# Službeni list L 323/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 323 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.9. prosinca 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 323

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.9. prosinca 2015.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Informacije o datumu potpisivanja Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i Vlade Danske i Lokalne vlade Grenlanda, s druge strane | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/2285 оd 8. prosinca 2015. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih pravila organizacije službenih kontrola proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi u pogledu određenih zahtjeva za žive školjke, bodljikaše, plaštenjake i morske puževe i Priloga I. Uredbi (EZ) br. 2073/2005 o mikrobiološkim kriterijima za hranu (
  1
  ) | 2 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2286 оd 8. prosinca 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Belokranjska pogača (ZTS)) | 5 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2287 оd 8. prosinca 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 6 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2015/2288 od 30. studenoga 2015. o financijskim doprinosima koje trebaju platiti države članice radi financiranja Europskog razvojnog fonda, uključujući gornju granicu za 2017., iznos za 2016., prvi obrok za 2016. i indikativna, neobvezujuća predviđanja za očekivane godišnje iznose za godine 2018. i 2019. | 8 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2015/2289 od 3. prosinca 2015. o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma između Europske unije i Republike Kabo Verdea o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građanima Republike Kabo Verdea i Europske unije, u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma | 11 |
| | * | Delegirana odluka Komisije (EU) 2015/2290 оd 12. lipnja 2015. o privremenoj istovjetnosti sustava solventnosti na snazi u Australiji, na Bermudima, u Brazilu, Kanadi, Meksiku i Sjedinjenim Američkim Državama i primjenjivih na društva za osiguranje i reosiguranje sa sjedištem u tim zemljama | 22 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/2291 оd 7. prosinca 2015. o izmjeni Provedbene odluke 2013/722/EU u pogledu najvećeg iznosa financijskog doprinosa Unije za program za iskorjenjivanje bjesnoće u Latviji u 2014. godini
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 8607)

   (
  1
  ) | 27 |
| | * | Odluka br. 2/2015 Zajedničkog odbora za poljoprivredu od 19. studenoga 2015. o izmjeni dodataka 1. i 2. Prilogu 9. Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o trgovini poljoprivrednim proizvodima [2015/2292] | 29 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Informacije o datumu potpisivanja Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i Vlade Danske i Lokalne vlade Grenlanda, s druge strane

1

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2015/2285 оd 8. prosinca 2015. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih pravila organizacije službenih kontrola proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi u pogledu određenih zahtjeva za žive školjke, bodljikaše, plaštenjake i morske puževe i Priloga I. Uredbi (EZ) br. 2073/2005 o mikrobiološkim kriterijima za hranu (
  1
  )

1

2

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2286 оd 8. prosinca 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Belokranjska pogača (ZTS))

5

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2287 оd 8. prosinca 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

6

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2015/2288 od 30. studenoga 2015. o financijskim doprinosima koje trebaju platiti države članice radi financiranja Europskog razvojnog fonda, uključujući gornju granicu za 2017., iznos za 2016., prvi obrok za 2016. i indikativna, neobvezujuća predviđanja za očekivane godišnje iznose za godine 2018. i 2019.

8

*

Odluka Vijeća (EU) 2015/2289 od 3. prosinca 2015. o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma između Europske unije i Republike Kabo Verdea o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građanima Republike Kabo Verdea i Europske unije, u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma

11

*

Delegirana odluka Komisije (EU) 2015/2290 оd 12. lipnja 2015. o privremenoj istovjetnosti sustava solventnosti na snazi u Australiji, na Bermudima, u Brazilu, Kanadi, Meksiku i Sjedinjenim Američkim Državama i primjenjivih na društva za osiguranje i reosiguranje sa sjedištem u tim zemljama

22

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/2291 оd 7. prosinca 2015. o izmjeni Provedbene odluke 2013/722/EU u pogledu najvećeg iznosa financijskog doprinosa Unije za program za iskorjenjivanje bjesnoće u Latviji u 2014. godini
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 8607)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 8607)

1

27

*

Odluka br. 2/2015 Zajedničkog odbora za poljoprivredu od 19. studenoga 2015. o izmjeni dodataka 1. i 2. Prilogu 9. Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o trgovini poljoprivrednim proizvodima [2015/2292]

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 9.12.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 323/1

---

Informacije o datumu potpisivanja Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i Vlade Danske i Lokalne vlade Grenlanda, s druge strane

Europska unija te Danska i Grenland potpisali su 27. studenoga 2015. Protokol o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu.

Protokol se u skladu s tim privremeno primjenjuje od 1. siječnja 2016. na temelju njegova članka 14.

---

UREDBE

| 9.12.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 323/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 323/2

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2285

оd 8. prosinca 2015.

o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih pravila organizacije službenih kontrola proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi u pogledu određenih zahtjeva za žive školjke, bodljikaše, plaštenjake i morske puževe i Priloga I. Uredbi (EZ) br. 2073/2005 o mikrobiološkim kriterijima za hranu

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 852/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o higijeni hrane (1), a posebno njezin članak 4. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju posebnih pravila organizacije službenih kontrola proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (2), a posebno njezin članak 18. uvodnu rečenicu i točku 13.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 854/2004 utvrđuju se posebna pravila organizacije službenih kontrola proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi. U skladu s njom države članice trebale bi osigurati da proizvodnja i stavljanje u promet živih školjaka, živih bodljikaša, živih plaštenjaka i živih morskih puževa budu podvrgnuti službenim kontrolama kako je opisano u Prilogu II. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 854/2004 utvrđuju se posebna pravila organizacije službenih kontrola proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi. U skladu s njom države članice trebale bi osigurati da proizvodnja i stavljanje u promet živih školjaka, živih bodljikaša, živih plaštenjaka i živih morskih puževa budu podvrgnuti službenim kontrolama kako je opisano u Prilogu II.

| (2) | U skladu sa stavkom 2. poglavlja II. dijela A Priloga II. Uredbi (EZ) br. 854/2004 nadležno tijelo mora razvrstati proizvodna područja u kojima dopušta sakupljanje/izlovljavanje živih školjaka u jednu od tri kategorije ovisno o razini fekalnog onečišćenja. |
| --- | --- |

(2)

U skladu sa stavkom 2. poglavlja II. dijela A Priloga II. Uredbi (EZ) br. 854/2004 nadležno tijelo mora razvrstati proizvodna područja u kojima dopušta sakupljanje/izlovljavanje živih školjaka u jednu od tri kategorije ovisno o razini fekalnog onečišćenja.

| (3) | Kako bi razvrstalo proizvodna područja, nadležno tijelo trebalo bi odrediti razdoblje preispitivanja za uzorkovanje podataka iz svakog proizvodnog područja i područja za ponovno polaganje radi utvrđivanja sukladnosti sa standardima navedenima u Uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi razvrstalo proizvodna područja, nadležno tijelo trebalo bi odrediti razdoblje preispitivanja za uzorkovanje podataka iz svakog proizvodnog područja i područja za ponovno polaganje radi utvrđivanja sukladnosti sa standardima navedenima u Uredbi.

| (4) | U skladu sa stavkom 3. poglavlja II. dijela A Priloga II. Uredbi (EZ) br. 854/2004 nadležno tijelo može u razred A svrstati ona područja u kojima se smiju sakupljati/izlovljavati žive školjke namijenjene izravnoj prehrani ljudi. Žive školjke sakupljene/izlovljene u tim područjima moraju udovoljavati zdravstvenim normama utvrđenima u Prilogu III. odjeljku VII. poglavlju V. Uredbe (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (3). |
| --- | --- |

(4)

U skladu sa stavkom 3. poglavlja II. dijela A Priloga II. Uredbi (EZ) br. 854/2004 nadležno tijelo može u razred A svrstati ona područja u kojima se smiju sakupljati/izlovljavati žive školjke namijenjene izravnoj prehrani ljudi. Žive školjke sakupljene/izlovljene u tim područjima moraju udovoljavati zdravstvenim normama utvrđenima u Prilogu III. odjeljku VII. poglavlju V. Uredbe (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (3).

| (5) | Uredbom Komisije (EZ) br. 2073/2005 (4) utvrđuju se mikrobiološki kriteriji za određene mikroorganizme te provedbena pravila kojih se subjekti u poslovanju hranom moraju pridržavati u pogledu općih i posebnih higijenskih zahtjeva iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 852/2004. Točnije, utvrđuje se kriterij sigurnosti hrane za Escherichia coli u živim školjkašima i živim bodljikašima, plaštenjacima i puževima. |
| --- | --- |

(5)

Uredbom Komisije (EZ) br. 2073/2005 (4) utvrđuju se mikrobiološki kriteriji za određene mikroorganizme te provedbena pravila kojih se subjekti u poslovanju hranom moraju pridržavati u pogledu općih i posebnih higijenskih zahtjeva iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 852/2004. Točnije, utvrđuje se kriterij sigurnosti hrane za Escherichia coli u živim školjkašima i živim bodljikašima, plaštenjacima i puževima.

| (6) | Kriterij Codex Alimentarius za E. coli za proizvode stavljene na tržište razlikuje se od kriterija sadržanog u zakonodavstvu Europske unije. Kriterij Codex Alimentarius sadržava plan od tri razreda (n = 5, c = 1, m = 230 i M = 700 E. coli MPN/100 g mesa i međuljušturne tekućine), dok kriterij Europske unije sadržava plan od dva razreda (n = 1, c = 0, M = 230 E. coli MPN/100 g mesa i međuljušturne tekućine). Ta razlika ima posljedice za međunarodnu trgovinu. Kriterij Codex Alimentarius, utemeljen na međunarodnim standardima, trebao bi se odražavati u pravilima o razvrstavanju u proizvodno područje A utvrđenima u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 854/2004. |
| --- | --- |

(6)

Kriterij Codex Alimentarius za E. coli za proizvode stavljene na tržište razlikuje se od kriterija sadržanog u zakonodavstvu Europske unije. Kriterij Codex Alimentarius sadržava plan od tri razreda (n = 5, c = 1, m = 230 i M = 700 E. coli MPN/100 g mesa i međuljušturne tekućine), dok kriterij Europske unije sadržava plan od dva razreda (n = 1, c = 0, M = 230 E. coli MPN/100 g mesa i međuljušturne tekućine). Ta razlika ima posljedice za međunarodnu trgovinu. Kriterij Codex Alimentarius, utemeljen na međunarodnim standardima, trebao bi se odražavati u pravilima o razvrstavanju u proizvodno područje A utvrđenima u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 854/2004.

| (7) | Uporabom plana od tri razreda Codex Alimentarius vjerojatnije je da će se otkriti serije proizvoda koje ne udovoljavaju uvjetima, posebno kako se razine kontaminacije budu približavale propisanoj granici. Pristup Codex Alimentarius za ispitivanje krajnjeg proizvoda smatra se znanstveno preciznijim te se njime u prosjeku omogućuje gotovo jednaka zaštita zdravlja. |
| --- | --- |

(7)

Uporabom plana od tri razreda Codex Alimentarius vjerojatnije je da će se otkriti serije proizvoda koje ne udovoljavaju uvjetima, posebno kako se razine kontaminacije budu približavale propisanoj granici. Pristup Codex Alimentarius za ispitivanje krajnjeg proizvoda smatra se znanstveno preciznijim te se njime u prosjeku omogućuje gotovo jednaka zaštita zdravlja.

| (8) | Uredbu (EZ) br. 2073/2005 i Uredbu (EZ) br. 854/2004 trebalo bi uskladiti s pristupom Codex Alimentarius u pogledu tog kriterija te stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbu (EZ) br. 2073/2005 i Uredbu (EZ) br. 854/2004 trebalo bi uskladiti s pristupom Codex Alimentarius u pogledu tog kriterija te stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (9) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 854/2004 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U poglavlju II. Priloga II. prije dijela A:






  (a) | dodaju se rečenice: „Referentna metoda za analizu E. coli jest tehnika otkrivanja i najvjerojatnijeg broja (MPN) kako je utvrđeno u EN ISO 16649-3. Mogu se primijeniti alternativne metode ako su validirane u odnosu na tu referentnu metodu u skladu s kriterijima u EN ISO 16140”; |
| --- | --- | --- |

1.

U poglavlju II. Priloga II. prije dijela A:

(a)

dodaju se rečenice: „Referentna metoda za analizu E. coli jest tehnika otkrivanja i najvjerojatnijeg broja (MPN) kako je utvrđeno u EN ISO 16649-3. Mogu se primijeniti alternativne metode ako su validirane u odnosu na tu referentnu metodu u skladu s kriterijima u EN ISO 16140”;

| (b) | brišu se rečenice iz stavaka 4. i 5. dijela A: „Referentna metoda za tu analizu je test najvjerojatnijeg broja (MPN) u pet epruveta i tri razrjeđenja, kako je navedeno u ISO 16649-3. Mogu se koristiti alternativne metode ako su validirane za ovu referentnu metodu u skladu sa načelima u normi EN/ISO 16140.” |
| --- | --- |

(b)

brišu se rečenice iz stavaka 4. i 5. dijela A: „Referentna metoda za tu analizu je test najvjerojatnijeg broja (MPN) u pet epruveta i tri razrjeđenja, kako je navedeno u ISO 16649-3. Mogu se koristiti alternativne metode ako su validirane za ovu referentnu metodu u skladu sa načelima u normi EN/ISO 16140.”

| 2. | Stavak 2. dijela A poglavlja II. zamjenjuje se sljedećim:






  „2. | Nadležno tijelo mora razvrstati proizvodna područja u kojima dopušta sakupljanje/izlovljavanje živih školjaka u jednu od tri kategorije ovisno o razini fekalnog onečišćenja. Prema potrebi može to učiniti u suradnji sa subjektom u poslovanju hranom. Kako bi razvrstalo proizvodna područja, nadležno tijelo trebalo bi odrediti razdoblje preispitivanja za uzorkovanje podataka iz svakog proizvodnog područja i područja za ponovno polaganje radi utvrđivanja sukladnosti sa standardima navedenima u ovom stavku i u stavcima 3., 4. i 5.” |
| --- | --- | --- |

2.

Stavak 2. dijela A poglavlja II. zamjenjuje se sljedećim:

„2.

Nadležno tijelo mora razvrstati proizvodna područja u kojima dopušta sakupljanje/izlovljavanje živih školjaka u jednu od tri kategorije ovisno o razini fekalnog onečišćenja. Prema potrebi može to učiniti u suradnji sa subjektom u poslovanju hranom. Kako bi razvrstalo proizvodna područja, nadležno tijelo trebalo bi odrediti razdoblje preispitivanja za uzorkovanje podataka iz svakog proizvodnog područja i područja za ponovno polaganje radi utvrđivanja sukladnosti sa standardima navedenima u ovom stavku i u stavcima 3., 4. i 5.”

| 3. | Stavak 3. dijela A poglavlja II. zamjenjuje se sljedećim:






  „3. | Nadležno tijelo može u razred A svrstati ona područja u kojima se smiju sakupljati/izlovljavati žive školjke namijenjene izravnoj prehrani ljudi. Žive školjke s tih područja stavljene na tržište moraju udovoljavati zdravstvenim normama utvrđenima u Prilogu III. odjeljku VII. poglavlju V. Uredbe (EZ) br. 853/2004. |
| --- | --- | --- |

3.

Stavak 3. dijela A poglavlja II. zamjenjuje se sljedećim:

„3.

Nadležno tijelo može u razred A svrstati ona područja u kojima se smiju sakupljati/izlovljavati žive školjke namijenjene izravnoj prehrani ljudi. Žive školjke s tih područja stavljene na tržište moraju udovoljavati zdravstvenim normama utvrđenima u Prilogu III. odjeljku VII. poglavlju V. Uredbe (EZ) br. 853/2004.

Uzorci živih školjaka iz tih područja ne smiju sadržavati, u 80 % uzoraka sakupljenih tijekom razdoblja provjere, više od 230 E. coli po 100 g mesa i međuljušturne tekućine. Preostalih 20 % uzoraka ne smije sadržavati više od 700 E. coli po 100 g mesa i međuljušturne tekućine.

Pri procjeni rezultata za određeno razdoblje preispitivanja za održavanje područja razreda A nadležno tijelo može, s pomoću procjene rizika na temelju ispitnog postupka, odlučiti zanemariti neuobičajeni rezultat koji premašuje razinu od 700 E. coli po 100 g mesa i međuljušturne tekućine.”

Članak 2.

U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 2073/2005, poglavlje 1. mijenja se kako slijedi:

| 1. | U tablici o kriterijima sigurnosti hrane redak 1.25 zamjenjuje se sljedećim:


















  „1.25 | Živi školjkaši, živi bodljikaši, plaštenjaci i puževi |
| --- | --- | --- |

1.

U tablici o kriterijima sigurnosti hrane redak 1.25 zamjenjuje se sljedećim:

„1.25

Živi školjkaši, živi bodljikaši, plaštenjaci i puževi

E. coli (15)

5 (16)

1.

230 MPN/100 g mesa i međuljušturne tekućine

700 MPN/100 g mesa i međuljušturne tekućine

EN ISO 16649-3

Proizvodi stavljeni na tržište tijekom njihovog roka trajanja”

| 2. | Napomena 16. zamjenjuje se sljedećom:






  „(16) | Svaka jedinica uzorka obuhvaća minimalni broj pojedinačnih životinja u skladu s EN ISO 6887-3.” |
| --- | --- | --- |

2.

Napomena 16. zamjenjuje se sljedećom:

„(16)

Svaka jedinica uzorka obuhvaća minimalni broj pojedinačnih životinja u skladu s EN ISO 6887-3.”

| 3. | (a) | U napomenama Tumačenju rezultata ispitivanja unos „navedene granične vrijednosti odnose se na svaku ispitivanu jedinicu uzorka, isključujući žive školjkaše i žive bodljikaše, plaštenjake i puževe u odnosu na ispitivanje bakterije E. coli, kada se granična vrijednost odnosi na objedinjeni uzorak.”
  zamjenjuje se sljedećim:
  „Navedene granične vrijednosti odnose se na svaku ispitivanu jedinicu uzorka.” |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

U napomenama Tumačenju rezultata ispitivanja unos „navedene granične vrijednosti odnose se na svaku ispitivanu jedinicu uzorka, isključujući žive školjkaše i žive bodljikaše, plaštenjake i puževe u odnosu na ispitivanje bakterije E. coli, kada se granična vrijednost odnosi na objedinjeni uzorak.”

zamjenjuje se sljedećim:

„Navedene granične vrijednosti odnose se na svaku ispitivanu jedinicu uzorka.”

| (b) | U napomenama Tumačenju rezultata ispitivanja unos koji se odnosi na „L. monocytogenes u ostaloj gotovoj hrani i E. coli u živim školjkašima” zamjenjuje se sljedećim:
  „L. monocytogenes u ostaloj gotovoj hrani:






  — | zadovoljavajuće, ako su sve ustanovljene vrijednosti ≤ graničnoj vrijednosti, |
| --- | --- | --- |

(b)

U napomenama Tumačenju rezultata ispitivanja unos koji se odnosi na „L. monocytogenes u ostaloj gotovoj hrani i E. coli u živim školjkašima” zamjenjuje se sljedećim:

„L. monocytogenes u ostaloj gotovoj hrani:

—

zadovoljavajuće, ako su sve ustanovljene vrijednosti ≤ graničnoj vrijednosti,

| — | nezadovoljavajuće, ako je bilo koja ustanovljena vrijednost > od granične vrijednosti. |
| --- | --- |

—

nezadovoljavajuće, ako je bilo koja ustanovljena vrijednost > od granične vrijednosti.

E. coli u živim školjkašima, živim bodljikašima, plaštenjacima i puževima:

| — | zadovoljavajuće, ako je svaka od pet promatranih vrijednosti ≤ 230 MPN/100 g mesa i međuljušturne tekućine ili ako je jedna od promatranih pet vrijednosti > 230 MPN/100 g mesa i međuljušturne tekućine, ali ≤ 700 MPN/100 g mesa i međuljušturne tekućine, |
| --- | --- |

—

zadovoljavajuće, ako je svaka od pet promatranih vrijednosti ≤ 230 MPN/100 g mesa i međuljušturne tekućine ili ako je jedna od promatranih pet vrijednosti > 230 MPN/100 g mesa i međuljušturne tekućine, ali ≤ 700 MPN/100 g mesa i međuljušturne tekućine,

| — | nezadovoljavajuće, ako je bilo koja od pet promatranih vrijednosti > 700 MPN/100 g mesa i međuljušturne tekućine ili ako su barem dvije od pet promatranih vrijednosti > 230 MPN/100 g mesa i međuljušturne tekućine.” |
| --- | --- |

—

nezadovoljavajuće, ako je bilo koja od pet promatranih vrijednosti > 700 MPN/100 g mesa i međuljušturne tekućine ili ako su barem dvije od pet promatranih vrijednosti > 230 MPN/100 g mesa i međuljušturne tekućine.”

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2017.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. prosinca 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 139, 30.4.2004., str. 1.

1

(2)  SL L 139, 30.4.2004., str. 206.

2

(3)  Uredba (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju određenih higijenskih pravila za hranu životinjskog podrijetla (SL L 139, 30.4.2004., str. 55.).

3

(4)  Uredba Komisije (EZ) br. 2073/2005 od 15. studenoga 2005. o mikrobiološkim kriterijima za hranu (SL L 338, 22.12.2005., str. 1.).

4

---

| 9.12.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 323/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 323/5

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2286

оd 8. prosinca 2015.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Belokranjska pogača (ZTS))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Slovenije za odobrenje izmjene specifikacije za zajamčeno tradicionalni specijalitet „Belokranjska pogača”, registriran u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 182/2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Slovenije za odobrenje izmjene specifikacije za zajamčeno tradicionalni specijalitet „Belokranjska pogača”, registriran u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 182/2010 (2).

| (1) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (3). |
| --- | --- |

(1)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (3).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Belokranjska pogača” (ZTS).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. prosinca 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) br. 182/2010 od 3. ožujka 2010. o upisu naziva u registar garantirano tradicionalnih specijaliteta (Belokranjska pogača (GTS)) (SL L 53, 4.3.2010., str. 1.).

2

(3)  SL C 224, 9.7.2015., str. 8.

3

---

| 9.12.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 323/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 323/6

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2287

оd 8. prosinca 2015.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. prosinca 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | MA | 88,7 |
| TR | 83,5 |
| ZZ | 86,1 |
| 0707 00 05 | MA | 95,7 |
| TR | 155,6 |
| ZZ | 125,7 |
| 0709 93 10 | MA | 63,6 |
| TR | 138,8 |
| ZZ | 101,2 |
| 0805 10 20 | MA | 83,9 |
| TR | 62,7 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 55,2 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 20 10 | MA | 70,7 |
| ZZ | 70,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 88,3 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | TR | 93,1 |
| ZZ | 93,1 |
| 0808 10 80 | AU | 155,4 |
| CL | 87,5 |
| NZ | 213,1 |
| US | 118,8 |
| ZA | 137,7 |
| ZZ | 142,5 |
| 0808 30 90 | CN | 80,5 |
| TR | 135,4 |
| ZZ | 108,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

MA

88,7

TR

83,5

ZZ

86,1

0707 00 05

MA

95,7

TR

155,6

ZZ

125,7

0709 93 10

MA

63,6

TR

138,8

ZZ

101,2

0805 10 20

MA

83,9

TR

62,7

UY

52,1

ZA

55,2

ZZ

63,5

0805 20 10

MA

70,7

ZZ

70,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

88,3

ZA

96,8

ZZ

92,6

0805 50 10

TR

93,1

ZZ

93,1

0808 10 80

AU

155,4

CL

87,5

NZ

213,1

US

118,8

ZA

137,7

ZZ

142,5

0808 30 90

CN

80,5

TR

135,4

ZZ

108,0

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 9.12.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 323/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 323/8

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/2288

od 30. studenoga 2015.

o financijskim doprinosima koje trebaju platiti države članice radi financiranja Europskog razvojnog fonda, uključujući gornju granicu za 2017., iznos za 2016., prvi obrok za 2016. i indikativna, neobvezujuća predviđanja za očekivane godišnje iznose za godine 2018. i 2019.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Unutarnji sporazum između predstavnika vlada država članica Europske unije koji su se sastali u okviru Vijeća, o financiranju potpore Europske unije na temelju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020., u skladu sa Sporazumom o partnerstvu AKP-EU, i o dodjeli financijske pomoći za prekomorske zemlje i područja na koje se primjenjuje dio četvrti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (1) („Unutarnji sporazum”), a posebno njegov članak 7.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2015/323 od 2. ožujka 2015. o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond (2) („Financijska uredba o 11. ERF-u”), a posebno njezin članak 21. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | U skladu s postupkom utvrđenim u člancima od 21. do 24. Financijske uredbe o 11. ERF-u, Komisija treba predstaviti prijedlog kojim se utvrđuju gornja granica za godišnji iznos doprinosa država članica za 2017., iznos doprinosa za 2016., iznos prvog obroka doprinosa za 2016. i indikativna, neobvezujuća predviđanja za doprinose za 2018. i 2019. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s postupkom utvrđenim u člancima od 21. do 24. Financijske uredbe o 11. ERF-u, Komisija treba predstaviti prijedlog kojim se utvrđuju gornja granica za godišnji iznos doprinosa država članica za 2017., iznos doprinosa za 2016., iznos prvog obroka doprinosa za 2016. i indikativna, neobvezujuća predviđanja za doprinose za 2018. i 2019.

| (2) | U skladu s člankom 52. Financijske uredbe o 11. ERF-u, Europska investicijska banka (EIB) poslala je Komisiji svoje ažurirane procjene obveza i plaćanja u okviru instrumenata kojima upravlja. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 52. Financijske uredbe o 11. ERF-u, Europska investicijska banka (EIB) poslala je Komisiji svoje ažurirane procjene obveza i plaćanja u okviru instrumenata kojima upravlja.

| (3) | Člankom 22. stavkom 1. Financijske uredbe o 11. ERF-u predviđa se da se u okviru poziva na doprinose prvo iskorištavaju iznosi utvrđeni za prethodne ERF-ove. Stoga bi trebalo uputiti poziv za osiguravanje sredstava u okviru 10. ERF-a. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 22. stavkom 1. Financijske uredbe o 11. ERF-u predviđa se da se u okviru poziva na doprinose prvo iskorištavaju iznosi utvrđeni za prethodne ERF-ove. Stoga bi trebalo uputiti poziv za osiguravanje sredstava u okviru 10. ERF-a.

| (4) | Vijeće je 10. studenoga 2014. donijelo odluku kojom je gornja granica za godišnji iznos doprinosa država članica ERF-u za 2016. utvrđena na 3 350 000 000 EUR za Komisiju, odnosno na 250 000 000 EUR za EIB. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 10. studenoga 2014. donijelo odluku kojom je gornja granica za godišnji iznos doprinosa država članica ERF-u za 2016. utvrđena na 3 350 000 000 EUR za Komisiju, odnosno na 250 000 000 EUR za EIB.

| (5) | U skladu s člankom 1. drugim podstavkom Odluke Vijeća 2013/759/EU (3), udjeli doprinosa država članica navedeni u članku 1. stavku 2. točki (a) unutarnjih sporazuma za 8., 9. i 10. ERF smanjuju se na odgovarajući način nakon stupanja na snagu Unutarnjeg sporazuma za 11. ERF. Smanjenja će utjecati na doprinose država članica za 2015., 2016. i 2017. godinu u skladu s mogućnošću prilagodbe koju svaka pojedina država članica odabere, |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 1. drugim podstavkom Odluke Vijeća 2013/759/EU (3), udjeli doprinosa država članica navedeni u članku 1. stavku 2. točki (a) unutarnjih sporazuma za 8., 9. i 10. ERF smanjuju se na odgovarajući način nakon stupanja na snagu Unutarnjeg sporazuma za 11. ERF. Smanjenja će utjecati na doprinose država članica za 2015., 2016. i 2017. godinu u skladu s mogućnošću prilagodbe koju svaka pojedina država članica odabere,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Gornja granica za godišnji iznos doprinosa država članica ERF-u za 2017. utvrđuje se na 3 850 000 000 EUR za Komisiju, odnosno na 150 000 000 EUR za EIB.

Članak 2.

Godišnji iznos doprinosa država članica ERF-u za 2016. utvrđuje se na 3 600 000 000 EUR. Od tog se iznosa 3 450 000 000 EUR raspodjeljuje Komisiji, a 150 000 000 EUR EIB-u.

Članak 3.

Pojedinačni doprinosi za ERF koje države članice trebaju platiti Komisiji i EIB-u kao prvi obrok za 2016. određeni su u Prilogu ovoj Odluci.

Plaćanja tih doprinosa mogu se kombinirati s prilagodbama u okviru provedbe smanjenja iznosa sredstava koja se dodjeljuju u skladu s Odlukom 2013/759/EU, na temelju plana prilagodbe koji je svaka država članica dostavila Komisiji pri donošenju trećeg obroka za 2015.

Članak 4.

Indikativna predviđanja za očekivani godišnji iznos doprinosa za 2018. utvrđuju se na 4 150 000 000 EUR za Komisiju, odnosno na 250 000 000 EUR za EIB, a za 2019. na 4 150 000 000 EUR za Komisiju, odnosno na 300 000 000 za EIB.

Članak 5.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 30. studenoga 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

É. SCHNEIDER

---

(1)  SL L 210, 6.8.2013., str. 1.

1

(2)  SL L 58, 3.3.2015., str. 17.

2

(3)  Odluka Vijeća 2013/759/EU od 12. prosinca 2013. o prijelaznim mjerama upravljanja ERF-om od 1. siječnja 2014. do stupanja na snagu 11. Europskoga razvojnog fonda (SL L 335, 14.12.2013, str. 48.).

3

---

PRILOG

| DRŽAVE ČLANICE | Ključni % za 10. ERF | 1. obrok 2016. |
| --- | --- | --- |
| Plaćeno EIB-u 10. ERF | Plaćeno Komisiji 10. ERF | Ukupno |
| AUSTRIJA | 2,41 | 0,00 | 42 175 000,00 | 42 175 000,00 |
| BELGIJA | 3,53 | 0,00 | 61 775 000,00 | 61 775 000,00 |
| BUGARSKA | 0,14 | 0,00 | 2 450 000,00 | 2 450 000,00 |
| CIPAR | 0,09 | 0,00 | 1 575 000,00 | 1 575 000,00 |
| ČEŠKA | 0,51 | 0,00 | 8 925 000,00 | 8 925 000,00 |
| DANSKA | 2,00 | 0,00 | 35 000 000,00 | 35 000 000,00 |
| ESTONIJA | 0,05 | 0,00 | 875 000,00 | 875 000,00 |
| FINSKA | 1,47 | 0,00 | 25 725 000,00 | 25 725 000,00 |
| FRANCUSKA | 19,55 | 0,00 | 342 125 000,00 | 342 125 000,00 |
| NJEMAČKA | 20,50 | 0,00 | 358 750 000,00 | 358 750 000,00 |
| GRČKA | 1,47 | 0,00 | 25 725 000,00 | 25 725 000,00 |
| MAĐARSKA | 0,55 | 0,00 | 9 625 000,00 | 9 625 000,00 |
| IRSKA | 0,91 | 0,00 | 15 925 000,00 | 15 925 000,00 |
| ITALIJA | 12,86 | 0,00 | 225 050 000,00 | 225 050 000,00 |
| LATVIJA | 0,07 | 0,00 | 1 225 000,00 | 1 225 000,00 |
| LITVA | 0,12 | 0,00 | 2 100 000,00 | 2 100 000,00 |
| LUKSEMBURG | 0,27 | 0,00 | 4 725 000,00 | 4 725 000,00 |
| MALTA | 0,03 | 0,00 | 525 000,00 | 525 000,00 |
| NIZOZEMSKA | 4,85 | 0,00 | 84 875 000,00 | 84 875 000,00 |
| POLJSKA | 1,30 | 0,00 | 22 750 000,00 | 22 750 000,00 |
| PORTUGAL | 1,15 | 0,00 | 20 125 000,00 | 20 125 000,00 |
| RUMUNJSKA | 0,37 | 0,00 | 6 475 000,00 | 6 475 000,00 |
| SLOVAČKA | 0,21 | 0,00 | 3 675 000,00 | 3 675 000,00 |
| SLOVENIJA | 0,18 | 0,00 | 3 150 000,00 | 3 150 000,00 |
| ŠPANJOLSKA | 7,85 | 0,00 | 137 375 000,00 | 137 375 000,00 |
| ŠVEDSKA | 2,74 | 0,00 | 47 950 000,00 | 47 950 000,00 |
| UJEDINJENA KRALJEVINA | 14,82 | 0,00 | 259 350 000,00 | 259 350 000,00 |
| UKUPNO EU-27 | 100,00 | 0,00 | 1 750 000 000,00 | 1 750 000 000,00 |

DRŽAVE ČLANICE

Ključni % za 10. ERF

1. obrok 2016.

Plaćeno EIB-u 10. ERF

Plaćeno Komisiji 10. ERF

Ukupno

AUSTRIJA

2,41

0,00

42 175 000,00

42 175 000,00

BELGIJA

3,53

0,00

61 775 000,00

61 775 000,00

BUGARSKA

0,14

0,00

2 450 000,00

2 450 000,00

CIPAR

0,09

0,00

1 575 000,00

1 575 000,00

ČEŠKA

0,51

0,00

8 925 000,00

8 925 000,00

DANSKA

2,00

0,00

35 000 000,00

35 000 000,00

ESTONIJA

0,05

0,00

875 000,00

875 000,00

FINSKA

1,47

0,00

25 725 000,00

25 725 000,00

FRANCUSKA

19,55

0,00

342 125 000,00

342 125 000,00

NJEMAČKA

20,50

0,00

358 750 000,00

358 750 000,00

GRČKA

1,47

0,00

25 725 000,00

25 725 000,00

MAĐARSKA

0,55

0,00

9 625 000,00

9 625 000,00

IRSKA

0,91

0,00

15 925 000,00

15 925 000,00

ITALIJA

12,86

0,00

225 050 000,00

225 050 000,00

LATVIJA

0,07

0,00

1 225 000,00

1 225 000,00

LITVA

0,12

0,00

2 100 000,00

2 100 000,00

LUKSEMBURG

0,27

0,00

4 725 000,00

4 725 000,00

MALTA

0,03

0,00

525 000,00

525 000,00

NIZOZEMSKA

4,85

0,00

84 875 000,00

84 875 000,00

POLJSKA

1,30

0,00

22 750 000,00

22 750 000,00

PORTUGAL

1,15

0,00

20 125 000,00

20 125 000,00

RUMUNJSKA

0,37

0,00

6 475 000,00

6 475 000,00

SLOVAČKA

0,21

0,00

3 675 000,00

3 675 000,00

SLOVENIJA

0,18

0,00

3 150 000,00

3 150 000,00

ŠPANJOLSKA

7,85

0,00

137 375 000,00

137 375 000,00

ŠVEDSKA

2,74

0,00

47 950 000,00

47 950 000,00

UJEDINJENA KRALJEVINA

14,82

0,00

259 350 000,00

259 350 000,00

UKUPNO EU-27

100,00

0,00

1 750 000 000,00

1 750 000 000,00

---

| 9.12.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 323/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 323/11

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/2289

od 3. prosinca 2015.

o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma između Europske unije i Republike Kabo Verdea o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građanima Republike Kabo Verdea i Europske unije, u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (a) u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Sporazum između Europske unije i Republike Kabo Verdea o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građanima Republike Kabo Verdea i Europske unije (1) („Sporazum”) stupio je na snagu 1. prosinca 2014. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum između Europske unije i Republike Kabo Verdea o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građanima Republike Kabo Verdea i Europske unije (1) („Sporazum”) stupio je na snagu 1. prosinca 2014.

| (2) | Člankom 10. Sporazuma predviđa se da stranke trebaju osnovati Zajednički odbor. Nadalje, njime se propisuje da taj Zajednički odbor treba posebno pratiti provedbu Sporazuma. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 10. Sporazuma predviđa se da stranke trebaju osnovati Zajednički odbor. Nadalje, njime se propisuje da taj Zajednički odbor treba posebno pratiti provedbu Sporazuma.

| (3) | Uredbom (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđuju se postupci i uvjeti za izdavanje viza za tranzit preko ili planirani boravak na području država članica u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana. |
| --- | --- |

(3)

Uredbom (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđuju se postupci i uvjeti za izdavanje viza za tranzit preko ili planirani boravak na području država članica u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana.

| (4) | Potrebne su zajedničke smjernice kako bi se osiguralo da konzulati Republike Kabo Verdea i država članica potpuno usklađeno provode Sporazum te kako bi se razjasnio odnos između odredaba Sporazuma i odredaba zakonodavstva stranaka Sporazuma koje se nastavljaju primjenjivati na pitanja povezana s vizama koja nisu obuhvaćena Sporazumom. |
| --- | --- |

(4)

Potrebne su zajedničke smjernice kako bi se osiguralo da konzulati Republike Kabo Verdea i država članica potpuno usklađeno provode Sporazum te kako bi se razjasnio odnos između odredaba Sporazuma i odredaba zakonodavstva stranaka Sporazuma koje se nastavljaju primjenjivati na pitanja povezana s vizama koja nisu obuhvaćena Sporazumom.

| (5) | Stoga je primjereno utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma. |
| --- | --- |

(5)

Stoga je primjereno utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma.

| (6) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (7) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, te države članice ne sudjeluju u donošenju ove Odluke te ona za njih nije obvezujuća niti se na njih primjenjuje, |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, te države članice ne sudjeluju u donošenju ove Odluke te ona za njih nije obvezujuća niti se na njih primjenjuje,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma između Europske unije i Republike Kabo Verdea o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građanima Republike Kabo Verdea i Europske unije, u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma, temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora priloženom ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. prosinca 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

F. BRAZ

---

(1)  SL L 282, 24.10.2013., str. 3.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (SL L 243, 15.9.2009., str. 1.).

2

---

NACRT

ODLUKE br. 1/2015 ZAJEDNIČKOG ODBORA OSNOVANOG NA TEMELJU SPORAZUMA IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I REPUBLIKE KABO VERDEA O POJEDNOSTAVLJENJU IZDAVANJA VIZA ZA KRATKOTRAJNI BORAVAK GRAĐANIMA REPUBLIKE KABO VERDEA I EUROPSKE UNIJE

od ...

u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma

ZAJEDNIČKI ODBOR,

uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Republike Kabo Verdea o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građanima Republike Kabo Verdea i Europske unije (1) (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov članak 10.,

budući da je Sporazum stupio na snagu 1. prosinca 2014.,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Zajedničke smjernice za provedbu Sporazuma između Europske unije i Republike Kabo Verdea o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građanima Republike Kabo Verdea i Europske unije donose se kako su utvrđene u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u ...

Za Europsku uniju

Za Republiku Kabo Verde

---

(1)  SL L 282, 24.10.2013., str. 3.

1

PRILOG

ZAJEDNIČKE SMJERNICE ZA PROVEDBU SPORAZUMA IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I REPUBLIKE KABO VERDEA O POJEDNOSTAVLJENJU IZDAVANJA VIZA ZA KRATKOTRAJNI BORAVAK GRAĐANIMA REPUBLIKE KABO VERDEA I EUROPSKE UNIJE

Svrha Sporazuma između Europske unije i Republike Kabo Verdea o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građanima Republike Kabo Verdea i Europske unije („Sporazum”), koji je stupio na snagu 1. prosinca 2014., jest građanima Republike Kabo Verdea („Kabo Verde”) i Europske unije („Unija”), na temelju uzajamnosti, pojednostaviti postupke izdavanja viza za planirani boravak od najviše 90 dana u razdoblju od 180 dana.

Sporazumom se utvrđuju uzajamna pravno obvezujuća prava i obveze s ciljem pojednostavljenja postupaka izdavanja viza građanima Kabo Verdea i Unije.

Tim smjernicama, koje je donio Zajednički odbor osnovan Sporazumom („Zajednički odbor”), nastoji se osigurati da diplomatske misije i konzularni uredi Kabo Verdea i država članica na ispravan i usklađen način provode Sporazum. Te smjernice nisu dio Sporazuma i stoga nisu pravno obvezujuće. Međutim, diplomatskom i konzularnom osoblju preporučuje se da ih se dosljedno pridržava pri provedbi odredbi Sporazuma.

Ove su smjernice osmišljene kao dokument koji bi se prema potrebi trebao ažurirati, s obzirom na iskustva stečena u provedbi Sporazuma.

I.   OPĆA PITANJA

1.1   Svrha i područje primjene

Članak 1. Sporazuma glasi:

„Svrha je ovog Sporazuma pojednostaviti, na temelju uzajamnosti, izdavanje viza građanima Kabo Verdea i Unije za planirani boravak od najviše 90 dana u razdoblju od 180 dana.”.

Sporazum se primjenjuje na sve građane Kabo Verdea i Unije koji podnose zahtjev za vizu za kratkotrajni boravak, bez obzira na zemlju u kojoj borave.

Sporazum se ne primjenjuje na osobe bez državljanstva koje imaju dozvolu boravka koju je izdao Kabo Verde ili država članica. Na tu se kategoriju osoba primjenjuju pravila pravne stečevine Unije u pogledu viza.

1.2   Područje primjene Sporazuma

Područje primjene Sporazuma

Članak 2. Sporazuma glasi:

„1.   Mjere za pojednostavljenje izdavanja viza utvrđene u ovom Sporazumu primjenjuju se na građane Kabo Verdea i Unije samo ako oni nisu izuzeti od zahtjevâ u pogledu viza na temelju zakona i drugih propisa Unije ili njezinih država članica ili Kabo Verdea ili na temelju ovog Sporazuma ili drugih međunarodnih sporazuma.

2.   Nacionalno pravo Kabo Verdea i država članica ili pravo Unije primjenjuju se na pitanja koja nisu obuhvaćena odredbama ovog Sporazuma, poput odbijanja izdavanja vize, priznavanja putnih isprava, dokaza o dostatnim sredstvima za uzdržavanje i zabrane ulaska te mjera protjerivanja.”.

Ne dovodeći u pitanje članak 8. Sporazuma, Sporazumom se ne utječe na postojeća pravila Unije i nacionalna pravila o obvezama u pogledu vize ili o izuzeću u pogledu vize. Na primjer, člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 (1) državama članicama dopušta se da od zahtjevâ u pogledu viza, među ostalim kategorijama osoba, izuzmu posade civilnih zrakoplova i plovila.

1

Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (2) („Zakonik o vizama”) primjenjuje se na sva pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom kao što su određivanje države schengenskog prostora odgovorne za obradu zahtjeva za vizu, obrazloženje zašto je odbijeno izdavanje vize te pravo žalbe na negativnu odluku. Nadalje, schengenska pravila i nacionalno pravo i dalje se primjenjuju na pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom, kao što su priznavanje putnih isprava, dokumentirani dokazi o svrsi putovanja i dostatnim sredstvima za uzdržavanje, vrijeme obrade zahtjeva za vizu, zabrana ulaska na državno područje država članica i mjere protjerivanja.

2

Čak i ako se uvjeti iz Sporazuma ispune, izdavanje vize i dalje se može odbiti ako uvjeti iz članka 5. Uredbe (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (3) („Zakonika o schengenskim granicama”) nisu ispunjeni, odnosno ako osoba ne posjeduje valjanu putnu ispravu, ako je izdano upozorenje u Schengenskom informacijskom sustavu ili se smatra da osoba predstavlja prijetnju javnom poretku, unutarnjoj sigurnosti itd.

3

Ostale fleksibilnosti u izdavanju viza predviđene Zakonikom o vizama i dalje se primjenjuju. Na primjer, vize za višekratni ulazak s duljim rokom valjanosti (do pet godina) mogu se izdati za kategorije osoba osim onih navedenih u članku 4. Sporazuma ako su ispunjeni uvjeti predviđeni u Zakoniku o vizama (članak 24.). Jednako tako, odredbe Zakonika o vizama kojima se dopušta oslobađanje od plaćanja ili smanjenje pristojbe za izdavanje vize nastavit će se primjenjivati (članak 16. stavci 5. i 6. Zakonika o vizama).Nacionalno pravo Kabo Verdea i dalje će se primjenjivati na sva pitanja povezana s izdavanjem viza građanima Unije od strane Kabo Verdea koja nisu obuhvaćena Sporazumom, poput onih navedenih u trima prethodnim stavcima.

1.3   Vrste viza koje su obuhvaćene područjem primjene Sporazuma

Vrste viza koje su obuhvaćene područjem primjene Sporazuma

U članku 3. točki (d) Sporazuma „viza” se definira kao „dozvola koju izdaje ili odluka koju donosi država članica ili Kabo Verde koja je za ulazak, tranzit ili planirani boravak od ukupno najviše 90 dana, na državno područje te države članice ili nekoliko država članica ili na državno područje Kabo Verdea;”.

Pojednostavljenja omogućena Sporazumom primjenjuju se na jedinstvene vize koje su valjane za cjelokupno državno područje država članica te na vize s ograničenim područjem valjanosti. Primjenjuju se i na vize za kratkotrajni boravak i tranzitne vize koje Kabo Verde izdaje građanima Unije.

1.4   Izračun trajanja boravka odobrenog vizom

Izračun trajanja boravka odobrenog vizom

U skladu s člankom 5. stavkom 1. pojam „kratkotrajni boravak” u Zakoniku o schengenskim granicama glasi: „90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana koje podrazumijeva uzimanje u obzir razdoblja od 180 dana koje prethodi svakom danu boravka”.

Datum ulaska računat će se kao prvi dan boravka na državnom području država članica, a datum izlaska računat će se kao posljednji dan boravka na državnom području država članica. Pojam „bilo koji” podrazumijeva primjenu „pomičnog” referentnog razdoblja od 180 dana, računajući svaki dan boravka u posljednjem razdoblju od 180 dana, kako bi se provjerilo poštuje li se i dalje uvjet maksimalno dopuštenog boravka od 90 dana u razdoblju od 180 dana. To znači da se u slučaju odsutnosti na državnom području država članica u neprekinutom razdoblju od 90 dana dopušta novi boravak u trajanju do 90 dana.

„Kalkulator kratkotrajnog boravka”, kojim se može koristiti za izračun razdoblja dopuštenog boravka prema novim pravilima, može se pronaći na sljedećoj adresi: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.

Primjer izračuna boravka na temelju nove definicije jest kako slijedi:

Osoba kojoj je izdana viza za višekratni ulazak s rokom valjanosti od jedne godine (18.4.2014. – 18.4.2015.) prvi put ulazi 19.4.2014. i ostaje tri dana. Ta ista osoba zatim ponovno ulazi 18.6.2014. i ostaje 86 dana. U takvom slučaju stanje na određene datume moglo bi biti kako slijedi:

| — | dana 11.9.2014.: tijekom posljednjih 180 dana (16.3.2014. – 11.9.2014.) osoba je ostala tri dana (19.4.2014. – 21.4.2014.) što se zbraja s 86 dana (18.6.2014. – 11.9.2014.) i iznosi 89 dana, odnosno nema prekoračenja boravka. Osoba može ostati još jedan dan. |
| --- | --- |

—

dana 11.9.2014.: tijekom posljednjih 180 dana (16.3.2014. – 11.9.2014.) osoba je ostala tri dana (19.4.2014. – 21.4.2014.) što se zbraja s 86 dana (18.6.2014. – 11.9.2014.) i iznosi 89 dana, odnosno nema prekoračenja boravka. Osoba može ostati još jedan dan.

| — | od 16.10.2014.: osoba može ući i ostati još dodatna tri dana (dana 16.10.2014. boravak na dan 19.4.2014. postaje nevažan (izvan razdoblja od 180 dana); dana 17.10.2014. boravak na dan 20.4.2014. postaje nevažan (izvan razdoblja od 180 dana itd.); |
| --- | --- |

—

od 16.10.2014.: osoba može ući i ostati još dodatna tri dana (dana 16.10.2014. boravak na dan 19.4.2014. postaje nevažan (izvan razdoblja od 180 dana); dana 17.10.2014. boravak na dan 20.4.2014. postaje nevažan (izvan razdoblja od 180 dana itd.);

| — | od 15.12.2014.: osoba može ući i ostati još 86 dana (dana 15.12.2014. boravak na dan 18.6.2014. postaje nevažan (izvan razdoblja od 180 dana); dana 16.12.2014. boravak na dan 19.6.2014. postaje nevažan itd.). |
| --- | --- |

—

od 15.12.2014.: osoba može ući i ostati još 86 dana (dana 15.12.2014. boravak na dan 18.6.2014. postaje nevažan (izvan razdoblja od 180 dana); dana 16.12.2014. boravak na dan 19.6.2014. postaje nevažan itd.).

1.5   Stanje u odnosu na države članice koje još u potpunosti ne primjenjuju schengensku pravnu stečevinu, države članice koje ne sudjeluju u EU-ovoj zajedničkoj viznoj politici i pridružene zemlje

Stanje u odnosu na države članice koje još u potpunosti ne primjenjuju schengensku pravnu stečevinu, države članice koje ne sudjeluju u EU-ovoj zajedničkoj viznoj politici i pridružene zemlje

Države članice koje su pristupile Uniji 2004. (Cipar, Češka, Estonija, Latvija, Litva, Mađarska, Malta, Poljska, Slovačka i Slovenija), 2007. (Bugarska i Rumunjska) i 2013. (Hrvatska) obvezane su Sporazumom od njegova stupanja na snagu.

Bugarska, Cipar, Hrvatska i Rumunjska još ne provode u potpunosti schengensku pravnu stečevinu. One će nastaviti izdavati nacionalne vize čija je valjanost ograničena na njihovo nacionalno državno područje. Nakon što budu u potpunosti provodile schengensku pravnu stečevinu, nastavit će primjenjivati Sporazum.

Nacionalno pravo i dalje se, do datuma kada će te države članice započeti s potpunom primjenom schengenske pravne stečevine, primjenjuje na sva pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom. Od tog datuma, schengenska pravila i/ili nacionalno pravo primjenjuju se na pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom.

Bugarska, Hrvatska, Cipar i Rumunjska ovlašteni su priznati dozvole boravka, vize D i vize za kratkotrajni boravak koje su izdale države članice schengenskog prostora i pridružene zemlje za kratkotrajne boravke na njihovu državnom području.

U skladu s člankom 21. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma (4), sve države schengenskog prostora moraju priznati vize za dugotrajni boravak i dozvole boravka koje su te države izdale kao valjane za kratkotrajne boravke na njihovu državnom području. Države članice schengenskog prostora prihvaćaju dozvole boravka, vize D i vize za kratkotrajni boravak pridruženih zemalja schengenskog prostora za ulazak i kratkotrajni boravak i obratno.

4

Sporazum se ne primjenjuje na Ujedinjenu Kraljevinu, Irsku i Dansku, ali obuhvaća zajedničke izjave o poželjnosti sklapanja bilateralnih sporazuma o pojednostavljenju viznog režima između Kabo Verdea i tih država članica.

Iako su pridružene zemlje schengenskog prostora, Island, Norveška, Švicarska i Lihtenštajn nisu obvezani Sporazumom. Međutim, Sporazum sadržava zajedničku izjavu o poželjnosti da se sklope bilateralni sporazumi o pojednostavljenju viznog režima između Kabo Verdea i tih zemalja schengenskog prostora bez odgode.

1.6   Sporazum i ostali bilateralni sporazumi

Sporazum i ostali bilateralni sporazumi

Članak 11. Sporazuma glasi:

„Ovaj Sporazum od stupanja na snagu ima prednost pred odredbama bilo kojeg bilateralnog ili multilateralnog sporazuma ili dogovora sklopljenog između država članica i Kabo Verdea, u mjeri u kojoj se odredbe tih sporazuma ili dogovora odnose na pitanja koja uređuje ovaj Sporazum.”.

Od datuma stupanja na snagu Sporazuma, odredbe bilateralnih sporazuma koji su na snazi između država članica i Kabo Verdea o pitanjima obuhvaćenim Sporazumom o pojednostavljenju viznog režima prestaju se primjenjivati. U skladu s pravom Unije, države članice moraju poduzeti potrebne mjere kako bi uklonile neusklađenosti između svojih bilateralnih sporazuma i Sporazuma.

Ako bi država članica sklopila bilateralni sporazum ili dogovor s Kabo Verdeom o pitanjima koja nisu obuhvaćena Sporazumom, to izuzeće nastavilo bi se primjenjivati nakon stupanja na snagu Sporazuma.

II.   POSEBNE ODREDBE

2.1   Pravila koja se primjenjuju na sve podnositelje zahtjeva za vizu

Pravila koja se primjenjuju na sve podnositelje zahtjeva za vizu

Podsjeća se da se niže nevedeno pojednostavljivanje povezano s odlaskom u slučaju krađe ili gubitka dokumenata i produljenjem vize u iznimnim okolnostima primjenjuju na sve imatelje vize iz Kabo Verdea i država članica.

2.1.1   Produljenje vize u iznimnim okolnostima

Produljenje vize u iznimnim okolnostima

Članak 7. Sporazuma glasi:

„Građanima Kabo Verdea i Unije koji zbog više sile ne mogu napustiti državno područje država članica odnosno Kabo Verdea do datuma navedenog u svojim vizama produljuje se rok valjanosti viza bez ikakve naknade u skladu sa zakonodavstvom koje primjenjuje država domaćin za razdoblje koje je potrebno za njihov povratak u državu u kojoj imaju boravište.”.

U vezi s mogućnošću produljenja vize u slučajevima kada je riječ o višoj sili, na primjer boravku u bolnici zbog nesreće, kada imatelj vize nema mogućnost napustiti državno područje države članice do datuma navedenog u vizi, članak 33. stavak 1. Zakonika o vizama primjenjivat će se sve dok su u skladu sa Sporazumom (na primjer, produljena viza ostaje jedinstvena viza kojom se omogućuje ulazak na državno područje svih država članica schengenskog prostora za koje je viza bila valjana u vrijeme izdavanja). U skladu sa Sporazumom, produljenje vize besplatno je u slučajevima kada je riječ o višoj sili.

2.2   Pravila koja se primjenjuju na određene kategorije podnositelja zahtjeva za vizu

Pravila koja se primjenjuju na određene kategorije podnositelja zahtjeva za vizu

2.2.1   Izdavanje viza za višekratni ulazak

Izdavanje viza za višekratni ulazak

U slučajevima kada podnositelj zahtjeva za vizu treba često ili redovito putovati na državno područje Kabo Verdea ili država članica, vize za kratkotrajni boravak mogu se izdati za više posjeta, pod uvjetom da ukupno trajanje tih posjeta ne prelazi 90 dana u razdoblju od 180 dana.

Članak 4. stavak 1. Sporazuma glasi:

„1.   Diplomatske misije i konzularni uredi država članica i Kabo Verdea izdaju vize za višekratni ulazak koje vrijede pet godina sljedećim kategorijama građana:

| (a) | članovima nacionalnih i regionalnih vlada i parlamenata, ustavnih sudova, vrhovnih sudova ili revizorskih sudova za izvršavanje njihovih dužnosti, ako nisu izuzeti od zahtjevâ u pogledu viza na temelju ovog Sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

članovima nacionalnih i regionalnih vlada i parlamenata, ustavnih sudova, vrhovnih sudova ili revizorskih sudova za izvršavanje njihovih dužnosti, ako nisu izuzeti od zahtjevâ u pogledu viza na temelju ovog Sporazuma;

| (b) | stalnim članovima službenih delegacija koji, na temelju službenog poziva upućenog Kabo Verdeu, državama članicama ili Uniji, sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili programima razmjene ili na događajima na državnom području država članica ili Kabo Verdea organiziranima na poticaj međuvladinih organizacija; |
| --- | --- |

(b)

stalnim članovima službenih delegacija koji, na temelju službenog poziva upućenog Kabo Verdeu, državama članicama ili Uniji, sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili programima razmjene ili na događajima na državnom području država članica ili Kabo Verdea organiziranima na poticaj međuvladinih organizacija;

| (c) | poslovnim ljudima i predstavnicima poduzeća koji redovito putuju u države članice ili u Kabo Verde; |
| --- | --- |

(c)

poslovnim ljudima i predstavnicima poduzeća koji redovito putuju u države članice ili u Kabo Verde;

| (d) | bračnim drugovima, djeci (uključujući posvojenu djecu) koja su mlađa od 21 godine ili su uzdržavanici te roditeljima koji posjećuju:






  — | građane Kabo Verdea koji zakonito borave na državnom području države članice ili građane Unije koji zakonito borave u Kabo Verdeu; ili |
| --- | --- | --- |

(d)

bračnim drugovima, djeci (uključujući posvojenu djecu) koja su mlađa od 21 godine ili su uzdržavanici te roditeljima koji posjećuju:

—

građane Kabo Verdea koji zakonito borave na državnom području države članice ili građane Unije koji zakonito borave u Kabo Verdeu; ili

| — | građane Unije koji borave u državi članici čiji su državljani ili građane Kabo Verdea koji borave u Kabo Verdeu. |
| --- | --- |

—

građane Unije koji borave u državi članici čiji su državljani ili građane Kabo Verdea koji borave u Kabo Verdeu.

Međutim, ako su potreba ili namjera u pogledu čestog ili redovitog putovanja jasno ograničene na kraći boravak, valjanost vize za višekratni ulazak ograničava se na taj boravak, osobito ako je

| — | mandat, ako se radi o osobama obuhvaćenim točkom (a), |
| --- | --- |

—

mandat, ako se radi o osobama obuhvaćenim točkom (a),

| — | mandat stalnog člana službene delegacije, ako se radi o osobama obuhvaćenim točkom (b), |
| --- | --- |

—

mandat stalnog člana službene delegacije, ako se radi o osobama obuhvaćenim točkom (b),

| — | vrijeme provedeno u funkciji poslovnog čovjeka i predstavnika poduzeća, ako se radi o osobama obuhvaćenim točkom (c); ili |
| --- | --- |

—

vrijeme provedeno u funkciji poslovnog čovjeka i predstavnika poduzeća, ako se radi o osobama obuhvaćenim točkom (c); ili

| — | trajanje dozvola boravka izdanih građanima Kabo Verdea koji borave na državnom području države članice i građanima Unije koji borave u Kabo Verdeu, ako se radi o osobama obuhvaćenim točkom (d), |
| --- | --- |

—

trajanje dozvola boravka izdanih građanima Kabo Verdea koji borave na državnom području države članice i građanima Unije koji borave u Kabo Verdeu, ako se radi o osobama obuhvaćenim točkom (d),

kraće od pet godina.”.

Uzimajući u obzir profesionalni status tih kategorija osoba ili njihove obiteljske veze s građaninom Kabo Verdea ili Unije koji zakonito boravi na državnom području Kabo Verdea ili država članica, ili uzimajući u obzir srodnike građana Unije koji borave u državi članici čiji su državljani ili srodnike građana Kabo Verdea koji borave u Kabo Verdeu, opravdano je izdati im vizu za višekratni ulazak s rokom valjanosti od pet godina ili ograničenu na trajanje mandata ili zakonitog boravišta ako je riječ o razdoblju kraćem od pet godina.

Za osobe koje su obuhvaćene člankom 4. stavkom 1. točkom (a) potrebno je izdati potvrdu o njihovu profesionalnom statusu i o trajanju njihova mandata.

Ova se odredba neće primjenjivati na osobe koje su obuhvaćene člankom 4. stavkom 1. točkom (a) ako su one Sporazumom izuzete od zahtjevâ u pogledu viza, odnosno ako su imatelji diplomatskih ili službenih putovnica.

Za osobe koje su obuhvaćene člankom 4. stavkom 1. točkom (b) mora se predočiti dokaz o njihovu trajnom statusu člana delegacije i o potrebi redovitog sudjelovanja na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene.

Za osobe koje su obuhvaćene člankom 4. stavkom 1. točkom (c) mora se predočiti dokaz o njihovu profesionalnom statusu i o trajanju njihovih aktivnosti.

Za osobe koje su obuhvaćene člankom 4. stavkom 1. točkom (d) mora se predočiti dokaz o zakonitom boravištu pozivatelja.

U slučajevima kada je potreba ili namjera u pogledu čestog ili redovitog putovanja jasno ograničena na kraće razdoblje, valjanost vize za višekratni ulazak ograničava se na duljinu tog razdoblja.

Članak 4. stavak 2. Sporazuma glasi:

„2.   Diplomatske misije i konzularni uredi država članica i Kabo Verdea izdaju vize za višekratni ulazak koje vrijede godinu dana sljedećim kategorijama građana, pod uvjetom da su tijekom protekle godine dobili barem jednu vizu i da su je iskoristili u skladu sa zakonima o ulasku i boravištu na državnom području dotične države:

| (a) | predstavnicima organizacija civilnog društva koji redovito putuju u države članice ili Kabo Verde za potrebe stručnog osposobljavanja ili radi sudjelovanja na seminarima i konferencijama, uključujući u okviru programa razmjene; |
| --- | --- |

(a)

predstavnicima organizacija civilnog društva koji redovito putuju u države članice ili Kabo Verde za potrebe stručnog osposobljavanja ili radi sudjelovanja na seminarima i konferencijama, uključujući u okviru programa razmjene;

| (b) | osobama koje se bave slobodnim zanimanjem i koje sudjeluju na međunarodnim izložbama, konferencijama, simpozijima, seminarima ili drugim sličnim događajima, a koje redovito putuju u države članice ili Kabo Verde; |
| --- | --- |

(b)

osobama koje se bave slobodnim zanimanjem i koje sudjeluju na međunarodnim izložbama, konferencijama, simpozijima, seminarima ili drugim sličnim događajima, a koje redovito putuju u države članice ili Kabo Verde;

| (c) | osobama koje sudjeluju u znanstvenim, kulturnim ili umjetničkim aktivnostima, uključujući programe sveučilišne i druge razmjene, a koje redovito putuju u države članice ili Kabo Verde; |
| --- | --- |

(c)

osobama koje sudjeluju u znanstvenim, kulturnim ili umjetničkim aktivnostima, uključujući programe sveučilišne i druge razmjene, a koje redovito putuju u države članice ili Kabo Verde;

| (d) | sudionicima međunarodnih sportskih događaja i osobama koje ih prate u profesionalnom svojstvu; |
| --- | --- |

(d)

sudionicima međunarodnih sportskih događaja i osobama koje ih prate u profesionalnom svojstvu;

| (e) | novinarima i akreditiranim osobama koje ih prate u profesionalnom svojstvu; |
| --- | --- |

(e)

novinarima i akreditiranim osobama koje ih prate u profesionalnom svojstvu;

| (f) | učenicima, studentima i studentima poslijediplomskih studija i učiteljima u njihovoj pratnji, a koji putuju za potrebe studija ili stručnog osposobljavanja, uključujući programe razmjene i druge aktivnosti povezane sa školom; |
| --- | --- |

(f)

učenicima, studentima i studentima poslijediplomskih studija i učiteljima u njihovoj pratnji, a koji putuju za potrebe studija ili stručnog osposobljavanja, uključujući programe razmjene i druge aktivnosti povezane sa školom;

| (g) | predstavnicima vjerskih organizacija priznatih na Kabo Verdeu ili u državama članicama koji redovito putuju u države članice odnosno Kabo Verde; |
| --- | --- |

(g)

predstavnicima vjerskih organizacija priznatih na Kabo Verdeu ili u državama članicama koji redovito putuju u države članice odnosno Kabo Verde;

| (h) | redovitim posjetiteljima iz medicinskih razloga; |
| --- | --- |

(h)

redovitim posjetiteljima iz medicinskih razloga;

| (i) | sudionicima službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi prijatelji ili općinska tijela; |
| --- | --- |

(i)

sudionicima službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi prijatelji ili općinska tijela;

| (j) | članovima službenih delegacija koji, na temelju službenog poziva upućenog Kabo Verdeu, državama članicama ili Uniji, redovito sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili programima razmjene i na događajima na državnom području država članica ili Kabo Verdea organiziranima na poticaj međuvladinih organizacija. |
| --- | --- |

(j)

članovima službenih delegacija koji, na temelju službenog poziva upućenog Kabo Verdeu, državama članicama ili Uniji, redovito sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili programima razmjene i na događajima na državnom području država članica ili Kabo Verdea organiziranima na poticaj međuvladinih organizacija.

Međutim, ako su potreba ili namjera u pogledu čestog ili redovitog putovanja jasno ograničene na kraći boravak, valjanost vize za višekratni ulazak ograničava se na duljinu tog boravka.”.

Vize za višekratni ulazak s rokom valjanosti od godinu dana izdat će se gore navedenim kategorijama podnositelja zahtjeva za vizu ako je podnositelj zahtjeva za vizu u protekloj godini (12 mjeseci) dobio barem jednu vizu i iskoristio je u skladu sa zakonima o ulasku i boravku države koju je posjetio (na primjer, osoba nije prekoračila dopušteni boravak) te ako postoje razlozi za traženje vize za višekratni ulazak.

U slučajevima kada nije opravdano izdati vizu s rokom valjanosti od godinu dana (na primjer, ako je trajanje programa razmjene kraće od godine dana ili osoba ne treba putovati cijelu godinu), valjanost vize bit će kraća od godine dana, pod uvjetom da su ispunjeni ostali uvjeti za izdavanje vize.

Članak 4. stavci 3. i 4. Sporazuma glase:

„3.   Diplomatske misije i konzularni uredi država članica i Kabo Verdea izdaju vize za višekratni ulazak koje vrijede najmanje dvije, a najviše pet godina građanima koji potpadaju pod kategorije iz stavka 2. ovog članka, pod uvjetom da su tijekom dvije godine koje prethode podnošenju zahtjeva koristili jednogodišnju vizu za višekratni ulazak u skladu sa zakonima o ulasku i boravištu na državnom području države domaćina.

Međutim, ako su potreba ili namjera u pogledu čestog ili redovitog putovanja jasno ograničene na kraći boravak, valjanost vize za višekratni ulazak ograničava se na duljinu tog boravka.

4.   Ukupno trajanje boravka osoba iz stavaka 1. do 3. ovog članka ne prelazi 90 dana u razdoblju od 180 dana na državnom području država članica ili Kabo Verdea.”.

Vize za višekratni ulazak s rokom valjanosti od dvije do pet godina izdat će se kategorijama podnositelja zahtjeva za vizu navedenima u članku 4. stavku 2., pod uvjetom da su tijekom protekle dvije godine (24 mjeseca) iskoristili vize za višekratni ulazak s rokom valjanosti od najmanje godinu dana u skladu sa zakonima o ulasku i boravku države ili država koje posjećuju i da su razlozi za traženje izdavanja vize za višekratni ulazak još uvijek valjani. Treba napomenuti da će se viza s rokom valjanosti od dvije do pet godina izdati samo ako su podnositelju zahtjeva za vizu tijekom protekle dvije godine izdane dvije vize s rokom valjanosti od najmanje godinu dana, i ako ih je iskoristio u skladu sa zakonima o ulasku i boravku države koju posjećuje. Diplomatske misije i konzularni uredi na temelju procjene svakog zahtjeva za vizu odlučuju o roku valjanosti tih viza (od dvije do pet godina).

Ne postoji obveza izdavanja vize za višekratni ulazak ako podnositelj zahtjeva nije iskoristio prethodno izdanu vizu.

2.2.2   Pristojba za izdavanje vize

Pristojba za izdavanje vize

Članak 5. stavak 1. Sporazuma glasi:

„1.   Ne dovodeći u pitanje odredbe stavka 2., države članice ili Kabo Verde ne naplaćuju pristojbe za izdavanje vize sljedećim kategorijama osoba:

| (a) | članovima službenih delegacija koji, na temelju službenog poziva upućenog Kabo Verdeu, državama članicama ili Uniji, sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili službenim programima razmjene ili na događajima na državnom području države članice ili Kabo Verdea koje organiziraju međuvladine organizacije; |
| --- | --- |

(a)

članovima službenih delegacija koji, na temelju službenog poziva upućenog Kabo Verdeu, državama članicama ili Uniji, sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili službenim programima razmjene ili na događajima na državnom području države članice ili Kabo Verdea koje organiziraju međuvladine organizacije;

| (b) | djeci mlađoj od 12 godina; (5) |
| --- | --- |

(b)

djeci mlađoj od 12 godina; (5)

| (c) | učenicima, studentima, studentima poslijediplomskih studija i učiteljima u njihovoj pratnji koji putuju za potrebe studija ili izobrazbe; |
| --- | --- |

(c)

učenicima, studentima, studentima poslijediplomskih studija i učiteljima u njihovoj pratnji koji putuju za potrebe studija ili izobrazbe;

| (d) | istraživačima koji putuju za potrebe znanstvenog istraživanja; |
| --- | --- |

(d)

istraživačima koji putuju za potrebe znanstvenog istraživanja;

| (e) | osobama koje nisu starije od 25 godina i koje sudjeluju na seminarima, konferencijama ili sportskim, kulturnim ili obrazovnim aktivnostima koje organiziraju neprofitne organizacije.”. |
| --- | --- |

(e)

osobama koje nisu starije od 25 godina i koje sudjeluju na seminarima, konferencijama ili sportskim, kulturnim ili obrazovnim aktivnostima koje organiziraju neprofitne organizacije.”.

Navedene kategorije osoba u potpunosti su oslobođene od plaćanja pristojbe.

Članak 16. stavak 6. i članak 16. stavak 7. prvi podstavak Zakonika o vizama glase:

„6.   U pojedinačnim slučajevima, svota vizne pristojbe koja se naplaćuje, može se ne naplatiti ili umanjiti, ako to pridonosi promidžbi kulturnih ili sportskih interesa ili interesa u području vanjske politike, razvojne politike i drugim područjima važnog javnog interesa ili iz humanitarnih razloga.

7.   Vizna se pristojba naplaćuje u eurima, u nacionalnoj valuti treće zemlje ili u valuti koja se uobičajeno koristi u trećoj zemlji u kojoj je podnesen zahtjev, te se ne vraća osim u slučajevima iz članka 18. stavka 2. i članka 19. stavka 3.” (tj. slučajevi neprihvatljivog zahtjeva ili slučajevi u kojima konzulat nije nadležan).

Podnositelju zahtjeva iz Kabo Verdea, u skladu s člankom 16. stavkom 8. Zakonika o vizama, te građanima Unije, u skladu s Décret-Loi 27/2007 Kabo Verdea „izdaje se potvrda o uplaćenoj viznoj pristojbi.”

Članak 5. stavak 2. Sporazuma glasi:

„2.   Ako države članice ili Kabo Verde surađuju s vanjskim pružateljem usluga, mogu se naplatiti naknade za usluge. Naknada za usluge razmjerna je troškovima vanjskog pružatelja usluga u obavljanju njegovih zadaća i ne premašuje iznos od 30 EUR. Kabo Verde i jedna ili više dotičnih država članica zadržavaju mogućnost da svi podnositelji zahtjeva podnesu svoje zahtjeve izravno kod svojih konzulata.”.

Kategorije osoba izuzete od plaćanja pristojbe za izdavanje vize moraju platiti naknadu za usluge u slučaju da država članica surađuje s vanjskim pružateljem usluga.

Trenutačno ni jedna država članica nema dogovor o izdvajanju usluga s vanjskim pružateljima usluga u Kabo Verdeu.

2.2.3   Imatelji diplomatskih i službenih putovnica

Imatelji diplomatskih i službenih putovnica

Članak 8. Sporazuma glasi:

„1.   Građani Kabo Verdea ili država članica koji su imatelji važeće diplomatske ili službene putovnice mogu bez viza ulaziti, napuštati i prelaziti preko državnih područja država članica ili Kabo Verdea.

2.   Građani iz stavka 1. ovog članka mogu boraviti na državnim područjima država članica ili Kabo Verdea u razdoblju koje ne prelazi 90 dana u vremenu od 180 dana.”.

Postupci koji se odnose na upućivanje diplomata u države članice nisu obuhvaćeni Sporazumom. Primjenjuje se uobičajeni postupak akreditacije.

U Zajedničkoj izjavi priloženoj Sporazumu stranke su se suglasile da svaka od njih može tražiti djelomičnu suspenziju Sporazuma, a posebno članka 8., ako njegova provedba dovodi do toga da druga stranka počini zloupotrebu ili do ugrožavanja javne sigurnosti. Djelomična suspenzija Sporazuma mora se provoditi u skladu s postupkom navedenim u članku 12. stavku 5.

Ako dođe do suspenzije provedbe članka 8., stranke će pokrenuti savjetovanje u okviru Zajedničkog odbora u cilju rješavanja problema koji su doveli do suspenzije.

Stranke su se dogovorile da će prioritet biti osigurati visoku razinu sigurnosti diplomatskih i službenih putovnica, posebno uvođenjem biometrijskih identifikatora. Na razini Unije to će se osigurati u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Uredbi Vijeća (EZ) br. 2252/2004 (6).

6

III.   SURADNJA U POGLEDU SIGURNOSTI ISPRAVA

U Zajedničkoj izjavi priloženoj Sporazumu stranke su se suglasile da bi Zajednički odbor trebao ocijeniti utjecaj razine sigurnosti odgovarajućih putnih isprava na funkcioniranje Sporazuma. U tu svrhu, stranke su se obvezale redovito uzajamno izvješćivati o mjerama poduzetima u cilju sprječavanja multipliciranja putnih isprava, o razvoju tehničkih aspekata sigurnosti putnih isprava, kao i o postupku provjeravanja identiteta prilikom njihova izdavanja.

IV.   STATISTIČKI PODACI

Kako bi se Zajedničkom odboru omogućilo učinkovito praćenje provedbe Sporazuma, diplomatske misije i konzularni uredi Kabo Verdea i država članica moraju Komisiji svakih šest mjeseci dostavljati statističke podatke, ako je to moguće, razvrstane po mjesecima, o:

| — | broju izdanih viza za višekratni ulazak, |
| --- | --- |

—

broju izdanih viza za višekratni ulazak,

| — | rokovima valjanosti izdanih viza za višekratni ulazak; |
| --- | --- |

—

rokovima valjanosti izdanih viza za višekratni ulazak;

| — | broju viza izdanih bez plaćanja pristojbe za različite kategorije osobao buhvaćene Sporazumom. |
| --- | --- |

—

broju viza izdanih bez plaćanja pristojbe za različite kategorije osobao buhvaćene Sporazumom.

---

(1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (SL L 81, 21.3.2001., str. 1.).

1

(2)  Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (SL L 243, 15.9.2009., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (SL L 105, 13.4.2006., str. 1.).

3

(4)  SL L 239, 22.9.2000., str. 19.

4

(5)

5

Napomena: Kako bi se iskoristilo pravo na oslobađanje od plaćanja pristojbe za ovu kategoriju, podnositelji zahtjeva za vizu moraju priložiti dokaze o dobi.

(6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2252/2004 od 13. prosinca 2004. o standardima za sigurnosna obilježja i biometrijske podatke u putovnicama i putnim ispravama koje izdaju države članice (SL L 385, 29.12.2004., str. 1.).

6

---

| 9.12.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 323/22 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 323/22

---

DELEGIRANA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/2290

оd 12. lipnja 2015.

o privremenoj istovjetnosti sustava solventnosti na snazi u Australiji, na Bermudima, u Brazilu, Kanadi, Meksiku i Sjedinjenim Američkim Državama i primjenjivih na društva za osiguranje i reosiguranje sa sjedištem u tim zemljama

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Direktiva Solventnost II) (1), a posebno njezin članak 227. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Direktivom 2009/138/EZ uspostavlja se bonitetni sustav za društva za osiguranje i reosiguranje u Uniji zasnovan na riziku. Potpuna primjena Direktive 2009/138/EZ za osiguravatelje i reosiguravatelje u Uniji počet će 1. siječnja 2016. Premda će se Direktiva 2009/138/EZ u cijelosti primjenjivati od 1. siječnja 2016., Komisija već može donijeti ovu Delegiranu odluku na temelju članka 311. Direktive 2009/138/EZ. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom 2009/138/EZ uspostavlja se bonitetni sustav za društva za osiguranje i reosiguranje u Uniji zasnovan na riziku. Potpuna primjena Direktive 2009/138/EZ za osiguravatelje i reosiguravatelje u Uniji počet će 1. siječnja 2016. Premda će se Direktiva 2009/138/EZ u cijelosti primjenjivati od 1. siječnja 2016., Komisija već može donijeti ovu Delegiranu odluku na temelju članka 311. Direktive 2009/138/EZ.

| (2) | Članak 227. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost za osiguravatelje iz trećih zemalja koji su dio grupe sa sjedištem u Uniji. Pozitivnom odlukom o istovjetnosti iz članka 227. Direktive 2009/138/EZ s pomoću delegiranog akta Komisije omogućuje se da takve grupe za potrebe izračuna zahtjeva solventnosti grupe i prihvatljivih vlastitih sredstava pri upotrebi metode odbitaka i agregiranja kao metode konsolidacije za izvještavanje na razini grupe uzmu u obzir izračun kapitalnih zahtjeva i raspoloživi kapital (vlastita sredstva) prema pravilima jurisdikcije izvan EU-a umjesto izračuna na temelju Direktive 2009/138/EZ. |
| --- | --- |

(2)

Članak 227. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost za osiguravatelje iz trećih zemalja koji su dio grupe sa sjedištem u Uniji. Pozitivnom odlukom o istovjetnosti iz članka 227. Direktive 2009/138/EZ s pomoću delegiranog akta Komisije omogućuje se da takve grupe za potrebe izračuna zahtjeva solventnosti grupe i prihvatljivih vlastitih sredstava pri upotrebi metode odbitaka i agregiranja kao metode konsolidacije za izvještavanje na razini grupe uzmu u obzir izračun kapitalnih zahtjeva i raspoloživi kapital (vlastita sredstva) prema pravilima jurisdikcije izvan EU-a umjesto izračuna na temelju Direktive 2009/138/EZ.

| (3) | Člankom 227. stavkom 5. Direktive 2009/138/EZ predviđa se određivanje na određeno vrijeme privremene istovjetnosti trećih zemalja čiji sustavi solventnosti osiguranja ispunjuju određene kriterije. Odluka o privremenoj istovjetnosti vrijedi za razdoblje od deset godina s mogućnošću obnove. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 227. stavkom 5. Direktive 2009/138/EZ predviđa se određivanje na određeno vrijeme privremene istovjetnosti trećih zemalja čiji sustavi solventnosti osiguranja ispunjuju određene kriterije. Odluka o privremenoj istovjetnosti vrijedi za razdoblje od deset godina s mogućnošću obnove.

| (4) | Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje dostavilo je Komisiji mišljenje u skladu s člankom 33. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2) te tako dalo svoj doprinos procjeni trećih zemalja u skladu s člankom 227. stavkom 5. Direktive 2009/138/EZ (3). U pogledu Sjedinjenih Američkih Država dijalog o osiguranju koji je započeo 2012. u cilju postizanja poboljšanog međusobnog razumijevanja regulatornih i nadzornih sustava osiguranja bio je glavni okvir za međusobnu razmjenu informacija i vodio je do zaključka iz ove Odluke. |
| --- | --- |

(4)

Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje dostavilo je Komisiji mišljenje u skladu s člankom 33. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2) te tako dalo svoj doprinos procjeni trećih zemalja u skladu s člankom 227. stavkom 5. Direktive 2009/138/EZ (3). U pogledu Sjedinjenih Američkih Država dijalog o osiguranju koji je započeo 2012. u cilju postizanja poboljšanog međusobnog razumijevanja regulatornih i nadzornih sustava osiguranja bio je glavni okvir za međusobnu razmjenu informacija i vodio je do zaključka iz ove Odluke.

| (5) | U Australiji, u skladu s normama „Life and General Insurance Capital Standards” (LAGIC) (General Insurance Prudential Standard (GPS) 110: Capital Adequacy, Life Insurance Prudential Standards (LPS) 110: Capital Adequacy) osiguravatelj mora izračunati kapitalne zahtjeve za rizik osiguranja, rizik koncentracije osiguranja, rizik imovine, rizik koncentracije imovine, operativni rizik i korist agregiranja. Upotrebljava se pristup ukupne bilance. Postoji minimalni potrebni kapital (bonitetni kapitalni zahtjev (PCR), a osiguravatelji su dužni uspostaviti ICAAP (postupak procjene adekvatnosti internog kapitala) kojim se utvrđuju mjere za ispravljanje smanjenja kapitala ispod točaka utvrđenih iznad PCR-a. Osiguravatelji neživotnog osiguranja mogu upotrebljavati unutarnje modele koji podliježu odobrenju australskog tijela za bonitetne propise (APRA). GPS-om 220 i LPS-om 220 (upravljanje rizikom) zahtijeva se okvir upravljanja rizikom koji mora uključivati barem strategiju upravljanja rizikom u kojoj su opisane politike, postupci, nadležnosti uprave i unutarnje kontrole u području upravljanja rizicima. Osiguravatelji su dužni izvijestiti APRA-u o svojoj solventnosti, financijskom položaju, financijskim rezultatima, adekvatnosti kapitala, ulaganjima, imovini i koncentraciji imovine, premijama i podacima o odštetnim zahtjevima, obvezama u području politike i izvanbilančnim izloženostima. Prema Zakonu o trgovačkim društvima iz 2001. trgovačka društva dužna su izraditi i podnijeti godišnja financijska izvješća Australskoj komisiji za vrijednosne papire i ulaganja. Osiguravatelji životnog osiguranja, osiguravatelji neživotnog osiguranja i grupe osiguravatelja imaju dodatne obveze objave u vezi s upravljanjem kapitalom i adekvatnošću kapitala. APRA može prosljeđivati informacije drugim financijskim nadzornim tijelima, potpisnica je Multilateralnog memoranduma o razumijevanju o suradnji i razmjeni informacija Međunarodnog udruženja osiguravateljnih nadzornih tijela (IAIS MMoU) te je sklopila memorandume o razumijevanju sa stranim nadzornim tijelima (uključujući određeni broj nadzornih tijela iz Unije). APRA je samostalno nadležna za bonitetne propise i nadzor osiguravatelja te samo ona može izdati odobrenje za obavljanje poslova osiguranja u Australiji. APRA ima ovlasti izdavati bonitetne standarde koji imaju snagu zakona. U slučaju otkrivanja povjerljivih informacija dobivenih tijekom obavljanja dužnosti sadašnjim i bivšim zaposlenicima APRA-e prijete zakonske sankcije. Otkrivanje informacija sudu strogo je ograničeno. |
| --- | --- |

(5)

U Australiji, u skladu s normama „Life and General Insurance Capital Standards” (LAGIC) (General Insurance Prudential Standard (GPS) 110: Capital Adequacy, Life Insurance Prudential Standards (LPS) 110: Capital Adequacy) osiguravatelj mora izračunati kapitalne zahtjeve za rizik osiguranja, rizik koncentracije osiguranja, rizik imovine, rizik koncentracije imovine, operativni rizik i korist agregiranja. Upotrebljava se pristup ukupne bilance. Postoji minimalni potrebni kapital (bonitetni kapitalni zahtjev (PCR), a osiguravatelji su dužni uspostaviti ICAAP (postupak procjene adekvatnosti internog kapitala) kojim se utvrđuju mjere za ispravljanje smanjenja kapitala ispod točaka utvrđenih iznad PCR-a. Osiguravatelji neživotnog osiguranja mogu upotrebljavati unutarnje modele koji podliježu odobrenju australskog tijela za bonitetne propise (APRA). GPS-om 220 i LPS-om 220 (upravljanje rizikom) zahtijeva se okvir upravljanja rizikom koji mora uključivati barem strategiju upravljanja rizikom u kojoj su opisane politike, postupci, nadležnosti uprave i unutarnje kontrole u području upravljanja rizicima. Osiguravatelji su dužni izvijestiti APRA-u o svojoj solventnosti, financijskom položaju, financijskim rezultatima, adekvatnosti kapitala, ulaganjima, imovini i koncentraciji imovine, premijama i podacima o odštetnim zahtjevima, obvezama u području politike i izvanbilančnim izloženostima. Prema Zakonu o trgovačkim društvima iz 2001. trgovačka društva dužna su izraditi i podnijeti godišnja financijska izvješća Australskoj komisiji za vrijednosne papire i ulaganja. Osiguravatelji životnog osiguranja, osiguravatelji neživotnog osiguranja i grupe osiguravatelja imaju dodatne obveze objave u vezi s upravljanjem kapitalom i adekvatnošću kapitala. APRA može prosljeđivati informacije drugim financijskim nadzornim tijelima, potpisnica je Multilateralnog memoranduma o razumijevanju o suradnji i razmjeni informacija Međunarodnog udruženja osiguravateljnih nadzornih tijela (IAIS MMoU) te je sklopila memorandume o razumijevanju sa stranim nadzornim tijelima (uključujući određeni broj nadzornih tijela iz Unije). APRA je samostalno nadležna za bonitetne propise i nadzor osiguravatelja te samo ona može izdati odobrenje za obavljanje poslova osiguranja u Australiji. APRA ima ovlasti izdavati bonitetne standarde koji imaju snagu zakona. U slučaju otkrivanja povjerljivih informacija dobivenih tijekom obavljanja dužnosti sadašnjim i bivšim zaposlenicima APRA-e prijete zakonske sankcije. Otkrivanje informacija sudu strogo je ograničeno.

| (6) | Na Bermudima Zakonom o osiguranju utvrđuju se sljedeća dva kapitalna zahtjeva za osiguravatelje, osim vlastitih društava za osiguranje (4): najmanja granica solventnosti (MSM) i pojačani kapitalni zahtjev (ECR), a oba se primjenjuju na komercijalne osiguravatelje životnog i neživotnog osiguranja. ECR određuje se na temelju odgovarajućeg osnovnog potrebnog solventnog kapitala (BSCR) u skladu sa standardnom formulom ili na temelju odobrenog modela internog kapitala osiguravatelja pod uvjetom da je ECR jednak barem MSM-u osiguravatelja. BSCR-om su obuhvaćeni sljedeći rizici: kreditni rizik, rizik prinosa, tržišni rizik, premijski rizik, rizik pričuva, kamatni rizik, rizik katastrofe i operativni rizik. Razina ciljnog kapitala od 120 % ECR-a upotrebljava se kao prag za rano upozoravanje u pogledu solventnosti. Za različite kategorije osiguravatelja primjenjuju se različita pravila o kvalificiranom kapitalu. Zakon o osiguranju uključuje i odredbe o obvezama izvješćivanja društava o svojem stanju solventnosti. Bermudsko monetarno tijelo (BMA) neovisno je regulatorno i nadzorno tijelo. Većina bermudskih osiguravatelja dužna je izraditi dodatne financijske izvještaje u skladu s Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja, a inače osiguravatelji mogu upotrebljavati bilo koja opće prihvaćena računovodstvena načela koje priznaje BMA. Osiguravatelji su dužni objaviti svoje financijske izvještaje koji sadržavaju kvantitativne i kvalitativne informacije. BMA može sklapati sporazume i razmjenjivati informacije sa stranim nadzornim tijelima i potpisnik je IAIS MMoU-a. BMA obvezuju propisi o povjerljivosti u skladu s kojima se s informacijama o poslovanju ili poslovima financijskih institucija koje se nadziru ili o osobama koje se njima bave, a koje su dobili zaposlenici BMA-a, postupa kao se povjerljivim informacijama. |
| --- | --- |

(6)

Na Bermudima Zakonom o osiguranju utvrđuju se sljedeća dva kapitalna zahtjeva za osiguravatelje, osim vlastitih društava za osiguranje (4): najmanja granica solventnosti (MSM) i pojačani kapitalni zahtjev (ECR), a oba se primjenjuju na komercijalne osiguravatelje životnog i neživotnog osiguranja. ECR određuje se na temelju odgovarajućeg osnovnog potrebnog solventnog kapitala (BSCR) u skladu sa standardnom formulom ili na temelju odobrenog modela internog kapitala osiguravatelja pod uvjetom da je ECR jednak barem MSM-u osiguravatelja. BSCR-om su obuhvaćeni sljedeći rizici: kreditni rizik, rizik prinosa, tržišni rizik, premijski rizik, rizik pričuva, kamatni rizik, rizik katastrofe i operativni rizik. Razina ciljnog kapitala od 120 % ECR-a upotrebljava se kao prag za rano upozoravanje u pogledu solventnosti. Za različite kategorije osiguravatelja primjenjuju se različita pravila o kvalificiranom kapitalu. Zakon o osiguranju uključuje i odredbe o obvezama izvješćivanja društava o svojem stanju solventnosti. Bermudsko monetarno tijelo (BMA) neovisno je regulatorno i nadzorno tijelo. Većina bermudskih osiguravatelja dužna je izraditi dodatne financijske izvještaje u skladu s Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja, a inače osiguravatelji mogu upotrebljavati bilo koja opće prihvaćena računovodstvena načela koje priznaje BMA. Osiguravatelji su dužni objaviti svoje financijske izvještaje koji sadržavaju kvantitativne i kvalitativne informacije. BMA može sklapati sporazume i razmjenjivati informacije sa stranim nadzornim tijelima i potpisnik je IAIS MMoU-a. BMA obvezuju propisi o povjerljivosti u skladu s kojima se s informacijama o poslovanju ili poslovima financijskih institucija koje se nadziru ili o osobama koje se njima bave, a koje su dobili zaposlenici BMA-a, postupa kao se povjerljivim informacijama.

| (7) | U Brazilu Zakonom o osiguranju br. 73/1966 određuje se da osiguravatelji, kako bi mogli jamčiti za sve svoje obveze, utvrde tehničke pričuve, posebna sredstva i odredbe u skladu s kriterijima koje je uspostavilo Nacionalno vijeće privatnog osiguranja (CNSP). Prema rezoluciji CNSP-a br. 316 minimalni potrebni kapital (CMR) je ili osnovni kapital ili rizični kapital, ovisno o tome koji je veći. Osnovni kapital je fiksni iznos povezan s vrstom subjekta i regijama u kojima je dobio odobrenje za rad, a rizični kapital je zbroj kapitalnih zahtjeva za preuzeti, kreditni, operativni i tržišni rizik. Za većinu osiguravatelja rizični kapital veći je od osnovnog kapitala, što znači da čini CMR. Rezolucijom CNSP-a br. 3162/2014 utvrđuju se pravila za upotrebu internog modela koji je alternativa standardnoj formuli za izračun CMR-a. Moraju se primjenjivati minimalni zahtjevi korporativnog upravljanja. Osiguravatelji su dužni provoditi interne kontrole svojih djelatnosti, informacijskih sustava te poštovanja pravnih zahtjeva. Tijelo Superintendência de Seguros Privados (SUSEP) nadležno je za nadzor brazilskog osiguranja. SUSEP djeluje u okviru Ministarstva financija kao izvršno tijelo koje se bavi propisima koje CNSP. Upravljačko vijeće SUSEP-a ovlašteno je samostalno utvrđivati opće politike SUSEP-a za uređivanje i poštovanje rezolucija CNSP-a u području njegove nadležnosti. Osiguravatelji su dužni SUSEP-u jedanput mjesečno dostaviti podatke o kapitalu, imovini, obvezama, prihodima i rashodima, a na tromjesečnoj osnovi pojedinosti o poslovanju, bilancu te račun dobiti i gubitka; osiguravatelji su dužni objaviti svoje financijske izvještaje koji sadržavaju kvantitativne i kvalitativne informacije. SUSEP može sklapati sporazume i razmjenjivati informacije sa stranim nadzornim tijelima i potpisnik je IAIS MMoU-a. Informacije se mogu upotrebljavati samo za potrebe nadzora u okviru nadzornih funkcija SUSEP-a. Nadalje, informacije dobivene od drugog nadležnog tijela upotrebljavaju se samo za potrebe tog zahtjeva. Sadašnji i bivši zaposlenici SUSEP-a imaju zakonsku obvezu povjerljivosti. |
| --- | --- |

(7)

U Brazilu Zakonom o osiguranju br. 73/1966 određuje se da osiguravatelji, kako bi mogli jamčiti za sve svoje obveze, utvrde tehničke pričuve, posebna sredstva i odredbe u skladu s kriterijima koje je uspostavilo Nacionalno vijeće privatnog osiguranja (CNSP). Prema rezoluciji CNSP-a br. 316 minimalni potrebni kapital (CMR) je ili osnovni kapital ili rizični kapital, ovisno o tome koji je veći. Osnovni kapital je fiksni iznos povezan s vrstom subjekta i regijama u kojima je dobio odobrenje za rad, a rizični kapital je zbroj kapitalnih zahtjeva za preuzeti, kreditni, operativni i tržišni rizik. Za većinu osiguravatelja rizični kapital veći je od osnovnog kapitala, što znači da čini CMR. Rezolucijom CNSP-a br. 3162/2014 utvrđuju se pravila za upotrebu internog modela koji je alternativa standardnoj formuli za izračun CMR-a. Moraju se primjenjivati minimalni zahtjevi korporativnog upravljanja. Osiguravatelji su dužni provoditi interne kontrole svojih djelatnosti, informacijskih sustava te poštovanja pravnih zahtjeva. Tijelo Superintendência de Seguros Privados (SUSEP) nadležno je za nadzor brazilskog osiguranja. SUSEP djeluje u okviru Ministarstva financija kao izvršno tijelo koje se bavi propisima koje CNSP. Upravljačko vijeće SUSEP-a ovlašteno je samostalno utvrđivati opće politike SUSEP-a za uređivanje i poštovanje rezolucija CNSP-a u području njegove nadležnosti. Osiguravatelji su dužni SUSEP-u jedanput mjesečno dostaviti podatke o kapitalu, imovini, obvezama, prihodima i rashodima, a na tromjesečnoj osnovi pojedinosti o poslovanju, bilancu te račun dobiti i gubitka; osiguravatelji su dužni objaviti svoje financijske izvještaje koji sadržavaju kvantitativne i kvalitativne informacije. SUSEP može sklapati sporazume i razmjenjivati informacije sa stranim nadzornim tijelima i potpisnik je IAIS MMoU-a. Informacije se mogu upotrebljavati samo za potrebe nadzora u okviru nadzornih funkcija SUSEP-a. Nadalje, informacije dobivene od drugog nadležnog tijela upotrebljavaju se samo za potrebe tog zahtjeva. Sadašnji i bivši zaposlenici SUSEP-a imaju zakonsku obvezu povjerljivosti.

| (8) | U Kanadi, prema Zakonu o društvima za osiguranje, osiguravatelji su dužni držati adekvatni kapital. Smjernicama koje je objavio Ured nadzornika financijskih institucija (OSFI) utvrđuju se detaljni standardi. Primjenjivi kapitalni zahtjevi za osiguravatelje jesu „Minimum Continuing Capital and Surplus Requirement” (smjernice MCCSR) za osiguravatelje životnog osiguranja i „Minimum Capital Test” (smjernice MCT) za osiguravatelje neživotnog osiguranja. MCCSR-om i MCT-om rješavaju se rizici povezani s imovinom i obvezama u bilanci i izvan nje. Osiguravatelji neživotnog osiguranja dužni su imati kapital koji premašuje 100 % MCT-a, dok su osiguravatelji životnog osiguranja dužni imati kapital koji premašuje 120 % MCCSR-a. Ispod tih razina osiguravateljima nije dopušteno poslovati. Osim tih zahtjeva, postoji nadzorna ciljna razina kapitala od 150 % MCT-a za osiguravatelje neživotnog osiguranja odnosno MCCSR-a za osiguravatelje životnog osiguranja. Kapitalni zahtjevi izračunavaju se u skladu sa standardnom formulom, a upotreba internih modela dopuštena je samo u vrlo ograničenim slučajevima. Osiguravatelji su isto tako dužni utvrditi internu ciljnu stopu kapitala na temelju vlastite procjene rizika i solventnosti (ORSA), uključujući nepropisane testove otpornosti na stresove kojima se uzimaju u obzir specifičnosti osiguravatelja. Ured nadzornika financijskih institucija (OSFI), kanadsko nadzorno tijelo za osiguranje, samostalna je savezna agencija koja se sama financira. Svaki regulirani osiguravatelj dužan je predati OSFI-ju revidirane godišnje izvještaje i dodatne informacije zajedno s revizorskim izvješćem, izvješćem imenovanog aktuara, izvješćem o dinamičkom testiranju adekvatnosti kapitala koje sadržava sažetak rezultata različitih testova otpornosti na stresove i tromjesečnu evidenciju o stanju kapitala. Osiguravatelji su također dužni jedanput godišnje izraditi ORSA-u u kojoj se određuje cilj internog kapitala, dostupnu na zahtjev. OSFI može sklapati sporazume i razmjenjivati informacije sa stranim nadzornim tijelima i pristupio je IAIS MMoU-u u srpnju 2012. OSFI obvezuju propisi o povjerljivosti u skladu s kojima se s informacijama o poslovanju ili poslovima financijskih institucija koje se nadziru ili o osobama koje se njima bave, a koje su dobili zaposlenici OSFI-ja, postupa kao se povjerljivim informacijama. |
| --- | --- |

(8)

U Kanadi, prema Zakonu o društvima za osiguranje, osiguravatelji su dužni držati adekvatni kapital. Smjernicama koje je objavio Ured nadzornika financijskih institucija (OSFI) utvrđuju se detaljni standardi. Primjenjivi kapitalni zahtjevi za osiguravatelje jesu „Minimum Continuing Capital and Surplus Requirement” (smjernice MCCSR) za osiguravatelje životnog osiguranja i „Minimum Capital Test” (smjernice MCT) za osiguravatelje neživotnog osiguranja. MCCSR-om i MCT-om rješavaju se rizici povezani s imovinom i obvezama u bilanci i izvan nje. Osiguravatelji neživotnog osiguranja dužni su imati kapital koji premašuje 100 % MCT-a, dok su osiguravatelji životnog osiguranja dužni imati kapital koji premašuje 120 % MCCSR-a. Ispod tih razina osiguravateljima nije dopušteno poslovati. Osim tih zahtjeva, postoji nadzorna ciljna razina kapitala od 150 % MCT-a za osiguravatelje neživotnog osiguranja odnosno MCCSR-a za osiguravatelje životnog osiguranja. Kapitalni zahtjevi izračunavaju se u skladu sa standardnom formulom, a upotreba internih modela dopuštena je samo u vrlo ograničenim slučajevima. Osiguravatelji su isto tako dužni utvrditi internu ciljnu stopu kapitala na temelju vlastite procjene rizika i solventnosti (ORSA), uključujući nepropisane testove otpornosti na stresove kojima se uzimaju u obzir specifičnosti osiguravatelja. Ured nadzornika financijskih institucija (OSFI), kanadsko nadzorno tijelo za osiguranje, samostalna je savezna agencija koja se sama financira. Svaki regulirani osiguravatelj dužan je predati OSFI-ju revidirane godišnje izvještaje i dodatne informacije zajedno s revizorskim izvješćem, izvješćem imenovanog aktuara, izvješćem o dinamičkom testiranju adekvatnosti kapitala koje sadržava sažetak rezultata različitih testova otpornosti na stresove i tromjesečnu evidenciju o stanju kapitala. Osiguravatelji su također dužni jedanput godišnje izraditi ORSA-u u kojoj se određuje cilj internog kapitala, dostupnu na zahtjev. OSFI može sklapati sporazume i razmjenjivati informacije sa stranim nadzornim tijelima i pristupio je IAIS MMoU-u u srpnju 2012. OSFI obvezuju propisi o povjerljivosti u skladu s kojima se s informacijama o poslovanju ili poslovima financijskih institucija koje se nadziru ili o osobama koje se njima bave, a koje su dobili zaposlenici OSFI-ja, postupa kao se povjerljivim informacijama.

| (9) | U Meksiku zakon o utvrđivanju revidiranog bonitetnog okvira osiguranja po nazivom Ley de Instituciones de Seguros y de Fianzas (LISF) stupio je na snagu 4. travnja 2015. U skladu s LISF-om primjenjuje se potrebni solventni kapital (SCR) kojim su obuhvaćeni preuzeti rizici, financijski rizici i rizici druge ugovorne strane. Testiranje otpornosti na stresove provodi se barem jedanput godišnje (dinamičko testiranje solventnosti). U meksičkom se sustavu dopušta upotreba standardne formule ili internog modela za izračun SCR-a. Tijelo Comisión Nacional de Seguros y Fianzas (CNSF) nadležno je za nadzor osiguravatelja životnog i neživotnog osiguranja u Meksiku, može samostalno izdavati i oduzimati dozvole društvima za osiguranje te provodi testove otpornosti na stresove barem jedanput godišnje. Osiguravatelji su dužni CNSF-u dostavljati podatke o svojoj organizaciji, operacijama, računovodstvu, ulaganjima i kapitalu barem na tromjesečnoj osnovi; isto su tako dužni objaviti svoje ciljeve, politike i praksu u zadržavanju, prijenosu i ublažavanju rizika te kvantitativne i kvalitativne informacije o svojim operacijama, tehničkoj i financijskoj situaciji i rizicima. CNSF može surađivati i razmjenjivati informacije sa stranim nadzornim tijelima ako postoji sporazum o razmjeni informacija; na snazi je određeni broj takvih sporazuma, a CNSF je 2010. podnio zahtjev za pristupanje IAIS MMoU-u. Ako postoji sporazum o razmjeni informacija između CNSF-a i stranog nadzornog tijela, CNSF je dužan zatražiti od stranog nadzornog tijela suglasnost prije otkrivanja informacija koje je to tijelo dostavilo. Nijednoj osobi koja je ili je bila zaposlena u CNSF-u nije dopušteno otkrivanje povjerljivih informacija; zahtjevi o čuvanju poslovne tajne utvrđeni su nacionalnim pravom, a svako kršenje obveze čuvanja poslovne tajne vodi do sankcija. |
| --- | --- |

(9)

U Meksiku zakon o utvrđivanju revidiranog bonitetnog okvira osiguranja po nazivom Ley de Instituciones de Seguros y de Fianzas (LISF) stupio je na snagu 4. travnja 2015. U skladu s LISF-om primjenjuje se potrebni solventni kapital (SCR) kojim su obuhvaćeni preuzeti rizici, financijski rizici i rizici druge ugovorne strane. Testiranje otpornosti na stresove provodi se barem jedanput godišnje (dinamičko testiranje solventnosti). U meksičkom se sustavu dopušta upotreba standardne formule ili internog modela za izračun SCR-a. Tijelo Comisión Nacional de Seguros y Fianzas (CNSF) nadležno je za nadzor osiguravatelja životnog i neživotnog osiguranja u Meksiku, može samostalno izdavati i oduzimati dozvole društvima za osiguranje te provodi testove otpornosti na stresove barem jedanput godišnje. Osiguravatelji su dužni CNSF-u dostavljati podatke o svojoj organizaciji, operacijama, računovodstvu, ulaganjima i kapitalu barem na tromjesečnoj osnovi; isto su tako dužni objaviti svoje ciljeve, politike i praksu u zadržavanju, prijenosu i ublažavanju rizika te kvantitativne i kvalitativne informacije o svojim operacijama, tehničkoj i financijskoj situaciji i rizicima. CNSF može surađivati i razmjenjivati informacije sa stranim nadzornim tijelima ako postoji sporazum o razmjeni informacija; na snazi je određeni broj takvih sporazuma, a CNSF je 2010. podnio zahtjev za pristupanje IAIS MMoU-u. Ako postoji sporazum o razmjeni informacija između CNSF-a i stranog nadzornog tijela, CNSF je dužan zatražiti od stranog nadzornog tijela suglasnost prije otkrivanja informacija koje je to tijelo dostavilo. Nijednoj osobi koja je ili je bila zaposlena u CNSF-u nije dopušteno otkrivanje povjerljivih informacija; zahtjevi o čuvanju poslovne tajne utvrđeni su nacionalnim pravom, a svako kršenje obveze čuvanja poslovne tajne vodi do sankcija.

| (10) | U Sjedinjenim Američkim Državama, uređivanje i nadzor društava za osiguranje i reosiguranje uglavnom je na razini saveznih država. Osiguravatelji su dužni poštovati odgovarajuće zakone svake savezne države u kojoj se sklapaju osiguranja, a nadzor osiguranja u rukama je neovisnih državnih nadzornih tijela koja odgovaraju povjerenicima za osiguranje. Zahtjevi saveznih država za adekvatnost kapitala temelje se na oglednom zakonu o kapitalu zasnovanom na riziku (RBC) Nacionalnog udruženja povjerenika za osiguranje (NAIC) koji su donijele sve savezne države. Standardnom formulom RBC-a obuhvaćena je većina značajnih rizika za sve glavne vrste osiguranja (životno osiguranje, osiguranje imovine i odgovornosti i zdravstveno osiguranje) i njome se omogućuje upotreba internog modela za određene proizvode i module rizika. RBC se izračunava primjenom faktora na različite stavke povezane s imovinom, premijama, odštetnim zahtjevima, troškovima i rezervama. Postoje sljedeće četiri razine kvantitativnih kapitalnih zahtjeva s različitim nadzornim intervencijama za svaku razinu: mjere na razini društva, mjere na regulatornoj razini, razina ovlaštene kontrole i razina obvezne kontrole. U okviru sustava Sjedinjenih Američkih Država postoji ORSA za osiguravatelje usporediva s onom iz Direktive Solventnost II. U pogledu izvješćivanja i transparentnosti postoje standardizirani zahtjevi za izvješćivanje kojima je uglavnom obuhvaćeno sljedeće: poslovanje i rezultati, profil rizičnosti, upotrijebljene metode vrednovanja i pretpostavke, kapitalni zahtjevi i upravljanje. Financijska se izvješća, uključujući aktuarsko mišljenje i revizorsko izvješće javno objavljuju. Povjerenici za osiguranje saveznih država mogu razmjenjivati povjerljive informacije sa stranim nadzornim tijelima pod uvjetom da se primatelj slaže s tim da poštuje obvezu povjerljivosti informacija. Također mogu sklapati sporazume kojima se uređuje razmjena i upotreba povjerljivih informacija. Nadzorna tijela Unije i nadzorna tijela saveznih država za osiguranje potpisali su nekoliko memoranduma o razumijevanju o razmjeni informacija, nekoliko je nadzornih tijela saveznih država za osiguranje potpisalo IAIS MMoU, dok ih je još nekoliko nedavno podnijelo zahtjev. Obvezom čuvanja povjerljivosti, uključenom u zakonodavstvo saveznih država na temelju oglednog zakona NAIC-a, predviđa se da su informacije koje su primila nadzorna tijela saveznih država povjerljive i da nadzorna tijela saveznih država poštuju povjerljivost informacija koje su dostavila strana nadzorna tijela. U skladu sa zakonodavstvom na razini saveznih država zaposlenici nadzornih tijela saveznih država imaju obvezu čuvanja poslovne tajne. |
| --- | --- |

(10)

U Sjedinjenim Američkim Državama, uređivanje i nadzor društava za osiguranje i reosiguranje uglavnom je na razini saveznih država. Osiguravatelji su dužni poštovati odgovarajuće zakone svake savezne države u kojoj se sklapaju osiguranja, a nadzor osiguranja u rukama je neovisnih državnih nadzornih tijela koja odgovaraju povjerenicima za osiguranje. Zahtjevi saveznih država za adekvatnost kapitala temelje se na oglednom zakonu o kapitalu zasnovanom na riziku (RBC) Nacionalnog udruženja povjerenika za osiguranje (NAIC) koji su donijele sve savezne države. Standardnom formulom RBC-a obuhvaćena je većina značajnih rizika za sve glavne vrste osiguranja (životno osiguranje, osiguranje imovine i odgovornosti i zdravstveno osiguranje) i njome se omogućuje upotreba internog modela za određene proizvode i module rizika. RBC se izračunava primjenom faktora na različite stavke povezane s imovinom, premijama, odštetnim zahtjevima, troškovima i rezervama. Postoje sljedeće četiri razine kvantitativnih kapitalnih zahtjeva s različitim nadzornim intervencijama za svaku razinu: mjere na razini društva, mjere na regulatornoj razini, razina ovlaštene kontrole i razina obvezne kontrole. U okviru sustava Sjedinjenih Američkih Država postoji ORSA za osiguravatelje usporediva s onom iz Direktive Solventnost II. U pogledu izvješćivanja i transparentnosti postoje standardizirani zahtjevi za izvješćivanje kojima je uglavnom obuhvaćeno sljedeće: poslovanje i rezultati, profil rizičnosti, upotrijebljene metode vrednovanja i pretpostavke, kapitalni zahtjevi i upravljanje. Financijska se izvješća, uključujući aktuarsko mišljenje i revizorsko izvješće javno objavljuju. Povjerenici za osiguranje saveznih država mogu razmjenjivati povjerljive informacije sa stranim nadzornim tijelima pod uvjetom da se primatelj slaže s tim da poštuje obvezu povjerljivosti informacija. Također mogu sklapati sporazume kojima se uređuje razmjena i upotreba povjerljivih informacija. Nadzorna tijela Unije i nadzorna tijela saveznih država za osiguranje potpisali su nekoliko memoranduma o razumijevanju o razmjeni informacija, nekoliko je nadzornih tijela saveznih država za osiguranje potpisalo IAIS MMoU, dok ih je još nekoliko nedavno podnijelo zahtjev. Obvezom čuvanja povjerljivosti, uključenom u zakonodavstvo saveznih država na temelju oglednog zakona NAIC-a, predviđa se da su informacije koje su primila nadzorna tijela saveznih država povjerljive i da nadzorna tijela saveznih država poštuju povjerljivost informacija koje su dostavila strana nadzorna tijela. U skladu sa zakonodavstvom na razini saveznih država zaposlenici nadzornih tijela saveznih država imaju obvezu čuvanja poslovne tajne.

| (11) | Na osnovi tih procjena trebalo bi se smatrati da sustavi solventnosti trećih zemalja obuhvaćeni ovom Odlukom ispunjuju kriterije za privremenu istovjetnost iz članka 227. stavka 5. Direktive 2009/138/EZ, osim pravila o vlastitim društvima za osiguranje na Bermudima koja podliježu drugom regulatornom sustavu. |
| --- | --- |

(11)

Na osnovi tih procjena trebalo bi se smatrati da sustavi solventnosti trećih zemalja obuhvaćeni ovom Odlukom ispunjuju kriterije za privremenu istovjetnost iz članka 227. stavka 5. Direktive 2009/138/EZ, osim pravila o vlastitim društvima za osiguranje na Bermudima koja podliježu drugom regulatornom sustavu.

| (12) | Početno razdoblje privremene istovjetnosti određeno ovom Odlukom trebalo bi biti deset godina. Unatoč tome Komisija može u bilo koje vrijeme provesti posebno preispitivanje određene treće zemlje ili državnog područja izvan okvira općeg preispitivanja ako je zbog relevantnih događaja potrebno da Komisija ponovno procijeni istovjetnost određenu ovom Odlukom. Komisija bi stoga trebala nastaviti pratiti, uz tehničku pomoć EIOPA-e, razvoj sustava koji su na snazi u trećim zemljama obuhvaćenima ovom Odlukom i ispunjivanje uvjeta na temelju kojih je donesena ova Odluka. |
| --- | --- |

(12)

Početno razdoblje privremene istovjetnosti određeno ovom Odlukom trebalo bi biti deset godina. Unatoč tome Komisija može u bilo koje vrijeme provesti posebno preispitivanje određene treće zemlje ili državnog područja izvan okvira općeg preispitivanja ako je zbog relevantnih događaja potrebno da Komisija ponovno procijeni istovjetnost određenu ovom Odlukom. Komisija bi stoga trebala nastaviti pratiti, uz tehničku pomoć EIOPA-e, razvoj sustava koji su na snazi u trećim zemljama obuhvaćenima ovom Odlukom i ispunjivanje uvjeta na temelju kojih je donesena ova Odluka.

| (13) | Direktiva 2009/138/EZ primjenjuje se od 1. siječnja 2016. Stoga bi se ovom Odlukom od tog datuma trebala odobriti i privremena istovjetnost, |
| --- | --- |

(13)

Direktiva 2009/138/EZ primjenjuje se od 1. siječnja 2016. Stoga bi se ovom Odlukom od tog datuma trebala odobriti i privremena istovjetnost,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sustavi solventnosti na snazi u Australiji, na Bermudima (osim pravila o vlastitim društvima za osiguranje), u Brazilu, Kanadi, Meksiku i Sjedinjenim Američkim Državama i primjenjivi na društva za osiguranje i reosiguranje sa sjedištem u tim zemljama smatraju se privremeno istovjetnima sustavu iz glave I. poglavlja VI. Direktive 2009/138/EZ.

Članak 2.

Privremena istovjetnost odobrava se za razdoblje od deset godina od 1. siječnja 2016.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. lipnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 335, 17.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).

2

(3)  EIOPA-ina analiza istovjetnosti Brazila, 10. ožujka 2015.

3

EIOPA-ina procjena istovjetnosti Bermuda, 9. ožujka 2015.

EIOPA-ina analiza istovjetnosti Kanade, 28. siječnja 2015.

EIOPA-ina analiza istovjetnosti Australije, 16. srpnja 2013.

EIOPA-ina analiza istovjetnosti Meksika, 16. srpnja 2013.

(4)  Zakonom o osiguranju utvrđuju se različite kategorije osiguravatelja koji podliježu različitim pravilima. Vlastiti osiguravatelji posebna su kategorija osiguratelja koja nije uključena u procjenu EIOPA-e i nije obuhvaćena ovim aktom.

4

---

| 9.12.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 323/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 323/27

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/2291

оd 7. prosinca 2015.

o izmjeni Provedbene odluke 2013/722/EU u pogledu najvećeg iznosa financijskog doprinosa Unije za program za iskorjenjivanje bjesnoće u Latviji u 2014. godini

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 8607)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/470/EZ od 25. svibnja 2009. o troškovima u području veterinarstva (1), a posebno njezin članak 27. stavak 5.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o utvrđivanju odredaba za upravljanje rashodima koji se odnose na prehrambeni lanac, zdravlje i dobrobit životinja te na biljno zdravstvo i biljni reprodukcijski materijal, o izmjeni direktiva Vijeća 98/56/EZ, 2000/29/EZ i 2008/90/EZ, uredbi (EZ) br. 178/2002, (EZ) br. 882/2004 i (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća, Direktive 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 66/399/EEZ, 76/894/EEZ i 2009/470/EZ (2), a posebno njezin članak 13. stavke 3. i 5. te članak 45. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Člankom 11. stavkom 3. Provedbene odluke 2013/722/EU (3) odobrava se višegodišnji program za iskorjenjivanje bjesnoće koji je podnijela Latvija za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2016. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 11. stavkom 3. Provedbene odluke 2013/722/EU (3) odobrava se višegodišnji program za iskorjenjivanje bjesnoće koji je podnijela Latvija za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2016.

| (2) | U skladu s člankom 11. stavkom 6. točkom (c) podtočkom vi. Provedbene odluke 2013/722/EU, najveći iznos financijskog doprinosa Unije za program za iskorjenjivanje bjesnoće koji je podnijela Latvija u 2014. godini početno je iznosio 1 225 000 EUR. U skladu s člankom 11. stavkom 7. točkom (c) podtočkom ii. te Odluke najveći iznos doprinosa za dio programa koji se provodi u zaštitnoj zoni u Bjelarusu utvrđen je na 475 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 11. stavkom 6. točkom (c) podtočkom vi. Provedbene odluke 2013/722/EU, najveći iznos financijskog doprinosa Unije za program za iskorjenjivanje bjesnoće koji je podnijela Latvija u 2014. godini početno je iznosio 1 225 000 EUR. U skladu s člankom 11. stavkom 7. točkom (c) podtočkom ii. te Odluke najveći iznos doprinosa za dio programa koji se provodi u zaštitnoj zoni u Bjelarusu utvrđen je na 475 000 EUR.

| (3) | Nakon Komisijine ocjene privremenog tehničkog i privremenog financijskog izvješća koja su države članice predale u skladu s člankom 27. stavkom 7. Odluke 2009/470/EZ o troškovima nastalima za financiranje programa iskorjenjivanja u 2014. godini, Provedbenom odlukom Komisije 2014/925/EU (4) izmijenjeni su maksimalni iznosi za te programe. |
| --- | --- |

(3)

Nakon Komisijine ocjene privremenog tehničkog i privremenog financijskog izvješća koja su države članice predale u skladu s člankom 27. stavkom 7. Odluke 2009/470/EZ o troškovima nastalima za financiranje programa iskorjenjivanja u 2014. godini, Provedbenom odlukom Komisije 2014/925/EU (4) izmijenjeni su maksimalni iznosi za te programe.

| (4) | Člankom 5. stavkom 17. Provedbene odluke 2014/925/EU izmijenjen je članak 11. stavak 6. točka (c) podtočka vi. Provedbene odluke 2013/722/EU i određeno je da najveći iznos financijskog doprinosa Unije za program za iskorjenjivanje bjesnoće koji je podnijela Latvija u 2014. godini iznosi 400 000 EUR. Člankom 5. stavkom 18. Provedbene odluke 2014/925/EU izmijenjen je članak 11. stavak 7. točka (c) podtočka ii. Provedbene odluke 2013/722/EU i određeno je da najveći iznos financijskog doprinosa Unije za dio tog programa koji se provodi u zaštitnoj zoni u Bjelarusu također iznosi 400 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Člankom 5. stavkom 17. Provedbene odluke 2014/925/EU izmijenjen je članak 11. stavak 6. točka (c) podtočka vi. Provedbene odluke 2013/722/EU i određeno je da najveći iznos financijskog doprinosa Unije za program za iskorjenjivanje bjesnoće koji je podnijela Latvija u 2014. godini iznosi 400 000 EUR. Člankom 5. stavkom 18. Provedbene odluke 2014/925/EU izmijenjen je članak 11. stavak 7. točka (c) podtočka ii. Provedbene odluke 2013/722/EU i određeno je da najveći iznos financijskog doprinosa Unije za dio tog programa koji se provodi u zaštitnoj zoni u Bjelarusu također iznosi 400 000 EUR.

| (5) | Dogodila se pogreška u novoodređenom najvećem iznosu financijskog doprinosa Unije za program za iskorjenjivanje bjesnoće koji je podnijela Latvija u 2014. godini. Točnije, u skladu s člankom 11. stavkom 6. točkom (c) podtočkom vi. i člankom 11. stavkom 7. točkom (c) podtočkom ii. Provedbene odluke 2013/722/EU kako je izmijenjena, da je dio programa koji se provodi u zaštitnoj zoni u Bjelarusu bio pravilno proveden, a 400 000 EUR iskorišteno, ne bi bio moguć daljnji financijski doprinos Unije dijelu programa koji se provodi u Latviji. To nije u skladu s globalnom strategijom za iskorjenjivanje bjesnoće u Europskoj uniji, koja se temelji na uklanjanju te bolesti iz država članica i na stvaranju zaštitnih zona uz vanjske granice Unije radi sprječavanja povratka bolesti. |
| --- | --- |

(5)

Dogodila se pogreška u novoodređenom najvećem iznosu financijskog doprinosa Unije za program za iskorjenjivanje bjesnoće koji je podnijela Latvija u 2014. godini. Točnije, u skladu s člankom 11. stavkom 6. točkom (c) podtočkom vi. i člankom 11. stavkom 7. točkom (c) podtočkom ii. Provedbene odluke 2013/722/EU kako je izmijenjena, da je dio programa koji se provodi u zaštitnoj zoni u Bjelarusu bio pravilno proveden, a 400 000 EUR iskorišteno, ne bi bio moguć daljnji financijski doprinos Unije dijelu programa koji se provodi u Latviji. To nije u skladu s globalnom strategijom za iskorjenjivanje bjesnoće u Europskoj uniji, koja se temelji na uklanjanju te bolesti iz država članica i na stvaranju zaštitnih zona uz vanjske granice Unije radi sprječavanja povratka bolesti.

| (6) | Provedbenu odluku 2013/722/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti vodeći računa o privremenom tehničkom i privremenom financijskom izvješću koja je podnijela Latvija u pogledu provedbe programa za iskorjenjivanje bjesnoće u godini 2014. |
| --- | --- |

(6)

Provedbenu odluku 2013/722/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti vodeći računa o privremenom tehničkom i privremenom financijskom izvješću koja je podnijela Latvija u pogledu provedbe programa za iskorjenjivanje bjesnoće u godini 2014.

| (7) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U članku 11. stavku 6. Provedbene odluke 2013/722/EU, točka (c) podtočka vi. zamjenjuje se sljedećom:

| „vi. | 800 000 EUR za Latviju”. |
| --- | --- |

„vi.

800 000 EUR za Latviju”.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. prosinca 2015.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  SL L 155, 18.6.2009., str. 30.

1

(2)  SL L 189, 27.6.2014., str. 1.

2

(3)  Provedbena odluka Komisije 2013/722/EU od 29. studenoga 2013. o odobravanju godišnjih i višegodišnjih programa te financijskog doprinosa Unije za iskorjenjivanje, kontrolu i praćenje određenih bolesti životinja i zoonoza, koje su države članice predočile za 2014. i naredne godine (SL L 328, 7.12.2013., str. 101.).

3

(4)  Provedbena odluka Komisije 2014/925/EU оd 16. prosinca 2014. o odobravanju određenih izmijenjenih programa za iskorjenjivanje, kontrolu i praćenje bolesti životinja i zoonoza za 2014. i o izmjeni Provedbene odluke 2013/722/EU u vezi s financijskim doprinosom Unije za određene programe odobrene tom Odlukom (SL L 363, 18.12.2014., str. 173.).

4

---

| 9.12.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 323/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 323/29

---

ODLUKA br. 2/2015 ZAJEDNIČKOG ODBORA ZA POLJOPRIVREDU

od 19. studenoga 2015.

o izmjeni dodataka 1. i 2. Prilogu 9. Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o trgovini poljoprivrednim proizvodima [2015/2292]

ZAJEDNIČKI ODBOR ZA POLJOPRIVREDU,

uzimajući u obzir Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o trgovini poljoprivrednim proizvodima, a posebno njegov članak 11.,

budući da:

| (1) | Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o trgovini poljoprivrednim proizvodima (u daljnjem tekstu „Sporazum”) stupio je na snagu 1. lipnja 2002. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o trgovini poljoprivrednim proizvodima (u daljnjem tekstu „Sporazum”) stupio je na snagu 1. lipnja 2002.

| (2) | Cilj je Priloga 9. Sporazumu olakšati i promicati bilateralne trgovinske tokove ekoloških proizvoda podrijetlom iz Europske unije i iz Švicarske. |
| --- | --- |

(2)

Cilj je Priloga 9. Sporazumu olakšati i promicati bilateralne trgovinske tokove ekoloških proizvoda podrijetlom iz Europske unije i iz Švicarske.

| (3) | Na temelju članka 8. Priloga 9. Sporazumu radna skupina „ekološki proizvodi” razmatra sva pitanja koja se odnose na Prilog 9. i na njegovu provedbu te izdaje preporuke Zajedničkom odboru za poljoprivredu. Ta se skupina prvenstveno sastala kako bi ispitala područje primjene Priloga. Područje primjene Priloga 9. trebalo bi proširiti na vino i na kvasac jer su u tom području švicarske odredbe i odredbe Europske unije ekvivalentne. Osim toga, potrebno je izbrisati sadržaj Dodatka 2. jer je Švicarska promijenila svoje zakonodavstvo u pogledu označivanja ekološkog načina proizvodnje hrane za životinje i donijela odredbe u skladu s europskim pravom. Radna skupina Odboru je preporučila izmjenu dodataka Prilogu 9. u tom smislu. |
| --- | --- |

(3)

Na temelju članka 8. Priloga 9. Sporazumu radna skupina „ekološki proizvodi” razmatra sva pitanja koja se odnose na Prilog 9. i na njegovu provedbu te izdaje preporuke Zajedničkom odboru za poljoprivredu. Ta se skupina prvenstveno sastala kako bi ispitala područje primjene Priloga. Područje primjene Priloga 9. trebalo bi proširiti na vino i na kvasac jer su u tom području švicarske odredbe i odredbe Europske unije ekvivalentne. Osim toga, potrebno je izbrisati sadržaj Dodatka 2. jer je Švicarska promijenila svoje zakonodavstvo u pogledu označivanja ekološkog načina proizvodnje hrane za životinje i donijela odredbe u skladu s europskim pravom. Radna skupina Odboru je preporučila izmjenu dodataka Prilogu 9. u tom smislu.

| (4) | Stoga je potrebno izmijeniti dodatke 1. i 2. Prilogu 9., |
| --- | --- |

(4)

Stoga je potrebno izmijeniti dodatke 1. i 2. Prilogu 9.,

ODLUČIO JE:

Članak 1.

Dodaci 1. i 2. Prilogu 9. Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o trgovini poljoprivrednim proizvodima zamjenjuju se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu 31. prosinca 2015.

Sastavljeno u Bernu 19. studenoga 2015.

Za Zajednički odbor za poljoprivredu

Šefica delegacije Europske unije

Susana MARAZUELA-AZPIROZ

Predsjednik i šef švicarske delegacije

Adrian AEBI

Tajnik Odbora

Thomas MAIER

---

PRILOG

DODATAK 1.

Popis akata iz članka 3. povezanih s poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima iz ekološke proizvodnje

Propisi primjenjivi u Europskoj uniji:

| | Uredba Vijeća (EZ) br. 834/2007 od 28. lipnja 2007. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda i stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 2092/91 (SL L 189, 20.7.2007., str. 1.), kako je zadnje izmijenjena Uredbom Vijeća (EU) br. 517/2013 od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 1.), |
| --- | --- |

Uredba Vijeća (EZ) br. 834/2007 od 28. lipnja 2007. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda i stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 2092/91 (SL L 189, 20.7.2007., str. 1.), kako je zadnje izmijenjena Uredbom Vijeća (EU) br. 517/2013 od 13. svibnja 2013. (SL L 158, 10.6.2013., str. 1.),

| | Uredba Komisije (EZ) br. 889/2008 od 5. rujna 2008. o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda s obzirom na ekološku proizvodnju, označivanje i kontrolu (SL L 250, 18.9.2008., str. 1.), kako je zadnje izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1358/2014 od 18. prosinca 2014. (SL L 365, 19.12.2014., str. 97.), |
| --- | --- |

Uredba Komisije (EZ) br. 889/2008 od 5. rujna 2008. o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda s obzirom na ekološku proizvodnju, označivanje i kontrolu (SL L 250, 18.9.2008., str. 1.), kako je zadnje izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1358/2014 od 18. prosinca 2014. (SL L 365, 19.12.2014., str. 97.),

| | Uredba Komisije (EZ) br. 1235/2008 od 8. prosinca 2008. o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 s obzirom na režime za uvoz ekoloških proizvoda iz trećih zemalja (SL L 334, 12.12.2008., str. 25.), kako je zadnje izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/131 od 23. siječnja 2015. (SL L 23, 29.1.2015., str. 1.). |
| --- | --- |

Uredba Komisije (EZ) br. 1235/2008 od 8. prosinca 2008. o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 s obzirom na režime za uvoz ekoloških proizvoda iz trećih zemalja (SL L 334, 12.12.2008., str. 25.), kako je zadnje izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/131 od 23. siječnja 2015. (SL L 23, 29.1.2015., str. 1.).

Propisi primjenjivi u Švicarskoj Konfederaciji:

| | Pravilnik od 22. rujna 1997. o ekološkoj poljoprivredi i označivanju ekološki proizvedenih proizvoda i hrane (Pravilnik o ekološkoj poljoprivredi), kako je zadnje izmijenjen 29. listopada 2014. (RO 2014 3969), |
| --- | --- |

Pravilnik od 22. rujna 1997. o ekološkoj poljoprivredi i označivanju ekološki proizvedenih proizvoda i hrane (Pravilnik o ekološkoj poljoprivredi), kako je zadnje izmijenjen 29. listopada 2014. (RO 2014 3969),

| | Pravilnik Saveznog ministarstva gospodarstva, izobrazbe i istraživanja (Département féderal de l'économie, de la formation et de la recherche (DEFR)) od 22. rujna 1997. o ekološkoj poljoprivredi, kako je zadnje izmijenjen 29. listopada 2014. (RO 2014 3979). |
| --- | --- |

Pravilnik Saveznog ministarstva gospodarstva, izobrazbe i istraživanja (Département féderal de l'économie, de la formation et de la recherche (DEFR)) od 22. rujna 1997. o ekološkoj poljoprivredi, kako je zadnje izmijenjen 29. listopada 2014. (RO 2014 3979).

Iz režima ekvivalentnosti isključuju se:

| | švicarski proizvodi na temelju sastojaka proizvedenih u okviru sustava prijelaza na ekološku poljoprivredu, |
| --- | --- |

švicarski proizvodi na temelju sastojaka proizvedenih u okviru sustava prijelaza na ekološku poljoprivredu,

| | proizvodi iz švicarskog uzgoja koza kada se na životinje primjenjuje odstupanje predviđeno u članku 39.d Pravilnika o ekološkoj poljoprivredi i označivanju ekološki proizvedenih proizvoda i hrane (1). |
| --- | --- |

proizvodi iz švicarskog uzgoja koza kada se na životinje primjenjuje odstupanje predviđeno u članku 39.d Pravilnika o ekološkoj poljoprivredi i označivanju ekološki proizvedenih proizvoda i hrane (1).

DODATAK 2.

Detaljna provedbena pravila

Nema.

---

(1)  (RS 910.18)

1

---