .

(3)   Ha a nyilatkozatot a
  nyilvántartásban való rögzítésétől számított három hónapos időszak végéig a
  parlamenti képviselők többsége aláírja, az elnök erről tájékoztatja a Parlamentet
  . Anélkül
  ,
  hogy a Parlamentre nézve kötelező erejű lenne
  , a nyilatkozatot
  az aláírók nevével együtt közzé kell tenni a jegyzőkönyvben
  .

Módosítás 4

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

123 cikk – 4 a bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| |
| | (4a)
     
  Amennyiben azok az intézmények, amelyekhez az elfogadott nyilatkozatot intézték, a kézhezvételtől számított három hónapon belül nem tájékoztatják a Parlamentet az annak nyomán tervezett intézkedésekről, az ügyet a nyilatkozat bármely előadójának kérésére fel kell venni az illetékes bizottság következő ülésének napirendjébe. |

Hatályos szöveg

Módosítás

(4a)
     
  Amennyiben azok az intézmények, amelyekhez az elfogadott nyilatkozatot intézték, a kézhezvételtől számított három hónapon belül nem tájékoztatják a Parlamentet az annak nyomán tervezett intézkedésekről, az ügyet a nyilatkozat bármely előadójának kérésére fel kell venni az illetékes bizottság következő ülésének napirendjébe.

Módosítás 5

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

123 cikk – 5 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| |
| (5)   Az a több mint három hónapja nyilvántartásba vett írásbeli nyilatkozat, amelyet az összes parlamenti képviselő legalább fele nem írt alá, tárgytalanná válik. | (5)   Az a több mint három hónapja nyilvántartásba vett írásbeli nyilatkozat, amelyet az összes parlamenti képviselő legalább fele nem írt alá, tárgytalanná válik
  , és e három hónapos időtartam meghosszabbítására nincs lehetőség
  . |

Hatályos szöveg

Módosítás

(5)   Az a több mint három hónapja nyilvántartásba vett írásbeli nyilatkozat, amelyet az összes parlamenti képviselő legalább fele nem írt alá, tárgytalanná válik.

(5)   Az a több mint három hónapja nyilvántartásba vett írásbeli nyilatkozat, amelyet az összes parlamenti képviselő legalább fele nem írt alá, tárgytalanná válik
  , és e három hónapos időtartam meghosszabbítására nincs lehetőség
  .

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2012. december 11., kedd

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/160 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/160

---

P7_TA(2012)0466

A Kirgiz Köztársaságnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás ***I

Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a Kirgiz Köztársaságnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0925 – C7-0521/2011 – 2011/0458(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 434/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0925), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0925),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 209. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0521/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 209. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0521/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0208/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0208/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2011)0458

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra a Kirgiz Köztársaságnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Az EU-val való együttműködés alapját az 1999-ben hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodás képezi. Az EU biztosítja az általános preferenciarendszernek megfelelő bánásmódot (GSP) a Kirgiz Köztársaság számára. |
| --- | --- |

(1)

Az EU-val való együttműködés alapját az 1999-ben hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodás képezi. Az EU biztosítja az általános preferenciarendszernek megfelelő bánásmódot (GSP) a Kirgiz Köztársaság számára.

| (2) | A kirgiz gazdaságot a nemzetközi pénzügyi válság 2009-ben érte el, ezt követték a 2010. júniusi etnikai zavargások, amelyek akadályozták a gazdaság működését, jelentős közkiadások váltak szükségessé az újjáépítéshez és a szociális ellátások biztosításához, ami óriási külső és költségvetési finanszírozási rést teremtett. |
| --- | --- |

(2)

A kirgiz gazdaságot a nemzetközi pénzügyi válság 2009-ben érte el, ezt követték a 2010. júniusi etnikai zavargások, amelyek akadályozták a gazdaság működését, jelentős közkiadások váltak szükségessé az újjáépítéshez és a szociális ellátások biztosításához, ami óriási külső és költségvetési finanszírozási rést teremtett.

| (3) | A 2010 júliusában tartott magas szintű adományozói konferencián a nemzetközi közösség 1,1 milliárd USD összegű sürgősségi támogatást ígért a Kirgiz Köztársaság helyreállításának elősegítése érdekében. Ezen a magas szintű adományozói konferencián az EU legfeljebb 117,9 millió EUR pénzügyi támogatás biztosítását jelentette be. |
| --- | --- |

(3)

A 2010 júliusában tartott magas szintű adományozói konferencián a nemzetközi közösség 1,1 milliárd USD összegű sürgősségi támogatást ígért a Kirgiz Köztársaság helyreállításának elősegítése érdekében. Ezen a magas szintű adományozói konferencián az EU legfeljebb 117,9 millió EUR pénzügyi támogatás biztosítását jelentette be.

| (4) | Az EU Külügyi Tanácsa a Kirgiz Köztársaságról szóló, 2010. július 26-i következtetéseiben üdvözölte az új kirgiz kormánynak a demokratikus intézményi keret létrehozására irányuló erőfeszítéseit, és felkérte a Bizottságot, hogy „továbbra is nyújtson támogatást, többek között hozzon létre új támogatási programokat a kirgiz hatóságok számára reformprogramjaik végrehajtásához, továbbá adja hozzájárulását az ország fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődéséhez.” |
| --- | --- |

(4)

Az EU Külügyi Tanácsa a Kirgiz Köztársaságról szóló, 2010. július 26-i következtetéseiben üdvözölte az új kirgiz kormánynak a demokratikus intézményi keret létrehozására irányuló erőfeszítéseit, és felkérte a Bizottságot, hogy „továbbra is nyújtson támogatást, többek között hozzon létre új támogatási programokat a kirgiz hatóságok számára reformprogramjaik végrehajtásához, továbbá adja hozzájárulását az ország fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődéséhez.”

| (5) | A Kirgiz Köztársaság újonnan létrejött parlamentáris demokráciájának nyújtott uniós politikai és gazdasági támogatás politikai üzenetet hordoz, miszerint az EU határozottan támogatja a közép-ázsiai demokratikus reformokat, ami összhangban van a Közép-Ázsiára vonatkozó 2007–2013-es stratégiában a régióval kapcsolatban kifejtett uniós szakpolitikával és az EU vezetőinek nyilatkozataival. |
| --- | --- |

(5)

A Kirgiz Köztársaság újonnan létrejött parlamentáris demokráciájának nyújtott uniós politikai és gazdasági támogatás politikai üzenetet hordoz, miszerint az EU határozottan támogatja a közép-ázsiai demokratikus reformokat, ami összhangban van a Közép-Ázsiára vonatkozó 2007–2013-es stratégiában a régióval kapcsolatban kifejtett uniós szakpolitikával és az EU vezetőinek nyilatkozataival.

| (6) | A Nemzetközi Valutalap (IMF) pénzügyi támogatást nyújt a Kirgiz Köztársaság gazdaságának kiigazításához és a reformok végrehajtásához. 2011 júniusában a kirgiz hatóságok három évre szóló, az ország támogatását célzó megállapodást kötöttek az IMF kibővített hiteleszközéről 66,6 millió SDR értékben. |
| --- | --- |

(6)

A Nemzetközi Valutalap (IMF) pénzügyi támogatást nyújt a Kirgiz Köztársaság gazdaságának kiigazításához és a reformok végrehajtásához. 2011 júniusában a kirgiz hatóságok három évre szóló, az ország támogatását célzó megállapodást kötöttek az IMF kibővített hiteleszközéről 66,6 millió SDR értékben.

| (7) | Az EU a 2011–2013-as időszakra a Fejlesztési Együttműködési Eszköz keretében összesen 33 millió EUR ágazati költségvetési támogatást is szándékozik nyújtani a Kirgiz Köztársaságnak, hogy előmozdítsa a szociális védelem, az oktatás és az államháztartás irányítása terén végrehajtandó reformokat. |
| --- | --- |

(7)

Az EU a 2011–2013-as időszakra a Fejlesztési Együttműködési Eszköz keretében összesen 33 millió EUR ágazati költségvetési támogatást is szándékozik nyújtani a Kirgiz Köztársaságnak, hogy előmozdítsa a szociális védelem, az oktatás és az államháztartás irányítása terén végrehajtandó reformokat.

| (8) | A Kirgiz Köztársaság 2010-ben a romló gazdasági helyzet és kilátások fényében makroszintű pénzügyi támogatást kért az Európai Uniótól. |
| --- | --- |

(8)

A Kirgiz Köztársaság 2010-ben a romló gazdasági helyzet és kilátások fényében makroszintű pénzügyi támogatást kért az Európai Uniótól.

| (9) | Tekintve, hogy az IMF-től és a Világbanktól származó makrogazdasági támogatás figyelembevételét követően a fizetési mérlegben még mindig marad finanszírozási rés és tekintve, hogy a külső pozíció továbbra is sérülékeny a külső sokkhatásokkal szemben, ezért fenn kell tartani a devizatartalékok megfelelő szintjét, a jelenlegi rendkívüli körülmények között a Kirgiz Köztársaság kérelmére megfelelő válasznak tekinthető a makroszintű pénzügyi támogatás. A Kirgiz Köztársaságra vonatkozó uniós makroszintű pénzügyi támogatási program (a továbbiakban: az uniós makroszintű pénzügyi támogatás) elősegítené az ország gazdasági stabilizációját és a strukturálisreform-tervet, kiegészítve az IMF pénzügyi megállapodása szerint rendelkezésre bocsátott forrásokat. |
| --- | --- |

(9)

Tekintve, hogy az IMF-től és a Világbanktól származó makrogazdasági támogatás figyelembevételét követően a fizetési mérlegben még mindig marad finanszírozási rés és tekintve, hogy a külső pozíció továbbra is sérülékeny a külső sokkhatásokkal szemben, ezért fenn kell tartani a devizatartalékok megfelelő szintjét, a jelenlegi rendkívüli körülmények között a Kirgiz Köztársaság kérelmére megfelelő válasznak tekinthető a makroszintű pénzügyi támogatás. A Kirgiz Köztársaságra vonatkozó uniós makroszintű pénzügyi támogatási program (a továbbiakban: az uniós makroszintű pénzügyi támogatás) elősegítené az ország gazdasági stabilizációját és a strukturálisreform-tervet, kiegészítve az IMF pénzügyi megállapodása szerint rendelkezésre bocsátott forrásokat.

| (10) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak nem csupán kiegészítenie kell az IMF és a Világbank programjait és forrásait, hanem biztosítania kell az uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is. |
| --- | --- |

(10)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak nem csupán kiegészítenie kell az IMF és a Világbank programjait és forrásait, hanem biztosítania kell az uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is.

| (11) | A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás jogi szempontból és tartalmilag összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós politikák különféle területein hozott intézkedésekkel. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás jogi szempontból és tartalmilag összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós politikák különféle területein hozott intézkedésekkel.

| (12) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás konkrét célkitűzéseinek fokozniuk kell az államháztartás irányításának hatékonyságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát a Kirgiz Köztársaságban. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell ezen célok teljesítését. |
| --- | --- |

(12)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás konkrét célkitűzéseinek fokozniuk kell az államháztartás irányításának hatékonyságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát a Kirgiz Köztársaságban. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell ezen célok teljesítését.

| (13) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtására vonatkozó feltételeknek tükrözniük kell a Kirgiz Köztársasággal szembeni uniós politika kulcsfontosságú elveit és céljait. |
| --- | --- |

(13)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtására vonatkozó feltételeknek tükrözniük kell a Kirgiz Köztársasággal szembeni uniós politika kulcsfontosságú elveit és céljait.

| (14) | Az Unió ezen makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében szükséges, hogy a Kirgiz Köztársaság megfelelő intézkedéseket hozzon az e támogatással kapcsolatos csalás, korrupció és bármely egyéb szabálytalanságok megelőzése és az ellenük való küzdelem vonatkozásában. A Bizottságnak rendelkeznie kell továbbá a megfelelő ellenőrzésekről és a Számvevőszéknek biztosítania kell a megfelelő vizsgálatokat. |
| --- | --- |

(14)

Az Unió ezen makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében szükséges, hogy a Kirgiz Köztársaság megfelelő intézkedéseket hozzon az e támogatással kapcsolatos csalás, korrupció és bármely egyéb szabálytalanságok megelőzése és az ellenük való küzdelem vonatkozásában. A Bizottságnak rendelkeznie kell továbbá a megfelelő ellenőrzésekről és a Számvevőszéknek biztosítania kell a megfelelő vizsgálatokat.

| (15) | Az uniós pénzügyi támogatás felszabadítása a költségvetési hatóság hatáskörének sérelme nélkül történik. |
| --- | --- |

(15)

Az uniós pénzügyi támogatás felszabadítása a költségvetési hatóság hatáskörének sérelme nélkül történik.

| (16) | E támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. Annak biztosítására, hogy az Európai Parlament és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság nyomon követhesse e határozat végrehajtását, a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell őket a támogatással kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre kell bocsátania a vonatkozó dokumentumokat. |
| --- | --- |

(16)

E támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. Annak biztosítására, hogy az Európai Parlament és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság nyomon követhesse e határozat végrehajtását, a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell őket a támogatással kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre kell bocsátania a vonatkozó dokumentumokat.

| (17) | E határozat végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(17)

E határozat végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) megfelelően kell gyakorolni.

| (18) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz egyetértési megállapodásban megállapított gazdaságpolitikai feltételeknek kell kapcsolódnia. A végrehajtás egységes feltételeinek biztosítása és a hatékonyság érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy e feltételeket a 182/2011/EU rendeletben említett tagállamok bizottságának felügyelete alatt tárgyalja meg a kirgiz hatóságokkal. Lévén, hogy korlátozott maximális összegű támogatásról van szó, ez eleget tesz a 182/2011/EU rendelet 2. cikke (3) bekezdésének második mondata szerinti kellő indoklásnak, miszerint az egyetértési megállapodás elfogadását a tanácsadó bizottsági eljárástól kell függővé tenni.
  [Mód. 1] |
| --- | --- |

(18)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz egyetértési megállapodásban megállapított gazdaságpolitikai feltételeknek kell kapcsolódnia. A végrehajtás egységes feltételeinek biztosítása és a hatékonyság érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy e feltételeket a 182/2011/EU rendeletben említett tagállamok bizottságának felügyelete alatt tárgyalja meg a kirgiz hatóságokkal. Lévén, hogy korlátozott maximális összegű támogatásról van szó, ez eleget tesz a 182/2011/EU rendelet 2. cikke (3) bekezdésének második mondata szerinti kellő indoklásnak, miszerint az egyetértési megállapodás elfogadását a tanácsadó bizottsági eljárástól kell függővé tenni.
  [Mód. 1]

| (19) | A Nemzetközi Valutaalap szerint a Kirgiz Köztársaság a „fellendülőben lévő és fejlődő gazdaságok” kategóriájába tartozik; a Világbank szerint a Kirgiz Köztársaság az „alacsony jövedelmű gazdaságok” és az „IDA-országok” csoportjának részét képezi; az UN-OHRLLS (3) szerint a Kirgiz Köztársaság „kontinentális elszigeteltségben lévő (tengeri kikötőkkel nem rendelkező) fejlődő országok” kategóriájába tartozik; az OECD/Fejlesztési Támogatási Bizottság szerint a Kirgiz Köztársaság „egyéb alacsony jövedelmű országok” jegyzékén szerepel. Ennélfogva a Kirgiz Köztársaság az EUMSZ 208. cikke értelmében fejlődő országnak tekintendő, ami indokolja az EUMSZ 209. cikkének az e határozat jogalapjaként történő választását, |
| --- | --- |

(19)

A Nemzetközi Valutaalap szerint a Kirgiz Köztársaság a „fellendülőben lévő és fejlődő gazdaságok” kategóriájába tartozik; a Világbank szerint a Kirgiz Köztársaság az „alacsony jövedelmű gazdaságok” és az „IDA-országok” csoportjának részét képezi; az UN-OHRLLS (3) szerint a Kirgiz Köztársaság „kontinentális elszigeteltségben lévő (tengeri kikötőkkel nem rendelkező) fejlődő országok” kategóriájába tartozik; az OECD/Fejlesztési Támogatási Bizottság szerint a Kirgiz Köztársaság „egyéb alacsony jövedelmű országok” jegyzékén szerepel. Ennélfogva a Kirgiz Köztársaság az EUMSZ 208. cikke értelmében fejlődő országnak tekintendő, ami indokolja az EUMSZ 209. cikkének az e határozat jogalapjaként történő választását,

ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Európai Unió legfeljebb 30 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást nyújt a Kirgiz Köztársaságnak az ország gazdasági stabilizációjának támogatása és az IMF hatályos programjában meghatározott, a fizetési mérleghez kapcsolódó szükségletének fedezése céljából. Ebből az összegből legfeljebb 15 millió EUR hitel formájában, és legfeljebb 15 millió EUR vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtandó. A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás felszabadítása a 2013. évi költségvetés költségvetési hatóság általi jóváhagyásától függ. A támogatás hitelelemének finanszírozása céljából a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Európai Unió nevében hitelt vegyen fel a szükséges források megszerzéséhez. A hitel maximális futamideje 15 év.

(2)   Az uniós pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátását a Bizottság oly módon irányítja, hogy az összeegyeztethető legyen az IMF és a Kirgiz Köztársaság között létrejött megállapodásokkal és megegyezésekkel, valamint az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásban, továbbá a 2007–2013-ra, Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiában meghatározott gazdasági reformok alapvető elveivel és céljaival. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot a támogatás kezelésével kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre bocsátja a vonatkozó dokumentumokat.

(3)   Az Európai Unió pénzügyi támogatása a 2. cikk (1) bekezdésében említett egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított két évig áll rendelkezésre.

2. cikk

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – a 6. cikk (2) bekezdésében megállapított tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően – megállapodjon a Kirgiz Köztársaság hatóságaival a teljesítésre vonatkozó időkeretet is tartalmazó egyetértési megállapodásba foglalandó, az európai uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételekről (a továbbiakban: az egyetértési megállapodás). Az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételeknek összhangban kell lenniük az 1. cikk (2) bekezdésében említett megállapodásokkal és megegyezésekkel. Ezen feltételek különösen a támogatás hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozására irányulnak, többek között a Kirgiz Köztársaság államháztartásának irányítási rendszerei tekintetében. A Bizottság rendszeresen nyomon követi az említett célkitűzések teljesítése tekintetében elért előrelépést. A támogatás részletes pénzügyi feltételeit a Bizottság és a Kirgiz Köztársaság hatóságai között kötendő vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban és hitelmegállapodásban kell meghatározni.

(2)   Az európai uniós pénzügyi támogatás végrehajtása során a Bizottság felügyeli a támogatás tekintetében alkalmazandó kirgiz pénzügyi megállapodások, igazgatási eljárások, külső és belső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát, valamint a jóváhagyott időkeret tiszteletben tartását.

(3)   A Bizottság rendszeres időközönként meggyőződik arról, hogy a Kirgiz Köztársaság gazdaságpolitikája összhangban van-e az európai uniós makroszintű pénzügyi támogatás célkitűzéseivel, és hogy kellőképpen teljesülnek-e a megállapodás szerinti gazdaságpolitikai feltételek. Ennek során a Bizottság szorosan együttműködik az IMF-fel és a Világbankkal, és szükség esetén a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal.

3. cikk

(1)   A (2) bekezdésben meghatározott feltételekre is figyelemmel az európai uniós pénzügyi támogatást a Bizottság hitelt és vissza nem térítendő támogatást is tartalmazó két részletben bocsátja a Kirgiz Köztársaság rendelkezésére. Az egyes részletek nagyságát az egyetértési megállapodás határozza meg.

(2)   A Bizottság az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai feltételek megfelelő végrehajtásától függően dönt a részletek felszabadításáról. A második részlet folyósítására legkorábban három hónappal az első részlet felszabadítása után kerülhet sor.

(3)   Az európai uniós pénzeszközöket a Kirgiz Köztársaság Nemzeti Bankja részére kell kifizetni. Az egyetértési megállapodásban meghatározandó előírásoktól – többek között fennmaradó költségvetési finanszírozási igény megerősítésétől – függően az uniós pénzeszközöket a Kirgiz Köztársaság Államkincstára mint végső kedvezményezett számára lehet átutalni.

4. cikk

(1)   Az európai uniós támogatás hiteleleméhez kapcsolódó hitelfelvételi és -nyújtási műveleteket euróban, egyazon értéknap alkalmazásával kell végrehajtani, és az Európai Unió ezek során nem lehet érintett lejárati határidők módosításában, árfolyam- vagy kamatkockázatokban vagy más kereskedelmi kockázatban.

(2)   A Kirgiz Köztársaság kérelmére, a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a hitelfeltételek tartalmazzanak előtörlesztési rendelkezést, és ez összekapcsolódjon a hitelfelvételi műveletek feltételei közé felvett megfelelő rendelkezéssel.

(3)   A Kirgiz Köztársaság kérelmére, és amennyiben a körülmények lehetővé teszik a hitel kamatlábának csökkentését, a Bizottság részben vagy egészben refinanszírozhatja eredeti hitelét, vagy átalakíthatja a megfelelő pénzügyi feltételeket. A refinanszírozási vagy átalakítási műveleteket az (1) bekezdésben megállapított feltételekkel összhangban kell elvégezni, és azok nem eredményezhetik az adott hitel átlagos futamidejének kiterjesztését vagy a refinanszírozás vagy átalakítás napján fennálló tőkeösszeg növekedését.

(4)   Az e határozat szerinti hitelfelvételi és -nyújtási műveletekhez kapcsolódó, az Európai Unió részéről felmerülő valamennyi költséget a Kirgiz Köztársaság viseli.

(5)   Az Európai Parlamentet és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot folyamatosan tájékoztatni kell a (2) és (3) bekezdésben említett műveletek alakulásáról.

5. cikk

Az európai uniós pénzügyi támogatás végrehajtása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (4) és végrehajtási szabályaival összhangban történik. A Kirgiz Köztársaság hatóságaival kötendő egyetértési megállapodás, hitelmegállapodás és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás mindenekelőtt rendelkezik az e támogatást érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzését és az ellenük való küzdelmet illetően meghozandó megfelelő intézkedésekről. A pénzösszegek kezelése és felszabadítása átláthatóságának növelése érdekében az egyetértési megállapodás, a hitelmegállapodás és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás rendelkezik továbbá a Bizottság – beleértve az Európai Csalás Elleni Hivatalt – általi ellenőrzésről is, ideértve a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat is. Ezen dokumentumok emellett rendelkeznek a Számvevőszék által végzett vizsgálatokról is, beleértve adott esetben a helyszíni ellenőrzéseket is.

6. cikk

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

7. cikk

(1)   A Bizottság minden év június 30-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e határozat előző évi végrehajtásáról, amely tartalmazza többek között a végrehajtás értékelését. A jelentés megvilágítja az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai feltételek, a Kirgiz Köztársaság aktuális gazdasági és költségvetési eredményei, valamint a támogatás részleteinek felszabadításáról szóló bizottsági határozatok közötti összefüggést.

(2)   A Bizottság az 1. cikk (3) bekezdésében említett rendelkezésre állási időszak végétől számított két éven belül utólagos értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

8. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről a

az elnök

Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2012. december 11-i álláspontja.

1

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

2

(3)  A legkevésbé fejlett országok, a tengeri kikötőkkel nem rendelkező fejlődő országok és a kis fejlődő szigetállamok Főképviselőjének ENSZ Hivatala.

3

(4)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

4

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/165 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/165

---

P7_TA(2012)0467

Az irodai berendezésekre vonatkozó energiahatékonysági címkézési program ***I

Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az irodai berendezésekre vonatkozó európai uniós energiahatékonysági címkézési programról és az irodai berendezésekre vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról szóló 106/2008/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0109 – C7-0077/2012 – 2012/0049(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 434/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0109), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0109),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0077/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0077/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. október 26-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. október 26-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0382/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0382/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 191., 2012.6.29., 142. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0049

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra az irodai berendezésekre vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról szóló 106/2008/EK rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 174/2013/EU rendelet.)

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/166 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/166

---

P7_TA(2012)0471

A tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében megállapított átmeneti rendelkezések ***II

Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (11917/1/2012 – C7-0328/2012 – 2010/0197(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2015/C 434/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (11917/1/2012 – C7-0328/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (11917/1/2012 – C7-0328/2012),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2010)0344) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2010)0344) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság elnökének 2012. május 31-i levelére, amelyben a plenáris ülés számára javasolja a tanácsi álláspont első olvasat utáni elfogadását; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság elnökének 2012. május 31-i levelére, amelyben a plenáris ülés számára javasolja a tanácsi álláspont első olvasat utáni elfogadását;

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0389/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0389/2012),

| 1. | jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját;

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt közös nyilatkozatát;

| 3. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 4. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 5. | utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárás rendben lezajlott – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjék az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről; |
| --- | --- |

5.

utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárás rendben lezajlott – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjék az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 377. E, 2012.12.7., 203. o.

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozata

Az a tény, hogy e rendelet – többek között a (17), (18) és (19) preambulumbekezdésben – előírja a 182/2011/EU rendeletben említett eljárások alkalmazását, nem teremt precedenst az olyan jövőbeli rendeletekre nézve, amelyek lehetővé teszik az Unió számára, hogy az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdése szerint felhatalmazza a tagállamokat arra, hogy az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területeken kötelező erejű jogi aktusokat alkossanak vagy fogadjanak el. Ezen túlmenően, az, hogy e rendelet a vizsgálóbizottsági eljárással szemben a tanácsadó bizottsági eljárás alkalmazását írja elő, nem teremt precedenst a közös kereskedelempolitika keretét megállapító jövőbeli rendeletekre nézve.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/167 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/167

---

P7_TA(2012)0472

A Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatás ***II

Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása tekintetében a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról (05682/1/2012 – C7-0221/2012 – 2010/0390(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2015/C 434/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05682/1/2012 – C7-0221/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05682/1/2012 – C7-0221/2012),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2010)0804) kapcsolatban első olvasat során kialakított álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2010)0804) kapcsolatban első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0363/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0363/2012),

| 1. | elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 377. E, 2012.12.7., 211. o.

---

P7_TC2-COD(2010)0390

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 212. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A Grúzia és az Európai Unió közötti kapcsolatok az európai szomszédságpolitika keretében fejlődnek. A Közösség és Grúzia 2006-ban megállapodott egy európai szomszédságpolitikai cselekvési tervről, amely az EU–Grúzia kapcsolatok tekintetében középtávú prioritásokat határoz meg. 2010-ben az Unió és Grúzia megkezdte a tárgyalásokat egy társulási megállapodásról, amely a meglévő partnerségi és együttműködési megállapodás (2) helyébe hivatott lépni. Az EU–Grúzia kapcsolatok keretét az újonnan indított keleti partnerség is erősíti. |
| --- | --- |

(1)

A Grúzia és az Európai Unió közötti kapcsolatok az európai szomszédságpolitika keretében fejlődnek. A Közösség és Grúzia 2006-ban megállapodott egy európai szomszédságpolitikai cselekvési tervről, amely az EU–Grúzia kapcsolatok tekintetében középtávú prioritásokat határoz meg. 2010-ben az Unió és Grúzia megkezdte a tárgyalásokat egy társulási megállapodásról, amely a meglévő partnerségi és együttműködési megállapodás (2) helyébe hivatott lépni. Az EU–Grúzia kapcsolatok keretét az újonnan indított keleti partnerség is erősíti.

| (2) | Az Európai Tanács a 2008. szeptember 1-jén Brüsszelben tartott rendkívüli ülésén megerősítette az Unió szándékát a Grúziával való kapcsolatainak erősítése iránt a 2008. augusztusi, Grúzia és az Orosz Föderáció közötti fegyveres konfliktust követően. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács a 2008. szeptember 1-jén Brüsszelben tartott rendkívüli ülésén megerősítette az Unió szándékát a Grúziával való kapcsolatainak erősítése iránt a 2008. augusztusi, Grúzia és az Orosz Föderáció közötti fegyveres konfliktust követően.

| (3) | A nemzetközi pénzügyi válság 2008 harmadik negyedéve óta sújtja a grúz gazdaságot, és ennek következtében csökken a kibocsátás, apadnak a költségvetési bevételek és növekszik a külső finanszírozási igény. |
| --- | --- |

(3)

A nemzetközi pénzügyi válság 2008 harmadik negyedéve óta sújtja a grúz gazdaságot, és ennek következtében csökken a kibocsátás, apadnak a költségvetési bevételek és növekszik a külső finanszírozási igény.

| (4) | A 2008. október 22-én tartott nemzetközi adományozói konferencián a nemzetközi közösség vállalta Grúzia gazdasági fellendítésének támogatását az Egyesült Nemzetek Szervezete és a Világbank által végzett közös igényfelméréssel összhangban. |
| --- | --- |

(4)

A 2008. október 22-én tartott nemzetközi adományozói konferencián a nemzetközi közösség vállalta Grúzia gazdasági fellendítésének támogatását az Egyesült Nemzetek Szervezete és a Világbank által végzett közös igényfelméréssel összhangban.

| (5) | Az Unió bejelentette, hogy Grúzia számára 500 millió EUR összegig terjedő pénzügyi támogatást nyújt. |
| --- | --- |

(5)

Az Unió bejelentette, hogy Grúzia számára 500 millió EUR összegig terjedő pénzügyi támogatást nyújt.

| (6) | A Nemzetközi Valutalap (IMF) pénzügyi támogatást nyújt Grúzia gazdasági kiigazításához és fellendítéséhez. A grúz hatóságok 2008 szeptemberében megegyeztek a Nemzetközi Valutaalappal egy 750 millió USD összegű készenléti megállapodásról, amelynek célja a grúz gazdaság támogatása a pénzügyi válság következtében szükségessé vált kiigazításban. |
| --- | --- |

(6)

A Nemzetközi Valutalap (IMF) pénzügyi támogatást nyújt Grúzia gazdasági kiigazításához és fellendítéséhez. A grúz hatóságok 2008 szeptemberében megegyeztek a Nemzetközi Valutaalappal egy 750 millió USD összegű készenléti megállapodásról, amelynek célja a grúz gazdaság támogatása a pénzügyi válság következtében szükségessé vált kiigazításban.

| (7) | Grúzia gazdasági helyzetének további romlását, illetve az IMF-programot alátámasztó gazdasági feltételezések szükséges felülvizsgálatát követően, valamint Grúzia nagyobb külső finanszírozási igénye miatt Grúzia és az IMF megállapodott a készenléti megállapodás keretében nyújtott hitel 424 millió USD-val való növeléséről, amelyet az IMF igazgatótanácsa 2009 augusztusában jóváhagyott. |
| --- | --- |

(7)

Grúzia gazdasági helyzetének további romlását, illetve az IMF-programot alátámasztó gazdasági feltételezések szükséges felülvizsgálatát követően, valamint Grúzia nagyobb külső finanszírozási igénye miatt Grúzia és az IMF megállapodott a készenléti megállapodás keretében nyújtott hitel 424 millió USD-val való növeléséről, amelyet az IMF igazgatótanácsa 2009 augusztusában jóváhagyott.

| (8) | Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében az Unió 2010 és 2012 között évi 37 millió EUR összegű költségvetési támogatás nyújtását tervezi Grúziának. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében az Unió 2010 és 2012 között évi 37 millió EUR összegű költségvetési támogatás nyújtását tervezi Grúziának.

| (9) | Grúzia makroszintű uniós pénzügyi támogatást kért Grúzia gazdasági helyzetének és kilátásainak romlása miatt. |
| --- | --- |

(9)

Grúzia makroszintű uniós pénzügyi támogatást kért Grúzia gazdasági helyzetének és kilátásainak romlása miatt.

| (10) | Mivel Grúzia fizetési mérlegében továbbra is fennmaradó finanszírozási rés mutatkozik, a makroszintű pénzügyi támogatás a jelenlegi rendkívüli körülmények között a Grúzia kérésére adott megfelelő válasznak tekinthető, amely az érvényben lévő IMF-programmal közösen a gazdaságot hivatott stabilizálni. |
| --- | --- |

(10)

Mivel Grúzia fizetési mérlegében továbbra is fennmaradó finanszírozási rés mutatkozik, a makroszintű pénzügyi támogatás a jelenlegi rendkívüli körülmények között a Grúzia kérésére adott megfelelő válasznak tekinthető, amely az érvényben lévő IMF-programmal közösen a gazdaságot hivatott stabilizálni.

| (11) | A Grúziának nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak (a továbbiakban: az uniós makroszintű pénzügyi támogatás) nem csupán kiegészítenie kell az IMF és a Világbank programjait és forrásait, hanem biztosítania kell az uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is. |
| --- | --- |

(11)

A Grúziának nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak (a továbbiakban: az uniós makroszintű pénzügyi támogatás) nem csupán kiegészítenie kell az IMF és a Világbank programjait és forrásait, hanem biztosítania kell az uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is.

| (12) | A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás jogi szempontból és tartalmilag összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós politikák különféle területein hozott intézkedésekkel. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás jogi szempontból és tartalmilag összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós politikák különféle területein hozott intézkedésekkel.

| (13) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó konkrét céloknak erősíteniük kell a hatékonyságot, az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell ezen célok teljesítését. |
| --- | --- |

(13)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó konkrét céloknak erősíteniük kell a hatékonyságot, az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell ezen célok teljesítését.

| (14) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtására vonatkozó feltételeknek tükrözniük kell a Grúziával szembeni uniós politika kulcsfontosságú elveit és céljait. |
| --- | --- |

(14)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtására vonatkozó feltételeknek tükrözniük kell a Grúziával szembeni uniós politika kulcsfontosságú elveit és céljait.

| (15) | Az Unió ezen uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából Grúziának megfelelő intézkedéseket kell hoznia az e támogatással kapcsolatos csalás, korrupció és bármely egyéb szabálytalanság megelőzése és az ellenük való küzdelem vonatkozásában. A Bizottságnak rendelkeznie kell továbbá a megfelelő ellenőrzésekről, és a Számvevőszéknek el kell végeznie a megfelelő vizsgálatokat. |
| --- | --- |

(15)

Az Unió ezen uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából Grúziának megfelelő intézkedéseket kell hoznia az e támogatással kapcsolatos csalás, korrupció és bármely egyéb szabálytalanság megelőzése és az ellenük való küzdelem vonatkozásában. A Bizottságnak rendelkeznie kell továbbá a megfelelő ellenőrzésekről, és a Számvevőszéknek el kell végeznie a megfelelő vizsgálatokat.

| (16) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás felszabadítása a költségvetési hatóság hatáskörének sérelme nélkül történik. |
| --- | --- |

(16)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás felszabadítása a költségvetési hatóság hatáskörének sérelme nélkül történik.

| (17) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. Annak biztosítására, hogy az Európai Parlament és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság nyomon követhesse e határozat végrehajtását, a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell őket a támogatással kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre kell bocsátania a vonatkozó dokumentumokat. |
| --- | --- |

(17)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. Annak biztosítására, hogy az Európai Parlament és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság nyomon követhesse e határozat végrehajtását, a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell őket a támogatással kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre kell bocsátania a vonatkozó dokumentumokat.

| (18) | E határozat végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kell gyakorolni, |
| --- | --- |

(18)

E határozat végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kell gyakorolni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Unió legfeljebb 46 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást (a továbbiakban: uniós makroszintű pénzügyi támogatás) nyújt Grúziának Grúzia gazdasági stabilizációjának támogatása és az IMF érvényben lévő programjában meghatározott, a fizetési mérleghez kapcsolódó szükségletének fedezése céljából. Ebből a maximális összegből legfeljebb 23 millió EUR vissza nem térítendő támogatás formájában, és legfeljebb 23 millió EUR hitel formájában nyújtandó. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás felszabadítása a 2013. évi uniós költségvetésnek a költségvetési hatóság általi jóváhagyásától függ.

(2)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás hitelelemének finanszírozása céljából a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében hitelt vegyen fel a szükséges források megszerzéséhez. A hitel maximális futamideje 15 év.

(3)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátását a Bizottság oly módon irányítja, hogy az összeegyeztethető legyen az IMF és Grúzia között létrejött megállapodásokkal és megegyezésekkel, valamint az Európai Unió és Grúzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodásban meghatározott gazdasági reform alapvető elveivel és céljaival. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot az uniós makroszintű pénzügyi támogatás kezelésével kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre bocsátja a vonatkozó dokumentumokat.

(4)   Az Unió makroszintű pénzügyi támogatása a 2. cikk (1) bekezdésében említett egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított két évig és hat hónapig áll rendelkezésre.

2. cikk

(1)   A Bizottság a 6. cikk (2) bekezdésében említett
  tanácsadó bizottsági
  eljárásnak megfelelően egyetértési megállapodást fogad el, amely tartalmazza az uniós makroszintű pénzügyi támogatás gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételeit, ideértve a szóban forgó feltételeknek való megfelelésre vonatkozó időkeretet. Az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételeknek összhangban kell állniuk az 1. cikk (3) bekezdésében említett megállapodásokkal és megegyezésekkel. Az említett feltételek különösen az uniós makroszintű pénzügyi támogatás hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozására irányulnak, többek között a grúz államháztartás irányítási rendszerei tekintetében. A Bizottság rendszeresen nyomon követi az említett célkitűzések teljesítése tekintetében elért eredményeket. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás részletes pénzügyi feltételeit a Bizottság és a grúz hatóságok között kötendő vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban és hitelmegállapodásban kell meghatározni.

(2)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása során a Bizottság felügyeli a támogatás tekintetében alkalmazandó grúz pénzügyi megállapodások, igazgatási eljárások, külső és belső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát, valamint a jóváhagyott időkeret Grúzia általi tiszteletben tartását.

(3)   A Bizottság rendszeres időközönként meggyőződik arról, hogy Grúzia gazdaságpolitikája összhangban van-e az uniós makroszintű pénzügyi támogatás célkitűzéseivel, és hogy kellőképpen teljesülnek-e a megállapodás szerinti gazdaságpolitikai feltételek. E célból a Bizottság szorosan együttműködik a Nemzetközi Valutaalappal és a Világbankkal, és szükség esetén a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal.

3. cikk

(1)   A (2) bekezdésben meghatározott feltételekre is figyelemmel az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Bizottság vissza nem térítendő támogatást és hitelt is tartalmazó két részletben bocsátja rendelkezésre. Az egyes részletek nagyságát az egyetértési megállapodás határozza meg.

(2)   A Bizottság az egyetértési megállapodás keretében megállapított gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételek megfelelő végrehajtásától függően dönt a részletek felszabadításáról. A második részlet folyósítására legkorábban három hónappal az első részlet felszabadítása után kerülhet sor.

(3)   Az uniós pénzeszközöket a Grúz Nemzeti Bank részére kell kifizetni. Az egyetértési megállapodásban meghatározandó előírásoktól – többek között fennmaradó költségvetési finanszírozási igény megerősítésétől – függően az uniós pénzeszközöket a Grúz Államkincstár mint végső kedvezményezett számára lehet átutalni.

4. cikk

(1)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás hiteleleméhez kapcsolódó hitelfelvételi és -nyújtási műveleteket euróban, egyazon értéknap alkalmazásával kell végrehajtani, és az Unió ezek során nem lehet érintett lejárati határidők módosításában, árfolyam- vagy kamatkockázatokban vagy más kereskedelmi kockázatban.

(2)   Grúzia kérelmére a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a hitelfeltételek tartalmazzanak előtörlesztési rendelkezést, és hogy a Bizottság hitelfelvételi műveleteinek feltételei között is szerepeljen ennek megfelelő rendelkezés.

(3)   Grúzia kérelmére, és amennyiben a körülmények lehetővé teszik a hitel kamatlábának csökkentését, a Bizottság részben vagy egészben refinanszírozhatja eredeti hitelét, vagy átalakíthatja a megfelelő pénzügyi feltételeket. A refinanszírozási vagy átalakítási műveleteket az (1) bekezdésben megállapított feltételekkel összhangban kell elvégezni, és azok nem eredményezhetik az adott hitel átlagos futamidejének kiterjesztését vagy a refinanszírozás vagy átalakítás napján fennálló tőkeösszeg növekedését.

(4)   Az e határozat szerinti hitelfelvételi és -nyújtási műveletekhez kapcsolódó, az Unió részéről felmerülő valamennyi költséget Grúzia viseli.

(5)   A Bizottság folyamatosan tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot a (2) és (3) bekezdésben említett műveletek alakulásáról.

5. cikk

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (4) és végrehajtási szabályaival (5) összhangban történik. A grúz hatóságokkal kötendő egyetértési megállapodás, hitelmegállapodás és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás rendelkezik különösen az uniós makroszintű pénzügyi támogatást érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzését és az ellenük való küzdelmet illetően meghozandó különös intézkedésekről. A pénzösszegek kezelése és felszabadítása átláthatóságának növelése érdekében az egyetértési megállapodás, a hitelmegállapodás és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás rendelkezik továbbá a Bizottság – és azon belül többek között az Európai Csalás Elleni Hivatal – általi ellenőrzésről is, ideértve a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat is. Ezen dokumentumok emellett rendelkeznek a Számvevőszék által végzett vizsgálatokról is, beleértve adott esetben a helyszíni ellenőrzéseket is.

6. cikk

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet
  4. cikkét
  kell alkalmazni. Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

7. cikk

(1)   A Bizottság minden év június 30-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e határozat előző évi végrehajtásáról, amely tartalmazza többek között a végrehajtás értékelését. A jelentés megvilágítja az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételek, Grúzia aktuális gazdasági és költségvetési eredményei, valamint az uniós makroszintű pénzügyi támogatás részleteinek felszabadítására vonatkozó bizottsági határozatok közötti összefüggést.

(2)   A Bizottság az 1. cikk (4) bekezdésében említett rendelkezésre állási időszak végétől számított két éven belül utólagos értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

8. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

[Mód. 1]

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament első olvasat során kialakított, 2011. május 10-i álláspontja (HL C 377. E, 2012.12.7., 211. o.), a Tanács első olvasat során kialakított, 2012. május 10-i álláspontja (HL C 291. E, 2012.9.27., 1. o.) és az Európai Parlament második olvasat során kialakított, 2012. december 11-i álláspontja.

1

(2)  Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodás (HL L 205., 1999.8.4., 3. o.)

2

(3)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

3

(4)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

4

(5)  A Bizottság 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.).

5

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/171 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/171

---

P7_TA(2012)0473

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség ***II

Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (10090/2/2012 – C7-0329/2012 – 2010/0303(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2015/C 434/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10090/2/2012 – C7-0329/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10090/2/2012 – C7-0329/2012),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2011. február 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2011. február 16-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatáról (COM(2010)0611) az első olvasat során elfogadott álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatáról (COM(2010)0611) az első olvasat során elfogadott álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 72. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 72. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0387/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0387/2012),

| 1. | jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárás rendben lezajlott – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjék az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárás rendben lezajlott – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjék az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 68. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2011.12.15., P7_TA(2011)0581.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/172 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/172

---

P7_TA(2012)0474

Az egységes szabadalmi oltalom létrehozása ***I

Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0215 – C7-0099/2011 – 2011/0093(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 434/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0215), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0215),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 118. cikkének első bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0099/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 118. cikkének első bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0099/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a spanyol képviselőház és a spanyol szenátus, valamint az olasz képviselőház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a spanyol képviselőház és a spanyol szenátus, valamint az olasz képviselőház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. november 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. november 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0001/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0001/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2011)0093

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1257/2012/EU rendelet.)

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/173 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/173

---

P7_TA(2012)0475

Az egységes szabadalmi oltalom *

Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az alkalmazandó fordítási szabályok tekintetében az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0216 – C7-0145/2011 – 2011/0094(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2015/C 434/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0216), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0216),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 118. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0145/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 118. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0145/2011),

| — | tekintettel a spanyol képviselőház és a spanyol szenátus, valamint az olasz képviselőház által a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a spanyol képviselőház és a spanyol szenátus, valamint az olasz képviselőház által a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0002/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0002/2012),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Mivel az európai szabadalmak megadásáért az Európai Szabadalmi Hivatal a felelős, az egységes joghatással bíró európai szabadalommal kapcsolatos fordítási szabályoknak az Európai Szabadalmi Hivatal által alkalmazott jelenlegi eljárásra kell épülniük. Helyénvaló, hogy a szabályok az eljárási költségek és a technikai információ elérhetősége tekintetében a gazdasági szereplők érdekei és a közérdek közötti szükséges egyensúly megteremtésére irányuljanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Mivel az európai szabadalmak megadásáért az Európai Szabadalmi Hivatal a felelős, az egységes joghatással bíró európai szabadalommal kapcsolatos fordítási szabályoknak az Európai Szabadalmi Hivatal által alkalmazott jelenlegi eljárásra kell épülniük. Helyénvaló, hogy a szabályok az eljárási költségek és a technikai információ elérhetősége tekintetében a gazdasági szereplők érdekei és a közérdek közötti szükséges egyensúly megteremtésére irányuljanak.

| (6) | Mivel az európai szabadalmak megadásáért az Európai Szabadalmi Hivatal a felelős, az egységes hatályú európai szabadalommal kapcsolatos fordítási szabályoknak az Európai Szabadalmi Hivatal által alkalmazott jelenlegi eljárásra kell épülniük. Helyénvaló, hogy a szabályok az eljárási költségek és a technikai információ elérhetősége tekintetében a gazdasági szereplők,
  különösen a kis- és középvállalkozások
  érdekei és a közérdek közötti szükséges egyensúly megteremtésére irányuljanak. |
| --- | --- |

(6)

Mivel az európai szabadalmak megadásáért az Európai Szabadalmi Hivatal a felelős, az egységes hatályú európai szabadalommal kapcsolatos fordítási szabályoknak az Európai Szabadalmi Hivatal által alkalmazott jelenlegi eljárásra kell épülniük. Helyénvaló, hogy a szabályok az eljárási költségek és a technikai információ elérhetősége tekintetében a gazdasági szereplők,
  különösen a kis- és középvállalkozások
  érdekei és a közérdek közötti szükséges egyensúly megteremtésére irányuljanak.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Az egységes joghatással bíró európai szabadalmakhoz való hozzáférés elősegítése érdekében, különösen a kkv-k esetében, azon bejelentők számára, akiknek nincs közös nyelvük az Európai Szabadalmi Hivatal egyik hivatalos nyelvével sem, lehetővé kell tenni, hogy szabadalmi bejelentésüket az Unió bármely más hivatalos nyelvén is benyújthassák az Európai Szabadalmi Hivatalhoz. Kiegészítő intézkedésként azon
  bejelentők tekintetében, akik
  megkapják az egységes joghatással bíró európai szabadalmat, és
  akiknek a
  lakóhelye vagy székhelye az Unió olyan tagállamában található, amelynek hivatalos nyelve eltér az Európai Szabadalmi Hivatal hivatalos nyelveitől, az Európai Szabadalmi Hivatalnak az érintett nyelvről az Európai Szabadalmi Hivatal eljárási nyelvére történő fordításhoz kapcsolódó költségek fedezésére irányuló, az Európai Szabadalmi Hivatal által jelenleg alkalmazott rendszeren túlmenő kiegészítő visszatérítési rendszert
  is
  kezelnie
  kell a xx/xx rendelet [anyagi jogi rendelkezések] 12. cikkében
  foglaltaknak megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Az egységes joghatással bíró európai szabadalmakhoz való hozzáférés elősegítése érdekében, különösen a kkv-k esetében, azon bejelentők számára, akiknek nincs közös nyelvük az Európai Szabadalmi Hivatal egyik hivatalos nyelvével sem, lehetővé kell tenni, hogy szabadalmi bejelentésüket az Unió bármely más hivatalos nyelvén is benyújthassák az Európai Szabadalmi Hivatalhoz. Kiegészítő intézkedésként azon
  bejelentők tekintetében, akik
  megkapják az egységes joghatással bíró európai szabadalmat, és
  akiknek a
  lakóhelye vagy székhelye az Unió olyan tagállamában található, amelynek hivatalos nyelve eltér az Európai Szabadalmi Hivatal hivatalos nyelveitől, az Európai Szabadalmi Hivatalnak az érintett nyelvről az Európai Szabadalmi Hivatal eljárási nyelvére történő fordításhoz kapcsolódó költségek fedezésére irányuló, az Európai Szabadalmi Hivatal által jelenleg alkalmazott rendszeren túlmenő kiegészítő visszatérítési rendszert
  is
  kezelnie
  kell a xx/xx rendelet [anyagi jogi rendelkezések] 12. cikkében
  foglaltaknak megfelelően.

| (9) | Az egységes hatályú európai szabadalmakhoz való hozzáférés elősegítése érdekében, különösen a kkv-k esetében, azon bejelentők számára, akiknek nincs közös nyelvük az Európai Szabadalmi Hivatal egyik hivatalos nyelvével sem, lehetővé kell tenni, hogy szabadalmi bejelentésüket az Unió bármely más hivatalos nyelvén is benyújthassák az Európai Szabadalmi Hivatalhoz. Kiegészítő intézkedésként azon
  kkv-knak, természetes személyeknek és nonprofit szervezeteknek, amelyek
  megkapják az egységes hatályú európai szabadalmat, és
  amelyek
  lakóhelye vagy székhelye az Unió olyan tagállamában található, amelynek hivatalos nyelve eltér az Európai Szabadalmi Hivatal hivatalos nyelveitől,
  részesedniük kell
  az Európai Szabadalmi Hivatalnak az érintett nyelvről az Európai Szabadalmi Hivatal eljárási nyelvére történő fordításhoz kapcsolódó költségek fedezésére irányuló, az Európai Szabadalmi Hivatal által jelenleg alkalmazott rendszeren túlmenő kiegészítő visszatérítési
  rendszerből. A kiegészítő visszatérítési
  rendszert
  az Európai Szabadalmi Hivatalnak kell
  kezelnie
  az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkében
  foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(9)

Az egységes hatályú európai szabadalmakhoz való hozzáférés elősegítése érdekében, különösen a kkv-k esetében, azon bejelentők számára, akiknek nincs közös nyelvük az Európai Szabadalmi Hivatal egyik hivatalos nyelvével sem, lehetővé kell tenni, hogy szabadalmi bejelentésüket az Unió bármely más hivatalos nyelvén is benyújthassák az Európai Szabadalmi Hivatalhoz. Kiegészítő intézkedésként azon
  kkv-knak, természetes személyeknek és nonprofit szervezeteknek, amelyek
  megkapják az egységes hatályú európai szabadalmat, és
  amelyek
  lakóhelye vagy székhelye az Unió olyan tagállamában található, amelynek hivatalos nyelve eltér az Európai Szabadalmi Hivatal hivatalos nyelveitől,
  részesedniük kell
  az Európai Szabadalmi Hivatalnak az érintett nyelvről az Európai Szabadalmi Hivatal eljárási nyelvére történő fordításhoz kapcsolódó költségek fedezésére irányuló, az Európai Szabadalmi Hivatal által jelenleg alkalmazott rendszeren túlmenő kiegészítő visszatérítési
  rendszerből. A kiegészítő visszatérítési
  rendszert
  az Európai Szabadalmi Hivatalnak kell
  kezelnie
  az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkében
  foglaltaknak megfelelően.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | A részletes szabályokat és a kiegészítő fordítási költségek visszatérítési szintjét úgy kell kialakítani, hogy az elméletileg biztosítsa a fordítási költségek teljes kompenzációját; az oldalankénti plafonösszeg meghatározása azért fontos, hogy tükrözze a fordításért járó normál piaci átlagárat és megakadályozza a visszaéléseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

A részletes szabályokat és a kiegészítő fordítási költségek visszatérítési szintjét úgy kell kialakítani, hogy az elméletileg biztosítsa a fordítási költségek teljes kompenzációját; az oldalankénti plafonösszeg meghatározása azért fontos, hogy tükrözze a fordításért járó normál piaci átlagárat és megakadályozza a visszaéléseket.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Annak érdekében, hogy ösztönözzék a szabadalmakkal kapcsolatos információk rendelkezésre állását és a technológiai ismeretek terjesztését, a szabadalmi bejelentések és a szabadalmi leírások gépi fordításainak az Unió összes hivatalos nyelvén a lehető legrövidebb időn belül rendelkezésre kell állniuk. Az Európai Szabadalmi Hivatal jelenleg is dolgozik a gépi fordítási technológia fejlesztésén; a gépi fordítás a szabadalmakkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférés javításának és a technológiai ismeretek széles körű terjesztésének rendkívül fontos eszköze. Az európai szabadalmi rendszer valamennyi felhasználójának az érdekét szolgálja, hogy az európai szabadalmi bejelentések és szabadalmi leírások az Unió összes hivatalos nyelvére történő, jó minőségű gépi fordításai kellő időben rendelkezésre álljanak. A gépi fordítások az Európai Unió politikájának kulcsfontosságú részét képezik. A gépi fordítások kizárólag információs célokat szolgálhatnak, és nem rendelkezhetnek jogi hatállyal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Annak érdekében, hogy ösztönözzék a szabadalmakkal kapcsolatos információk rendelkezésre állását és a technológiai ismeretek terjesztését, a szabadalmi bejelentések és a szabadalmi leírások gépi fordításainak az Unió összes hivatalos nyelvén a lehető legrövidebb időn belül rendelkezésre kell állniuk. Az Európai Szabadalmi Hivatal jelenleg is dolgozik a gépi fordítási technológia fejlesztésén; a gépi fordítás a szabadalmakkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférés javításának és a technológiai ismeretek széles körű terjesztésének rendkívül fontos eszköze. Az európai szabadalmi rendszer valamennyi felhasználójának az érdekét szolgálja, hogy az európai szabadalmi bejelentések és szabadalmi leírások az Unió összes hivatalos nyelvére történő, jó minőségű gépi fordításai kellő időben rendelkezésre álljanak. A gépi fordítások az Európai Unió politikájának kulcsfontosságú részét képezik. A gépi fordítások kizárólag információs célokat szolgálhatnak, és nem rendelkezhetnek jogi hatállyal.

| (10) | Annak érdekében, hogy ösztönözzék a szabadalmakkal kapcsolatos információk rendelkezésre állását és a technológiai ismeretek terjesztését, a szabadalmi bejelentések és a szabadalmi leírások gépi fordításainak az Unió összes hivatalos nyelvén a lehető legrövidebb időn belül rendelkezésre kell állniuk. Az Európai Szabadalmi Hivatal jelenleg is dolgozik a gépi fordítási technológia fejlesztésén; a gépi fordítás a szabadalmakkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférés javításának és a technológiai ismeretek széles körű terjesztésének rendkívül fontos eszköze. Az európai szabadalmi rendszer valamennyi felhasználójának az érdekét szolgálja, hogy az európai szabadalmi bejelentések és szabadalmi leírások az Unió összes hivatalos nyelvére történő, jó minőségű gépi fordításai kellő időben rendelkezésre álljanak. A gépi fordítások az Európai Unió politikájának kulcsfontosságú részét képezik. A gépi fordítások kizárólag információs célokat szolgálhatnak, és nem rendelkezhetnek jogi hatállyal.
  Azokat a szabadalmi bejelentések és a megadott szabadalom közzétételekor térítésmentesen hozzáférhetővé kell tenni az interneten. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy ösztönözzék a szabadalmakkal kapcsolatos információk rendelkezésre állását és a technológiai ismeretek terjesztését, a szabadalmi bejelentések és a szabadalmi leírások gépi fordításainak az Unió összes hivatalos nyelvén a lehető legrövidebb időn belül rendelkezésre kell állniuk. Az Európai Szabadalmi Hivatal jelenleg is dolgozik a gépi fordítási technológia fejlesztésén; a gépi fordítás a szabadalmakkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférés javításának és a technológiai ismeretek széles körű terjesztésének rendkívül fontos eszköze. Az európai szabadalmi rendszer valamennyi felhasználójának az érdekét szolgálja, hogy az európai szabadalmi bejelentések és szabadalmi leírások az Unió összes hivatalos nyelvére történő, jó minőségű gépi fordításai kellő időben rendelkezésre álljanak. A gépi fordítások az Európai Unió politikájának kulcsfontosságú részét képezik. A gépi fordítások kizárólag információs célokat szolgálhatnak, és nem rendelkezhetnek jogi hatállyal.
  Azokat a szabadalmi bejelentések és a megadott szabadalom közzétételekor térítésmentesen hozzáférhetővé kell tenni az interneten.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | Az átmeneti időszak végét követően az Európai Szabadalmi Hivatalnak továbbra is közzé kell tennie egy, a bejelentő által önkéntesen biztosított angol nyelvű kiegészítő fordítást az európai szabadalom leírásáról. Ez további nemzetközi nyilvánosságot biztosítana és korlátozná annak lehetőségét, hogy a szabadalombitorló azzal érveljen, hogy jóhiszeműen járt el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

Az átmeneti időszak végét követően az Európai Szabadalmi Hivatalnak továbbra is közzé kell tennie egy, a bejelentő által önkéntesen biztosított angol nyelvű kiegészítő fordítást az európai szabadalom leírásáról. Ez további nemzetközi nyilvánosságot biztosítana és korlátozná annak lehetőségét, hogy a szabadalombitorló azzal érveljen, hogy jóhiszeműen járt el.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén a 2011/167/EU tanácsi határozatban foglalt felhatalmazásnak megfelelően megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtási rendelete az alkalmazandó fordítási szabályok tekintetében. | 1.
     Ez a rendelet az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén a 2011/167/EU tanácsi határozatban foglalt felhatalmazásnak megfelelően megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtási rendelete az alkalmazandó fordítási szabályok tekintetében.
  Meghatározza európai szabadalmakra alkalmazandó fordítási szabályokat abban a mértékben, amelyben egységes hatállyal bírnak. |
| | 1a.
     
  Ez a rendelet nem sérti az EUMSZ 342. cikkének megfelelően hozott, az Európai Unió intézményeinek nyelveire vonatkozó szabályokat és az 1/1958 tanácsi rendeletet. |
| | 1b.
     
  Ez a rendelet az Európai Szabadalmi Hivatal nyelvi rendszerén alapul, és nem hoz létre különleges nyelvi rendszert az Unió számára, továbbá nem szolgáltathat alapot arra, hogy az Unió későbbi jogi aktusaiban korlátozott nyelvi rendszert alkalmazzanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a rendelet az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén a 2011/167/EU tanácsi határozatban foglalt felhatalmazásnak megfelelően megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtási rendelete az alkalmazandó fordítási szabályok tekintetében.

1.
     Ez a rendelet az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén a 2011/167/EU tanácsi határozatban foglalt felhatalmazásnak megfelelően megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtási rendelete az alkalmazandó fordítási szabályok tekintetében.
  Meghatározza európai szabadalmakra alkalmazandó fordítási szabályokat abban a mértékben, amelyben egységes hatállyal bírnak.

1a.
     
  Ez a rendelet nem sérti az EUMSZ 342. cikkének megfelelően hozott, az Európai Unió intézményeinek nyelveire vonatkozó szabályokat és az 1/1958 tanácsi rendeletet.

1b.
     
  Ez a rendelet az Európai Szabadalmi Hivatal nyelvi rendszerén alapul, és nem hoz létre különleges nyelvi rendszert az Unió számára, továbbá nem szolgáltathat alapot arra, hogy az Unió későbbi jogi aktusaiban korlátozott nyelvi rendszert alkalmazzanak.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Amint a szabadalmi bejelentések és szabadalmi leírások gépi fordítása a 6. cikk (3) bekezdésében említetteknek megfelelően az Unió összes hivatalos nyelvén rendelkezésre áll, azokat a szabadalmi bejelentés és a megadott szabadalom közzétételekor térítésmentesen hozzáférhetővé kell tenni az interneten. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2a.
     
  Amint a szabadalmi bejelentések és szabadalmi leírások gépi fordítása a 6. cikk (3) bekezdésében említetteknek megfelelően az Unió összes hivatalos nyelvén rendelkezésre áll, azokat a szabadalmi bejelentés és a megadott szabadalom közzétételekor térítésmentesen hozzáférhetővé kell tenni az interneten.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  A 6. cikkben említett átmeneti időszak végét követően és az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkében foglaltaknak megfelelően a részt vevő tagállamok az ESZE 143. cikke értelmében azzal a feladattal bízzák meg az Európai Szabadalmi Hivatalt, hogy tegye közzé a szabadalom leírásának kiegészítő, teljes fordítását angol nyelven, ha a bejelentő önkéntesen biztosította ezt a kiegészítő fordítást. Ezt a fordítást nem lehet automatizált eszközökkel végezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2b.
     
  A 6. cikkben említett átmeneti időszak végét követően és az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkében foglaltaknak megfelelően a részt vevő tagállamok az ESZE 143. cikke értelmében azzal a feladattal bízzák meg az Európai Szabadalmi Hivatalt, hogy tegye közzé a szabadalom leírásának kiegészítő, teljes fordítását angol nyelven, ha a bejelentő önkéntesen biztosította ezt a kiegészítő fordítást. Ezt a fordítást nem lehet automatizált eszközökkel végezni.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.   Az egységes joghatással bíró európai szabadalmakat érintő jogvita esetén a szabadalom jogosultja a feltételezett szabadalombitorló kérésére és választásának megfelelően rendelkezésre bocsátja a teljes szabadalom fordítását annak a részt vevő tagállamnak a hivatalos nyelvén, amelyben a feltételezett szabadalombitorlásra sor került, illetve amelyben a feltételezett szabadalombitorló lakóhelye vagy székhelye található. | 1.   Az egységes hatályú európai szabadalmakat érintő jogvita esetén a szabadalom jogosultja a feltételezett szabadalombitorló kérésére és választásának megfelelően rendelkezésre bocsátja a teljes szabadalom fordítását annak a részt vevő tagállamnak a hivatalos nyelvén, amelyben a feltételezett szabadalombitorlásra sor került, illetve amelyben a feltételezett szabadalombitorló lakóhelye vagy székhelye található.
  Ezt a fordítást nem lehet automatizált eszközökkel végezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1.   Az egységes joghatással bíró európai szabadalmakat érintő jogvita esetén a szabadalom jogosultja a feltételezett szabadalombitorló kérésére és választásának megfelelően rendelkezésre bocsátja a teljes szabadalom fordítását annak a részt vevő tagállamnak a hivatalos nyelvén, amelyben a feltételezett szabadalombitorlásra sor került, illetve amelyben a feltételezett szabadalombitorló lakóhelye vagy székhelye található.

1.   Az egységes hatályú európai szabadalmakat érintő jogvita esetén a szabadalom jogosultja a feltételezett szabadalombitorló kérésére és választásának megfelelően rendelkezésre bocsátja a teljes szabadalom fordítását annak a részt vevő tagállamnak a hivatalos nyelvén, amelyben a feltételezett szabadalombitorlásra sor került, illetve amelyben a feltételezett szabadalombitorló lakóhelye vagy székhelye található.
  Ezt a fordítást nem lehet automatizált eszközökkel végezni.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.   Az egységes joghatással bíró európai szabadalommal kapcsolatos jogvita esetén a szabadalom jogosultja a jogi eljárás során a részt vevő tagállamok területén az egységes joghatással bíró európai szabadalmakkal kapcsolatos jogvitákat illetően illetékes bíróság kérésére az érintett bíróság eljárási nyelvén is rendelkezésre bocsátja a szabadalom teljes fordítását. | 2.   Az egységes hatályú európai szabadalommal kapcsolatos jogvita esetén a szabadalom jogosultja a jogi eljárás során a részt vevő tagállamok területén az egységes hatályú európai szabadalmakkal kapcsolatos jogvitákat illetően illetékes bíróság kérésére az érintett bíróság eljárási nyelvén is rendelkezésre bocsátja a szabadalom teljes fordítását.
  Ezt a fordítást nem lehet automatizált eszközökkel végezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2.   Az egységes joghatással bíró európai szabadalommal kapcsolatos jogvita esetén a szabadalom jogosultja a jogi eljárás során a részt vevő tagállamok területén az egységes joghatással bíró európai szabadalmakkal kapcsolatos jogvitákat illetően illetékes bíróság kérésére az érintett bíróság eljárási nyelvén is rendelkezésre bocsátja a szabadalom teljes fordítását.

2.   Az egységes hatályú európai szabadalommal kapcsolatos jogvita esetén a szabadalom jogosultja a jogi eljárás során a részt vevő tagállamok területén az egységes hatályú európai szabadalmakkal kapcsolatos jogvitákat illetően illetékes bíróság kérésére az érintett bíróság eljárási nyelvén is rendelkezésre bocsátja a szabadalom teljes fordítását.
  Ezt a fordítást nem lehet automatizált eszközökkel végezni.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.   Kártérítési követeléssel kapcsolatos jogvita esetén a jogvitában eljáró bíróság figyelembe veszi, hogy azt megelőzően, hogy az 1. bekezdésben említett fordítást megkapta, a feltételezett bitorlónak
  esetleg nem volt
  tudomása arról, illetve
  nem volt
  elvárható tőle, hogy tudjon róla, hogy szabadalombitorlást követ el. | 4.   Kártérítési követeléssel kapcsolatos jogvita esetén a jogvitában eljáró bíróság figyelembe veszi
  – különösen, ha kis- vagy középvállalkozásról, természetes személyről, nonprofit szervezetről, egyetemről vagy állami kutatási szervezetről van szó –
  , hogy azt megelőzően, hogy az (1) bekezdésben említett fordítást megkapta, a feltételezett bitorlónak
  volt-e
  tudomása arról, illetve elvárható
  volt-e
  tőle, hogy tudjon róla, hogy szabadalombitorlást követ el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4.   Kártérítési követeléssel kapcsolatos jogvita esetén a jogvitában eljáró bíróság figyelembe veszi, hogy azt megelőzően, hogy az 1. bekezdésben említett fordítást megkapta, a feltételezett bitorlónak
  esetleg nem volt
  tudomása arról, illetve
  nem volt
  elvárható tőle, hogy tudjon róla, hogy szabadalombitorlást követ el.

4.   Kártérítési követeléssel kapcsolatos jogvita esetén a jogvitában eljáró bíróság figyelembe veszi
  – különösen, ha kis- vagy középvállalkozásról, természetes személyről, nonprofit szervezetről, egyetemről vagy állami kutatási szervezetről van szó –
  , hogy azt megelőzően, hogy az (1) bekezdésben említett fordítást megkapta, a feltételezett bitorlónak
  volt-e
  tudomása arról, illetve elvárható
  volt-e
  tőle, hogy tudjon róla, hogy szabadalombitorlást követ el.

Módosítás 12 és 13

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Tekintve, hogy az ESZE 14. cikke (2) bekezdésének értelmében az európai szabadalmi bejelentések tetszőleges nyelven nyújthatók be,
  a xx/xx rendelet [anyagi jogi rendelkezések] 12. cikkével
  összhangban a részt vevő tagállamok az ESZE 143. cikke értelmében azzal a feladattal bízzák meg az Európai Szabadalmi Hivatalt, hogy kezelje az azon bejelentők számára a fordítási költségeknek az említett rendelet
  13. cikkében
  említett díjakból egy bizonyos összeghatárig történő megtérítésére létrehozott kompenzációs rendszert, akik a szabadalmi bejelentéseket az Unió valamely olyan hivatalos nyelvén nyújtják be az Európai Szabadalmi Hivatalhoz, amely nyelv nem tartozik az Európai Szabadalmi Hivatal hivatalos nyelvei közé. | 1.
     Tekintve, hogy az ESZE 14. cikke (2) bekezdésének értelmében az európai szabadalmi bejelentések tetszőleges nyelven nyújthatók be,
  az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkével
  összhangban a részt vevő tagállamok az ESZE 143. cikke értelmében azzal a feladattal bízzák meg az Európai Szabadalmi Hivatalt, hogy kezelje az azon bejelentők számára a fordítási költségeknek az említett rendelet
  10. cikkében
  említett díjakból egy bizonyos összeghatárig történő megtérítésére létrehozott kompenzációs rendszert, akik a szabadalmi bejelentéseket az Unió valamely olyan hivatalos nyelvén nyújtják be az Európai Szabadalmi Hivatalhoz, amely nyelv nem tartozik az Európai Szabadalmi Hivatal hivatalos nyelvei közé. |
| | 1a.
     
  Az (1) bekezdésben említett kompenzációs rendszert az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikkében említett díjakból kell finanszírozni, és csak azon kkv-k, természetes személyek, nonprofit szervezetek, egyetemek és állami kutatási szervezetek vehetik igénybe, amelyek lakóhelye vagy székhelye az Unió egyik tagállamában található. |
| | 1b.
     
  Az (1) bekezdésben említett kompenzációs rendszer biztosítja a fordítási költségek teljes visszatérítését egy oly módon meghatározott plafonösszegig, hogy az tükrözze a fordításért járó normál piaci átlagárat és megakadályozza a visszaéléseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Tekintve, hogy az ESZE 14. cikke (2) bekezdésének értelmében az európai szabadalmi bejelentések tetszőleges nyelven nyújthatók be,
  a xx/xx rendelet [anyagi jogi rendelkezések] 12. cikkével
  összhangban a részt vevő tagállamok az ESZE 143. cikke értelmében azzal a feladattal bízzák meg az Európai Szabadalmi Hivatalt, hogy kezelje az azon bejelentők számára a fordítási költségeknek az említett rendelet
  13. cikkében
  említett díjakból egy bizonyos összeghatárig történő megtérítésére létrehozott kompenzációs rendszert, akik a szabadalmi bejelentéseket az Unió valamely olyan hivatalos nyelvén nyújtják be az Európai Szabadalmi Hivatalhoz, amely nyelv nem tartozik az Európai Szabadalmi Hivatal hivatalos nyelvei közé.

1.
     Tekintve, hogy az ESZE 14. cikke (2) bekezdésének értelmében az európai szabadalmi bejelentések tetszőleges nyelven nyújthatók be,
  az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkével
  összhangban a részt vevő tagállamok az ESZE 143. cikke értelmében azzal a feladattal bízzák meg az Európai Szabadalmi Hivatalt, hogy kezelje az azon bejelentők számára a fordítási költségeknek az említett rendelet
  10. cikkében
  említett díjakból egy bizonyos összeghatárig történő megtérítésére létrehozott kompenzációs rendszert, akik a szabadalmi bejelentéseket az Unió valamely olyan hivatalos nyelvén nyújtják be az Európai Szabadalmi Hivatalhoz, amely nyelv nem tartozik az Európai Szabadalmi Hivatal hivatalos nyelvei közé.

1a.
     
  Az (1) bekezdésben említett kompenzációs rendszert az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikkében említett díjakból kell finanszírozni, és csak azon kkv-k, természetes személyek, nonprofit szervezetek, egyetemek és állami kutatási szervezetek vehetik igénybe, amelyek lakóhelye vagy székhelye az Unió egyik tagállamában található.

1b.
     
  Az (1) bekezdésben említett kompenzációs rendszer biztosítja a fordítási költségek teljes visszatérítését egy oly módon meghatározott plafonösszegig, hogy az tükrözze a fordításért járó normál piaci átlagárat és megakadályozza a visszaéléseket.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az ilyen fordításokat nem lehet automatizált eszközökkel végezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az ilyen fordításokat nem lehet automatizált eszközökkel végezni.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.   Ezt a rendeletet
  ... -tól/-től
  kell alkalmazni
  [konkrét dátumot határoznak meg
  , amely
  egybeesik az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló xx/xx rendelet alkalmazásának kezdőnapjával]
  . | 2.   Ezt a rendeletet
  2014. január 1-jétől vagy az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás hatálybalépésének napjától
  kell alkalmazni
  , attól függően, hogy melyik a későbbi időpont
  .. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2.   Ezt a rendeletet
  ... -tól/-től
  kell alkalmazni
  [konkrét dátumot határoznak meg
  , amely
  egybeesik az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló xx/xx rendelet alkalmazásának kezdőnapjával]
  .

2.   Ezt a rendeletet
  2014. január 1-jétől vagy az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás hatálybalépésének napjától
  kell alkalmazni
  , attól függően, hogy melyik a későbbi időpont
  ..

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/180 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/180

---

P7_TA(2012)0477

Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásba foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtása ***I

Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásban foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 434/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0599), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0599),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0306/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0306/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. október 31-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. október 31-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0237/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0237/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (1); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (1);

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát;

| 3. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatot; |
| --- | --- |

3.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatot;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Ez az álláspont lép a 2012. szeptember 13-án elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0348).

---

P7_TC1-COD(2011)0263

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásban foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal20/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLETEK A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

A Bizottság üdvözli a 20/2013/EU rendelettel

   (1)

  kapcsolatban az Európai Parlament és a Tanács között első olvasatban született megállapodást.

A 20/2013/EU rendeletben előírtak alapján a Bizottság éves jelentést fog benyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a megállapodás IV. részének végrehajtásáról, és kész megvitatni a megállapodás IV. részének végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő problémákat az Európai Parlament illetékes bizottságával.

A Bizottság különös fontosságot tulajdonít a megállapodásban foglalt, kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalások hatékony végrehajtásának, figyelembe véve a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet alapvető egyezményeinek illetékes ellenőrző testületei által nyújtott egyedi információkat és a megállapodás IV. részének VIII. címe alatt felsorolt többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat. Ezzel összefüggésben a Bizottság ki fogja kérni az illetékes civil társadalmi tanácsadó csoportok véleményét is.

A banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus hatályának 2019. december 31-i lejárta után a Bizottság értékeli az uniós banánpiac és az uniós banántermesztők helyzetét. A Bizottság megállapításairól jelentést fog tenni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és e jelentésbe bele fogja foglalni a „Programme d'Options Spécifiques à l'Éloignement et l'Insularité” (POSEI) programnak az uniós banántermesztés védelme terén való működése előzetes értékelését.

EGYÜTTES NYILATKOZAT

Az Európai Parlament és Bizottság egyetért abban, hogy szoros együttműködésre van szükség a megállapodás IV. részének és az 20/2013/EU rendelet

   (2)

  végrehajtásának nyomon követése tekintetében. E célból a következőkben állapodnak meg:

| — | Az Európai Parlament illetékes bizottsága kérésére a Bizottság minden olyan egyedi kérdésről jelentést tesz, amely a közép-amerikai országok kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalásai végrehajtásával kapcsolatos. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament illetékes bizottsága kérésére a Bizottság minden olyan egyedi kérdésről jelentést tesz, amely a közép-amerikai országok kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalásai végrehajtásával kapcsolatos.

| — | Abban az esetben, ha az Európai Parlament védintézkedési vizsgálat kezdeményezésére irányuló ajánlást fogad el, a Bizottság alaposan meg fogja vizsgálni, hogy a hivatalból történő kezdeményezésnek az 20/2013/EU rendeletszerinti feltételei teljesülnek-e. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e feltételek nem teljesülnek, jelentést fog tenni az Európai Parlament illetékes bizottságának, amelyben magyarázatot ad az ilyen vizsgálat kezdeményezése szempontjából fontos valamennyi tényezőről. |
| --- | --- |

—

Abban az esetben, ha az Európai Parlament védintézkedési vizsgálat kezdeményezésére irányuló ajánlást fogad el, a Bizottság alaposan meg fogja vizsgálni, hogy a hivatalból történő kezdeményezésnek az 20/2013/EU rendeletszerinti feltételei teljesülnek-e. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e feltételek nem teljesülnek, jelentést fog tenni az Európai Parlament illetékes bizottságának, amelyben magyarázatot ad az ilyen vizsgálat kezdeményezése szempontjából fontos valamennyi tényezőről.

---

(1)  

  HL L 17., 2013.1.19., 13. o.

  .

(2)  

  HL L 17., 2013.1.19., 13. o.

  .

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/181 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/181

---

P7_TA(2012)0478

Az EU és Közép-Amerika közötti társulási megállapodás

Az Európai Parlament 2012. december 11-i állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetrőll (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE))

(2015/C 434/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetre (16395/1/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetre (16395/1/2011),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásra (16396/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásra (16396/2011),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0182/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0182/2012),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás kereskedelemről szóló fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás kereskedelemről szóló fejezetére,

| — | tekintettel az Európai Unió és Latin-Amerika közötti kapcsolatokat célzó globális partnerségről és közös stratégiáról szóló 2001. november 15-i állásfoglalására (1), az Európai Unió és Latin-Amerika közötti megerősített partnerségről szóló 2006. április 27-i állásfoglalására (2), valamint az Európai Unió és a latin-amerikai és karibi országok Limában megtartott V. csúcstalálkozójáról szóló, 2008. április 24-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Latin-Amerika közötti kapcsolatokat célzó globális partnerségről és közös stratégiáról szóló 2001. november 15-i állásfoglalására (1), az Európai Unió és Latin-Amerika közötti megerősített partnerségről szóló 2006. április 27-i állásfoglalására (2), valamint az Európai Unió és a latin-amerikai és karibi országok Limában megtartott V. csúcstalálkozójáról szóló, 2008. április 24-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „a kereskedelemről és a szegénységről: kereskedelempolitikák tervezése a kereskedelemnek szegénység enyhítéséhez való legnagyobb mértékű hozzájárulása érdekében” című 2006. június 1-i (4), az EU „segély a kereskedelemért” programjáról szóló 2007. május 23-i (5), az Unió Latin-Amerikával fenntartott kereskedelmi kapcsolatairól szóló 2010. október 21-i (6), valamint a Latin-Amerikával folytatott új fejlesztési együttműködés meghatározásáról szóló 2012. június 12-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a kereskedelemről és a szegénységről: kereskedelempolitikák tervezése a kereskedelemnek szegénység enyhítéséhez való legnagyobb mértékű hozzájárulása érdekében” című 2006. június 1-i (4), az EU „segély a kereskedelemért” programjáról szóló 2007. május 23-i (5), az Unió Latin-Amerikával fenntartott kereskedelmi kapcsolatairól szóló 2010. október 21-i (6), valamint a Latin-Amerikával folytatott új fejlesztési együttműködés meghatározásáról szóló 2012. június 12-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az európai kis- és középvállalkozások nemzetközi kereskedelemben betöltött szerepének megerősítéséről szóló 2009. február 5-i (8), a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról szóló 2010. november 25-i (9), a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló 2010. november 25-i (10), valamint az Európa 2020 stratégia keretében kialakítandó új európai kereskedelempolitikáról szóló 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kis- és középvállalkozások nemzetközi kereskedelemben betöltött szerepének megerősítéséről szóló 2009. február 5-i (8), a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról szóló 2010. november 25-i (9), a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló 2010. november 25-i (10), valamint az Európa 2020 stratégia keretében kialakítandó új európai kereskedelempolitikáról szóló 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Latin-Amerikával ápolt kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2010. május 5-i (12), valamint és az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tételéről szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Latin-Amerikával ápolt kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2010. május 5-i (12), valamint és az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tételéről szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlés (EuroLat) állásfoglalásaira és különösen a 2011. május 18–19-én az uruguayi Montevideóban megtartott ötödik rendes plenáris ülésen elfogadott, az Európai Unió és Latin-Amerika közötti kereskedelmi kapcsolatok kilátásairól szóló és az elsősorban a nők és a fiatalok munkahelyeire vonatkozó munkahelyvédelmi és munkahely-teremtési stratégiákról, valamint az Európai Unió és Latin-Amerika között a biztonság és védelem terén fennálló kapcsolatokról szóló állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlés (EuroLat) állásfoglalásaira és különösen a 2011. május 18–19-én az uruguayi Montevideóban megtartott ötödik rendes plenáris ülésen elfogadott, az Európai Unió és Latin-Amerika közötti kereskedelmi kapcsolatok kilátásairól szóló és az elsősorban a nők és a fiatalok munkahelyeire vonatkozó munkahelyvédelmi és munkahely-teremtési stratégiákról, valamint az Európai Unió és Latin-Amerika között a biztonság és védelem terén fennálló kapcsolatokról szóló állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett, az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a közép-amerikai országok közötti társulási megállapodásra vonatkozó tárgyalási felhatalmazásról szóló 2007. március 15-i ajánlására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett, az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a közép-amerikai országok közötti társulási megállapodásra vonatkozó tárgyalási felhatalmazásról szóló 2007. március 15-i ajánlására (14),

| — | tekintettel az Európai Unió, Latin-Amerika és a Karib-térség állam- és kormányfőinek Rio de Janeiróban (1999. június 28–29.), Madridban (2002. május 17–18.), Guadalajarában (2004. május 28–29.), Bécsben (2006. május 12–13.), Limában (2008. május 16–17.) és Madridban (2010. május 17–18.) megtartott hat csúcstalálkozójának nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió, Latin-Amerika és a Karib-térség állam- és kormányfőinek Rio de Janeiróban (1999. június 28–29.), Madridban (2002. május 17–18.), Guadalajarában (2004. május 28–29.), Bécsben (2006. május 12–13.), Limában (2008. május 16–17.) és Madridban (2010. május 17–18.) megtartott hat csúcstalálkozójának nyilatkozataira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság időközi jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0360/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság időközi jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0360/2012),

| A. | mivel az Európai Unió és Közép-Amerika közötti társulási megállapodás jelentős precedenst teremt, tekintve, hogy a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése óta ez az első biregionális társulási megállapodás, amelyet az EU aláír; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió és Közép-Amerika közötti társulási megállapodás jelentős precedenst teremt, tekintve, hogy a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése óta ez az első biregionális társulási megállapodás, amelyet az EU aláír;

| B. | mivel az Európai Unió és Latin-Amerika között létrejött kétoldalú regionális stratégiai partnerség kulcsfontosságú célkitűzése a kétoldalú és szubregionális társulási megállapodások megkötésével alátámasztott regionális, társadalmi, gazdasági és kulturális integráció, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió és Latin-Amerika között létrejött kétoldalú regionális stratégiai partnerség kulcsfontosságú célkitűzése a kétoldalú és szubregionális társulási megállapodások megkötésével alátámasztott regionális, társadalmi, gazdasági és kulturális integráció,

| C. | mivel ahhoz, hogy az EU és Latin-Amerika közötti társulási kapcsolatok fejlődése mindkét fél hasznára váljon és mindenki számára előnyös legyen, feltétlenül figyelembe kell venni – mint a politikai párbeszéd alapvető elemeit – a demokrácia és a jogállamiság tiszteletben tartását, valamint a társadalom valamennyi tagját megillető emberi jogok teljes körű érvényesülését; |
| --- | --- |

C.

mivel ahhoz, hogy az EU és Latin-Amerika közötti társulási kapcsolatok fejlődése mindkét fél hasznára váljon és mindenki számára előnyös legyen, feltétlenül figyelembe kell venni – mint a politikai párbeszéd alapvető elemeit – a demokrácia és a jogállamiság tiszteletben tartását, valamint a társadalom valamennyi tagját megillető emberi jogok teljes körű érvényesülését;

| D. | mivel a 2010. májusi madridi csúcstalálkozó eredményeként újraindult a Latin-Amerikával folytatott valamennyi olyan kereskedelmi tárgyalás, amely az elmúlt néhány évben már holtponton állt, lezárva ezzel az e társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokat, |
| --- | --- |

D.

mivel a 2010. májusi madridi csúcstalálkozó eredményeként újraindult a Latin-Amerikával folytatott valamennyi olyan kereskedelmi tárgyalás, amely az elmúlt néhány évben már holtponton állt, lezárva ezzel az e társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokat,

| E. | mivel a Latin-Amerikával fenntartott kapcsolatok fejlődése kölcsönös érdek, és minden uniós tagállam számára előnyöket hordoz, |
| --- | --- |

E.

mivel a Latin-Amerikával fenntartott kapcsolatok fejlődése kölcsönös érdek, és minden uniós tagállam számára előnyöket hordoz,

| F. | mivel „az asszonygyilkosságokról (feminicídiumokról) Közép-Amerikában és Mexikóban és az Európai Unió szerepéről az e jelenség elleni küzdelemben” című 2007. október 11-i állásfoglalásában (15) a Parlament aggodalmának adott hangot a nők elleni erőszak miatt, |
| --- | --- |

F.

mivel „az asszonygyilkosságokról (feminicídiumokról) Közép-Amerikában és Mexikóban és az Európai Unió szerepéről az e jelenség elleni küzdelemben” című 2007. október 11-i állásfoglalásában (15) a Parlament aggodalmának adott hangot a nők elleni erőszak miatt,

| G. | mivel Közép-Amerikában az EU a legnagyobb befektető, a második legfontosabb kereskedelmi partner és a fejlesztési segélyek legjelentősebb adományozója, |
| --- | --- |

G.

mivel Közép-Amerikában az EU a legnagyobb befektető, a második legfontosabb kereskedelmi partner és a fejlesztési segélyek legjelentősebb adományozója,

| H. | mivel a demokrácia, a jogállamiság, valamint a két régió állampolgárainak emberi, polgári és politikai jogainak tiszteletben tartása a megállapodás alappillérei közé tartoznak, |
| --- | --- |

H.

mivel a demokrácia, a jogállamiság, valamint a két régió állampolgárainak emberi, polgári és politikai jogainak tiszteletben tartása a megállapodás alappillérei közé tartoznak,

| I. | mivel a megállapodás tartalmaz egy emberi jogokra vonatkozó záradékot, amely az aláíró feleket kölcsönösen kötelezi az emberi jogok megfelelő ellenőrzésére és a záradék gyakorlatban történő végrehajthatóságának biztosítására, |
| --- | --- |

I.

mivel a megállapodás tartalmaz egy emberi jogokra vonatkozó záradékot, amely az aláíró feleket kölcsönösen kötelezi az emberi jogok megfelelő ellenőrzésére és a záradék gyakorlatban történő végrehajthatóságának biztosítására,

| J. | mivel a közép-amerikai régiót a nagymértékű szegénység, a társadalmi kirekesztettség és a társadalmi-környezeti sérülékenység feltételei jellemzik, |
| --- | --- |

J.

mivel a közép-amerikai régiót a nagymértékű szegénység, a társadalmi kirekesztettség és a társadalmi-környezeti sérülékenység feltételei jellemzik,

| K. | mivel a társulási megállapodás egyfelől az EU, másfelől a régió és annak különböző országai között politikai és gazdasági társulást feltételez, amely figyelembe veszi a két régió között, illetve az egyes közép-amerikai országok között fennálló aszimmetriákat és egyenlőtlenségeket, |
| --- | --- |

K.

mivel a társulási megállapodás egyfelől az EU, másfelől a régió és annak különböző országai között politikai és gazdasági társulást feltételez, amely figyelembe veszi a két régió között, illetve az egyes közép-amerikai országok között fennálló aszimmetriákat és egyenlőtlenségeket,

| L. | mivel célja szerint a társulási megállapodásnak elő kell mozdítania többek között a fenntartható fejlődést, a társadalmi kohéziót és a regionális integrációt, |
| --- | --- |

L.

mivel célja szerint a társulási megállapodásnak elő kell mozdítania többek között a fenntartható fejlődést, a társadalmi kohéziót és a regionális integrációt,

| M. | mivel az EU együttműködés útján hozzá tud járulni a régió biztonságának garantálását célzó megoldások megtalálásához, mert a biztonság hiánya Közép-Amerikában súlyos aggodalmak forrása, |
| --- | --- |

M.

mivel az EU együttműködés útján hozzá tud járulni a régió biztonságának garantálását célzó megoldások megtalálásához, mert a biztonság hiánya Közép-Amerikában súlyos aggodalmak forrása,

| N. | mivel a társulási megállapodás megfelel az Unió azon célkitűzésének, hogy a kereskedelem révén mozdítsa elő a regionális integrációt, ami a Bizottság „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek” című közleményében (COM(2010)0612) is szerepel, és az Európa 2020 stratégiával összhangban a versenyképesség, a fejlődés és a munkahelyteremtés motorjának tekinti a kereskedelmet, |
| --- | --- |

N.

mivel a társulási megállapodás megfelel az Unió azon célkitűzésének, hogy a kereskedelem révén mozdítsa elő a regionális integrációt, ami a Bizottság „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek” című közleményében (COM(2010)0612) is szerepel, és az Európa 2020 stratégiával összhangban a versenyképesség, a fejlődés és a munkahelyteremtés motorjának tekinti a kereskedelmet,

| O. | mivel a társulási megállapodás kiterjedt kereskedelmi fejezete révén minőségileg és mennyiségileg is kibővül a szabadkereskedelmi övezet előnyeiből részesülő áruk és szolgáltatások köre, továbbá olyan keret jön létre a jogbiztonság szempontjából, amely bizonyosan ösztönzi az áruk, szolgáltatások és beruházások áramlását, |
| --- | --- |

O.

mivel a társulási megállapodás kiterjedt kereskedelmi fejezete révén minőségileg és mennyiségileg is kibővül a szabadkereskedelmi övezet előnyeiből részesülő áruk és szolgáltatások köre, továbbá olyan keret jön létre a jogbiztonság szempontjából, amely bizonyosan ösztönzi az áruk, szolgáltatások és beruházások áramlását,

| P. | mivel az előrejelzések szerint a társulási megállapodás kereskedelmi fejezete ágazatonként megkönnyíti a vámtarifák aszimmetrikus alapon történő, azonnali vagy fokozatos csökkentését egy stabil és kiszámítható rendszeren alapuló biregionális szabadkereskedelmi övezet létrehozásának céljából, ami előmozdítaná a termelő beruházásokat, a közép-amerikai régió mélyebb beágyazódását a világkereskedelembe, az erőforrások hatékony felhasználását és a versenyképesség növekedését, |
| --- | --- |

P.

mivel az előrejelzések szerint a társulási megállapodás kereskedelmi fejezete ágazatonként megkönnyíti a vámtarifák aszimmetrikus alapon történő, azonnali vagy fokozatos csökkentését egy stabil és kiszámítható rendszeren alapuló biregionális szabadkereskedelmi övezet létrehozásának céljából, ami előmozdítaná a termelő beruházásokat, a közép-amerikai régió mélyebb beágyazódását a világkereskedelembe, az erőforrások hatékony felhasználását és a versenyképesség növekedését,

| Q. | mivel a társulási megállapodás egyik fő célkitűzése, hogy hozzájáruljon Közép-Amerika nagyobb fokú regionális integrációjához és stabilitásához, ami sikerülni is fog, amennyiben a részes országok (Panamát is beleértve) egyértelmű politikai akaratról tesznek tanúbizonyságot, és elkötelezik magukat a nehézségek leküzdése és az integráció területén történő további dinamikus előrelépés mellett, hatékony, egyenértékű és megfelelő intézkedéseket fogadva el a kölcsönös előnyökkel járó szinergiák kialakítására és a társulási megállapodásban foglaltak megerősítésére, hozzájárulva ezzel a gazdasági, politikai és társadalmi fejlődéshez, |
| --- | --- |

Q.

mivel a társulási megállapodás egyik fő célkitűzése, hogy hozzájáruljon Közép-Amerika nagyobb fokú regionális integrációjához és stabilitásához, ami sikerülni is fog, amennyiben a részes országok (Panamát is beleértve) egyértelmű politikai akaratról tesznek tanúbizonyságot, és elkötelezik magukat a nehézségek leküzdése és az integráció területén történő további dinamikus előrelépés mellett, hatékony, egyenértékű és megfelelő intézkedéseket fogadva el a kölcsönös előnyökkel járó szinergiák kialakítására és a társulási megállapodásban foglaltak megerősítésére, hozzájárulva ezzel a gazdasági, politikai és társadalmi fejlődéshez,

| R. | mivel a jogbiztonság megerősítésére szolgáló keret kialakítása mindkét fél számára pozitív hatással jár, ösztönzi a kereskedelem és a beruházások volumenének növekedését, valamint az ágazati és földrajzi diverzifikációt; mivel az Unió számára a leginkább kézzelfogható előny a vámok fokozatos csökkenéséből vagy megszűnéséből eredő megtakarítás, illetve a stabil keretben és kölcsönös bizalmi légkörben zajló kereskedelem és beruházás könnyebbé válása lesz, kiemelve, hogy mindkét régió kötelezettséget vállalt a nemzetközi normák, különösen a Kereskedelmi Világszervezet és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet normáinak tiszteletben tartására; mivel Közép-Amerika számára ez nagyobb nemzetközi jelenlétet, egy stabil piaccal való stratégiai partnerséget és a diverzifikáció lehetőségét, továbbá hosszú távon produktív beruházások vonzását jelenti, |
| --- | --- |

R.

mivel a jogbiztonság megerősítésére szolgáló keret kialakítása mindkét fél számára pozitív hatással jár, ösztönzi a kereskedelem és a beruházások volumenének növekedését, valamint az ágazati és földrajzi diverzifikációt; mivel az Unió számára a leginkább kézzelfogható előny a vámok fokozatos csökkenéséből vagy megszűnéséből eredő megtakarítás, illetve a stabil keretben és kölcsönös bizalmi légkörben zajló kereskedelem és beruházás könnyebbé válása lesz, kiemelve, hogy mindkét régió kötelezettséget vállalt a nemzetközi normák, különösen a Kereskedelmi Világszervezet és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet normáinak tiszteletben tartására; mivel Közép-Amerika számára ez nagyobb nemzetközi jelenlétet, egy stabil piaccal való stratégiai partnerséget és a diverzifikáció lehetőségét, továbbá hosszú távon produktív beruházások vonzását jelenti,

| S. | mivel a társulási megállapodás kereskedelmi fejezetének aszimmetrikus jellege többek között a két régió számára különböző átmeneti időszakok megállapításában nyilvánul meg, lehetővé téve, hogy a termelői struktúrákat hozzáigazítsák a megállapodás végrehajtásából eredő új gazdasági és kereskedelmi valósághoz, |
| --- | --- |

S.

mivel a társulási megállapodás kereskedelmi fejezetének aszimmetrikus jellege többek között a két régió számára különböző átmeneti időszakok megállapításában nyilvánul meg, lehetővé téve, hogy a termelői struktúrákat hozzáigazítsák a megállapodás végrehajtásából eredő új gazdasági és kereskedelmi valósághoz,

| T. | mivel az alapelvek közül a demokratikus elvek és az alapvető emberi jogok, valamint a jogállamiság tiszteletben tartása megerősíti mindkét fél hazai és nemzetközi politikáit; mivel hangsúlyt kap a fenntartható és kiegyensúlyozott, a felek közötti és a partnerrégiókon belüli különbségeket csökkentő fejlődés célkitűzésével összeegyeztethető, a „Fenntartható kereskedelemmel és fejlődéssel” foglalkozó külön cím felvételének fontossága, utalva a munkaügyi, környezetvédelmi és kormányzással kapcsolatos nemzetközi normákra és megállapodásokra, ily módon jelentős precedenst teremtve a későbbi tárgyalásokhoz; mivel a várakozások szerint a kereskedelem előmozdítja a gazdasági fejlődést, a zöld növekedést és a társadalmi kohéziót; mivel üdvözlendő az olyan intézményi és nyomon követési mechanizmusok felvétele, mint a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság, valamint a civil társadalmi párbeszéd fórum, |
| --- | --- |

T.

mivel az alapelvek közül a demokratikus elvek és az alapvető emberi jogok, valamint a jogállamiság tiszteletben tartása megerősíti mindkét fél hazai és nemzetközi politikáit; mivel hangsúlyt kap a fenntartható és kiegyensúlyozott, a felek közötti és a partnerrégiókon belüli különbségeket csökkentő fejlődés célkitűzésével összeegyeztethető, a „Fenntartható kereskedelemmel és fejlődéssel” foglalkozó külön cím felvételének fontossága, utalva a munkaügyi, környezetvédelmi és kormányzással kapcsolatos nemzetközi normákra és megállapodásokra, ily módon jelentős precedenst teremtve a későbbi tárgyalásokhoz; mivel a várakozások szerint a kereskedelem előmozdítja a gazdasági fejlődést, a zöld növekedést és a társadalmi kohéziót; mivel üdvözlendő az olyan intézményi és nyomon követési mechanizmusok felvétele, mint a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság, valamint a civil társadalmi párbeszéd fórum,

| U. | mivel kiemelten kezelik a két régiónak a földrajzi árujelzőkre és a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó, a nemzetközi normáknak megfelelő kötelezettségvállalását, |
| --- | --- |

U.

mivel kiemelten kezelik a két régiónak a földrajzi árujelzőkre és a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó, a nemzetközi normáknak megfelelő kötelezettségvállalását,

| V. | mivel Közép-Amerika valamennyi állama részesül az általános preferenciarendszer (GSP +) előnyeiből, melynek alkalmazása azonban 2013. december 31-én megszűnik; mivel az új általános preferenciarendszer kivétel nélkül kizárja majd a Világbank meghatározása szerint a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó valamennyi országot, ami azt jelenti, hogy Costa Rica és Panama elveszti jogát arra, hogy részesüljön e rendszer előnyeiből; mivel az általános preferenciarendszer egyoldalú, ideiglenes, felülvizsgálható, továbbá a termékek szűkebb körére vonatkozik és kizárja a mezőgazdasági termékek jelentős részét; mivel a társulási megállapodás javítja valamennyi közép-amerikai állam kereskedelmi pozícióját, mivel új, átfogóbb, biztonságosabb és kölcsönösen előnyös jogi keretet határoz meg; mivel üdvözlendő, hogy az áruk és szolgáltatások cseréje, a közbeszerzés, valamint a beruházások előmozdítása terén ez az új rendszer lehetővé teszi a fokozatos liberalizációt, |
| --- | --- |

V.

mivel Közép-Amerika valamennyi állama részesül az általános preferenciarendszer (GSP +) előnyeiből, melynek alkalmazása azonban 2013. december 31-én megszűnik; mivel az új általános preferenciarendszer kivétel nélkül kizárja majd a Világbank meghatározása szerint a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó valamennyi országot, ami azt jelenti, hogy Costa Rica és Panama elveszti jogát arra, hogy részesüljön e rendszer előnyeiből; mivel az általános preferenciarendszer egyoldalú, ideiglenes, felülvizsgálható, továbbá a termékek szűkebb körére vonatkozik és kizárja a mezőgazdasági termékek jelentős részét; mivel a társulási megállapodás javítja valamennyi közép-amerikai állam kereskedelmi pozícióját, mivel új, átfogóbb, biztonságosabb és kölcsönösen előnyös jogi keretet határoz meg; mivel üdvözlendő, hogy az áruk és szolgáltatások cseréje, a közbeszerzés, valamint a beruházások előmozdítása terén ez az új rendszer lehetővé teszi a fokozatos liberalizációt,

| 1. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vegyék figyelembe a következő ajánlásokat: |
| --- | --- |

1.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vegyék figyelembe a következő ajánlásokat:

Bevezetés

| a) | hangsúlyozza, hogy meg kellene könnyíteni a társulási megállapodás előkészítését, megkötését és ratifikálását; |
| --- | --- |

a)

hangsúlyozza, hogy meg kellene könnyíteni a társulási megállapodás előkészítését, megkötését és ratifikálását;

| b) | rámutat arra, hogy az Európai Unió, illetve Latin-Amerika és a karibi országok 2006. májusi bécsi csúcstalálkozóján az Európai Unió és egyes közép-amerikai köztársaságok állam- és kormányfői úgy határoztak, hogy tárgyalásokat kezdeményeznek a két régió között megkötendő társulási megállapodásról, melyeket hivatalosan 2007 októberében indítottak el; |
| --- | --- |

b)

rámutat arra, hogy az Európai Unió, illetve Latin-Amerika és a karibi országok 2006. májusi bécsi csúcstalálkozóján az Európai Unió és egyes közép-amerikai köztársaságok állam- és kormányfői úgy határoztak, hogy tárgyalásokat kezdeményeznek a két régió között megkötendő társulási megállapodásról, melyeket hivatalosan 2007 októberében indítottak el;

| c) | emlékeztet arra, hogy Panama, amely kezdetben megfigyelőként vett részt a tárgyalásokon, 2010 januárjában a tárgyalásokhoz való csatlakozását kérelmezte, amit az Európai Unió 2010. március 10-én hivatalosan is elfogadott; |
| --- | --- |

c)

emlékeztet arra, hogy Panama, amely kezdetben megfigyelőként vett részt a tárgyalásokon, 2010 januárjában a tárgyalásokhoz való csatlakozását kérelmezte, amit az Európai Unió 2010. március 10-én hivatalosan is elfogadott;

| d) | rámutat arra, hogy tárgyalásokat 2010 májusában sikeresen lezárták, majd – a jogi felülvizsgálati szakaszt követően – a társulási megállapodás szövegét 2011. március 22-én parafálták és 2012. június 28-án Tegucigalpában aláírták; |
| --- | --- |

d)

rámutat arra, hogy tárgyalásokat 2010 májusában sikeresen lezárták, majd – a jogi felülvizsgálati szakaszt követően – a társulási megállapodás szövegét 2011. március 22-én parafálták és 2012. június 28-án Tegucigalpában aláírták;

| e) | emlékeztet arra, hogy a 2010. májusában kötött társulási megállapodás három fő pillére a politikai párbeszéd, az együttműködés és a kereskedelem; |
| --- | --- |

e)

emlékeztet arra, hogy a 2010. májusában kötött társulási megállapodás három fő pillére a politikai párbeszéd, az együttműködés és a kereskedelem;

A politikai párbeszéd mint a kétoldalú regionális partnerség kialakításának kulcsfontosságú eleme

| f) | hangsúlyozza, hogy ez az első átfogó, régiók közötti társulási megállapodás, mely az Unió egyértelmű politikai akaratának gyümölcseként jött létre; a partnerség határozott hozzájárulást jelent a közép-amerikai integrációhoz, és sokkal több mindenre terjed ki, mint pusztán a szabad kereskedelem kérdéseire; |
| --- | --- |

f)

hangsúlyozza, hogy ez az első átfogó, régiók közötti társulási megállapodás, mely az Unió egyértelmű politikai akaratának gyümölcseként jött létre; a partnerség határozott hozzájárulást jelent a közép-amerikai integrációhoz, és sokkal több mindenre terjed ki, mint pusztán a szabad kereskedelem kérdéseire;

| g) | kiemeli, hogy a Közép-Amerikával kötött társulási megállapodás logikus eredménye a régió békefolyamatát, stabilitását és demokratizálódását támogató uniós politikának, mely a különböző békemegállapodások és a contadorai békefolyamat révén kifejezett alapvető politikai elköteleződéssel indult meg a nyolcvanas években; |
| --- | --- |

g)

kiemeli, hogy a Közép-Amerikával kötött társulási megállapodás logikus eredménye a régió békefolyamatát, stabilitását és demokratizálódását támogató uniós politikának, mely a különböző békemegállapodások és a contadorai békefolyamat révén kifejezett alapvető politikai elköteleződéssel indult meg a nyolcvanas években;

| h) | üdvözli azt a rendkívüli, új lendületet, amelyet a társulási megállapodásban előírt politikai párbeszéd kínál a két régió közötti kapcsolat számára a kormányok, a parlamentek és a civil társadalom közötti párbeszéd révén, ami minőségi ugrást jelent az 1984-ben megkezdett San José-i párbeszéd korábbi folyamatához képest; |
| --- | --- |

h)

üdvözli azt a rendkívüli, új lendületet, amelyet a társulási megállapodásban előírt politikai párbeszéd kínál a két régió közötti kapcsolat számára a kormányok, a parlamentek és a civil társadalom közötti párbeszéd révén, ami minőségi ugrást jelent az 1984-ben megkezdett San José-i párbeszéd korábbi folyamatához képest;

| i) | kiemeli a társulási megállapodás parlamenti dimenzióját, mely az európai parlamenti és közép-amerikai parlamenti képviselőkből álló társulási parlamenti bizottság létrehozása révén valósul meg, melyet tájékoztatni kell a Társulási Tanács határozatairól, és amely ajánlásokat terjeszthet elő és információt kérhet a megállapodás alkalmazásáról; |
| --- | --- |

i)

kiemeli a társulási megállapodás parlamenti dimenzióját, mely az európai parlamenti és közép-amerikai parlamenti képviselőkből álló társulási parlamenti bizottság létrehozása révén valósul meg, melyet tájékoztatni kell a Társulási Tanács határozatairól, és amely ajánlásokat terjeszthet elő és információt kérhet a megállapodás alkalmazásáról;

| j) | hangsúlyozza, hogy biztosítani kellene a társulási megállapodás optimális végrehajtását, külön figyelmet fordítva a Parlament által ezen jelentésben kiemelt pontokra és a társulási megállapodást végrehajtó rendeletekben előírtakra, valamint felszólít arra, hogy támogatni kell a társulási parlamenti bizottság tevékenységét; |
| --- | --- |

j)

hangsúlyozza, hogy biztosítani kellene a társulási megállapodás optimális végrehajtását, külön figyelmet fordítva a Parlament által ezen jelentésben kiemelt pontokra és a társulási megállapodást végrehajtó rendeletekben előírtakra, valamint felszólít arra, hogy támogatni kell a társulási parlamenti bizottság tevékenységét;

| k) | hangsúlyozza, hogy a Közép-Amerikával elért társulási megállapodás számos olyan lényeges elemet tartalmaz, amely hozzájárul Európai Unió külső fellépésének az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében megállapított céljai eléréséhez, többek között az emberi jogok és a demokrácia fejlesztéséhez és megszilárdításához, a fenntartható gazdasághoz, illetve a társadalmi és környezeti fejlődéshez; |
| --- | --- |

k)

hangsúlyozza, hogy a Közép-Amerikával elért társulási megállapodás számos olyan lényeges elemet tartalmaz, amely hozzájárul Európai Unió külső fellépésének az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében megállapított céljai eléréséhez, többek között az emberi jogok és a demokrácia fejlesztéséhez és megszilárdításához, a fenntartható gazdasághoz, illetve a társadalmi és környezeti fejlődéshez;

| l) | hangsúlyozza, hogy a társulási megállapodás első cikke „alapvető fontosságú elemként” hivatkozik a demokratikus elvek, az alapvető emberi jogok és a jogállamiság elvének tiszteletben tartására, ami azt jelenti, hogy azoknak bármelyik fél általi megszegése intézkedéseket von maga után, ami akár a megállapodás felfüggesztéséhez is vezethet; ellenben úgy véli, hogy a társulási megállapodás emberi jogokról szóló záradékának tiszteletben tartásához és teljesüléséhez konkrét mechanizmusok létrehozására van szükség; |
| --- | --- |

l)

hangsúlyozza, hogy a társulási megállapodás első cikke „alapvető fontosságú elemként” hivatkozik a demokratikus elvek, az alapvető emberi jogok és a jogállamiság elvének tiszteletben tartására, ami azt jelenti, hogy azoknak bármelyik fél általi megszegése intézkedéseket von maga után, ami akár a megállapodás felfüggesztéséhez is vezethet; ellenben úgy véli, hogy a társulási megállapodás emberi jogokról szóló záradékának tiszteletben tartásához és teljesüléséhez konkrét mechanizmusok létrehozására van szükség;

| m) | javasolja, hogy a Bizottság évente nyújtson be jelentést az Európai Parlamentnek, melynek révén nyomon követi a társulási megállapodás egészét, és amelyben kitér a demokratikus elvekkel és az emberi jogokkal kapcsolatos szempontokra is; |
| --- | --- |

m)

javasolja, hogy a Bizottság évente nyújtson be jelentést az Európai Parlamentnek, melynek révén nyomon követi a társulási megállapodás egészét, és amelyben kitér a demokratikus elvekkel és az emberi jogokkal kapcsolatos szempontokra is;

| n) | kiemeli, hogy a Közép-Amerikával létrejött társulási megállapodást egy olyan ideális keretnek kell tekinteni, mely a két felet egyenlő partnernek tekintve összehangolja az erőfeszítéseket a társadalmi egyenlőtlenségek és a szegénység elleni harc, az inkluzív fejlesztés előmozdítása, valamint a még fennálló társadalmi, gazdasági és politikai kihívások kezelése érdekében; |
| --- | --- |

n)

kiemeli, hogy a Közép-Amerikával létrejött társulási megállapodást egy olyan ideális keretnek kell tekinteni, mely a két felet egyenlő partnernek tekintve összehangolja az erőfeszítéseket a társadalmi egyenlőtlenségek és a szegénység elleni harc, az inkluzív fejlesztés előmozdítása, valamint a még fennálló társadalmi, gazdasági és politikai kihívások kezelése érdekében;

| o) | üdvözli a multilateralizmus iránti elkötelezettséget, melyet a közös értékek, elvek és célok határozott védelme, valamint a globális kihívásokkal való hatékony szembeszállás ígérete támaszt alá; |
| --- | --- |

o)

üdvözli a multilateralizmus iránti elkötelezettséget, melyet a közös értékek, elvek és célok határozott védelme, valamint a globális kihívásokkal való hatékony szembeszállás ígérete támaszt alá;

| p) | megállapítja, hogy az új társulási megállapodás új és érdekes lehetőségeket nyit meg a kábítószer-kereskedelem és a szervezett bűnözés elleni harcra vonatkozó párbeszéd számára, a közép-amerikai államfők által aláírt regionális biztonsági stratégiával összhangban; üdvözli a kábítószer-kereskedelem, a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása, a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítések összehangolását célzó különböző kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

p)

megállapítja, hogy az új társulási megállapodás új és érdekes lehetőségeket nyit meg a kábítószer-kereskedelem és a szervezett bűnözés elleni harcra vonatkozó párbeszéd számára, a közép-amerikai államfők által aláírt regionális biztonsági stratégiával összhangban; üdvözli a kábítószer-kereskedelem, a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása, a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítések összehangolását célzó különböző kötelezettségvállalásokat;

| q) | véleménye szerint elő kell mozdítani a civil társadalom megfelelő részvételét mind az EU-ban, mind Közép-Amerikában, elősegítve aktív részvételét a fórumokon, valamint az ágazati bizottságokban és albizottságokban; ennek megfelelően üdvözli az európai uniós és közép-amerikai civil társadalmak konzultatív vegyes bizottságának létrehozását; |
| --- | --- |

q)

véleménye szerint elő kell mozdítani a civil társadalom megfelelő részvételét mind az EU-ban, mind Közép-Amerikában, elősegítve aktív részvételét a fórumokon, valamint az ágazati bizottságokban és albizottságokban; ennek megfelelően üdvözli az európai uniós és közép-amerikai civil társadalmak konzultatív vegyes bizottságának létrehozását;

Hatékony együttműködés a szegénység elleni küzdelem és a társadalmi kohézió előmozdítása érdekében

| r) | hangsúlyozza, hogy a társadalmi kohézió a regionális együttműködésre vonatkozó politikák egyik elsődleges célja; kiemeli, hogy ez a kohézió csak akkor jöhet létre, ha – megfelelő oktatás, például szakképzés révén – csökkentik a szegénység, az egyenlőtlenség, a társadalmi kirekesztés és a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának arányát; hangsúlyozza, hogy a társadalmi egyenlőtlenségeket az utóbbi évek során nem csökkentették kellő mértékben, és a közbiztonság hiánya nagy aggodalomra ad okot Közép-Amerikában; |
| --- | --- |

r)

hangsúlyozza, hogy a társadalmi kohézió a regionális együttműködésre vonatkozó politikák egyik elsődleges célja; kiemeli, hogy ez a kohézió csak akkor jöhet létre, ha – megfelelő oktatás, például szakképzés révén – csökkentik a szegénység, az egyenlőtlenség, a társadalmi kirekesztés és a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának arányát; hangsúlyozza, hogy a társadalmi egyenlőtlenségeket az utóbbi évek során nem csökkentették kellő mértékben, és a közbiztonság hiánya nagy aggodalomra ad okot Közép-Amerikában;

| s) | kiemeli a társulási megállapodásban rejlő lehetőségeket a társadalmi kohézió és a fenntartható fejlődés javítása szempontjából, amely tényezők kulcsfontosságúak a gazdasági növekedés, a társadalmi stabilitás és demokratikus elkötelezettség megszilárdításában; |
| --- | --- |

s)

kiemeli a társulási megállapodásban rejlő lehetőségeket a társadalmi kohézió és a fenntartható fejlődés javítása szempontjából, amely tényezők kulcsfontosságúak a gazdasági növekedés, a társadalmi stabilitás és demokratikus elkötelezettség megszilárdításában;

| t) | kiemeli az állam és a közigazgatás korszerűsítésére, az adóbehajtási rendszer és az átláthatóság javítására, a korrupció és a büntetlenség elleni harcra, valamint az igazságszolgáltatási rendszer megerősítésére és a civil társadalom közéletbe való bevonása terén történő együttműködésre vonatkozó kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

t)

kiemeli az állam és a közigazgatás korszerűsítésére, az adóbehajtási rendszer és az átláthatóság javítására, a korrupció és a büntetlenség elleni harcra, valamint az igazságszolgáltatási rendszer megerősítésére és a civil társadalom közéletbe való bevonása terén történő együttműködésre vonatkozó kötelezettségvállalásokat;

| u) | hangsúlyozza a két régió között létrejött, környezetvédelemre vonatkozó megállapodást, melynek céljai között szerepel a környezetminőség javítása, a fenntartható fejlődés, a természeti katasztrófák kezelésére vonatkozó együttműködés, valamint az éghajlatváltozás, az erdőirtás és az elsivatagosodás elleni küzdelem, illetve a biológiai sokféleség megőrzése; |
| --- | --- |

u)

hangsúlyozza a két régió között létrejött, környezetvédelemre vonatkozó megállapodást, melynek céljai között szerepel a környezetminőség javítása, a fenntartható fejlődés, a természeti katasztrófák kezelésére vonatkozó együttműködés, valamint az éghajlatváltozás, az erdőirtás és az elsivatagosodás elleni küzdelem, illetve a biológiai sokféleség megőrzése;

| v) | hangsúlyozza, hogy hozzá kell járulni a két régió közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok élénkítéséhez és megerősítéséhez, valamint a termelési hálózatok integrálásához azzal a céllal, hogy a társulási megállapodás alkalmazásával az előnyöket maximalizálni lehessen, és elő lehessen mozdítani a kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődést, amely új gazdasági, kereskedelmi és beruházási lehetőségek megjelenéséhez vezet, és lehetővé teszi Közép-Amerika fokozottabb belső és külső integrációját a nemzetközi kereskedelmi struktúrába; |
| --- | --- |

v)

hangsúlyozza, hogy hozzá kell járulni a két régió közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok élénkítéséhez és megerősítéséhez, valamint a termelési hálózatok integrálásához azzal a céllal, hogy a társulási megállapodás alkalmazásával az előnyöket maximalizálni lehessen, és elő lehessen mozdítani a kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődést, amely új gazdasági, kereskedelmi és beruházási lehetőségek megjelenéséhez vezet, és lehetővé teszi Közép-Amerika fokozottabb belső és külső integrációját a nemzetközi kereskedelmi struktúrába;

| w) | hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell a társulási megállapodásban foglalt feltételek teljesítéséről, nagyobb fokú szinergiákra törekedve a két régió között, ugyanakkor nem sértve az általános érdekeket – többek között a földrajzi árujelzők és a szellemitulajdon-jogok területén –, sem az EU gazdasági és kereskedelmi prioritásait; |
| --- | --- |

w)

hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell a társulási megállapodásban foglalt feltételek teljesítéséről, nagyobb fokú szinergiákra törekedve a két régió között, ugyanakkor nem sértve az általános érdekeket – többek között a földrajzi árujelzők és a szellemitulajdon-jogok területén –, sem az EU gazdasági és kereskedelmi prioritásait;

| x) | rámutat továbbá annak szükségességére, hogy megfelelő technikai és pénzügyi eszközökkel ösztönözzék az együttműködést a két régió stratégiai ágazataiban, különösen a kereskedelem és a fenntartható fejlődés, valamint a tudományos és műszaki fejlődés területén, például az intézményi kapacitást, a szabályozási harmonizációt, a vámügyi és statisztikai eljárásokat, a szellemtulajdon-jogokat, a szolgáltatásnyújtást, a közbeszerzést, az elektronikus kereskedelmet, az ipari fejlődést, az erőforrások fenntartható kezelését, az egészségügyi és növény-egészségügyi normákat, a kkv-k és a diverzifikáció támogatását illetően; felszólít a modernizáció és a technológiai innováció jelentőségének elismerésére, és javasolja, hogy ezek megvalósításának eszközeként alkalmazzák a társulási megállapodást; |
| --- | --- |

x)

rámutat továbbá annak szükségességére, hogy megfelelő technikai és pénzügyi eszközökkel ösztönözzék az együttműködést a két régió stratégiai ágazataiban, különösen a kereskedelem és a fenntartható fejlődés, valamint a tudományos és műszaki fejlődés területén, például az intézményi kapacitást, a szabályozási harmonizációt, a vámügyi és statisztikai eljárásokat, a szellemtulajdon-jogokat, a szolgáltatásnyújtást, a közbeszerzést, az elektronikus kereskedelmet, az ipari fejlődést, az erőforrások fenntartható kezelését, az egészségügyi és növény-egészségügyi normákat, a kkv-k és a diverzifikáció támogatását illetően; felszólít a modernizáció és a technológiai innováció jelentőségének elismerésére, és javasolja, hogy ezek megvalósításának eszközeként alkalmazzák a társulási megállapodást;

| y) | felszólít arra, hogy évente szervezzék meg és segítsék elő a biregionális civil társadalmi párbeszéd fórumát; ajánlja, hogy kérjék fel a magánszektort és a civil társadalmat, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalási politika révén vállaljanak szerepet, ami akadálymentes kapcsolatot eredményezne a két fél között, és magasabb szintű fenntartható gazdasági fejlődést eredményezne Közép-Amerikában; |
| --- | --- |

y)

felszólít arra, hogy évente szervezzék meg és segítsék elő a biregionális civil társadalmi párbeszéd fórumát; ajánlja, hogy kérjék fel a magánszektort és a civil társadalmat, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalási politika révén vállaljanak szerepet, ami akadálymentes kapcsolatot eredményezne a két fél között, és magasabb szintű fenntartható gazdasági fejlődést eredményezne Közép-Amerikában;

| z) | javasolja, hogy mozdítsák elő a két régió szereplői között a társulási megállapodás megismertetését célzó fellépéseket, és támogassák a kereskedelmi vásárok szervezését mindkét régióban, hogy lehetőségeket teremtsenek a kapcsolatfelvételre és az együttműködési megállapodások megkötésére, különösen a kkv-k között; |
| --- | --- |

z)

javasolja, hogy mozdítsák elő a két régió szereplői között a társulási megállapodás megismertetését célzó fellépéseket, és támogassák a kereskedelmi vásárok szervezését mindkét régióban, hogy lehetőségeket teremtsenek a kapcsolatfelvételre és az együttműködési megállapodások megkötésére, különösen a kkv-k között;

| aa) | hangsúlyozza, hogy támogatni kell a versenyképes, hozzáadott értékkel rendelkező termelési központok létrehozását Közép-Amerikában; javasolja továbbá regionális kereskedelmi akadémiák felállítását mind a latin-amerikai régióban, mind az uniós tagállamokban, ahol a mezőgazdasági termékek, áruk és szolgáltatások partnerrégióval folytatott kereskedelmének előfeltételeiről tartott képzéseken keresztül a kkv-k kapacitásépítése folyna; |
| --- | --- |

aa)

hangsúlyozza, hogy támogatni kell a versenyképes, hozzáadott értékkel rendelkező termelési központok létrehozását Közép-Amerikában; javasolja továbbá regionális kereskedelmi akadémiák felállítását mind a latin-amerikai régióban, mind az uniós tagállamokban, ahol a mezőgazdasági termékek, áruk és szolgáltatások partnerrégióval folytatott kereskedelmének előfeltételeiről tartott képzéseken keresztül a kkv-k kapacitásépítése folyna;

Következtetések

| ab) | kiemeli, hogy a társulási megállapodás hozzájárul az Unió külső tevékenységének az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseihez; hangsúlyozza, hogy a demokratikus elvek, az emberi jogok és jogállam tisztelete a megállapodás alapvető fontosságú elemeit képezik; |
| --- | --- |

ab)

kiemeli, hogy a társulási megállapodás hozzájárul az Unió külső tevékenységének az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseihez; hangsúlyozza, hogy a demokratikus elvek, az emberi jogok és jogállam tisztelete a megállapodás alapvető fontosságú elemeit képezik;

| ac) | hangsúlyozza, hogy az egyoldalú általános preferenciarendszeren alapuló, ideiglenes jellegű jelenlegi kereskedelmi rendelkezéseket fokozatosan felváltja egy kölcsönös jellegű, tárgyalásokon alapuló rendszer, melynek célja a közbeszerzésnek, valamint az áruk és szolgáltatások kereskedelmének fokozatos liberalizációja, valamint a beruházások előmozdítására irányuló fellépések előmozdítása, valamint hogy mindez egy jogbiztonságot teremtő, kiszámítható kerethez vezet majd, amely erősíteni képes a kereskedelem és beruházás fejlődéséhez elengedhetetlen kölcsönös bizalmat; |
| --- | --- |

ac)

hangsúlyozza, hogy az egyoldalú általános preferenciarendszeren alapuló, ideiglenes jellegű jelenlegi kereskedelmi rendelkezéseket fokozatosan felváltja egy kölcsönös jellegű, tárgyalásokon alapuló rendszer, melynek célja a közbeszerzésnek, valamint az áruk és szolgáltatások kereskedelmének fokozatos liberalizációja, valamint a beruházások előmozdítására irányuló fellépések előmozdítása, valamint hogy mindez egy jogbiztonságot teremtő, kiszámítható kerethez vezet majd, amely erősíteni képes a kereskedelem és beruházás fejlődéséhez elengedhetetlen kölcsönös bizalmat;

| ad) | hangsúlyozza, hogy a társadalmi kohézió a regionális együttműködési politika kiemelt célkitűzése, valamint hogy az elsődleges cél a szegénység, az egyenlőtlenség, a társadalmi kirekesztés vagy a hátrányos megkülönböztetés bármely formájának csökkentése; |
| --- | --- |

ad)

hangsúlyozza, hogy a társadalmi kohézió a regionális együttműködési politika kiemelt célkitűzése, valamint hogy az elsődleges cél a szegénység, az egyenlőtlenség, a társadalmi kirekesztés vagy a hátrányos megkülönböztetés bármely formájának csökkentése;

| ae) | kiemeli, hogy a Közép-Amerikával kötött társulási megállapodás hatékonyan hozzájárul a regionális, társadalmi és politikai integrációs erőfeszítésekhez, valamint az EU és Latin-Amerika közötti kétoldalú regionális stratégiai társuláshoz mint végső célhoz; |
| --- | --- |

ae)

kiemeli, hogy a Közép-Amerikával kötött társulási megállapodás hatékonyan hozzájárul a regionális, társadalmi és politikai integrációs erőfeszítésekhez, valamint az EU és Latin-Amerika közötti kétoldalú regionális stratégiai társuláshoz mint végső célhoz;

| af) | sürgeti a Társulási Tanácsot, hogy a társulási megállapodás alkalmazásának első öt évét követően végezze el a megállapodás értékelését, és adott esetben az említett értékelés eredményei és a benne feltárt hatások alapján vizsgálja felül a megállapodást; |
| --- | --- |

af)

sürgeti a Társulási Tanácsot, hogy a társulási megállapodás alkalmazásának első öt évét követően végezze el a megállapodás értékelését, és adott esetben az említett értékelés eredményei és a benne feltárt hatások alapján vizsgálja felül a megállapodást;

o

o o

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 140. E, 2002.6.13., 569. o.

(2)  HL C 296. E, 2006.12.6., 123. o.

(3)  HL C 259. E, 2009.10.29., 64. o.

(4)  HL C 298. E, 2006.12.8., 261. o.

(5)  HL C 102. E, 2008.4.24., 291. o.

(6)  HL C 70. E, 2012.3.8., 79. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0235.

(8)  HL C 67. E, 2010.3.18., 101. o.

(9)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(10)  HL C 99. E, 2012.4.3., 101 o.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0412.

(12)  HL C 81. E, 2011.3.15., 54 . o.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0320.

(14)  HL C 301. E, 2007.12.13., 233 o.

(15)  HL C 227. E, 2008.9.4., 140. o.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/187 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/187

---

P7_TA(2012)0479

Az EU és Közép-Amerika közötti társulási megállapodás ***

Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulást létrehozó megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE))

(Egyetértés)

(2015/C 434/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (16395/1/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (16395/1/2011),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulási megállapodás tervezetére (16396/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulási megállapodás tervezetére (16396/2011),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0182/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0182/2012),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozattervezetről szóló 2012. december 11-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozattervezetről szóló 2012. december 11-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0362/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0362/2012),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a közép-amerikai államok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a közép-amerikai államok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0478.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/188 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/188

---

P7_TA(2012)0480

Az Európai Unió, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásba foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtása ***I

Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásba foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 434/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0600), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0600),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0307/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0307/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. október 31-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. október 31-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0249/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0249/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (1); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (1);

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát;

| 3. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatot; |
| --- | --- |

3.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatot;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Ez az álláspont lép a 2012. szeptember 13-án elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0347).

---

P7_TC1-COD(2011)0262

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 11-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásban foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 19/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLETEK A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

A Bizottság üdvözli a 19/2013/EU rendelettel



   (1)



  kapcsolatban az Európai Parlament és a Tanács között első olvasatban született megállapodást.

A 19/2013/EU rendeletben előírtak alapján a Bizottság éves jelentést fog benyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a megállapodás végrehajtásáról, és kész megvitatni a megállapodás végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő problémákat az Európai Parlament illetékes bizottságával.

A Bizottság különös fontosságot tulajdonít a megállapodásban foglalt, kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalások hatékony végrehajtásának, figyelembe véve a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet alapvető egyezményeinek illetékes ellenőrző testületei által nyújtott egyedi információkat és a megállapodás IX. címe alatt felsorolt többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat. Ezzel összefüggésben a Bizottság ki fogja kérni az illetékes civil társadalmi tanácsadó csoportok véleményét is.

A banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus hatályának 2019. december 31-i lejárta után a Bizottság értékeli az uniós banánpiac és az uniós banántermesztők helyzetét. A Bizottság megállapításairól jelentést fog tenni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és e jelentésbe bele fogja foglalni a „Programme d'Options Spécifiques à l'Éloignement et l'Insularité” (POSEI) programnak az uniós banántermesztés védelme terén való működése előzetes értékelését.

EGYÜTTES NYILATKOZAT

Az Európai Parlament és a Bizottság egyetért abban, hogy szoros együttműködésre van szükség a megállapodás és az 19/2013/EU rendelet



   (2)



  végrehajtásának nyomon követése tekintetében. E célból a következőkben állapodnak meg:

| — | Az Európai Parlament illetékes bizottsága kérésére a Bizottság minden olyan egyedi kérdésről jelentést tesz, amely Kolumbia és Peru kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalásai végrehajtásával kapcsolatos. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament illetékes bizottsága kérésére a Bizottság minden olyan egyedi kérdésről jelentést tesz, amely Kolumbia és Peru kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalásai végrehajtásával kapcsolatos.

| — | Abban az esetben, ha az Európai Parlament védintézkedési vizsgálat kezdeményezésére irányuló ajánlást fogad el, a Bizottság alaposan meg fogja vizsgálni, hogy a hivatalból történő kezdeményezésnek az 19/2013/EU rendelet szerinti feltételei teljesülnek-e. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e feltételek nem teljesülnek, jelentést fog tenni az Európai Parlament illetékes bizottságának, amelyben magyarázatot ad az ilyen vizsgálat kezdeményezése szempontjából fontos valamennyi tényezőről. |
| --- | --- |

—

Abban az esetben, ha az Európai Parlament védintézkedési vizsgálat kezdeményezésére irányuló ajánlást fogad el, a Bizottság alaposan meg fogja vizsgálni, hogy a hivatalból történő kezdeményezésnek az 19/2013/EU rendelet szerinti feltételei teljesülnek-e. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e feltételek nem teljesülnek, jelentést fog tenni az Európai Parlament illetékes bizottságának, amelyben magyarázatot ad az ilyen vizsgálat kezdeményezése szempontjából fontos valamennyi tényezőről.

---

(1)  

  HL L 17., 2013.1.19., 1. o.

(2)  

  HL L 17., 2013.1.19.,1. o.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/190 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/190

---

P7_TA(2012)0481

Az EU, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás ***

Az Európai Parlament 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14762/1/2011 – C7-0287/2012 – 2011/0249(NLE))

(Egyetértés)

(2015/C 434/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14762/1/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14762/1/2011),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás tervezetére (14764/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás tervezetére (14764/2011),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, 100. cikkének (2) bekezdésével, 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0287/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, 100. cikkének (2) bekezdésével, 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0287/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására, valamint a Külügyi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0388/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására, valamint a Külügyi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0388/2012),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Kolumbia és Peru kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Kolumbia és Peru kormányainak és parlamentjeinek.

---

2012. december 12., szerda

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/191 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/191

---

P7_TA(2012)0485

6/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet – A saját és egyéb forrásokból származó bevételek – A kifizetési előirányzatok növelése a többéves pénzügyi keret 1a., 1b., 2., 3a. és 4. fejezetében – A költségvetés kötelezettségvállalási előirányzatainak csökkentése

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 6/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (17295/2012 – C7-0401/2012 – 2012/2281(BUD))

(2015/C 434/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2011. december 1-jén fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2011. december 1-jén fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel a növekedési és munkahely-teremtési paktumról szóló, a tagállamok által elfogadott 2012. június 28–29-i EUCO 76/12. számú európai tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a növekedési és munkahely-teremtési paktumról szóló, a tagállamok által elfogadott 2012. június 28–29-i EUCO 76/12. számú európai tanácsi határozatra,

| — | tekintettel a Bizottság által 2012. október 23-én előterjesztett, az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 6/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetére (COM(2012)0632), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2012. október 23-én előterjesztett, az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 6/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetére (COM(2012)0632),

| — | tekintettel a 6/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezetről 2012. december 6-án elfogadott tanácsi álláspontra (17295/2012 – C7-0401/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 6/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezetről 2012. december 6-án elfogadott tanácsi álláspontra (17295/2012 – C7-0401/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0409/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0409/2012),

| A. | mivel a 2012-es általános költségvetésre vonatkozó, 6/2012. számú költségvetés-módosítási tervezet többek között a saját és egyéb források előrejelzése legutóbbi felülvizsgálatának tükrében a bevételek frissített becslését tartalmazza, illetve az év végéig fennálló kötelezettségek kielégítése érdekében megközelítőleg 9 milliárd EUR összeggel növeli a kifizetési előirányzatokat a többéves pénzügyi keret 1a., 1b., 2., 3a. és 4. fejezetét illetően; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2012-es általános költségvetésre vonatkozó, 6/2012. számú költségvetés-módosítási tervezet többek között a saját és egyéb források előrejelzése legutóbbi felülvizsgálatának tükrében a bevételek frissített becslését tartalmazza, illetve az év végéig fennálló kötelezettségek kielégítése érdekében megközelítőleg 9 milliárd EUR összeggel növeli a kifizetési előirányzatokat a többéves pénzügyi keret 1a., 1b., 2., 3a. és 4. fejezetét illetően;

| B. | mivel ezzel párhuzamosan az egyéb kötelezettségek részleges fedezése érdekében már sor került összesen 419,7 millió EUR összegű kifizetési előirányzat általános átcsoportosítása (DEC 30/2012); |
| --- | --- |

B.

mivel ezzel párhuzamosan az egyéb kötelezettségek részleges fedezése érdekében már sor került összesen 419,7 millió EUR összegű kifizetési előirányzat általános átcsoportosítása (DEC 30/2012);

| C. | mivel a Bizottság eredetileg összesen 47,4 millió EUR összegben azonosított átcsoportosítható forrásokat, amelyeket az eredeti bizottsági javaslat a 6/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetben meg is jelölt; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság eredetileg összesen 47,4 millió EUR összegben azonosított átcsoportosítható forrásokat, amelyeket az eredeti bizottsági javaslat a 6/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetben meg is jelölt;

| D. | mivel a saját forrásokban bekövetkező változás, valamint a büntetésekből és a kamatokból befolyó 3  525,0 millió EUR összegű bevétel jelentős növekedése a bevétel nettó 3  080,8 millió EUR összegű növekedését eredményezte, amelynek révén a 6/2012. számú költségvetés-módosítási tervezet kevésbé fogja megterhelni a tagállamok GNI-alapú hozzájárulásait; |
| --- | --- |

D.

mivel a saját forrásokban bekövetkező változás, valamint a büntetésekből és a kamatokból befolyó 3  525,0 millió EUR összegű bevétel jelentős növekedése a bevétel nettó 3  080,8 millió EUR összegű növekedését eredményezte, amelynek révén a 6/2012. számú költségvetés-módosítási tervezet kevésbé fogja megterhelni a tagállamok GNI-alapú hozzájárulásait;

| E. | mivel a 2012. november 29-i háromoldalú költségvetési egyeztetés során a Parlament és a Tanács küldöttsége megállapodott a 2012. évi kötelezettségek fedezésére szolgáló felülvizsgált összegben, amelyet 6,1 milliárd EUR összegre csökkentettek, amely magában foglalja az eredeti bizottsági javaslatban nem szereplő 0,1 milliárd EUR összegű átcsoportosítást; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2012. november 29-i háromoldalú költségvetési egyeztetés során a Parlament és a Tanács küldöttsége megállapodott a 2012. évi kötelezettségek fedezésére szolgáló felülvizsgált összegben, amelyet 6,1 milliárd EUR összegre csökkentettek, amely magában foglalja az eredeti bizottsági javaslatban nem szereplő 0,1 milliárd EUR összegű átcsoportosítást;

| 1. | tudomásul veszi a 6/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezetet, annak a Bizottság által benyújtott formájában; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 6/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezetet, annak a Bizottság által benyújtott formájában;

| 2. | rámutat, hogy a 6/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet Tanács által módosított változata tükrözi a 2012. november 29-i háromoldalú költségvetési egyeztetés során született megállapodást; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy a 6/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet Tanács által módosított változata tükrözi a 2012. november 29-i háromoldalú költségvetési egyeztetés során született megállapodást;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a 2012. évi kifizetési kötelezettségekre vonatkozó együttes nyilatkozat – amelyben a költségvetési hatóság elismeri, hogy a Bizottság által benyújtott kifizetési igények fedezése céljából 2012-ben további 2,9 milliárd EUR-t kell engedélyezni – a háromoldalú egyeztetés során született megállapodás szerves része; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a 2012. évi kifizetési kötelezettségekre vonatkozó együttes nyilatkozat – amelyben a költségvetési hatóság elismeri, hogy a Bizottság által benyújtott kifizetési igények fedezése céljából 2012-ben további 2,9 milliárd EUR-t kell engedélyezni – a háromoldalú egyeztetés során született megállapodás szerves része;

| 4. | nyomatékosan emlékezteti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a 2012. évi kifizetési kötelezettségekre vonatkozó együttes nyilatkozatot olyan politikai megállapodásnak kell tekinteni, amely felismeri, hogy 2013-ban mihamarabb megállapodásra kell jutni egy olyan költségvetés-módosításról, amelynek egyetlen célja a 2,9 milliárd EUR fedezése, és amely a 2013. évi eredeti költségvetésben elfogadott előirányzatokhoz képest – a 2013. évi költségvetés megfelelő végrehajtásának sérelme nélkül – további előirányzatokról rendelkezik; |
| --- | --- |

4.

nyomatékosan emlékezteti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a 2012. évi kifizetési kötelezettségekre vonatkozó együttes nyilatkozatot olyan politikai megállapodásnak kell tekinteni, amely felismeri, hogy 2013-ban mihamarabb megállapodásra kell jutni egy olyan költségvetés-módosításról, amelynek egyetlen célja a 2,9 milliárd EUR fedezése, és amely a 2013. évi eredeti költségvetésben elfogadott előirányzatokhoz képest – a 2013. évi költségvetés megfelelő végrehajtásának sérelme nélkül – további előirányzatokról rendelkezik;

| 5. | módosítás nélkül elfogadja a 6/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

5.

módosítás nélkül elfogadja a 6/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 6. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 6/2012. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 6/2012. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  HL L 56., 2012.2.29.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(4)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/192 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/192

---

P7_TA(2012)0486

Az Európai Unió új általános költségvetése a 2013-as költségvetési évre – valamennyi szakasz

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének új tervezetéről szóló tanácsi álláspontról – összes szakasz (17195/2012 – C7-0399/2012 – 2012/2307(BUD))

(2015/C 434/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel a növekedési és munkahely-teremtési paktumról szóló, a tagállamok által elfogadott, 2012. június 28–29-i EUCO 76/12. számú európai tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a növekedési és munkahely-teremtési paktumról szóló, a tagállamok által elfogadott, 2012. június 28–29-i EUCO 76/12. számú európai tanácsi határozatra,

| — | tekintettel a 2013. évi költségvetés (III. szakasz – Bizottság) elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2012. március 14-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. évi költségvetés (III. szakasz – Bizottság) elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2012. március 14-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2013-as pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2012. március 29-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2013-as pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2012. március 29-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a 2013. évi költségvetés tervezetéről folytatott háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazásról szóló, 2012. július 4-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. évi költségvetés tervezetéről folytatott háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazásról szóló, 2012. július 4-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a 2013-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetési tervezetre vonatkozó tanácsi álláspontról szóló, 2012. október 23-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetési tervezetre vonatkozó tanácsi álláspontról szóló, 2012. október 23-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel arra, hogy az egyeztetőbizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (6) bekezdésében említett huszonegy napos határidőn belül nem állapodott meg közös szövegtervezetben, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az egyeztetőbizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (6) bekezdésében említett huszonegy napos határidőn belül nem állapodott meg közös szövegtervezetben,

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének a Bizottság által 2012. november 23-án elfogadott új tervezetére (COM(2012)0716), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének a Bizottság által 2012. november 23-án elfogadott új tervezetére (COM(2012)0716),

| — | tekintettel a 2012. november 29-i háromoldalú költségvetési egyeztetés következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. november 29-i háromoldalú költségvetési egyeztetés következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének új tervezetéről a Tanács által 2012. december 6-án elfogadott, és a Parlamentnek ugyanezen a napon megküldött álláspontra (17195/2012 – C7-0399/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének új tervezetéről a Tanács által 2012. december 6-án elfogadott, és a Parlamentnek ugyanezen a napon megküldött álláspontra (17195/2012 – C7-0399/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75b. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75b. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0410/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0410/2012),

| 1. | emlékeztet, hogy a 2012. november 29-én, a háromoldalú egyeztetések során a Parlament és a Tanács által, nehéz tárgyalásokat követően megállapodott tervezet-csomag három elemből áll: a 6/2012. sz. költségvetés-módosítás 6 milliárd euróról, a kifizetési előirányzatok hiányának 2012. október 31-ig való részleges fedezésére, az Európai Unió 2013. évi költségvetése, 1 50  898,391 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzattal és 1 32  836,988 millió EUR kifizetési előirányzattal, valamint három együttes nyilatkozat, amelyek biztosítják, hogy a 2012-ben és 2013-ban szükséges kifizetések fedezése rendelkezésre fog állni; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet, hogy a 2012. november 29-én, a háromoldalú egyeztetések során a Parlament és a Tanács által, nehéz tárgyalásokat követően megállapodott tervezet-csomag három elemből áll: a 6/2012. sz. költségvetés-módosítás 6 milliárd euróról, a kifizetési előirányzatok hiányának 2012. október 31-ig való részleges fedezésére, az Európai Unió 2013. évi költségvetése, 1 50  898,391 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzattal és 1 32  836,988 millió EUR kifizetési előirányzattal, valamint három együttes nyilatkozat, amelyek biztosítják, hogy a 2012-ben és 2013-ban szükséges kifizetések fedezése rendelkezésre fog állni;

| 2. | üdvözli a kötelezettségi előirányzatok elfogadott szintjét, ami 1,1 milliárd eurós növelést jelent a Tanács első olvasatához képest; örömmel látja, hogy politikai prioritásainak nagy részét biztosítja a következő évi költségvetés, különös hangsúlyt fektetve a növekedést és a munkahelyteremtést célzó – az Európa 2020 stratégiában meghatározott –, uniós kötelezettségvállalás megfelelő végrehajtására; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a kötelezettségi előirányzatok elfogadott szintjét, ami 1,1 milliárd eurós növelést jelent a Tanács első olvasatához képest; örömmel látja, hogy politikai prioritásainak nagy részét biztosítja a következő évi költségvetés, különös hangsúlyt fektetve a növekedést és a munkahelyteremtést célzó – az Európa 2020 stratégiában meghatározott –, uniós kötelezettségvállalás megfelelő végrehajtására;

| 3. | megjegyzi, hogy a kifizetési előirányzatok 2013-ra jóváhagyott teljes összege a 6 milliárd EUR-nak a 6/2012. számú költségvetési módosításban történt elfogadását követően 2,15 %-al csökken a 2012. évi költségvetéshez képest; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a kifizetési előirányzatok 2013-ra jóváhagyott teljes összege a 6 milliárd EUR-nak a 6/2012. számú költségvetési módosításban történt elfogadását követően 2,15 %-al csökken a 2012. évi költségvetéshez képest;

| 4. | megjegyzi, hogy a Tanács által a tárgyalásokon tanúsított hajthatatlan álláspont miatt a kifizetések általános szintje 5 milliárd euróval alacsonyabb, mint a kifizetési szükségletekre vonatkozó becslések a Bizottság 2013-as évre vonatkozó költségvetési tervezetében; aggódik, hogy az előirányzatok e szintje elégtelen lesz a következő évben szükségessé váló, jelenleg ismert kifizetések fedezésére, valamint arra, hogy sürgősen végrehajthassák az Európai Tanács által 2012 júniusában megállapodott „növekedési és munkahely-teremtési paktumot”; meggyőződése azonban, hogy a megállapodás hiányából adódó költségek súlyosabb következményekkel és sokkal negatívabb hatással lennének az uniós fellépések és programok végrehajtására; kéri a Bizottságot, hogy havonta tegyen (tagállamonkénti és alaponkénti bontásban) jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok által a strukturális alapok, a kohéziós alap, a vidékfejlesztési alap és a halászati alap tekintetében 2012. október 31-től tett kifizetési igényekről; felszólít a kifizetésekkel foglalkozó nemzetközi munkacsoport létrehozására, amelyben a költségvetési hatóság két ágának együttes következtetéseiben kell meghatároznia a további lépéseket; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a Tanács által a tárgyalásokon tanúsított hajthatatlan álláspont miatt a kifizetések általános szintje 5 milliárd euróval alacsonyabb, mint a kifizetési szükségletekre vonatkozó becslések a Bizottság 2013-as évre vonatkozó költségvetési tervezetében; aggódik, hogy az előirányzatok e szintje elégtelen lesz a következő évben szükségessé váló, jelenleg ismert kifizetések fedezésére, valamint arra, hogy sürgősen végrehajthassák az Európai Tanács által 2012 júniusában megállapodott „növekedési és munkahely-teremtési paktumot”; meggyőződése azonban, hogy a megállapodás hiányából adódó költségek súlyosabb következményekkel és sokkal negatívabb hatással lennének az uniós fellépések és programok végrehajtására; kéri a Bizottságot, hogy havonta tegyen (tagállamonkénti és alaponkénti bontásban) jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok által a strukturális alapok, a kohéziós alap, a vidékfejlesztési alap és a halászati alap tekintetében 2012. október 31-től tett kifizetési igényekről; felszólít a kifizetésekkel foglalkozó nemzetközi munkacsoport létrehozására, amelyben a költségvetési hatóság két ágának együttes következtetéseiben kell meghatároznia a további lépéseket;

| 5. | ezért a legnagyobb politikai jelentőséget tulajdonítja a Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatoknak; minden szinten és minden eszközzel felügyelni fogja e nyilatkozatok betartását, és a szükséges kiegészítő források tagállamok általi biztosítását a jövő évben annak érdekében, hogy az Unió ki tudja fizetni számláit és meg tudja őrizni intézményi hitelességét és fizetőképességét; |
| --- | --- |

5.

ezért a legnagyobb politikai jelentőséget tulajdonítja a Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatoknak; minden szinten és minden eszközzel felügyelni fogja e nyilatkozatok betartását, és a szükséges kiegészítő források tagállamok általi biztosítását a jövő évben annak érdekében, hogy az Unió ki tudja fizetni számláit és meg tudja őrizni intézményi hitelességét és fizetőképességét;

| 6. | szavazatával támogatja a 2013-as költségvetést azzal a feltétellel, hogy a három intézmény a legmagasabb politikai szinten kötelezettséget vállal a 2012-ben hiányzó 2,9 milliárd EUR összegű kifizetések finanszírozását szolgáló különleges biztosítékokra, ami semmiképpen sem okozhatja a 2013-as kifizetési előirányzatok csökkenését; |
| --- | --- |

6.

szavazatával támogatja a 2013-as költségvetést azzal a feltétellel, hogy a három intézmény a legmagasabb politikai szinten kötelezettséget vállal a 2012-ben hiányzó 2,9 milliárd EUR összegű kifizetések finanszírozását szolgáló különleges biztosítékokra, ami semmiképpen sem okozhatja a 2013-as kifizetési előirányzatok csökkenését;

| 7. | megerősíti, hogy – a minden évben egyre nehezebbé váló költségvetési tárgyalások – jelenlegi holtpontjáról való kilendülés egyedüli módja az, hogy sürgősen és felelősen kell megoldani az Unió finanszírozásának kérdését a saját forrásoknak a következő többéves pénzügyi kerettől kezdődően életbe lépő valódi rendszerén keresztül, egyszer s mindenkorra felszámolva az EU nettó befizetői és nettó kedvezményezettjei közötti különbségtételt; |
| --- | --- |

7.

megerősíti, hogy – a minden évben egyre nehezebbé váló költségvetési tárgyalások – jelenlegi holtpontjáról való kilendülés egyedüli módja az, hogy sürgősen és felelősen kell megoldani az Unió finanszírozásának kérdését a saját forrásoknak a következő többéves pénzügyi kerettől kezdődően életbe lépő valódi rendszerén keresztül, egyszer s mindenkorra felszámolva az EU nettó befizetői és nettó kedvezményezettjei közötti különbségtételt;

| 8. | módosítás nélkül jóváhagyja a 2013. évi költségvetés új tervezetét a Tanács által módosított formában; |
| --- | --- |

8.

módosítás nélkül jóváhagyja a 2013. évi költségvetés új tervezetét a Tanács által módosított formában;

| 9. | utasítja elnökét, hogy nyilvánítsa véglegesen elfogadottnak a költségvetést, valamint gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetéséről; |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy nyilvánítsa véglegesen elfogadottnak a költségvetést, valamint gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetéséről;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi intézménynek és az érintett szerveknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi intézménynek és az érintett szerveknek, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

(2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0077.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0109.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0289.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0359.

---

MELLÉKLET

A HÁROM INTÉZMÉNYNEK A 2013. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSRŐL SZÓLÓ TÁRGYALÁSOK SORÁN MEGÁLLAPODOTT EGYÜTTES NYILATKOZATAI

(2012. december 10.)

Az Európai Parlament elnöke, az Európai Unió Tanácsának elnöke és az Európai Bizottság elnöke kijelentik, hogy a következő három nyilatkozatot a három intézmény a 2013. évi költségvetés jóváhagyása keretében elfogadta:

A 2013. évi kifizetési előirányzatokról szóló együttes nyilatkozat

Tekintettel a tagállamok költségvetési konszolidációs erőfeszítéseire, az Európai Parlament és a Tanács – miközben tudomásul veszi a kifizetési előirányzatoknak a Bizottság által a 2013. év tekintetében javasolt szintjét – elfogadja a 2013. évre vonatkozó kifizetési előirányzatoknak a Bizottság költségvetési tervezetéhez képest való csökkentését. Az Európai Parlament és a Tanács arra kéri a Bizottságot, hogy a Szerződés alapján tegyen meg minden szükséges lépést, és különösen hogy egy költségvetés-módosítás keretében igényeljen további kifizetési előirányzatokat, amennyiben a 2013. évi költségvetésben szereplő előirányzatok nem bizonyulnak elégségesnek az 1a. alfejezetben (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért), az 1b. alfejezetben (Kohézió a növekedésért és a foglalkoztatásért), a 2. fejezetben (A természeti erőforrások megőrzése és kezelése), a 3. fejezetben (Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése) és a 4. fejezetben (Az EU mint globális szereplő) szereplő kiadások fedezésére.

Az Európai Parlament és a Tanács továbbá felkéri a Bizottságot, hogy legkésőbb 2013. október közepéig nyújtson be az 1b. alfejezethez (Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért) tartozó kifizetési előirányzatok és a 2. fejezethez (A természeti erőforrások megőrzése és kezelése) tartozó vidékfejlesztés helyzetére vonatkozó frissített adatokat és becsléseket, valamint szükség esetén terjesszen elő költségvetés-módosítási tervezetet. A Tanács és az Európai Parlament tisztában van azzal, hogy előfordulhat, hogy már 2013 közepén szükség lesz költségvetés-módosítási tervezetre. Annak céljából, hogy elősegítsék az éves költségvetési eljárás keretében a kifizetési előirányzatokról való döntéshozatalt, a három intézmény megállapodik abban, hogy feltárják az azzal kapcsolatos lehetőségeket, hogy a közös kezelésű kifizetési előirányzatokra vonatkozó becsléseket hogyan lehetne jobban közelíteni a tényleges igényekhez.

Az Európai Parlament és a Tanács a kifizetési előirányzatok elmaradásának megelőzése érdekében a lehető legrövidebb időn belül állást foglal valamennyi költségvetésmódosítás-tervezetről. A Tanács és az Európai Parlament vállalja továbbá, hogy gyorsan feldolgozza a kifizetési előirányzatok esetleges átcsoportosításait – a pénzügyi keret fejezetei közötti átcsoportosításokat is beleértve – annak érdekében, hogy biztosítsa a költségvetésben szereplő kifizetési előirányzatok lehető legjobb felhasználását és azoknak a tényleges végrehajtással és igényekkel való összehangolását.

A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás 18. pontjának megfelelően az Európai Parlament és a Tanács emlékeztet arra, hogy a végrehajtás figyelembevételével biztosítani kell a kifizetési előirányzatok összegének a kötelezettségvállalási előirányzatok viszonylatában történő rendezett alakulását, hogy elkerülhető legyen ezáltal a fennálló kötelezettségvállalások („RAL”) rendellenes alakulása.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság az egész év során aktívan nyomon fogja követni a 2013. évi költségvetés végrehajtásának az alakulását, mégpedig a Bizottság által nyújtott részletes tájékoztatás alapján elsősorban a kifizetések végrehajtására, a befogadott költségtérítési kérelmekre és a felülvizsgált előrejelzésekre összpontosítva.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság mindenesetre emlékeztet az EUMSZ 323. cikkében előírt közös felelősségükre, mely értelmében „az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság feladata annak biztosítása, hogy az Unió harmadik felekkel szembeni jogi kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges pénzügyi eszközök rendelkezésre álljanak”.

A 2012. évi kifizetési igényekről szóló együttes nyilatkozat

Az Európai Parlament és a Tanács tudomásul veszi, hogy a kifizetéseknek a Bizottság által a 2013. évre vonatkozó költségvetés-tervezetben javasolt szintje azon a feltevésen alapult, hogy a 2012. évi kifizetési igényeket a 2012. évi költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatokból fogják kielégíteni. A 6/2012. sz. költségvetés-módosításban engedélyezett kiegészítő kifizetési előirányzatokat azonban a Bizottság által javasolt összeghez képest 2,9 milliárd euróval csökkentették, és azok most nem érik el a befogadott kifizetési kérelmek összesített szintjét.

A Bizottság ezért vállalja, hogy 2013 elején költségvetés-módosítási tervezetet nyújt majd be, amelynek az lesz az egyetlen célja, hogy a felfüggesztés megszüntetését követően fedezze a felfüggesztett 2012-es kérelmeket, valamint az egyéb függőben lévő jogi kötelezettségeket, a 2013. évi költségvetés megfelelő végrehajtásának sérelme nélkül.

Annak céljából, hogy biztosítsák az uniós költségvetési tervezés hatékonyságát, eredményességét és pontosságát, a Tanács és az Európai Parlament a lehető leghamarabb kialakítja majd az e költségvetés-módosítási tervezettel kapcsolatos álláspontját a még esetlegesen hiányzó összegek fedezése érdekében.

Együttes nyilatkozat az 5. fejezetről, valamint a bér- és nyugdíjkiigazításról

Az Európai Parlament és a Tanács megállapodik abban, hogy ebben a szakaszban a 2011. évi bérkiigazítás költségvetési hatását nem foglalják bele a 2013. évi költségvetésbe. A C-66/12., C-63/12., C-196/12. és C-453/12. ügyekkel kapcsolatos tanácsi álláspont sérelme nélkül közösen felkérik a Bizottságot, hogy amennyiben és amikor a Bíróság a Bizottság javára dönt, nyújtson be költségvetés-módosítási tervezetet a 2011. évi kiigazítás intézményekre gyakorolt hatásának szükséges finanszírozása céljából, beleértve a korábbi évekre vonatkozó visszamenőleges hatályt és az esetleges késedelmi kamatokat is.

Az Európai Parlament és a Tanács kötelezettséget vállal arra, hogy a lehető leghamarabb jóváhagyja ezt a költségvetésmódosítás-tervezetet, és a szükséges kiegészítő előirányzatokat rendelkezésre bocsátja, anélkül, hogy ezzel veszélyeztetné a politikai prioritásokat.”

A fenti nyilatkozatokban egyetértenek annak függvényében, hogy az Európai Parlament az EUMSZ 314. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint jóváhagyja-e a Tanács 2012. december 6-i, a 2013. évi költségvetésről szóló álláspontját.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/196 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/196

---

P7_TA(2012)0487

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Olaszország EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna Motorcycles referenciaszámú kérelme

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország „EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna Motorcycles” referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0616 – C7-0350/2012 – 2012/2265(BUD))

(2015/C 434/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0616 – C7-0350/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0616 – C7-0350/2012),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (a továbbiakban: a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (a továbbiakban: a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0416/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0416/2012),

| A. | mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel a 2009. május 1. után benyújtott kérelmek tekintetében az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2009. május 1. után benyújtott kérelmek tekintetében az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| D. | mivel Olaszország az Emilia-Romagna (ITH5) NUTS II szintű régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 30. ágazatban („Egyéb jármű gyártása”) (3) működő tíz vállalatnál történt 512 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 502 támogatásra jogosult) támogatást igényelt; |
| --- | --- |

D.

mivel Olaszország az Emilia-Romagna (ITH5) NUTS II szintű régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 30. ágazatban („Egyéb jármű gyártása”) (3) működő tíz vállalatnál történt 512 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 502 támogatásra jogosult) támogatást igényelt;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Olaszország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; megállapítja, hogy az elbocsátott munkavállalók száma épphogy meghaladja a beavatkozási szintet; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Olaszország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; megállapítja, hogy az elbocsátott munkavállalók száma épphogy meghaladja a beavatkozási szintet;

| 2. | tudomásul veszi, hogy az olasz hatóságok 2011. december 30-án nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és ennek értékelését a Bizottság 2012. október 19-én tette hozzáférhetővé; sajnálatosnak tartja a 10 hónapos, elhúzódó értékelési időszakot; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy az olasz hatóságok 2011. december 30-án nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és ennek értékelését a Bizottság 2012. október 19-én tette hozzáférhetővé; sajnálatosnak tartja a 10 hónapos, elhúzódó értékelési időszakot;

| 3. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében az olasz hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2012. március 1-jén, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében az olasz hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2012. március 1-jén, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik;

| 4. | felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és szakmai pályájuk során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók képesítési szintjeihez és szükségleteihez, hanem az aktuális üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

4.

felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és szakmai pályájuk során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók képesítési szintjeihez és szükségleteihez, hanem az aktuális üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 5. | üdvözli, hogy az intézkedések megtervezésére a szociális partnerekkel folytatott többszöri konzultáció keretében került sor; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az intézkedések megtervezésére a szociális partnerekkel folytatott többszöri konzultáció keretében került sor;

| 6. | hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a munkavállalók tömeges elbocsátásának megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a munkavállalók tömeges elbocsátásának megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából;

| 7. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság javaslatában a képzési intézkedések leírása nem tér ki arra, hogy a munkavállalókat előreláthatólag melyik ágazatban lehet újra foglalkoztatni, és hogy a kínált képzés igazodik-e a régió jövőbeli gazdasági kilátásaihoz és munkaerő-piaci igényeihez; |
| --- | --- |

7.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság javaslatában a képzési intézkedések leírása nem tér ki arra, hogy a munkavállalókat előreláthatólag melyik ágazatban lehet újra foglalkoztatni, és hogy a kínált képzés igazodik-e a régió jövőbeli gazdasági kilátásaihoz és munkaerő-piaci igényeihez;

| 8. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

8.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 9. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki;

| 11. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomaggal kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

11.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomaggal kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 12. | sajnálatosnak tartja, hogy a 2012. évi költségvetés EGAA-ra vonatkozó költségvetési sorának (04 05 01. költségvetési sor) 5 0 0 00  000 EUR összegű kifizetési előirányzata kevésnek bizonyult az összes kifizetés fedezésére; sajnálatosnak tartja továbbá a Bizottság azon javaslatát, hogy a kifizetést részben az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz költségvetési sorából (04 04 15. költségvetési sor) átcsoportosított 1 1 60  745 EUR összegből fedezzék ahelyett, hogy a 6/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet keretében kérne új forrásokat, ahogyan ezt az EGAA mozgósítására irányuló egyéb kérelmek esetén és a jelenlegi kérés részeként is (1 4 97  750 EUR) jogosan megtette; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t különálló, egyedi eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek hátrányosak az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

12.

sajnálatosnak tartja, hogy a 2012. évi költségvetés EGAA-ra vonatkozó költségvetési sorának (04 05 01. költségvetési sor) 5 0 0 00  000 EUR összegű kifizetési előirányzata kevésnek bizonyult az összes kifizetés fedezésére; sajnálatosnak tartja továbbá a Bizottság azon javaslatát, hogy a kifizetést részben az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz költségvetési sorából (04 04 15. költségvetési sor) átcsoportosított 1 1 60  745 EUR összegből fedezzék ahelyett, hogy a 6/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet keretében kérne új forrásokat, ahogyan ezt az EGAA mozgósítására irányuló egyéb kérelmek esetén és a jelenlegi kérés részeként is (1 4 97  750 EUR) jogosan megtette; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t különálló, egyedi eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek hátrányosak az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve;

| 13. | sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

13.

sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést;

| 14. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

14.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 15. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Olaszország „EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna Motorcycles” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2013/317/EU határozat.)

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/199 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/199

---

P7_TA(2012)0488

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (Svédország „EGF/2012/005 SE/Saab” referenciaszámú kérelme)

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Svédország „EGF/2012/005 SE/Saab” referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0622 – C7-0363/2012 – 2012/2279(BUD))

(2015/C 434/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0622 – C7–0363/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0622 – C7–0363/2012),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0413/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0413/2012),

| A. | mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől kezdődően benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat; |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől kezdődően benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az Alap igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az Alap igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| D. | mivel Svédország támogatást igényelt a Saab Automobile SA vállalatnál, annak egyik leányvállalatánál, nevezetesen a SAAB Automobile Powertrain AB-nél, valamint 16 svédországi beszállítójánál történt összesen 3  748 elbocsátással kapcsolatban, amelyek közül 1  350 jogosult támogatásra; |
| --- | --- |

D.

mivel Svédország támogatást igényelt a Saab Automobile SA vállalatnál, annak egyik leányvállalatánál, nevezetesen a SAAB Automobile Powertrain AB-nél, valamint 16 svédországi beszállítójánál történt összesen 3  748 elbocsátással kapcsolatban, amelyek közül 1  350 jogosult támogatásra;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Svédország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Svédország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | üdvözli a svéd kérelmet; sajnálja azonban, hogy az EGAA-támogatás megpályázása ellenére Svédország egyike azoknak az országoknak, amelyek aláássák az alap 2013 utáni jövőjét és blokkolják a „válság miatti eltérés” meghosszabbítását; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a svéd kérelmet; sajnálja azonban, hogy az EGAA-támogatás megpályázása ellenére Svédország egyike azoknak az országoknak, amelyek aláássák az alap 2013 utáni jövőjét és blokkolják a „válság miatti eltérés” meghosszabbítását;

| 3. | megjegyzi, hogy a svéd hatóságok 2012. május 25-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és ennek értékelését a Bizottság 2012. október 19-én tette hozzáférhetővé; üdvözli, hogy az értékelési időszak viszonylag gyorsan lezajlott; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a svéd hatóságok 2012. május 25-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és ennek értékelését a Bizottság 2012. október 19-én tette hozzáférhetővé; üdvözli, hogy az értékelési időszak viszonylag gyorsan lezajlott;

| 4. | üdvözli, hogy a svéd hatóságok azonnal segíteni próbáltak az elbocsátott munkavállalóknak, és hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának végrehajtását már 2011. december 20-án, a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat előtt megkezdték; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy a svéd hatóságok azonnal segíteni próbáltak az elbocsátott munkavállalóknak, és hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának végrehajtását már 2011. december 20-án, a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat előtt megkezdték;

| 5. | felhívja a figyelmet annak jelentőségére, hogy személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák a munkavállalók munkavállalási esélyeit; elvárja, hogy a koordinált csomag keretében biztosított képzést az elbocsátott munkavállalók szintjéhez és szükségleteihez, illetve a jelenlegi üzleti környezethez igazítsák; |
| --- | --- |

5.

felhívja a figyelmet annak jelentőségére, hogy személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák a munkavállalók munkavállalási esélyeit; elvárja, hogy a koordinált csomag keretében biztosított képzést az elbocsátott munkavállalók szintjéhez és szükségleteihez, illetve a jelenlegi üzleti környezethez igazítsák;

| 6. | megjegyzi, hogy ez egy újabb olyan EGAA-kérelem, amely az autógyártási ágazatot érintő elbocsátásokkal kapcsolatos, és hogy 16 kérelemmel ezt az ágazatot érintették legtöbbször a benyújtott EGAA-kérelmek, mind a válság, mind a globalizációs kritériumok vonatkozásában; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy ez egy újabb olyan EGAA-kérelem, amely az autógyártási ágazatot érintő elbocsátásokkal kapcsolatos, és hogy 16 kérelemmel ezt az ágazatot érintették legtöbbször a benyújtott EGAA-kérelmek, mind a válság, mind a globalizációs kritériumok vonatkozásában;

| 7. | hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a tömeges elbocsátásokhoz kapcsolódó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a tömeges elbocsátásokhoz kapcsolódó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából;

| 8. | sajnálja, hogy a Saab csődje a munkanélküliség 20 %-os növekedéséhez vezetett Trollhättan régiójában, ahol a termelőüzem volt található; megállapítja, hogy a svéd hatóságok az elbocsátott 3  239 munkavállaló közül csak 1  350-et vontak be az EGAA-ból nyújtandó támogatásba; kéri a svéd hatóságokat, hogy teljes mértékben használják ki az EGAA-t az elbocsátott munkavállalók érdekében; |
| --- | --- |

8.

sajnálja, hogy a Saab csődje a munkanélküliség 20 %-os növekedéséhez vezetett Trollhättan régiójában, ahol a termelőüzem volt található; megállapítja, hogy a svéd hatóságok az elbocsátott 3  239 munkavállaló közül csak 1  350-et vontak be az EGAA-ból nyújtandó támogatásba; kéri a svéd hatóságokat, hogy teljes mértékben használják ki az EGAA-t az elbocsátott munkavállalók érdekében;

| 9. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló, a költségvetési hatósághoz intézett javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

9.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló, a költségvetési hatósághoz intézett javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 10. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében;

| 11. | üdvözli, hogy a svéd hatóságok hangsúlyt fektetnek a csomagban található kiegészítő intézkedésekre a munkanélküliek rendelkezésére álló rendszeres szolgáltatásokhoz képest; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy a svéd hatóságok hangsúlyt fektetnek a csomagban található kiegészítő intézkedésekre a munkanélküliek rendelkezésére álló rendszeres szolgáltatásokhoz képest;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki;

| 13. | üdvözli, hogy a kínált képzés összhangban áll a régió készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos jövőbeli igényeivel, és hogy a növekedés területeire, így például a megújuló ágazatra fog összpontosítani; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy a kínált képzés összhangban áll a régió készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos jövőbeli igényeivel, és hogy a növekedés területeire, így például a megújuló ágazatra fog összpontosítani;

| 14. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy éves jelentései tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy elkerüljék az Unió által finanszírozott szolgáltatások kettőzését; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy éves jelentései tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy elkerüljék az Unió által finanszírozott szolgáltatások kettőzését;

| 15. | üdvözli, hogy az önkormányzat pozitív kapcsolatokat alakított ki a szociális partnerekkel a Saab munkavállalóinak megsegítése során; sajnálja azonban, hogy a Bizottság javaslata nem tartalmaz részletesebb információt az intézkedések végrehajtása során a szociális partnerekkel folytatott konzultációs folyamatról, és különösen a Saab – esetleges pénzügyi – bevonásáról; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy az önkormányzat pozitív kapcsolatokat alakított ki a szociális partnerekkel a Saab munkavállalóinak megsegítése során; sajnálja azonban, hogy a Bizottság javaslata nem tartalmaz részletesebb információt az intézkedések végrehajtása során a szociális partnerekkel folytatott konzultációs folyamatról, és különösen a Saab – esetleges pénzügyi – bevonásáról;

| 16. | sajnálatosnak tartja, hogy a 2012. évi költségvetés EGAA költségvetési sorának (04 05 01. költségvetési sor) 5 0 0 00  000 eurós kifizetési előirányzata kevésnek bizonyult az összes kifizetés fedezésére; sajnálatosnak tartja továbbá a Bizottság azon javaslatát, hogy a kifizetést az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz költségvetési sorából (04 04 15. költségvetési sor) átcsoportosított összegből fedezzék ahelyett, hogy a 6/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet keretében kérne új forrásokat, ahogyan ezt az EGAA mozgósítására irányuló egyéb kérelmek esetén indokoltan megtette; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek végzetesek lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

16.

sajnálatosnak tartja, hogy a 2012. évi költségvetés EGAA költségvetési sorának (04 05 01. költségvetési sor) 5 0 0 00  000 eurós kifizetési előirányzata kevésnek bizonyult az összes kifizetés fedezésére; sajnálatosnak tartja továbbá a Bizottság azon javaslatát, hogy a kifizetést az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz költségvetési sorából (04 04 15. költségvetési sor) átcsoportosított összegből fedezzék ahelyett, hogy a 6/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet keretében kérne új forrásokat, ahogyan ezt az EGAA mozgósítására irányuló egyéb kérelmek esetén indokoltan megtette; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek végzetesek lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve;

| 17. | sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

17.

sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést;

| 18. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

18.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 19. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Svédország „EGF/2012/005 SE/Saab” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2013/18/EU határozat.)

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/201 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/201

---

P7_TA(2012)0489

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Spanyolország EGF/2011/018 ES/Pais Vasco Productos metálicos referenciaszámú kérelme

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Spanyolország „EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos” referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0620 – C7-0364/2012 – 2012/2280(BUD))

(2015/C 434/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0620 – C7-0364/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0620 – C7-0364/2012),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (a továbbiakban: a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (a továbbiakban: a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0415/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0415/2012),

| A. | mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel País Vasco (ES21) NUTS II. szintű régiójában a NACE Rev. 2 rendszer szerinti 25. ágazatban („Fémfeldolgozási termék gyártása, kivéve gépek és berendezések”) (3) működő 423 vállalatnál történt 1  106 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 500 támogatásra jogosult) Spanyolország kérelmet nyújtott be pénzügyi hozzájárulás iránt; |
| --- | --- |

D.

mivel País Vasco (ES21) NUTS II. szintű régiójában a NACE Rev. 2 rendszer szerinti 25. ágazatban („Fémfeldolgozási termék gyártása, kivéve gépek és berendezések”) (3) működő 423 vállalatnál történt 1  106 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 500 támogatásra jogosult) Spanyolország kérelmet nyújtott be pénzügyi hozzájárulás iránt;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Spanyolország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Spanyolország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | megjegyzi, hogy a spanyol hatóságok 2011. december 28-án nyújtották be az EGAA-hoz a pénzügyi támogatás folyósítása iránti kérelmet, és ennek értékelését a Bizottság 2012. október 19-án tette hozzáférhetővé; sajnálatosnak tartja a 10 hónapos, elhúzódó értékelési időszakot; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy a spanyol hatóságok 2011. december 28-án nyújtották be az EGAA-hoz a pénzügyi támogatás folyósítása iránti kérelmet, és ennek értékelését a Bizottság 2012. október 19-án tette hozzáférhetővé; sajnálatosnak tartja a 10 hónapos, elhúzódó értékelési időszakot;

| 3. | üdvözli, hogy a munkavállalók azonnali támogatása érdekében a spanyol hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2012. március 19-én, még a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy a munkavállalók azonnali támogatása érdekében a spanyol hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2012. március 19-én, még a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik;

| 4. | megjegyzi, hogy a spanyol hatóságok jelentése szerint a korábbi EGAA-kérelmekkel kapcsolatos tapasztalataikra alapozott meglátásuk az, hogy az elbocsátott munkavállalók közül csak 500 kívánt részt venni az EGAA-ból támogatott intézkedésekben; felszólítja a spanyol hatóságokat, hogy teljes körűen használják ki az EGAA-támogatásban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a spanyol hatóságok jelentése szerint a korábbi EGAA-kérelmekkel kapcsolatos tapasztalataikra alapozott meglátásuk az, hogy az elbocsátott munkavállalók közül csak 500 kívánt részt venni az EGAA-ból támogatott intézkedésekben; felszólítja a spanyol hatóságokat, hogy teljes körűen használják ki az EGAA-támogatásban rejlő lehetőségeket;

| 5. | felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók képesítési szintjeihez és szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

5.

felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók képesítési szintjeihez és szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 6. | hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából;

| 7. | üdvözli, hogy az intézkedések megtervezésére a szociális partnerekkel folytatott konzultáció keretében került sor, és hogy a regionális hatóságok, az üzleti szféra képviselői és szakszervezetek az EGAA-projekt összehangolásáért, irányításáért és végrehajtásáért felelős különbizottságot alakítottak; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy az intézkedések megtervezésére a szociális partnerekkel folytatott konzultáció keretében került sor, és hogy a regionális hatóságok, az üzleti szféra képviselői és szakszervezetek az EGAA-projekt összehangolásáért, irányításáért és végrehajtásáért felelős különbizottságot alakítottak;

| 8. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló, a költségvetési hatósághoz intézett javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

8.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló, a költségvetési hatósághoz intézett javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 9. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság javaslatában a képzési intézkedések leírása nem tér ki arra, hogy a munkavállalókat előreláthatólag melyik ágazatban lehet újra foglalkoztatni, és hogy a csomag igazodik-e a régió jövőbeli gazdasági kilátásaihoz; |
| --- | --- |

9.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság javaslatában a képzési intézkedések leírása nem tér ki arra, hogy a munkavállalókat előreláthatólag melyik ágazatban lehet újra foglalkoztatni, és hogy a csomag igazodik-e a régió jövőbeli gazdasági kilátásaihoz;

| 10. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében;

| 11. | sajnálja, hogy a vállalkozói készséget támogató intézkedések nem rendelkeznek saját vállalkozás indítására szolgáló pénzügyi támogatásról, miközben több pénzügyi ösztönzőt is kínálnak a munkavállalók számára a képzési intézkedéseket követően; |
| --- | --- |

11.

sajnálja, hogy a vállalkozói készséget támogató intézkedések nem rendelkeznek saját vállalkozás indítására szolgáló pénzügyi támogatásról, miközben több pénzügyi ösztönzőt is kínálnak a munkavállalók számára a képzési intézkedéseket követően;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket;

| 13. | üdvözli, hogy az EGAA-ból támogatott projektet tájékoztatási és népszerűsítési intézkedések átfogó csomagja kíséri; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy az EGAA-ból támogatott projektet tájékoztatási és népszerűsítési intézkedések átfogó csomagja kíséri;

| 14. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes tiszteletben tatásának biztosítása érdekében, és hogy elkerüljék az Unió által finanszírozott szolgáltatások kettőzését; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes tiszteletben tatásának biztosítása érdekében, és hogy elkerüljék az Unió által finanszírozott szolgáltatások kettőzését;

| 15. | üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2012-es költségvetésben 5 0 0 00  000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel a lehetőségekhez mérten elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek végzetesek lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2012-es költségvetésben 5 0 0 00  000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel a lehetőségekhez mérten elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek végzetesek lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve;

| 16. | sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, hogy elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

16.

sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, hogy elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést;

| 17. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

17.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 18. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 19. | utasítja elnökét, hogy a melléklettel együtt továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy a melléklettel együtt továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Spanyolország „EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2013/16/EU határozat.)

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/204 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/204

---

P7_TA(2012)0490

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Dánia EGF/2011/013 DK/Flextronics referenciaszámú kérelme

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Dánia „EGF/2011/013 DK/Flextronics” referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0623 – C7-0362/2012 – 2012/2278(BUD))

(2015/C 434/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0623 – C7-0362/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0623 – C7-0362/2012),

| — | tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodásra (1) (a továbbiakban: a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodásra (1) (a továbbiakban: a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0417/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0417/2012),

| A. | mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatálya a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztésre került az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatálya a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztésre került az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Dánia támogatást igényelt a Flextronics International Denmark A/S vállalatnál a 2011. július 1. és 2011. október 31. közötti négyhónapos referencia-időszakban történt 303 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 153 jogosult támogatásra), amely magában foglal a referencia-időszakon kívül, de ugyancsak a csoportos létszám-leépítési eljárás keretében végrehajtott 87 elbocsátást, |
| --- | --- |

D.

mivel Dánia támogatást igényelt a Flextronics International Denmark A/S vállalatnál a 2011. július 1. és 2011. október 31. közötti négyhónapos referencia-időszakban történt 303 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 153 jogosult támogatásra), amely magában foglal a referencia-időszakon kívül, de ugyancsak a csoportos létszám-leépítési eljárás keretében végrehajtott 87 elbocsátást,

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének c) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Dánia jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének c) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Dánia jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | tudomásul veszi, hogy a dán hatóságok 2011. december 21-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelyet 2012. augusztus 23-án további információkkal egészítettek ki, és hogy annak értékelését a Bizottság csak 2012. október 19-én tette közzé; sajnálja, hogy az értékelés sok időt vett igénybe, és érdeklődik azzal kapcsolatban, hogy e dán kérelem értékeléséhez miért volt szükség 10 hónapra; sürgeti a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az értékelési folyamatot; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy a dán hatóságok 2011. december 21-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelyet 2012. augusztus 23-án további információkkal egészítettek ki, és hogy annak értékelését a Bizottság csak 2012. október 19-én tette közzé; sajnálja, hogy az értékelés sok időt vett igénybe, és érdeklődik azzal kapcsolatban, hogy e dán kérelem értékeléséhez miért volt szükség 10 hónapra; sürgeti a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az értékelési folyamatot;

| 3. | üdvözli, hogy a munkavállalók azonnali támogatása érdekében a dán hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2012. március 21-én, a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy a munkavállalók azonnali támogatása érdekében a dán hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2012. március 21-én, a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik;

| 4. | üdvözli a dán kérelmet; sajnálja azonban, hogy az EGAA Dánia általi, egyrészt a kereskedelemmel, másrészt a válsággal kapcsolatos kritériumok alapján történő többszöri sikeres igénybevétele ellenére Dánia egyike azoknak az országoknak, amelyek aláássák az EGAA 2013 utáni jövőjét és blokkolják a „válság miatti eltérés” meghosszabbítását; továbbá aggályosnak tartja, hogy Dánia a szingapúri bejegyzésű, létesítményeit jelenleg Ázsiába költöztető Flextronics International Ltd által alapított Flextronics International Denmark nevében pályázik az EGAA igénybevételére; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a dán kérelmet; sajnálja azonban, hogy az EGAA Dánia általi, egyrészt a kereskedelemmel, másrészt a válsággal kapcsolatos kritériumok alapján történő többszöri sikeres igénybevétele ellenére Dánia egyike azoknak az országoknak, amelyek aláássák az EGAA 2013 utáni jövőjét és blokkolják a „válság miatti eltérés” meghosszabbítását; továbbá aggályosnak tartja, hogy Dánia a szingapúri bejegyzésű, létesítményeit jelenleg Ázsiába költöztető Flextronics International Ltd által alapított Flextronics International Denmark nevében pályázik az EGAA igénybevételére;

| 5. | felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók képesítési szintjeihez és szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

5.

felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók képesítési szintjeihez és szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 6. | kölcsönösségre szólít fel a kereskedelem terén az Unió és a harmadik országok között, ami alapvető feltétel ahhoz, hogy az európai uniós vállalatok új, nem európai piacokra juthassanak el; |
| --- | --- |

6.

kölcsönösségre szólít fel a kereskedelem terén az Unió és a harmadik országok között, ami alapvető feltétel ahhoz, hogy az európai uniós vállalatok új, nem európai piacokra juthassanak el;

| 7. | hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a munkavállalók tömeges elbocsátását érintő ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a munkavállalók tömeges elbocsátását érintő ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából;

| 8. | tudomásul veszi, hogy a dán hatóságok tájékoztatása szerint az elbocsátott 303 munkavállalóból becslésük szerint csak 153 választaná az intézkedésekben való részvételt; felhívja a dán hatóságokat, hogy használják ki teljes mértékben az EGAA-támogatásban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi, hogy a dán hatóságok tájékoztatása szerint az elbocsátott 303 munkavállalóból becslésük szerint csak 153 választaná az intézkedésekben való részvételt; felhívja a dán hatóságokat, hogy használják ki teljes mértékben az EGAA-támogatásban rejlő lehetőségeket;

| 9. | kéri, hogy az érintett intézmények tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be a költségvetési hatóságnak; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább javul majd az eljárás, és az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb lesz; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy az érintett intézmények tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be a költségvetési hatóságnak; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább javul majd az eljárás, és az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb lesz;

| 10. | megállapítja, hogy Midtjylland régió, ahol Skive városa található, már részesült támogatásban az EGAA-ból két kérelem, nevezetesen az EGF/2010/017 Midtjylland Machinery és az EGF/2012/003 Vestas alapján; |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy Midtjylland régió, ahol Skive városa található, már részesült támogatásban az EGAA-ból két kérelem, nevezetesen az EGF/2010/017 Midtjylland Machinery és az EGF/2012/003 Vestas alapján;

| 11. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott, egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott, egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében;

| 12. | megállapítja, hogy a dán hatóságok személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagját javasolják (12  891 EUR munkavállalónként); üdvözli azonban, hogy a csomag olyan intézkedésekből áll, amelyek kiegészítő és újító jellegűek azokhoz képest, amelyeket a munkaügyi központok rendszeresen ajánlanak, valamint csomag alkalmas arra, hogy munkavállalók készségek és tapasztalatok alapján kialakított különböző csoportjait támogassa annak érdekében, hogy meg tudjanak birkózni a helyi munkaerő-piaci nehézségekkel; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy a dán hatóságok személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagját javasolják (12  891 EUR munkavállalónként); üdvözli azonban, hogy a csomag olyan intézkedésekből áll, amelyek kiegészítő és újító jellegűek azokhoz képest, amelyeket a munkaügyi központok rendszeresen ajánlanak, valamint csomag alkalmas arra, hogy munkavállalók készségek és tapasztalatok alapján kialakított különböző csoportjait támogassa annak érdekében, hogy meg tudjanak birkózni a helyi munkaerő-piaci nehézségekkel;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket;

| 14. | üdvözli, hogy a szakképzési tanfolyamok a lehetséges növekedés új területeit célozzák meg, és hogy az összehangolt csomag tervezése a helyi munkaerőpiac, illetve az elbocsátott munkavállalók képességeinek mélyreható elemzésén alapul; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy a szakképzési tanfolyamok a lehetséges növekedés új területeit célozzák meg, és hogy az összehangolt csomag tervezése a helyi munkaerőpiac, illetve az elbocsátott munkavállalók képességeinek mélyreható elemzésén alapul;

| 15. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy a csomag milyen módon egészíti ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes tiszteletben tartásának biztosítása, és az Unió által finanszírozott szolgáltatások megkettőzésének elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy a csomag milyen módon egészíti ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes tiszteletben tartásának biztosítása, és az Unió által finanszírozott szolgáltatások megkettőzésének elkerülése érdekében;

| 16. | üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja új vállalkozás indításához is kínál tanfolyamokat, ami 20 munkavállaló esetében várható; tudomásul veszi, hogy a javaslat nem tartalmaz pénzügyi ösztönzőt vállalkozások alapítására; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja új vállalkozás indításához is kínál tanfolyamokat, ami 20 munkavállaló esetében várható; tudomásul veszi, hogy a javaslat nem tartalmaz pénzügyi ösztönzőt vállalkozások alapítására;

| 17. | üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2012-es költségvetésben 5 0 0 00  000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel a lehetőségekhez mérten elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló, más költségvetési sorokból történő átcsoportosítások, amelyek hátrányosak lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2012-es költségvetésben 5 0 0 00  000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel a lehetőségekhez mérten elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló, más költségvetési sorokból történő átcsoportosítások, amelyek hátrányosak lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve;

| 18. | ugyanakkor megállapítja, hogy munkavállalónként az intézkedésekben való részvételre 4  439 EUR napidíj szerepel, amelyet túl magasnak tart; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t a jövőben elsősorban képzési és álláskeresési, valamint pályaorientációs programokra kell fordítani, és a juttatásokra szánt pénzügyi hozzájárulásának mindig csak kiegészítő jellegűnek szabad lennie, továbbá párhuzamosnak kell lennie az elbocsátott munkavállalók számára a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések által megállapított juttatásokkal; |
| --- | --- |

18.

ugyanakkor megállapítja, hogy munkavállalónként az intézkedésekben való részvételre 4  439 EUR napidíj szerepel, amelyet túl magasnak tart; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t a jövőben elsősorban képzési és álláskeresési, valamint pályaorientációs programokra kell fordítani, és a juttatásokra szánt pénzügyi hozzájárulásának mindig csak kiegészítő jellegűnek szabad lennie, továbbá párhuzamosnak kell lennie az elbocsátott munkavállalók számára a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések által megállapított juttatásokkal;

| 19. | sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, hogy elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-i határidő után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését; felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

19.

sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, hogy elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-i határidő után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését; felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést;

| 20. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

20.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 21. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 22. | utasítja elnökét, hogy a melléklettel együtt továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy a melléklettel együtt továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Dánia „EGF/2011/013 DK/Flextronics” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2013/14/EU határozat.)

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/207 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/207

---

P7_TA(2012)0491

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Románia EGF/2011/014 RO/Nokia referenciaszámú kérelme

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Románia EGF/2011/014 RO/Nokia referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0618 – C7-0359/2012 – 2012/2275(BUD))

(2015/C 434/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0618 – C7-0359/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0618 – C7-0359/2012),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0414/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0414/2012),

| A. | mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásai miatt nehéz helyzetbe került munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásai miatt nehéz helyzetbe került munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az európai globalizációs alkalmazkodási alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai globalizációs alkalmazkodási alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Románia támogatást igényelt az SC Nokia Romania SRL vállalatnál és egy romániai beszállítónál történt 1  904 elbocsátással kapcsolatban, amelyek közül 1  416 jogosult támogatásra; |
| --- | --- |

D.

mivel Románia támogatást igényelt az SC Nokia Romania SRL vállalatnál és egy romániai beszállítónál történt 1  904 elbocsátással kapcsolatban, amelyek közül 1  416 jogosult támogatásra;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Románia jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Románia jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | tudomásul veszi, hogy a román hatóságok 2011. december 22-én benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelyet 2012. augusztus 22-én további információkkal egészítettek ki, és hogy a Bizottság csak 2012. október 19-én értékelte a kérelmet; sajnálja, hogy az értékelés sok időt vett igénybe, és érdeklődik azzal kapcsolatban, hogy e kérelem értékeléséhez miért volt szükség 8 hónapra; sürgeti a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az értékelési folyamatot; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy a román hatóságok 2011. december 22-én benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelyet 2012. augusztus 22-én további információkkal egészítettek ki, és hogy a Bizottság csak 2012. október 19-én értékelte a kérelmet; sajnálja, hogy az értékelés sok időt vett igénybe, és érdeklődik azzal kapcsolatban, hogy e kérelem értékeléséhez miért volt szükség 8 hónapra; sürgeti a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az értékelési folyamatot;

| 3. | üdvözli a Románia által az EGAA-ból nyújtandó támogatásra beadott első kérelmet; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a Románia által az EGAA-ból nyújtandó támogatásra beadott első kérelmet;

| 4. | üdvözli, hogy a munkavállalók azonnali támogatása érdekében a román hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2011. december 8-án, a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy a munkavállalók azonnali támogatása érdekében a román hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2011. december 8-án, a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik;

| 5. | felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során kifejlesztett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók képesítési szintjeihez és szükségleteihez, hanem az aktuális üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

5.

felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során kifejlesztett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók képesítési szintjeihez és szükségleteihez, hanem az aktuális üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 6. | sajnálja, hogy a romániai Clujban és a finnországi Salóban (Finnország EGF/2012/006/ FI/Nokia referenciaszámú kérelme) történt elbocsátások a Nokia azon vállalati döntéséből erednek, hogy termelőüzemeit Ázsiába költözteti, és a Nokia Corporation 2013 végére 17  000 munkavállaló leépítését megcélzó világszintű tervének részét képezik; |
| --- | --- |

6.

sajnálja, hogy a romániai Clujban és a finnországi Salóban (Finnország EGF/2012/006/ FI/Nokia referenciaszámú kérelme) történt elbocsátások a Nokia azon vállalati döntéséből erednek, hogy termelőüzemeit Ázsiába költözteti, és a Nokia Corporation 2013 végére 17  000 munkavállaló leépítését megcélzó világszintű tervének részét képezik;

| 7. | hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a tömeges elbocsátásokkal kapcsolatos ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a tömeges elbocsátásokkal kapcsolatos ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából;

| 8. | kölcsönösségre szólít fel a kereskedelem terén az Unió és a harmadik országok között, ami alapvető feltétel ahhoz, hogy az uniós vállalatok új, nem európai piacokra juthassanak el; |
| --- | --- |

8.

kölcsönösségre szólít fel a kereskedelem terén az Unió és a harmadik országok között, ami alapvető feltétel ahhoz, hogy az uniós vállalatok új, nem európai piacokra juthassanak el;

| 9. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt benyújtsák a költségvetési hatóság számára; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

9.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt benyújtsák a költségvetési hatóság számára; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 10. | megállapítja, hogy az EGAA már igénybevételre került 1  337 elbocsátott munkavállaló javára a Nokia-gyár Németországból Romániába történő 2008. évi áthelyezésekor; megállapítja, hogy most, három évvel később, újra az EGAA-t kell igénybe venni, mivel a Clujban a németországi gyár bezárását követően megnyitott termelőüzem 2011-ben bezárt az Ázsiába való áthelyezés miatt; felvilágosítást kér arról, hogy a Nokia részesült-e regionális, nemzeti vagy európai szintű pénzügyi ösztönzőkben (különösen a kohéziós alapokból) üzemének Németországból Romániába való áthelyezésekor; |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy az EGAA már igénybevételre került 1  337 elbocsátott munkavállaló javára a Nokia-gyár Németországból Romániába történő 2008. évi áthelyezésekor; megállapítja, hogy most, három évvel később, újra az EGAA-t kell igénybe venni, mivel a Clujban a németországi gyár bezárását követően megnyitott termelőüzem 2011-ben bezárt az Ázsiába való áthelyezés miatt; felvilágosítást kér arról, hogy a Nokia részesült-e regionális, nemzeti vagy európai szintű pénzügyi ösztönzőkben (különösen a kohéziós alapokból) üzemének Németországból Romániába való áthelyezésekor;

| 11. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében;

| 12. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság javaslata jelzi, hogy az EGAA mozgósítására irányuló újabb kérelem várható a salói Nokia-központ második elbocsátási hullámának fedezésére, ezért kéri a Bizottságot, hogy tisztázza, hogy maga a Nokia pénzügyileg milyen mértékben támogatja a leépítéseket; |
| --- | --- |

12.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság javaslata jelzi, hogy az EGAA mozgósítására irányuló újabb kérelem várható a salói Nokia-központ második elbocsátási hullámának fedezésére, ezért kéri a Bizottságot, hogy tisztázza, hogy maga a Nokia pénzügyileg milyen mértékben támogatja a leépítéseket;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket;

| 14. | sajnálja, hogy a Bizottság javaslata nem tartalmaz statisztikát a régióban tapasztalható munkanélküliségi rátára vonatkozóan; megállapítja azonban, hogy 2011-ben a kolozsvári térségben az informatikai és kommunikációs ágazatra specializálódó összes munkavállaló majdnem 40 %-a a Nokiánál dolgozott; megállapítja, hogy a Nokiánál történő elbocsátások jelentős hatással vannak a régióban tapasztalható foglalkoztatási helyzetre; |
| --- | --- |

14.

sajnálja, hogy a Bizottság javaslata nem tartalmaz statisztikát a régióban tapasztalható munkanélküliségi rátára vonatkozóan; megállapítja azonban, hogy 2011-ben a kolozsvári térségben az informatikai és kommunikációs ágazatra specializálódó összes munkavállaló majdnem 40 %-a a Nokiánál dolgozott; megállapítja, hogy a Nokiánál történő elbocsátások jelentős hatással vannak a régióban tapasztalható foglalkoztatási helyzetre;

| 15. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes tiszteletben tatásának biztosítása érdekében, és hogy elkerüljék az Unió által finanszírozott szolgáltatások kettőzését; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes tiszteletben tatásának biztosítása érdekében, és hogy elkerüljék az Unió által finanszírozott szolgáltatások kettőzését;

| 16. | üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2012-es költségvetésben 5 0 0 00  000 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel az Alapra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel a lehetőségekhez mérten elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek végzetesek lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2012-es költségvetésben 5 0 0 00  000 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel az Alapra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel a lehetőségekhez mérten elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek végzetesek lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve;

| 17. | magyarázatot vár a Bizottságtól arra, hogy a Nokia részt vett-e a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakításában és esetleg társfinanszírozásában; |
| --- | --- |

17.

magyarázatot vár a Bizottságtól arra, hogy a Nokia részt vett-e a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakításában és esetleg társfinanszírozásában;

| 18. | sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését; felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

18.

sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését; felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést;

| 19. | sajnálja, hogy nem állnak rendelkezésre részletes információk az összehangolt csomagon belül biztosítandó képzési intézkedések és szakmai gyakorlatok típusairól, valamint arról, hogy ezek hogyan párosulnak a helyi készségekkel és a képesítésre vonatkozó igényekkel, továbbá a régión belüli jövőbeli növekedés lehetséges területeivel; |
| --- | --- |

19.

sajnálja, hogy nem állnak rendelkezésre részletes információk az összehangolt csomagon belül biztosítandó képzési intézkedések és szakmai gyakorlatok típusairól, valamint arról, hogy ezek hogyan párosulnak a helyi készségekkel és a képesítésre vonatkozó igényekkel, továbbá a régión belüli jövőbeli növekedés lehetséges területeivel;

| 20. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

20.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 21. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Románia „EGF/2011/014 RO/Nokia” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2013/15/EU határozat.)

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/210 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/210

---

P7_TA(2012)0492

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Ausztria EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen referenciaszámú kérelme

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Ausztria „EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen” referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0621 – C7-0361/2012 – 2012/2277(BUD))

(2015/C 434/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0621 – C7-0361/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0621 – C7-0361/2012),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (a továbbiakban: a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (a továbbiakban: a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0419/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0419/2012),

| A. | mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| D. | mivel Ausztria a Steiermark (AT22) NUTS II szintű régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 88. ágazatban („Szociális ellátás bentlakás nélkül”) (3) működő 105 vállalatnál történt 1  050 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 350 támogatásra jogosult) támogatást igényelt; |
| --- | --- |

D.

mivel Ausztria a Steiermark (AT22) NUTS II szintű régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 88. ágazatban („Szociális ellátás bentlakás nélkül”) (3) működő 105 vállalatnál történt 1  050 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 350 támogatásra jogosult) támogatást igényelt;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Ausztria jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Ausztria jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | tudomásul veszi, hogy az osztrák hatóságok 2011. december 21-én benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak teljes körű értékelését a Bizottság 2012. október 19-én tette közzé; sajnálja, hogy az értékelés 10 hónapos hosszú időszakot vett igénybe; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy az osztrák hatóságok 2011. december 21-én benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak teljes körű értékelését a Bizottság 2012. október 19-én tette közzé; sajnálja, hogy az értékelés 10 hónapos hosszú időszakot vett igénybe;

| 3. | üdvözli, hogy a munkavállalók azonnali támogatása érdekében az osztrák hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2011. október 1-jén, a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy a munkavállalók azonnali támogatása érdekében az osztrák hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2011. október 1-jén, a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik;

| 4. | tudomásul veszi, hogy Stájerország térségét már érintették tömeges elbocsátások, és a régióbeli munkavállalók már részesültek támogatásban az EGAA-ból három kérelem, nevezetesen az EGF/2009/009 AT/Steiermark, az EGF/2010/007 AT/Steiermark-Niederosterreich és az EGF/2010/008 AT/AT&S alapján; |
| --- | --- |

4.

tudomásul veszi, hogy Stájerország térségét már érintették tömeges elbocsátások, és a régióbeli munkavállalók már részesültek támogatásban az EGAA-ból három kérelem, nevezetesen az EGF/2009/009 AT/Steiermark, az EGF/2010/007 AT/Steiermark-Niederosterreich és az EGF/2010/008 AT/AT&S alapján;

| 5. | felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók képesítési szintjeihez és szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

5.

felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók képesítési szintjeihez és szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 6. | tudomásul veszi, hogy az EGAA-projekt egy regionális szinten létrehozott foglalkoztatási alapítvány keretében kerül végrehajtásra, és egy korábbi EGAA-kérelemmel (EGF/2009/009 AT/Steiermark) kapcsolatban tapasztalatokat szerzett fejlesztési egyesület irányítja; emlékeztet arra, hogy a foglalkoztatási alapítványok az ágazati szociális partnerek által létrehozott intézmények, amelyek célja, hogy a gazdasági változások során a munkavállalók számára képzéseket biztosítsanak foglalkoztathatóságuk növelése érdekében; emlékeztet arra, hogy az aktív munkaerő-piaci intézkedések biztosításának e modellje a múltban nagyon sikeres volt a munkavállalók újbóli munkaerő-piaci beilleszkedése és az EGAA-támogatás e célra való felhasználása tekintetében; |
| --- | --- |

6.

tudomásul veszi, hogy az EGAA-projekt egy regionális szinten létrehozott foglalkoztatási alapítvány keretében kerül végrehajtásra, és egy korábbi EGAA-kérelemmel (EGF/2009/009 AT/Steiermark) kapcsolatban tapasztalatokat szerzett fejlesztési egyesület irányítja; emlékeztet arra, hogy a foglalkoztatási alapítványok az ágazati szociális partnerek által létrehozott intézmények, amelyek célja, hogy a gazdasági változások során a munkavállalók számára képzéseket biztosítsanak foglalkoztathatóságuk növelése érdekében; emlékeztet arra, hogy az aktív munkaerő-piaci intézkedések biztosításának e modellje a múltban nagyon sikeres volt a munkavállalók újbóli munkaerő-piaci beilleszkedése és az EGAA-támogatás e célra való felhasználása tekintetében;

| 7. | hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából;

| 8. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

8.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 9. | üdvözli a Bizottság javaslatában bemutatott személyre szabott szolgáltatások javasolt összehangolt csomagját és az intézkedések részletes leírását; üdvözli, hogy a kínált képzés összhangban áll a régió jövőbeli gazdasági kilátásaival és a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos jövőbeli igényekkel; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a Bizottság javaslatában bemutatott személyre szabott szolgáltatások javasolt összehangolt csomagját és az intézkedések részletes leírását; üdvözli, hogy a kínált képzés összhangban áll a régió jövőbeli gazdasági kilátásaival és a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos jövőbeli igényekkel;

| 10. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket;

| 12. | felhívja a figyelmet a képzésben részesülő és állást kereső munkavállalók számára nyújtandó napidíjra, amely állítólag havonta munkavállalónként 1  000 EUR (11 hónapra számítva, a munkanélküli-járadék erre az időszakra felfüggesztésre kerül), amely munkavállalónként havi 200 EUR képzési juttatással párosul; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t a jövőben elsősorban képzési és álláskeresési, valamint pályaorientációs programokra kell fordítani, és a juttatásokra szánt pénzügyi hozzájárulásának mindig csak kiegészítő jellegűnek szabad lennie, továbbá párhuzamosnak kell lennie az elbocsátott munkavállalók számára a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések által megállapított juttatásokkal; |
| --- | --- |

12.

felhívja a figyelmet a képzésben részesülő és állást kereső munkavállalók számára nyújtandó napidíjra, amely állítólag havonta munkavállalónként 1  000 EUR (11 hónapra számítva, a munkanélküli-járadék erre az időszakra felfüggesztésre kerül), amely munkavállalónként havi 200 EUR képzési juttatással párosul; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t a jövőben elsősorban képzési és álláskeresési, valamint pályaorientációs programokra kell fordítani, és a juttatásokra szánt pénzügyi hozzájárulásának mindig csak kiegészítő jellegűnek szabad lennie, továbbá párhuzamosnak kell lennie az elbocsátott munkavállalók számára a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések által megállapított juttatásokkal;

| 13. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 14. | a napidíj és a képzés költségéhez való hozzájárulás 14  400:7  000 eurós arányát gyakorlatilag a munkanélküli-járadék indokolatlan finanszírozásának tekinti; |
| --- | --- |

14.

a napidíj és a képzés költségéhez való hozzájárulás 14  400:7  000 eurós arányát gyakorlatilag a munkanélküli-járadék indokolatlan finanszírozásának tekinti;

| 15. | üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2012-es költségvetésben 5 0 0 00  000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel a lehetőségekhez mérten elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek végzetesek lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2012-es költségvetésben 5 0 0 00  000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel a lehetőségekhez mérten elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek végzetesek lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve;

| 16. | megjegyzi, hogy a javasolt intézkedések munkavállalónként megközelítőleg 22  000 EUR-ba kerülnek, amelyből mintegy 14  000 EUR-t az EGAA-nak kell fedeznie, és ez a fejenkénti összeg nagyon magas hozzájárulásnak számít más EGAA-kérelmekhez képest; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy a javasolt intézkedések munkavállalónként megközelítőleg 22  000 EUR-ba kerülnek, amelyből mintegy 14  000 EUR-t az EGAA-nak kell fedeznie, és ez a fejenkénti összeg nagyon magas hozzájárulásnak számít más EGAA-kérelmekhez képest;

| 17. | sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését; felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

17.

sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését; felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést;

| 18. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

18.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 19. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Ausztria „EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2013/13/EU határozat.)

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/213 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/213

---

P7_TA(2012)0493

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Finnország EGF/2012/006 FI/Nokia Salo referenciaszámú kérelme

Az Európai Parlament 2012. december 12-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország „EGF/2012/006 FI/Nokia Salo” referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0619 – C7-0360/2012 – 2012/2276(BUD))

(2015/C 434/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0619 – C7-0360/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0619 – C7-0360/2012),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumra és az Európai Tanács 2012. június 28-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumra és az Európai Tanács 2012. június 28-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as éves költségvetéséről szóló, a Tanács által 2012. július 23-án elfogadott álláspontra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as éves költségvetéséről szóló, a Tanács által 2012. július 23-án elfogadott álláspontra,

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetés eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetés eredményeire,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0418/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0418/2012),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel a 2009. május 1. után benyújtott kérelmek tekintetében az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik a társadalmi, pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2009. május 1. után benyújtott kérelmek tekintetében az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik a társadalmi, pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat;

| C. | mivel az Unió elbocsátott munkavállalóknak nyújtandó pénzügyi támogatásának a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban elérhetővé kell válnia összhangban az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott közös nyilatkozatával; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió elbocsátott munkavállalóknak nyújtandó pénzügyi támogatásának a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban elérhetővé kell válnia összhangban az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott közös nyilatkozatával;

| D. | mivel Finnország a (salói) Nokia plc vállalatnál történt 1  000 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül mindegyik támogatásra jogosult) támogatást igényelt; |
| --- | --- |

D.

mivel Finnország a (salói) Nokia plc vállalatnál történt 1  000 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül mindegyik támogatásra jogosult) támogatást igényelt;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Finnország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Finnország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | tudomásul veszi, hogy a finn hatóságok 2012. július 4-én benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság csak 2012. október 19-én tette közzé; üdvözli, hogy a kérelem közvetlenül a referencia-időszak után benyújtásra került, lehetővé téve az elbocsátásokra való azonnali reagálást; üdvözli a Bizottság gyors értékelését is; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy a finn hatóságok 2012. július 4-én benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság csak 2012. október 19-én tette közzé; üdvözli, hogy a kérelem közvetlenül a referencia-időszak után benyújtásra került, lehetővé téve az elbocsátásokra való azonnali reagálást; üdvözli a Bizottság gyors értékelését is;

| 3. | elismeri, hogy a munkavállalók azonnali támogatása érdekében a finn hatóságok a szociális intézkedések végrehajtását már 2012. február 29-én, a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdték; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy a munkavállalók azonnali támogatása érdekében a finn hatóságok a szociális intézkedések végrehajtását már 2012. február 29-én, a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdték;

| 4. | sajnálja, hogy a finnországi Salóban és a romániai Kolozsváron (Cluj) (Románia EGF/2011/014/ RO/Nokia referenciaszámú kérelme) történt elbocsátások a Nokia azon vállalati döntéséből erednek, hogy termelőüzemeit Ázsiába költözteti, és a Nokia Corporation 2013 végére 17  000 munkavállaló leépítését megcélzó világszintű tervének részét képezik; |
| --- | --- |

4.

sajnálja, hogy a finnországi Salóban és a romániai Kolozsváron (Cluj) (Románia EGF/2011/014/ RO/Nokia referenciaszámú kérelme) történt elbocsátások a Nokia azon vállalati döntéséből erednek, hogy termelőüzemeit Ázsiába költözteti, és a Nokia Corporation 2013 végére 17  000 munkavállaló leépítését megcélzó világszintű tervének részét képezik;

| 5. | felhívja a figyelmet a személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerésének kulcsszerepére; hangsúlyozza annak alapvető fontosságát, hogy az összehangolt csomagban kínált képzéseket az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez és szintjéhez igazítsák, és azoknak megfelelőek legyenek, figyelembe véve társadalmi és gazdasági hátterüket; |
| --- | --- |

5.

felhívja a figyelmet a személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerésének kulcsszerepére; hangsúlyozza annak alapvető fontosságát, hogy az összehangolt csomagban kínált képzéseket az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez és szintjéhez igazítsák, és azoknak megfelelőek legyenek, figyelembe véve társadalmi és gazdasági hátterüket;

| 6. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság javaslata jelzi, hogy az EGAA igénybevételére irányuló újabb kérelem várható a salói Nokia-gyár második elbocsátási hullámának fedezésére; |
| --- | --- |

6.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság javaslata jelzi, hogy az EGAA igénybevételére irányuló újabb kérelem várható a salói Nokia-gyár második elbocsátási hullámának fedezésére;

| 7. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be a költségvetési hatóság számára; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, könnyebben mobilizálható, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

7.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be a költségvetési hatóság számára; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, könnyebben mobilizálható, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 8. | kölcsönösségre szólít fel a kereskedelem terén az Unió és a harmadik országok között, ami alapvető feltétel ahhoz, hogy az uniós vállalatok új, nem európai piacokhoz férhessenek hozzá; |
| --- | --- |

8.

kölcsönösségre szólít fel a kereskedelem terén az Unió és a harmadik országok között, ami alapvető feltétel ahhoz, hogy az uniós vállalatok új, nem európai piacokhoz férhessenek hozzá;

| 9. | megjegyzi, hogy a Bizottság idén idáig 19, az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be a költségvetési hatósághoz Franciaország, Spanyolország, Dánia, Hollandia, Ausztria, Románia, Svédország, Olaszország, Írország, Németország és Finnország nevében, aktív munkaerő-piaci intézkedések finanszírozására 15  381 elbocsátott munkavállaló számára, amely EGAA-támogatás teljes összege 7 4 2 66  222 euró; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a Bizottság idén idáig 19, az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be a költségvetési hatósághoz Franciaország, Spanyolország, Dánia, Hollandia, Ausztria, Románia, Svédország, Olaszország, Írország, Németország és Finnország nevében, aktív munkaerő-piaci intézkedések finanszírozására 15  381 elbocsátott munkavállaló számára, amely EGAA-támogatás teljes összege 7 4 2 66  222 euró;

| 10. | tudomásul veszi, hogy Salo térsége jelentősen függött a Nokiától mint munkaadótól, és nagymértékben szakosodott régióvá fejlődött az információs és kommunikációs technológiák terén; megjegyzi, hogy a Nokiánál történő elbocsátások súlyosan érintik a helyi munkaerőpiacot, mivel várható, hogy a Nokiánál bekövetkező jelenlegi elbocsátások miatt a munkanélküliségi ráta akár 17 %-ra is emelkedhet; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi, hogy Salo térsége jelentősen függött a Nokiától mint munkaadótól, és nagymértékben szakosodott régióvá fejlődött az információs és kommunikációs technológiák terén; megjegyzi, hogy a Nokiánál történő elbocsátások súlyosan érintik a helyi munkaerőpiacot, mivel várható, hogy a Nokiánál bekövetkező jelenlegi elbocsátások miatt a munkanélküliségi ráta akár 17 %-ra is emelkedhet;

| 11. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az alap igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az alap igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében;

| 12. | üdvözli a munkavállalók számára széles körű képviseletet biztosító munkacsoport létrehozását, amely a Nokia átszervezésével foglalkozik és tanácsot ad számos kérdésben, mint például a jólét, a további tanulmányok, a Nokián kívüli új munkahelyek és az üzleti lehetőségek kérdésében; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a munkavállalók számára széles körű képviseletet biztosító munkacsoport létrehozását, amely a Nokia átszervezésével foglalkozik és tanácsot ad számos kérdésben, mint például a jólét, a további tanulmányok, a Nokián kívüli új munkahelyek és az üzleti lehetőségek kérdésében;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki;

| 14. | magasnak tartja a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának költségét (mintegy 10  000 euró munkavállalónként); mindazonáltal megállapítja, hogy a csomag innovatív intézkedéseket tartalmaz, mint a „protomo”, az új vállalkozások indításával kapcsolatos összekötő szolgáltatás, valamint hogy az EGAA által fedezendő pénzügyi juttatások korlátozottak; üdvözli, hogy a Bizottság javaslata jól leírja az intézkedéseket; |
| --- | --- |

14.

magasnak tartja a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának költségét (mintegy 10  000 euró munkavállalónként); mindazonáltal megállapítja, hogy a csomag innovatív intézkedéseket tartalmaz, mint a „protomo”, az új vállalkozások indításával kapcsolatos összekötő szolgáltatás, valamint hogy az EGAA által fedezendő pénzügyi juttatások korlátozottak; üdvözli, hogy a Bizottság javaslata jól leírja az intézkedéseket;

| 15. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy milyen módon egészíti ki a csomag a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy milyen módon egészíti ki a csomag a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 16. | sajnálja, hogy nem állnak rendelkezésre részletes információk az összehangolt csomagon belül biztosítandó különféle képzési intézkedésekről, valamint arról, hogy ezek hogyan illeszkednek a helyi készségekhez és a képesítésre vonatkozó igényekhez, továbbá a régión belüli jövőbeli növekedés lehetséges területeihez, tekintettel a régióban tapasztalható jelenlegi strukturális változásokra; |
| --- | --- |

16.

sajnálja, hogy nem állnak rendelkezésre részletes információk az összehangolt csomagon belül biztosítandó különféle képzési intézkedésekről, valamint arról, hogy ezek hogyan illeszkednek a helyi készségekhez és a képesítésre vonatkozó igényekhez, továbbá a régión belüli jövőbeli növekedés lehetséges területeihez, tekintettel a régióban tapasztalható jelenlegi strukturális változásokra;

| 17. | elismeri, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2012-es költségvetésben 5 0 0 00  000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az alapra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; megjegyzi azonban, hogy a kifizetési előirányzatok már a második éve elégtelennek bizonyultak a kérelmek egész éven át történő finanszírozására, és a hiányzó kifizetési előirányzatokat költségvetés-módosítás révén kellett biztosítani más költségvetési sorokból való átcsoportosítás révén; úgy véli, hogy ez nem hatékony és eredményes pénzgazdálkodást jelez; emlékeztet arra, hogy az EGAA létrehozásának célja az volt, hogy azonnal és megfelelő módon reagálni lehessen a globalizáció közvetlen vagy közvetett hatására bekövetkező tömeges elbocsátásokra; rámutat arra, hogy megfelelő előirányzatok nélkül és annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a rendszeres átcsoportosítás más költségvetési sorokról, ahogy a múltban többször megtörtént, sem az EGAA sürgősségi jellege, sem integritása nem biztosítható; |
| --- | --- |

17.

elismeri, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2012-es költségvetésben 5 0 0 00  000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az alapra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; megjegyzi azonban, hogy a kifizetési előirányzatok már a második éve elégtelennek bizonyultak a kérelmek egész éven át történő finanszírozására, és a hiányzó kifizetési előirányzatokat költségvetés-módosítás révén kellett biztosítani más költségvetési sorokból való átcsoportosítás révén; úgy véli, hogy ez nem hatékony és eredményes pénzgazdálkodást jelez; emlékeztet arra, hogy az EGAA létrehozásának célja az volt, hogy azonnal és megfelelő módon reagálni lehessen a globalizáció közvetlen vagy közvetett hatására bekövetkező tömeges elbocsátásokra; rámutat arra, hogy megfelelő előirányzatok nélkül és annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a rendszeres átcsoportosítás más költségvetési sorokról, ahogy a múltban többször megtörtént, sem az EGAA sürgősségi jellege, sem integritása nem biztosítható;

| 18. | üdvözi, hogy a régióban bekövetkezett strukturális változásokra való tekintettel az EGAA és az Európai Szociális Alap igénybevételét és a két alap között a feladatok megosztását erre a célra létrehozott, a regionális hatóságokat és a szociális partnereket is bevonó projektcsoport hangolja össze, amely stratégiai iránymutatásokat és célokat dolgozott ki a régió számára; |
| --- | --- |

18.

üdvözi, hogy a régióban bekövetkezett strukturális változásokra való tekintettel az EGAA és az Európai Szociális Alap igénybevételét és a két alap között a feladatok megosztását erre a célra létrehozott, a regionális hatóságokat és a szociális partnereket is bevonó projektcsoport hangolja össze, amely stratégiai iránymutatásokat és célokat dolgozott ki a régió számára;

| 19. | sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, blokkolja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31. után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését; felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

19.

sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, blokkolja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31. után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését; felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést;

| 20. | túlzásnak tartja munkavállalónként 7  500 euró napidíj kifizetését 360 munkavállaló esetében; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t a jövőben elsősorban képzési és álláskeresési, valamint pályaorientációs programokra kell fordítani, és a juttatásokra szánt pénzügyi hozzájárulásának mindig csak kiegészítő jellegűnek szabad lennie, továbbá párhuzamosnak kell lennie az elbocsátott munkavállalók számára a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések által megállapított juttatásokkal; |
| --- | --- |

20.

túlzásnak tartja munkavállalónként 7  500 euró napidíj kifizetését 360 munkavállaló esetében; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t a jövőben elsősorban képzési és álláskeresési, valamint pályaorientációs programokra kell fordítani, és a juttatásokra szánt pénzügyi hozzájárulásának mindig csak kiegészítő jellegűnek szabad lennie, továbbá párhuzamosnak kell lennie az elbocsátott munkavállalók számára a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések által megállapított juttatásokkal;

| 21. | sajnálja, hogy a Bizottság javaslata nem fejti ki, hogy részt vett-e a Nokia a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakításában és esetleges társfinanszírozásában; |
| --- | --- |

21.

sajnálja, hogy a Bizottság javaslata nem fejti ki, hogy részt vett-e a Nokia a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakításában és esetleges társfinanszírozásában;

| 22. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

22.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 23. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Finnország „EGF/2012/006 FI/Nokia Salo” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2013/19/EU határozat.)

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/216 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/216

---

P7_TA(2012)0494

A bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó európai statisztikák ***I

Az Európai Parlament 2012. december 12-i jogalkotási állásfoglalása a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó európai statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0335 – C7-0155/2011 – 2011/0146(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 434/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0335), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0335),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0155/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0155/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0365/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0365/2012),

| 1. | elutasítja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

elutasítja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza javaslatát és nyújtson be újat; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza javaslatát és nyújtson be újat;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/217 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/217

---

P7_TA(2012)0495

Az Európai Unió repülőterein alkalmazandó résidő kiosztás egységes szabályai ***I

Az Európai Parlament 2012. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió repülőterein alkalmazandó résidő kiosztás egységes szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0827 – C7-0458/2011 – 2011/0391(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2015/C 434/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0827), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0827),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0458/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0458/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. július 18-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. július 18-i véleményére (2),

| — | tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottsághoz intézett 2012. május 9-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottsághoz intézett 2012. május 9-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0379/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0379/2012),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 173. o.

(2)  HL C 277., 2012.9.13., 110. o.

(3)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0391

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 12-én került elfogadásra az Európai Unió repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendelet (4) több alkalommal jelentősen módosult (5). Mivel további módosításokra van szükség, az átláthatóság érdekében a fenti rendeletet át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendelet (4) több alkalommal jelentősen módosult (5). Mivel további módosításokra van szükség, az átláthatóság érdekében a fenti rendeletet át kell dolgozni.

| (2) | A 95/93/EGK rendelet döntően hozzájárult a repülés belső piacának megteremtéséhez, valamint az Európai Unió és tagállamai, valamint a harmadik országok közötti kapcsolatok fejlesztéséhez azáltal, hogy semleges, átlátható és megkülönböztetéstől mentes szabályok alapján biztosított hozzáférését az Unió túlzsúfolt repülőtereihez. |
| --- | --- |

(2)

A 95/93/EGK rendelet döntően hozzájárult a repülés belső piacának megteremtéséhez, valamint az Európai Unió és tagállamai, valamint a harmadik országok közötti kapcsolatok fejlesztéséhez azáltal, hogy semleges, átlátható és megkülönböztetéstől mentes szabályok alapján biztosított hozzáférését az Unió túlzsúfolt repülőtereihez.

| (3) | Mindazonáltal egyre nagyobb egyenlőtlenség tapasztalható az európai légifuvarozási rendszer terjeszkedése és egyes repülőtéri infrastruktúrák azon kapacitása között, hogy kielégítsék ezt az igényt; következésképpen az Unió egyre több repülőtere válik túlzsúfolttá. |
| --- | --- |

(3)

Mindazonáltal egyre nagyobb egyenlőtlenség tapasztalható az európai légifuvarozási rendszer terjeszkedése és egyes repülőtéri infrastruktúrák azon kapacitása között, hogy kielégítsék ezt az igényt; következésképpen az Unió egyre több repülőtere válik túlzsúfolttá.

| (4) | A résidőkiosztás 1993-ban bevezetett rendszere nem biztosítja a résidők optimális kiosztását és felhasználását, így a repülőtéri kapacitás optimális kihasználását sem. Mivel egyre nagyobb a repülőterek túlterheltsége, fontosabb új repülőtéri infrastruktúra pedig csak korlátozott mértékben fejlődik, a résidők ritka erőforrást képeznek. Az ilyen erőforrásokhoz való hozzáférés kulcsfontosságú a légiközlekedési szolgáltatások nyújtásához, valamint a hatékony verseny fenntartásához. E célból a résidők kiosztását és felhasználását hatékonyabbá lehetne tenni egyrészt piaci

  a résidők cseréjére irányuló
  mechanizmusok bevezetésével – garantálva, hogy a fel nem használt résidőket a lehető leghamarabb, átlátható módon az érdekelt légi fuvarozók rendelkezésére bocsátják –, másrészt a rendszer résidők kiosztásával, kezelésével és felhasználásával kapcsolatos alapelveinek megerősítésével. Ugyanakkor, noha a történeti résidők

  Ezenkívül fontos fenntartani
  a légi társaságok

  csomópontok regionális repülőterekről való elérhetőségét, ha az ilyen útvonalak alapvető fontosságúak a szóban forgó régió gazdasága
  számára. eleget tesznek a menetrend-stabilitás igényének,

  Ezért a résidők hatékony kiosztásával kapcsolatos aggályokat illetően továbbra is szem előtt kell tartani azt
  ,
  hogy védelmezni kell
  a
  légiközlekedési szolgáltatások
  a jelenlegi rendelet alkalmazásának jövőbeni értékelésekor más piaci mechanizmusok fokozatos bevezetését is kilátásba lehetne helyezni, például a történeti résidők visszavonását és árverésre bocsátását

  légiközlekedési szolgáltatások külső előnyeit, és különösen azt az értéket, amelyet az európai régiók számára teremtenek
  . [Mód. 1] |
| --- | --- |

(4)

A résidőkiosztás 1993-ban bevezetett rendszere nem biztosítja a résidők optimális kiosztását és felhasználását, így a repülőtéri kapacitás optimális kihasználását sem. Mivel egyre nagyobb a repülőterek túlterheltsége, fontosabb új repülőtéri infrastruktúra pedig csak korlátozott mértékben fejlődik, a résidők ritka erőforrást képeznek. Az ilyen erőforrásokhoz való hozzáférés kulcsfontosságú a légiközlekedési szolgáltatások nyújtásához, valamint a hatékony verseny fenntartásához. E célból a résidők kiosztását és felhasználását hatékonyabbá lehetne tenni egyrészt piaci

  a résidők cseréjére irányuló
  mechanizmusok bevezetésével – garantálva, hogy a fel nem használt résidőket a lehető leghamarabb, átlátható módon az érdekelt légi fuvarozók rendelkezésére bocsátják –, másrészt a rendszer résidők kiosztásával, kezelésével és felhasználásával kapcsolatos alapelveinek megerősítésével. Ugyanakkor, noha a történeti résidők

  Ezenkívül fontos fenntartani
  a légi társaságok

  csomópontok regionális repülőterekről való elérhetőségét, ha az ilyen útvonalak alapvető fontosságúak a szóban forgó régió gazdasága
  számára. eleget tesznek a menetrend-stabilitás igényének,

  Ezért a résidők hatékony kiosztásával kapcsolatos aggályokat illetően továbbra is szem előtt kell tartani azt
  ,
  hogy védelmezni kell
  a
  légiközlekedési szolgáltatások
  a jelenlegi rendelet alkalmazásának jövőbeni értékelésekor más piaci mechanizmusok fokozatos bevezetését is kilátásba lehetne helyezni, például a történeti résidők visszavonását és árverésre bocsátását

  légiközlekedési szolgáltatások külső előnyeit, és különösen azt az értéket, amelyet az európai régiók számára teremtenek
  . [Mód. 1]

| (5) | Következésképpen az Unió repülőterein módosítani kell a résidőkiosztás rendszerét. |
| --- | --- |

(5)

Következésképpen az Unió repülőterein módosítani kell a résidőkiosztás rendszerét.

| (5a) | A jogelmélet és az ítélkezési gyakorlat fejlődése mindezidáig nem tette lehetővé a résidő jogi fogalmának megfelelő meghatározását. Már most előre kell bocsátani a feltételezést, hogy a résidő közérdekű – tehát nem a szó szoros értelmében vett közjóként való – felhasználása a résidő jövőbeni jogi meghatározása során útmutatásként szolgálhat. Ezért a résidő olyan meghatározására van szükség, amely figyelembe veszi, hogy jogok kapcsolódhatnak hozzá, valamint szabályozza a résidő megadását. [Mód. 79] |
| --- | --- |

(5a)

A jogelmélet és az ítélkezési gyakorlat fejlődése mindezidáig nem tette lehetővé a résidő jogi fogalmának megfelelő meghatározását. Már most előre kell bocsátani a feltételezést, hogy a résidő közérdekű – tehát nem a szó szoros értelmében vett közjóként való – felhasználása a résidő jövőbeni jogi meghatározása során útmutatásként szolgálhat. Ezért a résidő olyan meghatározására van szükség, amely figyelembe veszi, hogy jogok kapcsolódhatnak hozzá, valamint szabályozza a résidő megadását. [Mód. 79]

| (6) | A túlzsúfolt repülőtereken a résidők kiosztását továbbra is semleges, átlátható és a hátrányos megkülönböztetésektől mentes szabályokra kell alapozni. [Mód. 2, a magyar nyelvi változatot nem érinti] |
| --- | --- |

(6)

A túlzsúfolt repülőtereken a résidők kiosztását továbbra is semleges, átlátható és a hátrányos megkülönböztetésektől mentes szabályokra kell alapozni. [Mód. 2, a magyar nyelvi változatot nem érinti]

| (7) | A résidőkiosztás jelenlegi rendszerét az egyes repülőtereken a résidők átruházására vagy cseréjére alkalmazott piaci mechanizmusok alakulása szerint kell kiigazítani. A Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, módosított 95/93/EGK rendelet alkalmazásáról szóló, 2008. április 30-i közleményében a Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy amennyiben versenyt érintő vagy egyéb okokból a hatályban lévő jogi aktus módosítására lesz szükség, e célból javaslatokat terjeszt elő. |
| --- | --- |

(7)

A résidőkiosztás jelenlegi rendszerét az egyes repülőtereken a résidők átruházására vagy cseréjére alkalmazott piaci mechanizmusok alakulása szerint kell kiigazítani. A Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, módosított 95/93/EGK rendelet alkalmazásáról szóló, 2008. április 30-i közleményében a Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy amennyiben versenyt érintő vagy egyéb okokból a hatályban lévő jogi aktus módosítására lesz szükség, e célból javaslatokat terjeszt elő.

| (8) | A tapasztalatok azt mutatják, hogy a résidők másodlagos kereskedelmét, azaz a résidők anyagi vagy más ellenszolgáltatásért történő elcserélését nem szabályozza olyan egységes és koherens jogi keret, amely garantálná az átláthatóságot és a verseny védelmét. Ezért szabályozni kell a résidők Európai Unión belüli másodlagos kereskedelmét. |
| --- | --- |

(8)

A tapasztalatok azt mutatják, hogy a résidők másodlagos kereskedelmét, azaz a résidők anyagi vagy más ellenszolgáltatásért történő elcserélését nem szabályozza olyan egységes és koherens jogi keret, amely garantálná az átláthatóságot és a verseny védelmét. Ezért szabályozni kell a résidők Európai Unión belüli másodlagos kereskedelmét.

| (9) | Az információk átláthatósága alapvetően fontos a résidőkiosztás objektív eljárásának biztosításához; Ezen átláthatóságot meg kell erősíteni, és figyelembe kell venni a technológiai fejlődést. |
| --- | --- |

(9)

Az információk átláthatósága alapvetően fontos a résidőkiosztás objektív eljárásának biztosításához; Ezen átláthatóságot meg kell erősíteni, és figyelembe kell venni a technológiai fejlődést.

| (10) | Rendelkezni kell az Unió piacára történő új belépők piacra lépésének engedélyezéséről A tapasztalatok azt mutatják, hogy az új belépő fogalmának jelenlegi megfogalmazása nem tudta teljes mértékben előmozdítani a versenyt, és ezért hasznos lenne módosítani. Továbbá, fel kell venni a harcot a visszaélésekkel szemben azáltal, hogy az új belépői státusz megszerzési lehetőségét korlátozni kell azon fuvarozók esetében, amelyek anyavállalatukkal és saját leányvállalataikkal, illetve anyavállalatuk leányvállalataival együtt adott repülőtéren az érintett napra kiosztott összes résidő több mint 10 %-ával rendelkezik. Hasonlóképpen, egy légi fuvarozó nem tekinthető új belépőnek, ha új belépőként kapott résidőit azért ruházta át, hogy újra megkaphassa e minősítést. |
| --- | --- |

(10)

Rendelkezni kell az Unió piacára történő új belépők piacra lépésének engedélyezéséről A tapasztalatok azt mutatják, hogy az új belépő fogalmának jelenlegi megfogalmazása nem tudta teljes mértékben előmozdítani a versenyt, és ezért hasznos lenne módosítani. Továbbá, fel kell venni a harcot a visszaélésekkel szemben azáltal, hogy az új belépői státusz megszerzési lehetőségét korlátozni kell azon fuvarozók esetében, amelyek anyavállalatukkal és saját leányvállalataikkal, illetve anyavállalatuk leányvállalataival együtt adott repülőtéren az érintett napra kiosztott összes résidő több mint 10 %-ával rendelkezik. Hasonlóképpen, egy légi fuvarozó nem tekinthető új belépőnek, ha új belépőként kapott résidőit azért ruházta át, hogy újra megkaphassa e minősítést.

| (11) | El kell törölni az azon légi fuvarozónak nyújtott elsőbbséget, amely egy repülőtéren résidő-sorozatot kér az adott repülőtér és egy regionális repülőtér közötti, megállás nélküli, menetrend alapján végzett utasszállító szolgáltatáshoz, mivel e helyzetre már elsőbbséget nyújtottak egy olyan légi fuvarozó számára, amely két uniós repülőtér közötti, megállás nélküli, menetrend alapján végzett utasszállító szolgáltatáshoz kér résidő-sorozatot.
  [Mód. 3] |
| --- | --- |

(11)

El kell törölni az azon légi fuvarozónak nyújtott elsőbbséget, amely egy repülőtéren résidő-sorozatot kér az adott repülőtér és egy regionális repülőtér közötti, megállás nélküli, menetrend alapján végzett utasszállító szolgáltatáshoz, mivel e helyzetre már elsőbbséget nyújtottak egy olyan légi fuvarozó számára, amely két uniós repülőtér közötti, megállás nélküli, menetrend alapján végzett utasszállító szolgáltatáshoz kér résidő-sorozatot.
  [Mód. 3]

| (12) | El kell továbbá kerülni az olyan helyzeteket, amelyekben – a rendelkezésre álló résidők hiánya miatt – a liberalizáció előnyei egyenlőtlenül oszlanak meg és a verseny torzul. [Mód. 4, a magyar nyelvi változatot nem érinti] |
| --- | --- |

(12)

El kell továbbá kerülni az olyan helyzeteket, amelyekben – a rendelkezésre álló résidők hiánya miatt – a liberalizáció előnyei egyenlőtlenül oszlanak meg és a verseny torzul. [Mód. 4, a magyar nyelvi változatot nem érinti]

| (12a) | A nem menetrendszerű légi közlekedés hozzájárul a regionális kohézióhoz és versenyképességhez. Ha a légi fuvarozók az e rendelet hatálya alá tartozó valamely repülőtéren rendszeresen használtak résidőket ilyen közlekedés céljára – még akkor is, ha e résidők nem mindig ugyanazon útvonalakra vonatkoznak –, az ilyen résidők folyamatos használata iránti kérelmek számára elsőbbséget kell biztosítani. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(12a)

A nem menetrendszerű légi közlekedés hozzájárul a regionális kohézióhoz és versenyképességhez. Ha a légi fuvarozók az e rendelet hatálya alá tartozó valamely repülőtéren rendszeresen használtak résidőket ilyen közlekedés céljára – még akkor is, ha e résidők nem mindig ugyanazon útvonalakra vonatkoznak –, az ilyen résidők folyamatos használata iránti kérelmek számára elsőbbséget kell biztosítani. [Mód. 5]

| (13) | Az egységes európai égbolt végrehajtása terén elért eredmények jelentős hatással vannak a résidők kiosztására. Naprakésszé kell tenni a résidők kiosztására vonatkozó szabályokat az alábbiaknak megfelelően: a teljesítménytervek megszabása, amelyek szerint a repülőterek, a léginavigációs szolgáltatók, valamint a légtér felhasználói teljesítményfelügyeleti és teljesítményjavító szabályoknak vannak alávetve, valamint a hálózatkezelő feladatköre, amely az útvonalak európai hálózatának kialakítására és a légi forgalom központi irányítására épül. Így tehát olyan megfelelő szabályozást kell kialakítani, amely lehetővé teszi a hálózatkezelő, a működésfelülvizsgáló szerv és a nemzeti felügyeleti hatóságok bevonását a repülőtéri kapacitás és a koordinációs paraméterek meghatározásának eljárásába. Továbbá létre kell hozni a hálózati jelentőséggel bíró repülőterek új kategóriáját, hogy a hálózat jobban reagálhasson a válsághelyzeteket.
  [Mód. 80] |
| --- | --- |

(13)

Az egységes európai égbolt végrehajtása terén elért eredmények jelentős hatással vannak a résidők kiosztására. Naprakésszé kell tenni a résidők kiosztására vonatkozó szabályokat az alábbiaknak megfelelően: a teljesítménytervek megszabása, amelyek szerint a repülőterek, a léginavigációs szolgáltatók, valamint a légtér felhasználói teljesítményfelügyeleti és teljesítményjavító szabályoknak vannak alávetve, valamint a hálózatkezelő feladatköre, amely az útvonalak európai hálózatának kialakítására és a légi forgalom központi irányítására épül. Így tehát olyan megfelelő szabályozást kell kialakítani, amely lehetővé teszi a hálózatkezelő, a működésfelülvizsgáló szerv és a nemzeti felügyeleti hatóságok bevonását a repülőtéri kapacitás és a koordinációs paraméterek meghatározásának eljárásába. Továbbá létre kell hozni a hálózati jelentőséggel bíró repülőterek új kategóriáját, hogy a hálózat jobban reagálhasson a válsághelyzeteket.
  [Mód. 80]

| (14) | A repülőtéri kapacitás hatékonyabb kihasználása

  repülőterek rendelkezésre álló kapacitásának optimalizálása érdekében olyan közvetlen eljárásokra van szükség, amelyek célja a résidők
  és a járatok pontosságának

  repülési tervek közötti összhang biztosításának
  javítása érdekében jobban össze kell hangolni a repülési terveket és a résidőket. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(14)

A repülőtéri kapacitás hatékonyabb kihasználása

  repülőterek rendelkezésre álló kapacitásának optimalizálása érdekében olyan közvetlen eljárásokra van szükség, amelyek célja a résidők
  és a járatok pontosságának

  repülési tervek közötti összhang biztosításának
  javítása érdekében jobban össze kell hangolni a repülési terveket és a résidőket. [Mód. 7]

| (15) | A koordinált vagy menetrend-egyeztetett repülőtérért felelős tagállamnak gondoskodnia kell egy olyan menetrend-egyeztető vagy koordinátor személyének kinevezéséről, akinek semlegessége nem kérdőjelezhető meg E célból meg kell erősíteni a koordinátorok
  és a menetrend-egyeztetők
  szerepét. Elő kell írni a koordinátor jogi, szervezeti, döntéshozatali és pénzügyi függetlenségét valamennyi érdekelt fél, a tagállam, valamint az ezen államtól függő szervezetek tekintetében. Ahhoz, hogy a koordinátor
  és a menetrend-egyeztetők
  tevékenységét ne érintse az emberi, technikai vagy pénzügyi erőforrások vagy szakértelem hiánya, a tagállamnak gondoskodnia kell arról, hogy biztosítsa a koordinátor számára a tevékenysége ellátásához szükséges erőforrásokat. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(15)

A koordinált vagy menetrend-egyeztetett repülőtérért felelős tagállamnak gondoskodnia kell egy olyan menetrend-egyeztető vagy koordinátor személyének kinevezéséről, akinek semlegessége nem kérdőjelezhető meg E célból meg kell erősíteni a koordinátorok
  és a menetrend-egyeztetők
  szerepét. Elő kell írni a koordinátor jogi, szervezeti, döntéshozatali és pénzügyi függetlenségét valamennyi érdekelt fél, a tagállam, valamint az ezen államtól függő szervezetek tekintetében. Ahhoz, hogy a koordinátor
  és a menetrend-egyeztetők
  tevékenységét ne érintse az emberi, technikai vagy pénzügyi erőforrások vagy szakértelem hiánya, a tagállamnak gondoskodnia kell arról, hogy biztosítsa a koordinátor számára a tevékenysége ellátásához szükséges erőforrásokat. [Mód. 8]

| (16) | További kötelezettségeket kell bevezetni a légi fuvarozókra vonatkozóan az információk koordinátornak
  és menetrend-egyeztetőknek
  történő átadása tekintetében. A tájékoztatás elmulasztásának, illetve hamis vagy megtévesztő információk átadásának esetére további szankciókat kell előírni. A hálózat részét képező

  kijelölt státusszal nem rendelkező egyéb
  repülőterek esetében a légi fuvarozók számára kötelezővé kell tenni, hogy közöljék járatszándékaikat vagy a koordinátor vagy menetrend-egyeztető által kért egyéb vonatkozó információkat. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(16)

További kötelezettségeket kell bevezetni a légi fuvarozókra vonatkozóan az információk koordinátornak
  és menetrend-egyeztetőknek
  történő átadása tekintetében. A tájékoztatás elmulasztásának, illetve hamis vagy megtévesztő információk átadásának esetére további szankciókat kell előírni. A hálózat részét képező

  kijelölt státusszal nem rendelkező egyéb
  repülőterek esetében a légi fuvarozók számára kötelezővé kell tenni, hogy közöljék járatszándékaikat vagy a koordinátor vagy menetrend-egyeztető által kért egyéb vonatkozó információkat. [Mód. 9]

| (17) | Az Uniónak
  – az egységes európai égbolt megvalósítása tekintetében elért előrehaladás figyelembevételével –
  meg kell könnyítenie a koordinátorok és menetrend-egyeztetők közötti együttműködést, hogy lehetővé tegye számukra a bevált gyakorlatok kicserélését, aminek végső célja a későbbiekben az
  egységes
  európai koordinátori tisztség létrehozása. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(17)

Az Uniónak
  – az egységes európai égbolt megvalósítása tekintetében elért előrehaladás figyelembevételével –
  meg kell könnyítenie a koordinátorok és menetrend-egyeztetők közötti együttműködést, hogy lehetővé tegye számukra a bevált gyakorlatok kicserélését, aminek végső célja a későbbiekben az
  egységes
  európai koordinátori tisztség létrehozása. [Mód. 10]

| (18) | Egy repülőteret az e rendeletben szereplő feltételek mellett koordinált repülőtérré lehet nyilvánítani, amennyiben teljesülnek az átláthatóság, semlegesség és megkülönböztetés-mentesség alapelvei; |
| --- | --- |

(18)

Egy repülőteret az e rendeletben szereplő feltételek mellett koordinált repülőtérré lehet nyilvánítani, amennyiben teljesülnek az átláthatóság, semlegesség és megkülönböztetés-mentesség alapelvei;

| (19) | Egy repülőtér koordinációjáról szóló döntést az adott repülőtérért felelős tagállamnak kell meghoznia objektív ismérvek alapján. Az egységes európai égbolt megvalósításában
  , a funkcionális légtérblokkok megvalósításában
  és a hálózatkezelői feladatkör tekintetében elért előrelépések következtében – az Európai Légiforgalom-irányítási Hálózat hatékonyabb működésének biztosítása érdekében – hasznos lenne közelíteni a repülőterek kapacitásértékelési módszereit. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(19)

Egy repülőtér koordinációjáról szóló döntést az adott repülőtérért felelős tagállamnak kell meghoznia objektív ismérvek alapján. Az egységes európai égbolt megvalósításában
  , a funkcionális légtérblokkok megvalósításában
  és a hálózatkezelői feladatkör tekintetében elért előrelépések következtében – az Európai Légiforgalom-irányítási Hálózat hatékonyabb működésének biztosítása érdekében – hasznos lenne közelíteni a repülőterek kapacitásértékelési módszereit. [Mód. 11]

| (20) | Rendelkezni kell arról az eljárásról, amellyel a tagállam dönthet egy koordinált repülőtér vagy menetrend-egyeztetett repülőtér minősítésének módosításáról, hogy azt menetrend-egyeztetett vagy ki nem jelölt státuszú repülőtérré minősítse át. |
| --- | --- |

(20)

Rendelkezni kell arról az eljárásról, amellyel a tagállam dönthet egy koordinált repülőtér vagy menetrend-egyeztetett repülőtér minősítésének módosításáról, hogy azt menetrend-egyeztetett vagy ki nem jelölt státuszú repülőtérré minősítse át.

| (21) | Egy résidősorozat érvényességének időtartamát azon menetrendi időszak időtartamára kell korlátozni, amelyre a résidőt megadják. A résidő-sorozatok kiosztása tekintetében nyújtott elsőbbséget kizárólag a koordinátornak kell megadnia vagy megerősítenie.
  A történeti résidősorozatok tekintetében biztosított elsőbbséget a koordinátornak kell megadnia a korábbi történeti résidősorozatok megfelelő használata alapján. [Mód. 81] |
| --- | --- |

(21)

Egy résidősorozat érvényességének időtartamát azon menetrendi időszak időtartamára kell korlátozni, amelyre a résidőt megadják. A résidő-sorozatok kiosztása tekintetében nyújtott elsőbbséget kizárólag a koordinátornak kell megadnia vagy megerősítenie.
  A történeti résidősorozatok tekintetében biztosított elsőbbséget a koordinátornak kell megadnia a korábbi történeti résidősorozatok megfelelő használata alapján. [Mód. 81]

| (22) | Meghatározott körülmények között, különleges rendelkezéseket kell megtartani ahhoz, hogy megfelelő belföldi légiforgalmat lehessen fenntartani az érintett tagállam vagy tagállamok régióiban, amennyiben közszolgálati kötelezettséget írtak elő. |
| --- | --- |

(22)

Meghatározott körülmények között, különleges rendelkezéseket kell megtartani ahhoz, hogy megfelelő belföldi légiforgalmat lehessen fenntartani az érintett tagállam vagy tagállamok régióiban, amennyiben közszolgálati kötelezettséget írtak elő.

| (22a) | E rendelet hatálybalépése nem sértheti a regionális repülőterek és a nagy csomópontok közötti összeköttetést; ezért megfelelő intézkedéseket kell előírni az európai – többek között a külső, a legkülső és a szigeti – régióknak a nagy európai csomópontokkal, ekként pedig a világ légiközlekedési hálózatával való összeköttetés biztosítása érdekében. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(22a)

E rendelet hatálybalépése nem sértheti a regionális repülőterek és a nagy csomópontok közötti összeköttetést; ezért megfelelő intézkedéseket kell előírni az európai – többek között a külső, a legkülső és a szigeti – régióknak a nagy európai csomópontokkal, ekként pedig a világ légiközlekedési hálózatával való összeköttetés biztosítása érdekében. [Mód. 13]

| (23) | Mivel a koordinációs paraméterekben környezetvédelmi szempontokat is figyelembe lehet venni, és mivel közszolgáltatási kötelezettségek keretében teljes mértékben biztosítani lehet a regionális összeköttetést, a tapasztalatok azt mutatják, hogy nincs szükség helyi szabályokra. Továbbá, nem zárható ki, hogy az ilyen szabályok megkülönböztetést okozhatnak a résidő-kiosztásban. Következésképpen korlátozni kell a helyi szabályok alkalmazásának lehetőségét. A koordinációs paraméterekben a koordinátorok vagy menetrend-egyeztetők által alkalmazott valamennyi műszaki, működési, teljesítményi és környezeti korlátot meg kell határozni. A helyi szabályok alkalmazása így a résidők felhasználásának felügyeletére, valamint a résidő-sorozat hosszának csökkentésére korlátozódna az e rendeletben előírt esetekben. A repülőtéri kapacitás hatékonyabb kihasználásának előmozdítása érdekében meg kell erősíteni a résidőkiosztás két alapelvét, nevezetesen a résidő-sorozat meghatározását, valamint a történeti résidők kiszámítását. Ezzel egyidejűleg javítani kell a légi fuvarozóknak nyújtott rugalmasság szabályozását, hogy e rendelet különböző tagállamokban való alkalmazása során ne forduljanak elő torzulások. Ösztönözni kell tehát a repülőtéri kapacitás hatékonyabb kihasználását.
  Támogatni kell a vasút és a repülőterek közötti összeköttetéseket, valamint a vasúti és repülőjegyek összevonását. [Mód. 91] |
| --- | --- |

(23)

Mivel a koordinációs paraméterekben környezetvédelmi szempontokat is figyelembe lehet venni, és mivel közszolgáltatási kötelezettségek keretében teljes mértékben biztosítani lehet a regionális összeköttetést, a tapasztalatok azt mutatják, hogy nincs szükség helyi szabályokra. Továbbá, nem zárható ki, hogy az ilyen szabályok megkülönböztetést okozhatnak a résidő-kiosztásban. Következésképpen korlátozni kell a helyi szabályok alkalmazásának lehetőségét. A koordinációs paraméterekben a koordinátorok vagy menetrend-egyeztetők által alkalmazott valamennyi műszaki, működési, teljesítményi és környezeti korlátot meg kell határozni. A helyi szabályok alkalmazása így a résidők felhasználásának felügyeletére, valamint a résidő-sorozat hosszának csökkentésére korlátozódna az e rendeletben előírt esetekben. A repülőtéri kapacitás hatékonyabb kihasználásának előmozdítása érdekében meg kell erősíteni a résidőkiosztás két alapelvét, nevezetesen a résidő-sorozat meghatározását, valamint a történeti résidők kiszámítását. Ezzel egyidejűleg javítani kell a légi fuvarozóknak nyújtott rugalmasság szabályozását, hogy e rendelet különböző tagállamokban való alkalmazása során ne forduljanak elő torzulások. Ösztönözni kell tehát a repülőtéri kapacitás hatékonyabb kihasználását.
  Támogatni kell a vasút és a repülőterek közötti összeköttetéseket, valamint a vasúti és repülőjegyek összevonását. [Mód. 91]

| (24) | Ahhoz, hogy a légi fuvarozók alkalmazkodhassanak az olyan rendkívül sürgős helyzetekhez, mint például a forgalom jelentős visszaesése vagy a légi fuvarozók tevékenységére súlyosan kiható gazdasági válság, amelyek a menetrendi időszak nagy részét érintik, lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság sürgősségi intézkedéseket fogadjon el a koordinált repülőtereken hozandó intézkedések koherenciájának biztosítása céljából. Ezen intézkedések lehetővé tennék a légi fuvarozók számára, hogy megtartsák elsőbbségüket a következő menetrendi időszak ugyanazon résidő-sorozatainak kiosztása tekintetében

  résidősorozatainak kiosztásában
  , még akkor is, ha nem érik el a 85 %-os

  80 %-os
  küszöböt. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(24)

Ahhoz, hogy a légi fuvarozók alkalmazkodhassanak az olyan rendkívül sürgős helyzetekhez, mint például a forgalom jelentős visszaesése vagy a légi fuvarozók tevékenységére súlyosan kiható gazdasági válság, amelyek a menetrendi időszak nagy részét érintik, lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság sürgősségi intézkedéseket fogadjon el a koordinált repülőtereken hozandó intézkedések koherenciájának biztosítása céljából. Ezen intézkedések lehetővé tennék a légi fuvarozók számára, hogy megtartsák elsőbbségüket a következő menetrendi időszak ugyanazon résidő-sorozatainak kiosztása tekintetében

  résidősorozatainak kiosztásában
  , még akkor is, ha nem érik el a 85 %-os

  80 %-os
  küszöböt. [Mód. 14]

| (24a) | E rendeletnek figyelembe kell vennie az üzleti repülési ágazatban és a charter járatok esetében a nem tervezett repülések működtetéséhez szükséges rugalmassággal összefüggő követelményeket, különösen annak tudatában, hogy ezen üzemeltetők számára nem lehetséges történeti jogokon alapuló résidő-portfólió létrehozása. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(24a)

E rendeletnek figyelembe kell vennie az üzleti repülési ágazatban és a charter járatok esetében a nem tervezett repülések működtetéséhez szükséges rugalmassággal összefüggő követelményeket, különösen annak tudatában, hogy ezen üzemeltetők számára nem lehetséges történeti jogokon alapuló résidő-portfólió létrehozása. [Mód. 15]

| (25) | A koordinációs bizottság szerepét kétszeresen meg kell erősíteni. Egyrészt a hálózatkezelőt, a működésfelülvizsgáló szervet és a nemzeti felügyeleti hatóságot meg kell hívni a bizottság üléseire. Másrészt, a koordinációs bizottság feladatai magukban foglalhatják, hogy javaslatokat vagy tanácsokat adhat a koordinátornak és/vagy a tagállamnak a repülőtér kapacitását érintő valamennyi kérdéssel, különösen az egységes európai égbolt végrehajtásával és az európai légiforgalom-irányítási hálózat működésével kapcsolatban. Továbbá a bizottságnak véleményt kell kibocsátania a működésfelülvizsgáló szerv és a nemzeti felügyeleti hatóság számára a koordinációs paraméterek és a léginavigációs szolgáltatóknak javasolt kulcsfontosságú teljesítménymutatók közötti kapcsolatról.
  [Mód. 16] |
| --- | --- |

(25)

A koordinációs bizottság szerepét kétszeresen meg kell erősíteni. Egyrészt a hálózatkezelőt, a működésfelülvizsgáló szervet és a nemzeti felügyeleti hatóságot meg kell hívni a bizottság üléseire. Másrészt, a koordinációs bizottság feladatai magukban foglalhatják, hogy javaslatokat vagy tanácsokat adhat a koordinátornak és/vagy a tagállamnak a repülőtér kapacitását érintő valamennyi kérdéssel, különösen az egységes európai égbolt végrehajtásával és az európai légiforgalom-irányítási hálózat működésével kapcsolatban. Továbbá a bizottságnak véleményt kell kibocsátania a működésfelülvizsgáló szerv és a nemzeti felügyeleti hatóság számára a koordinációs paraméterek és a léginavigációs szolgáltatóknak javasolt kulcsfontosságú teljesítménymutatók közötti kapcsolatról.
  [Mód. 16]

| (26) | A tapasztalatok szerint résidők jelentős számát későn helyezik vissza a résidőalapba ahhoz, hogy azokat hasznosan újra ki lehessen osztani. Ezért arra kell ösztönözni a repülőtér irányító szerveit, hogy a repülőtéri illetékek

  pénzügyi eszközök
  rendszerének alkalmazásával
  és a jelenleg hatályos szankciórendszer jelentős megerősítésével
  tántorítsa el a légi fuvarozókat e
  magatartástól

  az ilyen gyakorlatok alkalmazásától
  . Ugyanakkor e mechanizmus

  mechanizmusok
  alkalmazásával a repülőtér irányító szerveinek nem szabad visszatartania a légi fuvarozókat a piacra lépéstől vagy a szolgáltatások fejlesztésétől. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(26)

A tapasztalatok szerint résidők jelentős számát későn helyezik vissza a résidőalapba ahhoz, hogy azokat hasznosan újra ki lehessen osztani. Ezért arra kell ösztönözni a repülőtér irányító szerveit, hogy a repülőtéri illetékek

  pénzügyi eszközök
  rendszerének alkalmazásával
  és a jelenleg hatályos szankciórendszer jelentős megerősítésével
  tántorítsa el a légi fuvarozókat e
  magatartástól

  az ilyen gyakorlatok alkalmazásától
  . Ugyanakkor e mechanizmus

  mechanizmusok
  alkalmazásával a repülőtér irányító szerveinek nem szabad visszatartania a légi fuvarozókat a piacra lépéstől vagy a szolgáltatások fejlesztésétől. [Mód. 17]

| (26a) | E rendeletben lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a tagállamok – a repülőtéri kapacitás javítása érdekében – a résidők a másodlagos piacon való értékesítéséből származó bevételeket a légi forgalom optimalizálására és új infrastruktúrák fejlesztésére fordíthassák. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(26a)

E rendeletben lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a tagállamok – a repülőtéri kapacitás javítása érdekében – a résidők a másodlagos piacon való értékesítéséből származó bevételeket a légi forgalom optimalizálására és új infrastruktúrák fejlesztésére fordíthassák. [Mód. 18]

| (27) | Kívánatos, hogy a harmadik országok egyenlő bánásmódban részesítsék az Unió légi fuvarozóit. |
| --- | --- |

(27)

Kívánatos, hogy a harmadik országok egyenlő bánásmódban részesítsék az Unió légi fuvarozóit.

| (28) | E rendelet rendelkezéseinek alkalmazása
  során
  nem sérti

  szabad sérteni
  a Szerződésben, és különösen annak 101., 102. és 106. cikkében megfogalmazott versenyszabályokat. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(28)

E rendelet rendelkezéseinek alkalmazása
  során
  nem sérti

  szabad sérteni
  a Szerződésben, és különösen annak 101., 102. és 106. cikkében megfogalmazott versenyszabályokat. [Mód. 19]

| (29) | A gibraltári repülőtérről szóló, 1987. december 2-án Londonban tett együttes nyilatkozat helyébe a Gibraltárral kapcsolatos párbeszéd fórumának első miniszteri ülésén, 2006. szeptember 18-án Córdobában elfogadott, a gibraltári repülőtérről szóló miniszteri nyilatkozat lép, és az annak való teljes megfelelést az 1987-es nyilatkozatnak való megfelelésnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(29)

A gibraltári repülőtérről szóló, 1987. december 2-án Londonban tett együttes nyilatkozat helyébe a Gibraltárral kapcsolatos párbeszéd fórumának első miniszteri ülésén, 2006. szeptember 18-án Córdobában elfogadott, a gibraltári repülőtérről szóló miniszteri nyilatkozat lép, és az annak való teljes megfelelést az 1987-es nyilatkozatnak való megfelelésnek kell tekinteni.

| (30) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a kapacitás- és igényfelmérés kidolgozási módszereinek meghatározása céljából. Különösen fontos, hogy előkészítő munkái során a Bizottság megfelelő konzultációkat tartson, többek között szakértői szinten. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(30)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a kapacitás- és igényfelmérés kidolgozási módszereinek meghatározása céljából. Különösen fontos, hogy előkészítő munkái során a Bizottság megfelelő konzultációkat tartson, többek között szakértői szinten. [Mód. 20]

| (31) | A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelően továbbítsák az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(31)

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelően továbbítsák az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| (32) | E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(32)

E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell gyakorolni.

| (33) | A vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni azon jogi aktusok elfogadására, amelyek az európai koordinátor létrehozását, a koordinátor és a menetrend-egyeztető éves tevékenységi jelentésének mintáját, valamint azon határozatot érintik, hogy egy vagy több tagállamnak intézkedéseket kell hoznia egy harmadik ország által az Unió légi fuvarozóival szemben alkalmazott megkülönböztető bánásmód orvoslására. [Mód. 82] |
| --- | --- |

(33)

A vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni azon jogi aktusok elfogadására, amelyek az európai koordinátor létrehozását, a koordinátor és a menetrend-egyeztető éves tevékenységi jelentésének mintáját, valamint azon határozatot érintik, hogy egy vagy több tagállamnak intézkedéseket kell hoznia egy harmadik ország által az Unió légi fuvarozóival szemben alkalmazott megkülönböztető bánásmód orvoslására. [Mód. 82]

| (34) | A vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat fogad el, ha erre rendkívül sürgős okból van szükség a történeti résidők folyamatosságának biztosítása iránti igény összefüggésben felmerülő, kellően indokolt esetekben. |
| --- | --- |

(34)

A vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat fogad el, ha erre rendkívül sürgős okból van szükség a történeti résidők folyamatosságának biztosítása iránti igény összefüggésben felmerülő, kellően indokolt esetekben.

| (35) | Ezt a rendeletet meghatározott időtartam után működésének értékelése céljából felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(35)

Ezt a rendeletet meghatározott időtartam után működésének értékelése céljából felül kell vizsgálni.

| (35a) | A Bizottságnak szakértői szintű konzultációkat kell folytatnia, valamint kapacitás- és igényfelmérést kell végeznie, amelyet az e rendelet hatálybalépésétől számított egy éven belül az Európai Parlament és a Tanács elé kell terjesztenie. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(35a)

A Bizottságnak szakértői szintű konzultációkat kell folytatnia, valamint kapacitás- és igényfelmérést kell végeznie, amelyet az e rendelet hatálybalépésétől számított egy éven belül az Európai Parlament és a Tanács elé kell terjesztenie. [Mód. 21]

| (36) | Mivel az intézkedés célját – nevezetesen a résidőkről szóló uniós jogi aktus egységesebb alkalmazását – a légi közlekedési tevékenység határokon átnyúló dimenziójának jelentősége miatt a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(36)

Mivel az intézkedés célját – nevezetesen a résidőkről szóló uniós jogi aktus egységesebb alkalmazását – a légi közlekedési tevékenység határokon átnyúló dimenziójának jelentősége miatt a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

A rendelet hatálya

(1)   Ezt a rendeletet az Európai Unió repülőtereire kell alkalmazni.

(2)   Ezt a rendeletet a gibraltári repülőtérre a Spanyol Királyság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága jogi álláspontjának sérelme nélkül kell alkalmazni, tekintettel a repülőtér elhelyezkedése szerinti terület feletti fennhatóságra vonatkozó vitájukra.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ennek a rendeletnek az alkalmazásában:

| 1. | „résidő”: egy koordinátor által
  valamely légi fuvarozó számára
  e rendeletnek megfelelően
  a
  koordinált repülőtéren légiközlekedési szolgáltatás működtetéséhez szükséges repülőtéri infrastruktúra teljes körének le- és felszállás céljából, egy adott napon és időpontban

  napokon és időpontokban
  történő használatára adott engedély egy koordinátor általi, e rendeletnek megfelelő kiosztás szerint; [Mód. 22] |
| --- | --- |

1.

„résidő”: egy koordinátor által
  valamely légi fuvarozó számára
  e rendeletnek megfelelően
  a
  koordinált repülőtéren légiközlekedési szolgáltatás működtetéséhez szükséges repülőtéri infrastruktúra teljes körének le- és felszállás céljából, egy adott napon és időpontban

  napokon és időpontokban
  történő használatára adott engedély egy koordinátor általi, e rendeletnek megfelelő kiosztás szerint; [Mód. 22]

| 2. | „új belépő”: olyan légi fuvarozó, amely egy résidő-sorozat részeként résidőt kér egy repülőtéren bármely napon, és ha a fuvarozó kérését elfogadnák, összességében az adott napon és az adott repülőtéren kevesebb, mint öt résidővel rendelkezne.







  b) | olyan légi fuvarozó, amely résidő-sorozatot kér két közösségi repülőtér közötti, megállás nélküli, menetrend alapján végzett utasszállító szolgáltatáshoz, és legfeljebb két másik légi fuvarozó üzemeltet azon a napon, ugyanazon repülőterek között ugyanilyen megállás nélküli, menetrend alapján végzett utasszállító szolgáltatást, és ha a fuvarozó kérését elfogadnák, összességében az adott napon és az adott repülőtéren kevesebb, mint kilenc résidővel rendelkezne az adott, megállás nélküli szolgáltatáshoz.
  [Mód. 23]

  Az a légi fuvarozó, amely – anyavállalatával, saját leányvállalataival vagy anyavállalata leányvállalataival együttvéve – az adott repülőtéren, a kérdéses napra kiosztott összes résidő több, mint 10 %-ával rendelkezik, nem tekinthető új belépőnek az adott repülőtéren.
  Az a légi fuvarozó, amely a 13. cikk értelmében új belépőként szerzett résidőit ugyanazon repülőtéren egy másik légi fuvarozónak ruházta át a célból, hogy az említett repülőtéren újra megkapja az új belépő státuszt, nem tekinthető új belépőnek az adott repülőtéren; |
| --- | --- | --- |

2.

„új belépő”: olyan légi fuvarozó, amely egy résidő-sorozat részeként résidőt kér egy repülőtéren bármely napon, és ha a fuvarozó kérését elfogadnák, összességében az adott napon és az adott repülőtéren kevesebb, mint öt résidővel rendelkezne.

b)

olyan légi fuvarozó, amely résidő-sorozatot kér két közösségi repülőtér közötti, megállás nélküli, menetrend alapján végzett utasszállító szolgáltatáshoz, és legfeljebb két másik légi fuvarozó üzemeltet azon a napon, ugyanazon repülőterek között ugyanilyen megállás nélküli, menetrend alapján végzett utasszállító szolgáltatást, és ha a fuvarozó kérését elfogadnák, összességében az adott napon és az adott repülőtéren kevesebb, mint kilenc résidővel rendelkezne az adott, megállás nélküli szolgáltatáshoz.
  [Mód. 23]

Az a légi fuvarozó, amely – anyavállalatával, saját leányvállalataival vagy anyavállalata leányvállalataival együttvéve – az adott repülőtéren, a kérdéses napra kiosztott összes résidő több, mint 10 %-ával rendelkezik, nem tekinthető új belépőnek az adott repülőtéren.

Az a légi fuvarozó, amely a 13. cikk értelmében új belépőként szerzett résidőit ugyanazon repülőtéren egy másik légi fuvarozónak ruházta át a célból, hogy az említett repülőtéren újra megkapja az új belépő státuszt, nem tekinthető új belépőnek az adott repülőtéren;

| 3. | „menetrendi időszak”: a légi fuvarozó menetrendjében szereplő nyári vagy téli időszak, a légiközlekedési ágazat által az egész világra kiterjedően létrehozott szabályoknak és iránymutatásoknak megfelelően; |
| --- | --- |

3.

„menetrendi időszak”: a légi fuvarozó menetrendjében szereplő nyári vagy téli időszak, a légiközlekedési ágazat által az egész világra kiterjedően létrehozott szabályoknak és iránymutatásoknak megfelelően;

| 4. | „uniós légi fuvarozó”: egy tagállam által a Közösségben a légi szolgáltatások működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008//EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kiadott érvényes működési engedéllyel rendelkező légi fuvarozó; |
| --- | --- |

4.

„uniós légi fuvarozó”: egy tagállam által a Közösségben a légi szolgáltatások működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008//EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kiadott érvényes működési engedéllyel rendelkező légi fuvarozó;

| 5. | „légi fuvarozó”: olyan légiközlekedési vállalkozás, amely érvényes működési engedéllyel vagy azzal egyenértékű okirattal rendelkezik legkésőbb január 31-én a következő nyári időszakra vagy augusztus 31-én a következő téli időszakra vonatkozóan; az 5., a 9., a 10., 11. és a 13. cikk alkalmazásában a „légi fuvarozó” meghatározása az üzleti repülés üzemeltetőit is magában foglalja; a 7., 17. és 18. cikk alkalmazásában a „légi fuvarozó” meghatározása a polgári légi járművek valamennyi üzemben tartójára is kiterjed; |
| --- | --- |

5.

„légi fuvarozó”: olyan légiközlekedési vállalkozás, amely érvényes működési engedéllyel vagy azzal egyenértékű okirattal rendelkezik legkésőbb január 31-én a következő nyári időszakra vagy augusztus 31-én a következő téli időszakra vonatkozóan; az 5., a 9., a 10., 11. és a 13. cikk alkalmazásában a „légi fuvarozó” meghatározása az üzleti repülés üzemeltetőit is magában foglalja; a 7., 17. és 18. cikk alkalmazásában a „légi fuvarozó” meghatározása a polgári légi járművek valamennyi üzemben tartójára is kiterjed;

| 6. | „légi fuvarozók csoportja”: két vagy több olyan légi fuvarozó, amelyek együttesen közös üzemeltetéssel, franchise üzemeltetéssel vagy code-share rendszerben, működtetnek

  vagy nem menetrend szerinti járatok üzemeltetői esetében konzorcium keretében hasznosítanak
  egy adott légiközlekedési szolgáltatást

  résidőt
  ; [Mód. 24] |
| --- | --- |

6.

„légi fuvarozók csoportja”: két vagy több olyan légi fuvarozó, amelyek együttesen közös üzemeltetéssel, franchise üzemeltetéssel vagy code-share rendszerben, működtetnek

  vagy nem menetrend szerinti járatok üzemeltetői esetében konzorcium keretében hasznosítanak
  egy adott légiközlekedési szolgáltatást

  résidőt
  ; [Mód. 24]

| 7. | „léginavigációs szolgáltató”: az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) („keretrendelet”) 2. cikke 5. pontjának értelmében vett valamennyi léginavigációs szolgáltató; |
| --- | --- |

7.

„léginavigációs szolgáltató”: az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) („keretrendelet”) 2. cikke 5. pontjának értelmében vett valamennyi léginavigációs szolgáltató;

| 8. | „földi kiszolgálási szolgáltatók”: a (földi kiszolgálási szolgáltatókról szóló) [...] EU rendelet [...] cikkének értelmében vett valamennyi földi kiszolgálási szolgáltató; vagy a repülőtérnek a (földi kiszolgálási szolgáltatókról szóló) [...] EU rendelet [...] cikke értelmében vett minden olyan felhasználója, amely a (földi kiszolgálási szolgáltatókról szóló) [...] EU rendelet [...] cikke értelmében önkiszolgálást végez; |
| --- | --- |

8.

„földi kiszolgálási szolgáltatók”: a (földi kiszolgálási szolgáltatókról szóló) [...] EU rendelet [...] cikkének értelmében vett valamennyi földi kiszolgálási szolgáltató; vagy a repülőtérnek a (földi kiszolgálási szolgáltatókról szóló) [...] EU rendelet [...] cikke értelmében vett minden olyan felhasználója, amely a (földi kiszolgálási szolgáltatókról szóló) [...] EU rendelet [...] cikke értelmében önkiszolgálást végez;

| 9. | „a hálózat részét képező repülőtér”: olyan repülőtér, amely nem szembesül a túlzsúfoltság problémájával, de amelyik a forgalom hirtelen történő és jelentős megnövekedése vagy a kapacitás hirtelen bekövetkező jelentős csökkenése esetén kihatással lehet az európai légiforgalom-irányítási hálózat (a továbbiakban: a hálózat) működésére, az 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (9)

  6. cikkének megfelelően.
  [Mód. 25] |
| --- | --- |

9.

„a hálózat részét képező repülőtér”: olyan repülőtér, amely nem szembesül a túlzsúfoltság problémájával, de amelyik a forgalom hirtelen történő és jelentős megnövekedése vagy a kapacitás hirtelen bekövetkező jelentős csökkenése esetén kihatással lehet az európai légiforgalom-irányítási hálózat (a továbbiakban: a hálózat) működésére, az 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (9)

  6. cikkének megfelelően.
  [Mód. 25]

| 10. | „menetrend-egyeztetett repülőtér”: olyan repülőtér, ahol a nap, a hét vagy az év egyes időszakaiban fennáll az olyan torlódás lehetősége, amely a légi fuvarozók közötti önkéntes együttműködéssel kezelhető, és ahová menetrend-egyeztetőt neveztek ki annak érdekében, hogy összehangolja az adott repülőtéren szolgáltatásokat üzemeltető vagy üzemeltetni szándékozó légi fuvarozók működését; |
| --- | --- |

10.

„menetrend-egyeztetett repülőtér”: olyan repülőtér, ahol a nap, a hét vagy az év egyes időszakaiban fennáll az olyan torlódás lehetősége, amely a légi fuvarozók közötti önkéntes együttműködéssel kezelhető, és ahová menetrend-egyeztetőt neveztek ki annak érdekében, hogy összehangolja az adott repülőtéren szolgáltatásokat üzemeltető vagy üzemeltetni szándékozó légi fuvarozók működését;

| 11. | „koordinált repülőtér”: bármely olyan repülőtér, ahol a leszálláshoz vagy a felszálláshoz a légi fuvarozónak vagy bármely más légijármű-üzembentartónak a koordinátor által számára kiosztott résidővel kell rendelkeznie, az állami légi járatok, kényszerleszállások és humanitárius célú légi járatok kivételével;" |
| --- | --- |

11.

„koordinált repülőtér”: bármely olyan repülőtér, ahol a leszálláshoz vagy a felszálláshoz a légi fuvarozónak vagy bármely más légijármű-üzembentartónak a koordinátor által számára kiosztott résidővel kell rendelkeznie, az állami légi járatok, kényszerleszállások és humanitárius célú légi járatok kivételével;"

| 12. | „egy repülőtér irányító testülete”: az a testület, amely – egyéb tevékenységekhez kapcsoltan vagy más módon – a nemzeti jogszabályok vagy szabályzatok alapján ellátja a repülőtéri létesítmények igazgatásának és kezelésének feladatát, és összehangolja, valamint ellenőrzi az érintett repülőtéren található különféle üzemeltetők tevékenységeit; |
| --- | --- |

12.

„egy repülőtér irányító testülete”: az a testület, amely – egyéb tevékenységekhez kapcsoltan vagy más módon – a nemzeti jogszabályok vagy szabályzatok alapján ellátja a repülőtéri létesítmények igazgatásának és kezelésének feladatát, és összehangolja, valamint ellenőrzi az érintett repülőtéren található különféle üzemeltetők tevékenységeit;

| 13. | „résidő-sorozat”: legalább 15 olyan résidő, amelyet a nyári menetrendi időszakra és legalább 10 olyan résidő, amelyet
  rendszeresen
  a téli menetrendi időszakra vonatkozóan a hét ugyanazon napjának ugyanazon időpontjára kérnek egymást követő hetekre

  kérnek ugyanazon menetrendi időszakban
  , és amelyeket a koordinátor ezek alapján vagy, ha ez nem lehetséges, hozzávetőlegesen ugyanazon időpontra ad megmeg
  , kivéve, ha a 9. cikk (8) bekezdésében említett körülmények között helyi szabályozással más megállapodás jön létre
  ; [Mód. 26] |
| --- | --- |

13.

„résidő-sorozat”: legalább 15 olyan résidő, amelyet a nyári menetrendi időszakra és legalább 10 olyan résidő, amelyet
  rendszeresen
  a téli menetrendi időszakra vonatkozóan a hét ugyanazon napjának ugyanazon időpontjára kérnek egymást követő hetekre

  kérnek ugyanazon menetrendi időszakban
  , és amelyeket a koordinátor ezek alapján vagy, ha ez nem lehetséges, hozzávetőlegesen ugyanazon időpontra ad megmeg
  , kivéve, ha a 9. cikk (8) bekezdésében említett körülmények között helyi szabályozással más megállapodás jön létre
  ; [Mód. 26]

| 14. | „üzleti repülés”: az általános célú repülés azon ágazata, amelynek esetében vállalkozások légi járműveket működtetnek vagy használnak utasok vagy áruk szállítására üzletvitelük elősegítése céljából, amennyiben a légi jármű repülésének célja általában nem minősül a nagyközönség által igénybe vehetőnek, és a légi jármű vezetését olyan személyek látják el, akik legalább érvényes kereskedelmi pilótaengedéllyel rendelkeznek, műszerrepülő jogosítással; |
| --- | --- |

14.

„üzleti repülés”: az általános célú repülés azon ágazata, amelynek esetében vállalkozások légi járműveket működtetnek vagy használnak utasok vagy áruk szállítására üzletvitelük elősegítése céljából, amennyiben a légi jármű repülésének célja általában nem minősül a nagyközönség által igénybe vehetőnek, és a légi jármű vezetését olyan személyek látják el, akik legalább érvényes kereskedelmi pilótaengedéllyel rendelkeznek, műszerrepülő jogosítással;

| 15. | „koordinációs paraméterek”: egy repülőtér résidőkiosztásra rendelkezésre álló összes kapacitásának működési kifejezésekkel történő megállapítása az egyes menetrendi időszakok folyamán, valamint a kapacitásfelhasználással kapcsolatos működési szabályok, amelyek tükrözik a repülőtér infrastruktúrájának és különböző alrendszereinek teljesítményére hatást gyakorló valamennyi műszaki, működési és környezeti tényezőt; |
| --- | --- |

15.

„koordinációs paraméterek”: egy repülőtér résidőkiosztásra rendelkezésre álló összes kapacitásának működési kifejezésekkel történő megállapítása az egyes menetrendi időszakok folyamán, valamint a kapacitásfelhasználással kapcsolatos működési szabályok, amelyek tükrözik a repülőtér infrastruktúrájának és különböző alrendszereinek teljesítményére hatást gyakorló valamennyi műszaki, működési és környezeti tényezőt;

| 16. | „repülési terv”: a légiforgalmi szolgálati egységek részére egy légi jármű tervezett repüléséről vagy repülésének egy részéről szolgáltatott meghatározott információ; |
| --- | --- |

16.

„repülési terv”: a légiforgalmi szolgálati egységek részére egy légi jármű tervezett repüléséről vagy repülésének egy részéről szolgáltatott meghatározott információ;

| 17. | „menetrend szerinti légi járat”: olyan repüléssorozat, amely az 1008/2008/EK rendelet 2. cikkének 16. pontjában meghatározott jellemzőkkel rendelkezik; |
| --- | --- |

17.

„menetrend szerinti légi járat”: olyan repüléssorozat, amely az 1008/2008/EK rendelet 2. cikkének 16. pontjában meghatározott jellemzőkkel rendelkezik;

| 18. | „programozott nem menetrend szerinti légi járat”: olyan repüléssorozat

  járat
  , amely nem teljesíti az 1008/2008/EK rendelet 2. cikkének 16. pontjában említett összes feltételt, de amely olyan rendszerességgel vagy gyakorisággal működik, hogy egyértelműen rendszeres sorozat részét képezi; [Mód. 75] |
| --- | --- |

18.

„programozott nem menetrend szerinti légi járat”: olyan repüléssorozat

  járat
  , amely nem teljesíti az 1008/2008/EK rendelet 2. cikkének 16. pontjában említett összes feltételt, de amely olyan rendszerességgel vagy gyakorisággal működik, hogy egyértelműen rendszeres sorozat részét képezi; [Mód. 75]

| 19. | „hálózatkezelő”: a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) („légtérrendelet”) 6. cikke létrehozott
  , a légi forgalom irányításáért felelős
  szerv
  (ATM), amely lehetővé teszi a légtér optimális kihasználását és biztosítja, hogy a légi fuvarozók a kívánt útvonalon repülhessenek, ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben biztosítja a légtérhez és a léginavigációs szolgálatokhoz való hozzáférést
  ; [Mód. 28] |
| --- | --- |

19.

„hálózatkezelő”: a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) („légtérrendelet”) 6. cikke létrehozott
  , a légi forgalom irányításáért felelős
  szerv
  (ATM), amely lehetővé teszi a légtér optimális kihasználását és biztosítja, hogy a légi fuvarozók a kívánt útvonalon repülhessenek, ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben biztosítja a légtérhez és a léginavigációs szolgálatokhoz való hozzáférést
  ; [Mód. 28]

| 20. | „működésfelülvizsgáló szerv”: az 549/2004/EK rendelet 11. cikke alapján létrehozott szerv; |
| --- | --- |

20.

„működésfelülvizsgáló szerv”: az 549/2004/EK rendelet 11. cikke alapján létrehozott szerv;

| 21. | „nemzeti felügyeleti hatóság”: a tagállamok által az 549/2004/EK rendelet 4. cikkének megfelelően nemzeti felügyeleti hatóságként kijelölt vagy létrehozott szerv vagy szervek. |
| --- | --- |

21.

„nemzeti felügyeleti hatóság”: a tagállamok által az 549/2004/EK rendelet 4. cikkének megfelelően nemzeti felügyeleti hatóságként kijelölt vagy létrehozott szerv vagy szervek.

A REPÜLŐTEREK KIJELÖLÉSE

3. cikk

A repülőtéri koordináció vagy menetrend-egyeztetés feltételei

(1)   A tagállamok nem kötelesek bármilyen repülőteret menetrend-egyeztetett vagy koordinált repülőtérré minősíteni, csak e rendelet rendelkezéseinek az alkalmazásában.

A tagállamok kizárólag a (3) bekezdés rendelkezései szerint minősíthetnek egy repülőteret koordinált repülőtérré.

(2)   Egy tagállam azonban bármilyen repülőteret menetrend-egyeztetett repülőtérré minősíthet, feltéve, hogy az átláthatóság, semlegesség és megkülönböztetés-mentesség alapelveit tiszteletben tartják.

(3)   A felelős tagállam gondoskodik arról, hogy alapos kapacitáselemzést és igényfelmérést végezzen egy – az európai légiforgalom-irányítási hálózat (a továbbiakban: a hálózat) részét képező – ki

  egy ki
  nem jelölt státuszú repülőtéren vagy egy menetrend-egyeztetett repülőtéren az adott repülőtér vezetése vagy bármely egyéb illetékes szerv, amikor e tagállam ezt szükségesnek találja vagy az alábbiakat követő hat hónapon belül:

| i. | egy repülőtér műveleteinek több mint felét képviselő légi fuvarozóknak vagy a repülőtér vezetésének az írásbeli kérelmére, ha bármelyikük véleménye szerint a repülőtér kapacitása bizonyos időszakokra vonatkozóan elégtelen a tényleges vagy tervezett műveletekhez; vagy |
| --- | --- |

i.

egy repülőtér műveleteinek több mint felét képviselő légi fuvarozóknak vagy a repülőtér vezetésének az írásbeli kérelmére, ha bármelyikük véleménye szerint a repülőtér kapacitása bizonyos időszakokra vonatkozóan elégtelen a tényleges vagy tervezett műveletekhez; vagy

| ii. | a Bizottság kérésére, különösen, ha az új belépők számára az adott repülőtéren komoly nehézséget okoz a le- és felszállások biztosítása, vagy ha a hálózatkezelő – a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2011. július 7-i 677/2011/EU bizottsági rendelet (11) 6. cikke (7) bekezdésének megfelelően – a repülőtér működési terve és a hálózat működési terve közötti koherencia biztosítása érdekében szükségesnek ítéli. |
| --- | --- |

ii.

a Bizottság kérésére, különösen, ha az új belépők számára az adott repülőtéren komoly nehézséget okoz a le- és felszállások biztosítása, vagy ha a hálózatkezelő – a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2011. július 7-i 677/2011/EU bizottsági rendelet (11) 6. cikke (7) bekezdésének megfelelően – a repülőtér működési terve és a hálózat működési terve közötti koherencia biztosítása érdekében szükségesnek ítéli.

Ezen

  Ez az
  elemzés
  , amely közös megállapodás szerint elfogadott és elsimert módszereken alapul,
  meghatározza az esetleges kapacitáshiányokat, figyelembe véve a kérdéses repülőtéren meglévő környezeti korlátokat. Az elemzés mérlegeli e hiányok új vagy módosított infrastruktúrával, illetve működési vagy bármely más jellegű változtatással történő kiküszöbölésének a lehetőségeit, továbbá a problémák megoldására tervezett időkeretet.

Az elemzés a Bizottság által felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján meghatározott módszereken alapszik, e rendelet 15. cikkének megfelelően. A módszerek figyelembe veszik a hálózatműködtetési tervre vonatkozóan a 677/2011/EU rendelet V. mellékletében megkövetelt követelményeket.

A (6) bekezdésre történő hivatkozás esetén ezt az elemzést naprakésszé teszik, ha a repülőtéren olyan változások történnek, amelyek jelentősen befolyásolják annak kapacitását és használatát vagy a koordinációs bizottság, a tagállam vagy a Bizottság kérésére. Mind az elemzést, mind pedig annak módszerét az elemzést kérő felek, illetve – külön kérésre – az egyéb érdekelt felek rendelkezésére bocsátják. Ezzel egyidejűleg az elemzést a Bizottság számára is megküldik.

(4)   Az elemzés alapján a tagállam konzultációt folytat a repülőtér kapacitási helyzetéről a repülőtér irányító testületével

  vezetésével
  , a repülőteret
  rendszeresen
  használó légi fuvarozókkal

  légifuvarozókkal
  , érdekképviseleti szervezeteikkel, a repülőteret rendszeresen használó

  az
  általános célú repülés képviselőivel és a légiforgalmi irányításért felelős hatóságokkal.

(5)   A Bizottság kérheti a hálózatkezelőtől, hogy bocsásson ki véleményt arról, hogyan rögzítik a kapacitást a hálózat működési igényei tekintetében. A Bizottság ajánlásokat tehet. A tagállam indokol minden olyan határozatot, amely eltér ezen ajánlásoktól. A határozatról tájékoztatják a Bizottságot.

(6)   Ha egy vagy több menetrendi időszak tekintetében kapacitásproblémák merülnek fel, a tagállam gondoskodik arról, hogy a repülőteret az adott időszakokra csak akkor minősítsék koordináltnak, ha:

| a) | a kapacitáshiány annyira súlyos, hogy a repülőtéren nem kerülhetők el a jelentős késések és |
| --- | --- |

a)

a kapacitáshiány annyira súlyos, hogy a repülőtéren nem kerülhetők el a jelentős késések és

| b) | e problémák rövid távú megoldására nincs lehetőség. |
| --- | --- |

b)

e problémák rövid távú megoldására nincs lehetőség.

(7)   A (6) bekezdés b) pontjától eltérve, a tagállamok kivételes körülmények között az érintett repülőtereket koordináltnak minősíthetik az érintett időszakra, amely a menetrendi időszaknál rövidebb lehet.

A (3), (4), (5) és (6) bekezdéstől eltérve, a tagállamok sürgős helyzetekben az érintett repülőtereket az érintett időszakra koordináltnak jelölhetik ki.

(8)   Ha egy koordinált vagy menetrend-egyeztetett repülőtérről készített aktualizált kapacitás- és igényfelmérés azt mutatja, hogy kielégítő kapacitás áll rendelkezésre a szóban forgó repülőtér tényleges vagy tervezett üzemeltetéséhez, a tagállam – a (4) bekezdésben említett testületekkel folytatott konzultációt követően – menetrend-egyeztetett repülőtérré vagy ki nem jelölt státuszú repülőtérré változtatja a repülőtér minősítését.

(9)   A Bizottság kérésére – amely saját kezdeményezésére vagy a hálózatkezelő kezdeményezésére járhat el – és a (4) bekezdésben említett testületekkel folytatott konzultáció után, a tagállam biztosítja, hogy a ki nem jelölt státuszú repülőteret a hálózat részét képző repülőtérnek minősítsék. A határozatról tájékoztatják a Bizottságot. Amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy a repülőtérnek a továbbiakban nincs jelentősége a hálózat tekintetében, a tagállam – a (4) bekezdésben említett testületekkel folytatott konzultáció után – ki nem jelölt státuszú repülőtérre változtatja a repülőtér minősítését.

(10)   Amennyiben határozatot hoznak a (6)
  vagy
  a (8) vagy a (9) bekezdések értelmében, e határozatról a tagállam a téli menetrendi időszak esetében legkésőbb április 1-jéig, a nyári menetrendi időszak esetében pedig legkésőbb szeptember 1-jéig értesíti a (4) bekezdésben említett testületeket. [Mód. 29]

4. cikk

Koordinációs paraméterek

(1)   Egy koordinált vagy menetrend-egyeztetett repülőtéren az illetékes tagállam gondoskodik a koordinációs paraméterek évente kétszeri meghatározásáról, figyelembe véve az összes vonatkozó műszaki, működési, teljesítményi és környezeti korlátot, valamint ezek esetleges változásait. E korlátokról értesíteni kell a Bizottságot. A Bizottság – szükség esetén a hálózatkezelő segítségével – megvizsgálja a korlátokat, és ajánlásokat bocsát ki, amelyeket a tagállamnak a koordinációs paraméterek meghatározása előtt figyelembe kell vennie.
  [Mód. 30]

A fenti feladatot a légiforgalom összehangolási lehetőségeinek objektív elemzésével kell végezni, figyelembe véve a repülőtér forgalmának különféle típusait, a koordinációs időszak alatt valószínűsíthetően felmerülő légtérbeli torlódást és a kapacitási helyzetet.

(2)   A paraméterek meghatározását és a használt módszertant, valamint ezek bármely változtatását a koordinációs bizottság részletesen megvitatja, a kapacitás és a kiosztható résidők számának növelése céljából, mielőtt végleges döntés születne a koordináció paramétereiről. Az érdekelt felek kérésére minden dokumentumot azok rendelkezésére bocsátanak.

(3)   A koordinációs paraméterek meghatározása nem sérti a résidőkiosztás semleges és megkülönböztetéstől mentes jellegét.
  [Mód. 31]

(4)   A menetrend-egyeztető konferenciák céljából a repülőtéri koordinátort a résidők előzetes benyújtása előtt kellő időben tájékoztatni kell a paraméterekről.

(5)   Az (1) bekezdésben említett gyakorlat érdekében, amennyiben a tagállam nem teszi meg, a koordinátor határozza meg a vonatkozó koordinációs időintervallumokat a koordinációs bizottsággal folytatott konzultációt követően, a megállapított kapacitásnak megfelelően.

A KOORDINÁCIÓ, A MENETREND-EGYEZTETÉS ÉS AZ ADATGYŰJTÉS MEGSZERVEZÉSE

5. cikk

A menetrend-egyeztető és a koordinátor

(1)   Egy hálózati repülőtérért, menetrend-egyeztetett vagy koordinált repülőtérért felelős tagállam feladata, hogy megfelelő képesítéssel rendelkező természetes vagy jogi személyt nevezzen ki menetrend-egyeztetői vagy repülőtéri koordinátori beosztásba, a repülőteret rendszeresen igénybe vevő légi fuvarozókkal, az érdekképviseleti szervezeteikkel, a repülőtér vezetésével és a koordinációs bizottsággal – ha van ilyen bizottság – folytatott konzultációt követően. Ugyanaz a menetrend-egyeztető vagy koordinátor egyszerre több repülőtérre is kinevezhető. [Mód. 32]

(2)   A tagállamok ösztönzik a koordinátorok és menetrend-egyeztetők közötti szoros együttműködést európai szintű közös projektek kifejlesztése céljából. E

  Az európai uniós repülőterek résidő-kiosztási rendszerének további fejlesztése érdekében, továbbá a közös
  projektek előrehaladásától, az egységes európai égbolt végrehajtása terén elért előrelépésektől, valamint a 21. cikkben említett értékelő jelentés eredményeitől függően a Bizottság elfogadja az európai koordinátori tisztség létrehozására vonatkozó végrehajtási intézkedéseket. E végrehajtási intézkedéseket a 16. cikk (2) bekezdésében

  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a 15. cikkben
  említett vizsgálóbizottsági eljárásnak

  eljárásoknak
  megfelelően fogadják el. A koordinátor függetlenségére
  – többek között a pénzügyi kérdésekre, alapvető feladataikra, valamint a szervezéssel és döntéshozatali eljárással kapcsolatos alapvető követelményekre –
  vonatkozóan az e cikk (3) bekezdésében említett elvek értelemszerűen alkalmazandók az európai koordinátorra.
  A Bizottság az európai koordinátort a 16. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően nevezi ki. [Mód. 86]

(3)   Egy menetrend-egyeztetett vagy koordinált repülőtérért felelős tagállam biztosítja, hogy:

| a) | a menetrend-egyeztetett repülőtéren a menetrend-egyeztető e rendelettel összhangban feladatait független, semleges, megkülönböztetéstől mentes és átlátható módon végezze; |
| --- | --- |

a)

a menetrend-egyeztetett repülőtéren a menetrend-egyeztető e rendelettel összhangban feladatait független, semleges, megkülönböztetéstől mentes és átlátható módon végezze;

| b) | a koordinált repülőtéren a koordinátor jogi, szervezeti és döntéshozatali szempontból független legyen valamennyi érdekelt féltől, a tagállamtól és az e tagállamtól függő szervektől; ami az alábbiakat vonja maga után:






  i. | jogi szempontból a koordinátor főbb feladataival, nevezetesen a résidők igazságos és megkülönböztetéstől mentes kiosztásával, olyan természetes vagy jogi személyt bíznak meg, aki maga nem nyújt szolgáltatásokat a repülőtéren, nem olyan légitársaság, amely a repülőtérről útvonalakat működtet, és nem a szóban forgó repülőtér vezetéséről van szó;
  annak bizonyításául, hogy ilyen egységekkel közös érdekeltségei nincsenek, a koordinátornak vagy menetrend-egyeztetőnek minden évben nyilatkozatot kell benyújtania pénzügyi érdekeltségiről; [Mód. 33] |
| --- | --- | --- |

b)

a koordinált repülőtéren a koordinátor jogi, szervezeti és döntéshozatali szempontból független legyen valamennyi érdekelt féltől, a tagállamtól és az e tagállamtól függő szervektől; ami az alábbiakat vonja maga után:

i.

jogi szempontból a koordinátor főbb feladataival, nevezetesen a résidők igazságos és megkülönböztetéstől mentes kiosztásával, olyan természetes vagy jogi személyt bíznak meg, aki maga nem nyújt szolgáltatásokat a repülőtéren, nem olyan légitársaság, amely a repülőtérről útvonalakat működtet, és nem a szóban forgó repülőtér vezetéséről van szó;
  annak bizonyításául, hogy ilyen egységekkel közös érdekeltségei nincsenek, a koordinátornak vagy menetrend-egyeztetőnek minden évben nyilatkozatot kell benyújtania pénzügyi érdekeltségiről; [Mód. 33]

| ii. | szervezeti és döntéshozatali szinten a koordinátor a tagállamokkal, a repülőtér vezetésével, a szolgáltatókkal, az adott repülőtérről kiinduló útvonalakat működtető légi társaságokkal szemben önállóan tevékenykedik, nem kap tőlük utasítást, nincs jelentéstételi kötelezettsége feléjük – kivéve a tagállam felé –, nem része a mindennapi irányításukkal közvetlenül vagy közvetve megbízott és a feladatkörének végrehajtásához szükséges tényezők tekintetében tényleges döntéshozatali hatáskörrel rendelkező struktúráknak. A tagállamok biztosítják, hogy a koordinátor szakmai érdekeit úgy vegyék figyelembe, hogy teljes mértékben függetlenül tevékenykedhessen. |
| --- | --- |

ii.

szervezeti és döntéshozatali szinten a koordinátor a tagállamokkal, a repülőtér vezetésével, a szolgáltatókkal, az adott repülőtérről kiinduló útvonalakat működtető légi társaságokkal szemben önállóan tevékenykedik, nem kap tőlük utasítást, nincs jelentéstételi kötelezettsége feléjük – kivéve a tagállam felé –, nem része a mindennapi irányításukkal közvetlenül vagy közvetve megbízott és a feladatkörének végrehajtásához szükséges tényezők tekintetében tényleges döntéshozatali hatáskörrel rendelkező struktúráknak. A tagállamok biztosítják, hogy a koordinátor szakmai érdekeit úgy vegyék figyelembe, hogy teljes mértékben függetlenül tevékenykedhessen.

| iia. | a koordinátori testület vagy a felügyeleti szerv összetételének szintén függetlennek kell lennie a repülőtér irányító testületének, az érintett repülőtért használó légitársaságoknak vagy valamely felhasználót vagy szolgáltatót képviselő bármely más jogalanynak a közvetlen érdekeitől. Ez azonban nem zárja ki, hogy az ilyen szervezetek képviselői valamely testület vagy felügyeleti szerv tagjai legyenek, amennyiben a szavazati jogok kiegyensúlyozottak; [Mód. 34] |
| --- | --- |

iia.

a koordinátori testület vagy a felügyeleti szerv összetételének szintén függetlennek kell lennie a repülőtér irányító testületének, az érintett repülőtért használó légitársaságoknak vagy valamely felhasználót vagy szolgáltatót képviselő bármely más jogalanynak a közvetlen érdekeitől. Ez azonban nem zárja ki, hogy az ilyen szervezetek képviselői valamely testület vagy felügyeleti szerv tagjai legyenek, amennyiben a szavazati jogok kiegyensúlyozottak; [Mód. 34]

| iib. | e célból a koordinátornak vagy a menetrend-egyeztetőnek olyan természetes vagy jogi személynek kell lennie, aki vagy amely a kinevezését megelőző 2 évben nem állt sem a szóban forgó repülőtér vezetése, sem pedig ott működő szolgáltató vagy onnan útvonalakat működtető légitársaság alkalmazásában, és nem is működött velük együtt folyamatos jelleggel, valamint a függetlenségét a koordinátori vagy menetrend-egyeztetői tisztségének megszűnését követően további 2 évig megőrzi; [Mód. 35] |
| --- | --- |

iib.

e célból a koordinátornak vagy a menetrend-egyeztetőnek olyan természetes vagy jogi személynek kell lennie, aki vagy amely a kinevezését megelőző 2 évben nem állt sem a szóban forgó repülőtér vezetése, sem pedig ott működő szolgáltató vagy onnan útvonalakat működtető légitársaság alkalmazásában, és nem is működött velük együtt folyamatos jelleggel, valamint a függetlenségét a koordinátori vagy menetrend-egyeztetői tisztségének megszűnését követően további 2 évig megőrzi; [Mód. 35]

| c) | a koordinátor
  és a menetrend-egyeztető
  tevékenységét finanszírozó rendszer garantálja a koordinátor
  és a menetrend-egyeztető
  független jogállását; [Mód. 36] |
| --- | --- |

c)

a koordinátor
  és a menetrend-egyeztető
  tevékenységét finanszírozó rendszer garantálja a koordinátor
  és a menetrend-egyeztető
  független jogállását; [Mód. 36]

| d) | a koordinátor e rendeletnek megfelelően semlegesen, megkülönböztetéstől mentesen és átláthatóan tevékenykedjen. |
| --- | --- |

d)

a koordinátor e rendeletnek megfelelően semlegesen, megkülönböztetéstől mentesen és átláthatóan tevékenykedjen.

A c) pontban előírt finanszírozást a koordinált
  és menetrend-egyeztetett
  repülőtereken működő
  valamennyi
  légi fuvarozók és

  fuvarozó, valamint ezek
  a repülőterek biztosítják garantálva a pénzügyi költségek méltányos megosztását valamennyi érdekelt fél között, és elkerülve, hogy a finanszírozás elsődlegesen egyetlen érdekelt féltől függjön.
  Az átlátható, megkülönböztetésmentes és
  a
  koordinátor vagy a menetrend-egyeztető által nyújtott szolgáltatással összhangban álló díjszabás biztosítása érdekében a
  tagállamok
  az érintett felek részvételével zajló – fellebbezési lehetőséget is magában foglaló – konzultációs eljárást alakítanak ki. A légi fuvarozók hozzájárulásának megszerzése az érintett repülőterek feladata, amelyek az összeget átutalják a koordinátor vagy a menetrend-egyeztető számára. A tagállamok
  gondoskodnak arról, hogy a koordinátor folyamatosan rendelkezzen a szükséges erőforrásokkal, legyen szó

  és a menetrend-egyeztető megfelelő
  pénzügyi, emberi, technikai és anyagi erőforrásokról, valamint a tevékenységei ellátásához szükséges szakértelemmel

  erőforrásokkal és olyan szakértői támogatással rendelkezzen, amelyek mindenkor lehetővé teszik számára feladatainak ellátását
  . [Mód. 37]

(4)   A menetrend-egyeztető és a koordinátor részt vesz a légi fuvarozók nemzetközi szintű és az uniós jognak megfelelő menetrend-egyeztető konferenciáin.

(5)   A menetrend-egyeztető tanácsot ad a légi fuvarozóknak, és alternatív érkezési és/vagy indulási időpontokat ajánl, ha fennáll a torlódás kialakulásának veszélye.

(6)   A koordinátor egyedüli személyként felelős a résidők kiosztásáért. A résidőket e rendelet rendelkezéseinek megfelelően osztja ki, és gondoskodik arról, hogy sürgős esetben a résidők munkaidőn kívül is kioszthatók legyenek.

(7)   A menetrend-egyeztető ellenőrzi, hogy a légi fuvarozók tényleges üzemelése összhangban áll-e a nekik ajánlott menetrendekkel.

A koordinátor ellenőrzi, hogy a légi fuvarozók tényleges üzemelése összhangban áll-e a részükre kiosztott résidőkkel. E megfelelőségi ellenőrzéseket a repülőtér irányító testületével, a légiforgalmi irányító hatóságokkal
  és a hálózatkezelővel
  együttműködve végzik, és figyelembe veszik az érintett repülőtérre vonatkozó idő- és egyéb lényeges paramétereket. [Mód. 38]

Valamennyi menetrend-egyeztető és koordinátor együttműködik a menetrendekben található ellentmondások kiszűrése érdekében, és ösztönzik a légi fuvarozókat azok orvoslására.

6. cikk

A koordináció és a menetrendegyeztetés átláthatósága

(1)   
  A koordinátornak vagy a menetrend-egyeztetőnek
  minden egyes menetrendi időszak végén

  évben tevékenységi jelentést kell benyújtania be az érintett tagállamokhoz
  , a koordinátor vagy a menetrend-egyeztető az érintett tagállamok

  Bizottsághoz
  és a Bizottság részére jelentést nyújt be a tevékenységéről

  kérelme finaszírozásában érintett valamennyi szereplőhöz
  , amelyben felvázolja a résidő-kiosztás és/vagy menetrend-egyeztetés általános helyzetét. A jelentés megvizsgálja különösen a 9. cikk (5) bekezdésének, valamint a 13. és a 18. cikknek az alkalmazását, továbbá a 9. és a 10. cikk alkalmazásával kapcsolatban a koordinációs bizottsághoz benyújtott panaszokat és az azok megoldására tett lépéseket. A jelentés

  jelentésnek tartalmaznia kell a résidők e rendelet 13. cikke szerinti adásvételéből származó anyagi ellenszolgáltatásra vonatkozó összesített és bontott adatokat is,
  tartalmazza továbbá az érdekelt feleknél készített, a koordinátor
  és a menetrend-egyeztető
  által nyújtott szolgáltatások minőségével kapcsolatos vizsgálat eredményeit.

A koordinátor és a menetrend-egyeztető emellett évente önálló pénzügyi jelentést nyújt be a Bizottság, a tagállamok, valamint a finanszírozásukban érintett valamennyi fél számára, amelyben részletesen szerepelnek a saját tevékenységükkel összefüggő bevételek és kiadások.

(2)   A Bizottság elfogadhatja az (1) bekezdésben említett tevékenységi jelentés mintáját. E végrehajtási jogi aktust a 16. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.

(3)   A koordinátor ingyenesen hozzáférhető

  a hatáskörébe tartozó minden egyes repülőtér vonatkozásában naprakész
  elektronikus adatbázist vezet,
  amelyet kérésre valamennyi érdekelt fél, közöttük az Európai Parlament számára szabadon hozzáférhetővé tesz, és
  amely az alábbi információkat tartalmazza:

| a) | a légitársaság által kiosztott történeti résidők, időrendben, a repülőteret használó valamennyi légi fuvarozó részére; |
| --- | --- |

a)

a légitársaság által kiosztott történeti résidők, időrendben, a repülőteret használó valamennyi légi fuvarozó részére;

| b) | a légi fuvarozók által kért résidők légi fuvarozók szerint és időrendben, a repülőtér valamennyi légi fuvarozója részére; |
| --- | --- |

b)

a légi fuvarozók által kért résidők légi fuvarozók szerint és időrendben, a repülőtér valamennyi légi fuvarozója részére;

| c) | minden kiosztott résidő és a még nem teljesített kérelmek is, légi fuvarozók szerint és időrendben felsorolva, valamennyi légi fuvarozó részére; |
| --- | --- |

c)

minden kiosztott résidő és a még nem teljesített kérelmek is, légi fuvarozók szerint és időrendben felsorolva, valamennyi légi fuvarozó részére;

| d) | a még rendelkezésre álló résidők a koordinációs paraméterekben figyelembe vett korlátok összes típusa vonatkozásában. Az adatbázisnak lehetővé kell tennie a légi fuvarozók
  és a repülőterek
  számára, hogy ellenőrizzék a kérelmeiknek megfelelő résidők elérhetőségét

  ezek elérhetőségét
  ; |
| --- | --- |

d)

a még rendelkezésre álló résidők a koordinációs paraméterekben figyelembe vett korlátok összes típusa vonatkozásában. Az adatbázisnak lehetővé kell tennie a légi fuvarozók
  és a repülőterek
  számára, hogy ellenőrizzék a kérelmeiknek megfelelő résidők elérhetőségét

  ezek elérhetőségét
  ;

| e) | azon átruházott vagy elcserélt résidők, amelyek esetében feltüntették az érintett légi fuvarozó kilétét és azt, hogy az átruházás vagy csere anyagi vagy más jellegű ellenszolgáltatással vagy anélkül történt-e. Minden évben közzéteszik az anyagi ellenszolgáltatással kapcsolatos összesített adatokat; |
| --- | --- |

e)

azon átruházott vagy elcserélt résidők, amelyek esetében feltüntették az érintett légi fuvarozó kilétét és azt, hogy az átruházás vagy csere anyagi vagy más jellegű ellenszolgáltatással vagy anélkül történt-e. Minden évben közzéteszik az anyagi ellenszolgáltatással kapcsolatos összesített adatokat;

| f) | a koordinációs paraméterekre vonatkozó teljes és részletes információk. |
| --- | --- |

f)

a koordinációs paraméterekre vonatkozó teljes és részletes információk.

Ezen információkat folyamatosan frissítik. Minden időszak végén a koordinátor biztosítja

  A koordinátornak évente közzé kell tennie
  az (1) bekezdésben említett tevékenységi jelentés közzétételét

  jelentést
  .

(4)   A koordinátor biztosítja az adatok megőrzését és hozzáférhetőségét legalább öt azonos, egymást követő menetrendi időszak ideje alatt.

(5)   Ha a menetrend-tájékoztatás formátumára vonatkozóan vannak időszerű és általánosan elfogadott menetrend-tájékoztatás szabványok, a menetrend-egyeztető, a koordinátor és a légi fuvarozók alkalmazzák ezeket, feltéve, hogy azok megfelelnek az uniós jognak. [Mód. 39]

7. cikk

Tájékoztatás a menetrend-egyeztetők és koordinátorok részére

(1)   A menetrend-egyeztetett vagy koordinált repülőtéren üzemelő vagy üzemelni szándékozó, a hálózat részét képező

  szándékozó
  légi fuvarozók kötelesek a menetrend-egyeztető, vagy

  illetve
  a koordinátor rendelkezésére bocsátani az általuk kért valamennyi lényeges tájékoztatást. Amennyiben ezen információk megváltoznak, a légi fuvarozók a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatják arról a menetrend-egyeztetőt és a koordinátort. Minden lényeges tájékoztatást a menetrend-egyeztető vagy a koordinátor által meghatározott formátumban

  kellő időben és
  határidőn belül kell szolgáltatni. A légi fuvarozónak résidőkiosztás kérelmezésekor különösen arról kell tájékoztatnia a koordinátort, hogy – az igényelt résidők tekintetében – előnyös lenne-e számára a 2. cikk 2. pontjában meghatározott új belépő státusza
  , valamint hogy csatlakozott-e más, ugyanazt a repülőteret használó légi fuvarozókhoz, elkerülve ezáltal az e minősítéshez való indokolatlan hozzáférést
  . [Mód. 40]

Minden egyéb, kijelölt státusszal nem rendelkező repülőtér esetében a repülőtéren szolgáltatásokat üzemeltető vagy üzemeltetni szándékozó légi fuvarozók,

  esetében
  a repülőtér irányító testülete, a földi kiszolgálási szolgáltatók és a léginavigációs szolgáltatók

  szerve
  a koordinátor
  vagy a menetrend-egyeztető
  kérésére
  ésszerű időtartamon belül megad
  minden, a légi fuvarozók

  légifuvarozók
  tervezett szolgáltatásaira vonatkozó, birtokukban

  vonatkozóan a birtokában
  lévő információt rendelkezésre bocsátanak

  információt
  . [Mód. 41]

A hálózatkezelő kérésére a menetrend-egyeztető és a koordinátor az e bekezdésben említett valamennyi információt átad számára.

(2)   Ha egy légi fuvarozó elmulasztja az (1) bekezdésben említett információk szolgáltatását – kivéve, ha enyhítő körülmények fennállását igazolja hitelt érdemlően –, illetve hamis vagy félrevezető tájékoztatást ad, a koordinátor figyelmen kívül hagyja a hiányzó, hamis vagy félrevezető tájékoztatással érintett légi fuvarozó által benyújtott résidőkérelmet, illetve –kérelmeket. Visszavonja a már kiosztott résidőket

  résidő(ke)t
  és/vagy ajánlást tesz arra vonatkozóan, hogy az illetékes hatóság alkalmazzon szankciókat a nemzeti jognak megfelelően. A koordinátor az adott légi fuvarozó számára lehetőséget ad arra, hogy megtegye észrevételeit. [Mód. 42]

(3)   A menetrend-egyeztető vagy a koordinátor, a repülőtér irányító testülete
  , és

  a légi irányítási hatóságok
  és a hálózatkezelő
  kicserélik a feladataik ellátásához szükséges információikat, ideértve a repülési adatokat és a résidőket, különösen a 17. cikk alkalmazásának biztosítása céljából. [Mód. 43]

(3a)
     
  Az e cikkben említett információk formátumát és körét közösen meghatározott, globális ipari szabványban kell rögzíteni. A rendelkezésre bocsátott információk kizárólag e rendelet céljaira használhatók fel. [Mód. 44]

8. cikk

Koordinációs bizottság

(1)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a koordinált repülőtéren koordinációs bizottságot hozzanak létre. Ugyanaz a koordináló bizottság egyszerre több repülőtérre is kijelölhető. Az e bizottságban való részvételt lehetővé kell tenni legalább a kérdéses repülőtere(ke)t rendszeresen

  az aktuális és a korábbi repülési időszak során gyakran
  használó légi fuvarozók és érdekképviseleti szervezeteik, az érintett repülőtér irányító testülete, a megfelelő légiforgalmi irányításért felelős

  légiközlekedés ellenőrzése tekintetében illetékes
  hatóságok, a repülőteret rendszeresen használó általános légi forgalom képviselői
  ,. A fent említett tagokon kívül
  a hálózatkezelő, a működésfelülvizsgáló szerv és az érintett tagállam

  a
  nemzeti felügyeleti hatósága számára

  hatóság képviselői megfigyelőként részt vehetnek a bizottság ülésein, de nem rendelkeznek szavazati joggal
  .
  A koordinációs bizottság az üléseire megfigyelőként meghívhat más, a résidő-kiosztás folyamatában közvetlenül vagy közvetetten érintett feleket is. Annak érdekében, hogy e szervek részt vehessenek az ülésen, igazoló irataikat a szóban forgó ülés előtt legalább hét nappal be kell nyújtaniuk a koordinációs bizottságnak
  .

A koordinációs bizottság feladata:

| a) | javaslattétel és tanácsadás a koordinátor és/vagy a tagállam részére a következők tekintetében:






  i. | lehetőségeka 3. cikknek megfelelően meghatározott repülőtér kapacitásának növelésére vagy kihasználtságának javítására; |
| --- | --- | --- |

a)

javaslattétel és tanácsadás a koordinátor és/vagy a tagállam részére a következők tekintetében:

i.

lehetőségeka 3. cikknek megfelelően meghatározott repülőtér kapacitásának növelésére vagy kihasználtságának javítására;

| ii. | a 4. cikknek megfelelően meghatározandó koordinációs paraméterek, |
| --- | --- |

ii.

a 4. cikknek megfelelően meghatározandó koordinációs paraméterek,

| iii. | módszerek a kiosztott résidők felhasználásának felügyeletére

  figyelemmel kísérésére; |
| --- | --- |

iii.

módszerek a kiosztott résidők felhasználásának felügyeletére

  figyelemmel kísérésére;

| iv. | helyi iránymutatás a 9. cikk (8) bekezdésében meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

iv.

helyi iránymutatás a 9. cikk (8) bekezdésében meghatározottak szerint;

| v. | a kérdéses repülőtér forgalmi feltételeit befolyásoló tényezők; |
| --- | --- |

v.

a kérdéses repülőtér forgalmi feltételeit befolyásoló tényezők;

| vi. | az új belépők komoly problémái, a 9. cikk (6) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően; |
| --- | --- |

vi.

az új belépők komoly problémái, a 9. cikk (6) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően;

| vii. | a repülőtér kapacitásával – különösen az egységes európai égbolt megvalósításával és a hálózat működésével – kapcsolatos valamennyi kérdés; |
| --- | --- |

vii.

a repülőtér kapacitásával – különösen az egységes európai égbolt megvalósításával és a hálózat működésével – kapcsolatos valamennyi kérdés;

| viia. | a koordinációs folyamat hatékonyságával, költségeivel és eredményességével kapcsolatos ajánlások; |
| --- | --- |

viia.

a koordinációs folyamat hatékonyságával, költségeivel és eredményességével kapcsolatos ajánlások;

| b) | véleményeket kell kibocsátania a működésfelülvizsgáló szerv és a nemzeti felügyeleti hatóság számára a koordinációs paraméterek és a léginavigációs szolgáltatóknak javasolt kulcsfontosságú teljesítménymutatók közötti kapcsolatról, a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításáról szóló, 2010. július 29-i 691/2010/EU bizottsági rendeletben (12) meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

b)

véleményeket kell kibocsátania a működésfelülvizsgáló szerv és a nemzeti felügyeleti hatóság számára a koordinációs paraméterek és a léginavigációs szolgáltatóknak javasolt kulcsfontosságú teljesítménymutatók közötti kapcsolatról, a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításáról szóló, 2010. július 29-i 691/2010/EU bizottsági rendeletben (12) meghatározottak szerint.

| c) | közvetítés az összes érintett fél között a résidőkiosztásra vonatkozó panaszok tekintetében, a 19. cikkben meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

c)

közvetítés az összes érintett fél között a résidőkiosztásra vonatkozó panaszok tekintetében, a 19. cikkben meghatározottak szerint.

(2)   A tagállam képviselőit és a koordinátort megfigyelőként meg kell hívni a koordinációs bizottság üléseire. Amennyiben a Bizottság kéri, részt vehet ezen üléseken.

(3)   A koordinációs bizottság megalkotja

  bizottságnak meg kell alkotnia
  írott eljárási szabályzatát, amely rendelkezéseket tartalmaz többek között a részvételre, a választásokra
  és a döntéshozatalra
  , a gyűlések gyakoriságára és a használt nyelv(ek)re vonatkozóan.

A koordinációs bizottság bármely tagja javaslatot tehet helyi iránymutatásra a 9. cikk (8) bekezdésében meghatározottak szerint. A koordinátor kérésére a koordinációs bizottság megvitatja a javasolt helyi iránymutatást. A koordinációs bizottság ülésein folytatott tanácskozásokról jelentést nyújtanak be az érintett tagállamhoz, a bizottságon belül kifejtett álláspontokat feltüntetésével. E jelentést a működésfelülvizsgáló szerv és a hálózatkezelő részére is megküldik. [Mód. 45 és 87]

A RÉSIDŐKIOSZTÁS

9. cikk

Résidőalap

(1)   A koordinátor résidőalapot hoz létre, amely tartalmazza az összes résidőt

  mindazon résidőket, amelyeket ki a 10
  .
  cikk (2) vagy (3) bekezdése alapján nem osztottak ki.
   A 3. cikk (3) bekezdése alapján meghatározott valamennyi új résidőkapacitást az alapba kell helyezni.
  Ez az eljárás nem sérti a regionális repülőterek és a légi csomópontok közötti összeköttetést. Ha az ilyen összeköttetés veszélybe kerül, a tagállamoknak jogukban áll beavatkozni. [Mód. 46]

(2)   E rendelet 10. cikke (2) és (3) bekezdésének és az 1008/2008/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül, a résidőalapba helyezett résidőket a kérelmező légi fuvarozók között osztják el. E résidők 50 %-át először az új belépők számára osztják ki, kivéve, ha az új belépők kérelmei nem érik el az 50 %-ot. Az új belépők előnyben részesítését a teljes menetrendi időszak alatt tiszteletben kell tartani. A koordinátor méltányosan bírálja el az új belépők és az egyéb fuvarozók kérelmeit, összhangban az egyes menetrendi napok koordinációs időszakaival. [Mód. 47]

Az új belépők kérelmei közül előnyben kell részesíteni azokat a légi fuvarozókat, amelyek a 2. cikk 2. pontjának b) alpontja alapján új belépői státusszal bírnak.

(3)   A 10. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, abban az esetben, ha nem
  minden résidőkérelem
  elégíthető ki valamennyi résidőkérelem az érintett légi fuvarozók megelégedésére, előnyben kell részesíteni a kereskedelmi légiközlekedési szolgáltatásokat és különösen a menetrendszerű, valamint programozott, nem menetrendszerű légiközlekedési szolgáltatásokat. Azonos szolgáltatási kategórián belüli versengő kérelmek esetében előnyben kell részesíteni az egész éven át működő szolgáltatásokat

  szolgáltatások minden típusát
  . [Mód. 48]

(4)   Azon új belépő, amely részére a kérelmezett időpontot megelőző vagy követő egy órán belül ajánlottak fel résidő-sorozatot, de az ezt az ajánlatot nem fogadta el, a menetrendi időszak ideje alatt e sorozat tekintetében elveszíti új belépői státusát.

(5)   Légi fuvarozók csoportja által üzemeltetett szolgáltatások esetében csak a résztvevő légi fuvarozók egyike kérelmezheti a szükséges résidőket. Az ilyen szolgáltatást üzemeltető légi fuvarozó

  fuvarozónak
  felelősséget vállalni

  kell vállalnia
  azért, hogy betartja a 10. cikk (2) bekezdésében említett, az

  időrendi
  elsőbbség megszerzéséhez szükséges

  fenntartására vonatkozó
  üzemeltetési követelményeket. [Mód. 49]

Egy adott légi fuvarozó részére kiosztott résidőket a légi fuvarozók csoportjához tartozó egy vagy több másik légi fuvarozó is felhasználhatja, feltéve, hogy koordinációs és ellenőrzési célból fennmarad az osztott légi járaton azon légi fuvarozó azonosító kódja, amelynek a résidőket kiosztották. Ezen üzemeltetés befejezése esetén az így használt résidők annál a légi fuvarozónál maradnak, amely részére azokat eredetileg kiosztották. A csoporthoz tartozó légi fuvarozók bejelentik e műveleteket a koordinátornak, és csak utóbbi kifejezett megerősítése után kezdhetik meg azokat.

Amennyiben egy légi fuvarozónak kiosztott résidő-sorozatot egy másik légi fuvarozó nem az e bekezdésben szereplő feltételek mellett használja fel, a koordinátor az érdekelt légi fuvarozók meghallgatása után visszavonja a résidő-sorozatot, és azt visszahelyezi a résidőalapba.

(6)   Ha az új belépők továbbra is komoly problémákkal szembesülnek, a tagállam gondoskodik a repülőtéri koordinációs bizottság ülésének összehívásáról annak megvizsgálása céljából, hogy miként lehetne orvosolni a helyzetet. A Bizottságot meg kell hívni erre az ülésre.

(7)   Ha egy kért résidő nem teljesíthető, a koordinátor tájékoztatja ennek okairól a kérelmező légi fuvarozót, és megjelöli a legközelebbi szabad alternatív résidőt.

(8)   A koordinátor figyelembe veszi a légiközlekedési ágazat által az Unióra

  egész világra
  vagy az egész világra

  Unióra
  kiterjedően létrehozott további iránymutatásokat is, valamint azon helyi iránymutatásokat, amelyeket a koordinációs bizottság javasol és a tagállam vagy bármely más, a kérdéses repülőtérért felelős illetékes szerv jóváhagy, feltéve, hogy ezen iránymutatások nem sértik a koordinátor függetlenségét, megfelelnek az uniós jognak, céljuk a repülőtéri kapacitás hatékony kihasználása, és azokat előzetesen bejelentették a Bizottságnak és megkapták annak jóváhagyását. A helyi iránymutatások csak a kiosztott résidők felhasználásának felügyeletét, vagy a résidősorozat meghatározásának megváltozását érinthetik, utóbbi esetében ez azt jelenti, hogy a résidő-sorozat hosszát a téli menetrendi időszak esetében minimum 10 résidőre, a nyári menetrendi időszak esetében pedig minimum 15 résidőre csökkentik, de semmilyen esetben sem 5 résidő alá. A résidősorozat hosszának csökkentése csak azon repülőterekre vonatkozik, amelyeken a légi szolgáltatásokat az igények erősen szezonális jellege jellemzi.

A helyi szabályoknak a résidők kiosztására és nyomon követésére kell vonatkozniuk. Ezek a szabályok kizárólag akkor alkalmazhatók, ha bizonyítható, hogy egy repülőtér riasztóan túlterhelt, és hogy a teljesítménynövelés vagy az általános fejlesztés ezért helyben alkalmazott szabályokkal érhető el. Ezeknek a helyi szabályoknak átláthatóknak és megkülönböztetésmenteseknek kell lenniük, és róluk a 8. cikk (3) bekezdésében említett koordinációs bizottságban kell megállapodni. [Mód. 88]

(9)   A koordinátor a menetrendi időszakra vonatkozó tervezett résidőkiosztáson túl igyekszik teljesíteni az utolsó pillanatban beérkező egyedi résidőkérelmeket is bármely típusú repülési szolgáltatás, ideértve az általános célú repülési szolgáltatást is, tekintetében. E célra a kérelmező légi fuvarozók közötti kiosztást követően a résidőalapban maradó résidők és az utolsó pillanatban rendelkezésre álló résidők is felhasználhatók.

10. cikk

Történeti résidők

(-1)
     
  A résidők immateriális közjavaknak minősülnek, melyek használatát az e rendeletben megállapított feltételek határozzák meg. A résidőket ezért a repülőtéri koordinátorok osztják ki a maximális átláthatóságot, valamint a tagállamok, az utasok, a repülőtér-üzemeltetők és a légi fuvarozók érdekeit szem előtt tartva. [Mód. 89]

(1)   A
  koordinátornak a résidő-sorozatokat a teljes átláthatóság és méltányosság szempontjait figyelembe kell kiosztania a
  résidőalapból résidő-sorozatokat osztanak ki a kérelmező légi fuvarozók számára, engedélyezve azt, hogy a repülőtér infrastruktúráját le- és felszállás céljára használják a kérelemmel érintett menetrendi időszakban, amelynek lejártával a résidő-sorozatokat vissza kell szolgáltatni a 9. cikknek megfelelően létrehozott résidőalapba. [Mód. 51]

(2)   A 7.,
  és
  a 12., a 13., cikk és a 17. cikk sérelme nélkül, egy érintett légi fuvarozó
  számára időrendi
  elsőbbséget kap

  kell adni
  a következő azonos menetrendi időszak ugyanazon résidő-sorozatnak a kiosztása tekintetében, ha a ezt az adott légui

  légi
  fuvarozó a 7. cikk (1) bekezdésében említett határidőn belül kéri, az alábbi feltételek teljesülése esetén: [Mód. 52]

| a) | egy résidő-sorozatot e

  résidő-sorozatot e
  légi fuvarozó menetrendszerű és programozott, nem menetrendszerű légiközlekedési szolgáltatások működtetésére használ, és [Mód. 53] |
| --- | --- |

a)

egy résidő-sorozatot e

  résidő-sorozatot e
  légi fuvarozó menetrendszerű és programozott, nem menetrendszerű légiközlekedési szolgáltatások működtetésére használ, és [Mód. 53]

| b) | e légi fuvarozó a koordinátor számára kielégítő módon igazolni tudja, hogy a koordinátor által engedélyezett kérdéses résidő-sorozatot legalább az esetek 85 %-ában

  esetek 80 %-ában
  felhasználta abban a menetrendi időszakban, amelyre vonatkozóan a szóban forgó résidőket kiosztották. [Mód. 54] |
| --- | --- |

b)

e légi fuvarozó a koordinátor számára kielégítő módon igazolni tudja, hogy a koordinátor által engedélyezett kérdéses résidő-sorozatot legalább az esetek 85 %-ában

  esetek 80 %-ában
  felhasználta abban a menetrendi időszakban, amelyre vonatkozóan a szóban forgó résidőket kiosztották. [Mód. 54]

(2a)
     
  A nem menetrendszerű légi közlekedés hozzájárul a regionális kohézióhoz és versenyképességhez. Ha a légi fuvarozók az e rendelet hatálya alá tartozó valamely repülőtéren rendszeresen használtak résidőket ilyen közlekedés céljára, még akkor is, ha ezekhez a résidőkhöz nem mindig ugyanazon útvonalak kapcsolódnak, az ilyen résidők folyamatos használata iránti kérelmek számára elsőbbséget kell biztosítani. [Mód. 55]

(3)   Csak üzemelési – mint például a légi fuvarozó által használt légijármű típusának vagy az általa üzemeltetett útvonalnak a megváltozása – okból fogadható el a résidő-sorozatok módosítása azt megelőzően, hogy a 9. cikkben említett résidőalapból a fennmaradó résidőket a kérelmező légi fuvarozók számára kiosztanák. Ez csak a koordinátor kifejezett jóváhagyását követően lép hatályba
  , illetve – a 2
  .
  cikkben meghatározott új belépők esetében – ha a kérelmező légi fuvarozó által kért résidőkiosztás az eredetileg kért résidő kiosztásnál jobb. [Mód. 56]

(4)   A kihasználtság kiszámításakor nem kell figyelembe venni azon résidőket, amelyeket egy légi fuvarozó részére január 31. előtt a következő nyári időszakra, vagy augusztus 31. előtt a következő téli időszakra osztottak ki, de amelyeket a fenti időpontok előtt újbóli kiosztás céljából visszaadtak a koordinátornak, feltéve hogy a kiosztva maradt résidők a 2. cikk 13. pontja értelmében vett sorozatot képeznek.

Az ünnepnapokkal egybeeső résidőket a következő időszakra vonatkozó sorozatba foglalják bele a fel nem használás indoklásának szükségessége nélkül.
  [Mód. 57]

(5)   Ha a résidősorozat 85 %-os

  résidősorozat 80 %-os
  felhasználása nem bizonyítható, nem adják meg a (2) bekezdésben előírt
  időrendi
  elsőbbséget, hacsak a fel nem használást nem lehet a következő indokok valamelyikével igazolni: [Mód. 58]

| a) | a légi fuvarozón kívül álló, előre nem látható és elkerülhetetlen körülmények, amelyek következménye:






  i. | a kérdéses légiközlekedési szolgáltatáshoz használt légijárműtípusra elrendelt felszállási tilalom, |
| --- | --- | --- |

a)

a légi fuvarozón kívül álló, előre nem látható és elkerülhetetlen körülmények, amelyek következménye:

i.

a kérdéses légiközlekedési szolgáltatáshoz használt légijárműtípusra elrendelt felszállási tilalom,

| ii. | egy repülőtér vagy egy légtér teljes vagy részleges bezárása; |
| --- | --- |

ii.

egy repülőtér vagy egy légtér teljes vagy részleges bezárása;

| iii. | az adott menetrendi időszak jelentős része alatt fennálló
  súlyos működési zavar

  fennakadás
  az érintett repülőtereken, ideértve más uniós repülőterek

  más repülőterek
  azon résidősorozatait is, amelyek az e zavarok által érintett útvonalakkal összefüggenek, az adott menetrendi időszak jelentős része során; [Mód. 59] |
| --- | --- |

iii.

az adott menetrendi időszak jelentős része alatt fennálló
  súlyos működési zavar

  fennakadás
  az érintett repülőtereken, ideértve más uniós repülőterek

  más repülőterek
  azon résidősorozatait is, amelyek az e zavarok által érintett útvonalakkal összefüggenek, az adott menetrendi időszak jelentős része során; [Mód. 59]

| b) | a légiközlekedési szolgáltatások megszakítása olyan cselekmény következtében, amelyek e szolgáltatásokat kívánják befolyásolni, például sztrájk esetén, és gyakorlatilag és/vagy műszakilag lehetetlenné teszi a légi fuvarozó számára a terv szerinti működtetést; |
| --- | --- |

b)

a légiközlekedési szolgáltatások megszakítása olyan cselekmény következtében, amelyek e szolgáltatásokat kívánják befolyásolni, például sztrájk esetén, és gyakorlatilag és/vagy műszakilag lehetetlenné teszi a légi fuvarozó számára a terv szerinti működtetést;

| c) | az uniós

  valamely
  légi fuvarozó komoly pénzügyi kára, amelynek következményeképpen az engedélyező hatóságok ideiglenes engedélyt adtak a légi fuvarozó pénzügyi átszervezéséig, az 1008/2008/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően; [Mód. 60] |
| --- | --- |

c)

az uniós

  valamely
  légi fuvarozó komoly pénzügyi kára, amelynek következményeképpen az engedélyező hatóságok ideiglenes engedélyt adtak a légi fuvarozó pénzügyi átszervezéséig, az 1008/2008/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően; [Mód. 60]

| d) | bírósági eljárás indult az rendelet 12. cikke alkalmazásának tekintetében azon útvonalakra vonatkozóan, amelyekre közszolgáltatási kötelezettséget írtak elő az 1008/2008/EK rendelet 16. cikke értelmében, aminek következében ezen útvonalak működtetését ideiglenesen felfüggesztették. |
| --- | --- |

d)

bírósági eljárás indult az rendelet 12. cikke alkalmazásának tekintetében azon útvonalakra vonatkozóan, amelyekre közszolgáltatási kötelezettséget írtak elő az 1008/2008/EK rendelet 16. cikke értelmében, aminek következében ezen útvonalak működtetését ideiglenesen felfüggesztették.

A Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listájának létrehozásáról szóló, 2006. március 22-i 474/2006/EK bizottsági rendelet (13) értelmében elfogadott, az Unión belüli működésre vonatkozó tilalom nem fogadható el indokként a résidősorozat fel nem használására e bekezdés értelmében.

(6)   Egy tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére a Bizottság megvizsgálja a (5) bekezdésnek az e rendelet alkalmazási körébe tartozó repülőtéri koordinátor által történő alkalmazását.

A Bizottság a 16. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően, a kérés kézhezvételétől számított két hónapon belül határoz.

(7)   Amennyiben nem teljesülnek a (2) bekezdés a) és b) pontjában említett feltételek, a Bizottság mindazonáltal
  – a különböző partnerekkel folytatott konzultációt követően –
  dönthet úgy, hogy a következő menetrendi időszakra elsőbbséget nyújt

  fenntartja
  a légi fuvarozók számára

  időrendi elsőbbségét
  ugyanazon sorozatok kiosztására

  kiosztása tekintetében
  , amennyiben azt olyan, kivételes eseményekhez kapcsolódó, rendkívül sürgős okok indokolják, amelyek az e repülőtereken meghozandó intézkedések alkalmazásának koherenciáját teszik szükségessé. A Bizottság
  – az érintett tagállam vagy repülőtér kérésére – egy hónapon belül
  elfogadja a szükséges intézkedéseket, amelyek alkalmazása nem haladja meg egy menetrendi időszak időtartamát. E közvetlenül alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat a 16. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el.
  A Bizottság által elfogadott intézkedések tagállamonként, repülőterek szerint vagy a szóban forgó rendkívüli esemény által érintett légi szolgáltatások nyújtásának típusától függően eltérhetnek egymástól. [Mód. 61]

(8)   Az e cikk (2) bekezdésében említett résidősorozatra vonatkozó elsőbbség nem jelent jogalapot ellentételezési igény benyújtására annak bármely olyan behatárolásával, korlátozásával vagy megszüntetésével kapcsolatban, amelyet az uniós jog alapján írnak elő, különös tekintettel a Szerződés légiközlekedési szabályainak alkalmazására.

11. cikk

A résidők foglalása

(1)   A koordinált repülőtér irányító szerve dönthet úgy, hogy a repülőtéri illetékek rendszerét a célból használja fel, hogy visszatartsa a légi fuvarozókat attól, hogy késedelmesen helyezzék vissza a résidőket a 9. cikkben említett résidőalapba, és hogy felelőssé tegye őket azért, hogy felhasználás nélkül foglalták le a repülőtéri infrastruktúrát. Az alábbi elveket tiszteletben kell tartani.

| a) | e határozat meghozatala előtt tiszteletben kell tartani a 2009/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (14)

  6. cikkében említett eljárást. Konzultálni kell a koordinátorral is. A 2009/12/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének hatálya alá nem tartozó koordinált repülőterek esetében a repülőtér irányító testülete konzultál a koordinációs bizottsággal és a koordinátorral; |
| --- | --- |

a)

e határozat meghozatala előtt tiszteletben kell tartani a 2009/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (14)

  6. cikkében említett eljárást. Konzultálni kell a koordinátorral is. A 2009/12/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének hatálya alá nem tartozó koordinált repülőterek esetében a repülőtér irányító testülete konzultál a koordinációs bizottsággal és a koordinátorral;

| b) | e határozat nem érinti a résidőkiosztás és a repülőtéri illetékek rendszerének megkülönböztetéstől mentes és átlátható jellegét; |
| --- | --- |

b)

e határozat nem érinti a résidőkiosztás és a repülőtéri illetékek rendszerének megkülönböztetéstől mentes és átlátható jellegét;

| c) | e határozat nem gátolja a légi fuvarozókat abban, hogy belépjenek a piacra vagy fejlesszék szolgáltatásaikat, és azon költségek fedezésére korlátozódik, amelyeket a repülőterek a fel nem használt résidőknek megfelelő repülőtéri kapacitás foglalása miatt viselnek; |
| --- | --- |

c)

e határozat nem gátolja a légi fuvarozókat abban, hogy belépjenek a piacra vagy fejlesszék szolgáltatásaikat, és azon költségek fedezésére korlátozódik, amelyeket a repülőterek a fel nem használt résidőknek megfelelő repülőtéri kapacitás foglalása miatt viselnek;

| d) | a légi fuvarozókat nem terheli felelősség azért, ha felhasználás nélkül foglalták le a repülőtéri infrastruktúrát azon elosztott résidők tekintetében, amelyeket a következő nyári menetrendi időszak esetében január 31. előtt, a következő téli menetrendi időszak esetében pedig augusztus 31. előtt visszahelyeztek a résidőalapba, az ünnepnapokra eső, de ugyanazon napok előtt az alapba visszahelyezett résidőkre, valamint azon résidőkre, amelyek fel nem használása a 10. cikk (5) bekezdése alapján indokolható; |
| --- | --- |

d)

a légi fuvarozókat nem terheli felelősség azért, ha felhasználás nélkül foglalták le a repülőtéri infrastruktúrát azon elosztott résidők tekintetében, amelyeket a következő nyári menetrendi időszak esetében január 31. előtt, a következő téli menetrendi időszak esetében pedig augusztus 31. előtt visszahelyeztek a résidőalapba, az ünnepnapokra eső, de ugyanazon napok előtt az alapba visszahelyezett résidőkre, valamint azon résidőkre, amelyek fel nem használása a 10. cikk (5) bekezdése alapján indokolható;

| e) | e határozatot legalább hat hónappal az érintett menetrendi időszak kezdete előtt közlik a koordinátorral, az érdekelt felekkel és a Bizottsággal. |
| --- | --- |

e)

e határozatot legalább hat hónappal az érintett menetrendi időszak kezdete előtt közlik a koordinátorral, az érdekelt felekkel és a Bizottsággal.

(2)   A koordinátor a repülőtér irányító testületének rendelkezésére bocsát minden olyan információt, ami lehetővé teszi az első bekezdésben említett határozat végrehajtását.
  [Mód. 62]

12. cikk

Közszolgáltatási kötelezettségek

(1)   Ha az 1008/2008/EK rendelet 16. cikkének megfelelően közszolgáltatási kötelezettségeket írtak elő egy útvonalra vonatkozóan, egy tagállam

  tagállamnak
  egy koordinált repülőtéren fenntarthatja

  fenn kell tartania
  az adott útvonalon tervezett működéshez szükséges résidőket. Ha nem használják az érintett útvonalra vonatkozóan fenntartott résidőket, azokat bármely egyéb olyan légi fuvarozó rendelkezésére kell bocsátani, amely érdeklődést mutat az útvonal közszolgáltatási kötelezettségeknek megfelelően történő üzemeltetése iránt, a (2) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel. Ha más fuvarozó nem mutat érdeklődést az útvonal működtetése iránt, és az érintett tagállam nem tesz ajánlati felhívást az 1008/2008/EK rendelet 16. cikke (10) bekezdésének, 17. cikke (3)–(7) bekezdésének és 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően, akkor a résidőket vagy fenntartják egy másik, közszolgáltatási kötelezettség hatálya alá tartozó útvonal számára, vagy pedig visszajuttatják a résidőalapba.
  A résidőket vissza kell juttatni a résidőalapba, ha azokat – egy legfeljebb hathónapos időszak lejártát követően – nem használják. Ha egy útvonal már nem teljesíti a közszolgáltatási kötelezettség hatálya alá tartozó résidők lefoglalására vonatkozó követelményeket, a résidőket vagy egy másik, közszolgáltatási kötelezettség hatálya alá tartozó útvonal számára kell fenntartani, vagy annál a légi fuvarozónál kell maradniuk, amely használta azokat, amennyiben az e rendelet 10. cikke (2) bekezdésében előírt követelmény az érintett résidősorozat tekintetében teljesült. [Mód. 63]

(2)   Az 1008/2008/EK rendelet 16. cikkének (10) bekezdésében, 17. cikkének (3) bekezdésében, 17. cikkének (7) bekezdésében és 18. cikkének (1) bekezdésében meghatározott pályázati eljárást alkalmazzák az e cikk (1) bekezdésben említett résidők használata tekintetében, ha egynél több olyan uniós légi fuvarozó mutat érdeklődést az útvonal működtetése iránt, amelynek a koordinátor nem tudott résidőket adni a kért időpontot megelőző vagy követő egy órán belül.

A RÉSIDŐK MOBILITÁSA

13. cikk

A résidők átruházása és cseréje

(1)   A résidők:

| a) | áthelyezhetők egy légi fuvarozó által
  vagy konzorcium keretében tevékenykedő légi fuvarozók között
  egy adott útvonalról vagy szolgáltatási típusról az ugyanazon légi fuvarozó által működtetett másik útvonalra vagy szolgáltatási típusra; |
| --- | --- |

a)

áthelyezhetők egy légi fuvarozó által
  vagy konzorcium keretében tevékenykedő légi fuvarozók között
  egy adott útvonalról vagy szolgáltatási típusról az ugyanazon légi fuvarozó által működtetett másik útvonalra vagy szolgáltatási típusra;

| b) | átruházhatók két légi fuvarozó között, anyagi vagy más jellegű ellenszolgáltatással vagy anélkül; |
| --- | --- |

b)

átruházhatók két légi fuvarozó között, anyagi vagy más jellegű ellenszolgáltatással vagy anélkül;

| c) | egy az egyben elcserélhetők a légi fuvarozók között anyagi vagy más jellegű ellenszolgáltatással vagy anélkül.
  Légi fuvarozók számára egy menetrendi időszakra újonnan kiosztott résidők legalább egy egyenértékű menetrendi időszak leteltéig nem ruházhatók át vagy cserélhetők el ellenszolgáltatás vagy pénzügyi haszon fejében. |
| --- | --- |

c)

egy az egyben elcserélhetők a légi fuvarozók között anyagi vagy más jellegű ellenszolgáltatással vagy anélkül.
  Légi fuvarozók számára egy menetrendi időszakra újonnan kiosztott résidők legalább egy egyenértékű menetrendi időszak leteltéig nem ruházhatók át vagy cserélhetők el ellenszolgáltatás vagy pénzügyi haszon fejében.

(2)   A tagállam

  koordinátor
  olyan átlátható keretet vezet be, amely lehetővé teszi, hogy a résidő-átruházás vagy csere iránt érdeklődő légi fuvarozók – az uniós jog tiszteletben tartása mellett – kapcsolatba léphessenek egymással.

Az (1) bekezdésben említett átruházásokról vagy cserékről értesíteni kell a koordinátort, és azok csak a koordinátor kifejezett megerősítésével lépnek hatályba. A koordinátor megtagadja az átruházások vagy cserék megerősítését, ha azok nincsenek összhangban e rendelet követelményeivel, és ha a koordinátornak kétségei maradnak afelől, hogy:

| a) | a repülőtéri üzemelés nem szenved-e sérelmet, figyelembe véve valamennyi műszaki, működési, teljesítményi és környezeti korlátot; |
| --- | --- |

a)

a repülőtéri üzemelés nem szenved-e sérelmet, figyelembe véve valamennyi műszaki, működési, teljesítményi és környezeti korlátot;

| aa) | a regionális repülőterek és a légi csomópontok közötti összeköttetés, valamint a nem-koordinált repülőterekhez való hozzáférés nem szenved-e sérelmet; |
| --- | --- |

aa)

a regionális repülőterek és a légi csomópontok közötti összeköttetés, valamint a nem-koordinált repülőterekhez való hozzáférés nem szenved-e sérelmet;

| b) | tiszteletben tartják-e a 12. cikknek megfelelően elrendelt korlátozásokat; |
| --- | --- |

b)

tiszteletben tartják-e a 12. cikknek megfelelően elrendelt korlátozásokat;

| c) | a résidők átruházása nem tartozik e cikk (3) bekezdésének hatálya alá. |
| --- | --- |

c)

a résidők átruházása nem tartozik e cikk (3) bekezdésének hatálya alá.

Az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett átruházásokkal és cserékkel kapcsolatban a légi fuvarozók közlik a koordinátorral az esetleges anyagi vagy más jellegű ellenszolgáltatás részleteit. Az
  átruházásokért vagy cserékért nyújtott ellenszolgáltatás részleteit a 6. cikk (1) bekezdésében említett tevékenységi jelentésben fel kell tüntetni, és azokat a koordinátor kizárólag a repülőtér helye szerinti tagállam, a Bizottság vagy a koordinátor finanszírozásában érintett valamennyi fél számára tárhatja fel. Az
  átruházások vagy cserék nem tehetők

  képezhetik
  olyan feltételektől függővé

  megszorító feltételek tárgyát
  , amelyek célja, hogy korlátozzák a résidőket megszerezni kívánó légi fuvarozó számára annak lehetőségét, hogy versenyre keljen az e résidőket számára átruházó vagy vele elcserélő légi fuvarozóval.

(3)   A 2. cikk 2. pontjában meghatározott új belépő részére kiosztott résidők két azonos menetrendi időszak ideje alatt nem ruházhatók át e cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint, kivéve egy csődbe ment vállalkozás tevékenységeinek jogszerűen engedélyezett átvétele esetén.

A 2. cikk 2. pontjának b) alpontjában meghatározott új belépő részére kiosztott résidők két azonos menetrendi időszak ideje alatt nem ruházhatók át egy másik útvonalra e cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint, kivéve, ha az új belépőt az új útvonalon ugyanolyan elsőbbség illeti meg, mint az eredeti útvonalon.

A 2. cikk 2. pontjában meghatározott új belépő részére kiosztott résidők két azonos menetrendi időszak ideje alatt nem cserélhetők el e cikk (1) bekezdésének c) pontja szerint, kivéve annak érdekében, hogy javítsák e szolgáltatások résidő-időbeosztását az eredetileg kérelmezett időbeosztásokhoz képest.

A tagállamok indézkedéseket fogadhatnak el arra vonatkozóan, hogy a résidők kereskedelméből származó bevételek egy részét egy alapban helyezik annak érdekében, hogy fedezzék a repülőterek infrastrukturális fejlesztéséből vagy a kapcsolódó szolgáltatások optimalizálásából fakadó költségeket. A teljes átláthatóság biztosítása érdekében a szóban forgó alapot a repülőtéri díjakról szóló, 2009. március 11-i 2009/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (15)

  említett független közlekedésszabályozási hatóságnak kell meghatároznia és jóváhagynia. Az alap kezelése során mindenkor biztosítani kell az elszámolások elkülönítéséről szóló elv teljesülését, amely lehetővé teszi az egyes repülőtereknek juttatott pénzügyi források elkülönítését. A résidők egy repülőtéren folytatott kereskedelméből származó bevételeket ugyanezen repülőtér fejlesztésébe kell beruházni. [Mód. 64]

14. cikk

A versenyjogi rendelkezések

E rendelet nem érinti a hatóságok azon jogkörét, hogy jóváhagyják a résidők légi fuvarozók közötti átruházását, és hogy irányítsák azok kiosztását a versenyre vonatkozó nemzeti jogszabályok, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101., 102. vagy 106. cikke vagy a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (16) alapján.

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOK ÉS A BIZOTTSÁG

15. cikk

A felhatalmazás

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó bizottsági hatáskör gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A Bizottság e rendelet hatályba lépésétől kezdődően határozatlan időre

  5 éves időtartamra
  felhatalmazást kap a 3. cikk (3) bekezdésében és az 5. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
  A Bizottság legkésőbb az ötéves időszak lejárta előtt kilenc hónappal jelentést készít a hatáskör-átruházás vonatkozásában. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 65]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (3) bekezdésében és az 5. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 3. cikk (3) bekezdésével és az 5. cikk (2) bekezdésével összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok csak akkor lépnek hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusokról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellenük kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbodik.

16. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti. Az említett bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EK rendelet 5. cikke alkalmazandó.

Amennyiben a bizottság véleményét írásbeli eljárás útján alakítja ki, az írásbeli eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a vélemény kialakítására megállapított határidőn belül az elnök így dönt, vagy a bizottsági tagok kétharmados többsége ezt kéri.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 8. cikkét kell alkalmazni, az 5. cikkére is figyelemmel.

(4)   A Bizottság az e rendelet alkalmazására vonatkozó bármely egyéb kérdésben konzultálhat a bizottsággal.

ALKALMAZÁSI INTÉZKEDÉSEK

17. cikk

A résidők és a repülési tervek összehangolása között

(1)   Amikor a légi fuvarozó benyújtja repülési tervét, annak hivatkozást kell tartalmazni a kiosztott résidőre. A hálózatkezelő elutasítja

  elutasíthatja
  egy légi fuvarozó repülési tervét
  – miután meghallgatta az érintett légi fuvarozót és a repülőtér irányító szervét –
  , ha a légi fuvarozó anélkül kíván leszállni vagy felszállni egy koordinált repülőtéren azon időszakban, amikor az koordináltnak minősül, hogy rendelkezne a koordinátor által kiosztott résidővel. Az üzleti repülés üzemeltetői nem tekinthetők résidővel rendelkezőnek, ha kénytelenek túllépni a résidő által meghatározott időkeretet, és ha a késés nem a léginavigációs szolgálatoknak tudható be.
  [Mód. 66, 77 és 90/rev]

(2)   Az érintett tagállam elfogadja a koordinátor, a hálózatkezelő, a léginavigációs szolgálatok és a repülőtér-irányító testület közötti információcseréhez szükséges intézkedéseket.

18. cikk

Végrehajtás

(1)   A koordinátor a következő nyári időszak tekintetében január 31-én, a következő téli időszak tekintetében pedig augusztus 31-én visszavonja az alapítás alatt lévő légi fuvarozó részére ideiglenesen kiosztott résidősorozatot, és visszahelyezi azt a résidőalapba, ha a vállalkozás abban az időpontban még nem rendelkezik működési engedéllyel vagy azzal egyenértékű okmánnyal, illetve az illetékes engedélyező hatóság nem valószínűsíti, hogy az adott menetrendi időszak kezdete előtt kibocsátják a működési engedélyt vagy az azzal egyenértékű okmányt. Az illetékes engedélyező hatóságok rendszeresen naprakész információkat szolgáltatnak a koordinátor számára, és ésszerű határidőn belül megválaszolják kérdéseit.

(2)   Azon

  Minden
  légi fuvarozók, amelyek ismételten vagy

  fuvarozó, amely ismételten és
  szándékosan
  – illetve minden általános repülési vagyüzleti repülési társaságok, amely szándékosan –
  olyan időpontban üzemeltetnek

  üzemeltet
  légiközlekedési szolgáltatásokat, amely jelentősen eltér a résidősorozat részeként kiosztott résidőtől, vagy a résidőket a kiosztás idején meghatározottól jelentősen eltérő módon használják,
  és ebből fakadóan hátrányt okoznak a repülőtér vagy a légiforgalmi műveletek tekintetében,
  elveszítik a 10. cikk (2) bekezdésében említett elsőbbségüket

  említett időrendi elsőbbségüket
  . A koordinátor az érintett légi fuvarozó meghallgatása és egyszeri figyelmeztetése után úgy határozhat, hogy a menetrendi időszak hátralevő részére vonatkozóan visszavonja az adott légi fuvarozótól a kérdéses résidő-sorozatot, és azt a résidőalapba helyezi. Amennyiben a légi fuvarozó
  ezután
  ugyanazon résidőket kéri, a koordinátor nem köteles azokat megadni. [Mód. 67]

Az érintett tagállam gondoskodik arról, hogy a koordinátor hatékony felügyeleti rendszert vezessen be e bekezdés alkalmazására vonatkozóan.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy legyenek hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók és azokat

  szankciók rendszerét
  alkalmazzák is azon esetekre

  esetekben
  , amikor

| — | a

  légi fuvarozók, illetve általános repülési vagy üzleti repülési társaságok
  szándékosan kapcsolódó résidő nélkül vagy a kiosztott résidőktől jelentősen eltérő időpontokban működnek; |
| --- | --- |

—

a

  légi fuvarozók, illetve általános repülési vagy üzleti repülési társaságok
  szándékosan kapcsolódó résidő nélkül vagy a kiosztott résidőktől jelentősen eltérő időpontokban működnek;

| — | a résidőket a kiosztás idején meghatározottól jelentősen eltérő módon használják fel; |
| --- | --- |

—

a résidőket a kiosztás idején meghatározottól jelentősen eltérő módon használják fel;

| — | a résidőket a következő nyári időszak esetében január 31. után, a következő téli időszak esetében pedig augusztus 31. után szolgáltatják vissza, vagy a fel nem használt résidőket megőrzik; ezen esetekben a szankciónak figyelembe kell vennie a 11. cikkben előírt esetleges fellebbezési mechanizmust. |
| --- | --- |

—

a résidőket a következő nyári időszak esetében január 31. után, a következő téli időszak esetében pedig augusztus 31. után szolgáltatják vissza, vagy a fel nem használt résidőket megőrzik; ezen esetekben a szankciónak figyelembe kell vennie a 11. cikkben előírt esetleges fellebbezési mechanizmust.

| — | megtagadják a koordinátor vagy a menetrend-egyeztető 7. és 13. cikkekben előírt tájékoztatását, illetve hamis vagy megtévesztő információkat szolgáltatnak. |
| --- | --- |

—

megtagadják a koordinátor vagy a menetrend-egyeztető 7. és 13. cikkekben előírt tájékoztatását, illetve hamis vagy megtévesztő információkat szolgáltatnak.

A koordinátort kellően tájékoztatják e szankciók alkalmazásáról.
  A tagállamok értesítik a Bizottságot az e bekezdés alapján végrehajtott szankciórendszerről. [Mód. 68]

(3a)
     
  A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy a koordinált repülőtér irányító szerve hatékony, arányos és visszatartó erejű pénzügyi szankciókat vezessen be és alkalmazzon a résidőknek a következő téli vagy gyári évadra vonatkozóan meghatározott történeti viszonyítási napokat követő visszaszolgáltatása, illetve a fel nem használt résidők megőrzése tekintetében azal a céllal, hogy visszatartsa a légi fuvarozókat a résidőknek a 9. cikkben említett résidőalapba történő késedelmes visszahelyezésétől, és hogy felelőssé tegye őket a repülőtéri infrastruktúra felhasználás nélküli lefoglalásáért. E tekintetben az alábbi elveket tiszteletben kell tartani.

| a) | a szankciók e bekezdés szerinti alkalmazását megelőzően le kell folytatni a 2009/12/EK irányelv 6. cikkében említett eljárást. Konzultálni kell a koordinátorral is. A 2009/12/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének hatálya alá nem tartozó koordinált repülőterek esetében a repülőtér irányító testülete konzultál a koordinációs bizottsággal és a koordinátorral; |
| --- | --- |

a)

a szankciók e bekezdés szerinti alkalmazását megelőzően le kell folytatni a 2009/12/EK irányelv 6. cikkében említett eljárást. Konzultálni kell a koordinátorral is. A 2009/12/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének hatálya alá nem tartozó koordinált repülőterek esetében a repülőtér irányító testülete konzultál a koordinációs bizottsággal és a koordinátorral;

| b) | a szankciók nem érinthetik a résidőkiosztás és a repülőtéri illetékek rendszerének megkülönböztetéstől mentes és átlátható jellegét; |
| --- | --- |

b)

a szankciók nem érinthetik a résidőkiosztás és a repülőtéri illetékek rendszerének megkülönböztetéstől mentes és átlátható jellegét;

| c) | a szankciók nem gátolhatják a légi fuvarozókat abban, hogy belépjenek a piacra vagy fejlesszék szolgáltatásaikat; |
| --- | --- |

c)

a szankciók nem gátolhatják a légi fuvarozókat abban, hogy belépjenek a piacra vagy fejlesszék szolgáltatásaikat;

| d) | légi fuvarozókat nem terheli felelősség azért, ha nem használták fel a lefoglalt repülőtéri infrastruktúrát azon elosztott résidők esetében, amelyeket:








  — | a következő nyári menetrendi időszak esetében január 31. előtt, a következő téli menetrendi időszak esetében pedig augusztus 31. előtt visszahelyeztek a résidőalapba, |
| --- | --- | --- |

d)

légi fuvarozókat nem terheli felelősség azért, ha nem használták fel a lefoglalt repülőtéri infrastruktúrát azon elosztott résidők esetében, amelyeket:

—

a következő nyári menetrendi időszak esetében január 31. előtt, a következő téli menetrendi időszak esetében pedig augusztus 31. előtt visszahelyeztek a résidőalapba,

| — | a hivatalos ünnepnapokkal egybeeső, és a következő nyári menetrendi időszak esetében január 31. előtt, a következő téli menetrendi időszak esetében pedig augusztus 31. előtt visszahelyeztek a résidőalapba, valamint |
| --- | --- |

—

a hivatalos ünnepnapokkal egybeeső, és a következő nyári menetrendi időszak esetében január 31. előtt, a következő téli menetrendi időszak esetében pedig augusztus 31. előtt visszahelyeztek a résidőalapba, valamint

| — | olyan résidők esetében, amelyek fel nem használása a 10. cikk (5) bekezdése alapján indokolni indokolható; |
| --- | --- |

—

olyan résidők esetében, amelyek fel nem használása a 10. cikk (5) bekezdése alapján indokolni indokolható;

| e) | a szankciókat legalább hat hónappal az érintett menetrendi időszak kezdete előtt közlik a koordinátorral, az érdekelt felekkel és a Bizottsággal; |
| --- | --- |

e)

a szankciókat legalább hat hónappal az érintett menetrendi időszak kezdete előtt közlik a koordinátorral, az érdekelt felekkel és a Bizottsággal;

| f) | a szankciók rendszerének a repülőtér irányító szervének bevételei szempontjából semlegesnek kell lennie, és célja kizárólag a résidő-kiosztás hatékonyságának javítása lehet; |
| --- | --- |

f)

a szankciók rendszerének a repülőtér irányító szervének bevételei szempontjából semlegesnek kell lennie, és célja kizárólag a résidő-kiosztás hatékonyságának javítása lehet;

A koordinátor az e bekezdés végrehajtásához szükséges valamennyi tájékoztatást a repülőtér irányító szervének rendelkezésére bocsátja.

A tagállamoknak legkésőbb e rendelet elfogadását követő egy évvel rendelkezniük kell ezekkel a szankciókkal. A tagállamok erről megfelelően tájékoztatják a Bizottságot, amely értékeli a szóban forgó szankciók hatékonyságát. Ha résidők ellenőrzése során vagy egyéb módon a (2) vagy (3) bekezdés lehetséges megsértését állapítják meg, akkor az érintett légi fuvarozóval írásban felveszik a kapcsolatot, részletesen ismertetve az állítólagos jogsértést és tájékoztatást kérve a szóban forgó légi járatról vagy résidőről. Ha pénzügyi szankciót kell kivetni, a szankciónak a (2) vagy (3) bekezdést megsértő légi fuvarozó minden egyes mulasztására vonatkoznia kell; a bírságnak minimum-összegűnek kell lennie, amelyet az érintett tagállamnak kell meghatároznia. A többszörös jogsértések többszörös pénzügyi bírságot vonhatnak maguk után, például azzal a következménnyel járhatnak, hogy minden további jogsértés esetében a pénzbírság összege megkétszereződik. A koordinátort kellően tájékoztatni kell a szankciók kivetéséről. A pénzbírságok kivetésére vonatkozó határozatokat a koordinátornak közzé kell tennie. [Mód. 69]

(4)   A 10. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül, ha egy légi fuvarozó nem tudja elérni a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott 85 %-os

  80 %-os
  felhasználási arányt, a koordinátor az érintett légi fuvarozó meghallgatása után úgy határozhat, hogy a menetrendi időszak hátralevő részére vonatkozóan visszavonja az adott légi fuvarozótól a kérdéses résidő-sorozatot, és azt a résidőalapba helyezi. [Mód. 70]

A 10. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül, ha a résidő-sorozat érvényességi időtartama 15 %-ának

  20 %-ának
  megfelelő időtartam elteltével az adott résidő-sorozatból nem használtak fel egy résidőt sem, a koordinátor az érintett légi fuvarozó meghallgatása után a menetrendi időszak hátralevő részére a kérdéses résidő-sorozatot a résidőalapba helyezi. A koordinátor úgy határozathat, hogy az időszak vége előtt visszavonja a sorozat érvényességi ideje 15 %-ának

  20 %-ának
  megfelelő résidő-sorozatot, amennyiben a légi fuvarozónak nem áll szándékában azt felhasználni. [Mód. 71]

19. cikk

Panaszok és fellebbezési jog

(1)   A nemzeti jogszabályok szerinti jogorvoslati jog sérelme nélkül, a 7. cikk (2) bekezdésének, a 9., 10., 13., 17. cikknek és a 18. cikk (1), (2)
  , (3)
  és (4) bekezdésének alkalmazására vonatkozó panaszokat a koordinációs bizottsághoz kell benyújtani. A bizottság a panasz benyújtásától számított egy hónapon belül megtárgyalja az ügyet, és lehetőség szerint javaslatokat tesz a koordinátornak a probléma megoldása céljából. Ha a panasz nem orvosolható, az illetékes tagállam további két hónapon belül gondoskodhat légi fuvarozói vagy repülőtéri érdekképviseleti szerv vagy egyéb harmadik fél révén történő közvetítésről. [Mód. 72]

(2)   A tagállamok a nemzeti jogszabályoknak megfelelően megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy védelmet nyújtsanak a koordinátorok számára az e rendelet szerinti tevékenységükkel összefüggő kártérítési igények tekintetében, kivéve súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelességszegés esetén.

20. cikk

Harmadik országokkal való viszony

(1)   A Bizottság a 16. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban úgy határozhat, hogy a tagállam vagy tagállamok intézkedéseket hoznak – ideértve a résidők visszavonását is – egy harmadik ország légi fuvarozója vagy légi fuvarozói tekintetében annak érdekében, hogy az érintett harmadik ország által alkalmazott megkülönböztető bánásmódot orvosolják, minden olyan esetben, amikor felmerül, hogy egy harmadik ország repülőterei résidőinek kiosztása és használata tekintetében

| a) | nem biztosít az uniós légi fuvarozók számára olyan bánásmódot, amely összehasonlítható az e rendelet által az adott ország légi fuvarozói számára biztosítottal, vagy |
| --- | --- |

a)

nem biztosít az uniós légi fuvarozók számára olyan bánásmódot, amely összehasonlítható az e rendelet által az adott ország légi fuvarozói számára biztosítottal, vagy

| b) | nem biztosítja ténylegesen az uniós légi fuvarozók számára a nemzeti bánásmódot, vagy |
| --- | --- |

b)

nem biztosítja ténylegesen az uniós légi fuvarozók számára a nemzeti bánásmódot, vagy

| c) | az egyéb harmadik országokból származó légi fuvarozókat kedvezőbb bánásmódban részesíti, mint az uniós légi fuvarozókat, |
| --- | --- |

c)

az egyéb harmadik országokból származó légi fuvarozókat kedvezőbb bánásmódban részesíti, mint az uniós légi fuvarozókat,

(2)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot valamennyi olyan súlyos jogi vagy gyakorlati nehézségről, amelyet az Unió légi fuvarozói tapasztalnak,, amikor résidőhöz kívánnak jutni harmadik országok repülőterein.

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

21. cikk

Jelentés és együttműködés

(1)   A Bizottság legkésőbb négy

  három
  évvel e rendelet hatályba lépése után jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak annak alkalmazásáról,. A jelentés különösen a 9., 10., 11., és 13. cikk alkalmazására tér ki. [Mód. 73]

(1a)
     
  A Bizottságnak – a koordinátorok által biztosított adatok alapján – nyomon kell követnie a résidők másodlagos piacát, és a légiközlekedési piacokra vonatkozó éves elemzésében be kell számolnia a vonatkozó tendenciákról, többek között a regionális és az EU-n belüli kapcsolatok tekintetében. [Mód. 74]

(2)   A tagállamok és a Bizottság együttműködnek e rendelet alkalmazása során, különösen az (1) bekezdésben említett jelentéshez szükséges információgyűjtés tekintetében.

22. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 95/93/EGK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat erre a rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni és a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázat szerint kell értelmezni.

23. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követően kezdődő második menetrendi időszak első napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 173. o.

1

(2)  HL C 277., 2012.9.13., 110. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2012. december 12-i álláspontja.

3

(4)  HL L 14., 1993.1.22., 1. o.

4

(5)  Lásd az I. mellékletet.

5

(6)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

6

(7)  HL L 293., 2008.10.31., 3. o.

7

(8)  HL L 96., 2004.3.31., 1. o.

8

(9)  
  HL L 96., 2004.3.31., 20. o.

9

HL L 96., 2004.3.31., 20. o.

(10)  HL L 96., 2004.3.31., 20. o.

10

(11)  HL L 185., 2011.7.15., 1. o.

11

(12)  HL L 201., 2010.8.3., 1. o.

12

(13)  HL L 84., 2006.3.23., 14. o.

13

(14)  
  HL L 70., 2009.3.14., 11. o.

14

HL L 70., 2009.3.14., 11. o.

(15)  

  HL L 70., 2009.3.14., 11. o.

15

HL L 70., 2009.3.14., 11. o.

(16)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

16

I. MELLÉKLET

A hatályon kívül helyezett rendelet és módosításainak listája

| A Tanács 95/93/EGK rendelete | (HL L 14., 1993.1.22., 1. o.) |
| --- | --- |
| Az Európai Parlament és a Tanács 894/2002/EK rendelete | (HL L 142., 2002.5.31., 3. o.) |
| Az Európai Parlament és a Tanács 1554/2003/EK rendelete | (HL L 221., 2003.9.4., 1. o.) |
| Az Európai Parlament és a Tanács 793/2004/EK rendelete | (HL L 138., 2004.4.30., 50. o.) |
| Az Európai Parlament és a Tanács 545/2009/EK rendelete | (HL L 167., 2009.6.29., 24. o.) |

A Tanács 95/93/EGK rendelete

(HL L 14., 1993.1.22., 1. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 894/2002/EK rendelete

(HL L 142., 2002.5.31., 3. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 1554/2003/EK rendelete

(HL L 221., 2003.9.4., 1. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 793/2004/EK rendelete

(HL L 138., 2004.4.30., 50. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 545/2009/EK rendelete

(HL L 167., 2009.6.29., 24. o.)

II. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 95/93/EGK rendelet | E rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk (1) és (2) bekezdése | 1. cikk (1) és (2) bekezdése |
| 1. cikk (3) bekezdése | — |
| 2. cikk a) pontja | 2. cikk 1. pontja |
| 2. cikk b) pontja | 2. cikk 2. pontja |
| 2. cikk c) pontja | — |
| 2. cikk d) pontja | 2. cikk 3. pontja |
| 2. cikk e) pontja | 2. cikk 4. pontja |
| 2. cikk f) pontjának i. alpontja | 2. cikk 5. pontja |
| 2. cikk f) pontjának ii. alpontja | 2. cikk 6. pontja |
| — | 2. cikk 7. pontja |
| — | 2. cikk 8. pontja |
| 2. cikk g) pontja | 2. cikk 11. pontja |
| 2. cikk h) pontja | — |
| 2. cikk i) pontja | 2. cikk 10. pontja |
| 2. cikk j) pontja | 2. cikk 12. pontja |
| 2. cikk k) pontja | 2. cikk 13. pontja |
| 2. cikk l) pontja | 2. cikk 14. pontja |
| 2. cikk m) pontja | 2. cikk 15. pontja |
| — | 2. cikk 16. pontja |
| — | 2. cikk 17. pontja |
| — | 2. cikk 18. pontja |
| — | 2. cikk 19. pontja |
| — | 2. cikk 20. pontja |
| — | 2. cikk 21. pontja |
| 3. cikk (1) bekezdése | 3. cikk (1) bekezdése |
| 3. cikk (2) bekezdése | 3. cikk (2) bekezdése |
| 3. cikk (3) bekezdése | 3. cikk (3) bekezdése |
| 3. cikk (4) bekezdése | 3. cikk (4) bekezdése |
| — | 3. cikk (5) bekezdése |
| 3. cikk (5) bekezdése | 3. cikk (6) bekezdése |
| 3. cikk (6) bekezdése | 3. cikk (7) bekezdése |
| 3. cikk (7) bekezdése | 3. cikk (8) bekezdése |
| — | 3. cikk (9) bekezdése |
| — | 3. cikk (10) bekezdése |
| 4. cikk (1) bekezdése | 5. cikk (1) bekezdése |
| — | 5. cikk (2) bekezdése |
| 4. cikk (2) bekezdésének a) pontja | 5. cikk (3) bekezdésének a) pontja |
| 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának első mondata | 5. cikk (3) bekezdésének b) pontja |
| — | 5. cikk (3) bekezdése b) pontjának i. alpontja |
| — | 5. cikk (3) bekezdése b) pontjának ii. alpontja |
| — | 5. cikk (3) bekezdése b) pontjának iia. és iib. alpontja |
| 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának második mondata | 5. cikk (3) bekezdésének c) pontja |
| 4. cikk (2) bekezdésének c) pontja | 5. cikk (3) bekezdésének d) pontja |
| — | 5. cikk (3) bekezdésének második albekezdése |
| 4. cikk (3) bekezdése | 5. cikk (4) bekezdése |
| 4. cikk (4) bekezdése | 5. cikk (5) bekezdése |
| 4. cikk (5) bekezdése | 5. cikk (6) bekezdése |
| 4. cikk (6) bekezdése | 5. cikk (7) bekezdése |
| 4. cikk (7) bekezdése | 5. cikk (7) bekezdése és 6. cikk (1) bekezdésének első albekezdése |
| — | 6. cikk (1) bekezdésének második albekezdése |
| — | 6. cikk (2) bekezdése |
| 4. cikk (8) bekezdése | 6. cikk (3) bekezdése |
| — | 6. cikk (4) bekezdése |
| 4. cikk (9) bekezdése | — |
| 4. cikk (10) bekezdése | 6. cikk (5) bekezdése |
| 5. cikk (1) bekezdésének első albekezdése | 8. cikk (1) bekezdésének első albekezdése |
| 5. cikk (1) bekezdése második albekezdésének a) pontja | 8. cikk (1) bekezdése második albekezdése a) pontjának i.–vii. alpontja |
| — | 8. cikk (1) bekezdése második albekezdése a) pontjának viia. alpontja |
| — | 8. cikk (1) bekezdése második albekezdésének b) pontja |
| 5. cikk (1) bekezdése második albekezdésének b) pontja | 8. cikk (1) bekezdése második albekezdésének c) pontja |
| 5. cikk (2) bekezdése | 8. cikk (2) bekezdése |
| 5. cikk (3) bekezdése | 8. cikk (3) bekezdése |
| 6. cikk (1) bekezdésének első és második albekezdése | 4. cikk (1) bekezdése |
| 6. cikk (2) bekezdése | 4. cikk (5) bekezdése |
| 6. cikk (3) bekezdése | 4. cikk (2) bekezdése |
| 6. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése | 4. cikk (4) bekezdése |
| 7. cikk (1)–(3) bekezdése | 7. cikk |
| — | 7. cikk (3a) bekezdése |
| 8. cikk (1) bekezdése | 10. cikk (1) bekezdése |
| 8. cikk (2) bekezdése első albekezdésének bevezető szövege | 10. cikk (2) bekezdésének bevezető szövege |
| 8. cikk (2) bekezdése első albekezdésének, első és második francia bekezdése | 10. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja |
| 8. cikk (2) bekezdésének második albekezdése | — |
| 8. cikk (3) bekezdése | 9. cikk (3) bekezdése |
| 8. cikk (4) bekezdése | 10. cikk (5) bekezdése |
| 8. cikk (5) bekezdése | 9. cikk (8) bekezdésének első albekezdése |
| — | 9. cikk (8) bekezdésének második albekezdése |
| 8. cikk (6) bekezdése | 9. cikk (7) bekezdése |
| 8. cikk (7) bekezdése | 9. cikk (9) bekezdése |
| — | 10. cikk (-1) bekezdése |
| — | 10. cikk (2a) bekezdése |
| | |
| | |
| 8a. cikk (1) bekezdése | 13. cikk (1) bekezdése |
| — | 13. cikk (2) bekezdésének első albekezdése |
| 8a. cikk (2) bekezdése | 13. cikk (2) bekezdésének második albekezdése |
| — | 13. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése |
| 8a. cikk (3) bekezdése | 13. cikk (3) bekezdésének első, második és harmadik albekezdése |
| 8b. cikk első mondata | 10. cikk (7) bekezdése |
| 8b. cikk második mondata | 14. cikk |
| 8b. cikk harmadik mondata | — |
| 9. cikk | 12. cikk |
| 10. cikk (1) bekezdése | 9. cikk (1) bekezdése |
| 10. cikk (2) bekezdése | — |
| 10. cikk (3) bekezdése | 10. cikk (4) bekezdése |
| 10. cikk (4) bekezdésének bevezető szövege és a) pontjának első, második és harmadik francia bekezdése | 10. cikk (5) bekezdése első albekezdése a) pontjának i., ii. és iii. alpontja |
| 10. cikk (4) bekezdésének b), c) és d) pontja | 10. cikk (5) bekezdése első albekezdésésének b), c) és d) pontja |
| — | 10. cikk (5) bekezdésének második albekezdése |
| 10. cikk (5) bekezdése | 10. cikk (7) bekezdése |
| — | 10. cikk (6) bekezdése |
| 10. cikk (6) bekezdése | 9. cikk (3) bekezdése |
| 10. cikk (7) bekezdése | 9. cikk (4) bekezdése |
| 10. cikk (8) bekezdése | 9. cikk (5) bekezdése |
| 10. cikk (9) bekezdése | 9. cikk (6) bekezdése |
| 10a. cikk | — |
| 11. cikk | 19. cikk |
| 12. cikk | 20. cikk |
| 13. cikk (1) és (2) bekezdése | 16. cikk (1) és (2) bekezdése |
| — | 16. cikk (3) bekezdése |
| 13. cikk (3) bekezdése | 16. cikk (4) bekezdése |
| 13. cikk (4) bekezdése | — |
| — | 15. cikk |
| 14. cikk (1) bekezdése | 17. cikk (1) bekezdése |
| — | 17. cikk (2) bekezdése |
| 14. cikk (2) bekezdése | 18. cikk (1) bekezdése |
| 14. cikk (3) bekezdése | — |
| 14. cikk (4) bekezdése | 18. cikk (2) bekezdése |
| 14. cikk (5) bekezdése | 18. cikk (3) bekezdése |
| — | 18a. cikk |
| 14. cikk (6) bekezdésének a) és b) pontja | 18. cikk (4) bekezdésének első és második albekezdése |
| 14a. cikk (1) bekezdése | 21. cikk (1) bekezdése |
| — | 21. cikk (1a) bekezdése |
| 14a. cikk (2) bekezdése | 21. cikk (2) bekezdése |
| — | 22. cikk |
| 15. cikk | 23. cikk |
| — | I. melléklet |
| — | II. melléklet |

95/93/EGK rendelet

E rendelet

1. cikk (1) és (2) bekezdése

1. cikk (1) és (2) bekezdése

1. cikk (3) bekezdése

—

2. cikk a) pontja

2. cikk 1. pontja

2. cikk b) pontja

2. cikk 2. pontja

2. cikk c) pontja

—

2. cikk d) pontja

2. cikk 3. pontja

2. cikk e) pontja

2. cikk 4. pontja

2. cikk f) pontjának i. alpontja

2. cikk 5. pontja

2. cikk f) pontjának ii. alpontja

2. cikk 6. pontja

—

2. cikk 7. pontja

—

2. cikk 8. pontja

2. cikk g) pontja

2. cikk 11. pontja

2. cikk h) pontja

—

2. cikk i) pontja

2. cikk 10. pontja

2. cikk j) pontja

2. cikk 12. pontja

2. cikk k) pontja

2. cikk 13. pontja

2. cikk l) pontja

2. cikk 14. pontja

2. cikk m) pontja

2. cikk 15. pontja

—

2. cikk 16. pontja

—

2. cikk 17. pontja

—

2. cikk 18. pontja

—

2. cikk 19. pontja

—

2. cikk 20. pontja

—

2. cikk 21. pontja

3. cikk (1) bekezdése

3. cikk (1) bekezdése

3. cikk (2) bekezdése

3. cikk (2) bekezdése

3. cikk (3) bekezdése

3. cikk (3) bekezdése

3. cikk (4) bekezdése

3. cikk (4) bekezdése

—

3. cikk (5) bekezdése

3. cikk (5) bekezdése

3. cikk (6) bekezdése

3. cikk (6) bekezdése

3. cikk (7) bekezdése

3. cikk (7) bekezdése

3. cikk (8) bekezdése

—

3. cikk (9) bekezdése

—

3. cikk (10) bekezdése

4. cikk (1) bekezdése

5. cikk (1) bekezdése

—

5. cikk (2) bekezdése

4. cikk (2) bekezdésének a) pontja

5. cikk (3) bekezdésének a) pontja

4. cikk (2) bekezdése b) pontjának első mondata

5. cikk (3) bekezdésének b) pontja

—

5. cikk (3) bekezdése b) pontjának i. alpontja

—

5. cikk (3) bekezdése b) pontjának ii. alpontja

—

5. cikk (3) bekezdése b) pontjának iia. és iib. alpontja

4. cikk (2) bekezdése b) pontjának második mondata

5. cikk (3) bekezdésének c) pontja

4. cikk (2) bekezdésének c) pontja

5. cikk (3) bekezdésének d) pontja

—

5. cikk (3) bekezdésének második albekezdése

4. cikk (3) bekezdése

5. cikk (4) bekezdése

4. cikk (4) bekezdése

5. cikk (5) bekezdése

4. cikk (5) bekezdése

5. cikk (6) bekezdése

4. cikk (6) bekezdése

5. cikk (7) bekezdése

4. cikk (7) bekezdése

5. cikk (7) bekezdése és 6. cikk (1) bekezdésének első albekezdése

—

6. cikk (1) bekezdésének második albekezdése

—

6. cikk (2) bekezdése

4. cikk (8) bekezdése

6. cikk (3) bekezdése

—

6. cikk (4) bekezdése

4. cikk (9) bekezdése

—

4. cikk (10) bekezdése

6. cikk (5) bekezdése

5. cikk (1) bekezdésének első albekezdése

8. cikk (1) bekezdésének első albekezdése

5. cikk (1) bekezdése második albekezdésének a) pontja

8. cikk (1) bekezdése második albekezdése a) pontjának i.–vii. alpontja

—

8. cikk (1) bekezdése második albekezdése a) pontjának viia. alpontja

—

8. cikk (1) bekezdése második albekezdésének b) pontja

5. cikk (1) bekezdése második albekezdésének b) pontja

8. cikk (1) bekezdése második albekezdésének c) pontja

5. cikk (2) bekezdése

8. cikk (2) bekezdése

5. cikk (3) bekezdése

8. cikk (3) bekezdése

6. cikk (1) bekezdésének első és második albekezdése

4. cikk (1) bekezdése

6. cikk (2) bekezdése

4. cikk (5) bekezdése

6. cikk (3) bekezdése

4. cikk (2) bekezdése

6. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése

4. cikk (4) bekezdése

7. cikk (1)–(3) bekezdése

7. cikk

—

7. cikk (3a) bekezdése

8. cikk (1) bekezdése

10. cikk (1) bekezdése

8. cikk (2) bekezdése első albekezdésének bevezető szövege

10. cikk (2) bekezdésének bevezető szövege

8. cikk (2) bekezdése első albekezdésének, első és második francia bekezdése

10. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja

8. cikk (2) bekezdésének második albekezdése

—

8. cikk (3) bekezdése

9. cikk (3) bekezdése

8. cikk (4) bekezdése

10. cikk (5) bekezdése

8. cikk (5) bekezdése

9. cikk (8) bekezdésének első albekezdése

—

9. cikk (8) bekezdésének második albekezdése

8. cikk (6) bekezdése

9. cikk (7) bekezdése

8. cikk (7) bekezdése

9. cikk (9) bekezdése

—

10. cikk (-1) bekezdése

—

10. cikk (2a) bekezdése

8a. cikk (1) bekezdése

13. cikk (1) bekezdése

—

13. cikk (2) bekezdésének első albekezdése

8a. cikk (2) bekezdése

13. cikk (2) bekezdésének második albekezdése

—

13. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése

8a. cikk (3) bekezdése

13. cikk (3) bekezdésének első, második és harmadik albekezdése

8b. cikk első mondata

10. cikk (7) bekezdése

8b. cikk második mondata

14. cikk

8b. cikk harmadik mondata

—

9. cikk

12. cikk

10. cikk (1) bekezdése

9. cikk (1) bekezdése

10. cikk (2) bekezdése

—

10. cikk (3) bekezdése

10. cikk (4) bekezdése

10. cikk (4) bekezdésének bevezető szövege és a) pontjának első, második és harmadik francia bekezdése

10. cikk (5) bekezdése első albekezdése a) pontjának i., ii. és iii. alpontja

10. cikk (4) bekezdésének b), c) és d) pontja

10. cikk (5) bekezdése első albekezdésésének b), c) és d) pontja

—

10. cikk (5) bekezdésének második albekezdése

10. cikk (5) bekezdése

10. cikk (7) bekezdése

—

10. cikk (6) bekezdése

10. cikk (6) bekezdése

9. cikk (3) bekezdése

10. cikk (7) bekezdése

9. cikk (4) bekezdése

10. cikk (8) bekezdése

9. cikk (5) bekezdése

10. cikk (9) bekezdése

9. cikk (6) bekezdése

10a. cikk

—

11. cikk

19. cikk

12. cikk

20. cikk

13. cikk (1) és (2) bekezdése

16. cikk (1) és (2) bekezdése

—

16. cikk (3) bekezdése

13. cikk (3) bekezdése

16. cikk (4) bekezdése

13. cikk (4) bekezdése

—

—

15. cikk

14. cikk (1) bekezdése

17. cikk (1) bekezdése

—

17. cikk (2) bekezdése

14. cikk (2) bekezdése

18. cikk (1) bekezdése

14. cikk (3) bekezdése

—

14. cikk (4) bekezdése

18. cikk (2) bekezdése

14. cikk (5) bekezdése

18. cikk (3) bekezdése

—

18a. cikk

14. cikk (6) bekezdésének a) és b) pontja

18. cikk (4) bekezdésének első és második albekezdése

14a. cikk (1) bekezdése

21. cikk (1) bekezdése

—

21. cikk (1a) bekezdése

14a. cikk (2) bekezdése

21. cikk (2) bekezdése

—

22. cikk

15. cikk

23. cikk

—

I. melléklet

—

II. melléklet

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/245 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/245

---

P7_TA(2012)0496

Az Unió repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetése ***I

Az Európai Parlament 2012. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az Unió repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról a kiegyensúlyozott megközelítés jegyében és a 2002/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0828 – C7-0456/2011 – 2011/0398(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 434/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0828), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0828),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0456/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0456/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv keretében a francia szenátus, a német Bundesrat és a holland szenátus által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek hangsúlyozzák, hogy a jogalkotási aktus tervezete nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv keretében a francia szenátus, a német Bundesrat és a holland szenátus által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek hangsúlyozzák, hogy a jogalkotási aktus tervezete nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 11-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 11-i véleményére (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0372/2012) |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0372/2012)

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 173. o.,

(2)  HL C 277., 2012.9.13., 110. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0398

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 12-én került elfogadásra az Unió repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról a kiegyensúlyozott megközelítés jegyében és a 2002/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére (2),

a rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A közös közlekedéspolitika egyik alapvető célja a fenntartható fejlődés. Ez összehangolt megközelítésmódot tesz szükségessé annak érdekében, az uniós közlekedési rendszerek hatékony működése és a környezet védelme egyaránt megoldható legyen. |
| --- | --- |

(1)

A közös közlekedéspolitika egyik alapvető célja a fenntartható fejlődés. Ez összehangolt megközelítésmódot tesz szükségessé annak érdekében, az uniós közlekedési rendszerek hatékony működése és a környezet védelme egyaránt megoldható legyen.

| (2) | A légi közlekedés fenntartható fejlődése érdekében olyan intézkedéseket kell bevezetni, amelyekkel csökkenthető a légi járművek által okozott zajártalom

  zaj
  a különösen súlyos zajproblémákkal küzdő repülőtereken
  és környékükön
  . Számos uniós polgár van kitéve magas zajszintnek, ami káros egészségügyi hatással is járhat
  , kiváltképpen éjszakai légi járatok esetében
  . [Mód. 1] |
| --- | --- |

(2)

A légi közlekedés fenntartható fejlődése érdekében olyan intézkedéseket kell bevezetni, amelyekkel csökkenthető a légi járművek által okozott zajártalom

  zaj
  a különösen súlyos zajproblémákkal küzdő repülőtereken
  és környékükön
  . Számos uniós polgár van kitéve magas zajszintnek, ami káros egészségügyi hatással is járhat
  , kiváltképpen éjszakai légi járatok esetében
  . [Mód. 1]

| (3) | A legzajosabb légi járművek kivonása után, amelyre a Közösség repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról szóló, 2002. március 26-i európai parlamenti és tanácsi 2002/30/EK irányelv (4) és a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete II. részének 3. fejezete hatálya alá tartozó légi járművek üzemeltetésének szabályozásáról szóló, 2006. december 12-i európai parlamenti és tanácsi 2006/93/EK irányelv (5) értelmében került sor, új, aktualizált intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy a hatóságok kezelni tudják a legzajosabb légi járművek problémáját, és jobbá tegyék az uniós repülőterek körül lévő zajos környezetet a zajkezeléssel kapcsolatos „kiegyensúlyozott megközelítés” nemzetközi keretrendszerén belül. |
| --- | --- |

(3)

A legzajosabb légi járművek kivonása után, amelyre a Közösség repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról szóló, 2002. március 26-i európai parlamenti és tanácsi 2002/30/EK irányelv (4) és a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete II. részének 3. fejezete hatálya alá tartozó légi járművek üzemeltetésének szabályozásáról szóló, 2006. december 12-i európai parlamenti és tanácsi 2006/93/EK irányelv (5) értelmében került sor, új, aktualizált intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy a hatóságok kezelni tudják a legzajosabb légi járművek problémáját, és jobbá tegyék az uniós repülőterek körül lévő zajos környezetet a zajkezeléssel kapcsolatos „kiegyensúlyozott megközelítés” nemzetközi keretrendszerén belül.

| (4) | A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) A33/7 sz. határozata a zaj kezelésére vonatkozóan bevezeti a „kiegyensúlyozott megközelítés” fogalmát, és létrehozza a légi járművek által keltett zaj kezelésének egységes módszerét. Az ICAO-féle „kiegyensúlyozott megközelítés” fogja képezni a légi közlekedésre, mint globális üzletágra vonatkozó zajvédelmi előírások alapját. A „kiegyensúlyozott megközelítés” elismeri a vonatkozó törvényi kötelezettségek, a fennálló megállapodások, az érvényben lévő jogszabályok és az alkalmazott irányelvek fontosságát, és nem ír elő kötelezettségeket ezekkel kapcsolatban. A „kiegyensúlyozott megközelítés” nemzetközi szabályainak ezen rendeletbe való belefoglalásával nagymértékben csökken a nemzetközi jogviták kockázata abban az esetben, ha a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások harmadik országból származó fuvarozókat is érintenek. |
| --- | --- |

(4)

A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) A33/7 sz. határozata a zaj kezelésére vonatkozóan bevezeti a „kiegyensúlyozott megközelítés” fogalmát, és létrehozza a légi járművek által keltett zaj kezelésének egységes módszerét. Az ICAO-féle „kiegyensúlyozott megközelítés” fogja képezni a légi közlekedésre, mint globális üzletágra vonatkozó zajvédelmi előírások alapját. A „kiegyensúlyozott megközelítés” elismeri a vonatkozó törvényi kötelezettségek, a fennálló megállapodások, az érvényben lévő jogszabályok és az alkalmazott irányelvek fontosságát, és nem ír elő kötelezettségeket ezekkel kapcsolatban. A „kiegyensúlyozott megközelítés” nemzetközi szabályainak ezen rendeletbe való belefoglalásával nagymértékben csökken a nemzetközi jogviták kockázata abban az esetben, ha a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások harmadik országból származó fuvarozókat is érintenek.

| (5) | A Bizottság által a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek 2008. február 15-én készített, az EU repülőterein a zajvédelemmel összefüggésben bevezetett üzemeltetési korlátozásokról szóló jelentés (a 2002/30/EK irányelv alkalmazásáról szóló jelentés) rámutatott arra, hogy a 2002/30/EK irányelv szövegében tisztázni kell a feladatkörök kiosztását és az érdekelt felek pontos kötelezettségeit és jogait a zajértékelési folyamat során, így gondoskodva arról, hogy a zajcsökkentési célkitűzéseket költséghatékony intézkedésekkel érjék el. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság által a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek 2008. február 15-én készített, az EU repülőterein a zajvédelemmel összefüggésben bevezetett üzemeltetési korlátozásokról szóló jelentés (a 2002/30/EK irányelv alkalmazásáról szóló jelentés) rámutatott arra, hogy a 2002/30/EK irányelv szövegében tisztázni kell a feladatkörök kiosztását és az érdekelt felek pontos kötelezettségeit és jogait a zajértékelési folyamat során, így gondoskodva arról, hogy a zajcsökkentési célkitűzéseket költséghatékony intézkedésekkel érjék el.

| (6) | A tagállamok által az uniós repülőtereken egyedi elbírálás alapján bevezetett üzemeltetési korlátozások ugyan csökkentik a kapacitást, ám hozzájárulhatnak a repülőterek körüli zajos környezet jobbá tételéhez. Ugyanakkor fennáll a lehetősége annak, hogy a meglévő kapacitások rossz kihasználtsága torzítja a versenyt, és akadályozza az uniós légiközlekedési hálózat hatékony működését. Mivel e rendelet céljait a tagállamok önállóan nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok vélhetőleg eredményesebben elérhetők az Unió eszközeivel az üzemeltetési korlátozások bevezetéséről szóló harmonizált szabályok segítségével a zajkezelési folyamat keretében, az Unió a szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikke szerint. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően a rendelet nem lépi túl a célok eléréséhez szükséges mértéket. A harmonizált módszer nem állapít meg a zajjal kapcsolatban minőségi célkitűzéseket, ezeket továbbra is a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló, 2002. június 25-i 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) vagy más európai, nemzeti és helyi szabályok alapján kell meghatározni; és nem ír elő kötelezettségeket konkrét intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok által az uniós repülőtereken egyedi elbírálás alapján bevezetett üzemeltetési korlátozások ugyan csökkentik a kapacitást, ám hozzájárulhatnak a repülőterek körüli zajos környezet jobbá tételéhez. Ugyanakkor fennáll a lehetősége annak, hogy a meglévő kapacitások rossz kihasználtsága torzítja a versenyt, és akadályozza az uniós légiközlekedési hálózat hatékony működését. Mivel e rendelet céljait a tagállamok önállóan nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok vélhetőleg eredményesebben elérhetők az Unió eszközeivel az üzemeltetési korlátozások bevezetéséről szóló harmonizált szabályok segítségével a zajkezelési folyamat keretében, az Unió a szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikke szerint. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően a rendelet nem lépi túl a célok eléréséhez szükséges mértéket. A harmonizált módszer nem állapít meg a zajjal kapcsolatban minőségi célkitűzéseket, ezeket továbbra is a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló, 2002. június 25-i 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) vagy más európai, nemzeti és helyi szabályok alapján kell meghatározni; és nem ír elő kötelezettségeket konkrét intézkedésekkel kapcsolatban.

| (6a) | A repülési korlátozások szükségességének csökkentése érdekében a 2002/49/EK irányelvben meghatározott nemzeti cselekvési terveknek a közeljövőben a külső repülőtéri zajok kezelését célzó kiegészítő intézkedések – például a lakások hangszigetelése és az általános zajvédő falakra irányuló tervek – elfogadását is magukban kell foglalniuk. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(6a)

A repülési korlátozások szükségességének csökkentése érdekében a 2002/49/EK irányelvben meghatározott nemzeti cselekvési terveknek a közeljövőben a külső repülőtéri zajok kezelését célzó kiegészítő intézkedések – például a lakások hangszigetelése és az általános zajvédő falakra irányuló tervek – elfogadását is magukban kell foglalniuk. [Mód. 2]

| (7) | A zajértékeléseket rendszeresen el kell végezni, ám azok csak akkor vezethetnek további zajcsökkentő intézkedésekhez, ha a korábban foganatosított zajvédelmi intézkedésekkel nem sikerült elérni a zajcsökkentési célokat. |
| --- | --- |

(7)

A zajértékeléseket rendszeresen el kell végezni, ám azok csak akkor vezethetnek további zajcsökkentő intézkedésekhez, ha a korábban foganatosított zajvédelmi intézkedésekkel nem sikerült elérni a zajcsökkentési célokat.

| (8) | Míg a költség-haszon elemzés a gazdasági jólétre gyakorolt teljes hatást vizsgálja

  zajcsökkentésre irányuló célkitűzést
  az összes költség és
  az összes
  haszon összevetésével , a költséghatékonysági felmérés középpontjában az adott

  kell megválasztani
  ,
  az e
  célkitűzés lehető legköltséghatékonyabb megvalósítása, vagyis csak a költségek összehasonlítása áll

  elérésére szolgáló eszköznek költséghatékonynak kell lennie, és egészségügyi, gazdasági és szociális vonatkozásokat is figyelembe kell vennie
  . [Mód. 4] |
| --- | --- |

(8)

Míg a költség-haszon elemzés a gazdasági jólétre gyakorolt teljes hatást vizsgálja

  zajcsökkentésre irányuló célkitűzést
  az összes költség és
  az összes
  haszon összevetésével , a költséghatékonysági felmérés középpontjában az adott

  kell megválasztani
  ,
  az e
  célkitűzés lehető legköltséghatékonyabb megvalósítása, vagyis csak a költségek összehasonlítása áll

  elérésére szolgáló eszköznek költséghatékonynak kell lennie, és egészségügyi, gazdasági és szociális vonatkozásokat is figyelembe kell vennie
  . [Mód. 4]

| (9) | A zajcsökkentő intézkedések felfüggesztése fontos lehet a repülésbiztonságra, a repülőterek kapacitására és a versenyre gyakorolt nem kívánatos hatások elkerülése érdekében. Bár a zajvédelemmel összefüggő

  javasolt
  üzemeltetési korlátozások elleni fellebbezési eljárások kapcsolódhatnak bizonyos zajcsökkentési célkitűzésekhez, értékelési módszerekhez és a költséghatékony intézkedések kiválasztásához, a fellebbezés esetleg nem vezet el a végrehajtás felfüggesztéséig. Ezért

  végrehajtása előtt
  a Bizottságnak jóval az intézkedések végrehajtása előtt élnie

  képesnek
  kell ellenőrzési jogával, és fel kell függesztenie azokat az intézkedéseket, amelyekkel kapcsolatban feltételezhető, hogy nemkívánatos vagy visszafordíthatatlan következményekkel járnak. A felfüggesztés elismerten csak korlátozott időszakra szólhat

  lennie azok értékelésére. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(9)

A zajcsökkentő intézkedések felfüggesztése fontos lehet a repülésbiztonságra, a repülőterek kapacitására és a versenyre gyakorolt nem kívánatos hatások elkerülése érdekében. Bár a zajvédelemmel összefüggő

  javasolt
  üzemeltetési korlátozások elleni fellebbezési eljárások kapcsolódhatnak bizonyos zajcsökkentési célkitűzésekhez, értékelési módszerekhez és a költséghatékony intézkedések kiválasztásához, a fellebbezés esetleg nem vezet el a végrehajtás felfüggesztéséig. Ezért

  végrehajtása előtt
  a Bizottságnak jóval az intézkedések végrehajtása előtt élnie

  képesnek
  kell ellenőrzési jogával, és fel kell függesztenie azokat az intézkedéseket, amelyekkel kapcsolatban feltételezhető, hogy nemkívánatos vagy visszafordíthatatlan következményekkel járnak. A felfüggesztés elismerten csak korlátozott időszakra szólhat

  lennie azok értékelésére. [Mód. 5]

| (9a) | A jóváhagyott zajcsökkentő repülési eljárások alkalmazásának az adott üzemeltetést esetlegesen érintő valamennyi tényező figyelembevételével kell biztosítania a szükséges repülési biztonság fenntartását. A zajcsökkentő repülési intézkedések nem akadályozhatják és nem tilthatják meg a terroristaellenes biztonsági intézkedéseket. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(9a)

A jóváhagyott zajcsökkentő repülési eljárások alkalmazásának az adott üzemeltetést esetlegesen érintő valamennyi tényező figyelembevételével kell biztosítania a szükséges repülési biztonság fenntartását. A zajcsökkentő repülési intézkedések nem akadályozhatják és nem tilthatják meg a terroristaellenes biztonsági intézkedéseket. [Mód. 6]

| (10) | A
  2002/49/EK irányelvvel összhangban a
  zajértékeléseknek
  objektív és mérhető,
  a rendelkezésre álló adatokon

  tagállamokban egyöntetűen alkalmazott kritériumokon
  kell alapulnia

  alapulniuk. Az adatoknak megbízhatónak
  ,
  összehasonlíthatónak
  és szavatolnia

  az összes érdekelt fél számára hozzáférhetőnek
  kell
  lenniük, és azokat átlátható módon kell beszerezni.
  Az adatok megbízhatóságát, és azok hozzáférhetőségét az illetékes hatóságok és érdekelt felek számára

  értékeléseknek ki kell térniük a legfrissebb technológia nyomon követésére és az alkalmazandó eljárással kapcsolatos legújabb kutatási eredmények megosztására
  . Az illetékes hatóságoknak ki kell dolgozniuk a szükséges ellenőrzési és végrehajtási eszközöket.
  A zajértékeléseket a repülőtér-üzemeltetőtől független külső szervezeteknek kell elvégezniük vagy felügyelniük. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(10)

A
  2002/49/EK irányelvvel összhangban a
  zajértékeléseknek
  objektív és mérhető,
  a rendelkezésre álló adatokon

  tagállamokban egyöntetűen alkalmazott kritériumokon
  kell alapulnia

  alapulniuk. Az adatoknak megbízhatónak
  ,
  összehasonlíthatónak
  és szavatolnia

  az összes érdekelt fél számára hozzáférhetőnek
  kell
  lenniük, és azokat átlátható módon kell beszerezni.
  Az adatok megbízhatóságát, és azok hozzáférhetőségét az illetékes hatóságok és érdekelt felek számára

  értékeléseknek ki kell térniük a legfrissebb technológia nyomon követésére és az alkalmazandó eljárással kapcsolatos legújabb kutatási eredmények megosztására
  . Az illetékes hatóságoknak ki kell dolgozniuk a szükséges ellenőrzési és végrehajtási eszközöket.
  A zajértékeléseket a repülőtér-üzemeltetőtől független külső szervezeteknek kell elvégezniük vagy felügyelniük. [Mód. 7]

| (11) | Tény, hogy a tagállamok saját jogszabályaiknak és zajvédelmi módszereiknek megfelelően döntöttek a zajvédelemmel összefüggő repülési korlátozásokról, amelyek így esetenként (még) nem teljesen összeegyeztethetők az Európai Polgári Repülési Konferencia (EPRK) irányadó 29. sz. „Jelentés a zaj-izovonalak polgári repülőterek környezetében végzett számítására szolgáló szabványos módszerről” (European Civil Aviation Conference (ECAC) Report Doc 29 on 'Standard Method of Computing Noise Contours around Civil Airports') című dokumentumával, és a légi járművekre vonatkozóan nem a nemzetközileg elfogadott zajjellemzőket használják. Az üzemeltetési korlátozások hatékonyságát és eredményességét azonban, akárcsak az azokat tartalmazó cselekvési tervek hatékonyságát és eredményességét, a 29. sz. ECAC-dokumentum és az ICAO „kiegyensúlyozott megközelítés” alapján kell megítélni. Ennek megfelelően a tagállamoknak úgy kell módosítaniuk a nemzeti jogszabályaikban szereplő üzemeltetési korlátozásokhoz kapcsolódó értékeléseiket, hogy azok teljes mértékben megfeleljenek az ECAC 29. sz. dokumentumában leírtaknak. |
| --- | --- |

(11)

Tény, hogy a tagállamok saját jogszabályaiknak és zajvédelmi módszereiknek megfelelően döntöttek a zajvédelemmel összefüggő repülési korlátozásokról, amelyek így esetenként (még) nem teljesen összeegyeztethetők az Európai Polgári Repülési Konferencia (EPRK) irányadó 29. sz. „Jelentés a zaj-izovonalak polgári repülőterek környezetében végzett számítására szolgáló szabványos módszerről” (European Civil Aviation Conference (ECAC) Report Doc 29 on 'Standard Method of Computing Noise Contours around Civil Airports') című dokumentumával, és a légi járművekre vonatkozóan nem a nemzetközileg elfogadott zajjellemzőket használják. Az üzemeltetési korlátozások hatékonyságát és eredményességét azonban, akárcsak az azokat tartalmazó cselekvési tervek hatékonyságát és eredményességét, a 29. sz. ECAC-dokumentum és az ICAO „kiegyensúlyozott megközelítés” alapján kell megítélni. Ennek megfelelően a tagállamoknak úgy kell módosítaniuk a nemzeti jogszabályaikban szereplő üzemeltetési korlátozásokhoz kapcsolódó értékeléseiket, hogy azok teljes mértékben megfeleljenek az ECAC 29. sz. dokumentumában leírtaknak.

| (12) | A zajjal kapcsolatos adatok centralizálásával jelentősen csökkenthető lenne a légijármű- és repülőtér-üzemeltetőkre háruló adminisztratív teher. Ezek az adatok jelenleg csak az egyes repülőterek szintjén érhetők el és kezelhetők. Ezeket az adatokat operatív célokra a rendelkezésükre kell bocsátani. Fontos, hogy az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség zajjellemzőkkel kapcsolatos engedélyezési adatait validációs eszközként használják az Európai szervezet a légi közlekedés biztonságáért (Eurocontrol) adott járatokra vonatkozó adatai mellett. Ezeket az adatokat jelenleg már szisztematikusan kérik a központi áramlásszervezés céljaira, ám azokat még pontosítani kell e rendelet céljai és a légiforgalom-kezelés teljesítményszabályozása tekintetében. A validált modellezési adatokhoz való jó hozzáférés minden bizonnyal javítani fogja az egyes repülőterek zajtérképeinek leképezési minőségét, valamint a szakpolitikai döntéseket támogató stratégiai leképezés minőségét. |
| --- | --- |

(12)

A zajjal kapcsolatos adatok centralizálásával jelentősen csökkenthető lenne a légijármű- és repülőtér-üzemeltetőkre háruló adminisztratív teher. Ezek az adatok jelenleg csak az egyes repülőterek szintjén érhetők el és kezelhetők. Ezeket az adatokat operatív célokra a rendelkezésükre kell bocsátani. Fontos, hogy az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség zajjellemzőkkel kapcsolatos engedélyezési adatait validációs eszközként használják az Európai szervezet a légi közlekedés biztonságáért (Eurocontrol) adott járatokra vonatkozó adatai mellett. Ezeket az adatokat jelenleg már szisztematikusan kérik a központi áramlásszervezés céljaira, ám azokat még pontosítani kell e rendelet céljai és a légiforgalom-kezelés teljesítményszabályozása tekintetében. A validált modellezési adatokhoz való jó hozzáférés minden bizonnyal javítani fogja az egyes repülőterek zajtérképeinek leképezési minőségét, valamint a szakpolitikai döntéseket támogató stratégiai leképezés minőségét.

| (13) | A repülőgép-hajtóművek és -sárkányszerkezetek technológiájában, valamint és a zajtérképek készítése terén tapasztalható folyamatos technikai fejlődés okán a jogi aktusok elfogadására vonatkozó, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti hatáskört a Bizottságra kell ruházni az e rendelet tárgyát képező légijármű-zajvédelmi előírások

  a repülőtéri zajhelyzet értékelésére vonatkozó módszer és műszaki jelentés
  rendszeres aktualizálása és a megfelelő hitelesítési módszerekre való hivatkozás, a követelményeknek éppen csak eleget tevő légi járművek és a polgári légi jármű definíciójának megfelelő módosítása, valamint a zajtérképek számítási módszerére való hivatkozás tekintetében

  vonatkozásában.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációt folytasson, egyebek mellett szakértői szinten. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során

  aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak
  gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumok párhuzamos, kellő időben történő és megfelelő továbbításáról

  dokumentumoknak
  az Európai Parlament és a Tanács részére
  történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról
  . [Mód. 8] |
| --- | --- |

(13)

A repülőgép-hajtóművek és -sárkányszerkezetek technológiájában, valamint és a zajtérképek készítése terén tapasztalható folyamatos technikai fejlődés okán a jogi aktusok elfogadására vonatkozó, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti hatáskört a Bizottságra kell ruházni az e rendelet tárgyát képező légijármű-zajvédelmi előírások

  a repülőtéri zajhelyzet értékelésére vonatkozó módszer és műszaki jelentés
  rendszeres aktualizálása és a megfelelő hitelesítési módszerekre való hivatkozás, a követelményeknek éppen csak eleget tevő légi járművek és a polgári légi jármű definíciójának megfelelő módosítása, valamint a zajtérképek számítási módszerére való hivatkozás tekintetében

  vonatkozásában.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációt folytasson, egyebek mellett szakértői szinten. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során

  aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak
  gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumok párhuzamos, kellő időben történő és megfelelő továbbításáról

  dokumentumoknak
  az Európai Parlament és a Tanács részére
  történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról
  . [Mód. 8]

| (13a) | A jogbiztonság és a tervezési megbízhatóság biztosítása érdekében a repülőterek üzemeltetésére vonatkozó üzemeltetési korlátozások és határozatok, beleértve a bírósági határozatokat is, és a már az e rendelet hatályba lépése előtt benyújtott, vagy vizsgálat alatt álló közvetítési folyamatok eredményét is, nem képezhetik e rendelet tárgyát, azokra a hatályos szabályoknak kell vonatkozniuk. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(13a)

A jogbiztonság és a tervezési megbízhatóság biztosítása érdekében a repülőterek üzemeltetésére vonatkozó üzemeltetési korlátozások és határozatok, beleértve a bírósági határozatokat is, és a már az e rendelet hatályba lépése előtt benyújtott, vagy vizsgálat alatt álló közvetítési folyamatok eredményét is, nem képezhetik e rendelet tárgyát, azokra a hatályos szabályoknak kell vonatkozniuk. [Mód. 9]

| (16) | Figyelembe véve azt az igényt, hogy az Unió légiközlekedési piacán következetesen kell alkalmazni a zajértékelési módszert, ez a rendelet közös szabályokat állapít meg a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások területén. A 2002/30/EK irányelvet tehát hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(16)

Figyelembe véve azt az igényt, hogy az Unió légiközlekedési piacán következetesen kell alkalmazni a zajértékelési módszert, ez a rendelet közös szabályokat állapít meg a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások területén. A 2002/30/EK irányelvet tehát hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy, célkitűzések és hatály

(1)   E rendelet
  állapítja meg a
  szabályokat állapít meg az üzemeltetési korlátozásoknak az egyes repülőterek sajátosságainak megfelelő megfelelő
  és – zajprobléma azonosítása esetén –
  következetes módon való bevezetésére a zajos környezet jobbá tétele és a légi járművek okozta káros zajhatások által jelentősen érintett személyek számának korlátozása, illetve csökkentése érdekében, a „kiegyensúlyozott megközelítés” jegyében. [Mód. 11]

(2)   E rendelet céljai:

| a) | a konkrét környezeti zajcsökkentési célok megvalósításának elősegítése az uniós, nemzeti
  vagy
  helyi jogszabályokban leírtaknak megfelelően, valamint ezek más környezeti céloktól
  – köztük az egészségügyi szempontoktól –
  való kölcsönös függésének értékelése az egyes repülőterek szintjén; és [Mód. 12] |
| --- | --- |

a)

a konkrét környezeti zajcsökkentési célok megvalósításának elősegítése az uniós, nemzeti
  vagy
  helyi jogszabályokban leírtaknak megfelelően, valamint ezek más környezeti céloktól
  – köztük az egészségügyi szempontoktól –
  való kölcsönös függésének értékelése az egyes repülőterek szintjén; és [Mód. 12]

| b) | a lehető legköltséghatékonyabb zajcsökkentő intézkedések kiválasztásának lehetővé tétele
  – egészségügyi, gazdasági és szociális szempontokat figyelembe véve –
  , a „kiegyensúlyozott megközelítés” jegyében a repülőterek és a légiforgalmi felügyeleti hálózat kapacitásának fenntartható fejlődése érdekében, a „kaputól kapuig” elv szerint. [Mód. 44 és 48] |
| --- | --- |

b)

a lehető legköltséghatékonyabb zajcsökkentő intézkedések kiválasztásának lehetővé tétele
  – egészségügyi, gazdasági és szociális szempontokat figyelembe véve –
  , a „kiegyensúlyozott megközelítés” jegyében a repülőterek és a légiforgalmi felügyeleti hálózat kapacitásának fenntartható fejlődése érdekében, a „kaputól kapuig” elv szerint. [Mód. 44 és 48]

(3)   E rendelet a polgári légi közlekedésben részt vevő légi járművekre

  járatokra
  vonatkozik. [Mód. 14]

Nem vonatkozik a katonai, vámügyi, rendőrségi és hasonló szolgálatokban részt vevő légijárművekre

  légi járatokra
  . [Mód. 15]

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „Repülőtér”: naptári évenként több mint 50  000 polgári gépmozgást lebonyolító repülőtér (egy gépmozgás egy felszállást vagy egy leszállást jelent) a zajértékelést megelőző három naptári év gépmozgásainak átlagos számát figyelembe véve; |
| --- | --- |

1.

„Repülőtér”: naptári évenként több mint 50  000 polgári gépmozgást lebonyolító repülőtér (egy gépmozgás egy felszállást vagy egy leszállást jelent) a zajértékelést megelőző három naptári év gépmozgásainak átlagos számát figyelembe véve;

| 2. | „Kiegyensúlyozott megközelítés”: az az
  ICAO által a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény (Chicagói Egyezmény) 16. melléklete 1. kötetének V. részében meghatározott azon
  módszer, amellyel elérhető a rendelkezésre álló intézkedések – nevezetesen a légijárművek okozta zajoknak a zaj forrásánál történő csökkentése, a földhasználatot érintő szabályozási tervezés és a földhasználat kezelése, a zajcsökkentő repülési eljárások és a repülési korlátozások – következetes értelmezése annak érdekében, hogy a zajproblémát a lehető legköltséghatékonyabban kezeljék

  környékbeli területeken élő állampolgárok egészségének megőrzése céljából a zajt
  az egyes repülőterek egyedi sajátosságainak megfelelően
  a lehető legköltséghatékonyabban a minimális szintre csökkentsék, figyelembe véve többek között egészségügyi és gazdasági szempontokat is
  . [Mód. 45 és 49] |
| --- | --- |

2.

„Kiegyensúlyozott megközelítés”: az az
  ICAO által a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény (Chicagói Egyezmény) 16. melléklete 1. kötetének V. részében meghatározott azon
  módszer, amellyel elérhető a rendelkezésre álló intézkedések – nevezetesen a légijárművek okozta zajoknak a zaj forrásánál történő csökkentése, a földhasználatot érintő szabályozási tervezés és a földhasználat kezelése, a zajcsökkentő repülési eljárások és a repülési korlátozások – következetes értelmezése annak érdekében, hogy a zajproblémát a lehető legköltséghatékonyabban kezeljék

  környékbeli területeken élő állampolgárok egészségének megőrzése céljából a zajt
  az egyes repülőterek egyedi sajátosságainak megfelelően
  a lehető legköltséghatékonyabban a minimális szintre csökkentsék, figyelembe véve többek között egészségügyi és gazdasági szempontokat is
  . [Mód. 45 és 49]

| 3. | „légi jármű”: olyan merevszárnyú légi jármű, amelynek legnagyobb megengedett felszállótömege meghaladja a 34  000 kg-ot, vagy amelynek típusalkalmassági bizonyítványában szereplő maximális befogadóképessége meghaladja a 19 utasülőhelyet (a kizárólag a személyzet által használható ülőhelyek leszámításával); |
| --- | --- |

3.

„légi jármű”: olyan merevszárnyú légi jármű, amelynek legnagyobb megengedett felszállótömege meghaladja a 34  000 kg-ot, vagy amelynek típusalkalmassági bizonyítványában szereplő maximális befogadóképessége meghaladja a 19 utasülőhelyet (a kizárólag a személyzet által használható ülőhelyek leszámításával);

| 4. | „A követelményeknek éppen csak eleget tevő légi jármű”: olyan polgári légi jármű, amely a Chicagói Egyezmény (1988) 16. függelékének 1. kötete II. részének 3. fejezetében meghatározott engedélyezési határértékeket egy legfeljebb 10 EPNdB értékű (EPNdB:

  összesen kevesebb, mint 8 EPNdB-lel (
  decibelben kifejezett ténylegesen érzékelt zaj) összesített eltéréssel haladja meg ahol
  ...


   (7)



  -t követő négyéves átmeneti időszakban
  ,
  majd kevesebb, mint 10 EPNdB-lel
  az
  átmeneti időszak lejártát követően. Az
  összesített eltérés egy EPNdB-ben kifejezett érték, amely a Chicagói Egyezmény 16. melléklete 1. kötete II. részének 4. fejezetében meghatározott három referencia-zajmérési pontnál külön-külön mért eltérés (azaz az engedélyezési zajszint és a maximálisan megengedett zajszint közötti különbség) összege; [Mód. 17] |
| --- | --- |

4.

„A követelményeknek éppen csak eleget tevő légi jármű”: olyan polgári légi jármű, amely a Chicagói Egyezmény (1988) 16. függelékének 1. kötete II. részének 3. fejezetében meghatározott engedélyezési határértékeket egy legfeljebb 10 EPNdB értékű (EPNdB:

  összesen kevesebb, mint 8 EPNdB-lel (
  decibelben kifejezett ténylegesen érzékelt zaj) összesített eltéréssel haladja meg ahol
  ...


   (7)



  -t követő négyéves átmeneti időszakban
  ,
  majd kevesebb, mint 10 EPNdB-lel
  az
  átmeneti időszak lejártát követően. Az
  összesített eltérés egy EPNdB-ben kifejezett érték, amely a Chicagói Egyezmény 16. melléklete 1. kötete II. részének 4. fejezetében meghatározott három referencia-zajmérési pontnál külön-külön mért eltérés (azaz az engedélyezési zajszint és a maximálisan megengedett zajszint közötti különbség) összege; [Mód. 17]

| 5. | „Zajvédelemi intézkedés”: a repülőterek körüli zajkörnyezetre hatást gyakorló bármely olyan intézkedés, amely az ICAO „kiegyensúlyozott megközelítés” hatálya alá tartozik, ideértve más olyan, nem repülési jellegű intézkedést is, amely befolyásolhatja a légi járművek okozta zajnak kitett személyek számát; |
| --- | --- |

5.

„Zajvédelemi intézkedés”: a repülőterek körüli zajkörnyezetre hatást gyakorló bármely olyan intézkedés, amely az ICAO „kiegyensúlyozott megközelítés” hatálya alá tartozik, ideértve más olyan, nem repülési jellegű intézkedést is, amely befolyásolhatja a légi járművek okozta zajnak kitett személyek számát;

| 6. | „Repülési korlátozás”: olyan zajvédelmi intézkedés, amely korlátozza valamely repülőtér elérhetőségét vagy optimális kapacitáskihasználtságát, ideértve a követelményeknek

  körülményeknek
  éppen csak eleget tevő légi járművek meghatározott repülőterekről való kivonását célzó, valamint a polgári légi járművek repülését

  például csak napközben, valamely meghatározott időszakokban vagy csak
  bizonyos időszakokban érintő

  repülőtéri kifutópályákra alkalmazandó
  részleges repülési korlátozásokat is. [Mód. 18] |
| --- | --- |

6.

„Repülési korlátozás”: olyan zajvédelmi intézkedés, amely korlátozza valamely repülőtér elérhetőségét vagy optimális kapacitáskihasználtságát, ideértve a követelményeknek

  körülményeknek
  éppen csak eleget tevő légi járművek meghatározott repülőterekről való kivonását célzó, valamint a polgári légi járművek repülését

  például csak napközben, valamely meghatározott időszakokban vagy csak
  bizonyos időszakokban érintő

  repülőtéri kifutópályákra alkalmazandó
  részleges repülési korlátozásokat is. [Mód. 18]

3. cikk

Az illetékes hatóságok
  és a fellebbezés joga

(1)   A
  repülőtér helye szerinti
  tagállamok kötelesek kijelölni a repülési korlátozások bevezetéséért

  a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlatokkal összhangban kijelölnek egy vagy több, az eljárás követéséért
  felelős illetékes hatóságokat

  hatóságot
  , valamint egy független fellebbviteli szervet.

(2)   Az illetékes hatóságoknak és a fellebbviteli szervnek függetlennek kell lenniük minden olyan szervezettől, amelyre a zajvédelmi intézkedések hatással lehetnek.

(3)   A tagállamok kötelesek
  kellő időben
  értesíteni a Bizottságot az (1) bekezdésben említett kijelölt illetékes hatóságok és fellebbviteli szervek nevéről és címéről.
  A Bizottság ezt a tájékoztatást közzéteszi.

(4)
     
  A tagállamok saját nemzeti jogszabályaikkal és eljárásaikkal összhangban biztosítják az e rendelet szerint elfogadott [...] üzemeltetési korlátozásokkal szembeni fellebbezés jogát olyan fellebbviteli testületnél, amely nem azonos a vitatott döntést meghozó hatósággal. [Mód. 19]

4. cikk

A légi járművek zajának kezelésére vonatkozó általános szabályok

(1)   A tagállamok
  a zajproblémák kezelésére – az e rendelet hatálya alá tartozó esetekben – a
  „kiegyensúlyozott megközelítést”fogadnak el a területükön található

  alkalmazzák az egyes
  repülőterek zajproblémáinak kezelésére

  sajátosságainak megfelelően
  .
  megvizsgálják az egyes repülőterek zajvédelmi helyzetét a 2002/49/EK irányelv II. mellékletével összhangban, ideértve az emberi egészségre nézve ártalmas hatásokat is. Ahol zajszinttel kapcsolatos problémát azonosítottak,
  kötelesek: [Mód. 20]

| a) | értékelni az egyes repülőterek zajvédelmi helyzetét

  biztosítani, hogy a zajcsökkentési célkitűzés – adott esetben a 2002/49/EK irányelv 8. cikkének és V. mellékletének figyelembe vételével – meghatározásra kerüljön
  ; |
| --- | --- |

a)

értékelni az egyes repülőterek zajvédelmi helyzetét

  biztosítani, hogy a zajcsökkentési célkitűzés – adott esetben a 2002/49/EK irányelv 8. cikkének és V. mellékletének figyelembe vételével – meghatározásra kerüljön
  ;

| b) | meghatározni a környezeti zajcsökkentési célkitűzést;
  [Mód. 21] |
| --- | --- |

b)

meghatározni a környezeti zajcsökkentési célkitűzést;
  [Mód. 21]

| c) | azonosítani a zaj hatásának csökkentéséhez rendelkezésre álló intézkedéseket; |
| --- | --- |

c)

azonosítani a zaj hatásának csökkentéséhez rendelkezésre álló intézkedéseket;

| d) | értékelni

  elvégezni
  a rendelkezésre álló intézkedések költséghatékonyságát

  költséghatékonyságának hivatalos és átfogó értékelését
  ; [Mód. 22] |
| --- | --- |

d)

értékelni

  elvégezni
  a rendelkezésre álló intézkedések költséghatékonyságát

  költséghatékonyságának hivatalos és átfogó értékelését
  ; [Mód. 22]

| e) | kiválasztani az intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

kiválasztani az intézkedéseket;

| f) | átlátható módon konzultálni az érdekelt felekkel a tervezett lépésekről; |
| --- | --- |

f)

átlátható módon konzultálni az érdekelt felekkel a tervezett lépésekről;

| g) | dönteni az intézkedésekről és a megfelelő tájékoztatást nyújtani ezekről; |
| --- | --- |

g)

dönteni az intézkedésekről és a megfelelő tájékoztatást nyújtani ezekről;

| h) | végrehajtani az intézkedéseket; |
| --- | --- |

h)

végrehajtani az intézkedéseket;

| i) | gondoskodni az esetleges jogviták rendezéséről. |
| --- | --- |

i)

gondoskodni az esetleges jogviták rendezéséről.

(2)   A zajvédelmi intézkedések meghozatala során a tagállamoknak a következő rendelkezésre álló lépések közül kell kiválasztaniuk az intézkedések legköltséghatékonyabb kombinációját:

| a) | a légi járművek okozta zajoknak a zaj forrásánál történő csökkentésével elérhető várható hatás; |
| --- | --- |

a)

a légi járművek okozta zajoknak a zaj forrásánál történő csökkentésével elérhető várható hatás;

| b) | a földhasználatot érintő szabályozási terv készítése és a földhasználat kezelése; |
| --- | --- |

b)

a földhasználatot érintő szabályozási terv készítése és a földhasználat kezelése;

| c) | zajcsökkentő repülési eljárások
  , többek között iránymutatás a felszállási és leszállási útvonalakra vonatkozóan
  ; [Mód. 23] |
| --- | --- |

c)

zajcsökkentő repülési eljárások
  , többek között iránymutatás a felszállási és leszállási útvonalakra vonatkozóan
  ; [Mód. 23]

| d) | nem első számú eszközként, repülési korlátozások. |
| --- | --- |

d)

nem első számú eszközként, repülési korlátozások.

Ha szükségesnek látszik, a rendelkezésre álló intézkedések között mérlegelhető a követelményeknek éppen csak eleget tevő légi járművek kivonása is a forgalomból.
  A tagállamok gazdasági ösztönzőket ajánlhatnak annak előmozdítására, hogy a légijármű-üzemeltetők a 2. cikk 4. pontjában említett átmeneti időszak során kevésbé zajos légi járműveket használjanak. [Mód. 24]

(3)   A tagállamok a „kiegyensúlyozott megközelítés” keretein belül differenciálhatják zajcsökkentő intézkedéseiket a légi járművek típusa

  zajmutatói
  , a kifutópályák használata
  , a légi útvonal
  és az érintett időszak szerint. [Mód. 25]

(4)   A (3) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül, a követelményeknek éppen csak eleget tevő légi járművek repülőtéri üzemeltetésből való kivonását célzó repülési korlátozások nem érinthetik azokat a hangsebesség alatti polgári légi járműveket, amelyek – eredeti vagy megújított megfelelőségi tanúsítványuknál fogva – teljesítik a Chicagói Egyezmény 16. melléklete 1. kötete II. részének 4. fejezetében rögzített zajkibocsátási előírásokat.

(5)   E rendelet értelmében egy adott repülőtérrel kapcsolatban hozott intézkedések

  intézkedéseknek
  vagy intézkedéssorozatok nem lehetnek szigorúbbak annál, mint ami

  intézkedéssorozatoknak megfelelőeknek kell lenniük
  az adott repülőtérhez meghatározott zajcsökkentési célkitűzések megvalósításához feltétlenül szükséges. Az üzemeltetési korlátozások nem lehetnek megkülönböztető jellegűek, különösen a légijármű-üzemeltető nemzetiségét, személyazonosságát vagy tevékenységét illetően
  –, nem lehetnek továbbá önkényesek
  . [Mód. 26]

(6)   Az e rendelet alapján hozott intézkedéseknek illeszkedniük kell a légi közlekedés okozta zajjal kapcsolatos nemzeti cselekvési tervekbe, a 2002/49/EK irányelv 8. cikkében említettek szerint.

(6a)
     
  A tagállamok az e. cikk végrehajtásához szükséges jogi intézkedéseket gyorsan, bármely indokolatlan késedelem nélkül elfogadják. [Mód. 27]

5. cikk

A zajértékelésre vonatkozó szabályok

(1)   Az illetékes hatóságok kötelesek rendszeresen értékelni

  hatóságoknak gondoskodniuk kell
  a területükön található repülőterek zajvédelmi helyzetét a

  felelősségi körükbe tartozó repülőtereken fennálló zajhelyzet rendszeres értékeléséről a
  2002/49/EK irányelv, valamint a nemzeti és helyi előírások szerint. Az illetékes hatóságok igénybe vehetik a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításárólszóló, 2010. július 29-i 691/2010/EU bizottsági rendelet 3. cikkében említett teljesítmény-felülvizsgálati szerv támogatását (8).

(2)   A illetékes hatóságok kötelesek az I. mellékletben leírt módszert, mutatókat és adatokat felhasználni a jelenlegi és a jövőbeli zajhelyzet értékeléséhez.

(3)   Ha a zajhelyzet értékelése alapján az derül ki,

  az értékelés azt mutatja,
  hogy új intézkedések szükségesek a zajcsökkentési célkitűzések eléréséhez vagy az adott szint fenntartásához,

  üzemeltetési korlátozási intézkedésekre lehet szükség ahhoz
  ,
  hogy egy adott repülőtéren a zajproblémát kezeljék, akkor
  az illetékes hatóságoknak megfelelően figyelembe

  gondoskodniuk
  kell venniük az egyes intézkedésfajták lehetséges hatását a „kiegyensúlyozott megközelítés” jegyében, az I. melléklet alapján.

  a következőkről:

| a) | az I. mellékletben foglalt módszer, mutatók és adatok alkalmazásakor kellően
  figyelembe kell
  venni a kiegyensúlyozott megközelítés keretében mérlegelhető egyes intézkedésfajták lehetséges hatását; |
| --- | --- |

a)

az I. mellékletben foglalt módszer, mutatók és adatok alkalmazásakor kellően
  figyelembe kell
  venni a kiegyensúlyozott megközelítés keretében mérlegelhető egyes intézkedésfajták lehetséges hatását;

| b) | megfelelő szintű műszaki együttműködést kell kialakítani a repülőtér-üzemeltetők, a légijármű-üzemeltetők és a léginavigációs szolgáltatók között a zajcsökkentési intézkedések vizsgálata céljából
  . Az illetékes
  hatóságoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy a helyi lakosokkal vagy azok képviselőivel és az érintett helyi hatóságokkal konzultációt folytassanak, és számukra a zajcsökkentési intézkedésekre vonatkozó műszaki információt nyújtsanak; |
| --- | --- |

b)

megfelelő szintű műszaki együttműködést kell kialakítani a repülőtér-üzemeltetők, a légijármű-üzemeltetők és a léginavigációs szolgáltatók között a zajcsökkentési intézkedések vizsgálata céljából
  . Az illetékes
  hatóságoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy a helyi lakosokkal vagy azok képviselőivel és az érintett helyi hatóságokkal konzultációt folytassanak, és számukra a zajcsökkentési intézkedésekre vonatkozó műszaki információt nyújtsanak;

| c) | a II. melléklettel összhangban értékelni kell minden új üzemeltetési korlátozás költséghatékonyságát. Meglévő intézkedések kisebb, a repülőtéri kapacitást és üzemeltetést lényegesen nem befolyásoló, technikai jellegű módosításai nem tekintendők új repülési korlátozásoknak; |
| --- | --- |

c)

a II. melléklettel összhangban értékelni kell minden új üzemeltetési korlátozás költséghatékonyságát. Meglévő intézkedések kisebb, a repülőtéri kapacitást és üzemeltetést lényegesen nem befolyásoló, technikai jellegű módosításai nem tekintendők új repülési korlátozásoknak;

(4)   Az illetékes hatóságok kötelesek gondoskodni arról, hogy megfelelő szintű műszaki együttműködési fórum jöjjön létre a repülőtér-üzemeltetők, a légijármű-üzemeltetők és a léginavigációs szolgáltatók között az ezen üzemeltetők feladatkörébe tartozó intézkedések kapcsán, és megfelelő mértékben figyelembe kell venniük a zajszint és a kibocsátások csökkentését célzó intézkedések közötti kölcsönös függőséget. Ennek a műszaki együttműködési fórumnak a tagjai kötelesek rendszeresen konzultálni a helyi lakosokkal vagy azok képviselőivel, és műszaki adatokat és tanácsokat nyújtani az illetékes hatóságok számára a zajcsökkentő intézkedésekkel kapcsolatban.

(5)   Az illetékes hatóságok kötelesek értékelni az új intézkedések költséghatékonyságát a (3) bekezdésben leírt módon, a II. melléklet szerint. Egy érvényben lévő intézkedés kisebb, a repülőtéri kapacitást és a repüléseket lényegesen nem befolyásoló, technikai jellegű módosítása nem tekintendő új repülési korlátozásnak.

(6)   Az illetékes hatóságok kötelesek időben és érdemi módon megszervezni a konzultációs folyamatot az érdekelt felekkel, garantálva a nyíltságot és az átláthatóságot az adatok és a számítási módszerek tekintetében. Az új intézkedések elfogadása előtt legalább három hónapot kell hagyni az érdekelt feleknek az észrevételeik megtételére. Az érdekelt felek közé tartoznak legalább az alábbiak:

| d) | Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció folyamatát időben és olyan módon kell megszervezni, hogy érdemi konzultációra legyen lehetőség, garantálva
  a
  nyíltságot és az átláthatóságot az adatok és a számítási módszerek tekintetében. Az új repülési korlátozások elfogadása előtt legalább három hónapot kell biztosítani az érdekelt felek számára az észrevételeik megtételére. Az érdekelt felek közé tartoznak legalább az alábbiak:









  a) | a repülőterek környékén élő, a légi közlekedés okozta zaj által érintett helyi lakosok képviselői; |
| --- | --- | --- |

d)

Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció folyamatát időben és olyan módon kell megszervezni, hogy érdemi konzultációra legyen lehetőség, garantálva
  a
  nyíltságot és az átláthatóságot az adatok és a számítási módszerek tekintetében. Az új repülési korlátozások elfogadása előtt legalább három hónapot kell biztosítani az érdekelt felek számára az észrevételeik megtételére. Az érdekelt felek közé tartoznak legalább az alábbiak:

a)

a repülőterek környékén élő, a légi közlekedés okozta zaj által érintett helyi lakosok képviselői;

| b) | az érintett repülőtér-üzemeltetők; |
| --- | --- |

b)

az érintett repülőtér-üzemeltetők;

| c) | a zajvédelmi intézkedések által esetleg érintett légijármű-üzemeltetők képviselői; |
| --- | --- |

c)

a zajvédelmi intézkedések által esetleg érintett légijármű-üzemeltetők képviselői;

| d) | az érintett léginavigációs szolgáltatók; |
| --- | --- |

d)

az érintett léginavigációs szolgáltatók;

| e) | a 677/2011/EU bizottsági rendelet fogalommeghatározása szerinti hálózatkezelő (Network Manager).

   (9) |
| --- | --- |

e)

a 677/2011/EU bizottsági rendelet fogalommeghatározása szerinti hálózatkezelő (Network Manager).

   (9)

| i. | a repülőterek környékén élő, a légi közlekedés okozta zaj által érintett helyi lakosok vagy azok képviselői, valamint az érintett helyi és regionális hatóságok képviselői; |
| --- | --- |

i.

a repülőterek környékén élő, a légi közlekedés okozta zaj által érintett helyi lakosok vagy azok képviselői, valamint az érintett helyi és regionális hatóságok képviselői;

| ii. | a repülőterek környékén működő olyan vállalkozások képviselői, melyek működését befolyásolja a légi forgalom és a repülőtér működése; |
| --- | --- |

ii.

a repülőterek környékén működő olyan vállalkozások képviselői, melyek működését befolyásolja a légi forgalom és a repülőtér működése;

| iii. | az érintett repülőtér-üzemeltetők; |
| --- | --- |

iii.

az érintett repülőtér-üzemeltetők;

| iv. | a zajvédelmi intézkedések által esetleg érintett légijármű-üzemeltetők képviselői; |
| --- | --- |

iv.

a zajvédelmi intézkedések által esetleg érintett légijármű-üzemeltetők képviselői;

| v. | az érintett léginavigációs szolgáltatók; |
| --- | --- |

v.

az érintett léginavigációs szolgáltatók;

| vi. | a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2011. július 7-i 677/2011/EU bizottsági rendelet



   (10)



  fogalommeghatározása szerinti hálózatkezelő; |
| --- | --- |

vi.

a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2011. július 7-i 677/2011/EU bizottsági rendelet



   (10)



  fogalommeghatározása szerinti hálózatkezelő;

| vii. | adott esetben a kijelölt résidő-koordinátor. |
| --- | --- |

vii.

adott esetben a kijelölt résidő-koordinátor.

(7)   Az illetékes hatóságok kötelesek nyomon követni és ellenőrizni a zajcsökkentő intézkedések végrehajtását, és adott esetben megtenni a szükséges lépéseket. Kötelesek gondoskodni arról, hogy a
  vonatkozó információkat online közzétegyék, ezzel lehetővé téve a
  repülőterek környékén élő helyi lakosok rendszeresen kapjanak érdemi tájékoztatást

  és az egyéb érdekelt felek számára, hogy szabadon hozzáférhessenek a tájékoztatáshoz
  .

A vonatkozó információk a következőket foglalják magukban:

| a) | az útvonal módosításaiból adódó feltételezhető nemteljesítésekkel és az azok által kiváltott hatásokkal kapcsolatos információk, valamint a módosítás okai; |
| --- | --- |

a)

az útvonal módosításaiból adódó feltételezhető nemteljesítésekkel és az azok által kiváltott hatásokkal kapcsolatos információk, valamint a módosítás okai;

| b) | az egyes repülőtereken alkalmazott forgalomszervezési és -irányítási kritériumok, amennyiben ezek környezeti vagy zajhatással járnak. |
| --- | --- |

b)

az egyes repülőtereken alkalmazott forgalomszervezési és -irányítási kritériumok, amennyiben ezek környezeti vagy zajhatással járnak.

(8)
     
  Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a repülőtéri létesítmények üzemeltetői számítógépes zajmérő rendszereket szereljenek fel különböző, a helyi lakosságot érintő vagy feltehetően érintő repülési útvonalhoz közeli pontokon. Az e zajmérő rendszerek által gyűjtött adatok megtekintését az interneten lehetővé kell tenni. [Mód. 28]

6. cikk

Zajjellemzők

(1)   A zajvédelemmel összefüggő repülési korlátozásról szóló döntéseknek a légi jármű zajjellemzőin kell alapulnia a Chicagói Egyezmény ötödik kiadása (2008. július) 16. mellékletének 1. kötetében foglaltaknak megfelelően végrehajtott légialkalmassági tanúsítási eljárásban meghatározottak szerint.

(2)   A Bizottság kérésére
  – és ha az ügynökség még nem rendelkezik
  a
  kért információval – a
  légijármű-üzemeltetők kötelesek megadni az uniós repülőtereket használó légijárműveikre vonatkozóan a következő zajkibocsátási adatokat:

| a) | a légi jármű lajstromjelét; |
| --- | --- |

a)

a légi jármű lajstromjelét;

| b) | a használt légi jármű zajjellemzőit rögzítő tanúsítványt

  zajbizonyítványát
  vagy tanúsítványokat

  zajbizonyítványait
  , a kapcsolódó tényleges legnagyobb megengedett felszállótömeggel; |
| --- | --- |

b)

a használt légi jármű zajjellemzőit rögzítő tanúsítványt

  zajbizonyítványát
  vagy tanúsítványokat

  zajbizonyítványait
  , a kapcsolódó tényleges legnagyobb megengedett felszállótömeggel;

| c) | minden olyan esetleges átalakítást, amely a légi jármű zajjellemzőit befolyásolhatja;
  , és amelyet a légi jármű zajbizonyítványában. |
| --- | --- |

c)

minden olyan esetleges átalakítást, amely a légi jármű zajjellemzőit befolyásolhatja;
  , és amelyet a légi jármű zajbizonyítványában.

| d) | a légi jármű zajjellemzőire és repülési jellemzőire vonatkozó adatokat zajmodellezési célokra. |
| --- | --- |

d)

a légi jármű zajjellemzőire és repülési jellemzőire vonatkozó adatokat zajmodellezési célokra.

A légijármű-üzemeltetők az uniós repülőtereket igénybe vevő minden járathoz kötelesek megadni a zajjellemzőket rögzítő tanúsítványt és a légijármű lajstromjelét.

Az üzemeltető tájékoztatja a Bizottságot minden olyan alkalommal, amikor megváltoztatja a légi jármű zajbizonyítványát.

Az adatszolgáltatás díjtalanul, elektronikus úton történik, lehetőség szerint a Bizottság által megadott formátumban.
  Az adatok rendelkezésre bocsátásának minden költségét a Bizottság viseli.

(3)   
  A repülőterek közösségi zajvédelmi modellje a légi járművek zajjellemzőire és repülési jellemzőire vonatkozó, a gyártók által biztosított és a nemzetközi közösségek által alkalmazni ajánlott,
  az
  ICAO-n keresztül rendelkezésre bocsátott adatokon alapul. Az
  Európai Repülésbiztonsági Ügynökség ellenőrzi a modellezési célra átadott, légi jármű zajjellemzőire és repülési jellemzőire vonatkozó adatokat a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 6. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint.
  Az Ügynökség az ICAO Légiközlekedési Környezetvédelmi Bizottsága által megalapított Modellezési és Adatbázis-csoport eljárására támaszkodik az adatok érvényessége és a legjobb gyakorlatok megállapítása érdekében, valamint hogy folyamatosan biztosítsa a harmonizációt a nemzetközi légialkalmassági ügynökségek között.

(4)   Az adatokat egy központi adatbázisban kell tárolni, és operatív célokra az illetékes hatóságok, a légijármű-üzemeltetők és a léginavigációs szolgáltatók rendelkezésére kell bocsátani. [Mód. 29]

7. cikk

A repülési korlátozások bevezetésének szabályai

(1)   A repülési korlátozások bevezetése előtt az illetékes hatóságok kötelesek hat

  három
  hónappal korábban értesíteni a tagállamokat, a Bizottságot és az érdekelt feleket, mely időszaknak a a Közösség repülőterein alkalmazandó résidő-kiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendelet (12) 2. cikke m) pontjának fogalommeghatározása szerinti résidő-koordinációs paraméterek meghatározása előtt legalább két hónappal kell véget érnie az adott repülőtér és menetrendi időszak vonatkozásában.

(2)   Az 5. cikk szerint végrehajtott értékelést követően a döntésről szóló tájékoztatáshoz írásbeli jelentést kell mellékelni, amely elmagyarázza az üzemeltetési korlátozás bevezetésének okait, a repülőtérhez kapcsolódó környezetvédelmi

  zajcsökkentési
  célkitűzést, az adott célkitűzés elérése kapcsán mérlegelt intézkedéseket és az egyes mérlegelt intézkedések valószínűsíthető költséghatékonyságát, beleértve adott esetben ezek határokon átnyúló hatásait is.

(3)   Amennyiben az üzemeltetési korlátozás a követelményeknek éppen csak eleget tevő légi járművek adott repülőtérről való kivonását célozza, az adott repülőteret az értesítéstől számított
  – és az (1) bekezdés szerinti résidő-koordinációs paraméterek meghatározása előtt legalább két hónappal véget érő –
  hat hónap elteltével nem vehetik igénybe olyan új járatok, amelyeket a követelményeknek éppen csak eleget tevő légijárművek

  légi járművek
  teljesítenek. Az illetékes hatóságok döntik el, hogy az adott repülőtéren az érintett üzemeltetők flottájából évente milyen ütemben kell kivonni a követelményeknek éppen csak eleget tevő légi járműveket, a kellő mértékben figyelembe véve a légi járművek korát és a teljes flotta összetételét. A 4. cikk (3) bekezdésében foglaltak sérelme nélkül,. Ez az
  éves
  ütem nem haladhatja meg
  gépmozgások 25 %-át, és azt minden érintett üzemeltetőre egységesen kell alkalmazni,
  az illető üzemeltető adott repülőtéren használt, a követelményeknek éppen csak eleget tevő légi járművekből álló flottájának 20 %-át

  járművek mozgásainak számához viszonyítva
  .

(4)   A zajvédelemmel összefüggő repülési korlátozásokról szóló döntésekkel szemben a nemzeti jogszabályok szerint lehet jogorvoslattal élni.
  [Mód. 30]

8. cikk

Fejlődő országok

(1)   Az illetékes hatóságok mentesíthetik a fejlődő országokban lajstromozott, a követelményeknek éppen csak eleget tevő légi járműveket a zajvédelemmel összefüggő repülési korlátozások alól, amennyiben az érintett légi jármű:

| a) | rendelkezik a Chicagói Egyezmény 16. melléklete 1. kötete 3. fejezete szerinti előírásoknak megfelelő zajvédelmi engedéllyel; |
| --- | --- |

a)

rendelkezik a Chicagói Egyezmény 16. melléklete 1. kötete 3. fejezete szerinti előírásoknak megfelelő zajvédelmi engedéllyel;

| b) | az e rendelet hatálybalépést megelőző öt évben repült az Unióban, az adott fejlődő országban volt lajtsromba véve, és továbbra is az adott országban letelepedett természetes személy vagy ott működő jogi személy üzemelteti. |
| --- | --- |

b)

az e rendelet hatálybalépést megelőző öt évben repült az Unióban, az adott fejlődő országban volt lajtsromba véve, és továbbra is az adott országban letelepedett természetes személy vagy ott működő jogi személy üzemelteti.

(2)   Amennyiben egy tagállam az (1) bekezdés szerint mentességet ad, köteles haladéktalanul tájékoztatni a többi tagállam illetékes hatóságait és a Bizottságot az általa adott mentességekről.

9. cikk

Légi járművek kivételes jellegű repülésére vonatkozó mentesség

Eseti elbírálás alapján az illetékes hatóságok a területükön található repülőtereken engedélyezhetik a követelményeknek éppen csak eleget tevő légi járművek olyan eseti repülését, amelyre ezen irányelv rendelkezései alapján nem kerülhetne sor.

Az ilyen mentesség megadását az alábbiakra kell korlátozni:

| a) | olyan légi járművekre, amelyek eseti repülése annyira kivételes jellegű, hogy ésszerűtlen lenne megtagadni az átmeneti mentesség megadását; |
| --- | --- |

a)

olyan légi járművekre, amelyek eseti repülése annyira kivételes jellegű, hogy ésszerűtlen lenne megtagadni az átmeneti mentesség megadását;

| b) | árbevétellel nem járó, a légi járművek átalakításának, javításának és karbantartásának célját szolgáló repülésekre; |
| --- | --- |

b)

árbevétellel nem járó, a légi járművek átalakításának, javításának és karbantartásának célját szolgáló repülésekre;

| ba) | humanitárius vagy diplomáciai célú repüléseket teljesítő légi járművekre. [Mód. 31] |
| --- | --- |

ba)

humanitárius vagy diplomáciai célú repüléseket teljesítő légi járművekre. [Mód. 31]

10. cikk

Ellenőrzési jog

(1)   Valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére, a folyamatban levő jogorvoslati eljárások sérelme nélkül, a Bizottság felülvizsgálhatja a repülési korlátozásokkal kapcsolatos döntéseket azok végrehajtása előtt. Ha a

  7. cikk (1) bekezdésének megfelelően, az értesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül értékelheti a zajvédelemhez kapcsolódó üzemeltetési korlátozás bevezetésének folyamatát. Amennyiben a
  Bizottság úgy találja

  azt állapítja meg
  , hogy a döntés nem tartja be

  zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozás bevezetése nem
  az e rendeletben leírt követelményeket, vagy más tekintetben sérti az uniós jogot, felfüggesztheti a döntést

  meghatározott eljárás szerint történik, erről tájékoztathatja az érintett illetékes hatóságokat
  .
  Az illetékes hatóság figyelemeb vehetik a Bizottság véleményét.

(2)   Az illetékes hatóságok kötelesek átadni a Bizottságnak az e rendelet betartását igazoló adatokat.

(3)   A Bizottság köteles a 13. cikk (2) bekezdésében leírt tanácsadó eljárás szerint, különösen a II. mellékletben meghatározott kritériumok figyelembe vételével döntést hozni arról, hogy a szóban forgó illetékes hatóság folytathatja-e a repülési korlátozás bevezetését. A Bizottság köteles közölni döntését a Tanáccsal és az érintett tagállammal.

(4)   Amennyiben a Bizottság a (2) bekezdésben említett adatok

  7. cikk
  (
  1) bekezdésének megfelelően nem közölte véleményét az értesítés
  kézhezvételétől számított 6

  két
  hónapon belül nem hoz döntést, az illetékes hatóság jogosult végrehajtani a
  repülési

  az üzemeltetési
  korlátozásról szóló tervezett döntést. [Mód. 32]

11. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 12. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatban:

| a) | a 2. cikk (3) pontjában meghatározott légi járművek és a 2. cikk (4) pontjában meghatározott, a követelményeknek éppen csak eleget tevő légi járművek definíciójának módosítása;
  [Mód. 33] |
| --- | --- |

a)

a 2. cikk (3) pontjában meghatározott légi járművek és a 2. cikk (4) pontjában meghatározott, a követelményeknek éppen csak eleget tevő légi járművek definíciójának módosítása;
  [Mód. 33]

| b) | a 4. és 8. cikkben említett zajkibocsátási engedélyezési előírások, valamint a 6. cikk (1) bekezdésében leírt légialkalmassági tanúsítási eljárás módosítása. |
| --- | --- |

b)

a 4. és 8. cikkben említett zajkibocsátási engedélyezési előírások, valamint a 6. cikk (1) bekezdésében leírt légialkalmassági tanúsítási eljárás módosítása.

| c) | az I. mellékletben leírt módszer és műszaki jelentés módosítása. |
| --- | --- |

c)

az I. mellékletben leírt módszer és műszaki jelentés módosítása.

12. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazást a Bizottság az ebben a cikkben leírt feltételek mellett kapja meg.

(2)   A 11. cikkben említett felhatalmazás határozatlan időre szól

  felhatalmazást az
  e rendelet hatálybalépésének napjától kezdődően

  időpontjától számított ötéves időszakra ruházzák a Bizottságra
  . [Mód. 34]

(3)   A 11. cikkben említett felhatalmazást az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az érintett határozattal adott felhatalmazást. A visszavonás a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A visszavonás nem érinti a felhatalmazáson alapuló, már hatályban lévő jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról egyidejűleg haladéktalanul értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   Egy, a 11. cikk szerint elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament vagy a Tanács nem emel ellene kifogást az Európai Parlament és a Tanács adott jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül, illetve ha ennek az időszaknak a letelte előtt Európai Parlament vagy a Tanács arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Ez az időszak az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére további két hónappal meghosszabbítható.

13. cikk

Bizottság

(1)   A Bizottságot az Európai Parlament és a Tanács 1008/2008/EK rendeletének 25. cikkében létrehozott bizottság segíti (13).

Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Amennyiben a bizottság a véleményét írásbeli eljárás útján alakítja ki, az írásbeli eljárást eredmény nélkül le kell zárni, amennyiben a vélemény kialakítására megállapított határidőn belül az elnök így dönt, vagy a bizottsági tagok egyszerű többsége ezt kéri.
  [Mód. 35]

14. cikk

Tájékoztatás és felülvizsgálat

A tagállamok kötelesek a Bizottság számára e rendelet alkalmazására vonatkozóan tájékoztatást adni.

Legkésőbb öt évvel e rendelet hatálybalépését követően a Bizottság jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára a rendelet alkalmazásáról.

A jelentéshez szükség esetén csatolni kell az e rendelet felülvizsgálatára vonatkozó javaslatokat.

14a. cikk

Átmeneti rendelkezések

A repülőterek üzemeltetésére vonatkozó üzemeltetési korlátozások és határozatok, beleértve a bírósági határozatokat is, és a már az e rendelet hatályba lépése előtt benyújtott, vagy vizsgálat alatt álló közvetítési folyamatok eredményét is, nem képezik e rendelet tárgyát. Azokra – amennyiben a 2002/30/EK irányelv alkalmazandó – továbbra is az említett irányelvet és megfelelő esetben az azt átültető nemzeti jogszabályokat kell alkalmazni. Ezen intézkedések tekintetében ezért fenn kell tartani a 2002/30/EK irányelv joghatását. Egy érvényben lévő intézkedés kisebb, a repülőtéri kapacitást és a repüléseket lényegesen nem befolyásoló, technikai jellegű módosítása nem tekintendő új repülési korlátozásnak. [Mód. 36]

15. cikk

Hatályon kívül helyezés

E rendelet hatályba lépésének napjától a 2002/30/EK irányelv hatályát veszti.

16. cikk

Hatályba lépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésének napját követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről a

elnök

Tanács részéről

elnök

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 173. o.

1

(2)  HL C 277., 2012.9.13., 110. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2012. december 12-i álláspontja.

3

(4)  HL L 85., 2002.3.28., 40. o.

4

(5)  HL L 374., 2006. 2.27., 1. o.

5

(6)  HL L 189., 2002.7.18., 12. o.

6

(7)  
  HL: Kérjük beilleszteni e rendelet hatályba lépésének időpontját.

7

HL: Kérjük beilleszteni e rendelet hatályba lépésének időpontját.

(8)  HL L 201., 2010.8.3., 1. o.

8

(9)  
  HL L 185., 2011.7.15., 1. o.

9

HL L 185., 2011.7.15., 1. o.

(10)  

  HL L 185., 2011.7.15., 1. o.

10

HL L 185., 2011.7.15., 1. o.

(11)  HL L 79., 2008.3.19., 1. o.

11

(12)  HL L 14., 1993.1.22., 1. o.

12

(13)  
  HL L 293., 2008.10.31., 3. o
  .

13

HL L 293., 2008.10.31., 3. o

I. MELLÉKLET

Az egyes repülőterek zajvédelmi helyzetének értékelése

Módszer:

| 1. | Az illetékes hatóságoknak olyan zajértékelési módszereket kell alkalmazniuk, amelyeknek a kidolgozása során figyelembe vették az ECAC 29. sz., Jelentés a zaj-izovonalak polgári repülőterek környezetében végzett számítására szolgáló szabványos módszerről című dokumentumának 3. kiadásában leírtakat

  a 2002/49/EK irányelv II
  .
  mellékletét
  . [Mód. 37] |
| --- | --- |

1.

Az illetékes hatóságoknak olyan zajértékelési módszereket kell alkalmazniuk, amelyeknek a kidolgozása során figyelembe vették az ECAC 29. sz., Jelentés a zaj-izovonalak polgári repülőterek környezetében végzett számítására szolgáló szabványos módszerről című dokumentumának 3. kiadásában leírtakat

  a 2002/49/EK irányelv II
  .
  mellékletét
  . [Mód. 37]

Mutatók:

| 1. | A légi közlekedés okozta zaj hatását legalább az Lden és az Lnight zajmutatók alapján kell leírni, amelyek definícióját és számítási módját a 2002/49/EK irányelv I. melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

1.

A légi közlekedés okozta zaj hatását legalább az Lden és az Lnight zajmutatók alapján kell leírni, amelyek definícióját és számítási módját a 2002/49/EK irányelv I. melléklete tartalmazza.

| 2. | Az illetékes hatóságok további olyan zajmutatókat is alkalmazhatnak, amelyek tudományosan igazolható módon tükrözik a légi közlekedés okozta zaj káros hatását. |
| --- | --- |

2.

Az illetékes hatóságok további olyan zajmutatókat is alkalmazhatnak, amelyek tudományosan igazolható módon tükrözik a légi közlekedés okozta zaj káros hatását.

Zajkezelési adatok:

1.   Jelenlegi leltár

| 1.1. | A repülőtér leírása a méretére, területi elhelyezkedésére, a környező térségre, valamint a légi forgalom nagyságára és összetételére vonatkozó adatokkal. |
| --- | --- |

1.1.

A repülőtér leírása a méretére, területi elhelyezkedésére, a környező térségre, valamint a légi forgalom nagyságára és összetételére vonatkozó adatokkal.

| 1.2. | A környezetvédelmi fenntarthatósági

  A zajcsökkentési
  célkitűzések bemutatása a repülőtérre vonatkozóan és országos összefüggésben. Ide tartozik a repülőtér légi járművek okozta zajjal kapcsolatos célkitűzéseinek leírása is.
  [Mód. 38] |
| --- | --- |

1.2.

A környezetvédelmi fenntarthatósági

  A zajcsökkentési
  célkitűzések bemutatása a repülőtérre vonatkozóan és országos összefüggésben. Ide tartozik a repülőtér légi járművek okozta zajjal kapcsolatos célkitűzéseinek leírása is.
  [Mód. 38]

| 1.3. | Az egyes zajszintekhez tartozó részletes adatok tárgyévre és
  legalább
  a korábbi évekre

  megelőző két évre
  vonatkozóan, beleértve a légi járművek okozta zajártalomnak kitett személyek számára vonatkozó
  , a 2002/49/EK irányelv III. mellékletével összhangban elvégzett értékelést

  becslést is. [Mód. 39] |
| --- | --- |

1.3.

Az egyes zajszintekhez tartozó részletes adatok tárgyévre és
  legalább
  a korábbi évekre

  megelőző két évre
  vonatkozóan, beleértve a légi járművek okozta zajártalomnak kitett személyek számára vonatkozó
  , a 2002/49/EK irányelv III. mellékletével összhangban elvégzett értékelést

  becslést is. [Mód. 39]

| 1.4. | A légi járművek okozta zaj kezelésére a „kiegyensúlyozott megközelítés” jegyében már bevezetett és tervezett intézkedések bemutatása, illetve ezek hatása és szerepe a zajhelyzet tekintetében, beleértve a következőket: |
| --- | --- |

1.4.

A légi járművek okozta zaj kezelésére a „kiegyensúlyozott megközelítés” jegyében már bevezetett és tervezett intézkedések bemutatása, illetve ezek hatása és szerepe a zajhelyzet tekintetében, beleértve a következőket:

| 1.4.1. | A zaj forrásánál történő csökkentés:






  — | a légijármű-flotta alakulása és a technikai fejlesztések; |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

A zaj forrásánál történő csökkentés:

—

a légijármű-flotta alakulása és a technikai fejlesztések;

| — | konkrét flotta-korszerűsítési tervek. |
| --- | --- |

—

konkrét flotta-korszerűsítési tervek.

| 1.4.2. | A földhasználatot érintő szabályozási terv és a földhasználat kezelése:






  — | a rendelkezésre álló tervezési eszközök, pl. átfogó tervezés és zajövezetek; |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

A földhasználatot érintő szabályozási terv és a földhasználat kezelése:

—

a rendelkezésre álló tervezési eszközök, pl. átfogó tervezés és zajövezetek;

| — | a rendelkezésre álló zajcsökkentési intézkedések, pl. építési szabályzatok, zajszigetelési programok, a zajnak kitett területek használatának csökkentése; |
| --- | --- |

—

a rendelkezésre álló zajcsökkentési intézkedések, pl. építési szabályzatok, zajszigetelési programok, a zajnak kitett területek használatának csökkentése;

| — | konzultációs folyamat a földhasználati intézkedésekről; |
| --- | --- |

—

konzultációs folyamat a földhasználati intézkedésekről;

| — | a szabályok esetleges megsértésének folyamatos ellenőrzése. |
| --- | --- |

—

a szabályok esetleges megsértésének folyamatos ellenőrzése.

| 1.4.3. | Zajcsökkentő repülési eljárások esetén, amennyiben azok nem korlátozzák a repülőtér kapacitását:






  — | a zajcsökkentés szempontjából előnyös kifutópályák használata; |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

Zajcsökkentő repülési eljárások esetén, amennyiben azok nem korlátozzák a repülőtér kapacitását:

—

a zajcsökkentés szempontjából előnyös kifutópályák használata;

| — | a zajvédelem szempontjából előnyös útvonalak használata; |
| --- | --- |

—

a zajvédelem szempontjából előnyös útvonalak használata;

| — | a zajcsökkentés szempontját szem előtt tartó felszállási és megközelítési eljárások; |
| --- | --- |

—

a zajcsökkentés szempontját szem előtt tartó felszállási és megközelítési eljárások;

| — | Annak jelzése, hogy ezekre az intézkedésekre milyen mértékben vonatkoznak a 691/2010/EU rendelet I. mellékletében említett környezetvédelmi mutatók. |
| --- | --- |

—

Annak jelzése, hogy ezekre az intézkedésekre milyen mértékben vonatkoznak a 691/2010/EU rendelet I. mellékletében említett környezetvédelmi mutatók.

| 1.4.4. | Repülési korlátozások esetén:






  — | globális korlátozások alkalmazása, pl. a gépmozgások számának korlátozása, vagy zajkvóták bevezetése; |
| --- | --- | --- |

1.4.4.

Repülési korlátozások esetén:

—

globális korlátozások alkalmazása, pl. a gépmozgások számának korlátozása, vagy zajkvóták bevezetése;

| — | a rendelkezésre álló pénzügyi eszközök, pl. zajvédelemmel összefüggő repülőtéri díjak; |
| --- | --- |

—

a rendelkezésre álló pénzügyi eszközök, pl. zajvédelemmel összefüggő repülőtéri díjak;

| — | légi jármű-specifikus korlátozások alkalmazása, pl. a követelményeknek éppen csak eleget tevő légi járművek kivonása; |
| --- | --- |

—

légi jármű-specifikus korlátozások alkalmazása, pl. a követelményeknek éppen csak eleget tevő légi járművek kivonása;

| — | részleges korlátozások alkalmazása, különbséget téve a nappali és az éjszakai intézkedések között. |
| --- | --- |

—

részleges korlátozások alkalmazása, különbséget téve a nappali és az éjszakai intézkedések között.

2.   Előrejelzés az új intézkedések nélküli helyzetről

| 2.1. | A már jóváhagyott és tervbe vett repülőtéri fejlesztések (ha vannak ilyenek) bemutatása, például kapacitásbővítés, a kifutópályák és terminálok bővítése,
  lehetséges megközelítési és felszállási útvonalak,
  a forgalom előrejelzett jövőbeni összetétele és becsült növekedési üteme
  , valamint egy részletes elemzés az említett kapacitás-, kifutópálya- és terminálbővítések, továbbá a megközelítési és felszállási útvonalak módosítása által kiváltott zajhatásokról
  . [Mód. 40] |
| --- | --- |

2.1.

A már jóváhagyott és tervbe vett repülőtéri fejlesztések (ha vannak ilyenek) bemutatása, például kapacitásbővítés, a kifutópályák és terminálok bővítése,
  lehetséges megközelítési és felszállási útvonalak,
  a forgalom előrejelzett jövőbeni összetétele és becsült növekedési üteme
  , valamint egy részletes elemzés az említett kapacitás-, kifutópálya- és terminálbővítések, továbbá a megközelítési és felszállási útvonalak módosítása által kiváltott zajhatásokról
  . [Mód. 40]

| 2.2. | Repülőtéri kapacitásbővítés esetén a kiegészítő kapacitás rendelkezésre bocsátásának előnyei, gazdasági haszna a tágabb légiközlekedési hálózatban és a térségben. |
| --- | --- |

2.2.

Repülőtéri kapacitásbővítés esetén a kiegészítő kapacitás rendelkezésre bocsátásának előnyei, gazdasági haszna a tágabb légiközlekedési hálózatban és a térségben.

| 2.3. | A zajhelyzetre további intézkedések meghozatala nélkül gyakorolt hatásoknak, valamint azoknak az intézkedéseknek a bemutatása, amelyeket már tervbe vettek a zajhatásoknak a szóban forgó időszak során történő enyhítése érdekében. |
| --- | --- |

2.3.

A zajhelyzetre további intézkedések meghozatala nélkül gyakorolt hatásoknak, valamint azoknak az intézkedéseknek a bemutatása, amelyeket már tervbe vettek a zajhatásoknak a szóban forgó időszak során történő enyhítése érdekében.

| 2.4. | A várható zajövezetek, a légi járművek okozta zaj által valószínűleg érintett személyek számának felmérésével, megkülönböztetve a korábban és az újonnan beépített lakóterületeken élőket

  lakóterületeket, valamint azon jövőben tervezett lakóterületeket, amelyeket az illetékes hatóságok már engedélyeztek
  . [Mód. 41] |
| --- | --- |

2.4.

A várható zajövezetek, a légi járművek okozta zaj által valószínűleg érintett személyek számának felmérésével, megkülönböztetve a korábban és az újonnan beépített lakóterületeken élőket

  lakóterületeket, valamint azon jövőben tervezett lakóterületeket, amelyeket az illetékes hatóságok már engedélyeztek
  . [Mód. 41]

| 2.5. | Értékelés a következményekről és lehetséges költségekről abban az esetben, ha nem tesznek intézkedéseket a fokozódó zaj hatásainak enyhítésére, amennyiben ilyen helyzet bekövetkezése várható. |
| --- | --- |

2.5.

Értékelés a következményekről és lehetséges költségekről abban az esetben, ha nem tesznek intézkedéseket a fokozódó zaj hatásainak enyhítésére, amennyiben ilyen helyzet bekövetkezése várható.

3.   A kiegészítő intézkedések értékelése

| 3.1. | A rendelkezésre álló kiegészítő intézkedések vázlatos leírása, és kiválasztásuk elsődleges okainak megnevezése. A további elemzés céljaira kiválasztott intézkedések bemutatása és tájékoztatás a költséghatékonysági elemzés eredményéről, különösen az intézkedések bevezetésével járó költségekről; az intézkedések előnyeit élvező személyek várható száma és a bevezetésre szánt időtartam; a különböző intézkedések általános eredményesség szerinti rangsorolása.
  [Mód. 42] |
| --- | --- |

3.1.

A rendelkezésre álló kiegészítő intézkedések vázlatos leírása, és kiválasztásuk elsődleges okainak megnevezése. A további elemzés céljaira kiválasztott intézkedések bemutatása és tájékoztatás a költséghatékonysági elemzés eredményéről, különösen az intézkedések bevezetésével járó költségekről; az intézkedések előnyeit élvező személyek várható száma és a bevezetésre szánt időtartam; a különböző intézkedések általános eredményesség szerinti rangsorolása.
  [Mód. 42]

| 3.2. | A javasolt intézkedések által más repülőterekre, üzemeltetőkre és más érdekelt felekre gyakorolt lehetséges környezeti és versenyszempontú hatások áttekintése. |
| --- | --- |

3.2.

A javasolt intézkedések által más repülőterekre, üzemeltetőkre és más érdekelt felekre gyakorolt lehetséges környezeti és versenyszempontú hatások áttekintése.

| 3.3. | Az előnyben részesített lehetőség kiválasztásának okai. |
| --- | --- |

3.3.

Az előnyben részesített lehetőség kiválasztásának okai.

| 3.4. | Nem műszaki jellegű összefoglalás. |
| --- | --- |

3.4.

Nem műszaki jellegű összefoglalás.

II. MELLÉKLET

A zajvédelemmel összefüggő repülési korlátozások költséghatékonyságának értékelése

A zajvédelemmel összefüggő tervezett repülési korlátozások költséghatékonyságának értékelésekor megfelelő mértékben figyelembe kell vennie a következőket, lehetőség szerint számszerűsíthető módon:

| 1) | a tervezett intézkedések várt zajvédelmi
  –többek között egészségügyi –
  előnyei a jelenben és a jövőben; |
| --- | --- |

1)

a tervezett intézkedések várt zajvédelmi
  –többek között egészségügyi –
  előnyei a jelenben és a jövőben;

| 2) | a repülések

  a repülőtér környékén élő helyi lakosok egészsége és
  biztonsága, beleértve a harmadik felek kockázatát is; |
| --- | --- |

2)

a repülések

  a repülőtér környékén élő helyi lakosok egészsége és
  biztonsága, beleértve a harmadik felek kockázatát is;

| 3) | a repülőtér kapacitása

  repülések biztonsága, beleértve a harmadik felek kockázatát is
  ; |
| --- | --- |

3)

a repülőtér kapacitása

  repülések biztonsága, beleértve a harmadik felek kockázatát is
  ;

| 4) | az európai légiközlekedési hálózatot érő hatások.

  foglalkoztatásra és gazdaságra gyakorolt közvetlen, közvetett és katalizátor-hatások, a regionális gazdaságokat érintő potenciális hatásokat is ideértve; |
| --- | --- |

4)

az európai légiközlekedési hálózatot érő hatások.

  foglalkoztatásra és gazdaságra gyakorolt közvetlen, közvetett és katalizátor-hatások, a regionális gazdaságokat érintő potenciális hatásokat is ideértve;

| 4a) | a repülőtéri munkakörülményekre gyakorolt hatás; |
| --- | --- |

4a)

a repülőtéri munkakörülményekre gyakorolt hatás;

| 4b) | a repülőtér kapacitása
  ; |
| --- | --- |

4b)

a repülőtér kapacitása
  ;

| 4c) | az európai légiközlekedési hálózatot érő hatások
  ; |
| --- | --- |

4c)

az európai légiközlekedési hálózatot érő hatások
  ;

| 4d) | a környezeti fenntarthatóság, beleértve a zaj és a kibocsátás közötti kölcsönös függőségeket. |
| --- | --- |

4d)

a környezeti fenntarthatóság, beleértve a zaj és a kibocsátás közötti kölcsönös függőségeket.

Ezen túlmenően az illetékes hatóságok megfelelő mértékben figyelembe vehetik a következő tényezőket:

| 1) | a repülőtér környékén élő helyi lakosok egészsége és biztonsága; |
| --- | --- |

1)

a repülőtér környékén élő helyi lakosok egészsége és biztonsága;

| 2) | a környezeti fenntarthatóság, beleértve a zaj és a kibocsátás közötti kölcsönös függőségeket; |
| --- | --- |

2)

a környezeti fenntarthatóság, beleértve a zaj és a kibocsátás közötti kölcsönös függőségeket;

| 3) | a foglalkoztatásra gyakorolt közvetlen, közvetett és katalizátor-hatások.
  [Mód. 43] |
| --- | --- |

3)

a foglalkoztatásra gyakorolt közvetlen, közvetett és katalizátor-hatások.
  [Mód. 43]

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/259 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/259

---

P7_TA(2012)0497

Európai statisztikai program (2013–2017) ***I

Az Európai Parlament 2012. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0928 – C7-0001/2012 – 2011/0459(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2015/C 434/45)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0928), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0928),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0001/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0001/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. november 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. november 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A7-0218/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A7-0218/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2011)0459

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. december 12-én került elfogadásra az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 99/2013/EU rendelet.)

---

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/260 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/260

---

P7_TA(2012)0498

Megerősített együttműködés a pénzügyi tranzakciós adó területén ***

Az Európai Parlament 2012. december 12-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi tranzakciós adó létrehozása területén folytatott megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0631 – C7-0396/2012 – 2012/0298(APP))

(Egyetértés)

(2015/C 434/46)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a pénzügyi tranzakciós adó területén folytatott megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2012)0631), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi tranzakciós adó területén folytatott megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2012)0631),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 329. cikkének (1) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0396/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 329. cikkének (1) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0396/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 74 g. cikkére és 81. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 74 g. cikkére és 81. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság ajánlására (A7-0396/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság ajánlására (A7-0396/2012),

| A. | mivel a Bizottság 2011. szeptember 28-án a pénzügyi tranzakciós adó közös rendszeréről szóló és a 2008/7/EK irányelvet módosító tanácsi irányelvre irányuló javaslatot fogadott el (1), |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság 2011. szeptember 28-án a pénzügyi tranzakciós adó közös rendszeréről szóló és a 2008/7/EK irányelvet módosító tanácsi irányelvre irányuló javaslatot fogadott el (1),

| B. | mivel e javaslat alapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikke képezte, amely a Parlamenttel folytatandó konzultációt és a Tanács egyhangú szavazatát írja elő, |
| --- | --- |

B.

mivel e javaslat alapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikke képezte, amely a Parlamenttel folytatandó konzultációt és a Tanács egyhangú szavazatát írja elő,

| C. | mivel a Parlament a nevezett javaslatra vonatkozó 2012. május 23-i álláspontjában a konzultációs eljárással összhangban a Bizottság javaslatát módosított formájában elfogadta, |
| --- | --- |

C.

mivel a Parlament a nevezett javaslatra vonatkozó 2012. május 23-i álláspontjában a konzultációs eljárással összhangban a Bizottság javaslatát módosított formájában elfogadta,

| D. | mivel rövid időn belül egyértelművé vált, hogy egyes tagállamoknak egyedi problémák miatt nem állt módjában a javasolt irányelv elfogadása, |
| --- | --- |

D.

mivel rövid időn belül egyértelművé vált, hogy egyes tagállamoknak egyedi problémák miatt nem állt módjában a javasolt irányelv elfogadása,

| E. | mivel több tagállam jelezte, kész fontolóra venni azt a lehetőséget, hogy megerősített együttműködés keretében közös rendszer jöjjön létre a pénzügyi tranzakciós adó terén, |
| --- | --- |

E.

mivel több tagállam jelezte, kész fontolóra venni azt a lehetőséget, hogy megerősített együttműködés keretében közös rendszer jöjjön létre a pénzügyi tranzakciós adó terén,

| F. | mivel több, mint kilenc tagállam jelentette be, hogy megerősített együttműködést kíván indítani egymás között a pénzügyi tranzakciós adó közös rendszerének létrehozása területén, és az EUMSZ 329. cikkének (1) bekezdésével összhangban erre vonatkozó kérelmet terjesztett a Bizottság elé; mivel ezt követően a Bizottság javaslatot terjesztett elő a megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló tanácsi határozat tekintetében, |
| --- | --- |

F.

mivel több, mint kilenc tagállam jelentette be, hogy megerősített együttműködést kíván indítani egymás között a pénzügyi tranzakciós adó közös rendszerének létrehozása területén, és az EUMSZ 329. cikkének (1) bekezdésével összhangban erre vonatkozó kérelmet terjesztett a Bizottság elé; mivel ezt követően a Bizottság javaslatot terjesztett elő a megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló tanácsi határozat tekintetében,

| G. | mivel a Parlament megvizsgálta, hogy a javaslat megfelel-e az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 20. cikkében foglalt rendelkezéseknek, |
| --- | --- |

G.

mivel a Parlament megvizsgálta, hogy a javaslat megfelel-e az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 20. cikkében foglalt rendelkezéseknek,

| H. | mivel a Parlament 2012. május 23-i álláspontjában megállapította, hogy a pénzügyi tranzakciós adó akkor érheti el igazán a céljait, ha bevezetését globális szinten valósítják meg, és hangsúlyozta annak fontosságát, hogy az Unió álljon a globális pénzügyi tranzakciós adó bevezetésére vonatkozó megállapodás elérésére irányuló erőfeszítések élén oly módon, hogy példát mutat a pénzügyi tranzakciós adó bevezetése tekintetében; mivel a megerősített együttműködés valószínűleg példát mutat a pénzügyi tranzakciós adó globális szinten történő bevezetése tekintetében is, |
| --- | --- |

H.

mivel a Parlament 2012. május 23-i álláspontjában megállapította, hogy a pénzügyi tranzakciós adó akkor érheti el igazán a céljait, ha bevezetését globális szinten valósítják meg, és hangsúlyozta annak fontosságát, hogy az Unió álljon a globális pénzügyi tranzakciós adó bevezetésére vonatkozó megállapodás elérésére irányuló erőfeszítések élén oly módon, hogy példát mutat a pénzügyi tranzakciós adó bevezetése tekintetében; mivel a megerősített együttműködés valószínűleg példát mutat a pénzügyi tranzakciós adó globális szinten történő bevezetése tekintetében is,

| I. | mivel a Parlament a nevezett javaslatra vonatkozó 2012. május 23-i álláspontjában megállapította, hogy a Bizottság által javasolt, a pénzügyi tranzakciós adóra vonatkozó modell megfelelő alapot szolgáltatna a végrehajtáshoz azon tagállamok csoportján belül, amelyek a megerősített együttműködés keretei között a gyorsabb haladást választják, |
| --- | --- |

I.

mivel a Parlament a nevezett javaslatra vonatkozó 2012. május 23-i álláspontjában megállapította, hogy a Bizottság által javasolt, a pénzügyi tranzakciós adóra vonatkozó modell megfelelő alapot szolgáltatna a végrehajtáshoz azon tagállamok csoportján belül, amelyek a megerősített együttműködés keretei között a gyorsabb haladást választják,

| J. | mivel a Bizottságnak a pénzügyi tranzakciós adó globális szinten történő bevezetésére vonatkozó eredeti hatásértékelését azzal kell kiegészítenie, hogy további vizsgálat alá veti a megerősített együttműködés keretében bevezetett pénzügyi tranzakciós adónak a belső piacra mint egységes egészre gyakorolt következményeit, többek között mind a részt vevő, mind pedig a részt nem vevő tagállamokra gyakorolt hatásokat is, és a felülvizsgált javaslattervezet kialakítása során e vizsgálat eredményeit figyelembe kell vennie, |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottságnak a pénzügyi tranzakciós adó globális szinten történő bevezetésére vonatkozó eredeti hatásértékelését azzal kell kiegészítenie, hogy további vizsgálat alá veti a megerősített együttműködés keretében bevezetett pénzügyi tranzakciós adónak a belső piacra mint egységes egészre gyakorolt következményeit, többek között mind a részt vevő, mind pedig a részt nem vevő tagállamokra gyakorolt hatásokat is, és a felülvizsgált javaslattervezet kialakítása során e vizsgálat eredményeit figyelembe kell vennie,

| K. | mivel az EUSZ 20. cikkének értelmében legalább kilenc tagállam hozhat létre egymás között megerősített együttműködést az Unió nem kizárólagos hatáskörébe tartozó területeken, amelynek során összhangban igénybe veszik az Unió intézményeit, és a Szerződések rendelkezéseinek jogilag következetes módon történő alkalmazásával gyakorolják ezeket a hatásköröket, |
| --- | --- |

K.

mivel az EUSZ 20. cikkének értelmében legalább kilenc tagállam hozhat létre egymás között megerősített együttműködést az Unió nem kizárólagos hatáskörébe tartozó területeken, amelynek során összhangban igénybe veszik az Unió intézményeit, és a Szerződések rendelkezéseinek jogilag következetes módon történő alkalmazásával gyakorolják ezeket a hatásköröket,

| L. | mivel úgy tekinthető, hogy a pénzügyi tranzakciós adó létrehozása területén folytatott megerősített együttműködés az EUSZ 20. cikkének értelmében hozzájárul az Unió célkitűzéseinek megvalósításához, védi az Unió érdekeit és megerősíti az uniós integráció folyamatát, |
| --- | --- |

L.

mivel úgy tekinthető, hogy a pénzügyi tranzakciós adó létrehozása területén folytatott megerősített együttműködés az EUSZ 20. cikkének értelmében hozzájárul az Unió célkitűzéseinek megvalósításához, védi az Unió érdekeit és megerősíti az uniós integráció folyamatát,

| M. | mivel az EUMSZ 326–334. cikkeiben foglalt előírások ugyancsak teljesülnek, |
| --- | --- |

M.

mivel az EUMSZ 326–334. cikkeiben foglalt előírások ugyancsak teljesülnek,

| N. | mivel a megerősített együttműködés tiszteletben tartja a részt nem vevő tagállamok jogait, hatásköreit és kötelezettségeit, minthogy a harmonizált pénzügyi tranzakciós adónak a résztvevő tagállamok területén történő bevezetése nem érinti sem a részt nem vevő tagállamok azon képességét, hogy nemzeti szinten hasonló adózást tartsanak fenn vagy vezessenek be, sem pedig az ilyen adóknak a saját területeiken történő bevezetésének feltételeit, |
| --- | --- |

N.

mivel a megerősített együttműködés tiszteletben tartja a részt nem vevő tagállamok jogait, hatásköreit és kötelezettségeit, minthogy a harmonizált pénzügyi tranzakciós adónak a résztvevő tagállamok területén történő bevezetése nem érinti sem a részt nem vevő tagállamok azon képességét, hogy nemzeti szinten hasonló adózást tartsanak fenn vagy vezessenek be, sem pedig az ilyen adóknak a saját területeiken történő bevezetésének feltételeit,

| O. | mivel az EUMSZ 328. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a megerősített együttműködésnek mindenkor nyitva kell állnia a részt venni kívánó valamennyi tagállam előtt; mivel a Bizottságnak és a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamoknak a kezdettől fogva és a későbbiekben is folyamatosan elő kell mozdítaniuk és bátorítaniuk kell, hogy a lehető legtöbb tagállam vegyen részt a megerősített együttműködésben, |
| --- | --- |

O.

mivel az EUMSZ 328. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a megerősített együttműködésnek mindenkor nyitva kell állnia a részt venni kívánó valamennyi tagállam előtt; mivel a Bizottságnak és a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamoknak a kezdettől fogva és a későbbiekben is folyamatosan elő kell mozdítaniuk és bátorítaniuk kell, hogy a lehető legtöbb tagállam vegyen részt a megerősített együttműködésben,

| P. | mivel összhangban kell állni a meglévő uniós jogszabályokkal, különösen a 2008/7/EK tanácsi irányelvvel, |
| --- | --- |

P.

mivel összhangban kell állni a meglévő uniós jogszabályokkal, különösen a 2008/7/EK tanácsi irányelvvel,

| Q. | mivel Parlamentnek a Bizottság javaslatával való egyetértése magára a megerősített együttműködésre vonatkozik, függetlenül attól, hogy abban mely tagállamok vesznek majd részt, |
| --- | --- |

Q.

mivel Parlamentnek a Bizottság javaslatával való egyetértése magára a megerősített együttműködésre vonatkozik, függetlenül attól, hogy abban mely tagállamok vesznek majd részt,

| R. | mivel az EUMSZ 333. cikkének (2) bekezdése lehetővé teszi a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok számára, hogy határozatban írják elő a rendes jogalkotási eljárás keretei között történő fellépést az EUMSZ 113. cikkében meghatározott különleges jogalkotási eljárás helyett, amely szerint a Parlamenttel csupán konzultálni kell, |
| --- | --- |

R.

mivel az EUMSZ 333. cikkének (2) bekezdése lehetővé teszi a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok számára, hogy határozatban írják elő a rendes jogalkotási eljárás keretei között történő fellépést az EUMSZ 113. cikkében meghatározott különleges jogalkotási eljárás helyett, amely szerint a Parlamenttel csupán konzultálni kell,

| S. | mivel a Bizottságnak az EUMSZ 326. és 327. cikkére tekintettel szigorúan ellenőriznie kell a pénzügyi tranzakciós adó bevezetését, és rendszeresen jelentést kell tennie a Parlament és a Tanács számára, |
| --- | --- |

S.

mivel a Bizottságnak az EUMSZ 326. és 327. cikkére tekintettel szigorúan ellenőriznie kell a pénzügyi tranzakciós adó bevezetését, és rendszeresen jelentést kell tennie a Parlament és a Tanács számára,

| 1. | jóváhagyja a tanácsi határozatra irányuló javaslatot, függetlenül attól, hogy mely tagállamok vesznek részt a megerősített együttműködésben; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a tanácsi határozatra irányuló javaslatot, függetlenül attól, hogy mely tagállamok vesznek részt a megerősített együttműködésben;

| 2. | kéri a Tanácsot, hogy az EUMSZ 333. cikkének (2) bekezdése alapján olyan határozatot fogadjon el, amely előírja, hogy az EUMSZ 113. cikke alapján a pénzügyi tranzakciós adó területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat esetében a Tanács a rendes jogalkotási eljárás szerint járjon el; |
| --- | --- |

2.

kéri a Tanácsot, hogy az EUMSZ 333. cikkének (2) bekezdése alapján olyan határozatot fogadjon el, amely előírja, hogy az EUMSZ 113. cikke alapján a pénzügyi tranzakciós adó területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat esetében a Tanács a rendes jogalkotási eljárás szerint járjon el;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Tanács 2008/7/EK irányelve (2008. február 12.) a tőkeemelést terhelő közvetett adókról (HL L 46., 2008.2.21., 11. o.).

---

2012. december 13., csütörtök

| 23.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 434/262 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 434/262

---

P7_TA(2012)0501

Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2013–2017 közötti időszakra vonatkozó többéves kerete ***

Az Európai Parlament 2012. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2013–2017 közötti többéves keretének létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP))

(Különleges jogalkotási eljárás – egyetértés)

(2015/C 434/47)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10449/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10449/2012),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikkével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0169/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikkével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0169/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0361/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0361/2012),

| 1. | egyetért a Tanács határozattervezetével, |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács határozattervezetével,

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---