# Europos Sąjungos C 423/2015

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 423 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 58 tomas2015m. gruodžio 17d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 423

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

58 tomas2015m. gruodžio 17d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Regionų komitetas |
| | 114-oji plenarinė sesija, 2015 m. spalio 12–14 d. |
| 2015/C 423/01 | Europos regionų komiteto nuomonė Europos piliečių iniciatyva | 1 |
| 2015/C 423/02 | Europos regionų komiteto nuomonė. Tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimas. Ar reikia specialių teisinių nuostatų? | 7 |
| 2015/C 423/03 | Europos regionų komiteto nuomonė. Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) supaprastinimas | 13 |
| 2015/C 423/04 | Europos regionų komiteto nuomonė. Europos akvakultūros ateitis | 20 |
| 2015/C 423/05 | Europos regionų komiteto nuomonė. Bendroji skaitmeninė rinka | 24 |
| 2015/C 423/06 | Europos regionų komiteto nuomonė – Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos peržiūra | 30 |
| 2015/C 423/07 | Europos regionų komiteto nuomonė. Finansinės priemonės teritoriniam vystymui remti | 35 |
| 2015/C 423/08 | Europos regionų komiteto nuomonė. ES geresnio reglamentavimo darbotvarkė | 41 |
| 2015/C 423/09 | Europos regionų komiteto nuomonė. 2016 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektas | 48 |
| 2015/C 423/10 | Europos regionų komiteto nuomonė – Pasaulinio susitarimo dėl klimato kaitos Paryžiuje link | 53 |
| 2015/C 423/11 | Europos regionų komiteto nuomonė. Vandenynų energijos potencialo plėtojimas | 58 |
| 2015/C 423/12 | Europos regionų komiteto nuomonė. Energetikos sąjungos dokumentų rinkinys | 64 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Regionų komitetas

114-oji plenarinė sesija, 2015 m. spalio 12–14 d.

2015/C 423/01

Europos regionų komiteto nuomonė Europos piliečių iniciatyva

1

2015/C 423/02

Europos regionų komiteto nuomonė. Tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimas. Ar reikia specialių teisinių nuostatų?

7

2015/C 423/03

Europos regionų komiteto nuomonė. Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) supaprastinimas

13

2015/C 423/04

Europos regionų komiteto nuomonė. Europos akvakultūros ateitis

20

2015/C 423/05

Europos regionų komiteto nuomonė. Bendroji skaitmeninė rinka

24

2015/C 423/06

Europos regionų komiteto nuomonė – Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos peržiūra

30

2015/C 423/07

Europos regionų komiteto nuomonė. Finansinės priemonės teritoriniam vystymui remti

35

2015/C 423/08

Europos regionų komiteto nuomonė. ES geresnio reglamentavimo darbotvarkė

41

2015/C 423/09

Europos regionų komiteto nuomonė. 2016 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektas

48

2015/C 423/10

Europos regionų komiteto nuomonė – Pasaulinio susitarimo dėl klimato kaitos Paryžiuje link

53

2015/C 423/11

Europos regionų komiteto nuomonė. Vandenynų energijos potencialo plėtojimas

58

2015/C 423/12

Europos regionų komiteto nuomonė. Energetikos sąjungos dokumentų rinkinys

64

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | REGIONŲ KOMITETAS |
| | 114-oji plenarinė sesija, 2015 m. spalio 12–14 d. |
| 2015/C 423/13 | Europos regionų komiteto nuomonė. Sprendimų dėl genetiškai modifikuotų maisto ir pašarų priėmimo procesas | 72 |
| 2015/C 423/14 | Europos regionų komiteto nuomonė. Mokesčių skaidrumo dokumentų rinkinys | 76 |

III   Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

114-oji plenarinė sesija, 2015 m. spalio 12–14 d.

2015/C 423/13

Europos regionų komiteto nuomonė. Sprendimų dėl genetiškai modifikuotų maisto ir pašarų priėmimo procesas

72

2015/C 423/14

Europos regionų komiteto nuomonė. Mokesčių skaidrumo dokumentų rinkinys

76

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Regionų komitetas

114-oji plenarinė sesija, 2015 m. spalio 12–14 d.

| 17.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 423/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 423/1

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Europos piliečių iniciatyva“

(2015/C 423/01)

| Pranešėjas: | Luc Van den Brande (BE/EPP), Europos ir Flandrijos ryšių palaikymo agentūros pirmininkas |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Reglamento (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos taikymo ataskaita
  COM(2015) 145 final |

Pranešėjas:

Luc Van den Brande (BE/EPP), Europos ir Flandrijos ryšių palaikymo agentūros pirmininkas

Pamatinis dokumentas:

Reglamento (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos taikymo ataskaita

COM(2015) 145 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Europos piliečių iniciatyva (EPI) siekiant Europos dalyvaujamosios demokratijos

| 1. | primena, kad piliečiai yra svarbiausia Europos projekto dalis. Europos dalyvaujamoji demokratija turi būti laikoma Europos piliečių teise dalyvauti ES politikoje ir kurti Europos ateitį. Sutartis (10 straipsnio 3 dalis) suteikia kiekvienam piliečiui teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime; |
| --- | --- |

1.

primena, kad piliečiai yra svarbiausia Europos projekto dalis. Europos dalyvaujamoji demokratija turi būti laikoma Europos piliečių teise dalyvauti ES politikoje ir kurti Europos ateitį. Sutartis (10 straipsnio 3 dalis) suteikia kiekvienam piliečiui teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime;

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnį numatyta, kad ES institucijoms tenka užduotis suteikti piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimybę skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis. Tame pačiame straipsnyje aiškiai nurodyta, kad, siekdama užtikrinti Sąjungos veiksmų nuoseklumą ir skaidrumą, Europos Komisija plačiai konsultuojasi su suinteresuotomis šalimis; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnį numatyta, kad ES institucijoms tenka užduotis suteikti piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimybę skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis. Tame pačiame straipsnyje aiškiai nurodyta, kad, siekdama užtikrinti Sąjungos veiksmų nuoseklumą ir skaidrumą, Europos Komisija plačiai konsultuojasi su suinteresuotomis šalimis;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad nuostatos dėl Europos piliečių iniciatyvos yra konkretesnės nei tos, kurios numatytos 11 straipsnio 1–3 dalyse. 11 straipsnio 4 dalis dėl EPI nėra skirta „darbotvarkei nustatyti“, bet numato „teisės akto“ perspektyvą. Reikėtų pripažinti, kad EPI, panašiai kaip kitos skirtingų lygmenų tiesioginės demokratinės priemonės, taip pat turėtų suteikti galimybę piliečiams daryti įtaką ES politinių sprendimų „darbotvarkei“; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad nuostatos dėl Europos piliečių iniciatyvos yra konkretesnės nei tos, kurios numatytos 11 straipsnio 1–3 dalyse. 11 straipsnio 4 dalis dėl EPI nėra skirta „darbotvarkei nustatyti“, bet numato „teisės akto“ perspektyvą. Reikėtų pripažinti, kad EPI, panašiai kaip kitos skirtingų lygmenų tiesioginės demokratinės priemonės, taip pat turėtų suteikti galimybę piliečiams daryti įtaką ES politinių sprendimų „darbotvarkei“;

| 4. | primena, kad Europos piliečių iniciatyva yra Europos piliečių teisė. Ja turėtų būti naudojamasi siekiant spręsti Europos demokratijos trūkumą ir pasiūlyti Europos piliečiams priemonę įveikti atotrūkį tarp piliečių ir Europos politikos. Besitęsiant ekonomikos ir pasitikėjimo krizei labai svarbu pasinaudoti visomis galimybėmis užmegzti atvirą dialogą su piliečiais ir išvengti tolesnio jų nusivylimo Europos integracijos idėja. Tai taip pat puiki galimybė susigrąžinti ir toliau stiprinti tų jaunų europiečių, kurie nebetiki Europos integracijos idėja, pasitikėjimą. Tvirtesnė dalyvaujamoji demokratija yra vienintelis būdas užtikrinti ES ateities perspektyvą ir panaikinti demokratijos trūkumą; atkreipia dėmesį į tai, kad Europos piliečių iniciatyva skirta labiau įtraukti piliečius į Europos politinę darbotvarkę ir taip suteikti jiems teisėkūros iniciatyvos teisę. Be to, Europos piliečių iniciatyva kaip tarpvalstybine priemone siekiama skatinti Europos masto diskusijas Europos piliečiams rūpimais klausimais; |
| --- | --- |

4.

primena, kad Europos piliečių iniciatyva yra Europos piliečių teisė. Ja turėtų būti naudojamasi siekiant spręsti Europos demokratijos trūkumą ir pasiūlyti Europos piliečiams priemonę įveikti atotrūkį tarp piliečių ir Europos politikos. Besitęsiant ekonomikos ir pasitikėjimo krizei labai svarbu pasinaudoti visomis galimybėmis užmegzti atvirą dialogą su piliečiais ir išvengti tolesnio jų nusivylimo Europos integracijos idėja. Tai taip pat puiki galimybė susigrąžinti ir toliau stiprinti tų jaunų europiečių, kurie nebetiki Europos integracijos idėja, pasitikėjimą. Tvirtesnė dalyvaujamoji demokratija yra vienintelis būdas užtikrinti ES ateities perspektyvą ir panaikinti demokratijos trūkumą; atkreipia dėmesį į tai, kad Europos piliečių iniciatyva skirta labiau įtraukti piliečius į Europos politinę darbotvarkę ir taip suteikti jiems teisėkūros iniciatyvos teisę. Be to, Europos piliečių iniciatyva kaip tarpvalstybine priemone siekiama skatinti Europos masto diskusijas Europos piliečiams rūpimais klausimais;

| 5. | pabrėžia, kad EPI turi būti vertinama pagal realias aplinkybes esant aiškiam bei tikslingam užmojui ir nuoseklioms gairėms dėl veiksmų, kurių imantis galima pasiekti rezultatų: ši iniciatyva nepakeičia Europos Komisijos iniciatyvos teisės, kuri leido pagilinti Sąjungą, ir ji turi būti tęsiama; EPI užbaigia teisėkūros dinamikos įvairinimą ir suteikia tarpvalstybinį matmenį; tai dar vienas būdas abipusiam supratimui skatinti – šioje srityje pranašumą turi pati Europos Komisija; tai gali būti labai geras veikiančios demokratijos pavyzdys; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad EPI turi būti vertinama pagal realias aplinkybes esant aiškiam bei tikslingam užmojui ir nuoseklioms gairėms dėl veiksmų, kurių imantis galima pasiekti rezultatų: ši iniciatyva nepakeičia Europos Komisijos iniciatyvos teisės, kuri leido pagilinti Sąjungą, ir ji turi būti tęsiama; EPI užbaigia teisėkūros dinamikos įvairinimą ir suteikia tarpvalstybinį matmenį; tai dar vienas būdas abipusiam supratimui skatinti – šioje srityje pranašumą turi pati Europos Komisija; tai gali būti labai geras veikiančios demokratijos pavyzdys;

| 6. | pabrėžia, kad, nepažeidžiant Europos piliečių iniciatyvos, svarbu regionų ir vietos lygiu skatinti visas iniciatyvas, kurios sudaro palankias sąlygas skaidrumui, bendradarbiavimui ir europiečių dalyvavimui viešojoje politikoje pagal dalyvaujamosios demokratijos principą. Be to, būtiną vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą motyvavo tai, kad Europos piliečių iniciatyva dažnai būna susijusi su politikos sritimis, kurios visiškai arba iš dalies priklauso jų kompetencijai; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad, nepažeidžiant Europos piliečių iniciatyvos, svarbu regionų ir vietos lygiu skatinti visas iniciatyvas, kurios sudaro palankias sąlygas skaidrumui, bendradarbiavimui ir europiečių dalyvavimui viešojoje politikoje pagal dalyvaujamosios demokratijos principą. Be to, būtiną vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą motyvavo tai, kad Europos piliečių iniciatyva dažnai būna susijusi su politikos sritimis, kurios visiškai arba iš dalies priklauso jų kompetencijai;

| 7. | laikosi nuomonės, kad turėtume stiprinti mūsų teisinį ir politinį dalyvavimą skatinančias priemones, kad atsirastų nauja valdymo struktūra, pagrįsta daugiapakopio valdymo principu. Daugiapakopis valdymas iš esmės yra daugiakanalis, todėl suteikia daugiau galimybių „aktyviai“ Europos pilietybei. Svarbiausia – sukurti naujoviško atstovavimo interesams sistemą, kurioje žmonės jaustųsi atstovaujami vienodai nepaisant jų tapatumo; |
| --- | --- |

7.

laikosi nuomonės, kad turėtume stiprinti mūsų teisinį ir politinį dalyvavimą skatinančias priemones, kad atsirastų nauja valdymo struktūra, pagrįsta daugiapakopio valdymo principu. Daugiapakopis valdymas iš esmės yra daugiakanalis, todėl suteikia daugiau galimybių „aktyviai“ Europos pilietybei. Svarbiausia – sukurti naujoviško atstovavimo interesams sistemą, kurioje žmonės jaustųsi atstovaujami vienodai nepaisant jų tapatumo;

| 8. | pabrėžia, kad Europos viešoji erdvė piliečių ir teisinių atstovų diskusijoms yra svarbi ES teisėtumui ir atskaitomybei. Demokratijos trūkumą galima panaikinti tik tuo atveju, jeigu sukuriama Europos viešoji erdvė, į kurią yra integruotas demokratinis procesas; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad Europos viešoji erdvė piliečių ir teisinių atstovų diskusijoms yra svarbi ES teisėtumui ir atskaitomybei. Demokratijos trūkumą galima panaikinti tik tuo atveju, jeigu sukuriama Europos viešoji erdvė, į kurią yra integruotas demokratinis procesas;

| 9. | pabrėžia, kad regionų ir vietos valdžios institucijos ypatingą dėmesį skiria dalyvaujamajai demokratijai, nes tik taip pilietinės visuomenės organizacijos gali dalyvauti priimant Europos sprendimus ir atlikti savo vaidmenį; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad regionų ir vietos valdžios institucijos ypatingą dėmesį skiria dalyvaujamajai demokratijai, nes tik taip pilietinės visuomenės organizacijos gali dalyvauti priimant Europos sprendimus ir atlikti savo vaidmenį;

| 10. | mano, kad Europos piliečių iniciatyva turėtų būti laikoma viena iš priemonių siekti dalyvaujamosios demokratijos tikslų, tačiau nereikėtų manyti, kad įgyvendinus šią iniciatyvą piliečiai Europos sprendimų priėmimo procese pradės dalyvauti automatiškai; |
| --- | --- |

10.

mano, kad Europos piliečių iniciatyva turėtų būti laikoma viena iš priemonių siekti dalyvaujamosios demokratijos tikslų, tačiau nereikėtų manyti, kad įgyvendinus šią iniciatyvą piliečiai Europos sprendimų priėmimo procese pradės dalyvauti automatiškai;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos piliečių iniciatyva yra dalyvaujamosios demokratijos išraiška, papildanti atstovaujamosios demokratijos sąvoką; ji sustiprina teises, susijusias su Europos Sąjungos pilietybe, ir viešas Europos politikos diskusijas; ji turėtų stiprinti piliečių atsakomybę už Sąjungą ir tapatinimąsi su Sąjunga; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos piliečių iniciatyva yra dalyvaujamosios demokratijos išraiška, papildanti atstovaujamosios demokratijos sąvoką; ji sustiprina teises, susijusias su Europos Sąjungos pilietybe, ir viešas Europos politikos diskusijas; ji turėtų stiprinti piliečių atsakomybę už Sąjungą ir tapatinimąsi su Sąjunga;

| 12. | atkreipia dėmesį į kitus dalyvaujamosios demokratijos kanalus, pavyzdžiui, neturėtų būti ignoruojamos kitos pilietinio dialogo formos ir reprezentatyvios pilietinės visuomenės dalyvavimas, nes Europos piliečių iniciatyvos yra nukreiptos į vieną konkretų politikos klausimą ir joms įgyvendinti būtini prasmingi koordinuoti veiksmai ir finansiniai ištekliai; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į kitus dalyvaujamosios demokratijos kanalus, pavyzdžiui, neturėtų būti ignoruojamos kitos pilietinio dialogo formos ir reprezentatyvios pilietinės visuomenės dalyvavimas, nes Europos piliečių iniciatyvos yra nukreiptos į vieną konkretų politikos klausimą ir joms įgyvendinti būtini prasmingi koordinuoti veiksmai ir finansiniai ištekliai;

| 13. | atsižvelgdamas į tai, ragina Europos Komisiją parengti ataskaitą apie tai, kaip yra įgyvendinamos Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalys, ir aiškiai parodyti, kaip Komisija praktiškai įgyvendina dalyvaujamąją demokratiją; |
| --- | --- |

13.

atsižvelgdamas į tai, ragina Europos Komisiją parengti ataskaitą apie tai, kaip yra įgyvendinamos Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalys, ir aiškiai parodyti, kaip Komisija praktiškai įgyvendina dalyvaujamąją demokratiją;

| 14. | abejoja, ar – atsižvelgiant į nedidelį sėkmingų iniciatyvų skaičių – buvo pasiekti reglamente numatyti pradiniai tikslai, t. y. užtikrinti kiekvienam piliečiui teisę dalyvauti Europos demokratijoje; suteikti piliečiams galimybę tiesiogiai kreiptis į Komisiją; nustatyti aiškias, paprastas ir lengvai taikomas procedūras; |
| --- | --- |

14.

abejoja, ar – atsižvelgiant į nedidelį sėkmingų iniciatyvų skaičių – buvo pasiekti reglamente numatyti pradiniai tikslai, t. y. užtikrinti kiekvienam piliečiui teisę dalyvauti Europos demokratijoje; suteikti piliečiams galimybę tiesiogiai kreiptis į Komisiją; nustatyti aiškias, paprastas ir lengvai taikomas procedūras;

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija dėjo visas pastangas administruoti EPI, tačiau, kita vertus, reikia skubiai peržiūrėti tam tikrus jos požiūrio aspektus ir imtis veiksmų nustatyti bei pataisyti tas priemones, kurios laikomos pernelyg formaliomis ir ribojančiomis; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija dėjo visas pastangas administruoti EPI, tačiau, kita vertus, reikia skubiai peržiūrėti tam tikrus jos požiūrio aspektus ir imtis veiksmų nustatyti bei pataisyti tas priemones, kurios laikomos pernelyg formaliomis ir ribojančiomis;

Europos Komisijos ataskaita

| 16. | atkreipia dėmesį į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Tarybos reglamento (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos, pagal kurio 22 straipsnį reikalaujama, kad Komisija teiktų ataskaitas kas trejus metus; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Tarybos reglamento (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos, pagal kurio 22 straipsnį reikalaujama, kad Komisija teiktų ataskaitas kas trejus metus;

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad ataskaitoje pripažįstamos tam tikros problemos ir trūkumai, tačiau iš esmės tai faktinė ir techninė ataskaita, kurioje apžvelgiama padėtis praėjus trejiems metams nuo šio reglamento taikymo. Ataskaitoje nėra atsakymo dėl trūkumų, kurie galėtų lemti šios iniciatyvos pabaigą – „demokratinė revoliucija, kuri niekada neįvyko“; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į tai, kad ataskaitoje pripažįstamos tam tikros problemos ir trūkumai, tačiau iš esmės tai faktinė ir techninė ataskaita, kurioje apžvelgiama padėtis praėjus trejiems metams nuo šio reglamento taikymo. Ataskaitoje nėra atsakymo dėl trūkumų, kurie galėtų lemti šios iniciatyvos pabaigą – „demokratinė revoliucija, kuri niekada neįvyko“;

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugelis laikosi nuomonės, jog Komisijos požiūris ir vertinimas yra gana atsargūs ir ribojantys ir kad tai reikėtų stebėti bei reguliariai teikti kritinių pastabų, kad padėtis gerėtų; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į tai, kad daugelis laikosi nuomonės, jog Komisijos požiūris ir vertinimas yra gana atsargūs ir ribojantys ir kad tai reikėtų stebėti bei reguliariai teikti kritinių pastabų, kad padėtis gerėtų;

| 19. | teigia, kad, remiantis Komisijos ataskaita, Europos piliečių iniciatyva turi didelį potencialą – per trejus metus Komisijai buvo pateikta 51 iniciatyva. Šios iniciatyvos nukreiptos į įvairias politikos sritis, pavyzdžiui, socialinę politiką, aplinką, gyvūnų gerovę ir švietimą; |
| --- | --- |

19.

teigia, kad, remiantis Komisijos ataskaita, Europos piliečių iniciatyva turi didelį potencialą – per trejus metus Komisijai buvo pateikta 51 iniciatyva. Šios iniciatyvos nukreiptos į įvairias politikos sritis, pavyzdžiui, socialinę politiką, aplinką, gyvūnų gerovę ir švietimą;

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad, kita vertus, Komisija atmetė 20 (39 proc.) iš 51 pateiktos iniciatyvos, nes jos neatitiko priimtinumo reikalavimų, visų pirma dėl to, kad šios iniciatyvos „akivaizdžiai nepriklausė Komisijos įgaliojimams pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos teisės akto siekiant įgyvendinti Sutartis“. Šeši EPI organizatoriai nusprendė dėl tokio atmetimo pateikti ieškinį Europos Sąjungos Teisingumo Teismui; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į tai, kad, kita vertus, Komisija atmetė 20 (39 proc.) iš 51 pateiktos iniciatyvos, nes jos neatitiko priimtinumo reikalavimų, visų pirma dėl to, kad šios iniciatyvos „akivaizdžiai nepriklausė Komisijos įgaliojimams pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos teisės akto siekiant įgyvendinti Sutartis“. Šeši EPI organizatoriai nusprendė dėl tokio atmetimo pateikti ieškinį Europos Sąjungos Teisingumo Teismui;

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad tik trys iniciatyvos iki šiol surinko reikiamą vieną milijoną parašų. Nuo to, kaip Komisija užtikrins tolesnę su šiomis sėkmingomis iniciatyvomis susijusią veiklą, labai priklausys, ar Europos piliečiai ir toliau teiks svarbą piliečių iniciatyvai kaip dalyvaujamajam modeliui; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į tai, kad tik trys iniciatyvos iki šiol surinko reikiamą vieną milijoną parašų. Nuo to, kaip Komisija užtikrins tolesnę su šiomis sėkmingomis iniciatyvomis susijusią veiklą, labai priklausys, ar Europos piliečiai ir toliau teiks svarbą piliečių iniciatyvai kaip dalyvaujamajam modeliui;

| 22. | yra susirūpinęs, kad pateiktų iniciatyvų skaičius nuolat mažėja (23 – 2012 m., 17 – 2013 m. ir 10 – 2014 m.), o atmestų iniciatyvų skaičius didėja (30 proc. 2012 m. ir 50 proc. 2014 m.); todėl siūlo Europos Komisijai supaprastinti joms keliamus reikalavimus; |
| --- | --- |

22.

yra susirūpinęs, kad pateiktų iniciatyvų skaičius nuolat mažėja (23 – 2012 m., 17 – 2013 m. ir 10 – 2014 m.), o atmestų iniciatyvų skaičius didėja (30 proc. 2012 m. ir 50 proc. 2014 m.); todėl siūlo Europos Komisijai supaprastinti joms keliamus reikalavimus;

| 23. | pritaria Komisijai, kad Europos piliečių iniciatyvą reikia iš esmės tobulinti ir ieškoti sprendimų sudaryti sąlygas veiksmingiau pasinaudoti šia priemone; |
| --- | --- |

23.

pritaria Komisijai, kad Europos piliečių iniciatyvą reikia iš esmės tobulinti ir ieškoti sprendimų sudaryti sąlygas veiksmingiau pasinaudoti šia priemone;

| 24. | ragina Komisiją laikytis politiškesnio požiūrio į EPI ir atverti daugiau galimybių diskusijoms, būti atviresnei bei neapsiriboti tik šio klausimo teisiniais aspektais. Demokratija, ypač daugiapakopėje institucinėje aplinkoje, reiškia aktyvų piliečių dalyvavimą ir jų atliekamą tikrinimą ir yra susijusi su institucijų atsakomybe skatinti šį dalyvavimą; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją laikytis politiškesnio požiūrio į EPI ir atverti daugiau galimybių diskusijoms, būti atviresnei bei neapsiriboti tik šio klausimo teisiniais aspektais. Demokratija, ypač daugiapakopėje institucinėje aplinkoje, reiškia aktyvų piliečių dalyvavimą ir jų atliekamą tikrinimą ir yra susijusi su institucijų atsakomybe skatinti šį dalyvavimą;

Rekomendacijos dėl sėkmingos Europos piliečių iniciatyvos ateityje

a)   Bendrosios pastabos

| 25. | pažymi, kad atitikties reikalavimuose vertėtų nurodyti piliečių teises ir pareigas ir subsidiarumo principą; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad atitikties reikalavimuose vertėtų nurodyti piliečių teises ir pareigas ir subsidiarumo principą;

| 26. | mano, kad dabartinis Komisijos interesų konfliktas, kylantis dėl to, kad ji vienu metu yra svarbi informacijos teikėja ir EPI paramos struktūra, pagrindinė EPI „gavėja“ ir kartu veikia kaip „teisėja“, priimanti sprendimą dėl iniciatyvų registravimo ir priimtinumo, daro didelę žalą EPI veiksmingumui skatinant piliečių dalyvavimą ir pasitikėjimą; |
| --- | --- |

26.

mano, kad dabartinis Komisijos interesų konfliktas, kylantis dėl to, kad ji vienu metu yra svarbi informacijos teikėja ir EPI paramos struktūra, pagrindinė EPI „gavėja“ ir kartu veikia kaip „teisėja“, priimanti sprendimą dėl iniciatyvų registravimo ir priimtinumo, daro didelę žalą EPI veiksmingumui skatinant piliečių dalyvavimą ir pasitikėjimą;

| 27. | pabrėžia, kad šis Komisijos interesų konfliktas turi paskatinti kitas institucijas atlikti savo vaidmenį Europos piliečių iniciatyvos procedūroje (Taryba, Europos Parlamentas, Regionų komitetas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas); |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad šis Komisijos interesų konfliktas turi paskatinti kitas institucijas atlikti savo vaidmenį Europos piliečių iniciatyvos procedūroje (Taryba, Europos Parlamentas, Regionų komitetas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas);

| 28. | siūlo, kad būtų tikslingiau paskirti ad hoc nešališką kompetentingų asmenų komitetą, kurio nariais būtų keletas ekspertų, mokslininkų ir (arba) teisininkų, siekiant patikrinti priimtinumą, siekiant išvengti Komisijos tuo pačiu metu atliekamų teisėjo ir vertintojo funkcijų; |
| --- | --- |

28.

siūlo, kad būtų tikslingiau paskirti ad hoc nešališką kompetentingų asmenų komitetą, kurio nariais būtų keletas ekspertų, mokslininkų ir (arba) teisininkų, siekiant patikrinti priimtinumą, siekiant išvengti Komisijos tuo pačiu metu atliekamų teisėjo ir vertintojo funkcijų;

| 29. | laikosi nuomonės, kad būtent Europos Parlamentas turi atlikti pagrindinį vaidmenį stiprinant Europos piliečių iniciatyvos procedūrų ir tolesnių politinių veiksmų skaidrumą ir atskaitomybę, visų pirma didinant organizuojamų klausymų įtrauktį ir, kai įmanoma, darant politinį spaudimą Europos Komisijai laiku ir konstruktyviai reaguoti į sėkmingas Europos piliečių iniciatyvas; |
| --- | --- |

29.

laikosi nuomonės, kad būtent Europos Parlamentas turi atlikti pagrindinį vaidmenį stiprinant Europos piliečių iniciatyvos procedūrų ir tolesnių politinių veiksmų skaidrumą ir atskaitomybę, visų pirma didinant organizuojamų klausymų įtrauktį ir, kai įmanoma, darant politinį spaudimą Europos Komisijai laiku ir konstruktyviai reaguoti į sėkmingas Europos piliečių iniciatyvas;

| 30. | pabrėžia, kad Komisija turi paisyti Europos teisinės valstybės principo, vengiant savavališkai vertinti tinkamumą. Be to, tai susiję su „geru valdymu“, o ne tik „geresniu reglamentavimu“. Komisija turėtų atsižvelgti į Sutartyse numatytą „atsakomybę“ ir laikytis jų nuostatų; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad Komisija turi paisyti Europos teisinės valstybės principo, vengiant savavališkai vertinti tinkamumą. Be to, tai susiję su „geru valdymu“, o ne tik „geresniu reglamentavimu“. Komisija turėtų atsižvelgti į Sutartyse numatytą „atsakomybę“ ir laikytis jų nuostatų;

| 31. | palankiai vertina tobulesnį ex ante vertinimą siekiant išvengti nusivylimo. Šiuo metu tik ex post vertinimas atliekamas po registracijos ir surinkus parašus; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina tobulesnį ex ante vertinimą siekiant išvengti nusivylimo. Šiuo metu tik ex post vertinimas atliekamas po registracijos ir surinkus parašus;

| 32. | siūlo pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpį pratęsti iki 18 mėnesių; |
| --- | --- |

32.

siūlo pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpį pratęsti iki 18 mėnesių;

| 33. | remia bendrą suinteresuotųjų subjektų ir Europos piliečių iniciatyvos organizatorių prašymą, kad pastarieji galėtų laisvai pasirinkti datą pradėti rinkti parašus per aiškiai apibrėžtą laikotarpį po registracijos; siūlo EPI organizatoriams skirti papildomą dviejų mėnesių laikotarpį nuo registracijos iki parašų rinkimo pradžios, suteikiant jiems galimybę geriau informuoti Europos piliečius ir organizuoti parašų rinkimą; |
| --- | --- |

33.

remia bendrą suinteresuotųjų subjektų ir Europos piliečių iniciatyvos organizatorių prašymą, kad pastarieji galėtų laisvai pasirinkti datą pradėti rinkti parašus per aiškiai apibrėžtą laikotarpį po registracijos; siūlo EPI organizatoriams skirti papildomą dviejų mėnesių laikotarpį nuo registracijos iki parašų rinkimo pradžios, suteikiant jiems galimybę geriau informuoti Europos piliečius ir organizuoti parašų rinkimą;

| 34. | pritaria tam, kad būtų sukurtas piliečių komitetų teisinis statusas, siekiant sumažinti asmeninės atsakomybės už savo pavienius narius riziką ir sudaryti palankesnes sąlygas rengti rinkimų kampanijas; |
| --- | --- |

34.

pritaria tam, kad būtų sukurtas piliečių komitetų teisinis statusas, siekiant sumažinti asmeninės atsakomybės už savo pavienius narius riziką ir sudaryti palankesnes sąlygas rengti rinkimų kampanijas;

| 35. | pabrėžia, kad Komisija negali savavališkai nuspręsti atmesti EPI ir turi pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ne vėliau kaip per vienerius metus, jei ji pritaria sėkmingai Europos piliečių iniciatyvai, kaip tai daroma parlamentinių iniciatyvų atvejais. Per šį vienerių metų laikotarpį Komisija galėtų laipsniškai įgyvendinti EPI iki galo, kad pagaliau būtų pateiktas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Jeigu ne, Europos piliečių iniciatyva taps morališkai pasenusi; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad Komisija negali savavališkai nuspręsti atmesti EPI ir turi pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ne vėliau kaip per vienerius metus, jei ji pritaria sėkmingai Europos piliečių iniciatyvai, kaip tai daroma parlamentinių iniciatyvų atvejais. Per šį vienerių metų laikotarpį Komisija galėtų laipsniškai įgyvendinti EPI iki galo, kad pagaliau būtų pateiktas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Jeigu ne, Europos piliečių iniciatyva taps morališkai pasenusi;

| 36. | mano, kad reglamentą persvarstyti būtina, siekiant pašalinti nustatytas kliūtis. Persvarstymas nėra per ankstyvas, nes tai nepakartojamas „eksperimentas“, kurio rezultatus sunku numatyti. Būtinos savalaikės ir iš anksto numatytos intervencinės priemonės, kurios neleistų atbaidyti potencialių Europos piliečių iniciatyvos organizatorių; |
| --- | --- |

36.

mano, kad reglamentą persvarstyti būtina, siekiant pašalinti nustatytas kliūtis. Persvarstymas nėra per ankstyvas, nes tai nepakartojamas „eksperimentas“, kurio rezultatus sunku numatyti. Būtinos savalaikės ir iš anksto numatytos intervencinės priemonės, kurios neleistų atbaidyti potencialių Europos piliečių iniciatyvos organizatorių;

| 37. | ketina toliau bendradarbiauti ne tik su Europos institucijomis, bet ir su visais suinteresuotais partneriais, siekiant įvertinti reglamento veikimą iki šiol ir prisidėti prie jo persvarstymo, kad būtų išnaudotas visas šios priemonės potencialas; |
| --- | --- |

37.

ketina toliau bendradarbiauti ne tik su Europos institucijomis, bet ir su visais suinteresuotais partneriais, siekiant įvertinti reglamento veikimą iki šiol ir prisidėti prie jo persvarstymo, kad būtų išnaudotas visas šios priemonės potencialas;

| 38. | siūlo išnagrinėti galimybę pakeisti EPI reglamentą, kad pagal jį taip pat būtų galima siūlyti Europos piliečių iniciatyvas, kuriomis siekiama konkrečių ES sutarčių pakeitimų pagal ES sutarties 48 straipsnį; |
| --- | --- |

38.

siūlo išnagrinėti galimybę pakeisti EPI reglamentą, kad pagal jį taip pat būtų galima siūlyti Europos piliečių iniciatyvas, kuriomis siekiama konkrečių ES sutarčių pakeitimų pagal ES sutarties 48 straipsnį;

| 39. | teigia, kad problemos, dėl kurių nereikia keisti EPI reglamento, turėtų būti sprendžiamos kuo greičiau. Paprastos ir skaidrios procedūros iš tiesų lems būsimą Europos piliečių iniciatyvos sėkmę; |
| --- | --- |

39.

teigia, kad problemos, dėl kurių nereikia keisti EPI reglamento, turėtų būti sprendžiamos kuo greičiau. Paprastos ir skaidrios procedūros iš tiesų lems būsimą Europos piliečių iniciatyvos sėkmę;

b)   EPI pakeitimai ir patobulinimai turi būti įgyvendinti nedelsiant

| 40. | pažymi, kad pastabos dėl dabartinių procedūrų ir pasiūlymai dėl patobulinimų, kuriuos suformulavo įvairūs suinteresuotieji subjektai ir piliečių iniciatyvų organizatoriai, labai panašūs ir todėl pakeitimus ir patobulinimus turėtų būti įmanoma padaryti nedelsiant; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad pastabos dėl dabartinių procedūrų ir pasiūlymai dėl patobulinimų, kuriuos suformulavo įvairūs suinteresuotieji subjektai ir piliečių iniciatyvų organizatoriai, labai panašūs ir todėl pakeitimus ir patobulinimus turėtų būti įmanoma padaryti nedelsiant;

| 41. | pabrėžia kad labai nedaug Europos gyventojų žino apie EPI. Šio žinių trūkumo požymiai atskleisti neseniai atliktoje Eurobarometro apklausoje (1), per kurią buvo tiriama ES visuomenės nuomonė šešiose valstybėse narėse (Italijoje, Vokietijoje, Danijoje, Portugalijoje, Suomijoje ir Lenkijoje) ir nustatyta, kad EPI koncepciją pakankamai gerai suvokia tik Vokietijos respondentai. Todėl RK pabrėžia, kad ES institucijos ir kiti valdymo lygmenys turi imtis bendrų veiksmų, kad žmonės sužinotų apie savo teisę siūlyti ir remti EPI. Siekiant informuoti piliečius apie šią teisę, visose ES valstybėse narėse turėtų būti rengiamos specialios informacinės kampanijos, kuriose dalyvautų regionų ir vietos valdžios institucijos ir kurių viena svarbiausių tikslinių grupių būtų jaunimas; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia kad labai nedaug Europos gyventojų žino apie EPI. Šio žinių trūkumo požymiai atskleisti neseniai atliktoje Eurobarometro apklausoje (1), per kurią buvo tiriama ES visuomenės nuomonė šešiose valstybėse narėse (Italijoje, Vokietijoje, Danijoje, Portugalijoje, Suomijoje ir Lenkijoje) ir nustatyta, kad EPI koncepciją pakankamai gerai suvokia tik Vokietijos respondentai. Todėl RK pabrėžia, kad ES institucijos ir kiti valdymo lygmenys turi imtis bendrų veiksmų, kad žmonės sužinotų apie savo teisę siūlyti ir remti EPI. Siekiant informuoti piliečius apie šią teisę, visose ES valstybėse narėse turėtų būti rengiamos specialios informacinės kampanijos, kuriose dalyvautų regionų ir vietos valdžios institucijos ir kurių viena svarbiausių tikslinių grupių būtų jaunimas;

| 42. | ragina vykdyti veiksmingesnę komunikaciją EPI klausimais ir pabrėžia decentralizuotos komunikacijos svarbą šioje srityje. Vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka labai svarbų vaidmenį užmegzdamos ir palaikydamos ryšius tarp Europos Sąjungos piliečių ir institucijų visais lygmenimis bei parodydamos piliečiams ES lygmens politinių klausimų aktualumą ir paaiškindamos, kaip EPI gali daryti įtaką Europos Sąjungos politikai. Pritaria minčiai naudotis nacionalinėmis Europos Komisijos atstovybėmis siekiant kurti stipresnius informacijos tinklus EPI klausimais ir ragina Komisiją į šiuos tinklus įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas. Jei EPI labai priklauso nuo naujų technologijų, skirtų rinkti parašus per nustatytus terminus, tai vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo skleidžiant informaciją, perduodant ją eiliniams piliečiams ir gaunant informaciją iš piliečių; |
| --- | --- |

42.

ragina vykdyti veiksmingesnę komunikaciją EPI klausimais ir pabrėžia decentralizuotos komunikacijos svarbą šioje srityje. Vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka labai svarbų vaidmenį užmegzdamos ir palaikydamos ryšius tarp Europos Sąjungos piliečių ir institucijų visais lygmenimis bei parodydamos piliečiams ES lygmens politinių klausimų aktualumą ir paaiškindamos, kaip EPI gali daryti įtaką Europos Sąjungos politikai. Pritaria minčiai naudotis nacionalinėmis Europos Komisijos atstovybėmis siekiant kurti stipresnius informacijos tinklus EPI klausimais ir ragina Komisiją į šiuos tinklus įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas. Jei EPI labai priklauso nuo naujų technologijų, skirtų rinkti parašus per nustatytus terminus, tai vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo skleidžiant informaciją, perduodant ją eiliniams piliečiams ir gaunant informaciją iš piliečių;

| 43. | pakartoja savo pasiūlymą įsteigti tarpinstitucinį informacijos centrą, kurio tikslas būtų didinti bendrą informuotumą apie EPI priemonę, propaguoti jos naudojimą, užtikrinti būtiniausią matomumą sėkmingai įgyvendinamoms piliečių iniciatyvoms ir atsakyti į klausimus dėl EPI; |
| --- | --- |

43.

pakartoja savo pasiūlymą įsteigti tarpinstitucinį informacijos centrą, kurio tikslas būtų didinti bendrą informuotumą apie EPI priemonę, propaguoti jos naudojimą, užtikrinti būtiniausią matomumą sėkmingai įgyvendinamoms piliečių iniciatyvoms ir atsakyti į klausimus dėl EPI;

| 44. | pritaria tam, kad būtų sukurta EPI pagalbos tarnyba, teikianti technines žinias ir patarimus, kaip organizuoti ir vykdyti Europos piliečių iniciatyvos kampaniją, ir gaunanti finansinę paramą iš ES biudžeto. Tokia pagalbos tarnyba turėtų būti atskira nuo visų ES institucijų, nes neutralumas yra pagrindinis šios iniciatyvos sėkmės veiksnys, galintis padėti stiprinti asmenų, kurie svarsto galimybę pradėti piliečių iniciatyvą, pasitikėjimą; |
| --- | --- |

44.

pritaria tam, kad būtų sukurta EPI pagalbos tarnyba, teikianti technines žinias ir patarimus, kaip organizuoti ir vykdyti Europos piliečių iniciatyvos kampaniją, ir gaunanti finansinę paramą iš ES biudžeto. Tokia pagalbos tarnyba turėtų būti atskira nuo visų ES institucijų, nes neutralumas yra pagrindinis šios iniciatyvos sėkmės veiksnys, galintis padėti stiprinti asmenų, kurie svarsto galimybę pradėti piliečių iniciatyvą, pasitikėjimą;

| 45. | yra pasiryžęs tęsti bendradarbiavimą su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu rengiant reguliarų Europos piliečių iniciatyvos dienos renginį, kuriame nagrinėjama pažanga, padaryta taikant ir įgyvendinant reglamentą, skatinamos ES institucijų ir EPI organizatorių diskusijos dėl sunkumų, su kuriais jie susiduria, ir raginama palaikyti piliečių ir institucijų atstovų dialogą dėl rengiamų iniciatyvų; |
| --- | --- |

45.

yra pasiryžęs tęsti bendradarbiavimą su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu rengiant reguliarų Europos piliečių iniciatyvos dienos renginį, kuriame nagrinėjama pažanga, padaryta taikant ir įgyvendinant reglamentą, skatinamos ES institucijų ir EPI organizatorių diskusijos dėl sunkumų, su kuriais jie susiduria, ir raginama palaikyti piliečių ir institucijų atstovų dialogą dėl rengiamų iniciatyvų;

| 46. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos piliečių iniciatyvos praktika rodo, kad mokymas EPI srityje yra toks pat svarbus kaip ir pati Europos piliečių iniciatyva. Akivaizdu, kad norint sėkmingai įgyvendinti EPI reikalinga pilietinės visuomenės organizacijų parama (darbuotojai, finansiniai ištekliai). Pavienių piliečių atliekamas EPI valdymas be išorės specialistų ir finansinės paramos yra itin sudėtingas; |
| --- | --- |

46.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos piliečių iniciatyvos praktika rodo, kad mokymas EPI srityje yra toks pat svarbus kaip ir pati Europos piliečių iniciatyva. Akivaizdu, kad norint sėkmingai įgyvendinti EPI reikalinga pilietinės visuomenės organizacijų parama (darbuotojai, finansiniai ištekliai). Pavienių piliečių atliekamas EPI valdymas be išorės specialistų ir finansinės paramos yra itin sudėtingas;

| 47. | pabrėžia, kad pernelyg daug reikalavimų ir pernelyg didelė našta gali neigiamai paveikti Europos Sąjungos tikslus priartinti piliečius prie ES ir piliečių norą dalyvauti ES sprendimų priėmimo procese; Europos piliečių iniciatyva turėtų paskatinti kuo daugiau žmonių aktyviai dalyvauti ES politikoje ir užkirsti kelią nepagrįstoms skeptiškoms nuostatoms; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad pernelyg daug reikalavimų ir pernelyg didelė našta gali neigiamai paveikti Europos Sąjungos tikslus priartinti piliečius prie ES ir piliečių norą dalyvauti ES sprendimų priėmimo procese; Europos piliečių iniciatyva turėtų paskatinti kuo daugiau žmonių aktyviai dalyvauti ES politikoje ir užkirsti kelią nepagrįstoms skeptiškoms nuostatoms;

| 48. | prašo Komisijos taip pat parengti tinkamas atsakymų formas toms Europos piliečių iniciatyvoms, kurios sulaukia didelės paramos, tačiau neatitinka visų formalių kriterijų arba nesurenka reikiamų vieno milijono parašų, kad nebūtų visiškai nepaisoma politinės žinios, kurią siunčia tokia Europos piliečių iniciatyva ir jos paskatintas susitelkimas; |
| --- | --- |

48.

prašo Komisijos taip pat parengti tinkamas atsakymų formas toms Europos piliečių iniciatyvoms, kurios sulaukia didelės paramos, tačiau neatitinka visų formalių kriterijų arba nesurenka reikiamų vieno milijono parašų, kad nebūtų visiškai nepaisoma politinės žinios, kurią siunčia tokia Europos piliečių iniciatyva ir jos paskatintas susitelkimas;

| 49. | atkreipia dėmesį į tai, kad piliečiai nori dalyvauti viešojoje politikoje, bet tik tuo atveju, jei ji yra paprasta ir iš tikrųjų daro poveikį. Piliečiai nori žinoti, kas atsitinka su jų iniciatyvomis, kurias jie remia. Kad EPI būtų sėkmingos, labai svarbu palengvinti dvikryptį ES institucijų ir EPI rėmėjų dialogą; |
| --- | --- |

49.

atkreipia dėmesį į tai, kad piliečiai nori dalyvauti viešojoje politikoje, bet tik tuo atveju, jei ji yra paprasta ir iš tikrųjų daro poveikį. Piliečiai nori žinoti, kas atsitinka su jų iniciatyvomis, kurias jie remia. Kad EPI būtų sėkmingos, labai svarbu palengvinti dvikryptį ES institucijų ir EPI rėmėjų dialogą;

| 50. | ragina Komisiją išnagrinėti galimybę teikti finansinę paramą, skirtą daug kainuojančiam tarptautiniam organizaciniam procesui (vykdomam atitinkamo piliečių komiteto) rengiant EPI, kurios atitinka Komisijos kompetencijai tenkančią politikos sritį ir yra plačiai remiamos visuomenės (t. y. per tam tikrą laikotarpį pasiekia nustatytą ribą prieš surenkant vieną milijoną parašų, reikalingų pasiūlymui dėl teisės akto pateikti). Tai padėtų užsitikrinti reikiamą visuomenės paramą veiklai ir garantuoti finansavimo, kuriuo grindžiami tikslai, skaidrumą; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją išnagrinėti galimybę teikti finansinę paramą, skirtą daug kainuojančiam tarptautiniam organizaciniam procesui (vykdomam atitinkamo piliečių komiteto) rengiant EPI, kurios atitinka Komisijos kompetencijai tenkančią politikos sritį ir yra plačiai remiamos visuomenės (t. y. per tam tikrą laikotarpį pasiekia nustatytą ribą prieš surenkant vieną milijoną parašų, reikalingų pasiūlymui dėl teisės akto pateikti). Tai padėtų užsitikrinti reikiamą visuomenės paramą veiklai ir garantuoti finansavimo, kuriuo grindžiami tikslai, skaidrumą;

| 51. | siūlo, kad tais atvejais, kai tokios EPI yra susijusios su pasiūlymais, turinčiais pakankamai akivaizdų teigiamą poveikį vietos ir regionų valdymui, teritoriniam matmeniui arba subsidiarumui, kuriam teikiamas išankstinis RK biuro pritarimas, RK turėtų būti įpareigotas stebėti, kaip taikomas pirmiau minėtas finansavimo mechanizmas, taip pat teikti daugiau pagalbos skleidžiant informaciją; |
| --- | --- |

51.

siūlo, kad tais atvejais, kai tokios EPI yra susijusios su pasiūlymais, turinčiais pakankamai akivaizdų teigiamą poveikį vietos ir regionų valdymui, teritoriniam matmeniui arba subsidiarumui, kuriam teikiamas išankstinis RK biuro pritarimas, RK turėtų būti įpareigotas stebėti, kaip taikomas pirmiau minėtas finansavimo mechanizmas, taip pat teikti daugiau pagalbos skleidžiant informaciją;

| 52. | pabrėžia, kad dabartiniai nacionaliniu mastu nustatyti duomenų rinkimo reikalavimai yra didelė kliūtis siekiant sėkmingai rinkti parašus, todėl primygtinai ragina valstybes nares imtis visų būtinų veiksmų siekiant supaprastinti asmens duomenų reikalavimus ir kuo skubiau juos suderinti visoje ES; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad dabartiniai nacionaliniu mastu nustatyti duomenų rinkimo reikalavimai yra didelė kliūtis siekiant sėkmingai rinkti parašus, todėl primygtinai ragina valstybes nares imtis visų būtinų veiksmų siekiant supaprastinti asmens duomenų reikalavimus ir kuo skubiau juos suderinti visoje ES;

| 53. | ragina Europos Komisiją užtikrinti visiškai skaidrų sprendimų priėmimo procesą ir, visų pirma, prašo Komisijos išsamiau paaiškinti EPI atmetimo priežastis, jei laikoma, kad ji „akivaizdžiai nepriklausė Komisijos įgaliojimams“, ir tuo pačiu metu pranešti organizatoriams apie atitinkamus teisinius argumentus, kad jie galėtų nuspręsti, ar reikia EPI peržiūrėti ir ją pakeitus pateikti dar kartą; |
| --- | --- |

53.

ragina Europos Komisiją užtikrinti visiškai skaidrų sprendimų priėmimo procesą ir, visų pirma, prašo Komisijos išsamiau paaiškinti EPI atmetimo priežastis, jei laikoma, kad ji „akivaizdžiai nepriklausė Komisijos įgaliojimams“, ir tuo pačiu metu pranešti organizatoriams apie atitinkamus teisinius argumentus, kad jie galėtų nuspręsti, ar reikia EPI peržiūrėti ir ją pakeitus pateikti dar kartą;

| 54. | ragina Komisiją, savo oficialiame atsakyme dėl EPI, kuri surinko daugiau kaip milijoną parašų, išsamiai ir skaidriai paaiškinti visuomenei savo politinius sprendimus. Turėtų būti užtikrinta politiškai tvirta tolesnė veikla; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją, savo oficialiame atsakyme dėl EPI, kuri surinko daugiau kaip milijoną parašų, išsamiai ir skaidriai paaiškinti visuomenei savo politinius sprendimus. Turėtų būti užtikrinta politiškai tvirta tolesnė veikla;

c)   Regionų komiteto ir regionų ir vietos valdžios institucijų indėlis

| 55. | pakartoja savo pasiūlymą padėti Komisijai įvertinti, ar iniciatyva atitinka subsidiarumo principą ir kaip ji prisideda prie teritorinės sanglaudos ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

55.

pakartoja savo pasiūlymą padėti Komisijai įvertinti, ar iniciatyva atitinka subsidiarumo principą ir kaip ji prisideda prie teritorinės sanglaudos ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo;

| 56. | pabrėžia, kad EPI – tai priemonė, kuria europiečiams suteikiama galimybė aktyviai dalyvauti formuojant Europos politiką, todėl jos neturėtų inicijuoti ES institucijos; vis dėlto pripažįsta savo paties vaidmenį bei pareigas ir šiuo požiūriu primena Biuro sprendimą (2) dėl RK dalyvavimo Europos piliečių iniciatyvose; pakartoja, kad yra pasirengęs remti RK politinei kompetencijai priklausančias EPI, kurios laikomos politiškai aktualiomis, pavyzdžiui: teikti paramą Europos Komisijai įvertinant siūlomas EPI vietos ir (arba) regioninio aktualumo ir subsidiarumo požiūriu; organizuoti renginius, susijusius su EPI; padėti vykdyti decentralizuotą komunikaciją EPI klausimais; prireikus rengti nuomones savo iniciatyva dėl EPI; aktyviai dalyvauti klausymuose Europos Parlamente ir vykdant tolesnę politinę veiklą; remti sėkmingų EPI įgyvendinimą ir prireikus pagal jas parengtų teisės aktų taikymą. |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad EPI – tai priemonė, kuria europiečiams suteikiama galimybė aktyviai dalyvauti formuojant Europos politiką, todėl jos neturėtų inicijuoti ES institucijos; vis dėlto pripažįsta savo paties vaidmenį bei pareigas ir šiuo požiūriu primena Biuro sprendimą (2) dėl RK dalyvavimo Europos piliečių iniciatyvose; pakartoja, kad yra pasirengęs remti RK politinei kompetencijai priklausančias EPI, kurios laikomos politiškai aktualiomis, pavyzdžiui: teikti paramą Europos Komisijai įvertinant siūlomas EPI vietos ir (arba) regioninio aktualumo ir subsidiarumo požiūriu; organizuoti renginius, susijusius su EPI; padėti vykdyti decentralizuotą komunikaciją EPI klausimais; prireikus rengti nuomones savo iniciatyva dėl EPI; aktyviai dalyvauti klausymuose Europos Parlamente ir vykdant tolesnę politinę veiklą; remti sėkmingų EPI įgyvendinimą ir prireikus pagal jas parengtų teisės aktų taikymą.

Briuselis, 2015 m. spalio 13 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  Eurobarometras, 2014 m. rugsėjo mėn.

1

(2)  144-asis Regionų komiteto biuro posėdis, 2013 m. balandžio 10 d., 8 punktas, CDR1335-2013_11_00_TRA_NB-item 8.

2

---

| 17.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 423/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 423/7

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimas. Ar reikia specialių teisinių nuostatų?

(2015/C 423/02)

| Pagrindinis pranešėjas: | Nikola DOBROSLAVIĆ (Kroatija, EPP), Dubrovniko ir Neretvos apskrities prefektas |
| --- | --- |

Pagrindinis pranešėjas:

Nikola DOBROSLAVIĆ (Kroatija, EPP), Dubrovniko ir Neretvos apskrities prefektas

I.   BENDROSIOS PASTABOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS,

| 1. | džiaugiasi, kad ES Tarybai pirmininkaujančio Liuksemburgo vyriausybė nusprendė tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimą priskirti savo pirmininkavimo ES prioritetams ir palankiai vertina dedamas pastangas šalinti šiam bendradarbiavimui trukdančias kliūtis siekiant didinti Europos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir išnaudoti visą abipus sienų esančių vietovių potencialą; tarpvalstybinį bendradarbiavimą laikyti prioritetu ypač svarbu dabartinėmis sąlygomis, kai kyla abejonių dėl laisvo tarpvalstybinio judėjimo, nors šis bendradarbiavimas yra vienas svarbiausių Europos integracijos acquis; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi, kad ES Tarybai pirmininkaujančio Liuksemburgo vyriausybė nusprendė tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimą priskirti savo pirmininkavimo ES prioritetams ir palankiai vertina dedamas pastangas šalinti šiam bendradarbiavimui trukdančias kliūtis siekiant didinti Europos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir išnaudoti visą abipus sienų esančių vietovių potencialą; tarpvalstybinį bendradarbiavimą laikyti prioritetu ypač svarbu dabartinėmis sąlygomis, kai kyla abejonių dėl laisvo tarpvalstybinio judėjimo, nors šis bendradarbiavimas yra vienas svarbiausių Europos integracijos acquis;

| 2. | taip pat palankiai vertina raginimą patobulinti tarpvalstybiniam bendradarbiavimui taikomą reglamentavimo sistemą tiek įgyvendinant konkrečias jau esamas teisines nuostatas, susijusias su įvairiais šio bendradarbiavimo aspektais, tiek tobulinant ar papildant taikomą teisinę sistemą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos priimti sektorių reglamentus ar konkrečioms vietovėms skirtas taisykles; |
| --- | --- |

2.

taip pat palankiai vertina raginimą patobulinti tarpvalstybiniam bendradarbiavimui taikomą reglamentavimo sistemą tiek įgyvendinant konkrečias jau esamas teisines nuostatas, susijusias su įvairiais šio bendradarbiavimo aspektais, tiek tobulinant ar papildant taikomą teisinę sistemą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos priimti sektorių reglamentus ar konkrečioms vietovėms skirtas taisykles;

| 3. | RK pabrėžia, kad tarpvalstybinis bendradarbiavimas gali būti svarbus regioninei miesto ir kaimo plėtrai, ir pažymi, kad Europos vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas šioms institucijoms padeda veiksmingiau atlikti užduotis ir ypač skatina pasienio regionus siekti pažangos ir vystytis; |
| --- | --- |

3.

RK pabrėžia, kad tarpvalstybinis bendradarbiavimas gali būti svarbus regioninei miesto ir kaimo plėtrai, ir pažymi, kad Europos vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas šioms institucijoms padeda veiksmingiau atlikti užduotis ir ypač skatina pasienio regionus siekti pažangos ir vystytis;

| 4. | pabrėžia, kad pasienio vietovės visų pirma veikia kaip Europos integracijos proceso laboratorijos, t. y. kaip erdvė, kurioje bendrosios rinkos ir kitų Europos politikos sričių kūrimas turėtų būti matomesnis negu kituose regionuose. Pasienio vietovės iš esmės yra išskirtinai įvairialypės kryžkelės, kuriose perspektyvų įvairovė ir kultūrų bei kalbų sinergija yra didžiausia; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad pasienio vietovės visų pirma veikia kaip Europos integracijos proceso laboratorijos, t. y. kaip erdvė, kurioje bendrosios rinkos ir kitų Europos politikos sričių kūrimas turėtų būti matomesnis negu kituose regionuose. Pasienio vietovės iš esmės yra išskirtinai įvairialypės kryžkelės, kuriose perspektyvų įvairovė ir kultūrų bei kalbų sinergija yra didžiausia;

| 5. | pažymi, kad per pastaruosius 25 metus tarpvalstybinis bendradarbiavimas padėjo pasiekti didelę pažangą Europos Sąjungoje, visų pirma įgyvendinant programą INTERREG, taikant ją sudarančias Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP) ir Europos kaimynystės priemonę (EKP) ir kitus Europos teritorinio bendradarbiavimo modulius, kurių iki šiol pasiekti rezultatai vis dar netenkina, nes dar nėra visapusiškai panaudojamas šio bendradarbiavimo potencialas. Todėl daugiau dėmesio reikėtų skirti tolesniam tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimui ir jo susiejimui su kitomis esamomis priemonėmis (sanglaudos politika, programa „Horizontas 2020“, valstybės pagalba ir kt.), kad nepalankioje padėtyje esantiems pasienio regionams būtų taikomos specialios sąlygos; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad per pastaruosius 25 metus tarpvalstybinis bendradarbiavimas padėjo pasiekti didelę pažangą Europos Sąjungoje, visų pirma įgyvendinant programą INTERREG, taikant ją sudarančias Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP) ir Europos kaimynystės priemonę (EKP) ir kitus Europos teritorinio bendradarbiavimo modulius, kurių iki šiol pasiekti rezultatai vis dar netenkina, nes dar nėra visapusiškai panaudojamas šio bendradarbiavimo potencialas. Todėl daugiau dėmesio reikėtų skirti tolesniam tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimui ir jo susiejimui su kitomis esamomis priemonėmis (sanglaudos politika, programa „Horizontas 2020“, valstybės pagalba ir kt.), kad nepalankioje padėtyje esantiems pasienio regionams būtų taikomos specialios sąlygos;

| 6. | atsižvelgdamas į jau įdėtas pastangas plėtojant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, palankiai vertina įvairias regioninio bendradarbiavimo formas funkcinių teritorijų, makroregionų (Baltijos jūros strategija, Dunojaus strategija, Adrijos ir Jonijos jūrų regiono ir Alpių regiono strategija) ir vietos ir regionų valdžios institucijų lygmenimis; |
| --- | --- |

6.

atsižvelgdamas į jau įdėtas pastangas plėtojant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, palankiai vertina įvairias regioninio bendradarbiavimo formas funkcinių teritorijų, makroregionų (Baltijos jūros strategija, Dunojaus strategija, Adrijos ir Jonijos jūrų regiono ir Alpių regiono strategija) ir vietos ir regionų valdžios institucijų lygmenimis;

| 7. | pabrėžia tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimui priimtų teisinių priemonių reikšmę; pirmiausia reikėtų paminėti Europos Tarybos konvenciją dėl pasienio bendradarbiavimo tarp teritorinių bendrijų ir valdžios organų (1), pagal kurią valstybės įsipareigojo sudaryti palankesnes sąlygas savo šalių ir trečiųjų šalių jurisdikcijai priklausančių teritorinių bendrijų ir valdžios organų tarpvalstybiniam bendradarbiavimui ir jį skatinti. Taip pat svarbus yra reglamentas dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) (2) ir Europos ekonominių interesų grupė, kadangi jos yra kokybiškos priemonės, padedančios užtikrinti teisines priemones, būtinas, kad tarpvalstybinis bendradarbiavimas įgautų pagreitį; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimui priimtų teisinių priemonių reikšmę; pirmiausia reikėtų paminėti Europos Tarybos konvenciją dėl pasienio bendradarbiavimo tarp teritorinių bendrijų ir valdžios organų (1), pagal kurią valstybės įsipareigojo sudaryti palankesnes sąlygas savo šalių ir trečiųjų šalių jurisdikcijai priklausančių teritorinių bendrijų ir valdžios organų tarpvalstybiniam bendradarbiavimui ir jį skatinti. Taip pat svarbus yra reglamentas dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) (2) ir Europos ekonominių interesų grupė, kadangi jos yra kokybiškos priemonės, padedančios užtikrinti teisines priemones, būtinas, kad tarpvalstybinis bendradarbiavimas įgautų pagreitį;

| 8. | pabrėžia ETBG atliekamą vaidmenį remiant ir skatinant tarpvalstybinį, tarptautinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą tarp valstybių narių ar vietos ir regionų valdžios institucijų; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia ETBG atliekamą vaidmenį remiant ir skatinant tarpvalstybinį, tarptautinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą tarp valstybių narių ar vietos ir regionų valdžios institucijų;

| 9. | pabrėžia, kad ETBG yra lanksti sudėties požiūriu, kadangi sudaro daugiapakopio valdymo platformą, kuri suteikia galimybę įvairiems lygmenims priklausančioms ir skirtingos kompetencijos institucijoms veikti kartu, prisitaikant prie kiekvienos teritorijos poreikių; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad ETBG yra lanksti sudėties požiūriu, kadangi sudaro daugiapakopio valdymo platformą, kuri suteikia galimybę įvairiems lygmenims priklausančioms ir skirtingos kompetencijos institucijoms veikti kartu, prisitaikant prie kiekvienos teritorijos poreikių;

II.   KLIŪTYS, NELEIDŽIANČIOS STIPRINTI TARPVALSTYBINIO BENDRADARBIAVIMO

| 10. | pažymi, kad plėtoti tarpvalstybinį bendradarbiavimą trukdo įvairios kliūtys, kurios stabdo pasienio regionų ekonomikos augimą ir neleidžia įgyvendinti Europos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslų; taip pat mano, kad kad šiam tarpvalstybiniam bendradarbiavimui iškyla ir nenuspėjamų kliūčių, kurias dažnai lemia valstybių narių ir vietos bei regionų veiklos vykdytojų veiksmai; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad plėtoti tarpvalstybinį bendradarbiavimą trukdo įvairios kliūtys, kurios stabdo pasienio regionų ekonomikos augimą ir neleidžia įgyvendinti Europos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslų; taip pat mano, kad kad šiam tarpvalstybiniam bendradarbiavimui iškyla ir nenuspėjamų kliūčių, kurias dažnai lemia valstybių narių ir vietos bei regionų veiklos vykdytojų veiksmai;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES Tarybai pirmininkaujančio Liuksemburgo surengtas seminaras ir atliktas tyrimas parodė, kad tolesniam tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimui yra didelių kliūčių, pavyzdžiui, dažnai sunku įgyvendinti tarpvalstybinius projektus dėl teisės aktų sistemų skirtumų transporto, sveikatos, aplinkosaugos, civilinės saugos ir kt. srityse arba dėl skirtingų valstybių narių institucinių struktūrų, kurios susidaro dėl nevienodo teritorijų organizavimo, dėl nepakankamo teisinio tikrumo, kuris daro neigiamą poveikį tarpvalstybiniams veiklos vykdytojams ir bendroms tarnyboms, arba dėl ekonominio išsivystymo skirtumų abipus sienų, kuriuos lemia skirtingų nacionalinių aplinkybių darbo teisės, mokesčių ir socialinės apsaugos srityse, ir tai tik keletas pavyzdžių; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad ES Tarybai pirmininkaujančio Liuksemburgo surengtas seminaras ir atliktas tyrimas parodė, kad tolesniam tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimui yra didelių kliūčių, pavyzdžiui, dažnai sunku įgyvendinti tarpvalstybinius projektus dėl teisės aktų sistemų skirtumų transporto, sveikatos, aplinkosaugos, civilinės saugos ir kt. srityse arba dėl skirtingų valstybių narių institucinių struktūrų, kurios susidaro dėl nevienodo teritorijų organizavimo, dėl nepakankamo teisinio tikrumo, kuris daro neigiamą poveikį tarpvalstybiniams veiklos vykdytojams ir bendroms tarnyboms, arba dėl ekonominio išsivystymo skirtumų abipus sienų, kuriuos lemia skirtingų nacionalinių aplinkybių darbo teisės, mokesčių ir socialinės apsaugos srityse, ir tai tik keletas pavyzdžių;

| 12. | be kita ko pažymi, kad pasienio regionuose nacionalinės sveikatos apsaugos sistemos yra nesuderinamos, taip pat skiriasi sveikatos priežiūrą skubiosios pagalbos atveju reglamentuojantys teisės aktai, tad regionuose dirbant skirtingoms jurisdikcijoms priklausantiems sektoriaus darbuotojams kyla klausimas, kurią jurisdikciją jiems taikyti. Abipus sienų kyla problemų dėl sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir valdžios institucijų darbo metodų skirtumų: pavyzdžiui, tam, kad būtų atlygintos išlaidos reikalingas išankstinis leidimas, todėl vietos gyventojams sunku greitai ir arti gauti sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

12.

be kita ko pažymi, kad pasienio regionuose nacionalinės sveikatos apsaugos sistemos yra nesuderinamos, taip pat skiriasi sveikatos priežiūrą skubiosios pagalbos atveju reglamentuojantys teisės aktai, tad regionuose dirbant skirtingoms jurisdikcijoms priklausantiems sektoriaus darbuotojams kyla klausimas, kurią jurisdikciją jiems taikyti. Abipus sienų kyla problemų dėl sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir valdžios institucijų darbo metodų skirtumų: pavyzdžiui, tam, kad būtų atlygintos išlaidos reikalingas išankstinis leidimas, todėl vietos gyventojams sunku greitai ir arti gauti sveikatos priežiūros paslaugas;

| 13. | be to, laikosi nuomonės, kad ES Tarybai pirmininkaujančio Liuksemburgo tyrimo metu nustatytos tarpvalstybinio bendradarbiavimo kliūtys yra tik keletas orientacinių šių kliūčių pavyzdžių ir kad dėl šios priežasties reikėtų atlikti metodiškesnę ir išsamesnę visų šių kliūčių analizę; |
| --- | --- |

13.

be to, laikosi nuomonės, kad ES Tarybai pirmininkaujančio Liuksemburgo tyrimo metu nustatytos tarpvalstybinio bendradarbiavimo kliūtys yra tik keletas orientacinių šių kliūčių pavyzdžių ir kad dėl šios priežasties reikėtų atlikti metodiškesnę ir išsamesnę visų šių kliūčių analizę;

| 14. | palankiai vertina paskelbtą Europos Komisijos ketinimą iki 2016 m. pabaigos parengti kliūčių, sprendimų ir gerosios praktikos pavyzdžių tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje analizę, be kita ko prašo rengiant minėtą analizę pakviesti dalyvauti Europos regionų komitetą ir jį aktyviai įtraukti į bendrą rezultatų įvertinimą; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina paskelbtą Europos Komisijos ketinimą iki 2016 m. pabaigos parengti kliūčių, sprendimų ir gerosios praktikos pavyzdžių tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje analizę, be kita ko prašo rengiant minėtą analizę pakviesti dalyvauti Europos regionų komitetą ir jį aktyviai įtraukti į bendrą rezultatų įvertinimą;

| 15. | pabrėžia, kad norint parengti kokybišką tarpvalstybiniam bendradarbiavimui iškylančių kliūčių analizę ir rasti tinkamų sprendimų kliūtims pašalinti būtina aiškiai apibrėžti pasienio regiono sąvoką ir apie šį bendradarbiavimą turėti reikiamų duomenų. Todėl apgailestauja, kad šiuo klausimu nėra tinkamų statistinių duomenų apie kiekvieną pasienio regioną ir kad labai skiriasi valstybių narių statistinių duomenų stebėsenos užtikrinimo būdai; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad norint parengti kokybišką tarpvalstybiniam bendradarbiavimui iškylančių kliūčių analizę ir rasti tinkamų sprendimų kliūtims pašalinti būtina aiškiai apibrėžti pasienio regiono sąvoką ir apie šį bendradarbiavimą turėti reikiamų duomenų. Todėl apgailestauja, kad šiuo klausimu nėra tinkamų statistinių duomenų apie kiekvieną pasienio regioną ir kad labai skiriasi valstybių narių statistinių duomenų stebėsenos užtikrinimo būdai;

| 16. | ragina Komisiją atsižvelgti į tarpvalstybinių kliūčių analizes, kurios jau atliktos pasienio regionų užsakymu ir pagal tarpvalstybines programas; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją atsižvelgti į tarpvalstybinių kliūčių analizes, kurios jau atliktos pasienio regionų užsakymu ir pagal tarpvalstybines programas;

III.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

| 17. | pabrėžia, kad svarbu skatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir jam sudaryti palankesnes sąlygas, kad visoje Sąjungos teritorijoje pavyktų užtikrinti subalansuotą visų regionų vystymąsi kartu siekiant mažinti kiekvieno jų išsivystymo skirtumus, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsniu; be kita ko pažymi, kad atsižvelgiant į ekonominio išsivystymo lygį kai kurių pasienio regionų padėtis yra nepalanki, visų pirma kai, lyginant su kitais, palankesnėje vietoje esančiais pasienio regionais, pastebimi ryškūs ekonominės gerovės lygio skirtumai. Tai pasakytina ir apie pasienio regionus, kurie ribojasi su trečiosiomis šalimis ir atokiausiuose Europos regionuose; todėl, siekdamas pagerinti nepalankią kai kurių regionų padėtį, ragina griežčiau taikyti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnio nuostatas, susijusias su teritorine sanglauda; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad svarbu skatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir jam sudaryti palankesnes sąlygas, kad visoje Sąjungos teritorijoje pavyktų užtikrinti subalansuotą visų regionų vystymąsi kartu siekiant mažinti kiekvieno jų išsivystymo skirtumus, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsniu; be kita ko pažymi, kad atsižvelgiant į ekonominio išsivystymo lygį kai kurių pasienio regionų padėtis yra nepalanki, visų pirma kai, lyginant su kitais, palankesnėje vietoje esančiais pasienio regionais, pastebimi ryškūs ekonominės gerovės lygio skirtumai. Tai pasakytina ir apie pasienio regionus, kurie ribojasi su trečiosiomis šalimis ir atokiausiuose Europos regionuose; todėl, siekdamas pagerinti nepalankią kai kurių regionų padėtį, ragina griežčiau taikyti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnio nuostatas, susijusias su teritorine sanglauda;

| 18. | primygtinai pabrėžia, kad nepaprastai svarbu nenuilstant dėti pastangas ir šalinti tarpvalstybiniam bendradarbiavimui iškylančias kliūtis; tai yra nuolatinis uždavinys, kurį sprendžiant kartu reikia gilinti Europos integracijos procesą. Todėl jis palankiai vertina teisėkūros iniciatyvas ir taip pat siūlo, kad tarpvalstybinio bendradarbiavimo svarba tinkamai atsispindėtų finansiniuose asignavimuose, skirtuose tolesniam šio bendradarbiavimo plėtojimui; |
| --- | --- |

18.

primygtinai pabrėžia, kad nepaprastai svarbu nenuilstant dėti pastangas ir šalinti tarpvalstybiniam bendradarbiavimui iškylančias kliūtis; tai yra nuolatinis uždavinys, kurį sprendžiant kartu reikia gilinti Europos integracijos procesą. Todėl jis palankiai vertina teisėkūros iniciatyvas ir taip pat siūlo, kad tarpvalstybinio bendradarbiavimo svarba tinkamai atsispindėtų finansiniuose asignavimuose, skirtuose tolesniam šio bendradarbiavimo plėtojimui;

Dabartinė teisinė sistema ir naujas ES Tarybai pirmininkaujančio Liuksemburgo pasiūlymas

| 19. | pabrėžia, kad ieškant sprendimo, kaip pašalinti nustatytas tarpvalstybinio bendradarbiavimo kliūtis, ir atsižvelgiant į Administracinės naštos mažinimo Europos Sąjungoje veiksmų programos (REFIT) (3) rezultatus, išeities tašku reikėtų laikyti aptariamam bendradarbiavimui šiuo metu taikomas nuostatas siekiant užtikrinti visapusišką jų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad ieškant sprendimo, kaip pašalinti nustatytas tarpvalstybinio bendradarbiavimo kliūtis, ir atsižvelgiant į Administracinės naštos mažinimo Europos Sąjungoje veiksmų programos (REFIT) (3) rezultatus, išeities tašku reikėtų laikyti aptariamam bendradarbiavimui šiuo metu taikomas nuostatas siekiant užtikrinti visapusišką jų įgyvendinimą;

| 20. | primena, kad pagal Europos Tarybos konvencijos dėl pasienio bendradarbiavimo tarp teritorinių bendrijų ir valdžios organų 4 straipsnį konvenciją pasirašiusios šalys įsipareigojo stengtis išspręsti teisinio, administracinio ar techninio pobūdžio sunkumus, trukdančius tarpvalstybinio bendradarbiavimo vystymui ir sklandžiai eigai, ir konsultuotis tarpusavyje dėl šių sunkumų sprendimo; |
| --- | --- |

20.

primena, kad pagal Europos Tarybos konvencijos dėl pasienio bendradarbiavimo tarp teritorinių bendrijų ir valdžios organų 4 straipsnį konvenciją pasirašiusios šalys įsipareigojo stengtis išspręsti teisinio, administracinio ar techninio pobūdžio sunkumus, trukdančius tarpvalstybinio bendradarbiavimo vystymui ir sklandžiai eigai, ir konsultuotis tarpusavyje dėl šių sunkumų sprendimo;

| 21. | palankiai vertina naujausią ES Tarybai pirmininkaujančio Liuksemburgo iniciatyvą pateikti pasiūlymo projektą dėl naujos teisinės priemonės, kurio tikslas būtų sudaryti sąlygas su konkrečiu tarpvalstybiniu projektu susijusioms valstybėms narėms susitarti dėl visų šių valstybių narių galiojančius teisės aktus apimančios teisinės sistemos, kuri būtų taikoma tik šiam konkrečiam tarpvalstybiniam projektui. Tai leistų prisidėti prie sanglaudos pasienio zonose didinimo. Nors ši priemonė būtų susijusi su iniciatyvomis, kurioms nebūtinai reikalingas ES finansavimas, ji svariai prisidėtų prie rengiamos diskusijos dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo ateities ir apskritai ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos visoje ES tikslų; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina naujausią ES Tarybai pirmininkaujančio Liuksemburgo iniciatyvą pateikti pasiūlymo projektą dėl naujos teisinės priemonės, kurio tikslas būtų sudaryti sąlygas su konkrečiu tarpvalstybiniu projektu susijusioms valstybėms narėms susitarti dėl visų šių valstybių narių galiojančius teisės aktus apimančios teisinės sistemos, kuri būtų taikoma tik šiam konkrečiam tarpvalstybiniam projektui. Tai leistų prisidėti prie sanglaudos pasienio zonose didinimo. Nors ši priemonė būtų susijusi su iniciatyvomis, kurioms nebūtinai reikalingas ES finansavimas, ji svariai prisidėtų prie rengiamos diskusijos dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo ateities ir apskritai ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos visoje ES tikslų;

| 22. | pažymi, kad 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG), kurį iš dalies pakeitė Reglamentas (ES) Nr. 1302/2013, kuriuo siekiama įgyvendinti tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektus ir juos valdyti pagal skirtingas nacionalines teisinio pobūdžio taisykles ir procedūras, jau pateikta viena priemonė tarpvalstybiniam bendradarbiavimui ES lygmeniu gerinti; pabrėžia, kad abi šios priemonės teisiškai yra skirtingo pobūdžio: ETBG teisinė sistema taikoma tik jos nariams, o Liuksemburgo pasiūlymu sukurta sistema būtų taikoma konkrečiam tarpvalstybiniam projektui, įgyvendinamam aiškiai geografiškai apibrėžtoje teritorijoje; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG), kurį iš dalies pakeitė Reglamentas (ES) Nr. 1302/2013, kuriuo siekiama įgyvendinti tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektus ir juos valdyti pagal skirtingas nacionalines teisinio pobūdžio taisykles ir procedūras, jau pateikta viena priemonė tarpvalstybiniam bendradarbiavimui ES lygmeniu gerinti; pabrėžia, kad abi šios priemonės teisiškai yra skirtingo pobūdžio: ETBG teisinė sistema taikoma tik jos nariams, o Liuksemburgo pasiūlymu sukurta sistema būtų taikoma konkrečiam tarpvalstybiniam projektui, įgyvendinamam aiškiai geografiškai apibrėžtoje teritorijoje;

| 23. | palankiai vertina visus supaprastinimus, atliktus iš dalies pakeistame ETBG reglamente, kuris įsigaliojo 2014 m. birželio 22 d.; kai kurie iš šių supaprastinimų atlikti atsižvelgiant į RK pasiūlymą; tačiau apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės neskubėjo priimti šį iš dalies pakeistą ETBG reglamentą; todėl ragina valstybes nares dėti dvigubai daugiau pastangų jį įgyvendinant ir sudaryti palankias sąlygas jų teritorijose steigti ETBG, turint omenyje tai, kad pagal šį reglamentą galima lanksčiau ir geriau steigti ir registruoti ETBG ir apibrėžti jų užduotis; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina visus supaprastinimus, atliktus iš dalies pakeistame ETBG reglamente, kuris įsigaliojo 2014 m. birželio 22 d.; kai kurie iš šių supaprastinimų atlikti atsižvelgiant į RK pasiūlymą; tačiau apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės neskubėjo priimti šį iš dalies pakeistą ETBG reglamentą; todėl ragina valstybes nares dėti dvigubai daugiau pastangų jį įgyvendinant ir sudaryti palankias sąlygas jų teritorijose steigti ETBG, turint omenyje tai, kad pagal šį reglamentą galima lanksčiau ir geriau steigti ir registruoti ETBG ir apibrėžti jų užduotis;

| 24. | mano, jog turint omenyje tai, kad yra ETBG reglamentas ir siekiant išnaudoti visas reglamento galimybes tarpvalstybiniam bendradarbiavimui stiprinti perkeliant reglamentą į visų valstybių narių teisines sistemas, pirmiausia reikėtų atsižvelgti į proporcingumo principą svarstant papildomas teisines priemones; be to, mano, kad pasitaiko atvejų, kai kitokio pobūdžio, o ne ETBG, teisės aktas gali būti naudingas siekiant pašalinti konkrečias tam tikram tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektui iškylančias kliūtis; |
| --- | --- |

24.

mano, jog turint omenyje tai, kad yra ETBG reglamentas ir siekiant išnaudoti visas reglamento galimybes tarpvalstybiniam bendradarbiavimui stiprinti perkeliant reglamentą į visų valstybių narių teisines sistemas, pirmiausia reikėtų atsižvelgti į proporcingumo principą svarstant papildomas teisines priemones; be to, mano, kad pasitaiko atvejų, kai kitokio pobūdžio, o ne ETBG, teisės aktas gali būti naudingas siekiant pašalinti konkrečias tam tikram tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektui iškylančias kliūtis;

| 25. | teigiamai vertina pasiūlyme išdėstytą požiūrį, kuriuo siekiama gerinti tarpvalstybinio bendradarbiavimo priemonių kokybę pasiūlant bendrą priemonę, pagal kurią nebūtų steigiamas naujas juridinio asmens statusą turintis subjektas ir tokiu būdu būtų daroma pažanga siekiant tikslo taikyti iš anksto apibrėžtas taisykles įgyvendinant bendras iniciatyvas dviejose ar kelete valstybių narių; tai būtų galima vertinti kaip pripažinimą, kad ETBG koncepcija yra sėkminga; |
| --- | --- |

25.

teigiamai vertina pasiūlyme išdėstytą požiūrį, kuriuo siekiama gerinti tarpvalstybinio bendradarbiavimo priemonių kokybę pasiūlant bendrą priemonę, pagal kurią nebūtų steigiamas naujas juridinio asmens statusą turintis subjektas ir tokiu būdu būtų daroma pažanga siekiant tikslo taikyti iš anksto apibrėžtas taisykles įgyvendinant bendras iniciatyvas dviejose ar kelete valstybių narių; tai būtų galima vertinti kaip pripažinimą, kad ETBG koncepcija yra sėkminga;

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu pasiūlymas dėl naujos priemonės kelia nemažai klausimų, kuriuos reikės tinkamai apsvarstyti per artėjančias diskusijas:






  — | galiojančiai teisei pradėjus taikyti specialias išimtis siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam bendradarbiavimui gali būti padarytas poveikis bendrajai rinkai ir tai neatitikti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnio 3 dalies taikymo srities; todėl reikėtų atlikti išsamią šios teisės priemonės teisinio pagrindo analizę, |
| --- | --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu pasiūlymas dėl naujos priemonės kelia nemažai klausimų, kuriuos reikės tinkamai apsvarstyti per artėjančias diskusijas:

—

galiojančiai teisei pradėjus taikyti specialias išimtis siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam bendradarbiavimui gali būti padarytas poveikis bendrajai rinkai ir tai neatitikti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnio 3 dalies taikymo srities; todėl reikėtų atlikti išsamią šios teisės priemonės teisinio pagrindo analizę,

| — | RK prašo aiškiau apibrėžti intervencijos sritis, kuriose būtų taikomas naujasis reglamentas, atsižvelgiant į skirtumą tarp Sąjungos kompetencijos, valstybių narių kompetencijos ir bendros kompetencijos. Šiuo klausimu, atrodo, nepakanka nurodyti nuostatas dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos (SESV 174–178 straipsniai), |
| --- | --- |

—

RK prašo aiškiau apibrėžti intervencijos sritis, kuriose būtų taikomas naujasis reglamentas, atsižvelgiant į skirtumą tarp Sąjungos kompetencijos, valstybių narių kompetencijos ir bendros kompetencijos. Šiuo klausimu, atrodo, nepakanka nurodyti nuostatas dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos (SESV 174–178 straipsniai),

| — | dėl siūlomos teisinės priemonės galėtų kilti prieštaravimo Konstitucijai klausimas, jei valstybė narė būtų raginama savo teritorijoje taikyti kitos šalies teisės aktus. Šios specialios išimtys ir išlygos būtų taikomos tik pasienio regionuose ir jas reikėtų ištirti išsamiau; kai Komisija atliks trūkumų analizę ir bus padaryta išvada, kad reikia tokio pobūdžio naujos teisinės priemonės, reikės atlikti išsamią teisinę šio naujo reglamento analizę; |
| --- | --- |

—

dėl siūlomos teisinės priemonės galėtų kilti prieštaravimo Konstitucijai klausimas, jei valstybė narė būtų raginama savo teritorijoje taikyti kitos šalies teisės aktus. Šios specialios išimtys ir išlygos būtų taikomos tik pasienio regionuose ir jas reikėtų ištirti išsamiau; kai Komisija atliks trūkumų analizę ir bus padaryta išvada, kad reikia tokio pobūdžio naujos teisinės priemonės, reikės atlikti išsamią teisinę šio naujo reglamento analizę;

| 27. | pažymi, kad nors ETBG konvencijoje nustatyti uždaviniai ir misija yra skirti tik pačiai grupei ir jos nariams ir ETBG negali priimti teisės aktų, jų įgyvendinti ir užtikrinti jų vykdymo, t. y. jos pagrindu negalima imtis šių veiksmų tarpvalstybiniu lygmeniu, grupė gali valdyti viešąją infrastruktūrą, teikti viešąsias paslaugas, teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, naudoti ir valdyti viešuosius išteklius siekiant bendro intereso tikslų, jei visa veikla atitinka pagrindinius Sutarties principus ir tenkina valstybių narių bendro pobūdžio interesus; todėl mano, kad dabartinis ETBG reglamentas yra gera teisinė sistema tokiai veiklai, nors ir būtų galima apsvarstyti papildomas formules, kurios sudarytų palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam bendradarbiavimui konkrečioje teritorijoje; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad nors ETBG konvencijoje nustatyti uždaviniai ir misija yra skirti tik pačiai grupei ir jos nariams ir ETBG negali priimti teisės aktų, jų įgyvendinti ir užtikrinti jų vykdymo, t. y. jos pagrindu negalima imtis šių veiksmų tarpvalstybiniu lygmeniu, grupė gali valdyti viešąją infrastruktūrą, teikti viešąsias paslaugas, teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, naudoti ir valdyti viešuosius išteklius siekiant bendro intereso tikslų, jei visa veikla atitinka pagrindinius Sutarties principus ir tenkina valstybių narių bendro pobūdžio interesus; todėl mano, kad dabartinis ETBG reglamentas yra gera teisinė sistema tokiai veiklai, nors ir būtų galima apsvarstyti papildomas formules, kurios sudarytų palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam bendradarbiavimui konkrečioje teritorijoje;

Būtina suinteresuotiesiems subjektams rengti supažindinimo ir informavimo kampanijas apie dabartinės teisinės sistemos, visų pirma ETBG reglamento, teikiamas galimybes plėtoti tarpvalstybinį bendradarbiavimą

| 28. | pabrėžia, kad naudojantis tarpvalstybinio bendradarbiavimo mechanizmu – ETBG – pagrindinės problemos kyla dėl to, kad trūksta žinių ir informacijos, stinga pasitikėjimo, nerodoma reikiama politinė valia, todėl, siekiant stiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, būtina aktyviau rengti supažindinimo ir informavimo kampanijas suinteresuotiesiems subjektams apie dabartinės teisinės sistemos, visų pirma ETBG reglamento, teikiamas galimybes plėtoti šį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad naudojantis tarpvalstybinio bendradarbiavimo mechanizmu – ETBG – pagrindinės problemos kyla dėl to, kad trūksta žinių ir informacijos, stinga pasitikėjimo, nerodoma reikiama politinė valia, todėl, siekiant stiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, būtina aktyviau rengti supažindinimo ir informavimo kampanijas suinteresuotiesiems subjektams apie dabartinės teisinės sistemos, visų pirma ETBG reglamento, teikiamas galimybes plėtoti šį bendradarbiavimą;

| 29. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su Europos regionų komitetu, dėti daugiau pastangų skelbiant ir aiškinant, kokį vaidmenį gali atlikti ETBG kaip priemonė, sudarant galimybę geriau tenkinti vietos lygmens poreikius pasienio regionuose; |
| --- | --- |

29.

ragina Europos Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su Europos regionų komitetu, dėti daugiau pastangų skelbiant ir aiškinant, kokį vaidmenį gali atlikti ETBG kaip priemonė, sudarant galimybę geriau tenkinti vietos lygmens poreikius pasienio regionuose;

Teisinės sistemos ir įgyvendinimo metodų paprastumo skatinimas

| 30. | ragina siekti kuo paprastesnės teisėkūros sistemos, pagal kurią visi nauji teisės aktai ar visi galiojančių teisės aktų pakeitimai paprastintų tarpvalstybinių projektų įgyvendinimo procedūras neatsižvelgiant į tai, ar šie projektai finansuojami iš ES biudžeto. Todėl laikosi nuomonės, kad ES Tarybai pirmininkaujančio Liuksemburgo pasiūlymas yra naudingas indėlis į netrukus vyksiančias diskusijas dėl teisės aktų rinkinio kitam programavimo laikotarpiui; |
| --- | --- |

30.

ragina siekti kuo paprastesnės teisėkūros sistemos, pagal kurią visi nauji teisės aktai ar visi galiojančių teisės aktų pakeitimai paprastintų tarpvalstybinių projektų įgyvendinimo procedūras neatsižvelgiant į tai, ar šie projektai finansuojami iš ES biudžeto. Todėl laikosi nuomonės, kad ES Tarybai pirmininkaujančio Liuksemburgo pasiūlymas yra naudingas indėlis į netrukus vyksiančias diskusijas dėl teisės aktų rinkinio kitam programavimo laikotarpiui;

| 31. | palankiai vertina tai, kad laikantis subsidiarumo ir vietos demokratijos principų Liuksemburgo pasiūlyme vietos ir regionų valdžios institucijoms suteikiamas pagrindinis vaidmuo, kuris leidžia pasienio regionams ir miestams imtis iniciatyvos ir sudaryti tarpvalstybinius susitarimus Europos lygmeniu, nustatyti, kokios teisinės nuostatos yra reikalingos, parengti konvencijos projektą ir pateikti jį galutinai tvirtinti kompetentingoms atitinkamų valstybių narių valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina tai, kad laikantis subsidiarumo ir vietos demokratijos principų Liuksemburgo pasiūlyme vietos ir regionų valdžios institucijoms suteikiamas pagrindinis vaidmuo, kuris leidžia pasienio regionams ir miestams imtis iniciatyvos ir sudaryti tarpvalstybinius susitarimus Europos lygmeniu, nustatyti, kokios teisinės nuostatos yra reikalingos, parengti konvencijos projektą ir pateikti jį galutinai tvirtinti kompetentingoms atitinkamų valstybių narių valdžios institucijoms;

| 32. | siūlo ETBG taikyti supaprastintą pritarimo procedūrą tais atvejais, kai jau yra anksčiau sukurta struktūra, pavyzdžiui, euroregionas ar darbo grupė, vadovaujantis 1980 m. Europos Tarybos priimta konvencija dėl pasienio bendradarbiavimo tarp teritorinių bendrijų ir valdžios organų ir jos protokolais bei vėliau sudarytomis dvišalėmis sutartimis; |
| --- | --- |

32.

siūlo ETBG taikyti supaprastintą pritarimo procedūrą tais atvejais, kai jau yra anksčiau sukurta struktūra, pavyzdžiui, euroregionas ar darbo grupė, vadovaujantis 1980 m. Europos Tarybos priimta konvencija dėl pasienio bendradarbiavimo tarp teritorinių bendrijų ir valdžios organų ir jos protokolais bei vėliau sudarytomis dvišalėmis sutartimis;

| 33. | naujos teisinės priemonės sukūrimo tarpvalstybinio bendradarbiavimui skatinti pasienio regionuose klausimu norėtų pabrėžti, jog Europos Sąjungos sutartyje numatyta, kad Sąjunga gerbia esmines valstybių narių funkcijas, įskaitant valstybės teritorinio vientisumo užtikrinimą (4 straipsnis); |
| --- | --- |

33.

naujos teisinės priemonės sukūrimo tarpvalstybinio bendradarbiavimui skatinti pasienio regionuose klausimu norėtų pabrėžti, jog Europos Sąjungos sutartyje numatyta, kad Sąjunga gerbia esmines valstybių narių funkcijas, įskaitant valstybės teritorinio vientisumo užtikrinimą (4 straipsnis);

ES fondų išteklių naudojimo būdo adaptavimas

| 34. | atkreipia dėmesį į įvairias procedūras, taikomas įgyvendinant tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektus, kuriuose dalyvauja keletas partnerių iš ES valstybių narių ir trečiųjų šalių, ir tikrinant, kaip jie vykdomi, taip pat pažymi, kad dėl dalyvių įvairovės susijusias programas ir iniciatyvas įgyvendinti sunku, todėl primygtinai prašo toliau paprastinti ES finansuojamų tarpvalstybinių programų ir projektų planavimo ir valdymo procedūras, visų pirma susijusias su nedidelės apimties vienkartinių tarpvalstybinių projektų įgyvendinimu, ir šias procedūras vienodai taikyti visiems suinteresuotiesiems subjektams; norėtų, kad būtų rastas paprastas ir greitas darbo metodas projektų įgyvendinimo administracinio ir teisinio pobūdžio klausimams spręsti; |
| --- | --- |

34.

atkreipia dėmesį į įvairias procedūras, taikomas įgyvendinant tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektus, kuriuose dalyvauja keletas partnerių iš ES valstybių narių ir trečiųjų šalių, ir tikrinant, kaip jie vykdomi, taip pat pažymi, kad dėl dalyvių įvairovės susijusias programas ir iniciatyvas įgyvendinti sunku, todėl primygtinai prašo toliau paprastinti ES finansuojamų tarpvalstybinių programų ir projektų planavimo ir valdymo procedūras, visų pirma susijusias su nedidelės apimties vienkartinių tarpvalstybinių projektų įgyvendinimu, ir šias procedūras vienodai taikyti visiems suinteresuotiesiems subjektams; norėtų, kad būtų rastas paprastas ir greitas darbo metodas projektų įgyvendinimo administracinio ir teisinio pobūdžio klausimams spręsti;

| 35. | primygtinai ragina valstybes nares palengvinti privačių dalyvių įtraukimą, siekiant remti augimo skatinimo pastangas, nuolatines darbo vietas ir perspektyviai bei veiksmingai įtvirtinti projektų rezultatus; |
| --- | --- |

35.

primygtinai ragina valstybes nares palengvinti privačių dalyvių įtraukimą, siekiant remti augimo skatinimo pastangas, nuolatines darbo vietas ir perspektyviai bei veiksmingai įtvirtinti projektų rezultatus;

| 36. | ragina valstybes nares į savo būsimas veiksmų programas įtraukti esamas ir potencialias ETBG; |
| --- | --- |

36.

ragina valstybes nares į savo būsimas veiksmų programas įtraukti esamas ir potencialias ETBG;

| 37. | pažymi, kad 2014–2020 m. finansinio programavimo laikotarpiu teritorinio bendradarbiavimo programų rengimo ir priėmimo procedūros yra labai lėtos, o tai vėliau darys neigiamą poveikį minėtų programų įgyvendinimo rezultatams; ragina Europos Komisiją prisiimti didesnių įsipareigojimų ir didinti pagalbą dalyvaujančioms šalims rengiant ir įgyvendinant programas; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad 2014–2020 m. finansinio programavimo laikotarpiu teritorinio bendradarbiavimo programų rengimo ir priėmimo procedūros yra labai lėtos, o tai vėliau darys neigiamą poveikį minėtų programų įgyvendinimo rezultatams; ragina Europos Komisiją prisiimti didesnių įsipareigojimų ir didinti pagalbą dalyvaujančioms šalims rengiant ir įgyvendinant programas;

| 38. | ragina ES ypatingą dėmesį skirti fondų naudojimui pasienio regionuose, kurie ribojasi su trečiosiomis šalimis ir atokiausiais Europos regionais, siekiant gerinti fondų lėšomis finansuojamų tarpvalstybinių projektų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

38.

ragina ES ypatingą dėmesį skirti fondų naudojimui pasienio regionuose, kurie ribojasi su trečiosiomis šalimis ir atokiausiais Europos regionais, siekiant gerinti fondų lėšomis finansuojamų tarpvalstybinių projektų įgyvendinimą;

| 39. | ragina Europos Komisiją toliau paprastinti procedūras, kad būtų sudaromos palankesnės sąlygos įgyvendinti tarpvalstybinius projektus ir pradėti nacionaliniu lygmeniu naudojamų fondų pritaikymo procesą bei šiuo tikslu numatyti galimybę automatiškai susieti ES fondus su tarpvalstybiniais projektais; |
| --- | --- |

39.

ragina Europos Komisiją toliau paprastinti procedūras, kad būtų sudaromos palankesnės sąlygos įgyvendinti tarpvalstybinius projektus ir pradėti nacionaliniu lygmeniu naudojamų fondų pritaikymo procesą bei šiuo tikslu numatyti galimybę automatiškai susieti ES fondus su tarpvalstybiniais projektais;

| 40. | ragina Europos Komisiją, remiantis kliūčių, sprendimų ir gerosios praktikos pavyzdžių analizės rezultatais tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje kartu su Europos regionų komitetu parengti ilgalaikę strategiją siekiant šio tarpvalstybinio bendradarbiavimo pažangos bei susijusį veiksmų planą. Strategija ir veiksmų planas būtų taikomi keleto valstybių narių pirmininkavimo Europos Sąjungai laikotarpiu ir tokiu būdu būtų užtikrinta, kad net pasibaigus Liuksemburgo pirmininkavimui šios šalies pradėtas darbas bus ilgalaikis ir tęsiamas; |
| --- | --- |

40.

ragina Europos Komisiją, remiantis kliūčių, sprendimų ir gerosios praktikos pavyzdžių analizės rezultatais tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje kartu su Europos regionų komitetu parengti ilgalaikę strategiją siekiant šio tarpvalstybinio bendradarbiavimo pažangos bei susijusį veiksmų planą. Strategija ir veiksmų planas būtų taikomi keleto valstybių narių pirmininkavimo Europos Sąjungai laikotarpiu ir tokiu būdu būtų užtikrinta, kad net pasibaigus Liuksemburgo pirmininkavimui šios šalies pradėtas darbas bus ilgalaikis ir tęsiamas;

| 41. | rekomenduoja, kad diskusijos dėl šio naujo reglamento sudarytų platesnio masto diskusijas dėl sanglaudos politikos ateities. Vidutinio laikotarpio tikslas būtų ne tik reikalauti, kad valstybės narės visapusiškai ir veiksmingai taikytų reglamentą dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės, bet ir didintų informuotumą apie jo įgyvendinimą ar teiktų galimus pakeitimus, kaip pašalinti jo trūkumus, ir ragina Komisiją apsvarstyti Liuksemburgo pasiūlymą ir toliau jį rengti atsižvelgiant į šiuo metu Komisijos atliekamos tarpvalstybinio bendradarbiavimo peržiūros rezultatus; |
| --- | --- |

41.

rekomenduoja, kad diskusijos dėl šio naujo reglamento sudarytų platesnio masto diskusijas dėl sanglaudos politikos ateities. Vidutinio laikotarpio tikslas būtų ne tik reikalauti, kad valstybės narės visapusiškai ir veiksmingai taikytų reglamentą dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės, bet ir didintų informuotumą apie jo įgyvendinimą ar teiktų galimus pakeitimus, kaip pašalinti jo trūkumus, ir ragina Komisiją apsvarstyti Liuksemburgo pasiūlymą ir toliau jį rengti atsižvelgiant į šiuo metu Komisijos atliekamos tarpvalstybinio bendradarbiavimo peržiūros rezultatus;

| 42. | galiausiai pabrėžia, kad svarbu laikytis subsidiarumo principo ir ugdyti pasitikėjimą, lojalumą ir bendradarbiavimą, kurie būtini centrinėms ir vietos ir regionų valdžios institucijoms norit visapusiškai ir veiksmingai plėtoti tarpvalstybinį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

42.

galiausiai pabrėžia, kad svarbu laikytis subsidiarumo principo ir ugdyti pasitikėjimą, lojalumą ir bendradarbiavimą, kurie būtini centrinėms ir vietos ir regionų valdžios institucijoms norit visapusiškai ir veiksmingai plėtoti tarpvalstybinį bendradarbiavimą.

2015 m. spalio 13 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  Europos konvencija dėl pasienio bendradarbiavimo tarp teritorinių bendrijų ir valdžios organų, Madridas, 1980 m., Europos Taryba, Europos sutarčių serija Nr. 106. Taip pat žr. M. Perkmann (2003 m.) „Cross-Border Regions in Europe: Significance and Drivers of Regional Cross-Border Cooperation“. European Urban and Regional Studies, 10 dalis, Nr. 2, p. 153–171.

1

(2)  Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006, grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsniu; 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1302/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veiksmų įgyvendinimo sąlygas.

2

(3)  Administracinės naštos mažinimo Europos Sąjungoje veiksmų programos galutinė ataskaita http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/admin_burden/docs/com2012_746_swd_ap_en.pdf. Daugiau informacijos apie programą REFIT rasite adresu http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/index_en.htm

3

---

| 17.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 423/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 423/13

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) supaprastinimas

(2015/C 423/03)

| Pranešėjas: | Anthony Gerard BUCHANAN, Rytų Renfrušyro tarybos narys (JK/EA) |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Anthony Gerard BUCHANAN, Rytų Renfrušyro tarybos narys (JK/EA)

I.   BENDROSIOS APLINKYBĖS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina už žemės ūkį ir kaimo plėtrą atsakingo Europos Komisijos nario Regionų komitetui pateiktą prašymą dalyvauti šioje veikloje, kuri nurodyta kaip svarbiausias jo 2015 m. prioritetas; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina už žemės ūkį ir kaimo plėtrą atsakingo Europos Komisijos nario Regionų komitetui pateiktą prašymą dalyvauti šioje veikloje, kuri nurodyta kaip svarbiausias jo 2015 m. prioritetas;

| 2. | pritaria nurodytam tikslui, kad supaprastinus bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) sistemą padidėtų žemės ūkio sektoriaus konkurencingumas ir būtų sutaupyta laiko bei sumažintos visų BŽŪP subjektų, įskaitant ūkininkus, ekonominės veiklos vykdytojus ir valdžios institucijas, sąnaudos; |
| --- | --- |

2.

pritaria nurodytam tikslui, kad supaprastinus bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) sistemą padidėtų žemės ūkio sektoriaus konkurencingumas ir būtų sutaupyta laiko bei sumažintos visų BŽŪP subjektų, įskaitant ūkininkus, ekonominės veiklos vykdytojus ir valdžios institucijas, sąnaudos;

| 3. | mano, kad RK indėlio papildoma nauda – tai dėmesys teritoriniams BŽŪP aspektams ir subsidiarumo bei daugiapakopio valdymo skatinimas, nes didelę BŽŪP įgyvendinimo dalį valdo vietos ar regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

3.

mano, kad RK indėlio papildoma nauda – tai dėmesys teritoriniams BŽŪP aspektams ir subsidiarumo bei daugiapakopio valdymo skatinimas, nes didelę BŽŪP įgyvendinimo dalį valdo vietos ar regionų valdžios institucijos;

| 4. | ketina parengti ne tik trumpalaikius pasiūlymus, kuriais būtų galima pagerinti dabartinį režimą užtikrinant BŽŪP tikslų įgyvendinimą ir užtikrinant paramos gavėjų teisinį tikrumą, bet ir panaudoti šią nuomonę kaip paskatą pradėti RK diskusijas dėl BŽŪP ateities po 2020 m.; |
| --- | --- |

4.

ketina parengti ne tik trumpalaikius pasiūlymus, kuriais būtų galima pagerinti dabartinį režimą užtikrinant BŽŪP tikslų įgyvendinimą ir užtikrinant paramos gavėjų teisinį tikrumą, bet ir panaudoti šią nuomonę kaip paskatą pradėti RK diskusijas dėl BŽŪP ateities po 2020 m.;

| 5. | pritaria tolesniam BŽŪP liberalizavimui bei paprastinimui ir ankstesnės nesėkmingos politikos, pagal kurią ūkininkai buvo atskirti nuo rinkos, atsisakymui, tačiau primygtinai pabrėžia, kad tai neturėtų būti daroma maisto saugumo sąskaita arba kenkiant ūkininkų galimybėms gauti deramas pajamas už produktų tiekimą į rinką; |
| --- | --- |

5.

pritaria tolesniam BŽŪP liberalizavimui bei paprastinimui ir ankstesnės nesėkmingos politikos, pagal kurią ūkininkai buvo atskirti nuo rinkos, atsisakymui, tačiau primygtinai pabrėžia, kad tai neturėtų būti daroma maisto saugumo sąskaita arba kenkiant ūkininkų galimybėms gauti deramas pajamas už produktų tiekimą į rinką;

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

Subsidiarumas ir bendra ES politika

| 6. | primena, kad vienas iš išskirtinių naujosios BŽŪP požymių yra daug didesnė decentralizacija ir tai, kad daug nuostatų palikta įgyvendinti valstybėms narėms ir daugeliu atvejų regionų valdžios institucijoms: valstybės narės ir regionų valdžios institucijos priima sprendimus dėl įvairių klausimų, pavyzdžiui, lėšų pervedimo iš 1-ojo ramsčio (tiesioginės išmokos) į 2-ąjį ramstį (kaimo plėtra) ir atvirkščiai, aktyvaus ūkininko apibrėžties, būtiniausių reikalavimų tiesioginėms išmokoms gauti, savanoriškos susietosios paramos, viršutinės tiesioginių išmokų ribos nustatymo, skirstymo į regionus ir kt.; |
| --- | --- |

6.

primena, kad vienas iš išskirtinių naujosios BŽŪP požymių yra daug didesnė decentralizacija ir tai, kad daug nuostatų palikta įgyvendinti valstybėms narėms ir daugeliu atvejų regionų valdžios institucijoms: valstybės narės ir regionų valdžios institucijos priima sprendimus dėl įvairių klausimų, pavyzdžiui, lėšų pervedimo iš 1-ojo ramsčio (tiesioginės išmokos) į 2-ąjį ramstį (kaimo plėtra) ir atvirkščiai, aktyvaus ūkininko apibrėžties, būtiniausių reikalavimų tiesioginėms išmokoms gauti, savanoriškos susietosios paramos, viršutinės tiesioginių išmokų ribos nustatymo, skirstymo į regionus ir kt.;

| 7. | pažymi, kad valstybės narės prašė išimčių ir lengvatų, kurios smarkiai prisidėjo prie šiuo metu susirūpinimą keliančių klausimų dėl BŽŪP sudėtingumo; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad valstybės narės prašė išimčių ir lengvatų, kurios smarkiai prisidėjo prie šiuo metu susirūpinimą keliančių klausimų dėl BŽŪP sudėtingumo;

| 8. | primena, kad nuomonėje CDR 65/2012 Regionų komitetas jau rekomendavo vykdant reformą aktyviau taikyti subsidiarumo principą, kad valstybės narės ir regionai turėtų didesnę veiksmų laisvę. Vis dėlto didesnis subsidiarumas, daugiapakopis valdymas ir teritorinė sanglauda neturėtų paskatinti pernelyg didelio BŽŪP susiskaldymo, kad ji negalėtų būti vykdoma kaip bendra ES politika; |
| --- | --- |

8.

primena, kad nuomonėje CDR 65/2012 Regionų komitetas jau rekomendavo vykdant reformą aktyviau taikyti subsidiarumo principą, kad valstybės narės ir regionai turėtų didesnę veiksmų laisvę. Vis dėlto didesnis subsidiarumas, daugiapakopis valdymas ir teritorinė sanglauda neturėtų paskatinti pernelyg didelio BŽŪP susiskaldymo, kad ji negalėtų būti vykdoma kaip bendra ES politika;

Svarbiausi supaprastinimo kriterijai

| 9. | mano, kad pagrindinis bet kokio papildomo BŽŪP supaprastinimo sprendžiamasis veiksnys – didesnės veiksmų laisvės suteikimas valstybėms narėms, regionams ir savivaldybėms įgyvendinimo srityje ir valdymo patikimumas, jeigu tai neiškreipia vienodų ES lygmens sąlygų, kurias privaloma užtikrinti bendra žemės ūkio politika, kaip ES politika, kuria siekiama įgyvendinti ES lygmens tikslus; |
| --- | --- |

9.

mano, kad pagrindinis bet kokio papildomo BŽŪP supaprastinimo sprendžiamasis veiksnys – didesnės veiksmų laisvės suteikimas valstybėms narėms, regionams ir savivaldybėms įgyvendinimo srityje ir valdymo patikimumas, jeigu tai neiškreipia vienodų ES lygmens sąlygų, kurias privaloma užtikrinti bendra žemės ūkio politika, kaip ES politika, kuria siekiama įgyvendinti ES lygmens tikslus;

| 10. | įspėja, kad šiuo metu supaprastinant BŽŪP negalima panaikinti įvairių viešųjų gėrybių, ypač aplinkos apsaugos srityje, kurios turi būti užtikrintos įgyvendinant BŽŪP; |
| --- | --- |

10.

įspėja, kad šiuo metu supaprastinant BŽŪP negalima panaikinti įvairių viešųjų gėrybių, ypač aplinkos apsaugos srityje, kurios turi būti užtikrintos įgyvendinant BŽŪP;

| 11. | tvirtina, kad bet kokiu BŽŪP taisyklių supaprastinimu reikia užtikrinti konkurencingą maisto gamybą, kad ūkininkams rinkoje būtų sudarytos lygios sąlygos, ūkininkams ir vietos bendruomenėms būtų teikiamos paskatos teikti viešąsias gėrybes, kaip antai aplinkos apsaugą, socialinę įtrauktį ir paslaugų teikimą kaime, kad bendruomenėms būtų suteikta galimybių įvairinti ekonominę veiklą ir taip mažinti gyventojų skaičiaus mažėjimą; |
| --- | --- |

11.

tvirtina, kad bet kokiu BŽŪP taisyklių supaprastinimu reikia užtikrinti konkurencingą maisto gamybą, kad ūkininkams rinkoje būtų sudarytos lygios sąlygos, ūkininkams ir vietos bendruomenėms būtų teikiamos paskatos teikti viešąsias gėrybes, kaip antai aplinkos apsaugą, socialinę įtrauktį ir paslaugų teikimą kaime, kad bendruomenėms būtų suteikta galimybių įvairinti ekonominę veiklą ir taip mažinti gyventojų skaičiaus mažėjimą;

| 12. | tvirtina, kad BŽŪP ir kitos ES politikos sritys, pvz., aplinkos politika (ir fondai), turi būti geriau suderintos ir papildyti vienos kitas. Labiausiai reikia labiau suderinti kaimo plėtros ir Europos struktūrinius ir investicijų (ESI) fondus, kuriais kartu siekiama įgyvendinti Bendrą strateginę programą, pagrįstą strategijos „Europa 2020“ plataus užmojo politikos tikslais; |
| --- | --- |

12.

tvirtina, kad BŽŪP ir kitos ES politikos sritys, pvz., aplinkos politika (ir fondai), turi būti geriau suderintos ir papildyti vienos kitas. Labiausiai reikia labiau suderinti kaimo plėtros ir Europos struktūrinius ir investicijų (ESI) fondus, kuriais kartu siekiama įgyvendinti Bendrą strateginę programą, pagrįstą strategijos „Europa 2020“ plataus užmojo politikos tikslais;

| 13. | mano, kad turi būti stiprinama ūkininkų derybinė galia derantis su kitais maisto grandinės subjektais (daugiausia žaliavų tiekėjais, mažmenininkais ir perdirbimo pramonės įmonėmis) ir didinamas rinkos skaidrumas, kad pirminiai gamintojai gautų teisingesnę rinkos kainos dalį. Būtina užtikrinti sąžiningą konkurenciją, todėl raginame Komisiją ištirti visus galimus piktnaudžiavimo perkamąja galia maisto tiekimo grandinėje atvejus; |
| --- | --- |

13.

mano, kad turi būti stiprinama ūkininkų derybinė galia derantis su kitais maisto grandinės subjektais (daugiausia žaliavų tiekėjais, mažmenininkais ir perdirbimo pramonės įmonėmis) ir didinamas rinkos skaidrumas, kad pirminiai gamintojai gautų teisingesnę rinkos kainos dalį. Būtina užtikrinti sąžiningą konkurenciją, todėl raginame Komisiją ištirti visus galimus piktnaudžiavimo perkamąja galia maisto tiekimo grandinėje atvejus;

| 14. | mano, kad vykdant BŽŪP taisyklių peržiūrą, kuri apima daugiau kaip 200 teisės aktų, įskaitant dėl ekologiniu požiūriu svarbių vietovių, ūkininkų bazinės išmokos sistemos ir BRO ar geografinių nuorodų taisyklių, būtina paramos gavėjams užtikrinti teisinį tikrumą ir nuspėjamumą; |
| --- | --- |

14.

mano, kad vykdant BŽŪP taisyklių peržiūrą, kuri apima daugiau kaip 200 teisės aktų, įskaitant dėl ekologiniu požiūriu svarbių vietovių, ūkininkų bazinės išmokos sistemos ir BRO ar geografinių nuorodų taisyklių, būtina paramos gavėjams užtikrinti teisinį tikrumą ir nuspėjamumą;

| 15. | mano, kad BŽŪP supaprastinimas daugiausia papildomos naudos suteiktų tikslinėmis priemonėmis mažinant ūkininkams ir paramos gavėjams, pvz., kaimo bendruomenėms, tenkančią administracinę naštą, padidintų teisinės sistemos aiškumą, užtikrintų dviejų BŽŪP ramsčių suderinamumą, kartu užtikrinant patikimą BŽŪP finansų valdymą; |
| --- | --- |

15.

mano, kad BŽŪP supaprastinimas daugiausia papildomos naudos suteiktų tikslinėmis priemonėmis mažinant ūkininkams ir paramos gavėjams, pvz., kaimo bendruomenėms, tenkančią administracinę naštą, padidintų teisinės sistemos aiškumą, užtikrintų dviejų BŽŪP ramsčių suderinamumą, kartu užtikrinant patikimą BŽŪP finansų valdymą;

| 16. | rekomenduoja taikyti veiksmingesnį požiūrį į duomenų mainus ir integruotus IT sprendimus, kaip antai elektronines formas ir duomenų bazes, suteikiančias galimybę taikyti vieno langelio principą, kuriuo mažinama ūkininkams, žemės valdytojams ir valdymo institucijoms tenkanti formų pildymo našta. Tam reikia iš anksto atlikti rizikos vertinimą dėl to, kokiais duomenimis galima dalytis, taip pat būtinas Komisijos ir audito įstaigų, įskaitant Europos Audito Rūmus, dalyvavimas, kad ateityje būtų išvengta su auditu susijusių problemų; |
| --- | --- |

16.

rekomenduoja taikyti veiksmingesnį požiūrį į duomenų mainus ir integruotus IT sprendimus, kaip antai elektronines formas ir duomenų bazes, suteikiančias galimybę taikyti vieno langelio principą, kuriuo mažinama ūkininkams, žemės valdytojams ir valdymo institucijoms tenkanti formų pildymo našta. Tam reikia iš anksto atlikti rizikos vertinimą dėl to, kokiais duomenimis galima dalytis, taip pat būtinas Komisijos ir audito įstaigų, įskaitant Europos Audito Rūmus, dalyvavimas, kad ateityje būtų išvengta su auditu susijusių problemų;

| 17. | palankiai vertina tai, kad sukurta aukšto lygio darbo grupė dėl ESI fondų supaprastinimo, ir tai, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti poveikiui paramos gavėjams. Siūlo, kad vienas Regionų komiteto atstovas taptų šios grupės nariu. Toks atstovas sieks NAT komisijos, RK nacionalinių delegacijų ir paskirtųjų įstaigų, taip pat RK subsidiarumo tinklo ir strategijos „Europa 2020“ tinklo indėlio ir teiks jiems ataskaitas; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina tai, kad sukurta aukšto lygio darbo grupė dėl ESI fondų supaprastinimo, ir tai, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti poveikiui paramos gavėjams. Siūlo, kad vienas Regionų komiteto atstovas taptų šios grupės nariu. Toks atstovas sieks NAT komisijos, RK nacionalinių delegacijų ir paskirtųjų įstaigų, taip pat RK subsidiarumo tinklo ir strategijos „Europa 2020“ tinklo indėlio ir teiks jiems ataskaitas;

1-asis ir 2-asis ramsčiai

| 18. | primena, kad 2014–2020 m. BŽŪP toliau sudaro didelis 1-asis ramstis (tiesioginės išmokos) ir mažesnis 2-asis ramstis (kaimo plėtra). Atsižvelgiant į subsidiarumo principą palankiai vertinama tai, kad sprendimai dėl lėšų perskirstymo tarp ramsčių priimami nacionaliniu ar regiono lygmeniu, tačiau, kita vertus, dėl to visoje ES susidarė itin sudėtinga padėtis. Nuomonėje CDR 65/2012 RK palankiai vertina galimybę pervesti iki 10 % lėšų iš pirmojo ramsčio į antrąjį, o ne atvirkščiai; |
| --- | --- |

18.

primena, kad 2014–2020 m. BŽŪP toliau sudaro didelis 1-asis ramstis (tiesioginės išmokos) ir mažesnis 2-asis ramstis (kaimo plėtra). Atsižvelgiant į subsidiarumo principą palankiai vertinama tai, kad sprendimai dėl lėšų perskirstymo tarp ramsčių priimami nacionaliniu ar regiono lygmeniu, tačiau, kita vertus, dėl to visoje ES susidarė itin sudėtinga padėtis. Nuomonėje CDR 65/2012 RK palankiai vertina galimybę pervesti iki 10 % lėšų iš pirmojo ramsčio į antrąjį, o ne atvirkščiai;

| 19. | pažymi, kad padaryta pažanga užtikrinant ramsčių atskyrimą, tačiau kai kuriais klausimais, pavyzdžiui, gamtinių kliūčių, aplinkos apsaugos ir paramos jauniesiems ūkininkams, taip pat 2-ojo ramsčio ir kitų ESI fondų santykio srityse jie aiškiai sutampa; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad padaryta pažanga užtikrinant ramsčių atskyrimą, tačiau kai kuriais klausimais, pavyzdžiui, gamtinių kliūčių, aplinkos apsaugos ir paramos jauniesiems ūkininkams, taip pat 2-ojo ramsčio ir kitų ESI fondų santykio srityse jie aiškiai sutampa;

| 20. | mano, kad idealiomis aplinkybėmis tokių sutapimų neturėtų būti ir galbūt po 2020 m. galėtų būti nuosekliai ir be sutapimų taikomos ES politikos priemonės, iš kurių viena būtų remiama maisto gamyba, kita būtų siekiama darnaus vystymosi, o trečiąja kaimo bendruomenėms būtų suteikta galimybė įvairinti savo ūkį nukrypstant nuo ūkio gamybos. Vis dėlto šiuo metu supaprastinimu turėtų būti siekiama mažinti šiuos sutapimus ir užtikrinti, kad dabartinėmis taisyklėmis paramos gavėjams už tą pačią veiklą būtų neleidžiama gauti dvigubo finansavimo iš dviejų ramsčių; |
| --- | --- |

20.

mano, kad idealiomis aplinkybėmis tokių sutapimų neturėtų būti ir galbūt po 2020 m. galėtų būti nuosekliai ir be sutapimų taikomos ES politikos priemonės, iš kurių viena būtų remiama maisto gamyba, kita būtų siekiama darnaus vystymosi, o trečiąja kaimo bendruomenėms būtų suteikta galimybė įvairinti savo ūkį nukrypstant nuo ūkio gamybos. Vis dėlto šiuo metu supaprastinimu turėtų būti siekiama mažinti šiuos sutapimus ir užtikrinti, kad dabartinėmis taisyklėmis paramos gavėjams už tą pačią veiklą būtų neleidžiama gauti dvigubo finansavimo iš dviejų ramsčių;

| 21. | tvirtina, kad Komisija šiuo laikotarpiu gali atlikti aktyvų pagalbinį vaidmenį kritiškai vertindama pradinius valstybių narių ir valdymo institucijų pasirinkimus, kad laikui bėgant būtų paprasčiau keisti šiuos prioritetus, jeigu jie nesuteikia tikros papildomos naudos, kartu užtikrinant, kad tokie pokyčiai nekeistų šios programos paramos gavėjų teisinio tikrumo; |
| --- | --- |

21.

tvirtina, kad Komisija šiuo laikotarpiu gali atlikti aktyvų pagalbinį vaidmenį kritiškai vertindama pradinius valstybių narių ir valdymo institucijų pasirinkimus, kad laikui bėgant būtų paprasčiau keisti šiuos prioritetus, jeigu jie nesuteikia tikros papildomos naudos, kartu užtikrinant, kad tokie pokyčiai nekeistų šios programos paramos gavėjų teisinio tikrumo;

Žalinimas

| 22. | mano, kad nors BŽŪP žalinimas yra viena iš svarbiausių naujo programavimo laikotarpio naujovių, jo įgyvendinimas dažnai laikomas pernelyg sudėtingu, o Komisijos aiškinimas laikomas pernelyg nelanksčiu, ypač praktikos, atitinkančios žalinimą, srityje, taip pat Komisijos deleguotieji ir įgyvendinimo aktai gerokai viršija reglamentų tekstą; |
| --- | --- |

22.

mano, kad nors BŽŪP žalinimas yra viena iš svarbiausių naujo programavimo laikotarpio naujovių, jo įgyvendinimas dažnai laikomas pernelyg sudėtingu, o Komisijos aiškinimas laikomas pernelyg nelanksčiu, ypač praktikos, atitinkančios žalinimą, srityje, taip pat Komisijos deleguotieji ir įgyvendinimo aktai gerokai viršija reglamentų tekstą;

| 23. | atkreipia dėmesį į nuogąstavimus, kad dėl įrodymų, kuriais grindžiamas pasėlių įvairinimas, patikrų lygis ir mažiausias plotas, teikimo arba daugiamečių ganyklų išlaikymo taisyklių paramos gavėjams tenka pernelyg didelė našta; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į nuogąstavimus, kad dėl įrodymų, kuriais grindžiamas pasėlių įvairinimas, patikrų lygis ir mažiausias plotas, teikimo arba daugiamečių ganyklų išlaikymo taisyklių paramos gavėjams tenka pernelyg didelė našta;

| 24. | pabrėžia, kad BŽŪP turi būti teisinga visiems ūkininkams. Tačiau gamtos sąlygos, gamybos sąnaudos ir bendras gyvenimo lygis Europoje skiriasi, todėl į tai turi būti atsižvelgta perskirstant paramą. Dėl šios priežasties mano, kad parama turėtų atspindėti ES žemės ūkio įvairovę; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad BŽŪP turi būti teisinga visiems ūkininkams. Tačiau gamtos sąlygos, gamybos sąnaudos ir bendras gyvenimo lygis Europoje skiriasi, todėl į tai turi būti atsižvelgta perskirstant paramą. Dėl šios priežasties mano, kad parama turėtų atspindėti ES žemės ūkio įvairovę;

| 25. | primena savo nuomonę CdR 65/2012, kurioje primygtinai raginta suteikti daugiau subsidiarumo, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų inicijuoti ir valdyti tikslines aplinkosaugos priemones, be kita ko, sudarydamos teritorines sutartis ir bendradarbiaudamos su vietos ūkininkais, aplinkosaugos ir socialiniais bei ekonominiais suinteresuotaisiais subjektais ir priemonių kategorijas taikydamos visiems ūkiams; |
| --- | --- |

25.

primena savo nuomonę CdR 65/2012, kurioje primygtinai raginta suteikti daugiau subsidiarumo, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų inicijuoti ir valdyti tikslines aplinkosaugos priemones, be kita ko, sudarydamos teritorines sutartis ir bendradarbiaudamos su vietos ūkininkais, aplinkosaugos ir socialiniais bei ekonominiais suinteresuotaisiais subjektais ir priemonių kategorijas taikydamos visiems ūkiams;

| 26. | tvirtina, kad BŽŪP patikimumą galima užtikrinti tik jeigu juo būtų ne tik remiama maisto gamyba, ūkininkų pajamos ir prisidedama prie kaimo plėtros, bet ir padedama siekti biologinės įvairovės ir klimato tikslų; |
| --- | --- |

26.

tvirtina, kad BŽŪP patikimumą galima užtikrinti tik jeigu juo būtų ne tik remiama maisto gamyba, ūkininkų pajamos ir prisidedama prie kaimo plėtros, bet ir padedama siekti biologinės įvairovės ir klimato tikslų;

| 27. | pažymi, kad BŽŪP priklauso antra pagal dydį ES biudžeto dalis, ji pasižymi stipriu teritoriniu aspektu ir kartu su regionine politika yra pagrindinė ES aplinkos apsaugos įsipareigojimų siekimo priemonė; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad BŽŪP priklauso antra pagal dydį ES biudžeto dalis, ji pasižymi stipriu teritoriniu aspektu ir kartu su regionine politika yra pagrindinė ES aplinkos apsaugos įsipareigojimų siekimo priemonė;

| 28. | baiminasi, kad atsižvelgiant į tai, kaip sukurtas žalinimas, daugelyje ES ūkių, kuriuose nereikalaujama įgyvendinti ekologiniu požiūriu svarbios vietovės statuso, nebus pasinaudota visomis jo galimybėmis; |
| --- | --- |

28.

baiminasi, kad atsižvelgiant į tai, kaip sukurtas žalinimas, daugelyje ES ūkių, kuriuose nereikalaujama įgyvendinti ekologiniu požiūriu svarbios vietovės statuso, nebus pasinaudota visomis jo galimybėmis;

| 29. | primena, kad paramos gavėjai taip pat yra susirūpinę, kad žalinimo taisyklės yra pernelyg sudėtingos ir dažnai ne skatina tvarią ūkininkavimo praktiką, o nuo jos atgraso; |
| --- | --- |

29.

primena, kad paramos gavėjai taip pat yra susirūpinę, kad žalinimo taisyklės yra pernelyg sudėtingos ir dažnai ne skatina tvarią ūkininkavimo praktiką, o nuo jos atgraso;

| 30. | vis dėlto mano, kad BŽŪP žalinimo taisyklės negali būti naudojamos kaip pretekstas aplinkos apsaugos tikslams silpninti. Taisyklės turėtų būti keičiamos remiantis moksliniais įrodymais, taip užtikrinant, kad šie pokyčiai būtų nekenksmingi aplinkai, ir būtent šie įrodymai turėtų apibrėžti bet kokių paramos gavėjams taikomų administracinių procedūrų naujų pokyčių mastą, kad būtų sumažinta jiems tenkanti reguliavimo našta; |
| --- | --- |

30.

vis dėlto mano, kad BŽŪP žalinimo taisyklės negali būti naudojamos kaip pretekstas aplinkos apsaugos tikslams silpninti. Taisyklės turėtų būti keičiamos remiantis moksliniais įrodymais, taip užtikrinant, kad šie pokyčiai būtų nekenksmingi aplinkai, ir būtent šie įrodymai turėtų apibrėžti bet kokių paramos gavėjams taikomų administracinių procedūrų naujų pokyčių mastą, kad būtų sumažinta jiems tenkanti reguliavimo našta;

| 31. | primena, kad dabartinėmis BŽŪP taisyklėmis leidžiama priimti žalinimui lygiavertes priemones, ir mano, kad tokios lygiavertės priemonės tam tikromis aplinkybėmis gali būti pagrįsta alternatyva, jeigu jomis bus gerinami arba bent jau nebloginami BŽŪP rezultatai aplinkos apsaugos srityje; |
| --- | --- |

31.

primena, kad dabartinėmis BŽŪP taisyklėmis leidžiama priimti žalinimui lygiavertes priemones, ir mano, kad tokios lygiavertės priemonės tam tikromis aplinkybėmis gali būti pagrįsta alternatyva, jeigu jomis bus gerinami arba bent jau nebloginami BŽŪP rezultatai aplinkos apsaugos srityje;

| 32. | mano, kad į patikras ir atitikties taisykles dėl žalinimo turėtų būti įtrauktas proporcingumo principas labiau toleruojant nedidelius pažeidimus, nepalankias klimato sąlygas ir nenumatytus įvykius, nepriklausančius nuo naudos gavėjų valios. Tai visų pirma taikytina pirmais naujųjų BŽŪP taisyklių taikymo metais, kai klaidų skaičius gali būti didelis, taip pat dėl to, kad valdymo institucijų ir pačios Komisijos gairės buvo per vėlai parengtos; |
| --- | --- |

32.

mano, kad į patikras ir atitikties taisykles dėl žalinimo turėtų būti įtrauktas proporcingumo principas labiau toleruojant nedidelius pažeidimus, nepalankias klimato sąlygas ir nenumatytus įvykius, nepriklausančius nuo naudos gavėjų valios. Tai visų pirma taikytina pirmais naujųjų BŽŪP taisyklių taikymo metais, kai klaidų skaičius gali būti didelis, taip pat dėl to, kad valdymo institucijų ir pačios Komisijos gairės buvo per vėlai parengtos;

| 33. | siūlo vykdyti lankstesnį planavimą, kad paramos gavėjai neturėtų deklaruoti visų atitinkamoje vietovėje esančių elementų ir taip būtų išvengta perdėto deklaravimo; |
| --- | --- |

33.

siūlo vykdyti lankstesnį planavimą, kad paramos gavėjai neturėtų deklaruoti visų atitinkamoje vietovėje esančių elementų ir taip būtų išvengta perdėto deklaravimo;

Aktyvūs ūkininkai

| 34. | primena, kad vienas iš esminių naujosios BŽŪP taisyklių pakeitimų yra tas, jog jomis siekiama užtikrinti, kad BŽŪP būtų naudinga tik tiems ūkininkams, kurie iš tiesų dirba žemę, o ne vadinamiesiems pasyviems ūkininkams, kaip Komitetas jau ragino ankstesnėje nuomonėje CdR 65/2012; |
| --- | --- |

34.

primena, kad vienas iš esminių naujosios BŽŪP taisyklių pakeitimų yra tas, jog jomis siekiama užtikrinti, kad BŽŪP būtų naudinga tik tiems ūkininkams, kurie iš tiesų dirba žemę, o ne vadinamiesiems pasyviems ūkininkams, kaip Komitetas jau ragino ankstesnėje nuomonėje CdR 65/2012;

| 35. | pažymi, kad, nors tai daroma laikantis mažiausio veiklos masto reikalavimų, pagal kuriuos reikalaujama, kad paramos gavėjas pateiktų minimalaus gyvūnų laikymo tankio įrodymą, reiškiamas susirūpinimas, kad dabartinių taisyklių formuluotė vis dar palieka galimybę pasyviems ūkininkams toliau naudotis BŽŪP išmokomis; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad, nors tai daroma laikantis mažiausio veiklos masto reikalavimų, pagal kuriuos reikalaujama, kad paramos gavėjas pateiktų minimalaus gyvūnų laikymo tankio įrodymą, reiškiamas susirūpinimas, kad dabartinių taisyklių formuluotė vis dar palieka galimybę pasyviems ūkininkams toliau naudotis BŽŪP išmokomis;

| 36. | vis dėlto yra susirūpinęs, kad dabartinės taisyklės ir apibrėžtys, susijusios su aktyviais ūkininkais, yra pernelyg sudėtingos ir turėtų būti patikslintos. Valstybėms narėms turi būti suteikta galimybė pačioms nustatyti aktyviems ūkininkams taikomus kriterijus, su sąlyga, kad būtų laikomasi bendrųjų ES teisės principų; |
| --- | --- |

36.

vis dėlto yra susirūpinęs, kad dabartinės taisyklės ir apibrėžtys, susijusios su aktyviais ūkininkais, yra pernelyg sudėtingos ir turėtų būti patikslintos. Valstybėms narėms turi būti suteikta galimybė pačioms nustatyti aktyviems ūkininkams taikomus kriterijus, su sąlyga, kad būtų laikomasi bendrųjų ES teisės principų;

Jaunieji ir smulkieji ūkininkai

| 37. | palaiko konkretų smulkiųjų ūkininkų pripažinimą įgyvendinant BŽŪP, nes keliose ES valstybėse narėse jie sukuria labai didelę dalį darbo vietų kaimo vietovėse, ir anksčiau siūlė taikyti šį pripažinimą kaip supaprastinimo priemonę žemiausiai paramos ribai padidinti iki 1  000 eurų; |
| --- | --- |

37.

palaiko konkretų smulkiųjų ūkininkų pripažinimą įgyvendinant BŽŪP, nes keliose ES valstybėse narėse jie sukuria labai didelę dalį darbo vietų kaimo vietovėse, ir anksčiau siūlė taikyti šį pripažinimą kaip supaprastinimo priemonę žemiausiai paramos ribai padidinti iki 1  000 eurų;

| 38. | mano, kad jaunieji ūkininkai skatina ekonomikos ir aplinkos apsaugos rezultatų įvairinimą tiek ūkyje, tiek platesnėje kaimo bendruomenėje; |
| --- | --- |

38.

mano, kad jaunieji ūkininkai skatina ekonomikos ir aplinkos apsaugos rezultatų įvairinimą tiek ūkyje, tiek platesnėje kaimo bendruomenėje;

| 39. | rekomenduoja iš naujo įvertinti naujas BŽŪP finansines ir teisines nuostatas, siekiant užtikrinti, kad jomis iš tiesų būtų skatinamas jaunųjų ūkininkų dalyvavimas. Jomis turi būti lanksčiau pripažįstamas jaunųjų ūkininkų vaidmuo tikrosiose teisinėse ir ekonominėse realijose (teisių į išmokas perdavimas, vyresni ūkininkai, kurie tik neseniai pradėjo ūkininkavimo veiklą ir kt.), kai jaunieji ūkininkai pradeda savo karjerą kartu su vyresniais šeimos nariais ar kitais kaimo verslininkais; |
| --- | --- |

39.

rekomenduoja iš naujo įvertinti naujas BŽŪP finansines ir teisines nuostatas, siekiant užtikrinti, kad jomis iš tiesų būtų skatinamas jaunųjų ūkininkų dalyvavimas. Jomis turi būti lanksčiau pripažįstamas jaunųjų ūkininkų vaidmuo tikrosiose teisinėse ir ekonominėse realijose (teisių į išmokas perdavimas, vyresni ūkininkai, kurie tik neseniai pradėjo ūkininkavimo veiklą ir kt.), kai jaunieji ūkininkai pradeda savo karjerą kartu su vyresniais šeimos nariais ar kitais kaimo verslininkais;

Kompleksinė parama

| 40. | pažymi, kad reglamente ir deleguotajame reglamente nustatytos skirtingos normos (atitinkamai 5 ir 3 %), kuriomis remiantis taikomos sankcijos. Dažnai manoma, kad 3 % norma yra neproporcinga; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad reglamente ir deleguotajame reglamente nustatytos skirtingos normos (atitinkamai 5 ir 3 %), kuriomis remiantis taikomos sankcijos. Dažnai manoma, kad 3 % norma yra neproporcinga;

Komisijos gairės

| 41. | yra susirūpinęs, kad nepaisant nurodytų naujosios BŽŪP tikslų mažinti ES lygmens teisės aktų skaičių, Komisijos reguliavimo apimtys pasitelkiant deleguotuosius aktus padidėjo, o gaires Komisija dažnai prilygina teisės aktams; |
| --- | --- |

41.

yra susirūpinęs, kad nepaisant nurodytų naujosios BŽŪP tikslų mažinti ES lygmens teisės aktų skaičių, Komisijos reguliavimo apimtys pasitelkiant deleguotuosius aktus padidėjo, o gaires Komisija dažnai prilygina teisės aktams;

| 42. | primygtinai ragina vengti perteklinio ES taisyklių reglamentavimo nustatant papildomas nacionalines ir regionines gaires. Šiuo atžvilgiu per vėlai parengtomis Komisijos gairėmis savo ruožtu prisidėta prie BŽŪP sudėtingumo, o tai ateityje didins audito rizikos tikimybę; |
| --- | --- |

42.

primygtinai ragina vengti perteklinio ES taisyklių reglamentavimo nustatant papildomas nacionalines ir regionines gaires. Šiuo atžvilgiu per vėlai parengtomis Komisijos gairėmis savo ruožtu prisidėta prie BŽŪP sudėtingumo, o tai ateityje didins audito rizikos tikimybę;

| 43. | mano, kad kai ES gairėmis ar teisės aktais numatomas tam tikras lankstumas, nacionalinės ir valdymo institucijos turėtų vengti pernelyg kategoriškų nuostatų, kurias sudėtinga patikrinti; |
| --- | --- |

43.

mano, kad kai ES gairėmis ar teisės aktais numatomas tam tikras lankstumas, nacionalinės ir valdymo institucijos turėtų vengti pernelyg kategoriškų nuostatų, kurias sudėtinga patikrinti;

| 44. | ragina dabartinį BŽŪP priemonių peržiūros procesą vykdyti naudojant naujus Geresnio reglamentavimo ir reglamentavimo kokybės (REFIT) kriterijus, kuriuos neseniai nustatė Komisija; |
| --- | --- |

44.

ragina dabartinį BŽŪP priemonių peržiūros procesą vykdyti naudojant naujus Geresnio reglamentavimo ir reglamentavimo kokybės (REFIT) kriterijus, kuriuos neseniai nustatė Komisija;

Audito našta

| 45. | mano, kad, kaip ir kitų ES fondų atveju, BŽŪP auditas ir toliau yra daugialypis ir dažnai nevienodai aiškinamas. Tai sukuria teisinį netikrumą nacionalinėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms ir ypač paramos gavėjams; |
| --- | --- |

45.

mano, kad, kaip ir kitų ES fondų atveju, BŽŪP auditas ir toliau yra daugialypis ir dažnai nevienodai aiškinamas. Tai sukuria teisinį netikrumą nacionalinėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms ir ypač paramos gavėjams;

| 46. | mano, kad BŽŪP nuo proporcingesnio ir rezultatais grindžiamo požiūrio turėtų pereiti prie patikrų ir audito, mažiau dėmesio skiriant sankcijoms, daugiau – pažangai ir platesnio masto BŽŪP rezultatų pasiekimui užtikrinti. Svarbus supaprastinimo kriterijus paramos gavėjams, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, yra reikalingų patikrų skaičiaus mažinimas, nes dabartinis reikalavimas 5 % patikrų atlikti vietoje dažnai laikomas pernelyg apsunkinančiu; |
| --- | --- |

46.

mano, kad BŽŪP nuo proporcingesnio ir rezultatais grindžiamo požiūrio turėtų pereiti prie patikrų ir audito, mažiau dėmesio skiriant sankcijoms, daugiau – pažangai ir platesnio masto BŽŪP rezultatų pasiekimui užtikrinti. Svarbus supaprastinimo kriterijus paramos gavėjams, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, yra reikalingų patikrų skaičiaus mažinimas, nes dabartinis reikalavimas 5 % patikrų atlikti vietoje dažnai laikomas pernelyg apsunkinančiu;

| 47. | remia labiau rizika grindžiamą, lankstesnį ir proporcingesnį požiūrį į patikras, kad per vieną vizitą būtų atlikta daugiau kaip vienos rūšies patikra ir pagrįstais atvejais būtų teikiamas išankstinis pranešimas apie patikrą, kad būtų užtikrintas veiksmingas jos vykdymas ir būtų kuo mažiau trukdoma kasdieniam ūkininkų ir kitų paramos gavėjų darbui. Kai esama didelio klaidų pavojaus, galėtų būti vykdomos išankstinės patikros, kad būtų padidinta paramos gavėjo atitiktis ir savarankiškumas; |
| --- | --- |

47.

remia labiau rizika grindžiamą, lankstesnį ir proporcingesnį požiūrį į patikras, kad per vieną vizitą būtų atlikta daugiau kaip vienos rūšies patikra ir pagrįstais atvejais būtų teikiamas išankstinis pranešimas apie patikrą, kad būtų užtikrintas veiksmingas jos vykdymas ir būtų kuo mažiau trukdoma kasdieniam ūkininkų ir kitų paramos gavėjų darbui. Kai esama didelio klaidų pavojaus, galėtų būti vykdomos išankstinės patikros, kad būtų padidinta paramos gavėjo atitiktis ir savarankiškumas;

| 48. | yra susirūpinęs, kad nauju BŽŪP horizontaliojo reglamento 9 straipsniu bus padidinta metinė patikrų našta, ir pabrėžia, kad reikia kuo labiau sumažinti papildomų nacionalinių audito taisyklių skaičių. Turėtų būti atliktas šių taisyklių rizikos vertinimas dėl jų atitikties ES audito taisyklėms ir praktikai ir jos turi būti parengtos laikantis išankstinių ES auditorių patarimų; |
| --- | --- |

48.

yra susirūpinęs, kad nauju BŽŪP horizontaliojo reglamento 9 straipsniu bus padidinta metinė patikrų našta, ir pabrėžia, kad reikia kuo labiau sumažinti papildomų nacionalinių audito taisyklių skaičių. Turėtų būti atliktas šių taisyklių rizikos vertinimas dėl jų atitikties ES audito taisyklėms ir praktikai ir jos turi būti parengtos laikantis išankstinių ES auditorių patarimų;

| 49. | primygtinai ragina ateityje toliau plėtoti rizika grindžiamą požiūrį į auditą, kad būtų pasiekta padėtis, kad jei nacionalinė ar regionų valdžios institucija gali įrodyti turinti vidinę audito sistemą, Komisija ar Europos Audito Rūmai nereikalaus atlikti papildomo ES audito, išskyrus išimtines, atsitiktines patikras, kuriomis būtų užtikrintas nacionalinės audito sistemos tvirtumas; |
| --- | --- |

49.

primygtinai ragina ateityje toliau plėtoti rizika grindžiamą požiūrį į auditą, kad būtų pasiekta padėtis, kad jei nacionalinė ar regionų valdžios institucija gali įrodyti turinti vidinę audito sistemą, Komisija ar Europos Audito Rūmai nereikalaus atlikti papildomo ES audito, išskyrus išimtines, atsitiktines patikras, kuriomis būtų užtikrintas nacionalinės audito sistemos tvirtumas;

| 50. | yra susirūpinęs, kad audito režimas šį kartą de facto užkraus dar didesnę naštą, ir mano, kad norėdamos to išvengti valdymo ir audito institucijos turi veikti kartu nuo pradinio programų kūrimo etapo, kad vėliau būtų išvengta prieštaravimų ir poreikio skirtingoms įstaigoms atlikti daug tos pačios veiklos audito patikrų. Atsižvelgiant į lėtą BŽŪP programų įgyvendinimą, daugelyje šalių ir regionų vis dar įmanoma tokia veikla; |
| --- | --- |

50.

yra susirūpinęs, kad audito režimas šį kartą de facto užkraus dar didesnę naštą, ir mano, kad norėdamos to išvengti valdymo ir audito institucijos turi veikti kartu nuo pradinio programų kūrimo etapo, kad vėliau būtų išvengta prieštaravimų ir poreikio skirtingoms įstaigoms atlikti daug tos pačios veiklos audito patikrų. Atsižvelgiant į lėtą BŽŪP programų įgyvendinimą, daugelyje šalių ir regionų vis dar įmanoma tokia veikla;

| 51. | mano, kad atitiktį galima pagerinti didinant audito proceso skaidrumą, jeigu Komisija pradiniame proceso etape skelbtų savo audito rezultatus ir iš karto būtų skelbiami priimti taikinimo ir apeliacinių skundų rezultatai; |
| --- | --- |

51.

mano, kad atitiktį galima pagerinti didinant audito proceso skaidrumą, jeigu Komisija pradiniame proceso etape skelbtų savo audito rezultatus ir iš karto būtų skelbiami priimti taikinimo ir apeliacinių skundų rezultatai;

| 52. | mano, kad, nors naujas bendras rinkų organizavimas (BRO) savo ruožtu buvo puiki supaprastinimo priemonė, kuria pakeistas 21 ankstesnis BRO ir panaikintas 81 teisės aktas, dar yra kur tobulėti mažinant ataskaitų, kurias reikia pateikti Komisijai, kiekį ir apimtį; |
| --- | --- |

52.

mano, kad, nors naujas bendras rinkų organizavimas (BRO) savo ruožtu buvo puiki supaprastinimo priemonė, kuria pakeistas 21 ankstesnis BRO ir panaikintas 81 teisės aktas, dar yra kur tobulėti mažinant ataskaitų, kurias reikia pateikti Komisijai, kiekį ir apimtį;

Kaimo plėtra

| 53. | pažymi, kad daugelyje valstybių narių kaimo vietovės ne tik sinonimiškos žemės ūkiui, bet ir apima smulkaus verslo veiklą, nesusijusią su maisto gamyba, taip pat tai yra vietovės, kuriose galima apsigyventi; |
| --- | --- |

53.

pažymi, kad daugelyje valstybių narių kaimo vietovės ne tik sinonimiškos žemės ūkiui, bet ir apima smulkaus verslo veiklą, nesusijusią su maisto gamyba, taip pat tai yra vietovės, kuriose galima apsigyventi;

| 54. | primena ankstesnes nuomones, kuriose RK, laikydamasis ES teritorinės sanglaudos tikslo, nurodė, kad būtina iš papildyto Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) skirti pakankamą lėšų dalį kaimo vietovių vystymuisi, kad būtų užtikrintas harmoningas ir integruotas šių vietovių vystymasis, įskaitant vietos infrastruktūros teikimą, MVĮ paramą, kaimo atnaujinimą ir platesnį ekonomikos įvairinimą; |
| --- | --- |

54.

primena ankstesnes nuomones, kuriose RK, laikydamasis ES teritorinės sanglaudos tikslo, nurodė, kad būtina iš papildyto Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) skirti pakankamą lėšų dalį kaimo vietovių vystymuisi, kad būtų užtikrintas harmoningas ir integruotas šių vietovių vystymasis, įskaitant vietos infrastruktūros teikimą, MVĮ paramą, kaimo atnaujinimą ir platesnį ekonomikos įvairinimą;

| 55. | tvirtina, kad būtina kompleksinė kaimo plėtros politika, kuria taip pat būtų užtikrinta prieiga prie kitų ESI fondų, kad būtų bendrai įgyvendinti Bendros strateginės programos „Europa 2020“ prioritetai; |
| --- | --- |

55.

tvirtina, kad būtina kompleksinė kaimo plėtros politika, kuria taip pat būtų užtikrinta prieiga prie kitų ESI fondų, kad būtų bendrai įgyvendinti Bendros strateginės programos „Europa 2020“ prioritetai;

| 56. | todėl apgailestauja, kad investicijos į kaimo plėtrą ir toliau skirtos panašiai ūkininkavimo veiklai, kuri jau remiama 1-uoju ramsčiu; ragina Komisiją pasinaudoti galima kaimo plėtros programų peržiūra šiuo laikotarpiu ir pastūmėti valdymo institucijas atsisakyti šių įsikišimų, kurie nesuteikė papildomos naudos siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, ir pereiti prie įvairinimo ir galimybių suteikimo kaimo bendruomenėms; |
| --- | --- |

56.

todėl apgailestauja, kad investicijos į kaimo plėtrą ir toliau skirtos panašiai ūkininkavimo veiklai, kuri jau remiama 1-uoju ramsčiu; ragina Komisiją pasinaudoti galima kaimo plėtros programų peržiūra šiuo laikotarpiu ir pastūmėti valdymo institucijas atsisakyti šių įsikišimų, kurie nesuteikė papildomos naudos siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, ir pereiti prie įvairinimo ir galimybių suteikimo kaimo bendruomenėms;

| 57. | yra susirūpinęs, kad labai delsiama patvirtinti kaimo plėtros programas ir kad dėl to 2014 m. biudžetą netgi reikėjo atidėti vėlesniems metams; |
| --- | --- |

57.

yra susirūpinęs, kad labai delsiama patvirtinti kaimo plėtros programas ir kad dėl to 2014 m. biudžetą netgi reikėjo atidėti vėlesniems metams;

| 58. | mano, kad svarbi tokio delsimo priežastis – generalinių direktoratų vidaus koordinavimas, kai pritarimas dažnai vykdomas lėčiausiai dirbančio tarpžinybinių konsultacijų peržiūrą atliekančio pareigūno tempu. Ateityje galėtų būti pasiūlyta vykdant kaimo plėtros programų patvirtinimo procesą į Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD laikinai komandiruoti kitų GD pareigūnus; |
| --- | --- |

58.

mano, kad svarbi tokio delsimo priežastis – generalinių direktoratų vidaus koordinavimas, kai pritarimas dažnai vykdomas lėčiausiai dirbančio tarpžinybinių konsultacijų peržiūrą atliekančio pareigūno tempu. Ateityje galėtų būti pasiūlyta vykdant kaimo plėtros programų patvirtinimo procesą į Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD laikinai komandiruoti kitų GD pareigūnus;

| 59. | mano, kad atsižvelgiant į tai, kaip ilgai Komisija nepateikė gairių ir deleguotųjų teisės aktų, būtų racionalu, kad Komisija per derybas dėl žemės ūkio plėtros programų nereikalautų pateikti žemės ūkio plėtros programų, kol nebus parengtos tokios ES taisyklės. Tai nesumažintų delsimo patvirtinant programas, bet supaprastintų derybas dėl jų; |
| --- | --- |

59.

mano, kad atsižvelgiant į tai, kaip ilgai Komisija nepateikė gairių ir deleguotųjų teisės aktų, būtų racionalu, kad Komisija per derybas dėl žemės ūkio plėtros programų nereikalautų pateikti žemės ūkio plėtros programų, kol nebus parengtos tokios ES taisyklės. Tai nesumažintų delsimo patvirtinant programas, bet supaprastintų derybas dėl jų;

Bendruomenės inicijuota vietos plėtra (LEADER)

| 60. | pažymi, kad bendruomenės inicijuota vietos plėtros priemonė viršijo ankstesnę LEADER iniciatyvą, suteikdama galimybių vietos bendruomenėms ne tik pasitelkiant EŽŪFKP, bet ir kitus tris ESI fondus; RK savo nuomonėje CdR 1684/2012 nurodė, kad bendruomenės inicijuota vietos plėtra – vienas iš dabartinio programavimo laikotarpio laimėjimų; |
| --- | --- |

60.

pažymi, kad bendruomenės inicijuota vietos plėtros priemonė viršijo ankstesnę LEADER iniciatyvą, suteikdama galimybių vietos bendruomenėms ne tik pasitelkiant EŽŪFKP, bet ir kitus tris ESI fondus; RK savo nuomonėje CdR 1684/2012 nurodė, kad bendruomenės inicijuota vietos plėtra – vienas iš dabartinio programavimo laikotarpio laimėjimų;

| 61. | vis dėlto apgailestauja, kad nors kai kuriose valstybėse narėse, regionuose ir savivaldybėse bendruomenės inicijuota vietos plėtros strategija ir bus plačiai naudojama, daugelyje kitų ji iš esmės atitiktų ankstesnę LEADER iniciatyvą, sutelktą į EŽŪFKP; |
| --- | --- |

61.

vis dėlto apgailestauja, kad nors kai kuriose valstybėse narėse, regionuose ir savivaldybėse bendruomenės inicijuota vietos plėtros strategija ir bus plačiai naudojama, daugelyje kitų ji iš esmės atitiktų ankstesnę LEADER iniciatyvą, sutelktą į EŽŪFKP;

| 62. | mano, kad tai – praleista proga kaimo bendruomenėms ir kad taip yra dėl netolygaus ESI fondų koordinavimo, skirtingų ataskaitų teikimo ir audito taisyklių, kurios vis dar taikomos kiekvienam fondui, kurie dažnai valdomi laikantis atskirų valdymo ir ministerijų krypčių. Taip pat jis susirūpinęs dėl to, kad naujosiomis bendruomenės inicijuotos vietos plėtros strategijos taisyklėmis atsakingoms įstaigoms ir vietos veiklos grupėms užkraunama didesnė našta; |
| --- | --- |

62.

mano, kad tai – praleista proga kaimo bendruomenėms ir kad taip yra dėl netolygaus ESI fondų koordinavimo, skirtingų ataskaitų teikimo ir audito taisyklių, kurios vis dar taikomos kiekvienam fondui, kurie dažnai valdomi laikantis atskirų valdymo ir ministerijų krypčių. Taip pat jis susirūpinęs dėl to, kad naujosiomis bendruomenės inicijuotos vietos plėtros strategijos taisyklėmis atsakingoms įstaigoms ir vietos veiklos grupėms užkraunama didesnė našta;

| 63. | tvirtina, kad reikėtų pripažinti, jog daugeliu atveju būtent vietos valdžios institucija užtikrina, kad vietos veiklos grupės galėtų įgyvendinti bendruomenės inicijuotą vietos plėtros strategiją; |
| --- | --- |

63.

tvirtina, kad reikėtų pripažinti, jog daugeliu atveju būtent vietos valdžios institucija užtikrina, kad vietos veiklos grupės galėtų įgyvendinti bendruomenės inicijuotą vietos plėtros strategiją;

| 64. | todėl yra susirūpinęs, kad griežtas 51 % balsų daugumos reikalavimo taikymas neviešiems nariams priimant vietos veiklos grupių sprendimus tam tikrais atvejais praktiškai nebūtų įmanomas, todėl savivaldybėms, kaip atsakingoms įstaigoms, už tai turėtų būti skiriamos sankcijos; todėl tvirtina, kad tokios sankcijos būtų neproporcingos tais atvejais, kai atsakingos įstaigos galėtų įrodyti, kad jos į vietos veiklos grupių sprendimų priėmimą įtraukė privačias ir pilietines grupes; |
| --- | --- |

64.

todėl yra susirūpinęs, kad griežtas 51 % balsų daugumos reikalavimo taikymas neviešiems nariams priimant vietos veiklos grupių sprendimus tam tikrais atvejais praktiškai nebūtų įmanomas, todėl savivaldybėms, kaip atsakingoms įstaigoms, už tai turėtų būti skiriamos sankcijos; todėl tvirtina, kad tokios sankcijos būtų neproporcingos tais atvejais, kai atsakingos įstaigos galėtų įrodyti, kad jos į vietos veiklos grupių sprendimų priėmimą įtraukė privačias ir pilietines grupes;

| 65. | pažymi, kad taisyklės dėl didžiausio vietos veiklos grupės narių skaičiaus ir mažiausio vietos veiklos grupės biudžeto dydžio valstybėms narėms suteikia tam tikrą veiksmų laisvę pagrįstais atvejais nukrypti nuo Komisijos gairių, tačiau apgailestauja, kad šia veiksmų laisve nepakankamai naudojamasi, todėl kai kurios vietos veiklos grupių sritys neapibrėžtos taip, kad atspindėtų dabartinę geografiją. |
| --- | --- |

65.

pažymi, kad taisyklės dėl didžiausio vietos veiklos grupės narių skaičiaus ir mažiausio vietos veiklos grupės biudžeto dydžio valstybėms narėms suteikia tam tikrą veiksmų laisvę pagrįstais atvejais nukrypti nuo Komisijos gairių, tačiau apgailestauja, kad šia veiksmų laisve nepakankamai naudojamasi, todėl kai kurios vietos veiklos grupių sritys neapibrėžtos taip, kad atspindėtų dabartinę geografiją.

Briuselis, 2015 m. spalio 13 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

| 17.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 423/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 423/20

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Europos akvakultūros ateitis

(2015/C 423/04)

| Pranešėjas: | Jesús GAMALLO ALLER, Galisijos regiono vyriausybės generalinis direktorius išorės santykiams ir santykiams su Europos Sąjunga (ES/EPP) |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Jesús GAMALLO ALLER, Galisijos regiono vyriausybės generalinis direktorius išorės santykiams ir santykiams su Europos Sąjunga (ES/EPP)

I.   APLINKYBIŲ APŽVALGA

Akvakultūros raida

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | primena, kad ankstesniais metais Komitetas akvakultūros sritį nagrinėjo kelete savo nuomonių, ir nurodo, kad pirmą kartą 2014–2020 m. bendroje žuvininkystės politikoje (toliau – BŽP) akvakultūra apibrėžiama konkrečiai ir traktuojama vienodai, kaip ir išgaunamoji žvejyba, nepaisant to, kad minėtam sektoriui sunkiai pavyksta įsitvirtinti ES; |
| --- | --- |

1.

primena, kad ankstesniais metais Komitetas akvakultūros sritį nagrinėjo kelete savo nuomonių, ir nurodo, kad pirmą kartą 2014–2020 m. bendroje žuvininkystės politikoje (toliau – BŽP) akvakultūra apibrėžiama konkrečiai ir traktuojama vienodai, kaip ir išgaunamoji žvejyba, nepaisant to, kad minėtam sektoriui sunkiai pavyksta įsitvirtinti ES;

| 2. | palankiai vertina sinergiją, kurią sukuria Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato ir Aplinkos generalinio direktorato sujungimas Europos Komisijos viduje, nes mano, kad šis sujungimas gali teigiamai prisidėti prie Europos akvakultūros plėtros; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina sinergiją, kurią sukuria Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato ir Aplinkos generalinio direktorato sujungimas Europos Komisijos viduje, nes mano, kad šis sujungimas gali teigiamai prisidėti prie Europos akvakultūros plėtros;

| 3. | teigiamai vertina tai, kad naujas Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF) kaip vieną iš savo prioritetų įvardijo tvarios ir konkurencingos akvakultūros skatinimą ir taip suteikė tikrą postūmį naujoms akvakultūros formoms, turinčioms didelį inovacijų diegimo ir augimo potencialą, pavyzdžiui, akvakultūra atviroje jūroje arba atviruose vandenyse, ne žmonėms vartoti skirti akvakultūros produktai ir akvakultūros įvairinimas, apibrėžiamas kaip antrinė veikla, kurią vykdant naudojami su tokiais įrenginiais susiję gamtos ištekliai, įvairinama akvakultūros sektoriaus ekonominė veikla ir propaguojamas jo produktų vartojimas; |
| --- | --- |

3.

teigiamai vertina tai, kad naujas Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF) kaip vieną iš savo prioritetų įvardijo tvarios ir konkurencingos akvakultūros skatinimą ir taip suteikė tikrą postūmį naujoms akvakultūros formoms, turinčioms didelį inovacijų diegimo ir augimo potencialą, pavyzdžiui, akvakultūra atviroje jūroje arba atviruose vandenyse, ne žmonėms vartoti skirti akvakultūros produktai ir akvakultūros įvairinimas, apibrėžiamas kaip antrinė veikla, kurią vykdant naudojami su tokiais įrenginiais susiję gamtos ištekliai, įvairinama akvakultūros sektoriaus ekonominė veikla ir propaguojamas jo produktų vartojimas;

| 4. | primena, kad 2013 m. Tvarios ES akvakultūros plėtros strateginėse gairėse ES atkreipė dėmesį į strateginę akvakultūros produktų reikšmę siekiant spręsti mitybos, gamtos išteklių apsaugos ir teritorijų planavimo problemas; |
| --- | --- |

4.

primena, kad 2013 m. Tvarios ES akvakultūros plėtros strateginėse gairėse ES atkreipė dėmesį į strateginę akvakultūros produktų reikšmę siekiant spręsti mitybos, gamtos išteklių apsaugos ir teritorijų planavimo problemas;

| 5. | pripažįsta, kad akvakultūros sektoriuje kuriamos darbo vietos, ypač struktūriškai silpnose srityse, todėl šis sektorius padeda pasiekti didesnę teritorinę sanglaudą bei skatina kaimo plėtrą atsižvelgiant į strategijoje „Europa 2020“ nustatytus augimo tikslus; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta, kad akvakultūros sektoriuje kuriamos darbo vietos, ypač struktūriškai silpnose srityse, todėl šis sektorius padeda pasiekti didesnę teritorinę sanglaudą bei skatina kaimo plėtrą atsižvelgiant į strategijoje „Europa 2020“ nustatytus augimo tikslus;

| 6. | pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų atliekamą labai svarbų vaidmenį Europos akvakultūros plėtros srityje, visų pirma įgyvendinant valstybių narių apibrėžtus 2014–2020 m. laikotarpio daugiamečius strateginius planus; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų atliekamą labai svarbų vaidmenį Europos akvakultūros plėtros srityje, visų pirma įgyvendinant valstybių narių apibrėžtus 2014–2020 m. laikotarpio daugiamečius strateginius planus;

| 7. | pabrėžia, kad Europos akvakultūros sektoriuje iš esmės dominuoja mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) ir 75 % jų dirba ne daugiau kaip penki darbuotojai; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad Europos akvakultūros sektoriuje iš esmės dominuoja mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) ir 75 % jų dirba ne daugiau kaip penki darbuotojai;

| 8. | palankiai vertina tai, kad buvo įkurta nauja Akvakultūros patariamoji taryba, per kurią suinteresuotieji subjektai galės patarti ES visais klausimais, susijusiais su šio sektoriaus plėtra, ir tikisi, kad ateityje galės su šia taryba bendradarbiauti; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina tai, kad buvo įkurta nauja Akvakultūros patariamoji taryba, per kurią suinteresuotieji subjektai galės patarti ES visais klausimais, susijusiais su šio sektoriaus plėtra, ir tikisi, kad ateityje galės su šia taryba bendradarbiauti;

| 9. | pabrėžia, kad svarbu derinti įvairias priemones, susijusias su administraciniu supaprastinimu, teritorijų planavimu ir konkurencingumu, siekiant padėti atskleisti tvarios akvakultūros plėtros potencialą ir tokiu būdu papildyti išgaunamąją žvejybą, o ne ją pakeisti; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad svarbu derinti įvairias priemones, susijusias su administraciniu supaprastinimu, teritorijų planavimu ir konkurencingumu, siekiant padėti atskleisti tvarios akvakultūros plėtros potencialą ir tokiu būdu papildyti išgaunamąją žvejybą, o ne ją pakeisti;

| 10. | įspėja, jog nepaisant to, kad pasaulio mastu akvakultūros gamybos apimtys didėja ir jau sudaro apie 40 % visų žuvininkystės produktų, Europoje akvakultūros sektoriaus gamyba mažėja (11 % 2000–2012 m.) ir nesiekia 20 % žuvininkystės produktų, nors čia veikia 14  000 įmonių ir tiesiogiai sukurta 85  000 darbo vietų. Apskritai akvakultūros pramonė netrukus turėtų pralenkti žvejybos sektorių taip, kaip žemės ūkis anksčiau pakeitė medžioklę; |
| --- | --- |

10.

įspėja, jog nepaisant to, kad pasaulio mastu akvakultūros gamybos apimtys didėja ir jau sudaro apie 40 % visų žuvininkystės produktų, Europoje akvakultūros sektoriaus gamyba mažėja (11 % 2000–2012 m.) ir nesiekia 20 % žuvininkystės produktų, nors čia veikia 14  000 įmonių ir tiesiogiai sukurta 85  000 darbo vietų. Apskritai akvakultūros pramonė netrukus turėtų pralenkti žvejybos sektorių taip, kaip žemės ūkis anksčiau pakeitė medžioklę;

| 11. | apgailestauja, kad tik 24 % Europoje vieno asmens per metus vidutiniškai suvartojamo 23 kg žuvies ir jūros gėrybių kiekio užauginama akvakultūros sektoriuje ir daugiau nei pusė šio kiekio importuojama iš ES nepriklausančių šalių, todėl 70 % viso ES suvartojamo žuvies ir jūrų gėrybių kiekio sudaro importas. Atsižvelgiant į tai, akvakultūra turi būti atsakas didėjančiai pasaulinei žuvies ir jūrų gėrybių paklausai patenkinti; |
| --- | --- |

11.

apgailestauja, kad tik 24 % Europoje vieno asmens per metus vidutiniškai suvartojamo 23 kg žuvies ir jūros gėrybių kiekio užauginama akvakultūros sektoriuje ir daugiau nei pusė šio kiekio importuojama iš ES nepriklausančių šalių, todėl 70 % viso ES suvartojamo žuvies ir jūrų gėrybių kiekio sudaro importas. Atsižvelgiant į tai, akvakultūra turi būti atsakas didėjančiai pasaulinei žuvies ir jūrų gėrybių paklausai patenkinti;

| 12. | išreiškia gilų susirūpinimą dėl to, kad akvakultūros gamyba Europoje ir Azijoje nėra proporcinga. Azijoje pagaminama apie 88 % visų pasaulio akvakultūros produktų ir, nors didelė žuvies importo iš Azijos dalis atitinka Bendrijos reikalavimus, šis importas daro vis didesnį spaudimą Europos gamintojams kainų ir gamybos apimties požiūriu. Todėl Europos akvakultūros sektoriaus gamintojai vis dažniau specializuojasi aukštos kokybės produktų gamyboje, o pigių produktų rinką palieka mažiau kainuojančiam importui iš Azijos; |
| --- | --- |

12.

išreiškia gilų susirūpinimą dėl to, kad akvakultūros gamyba Europoje ir Azijoje nėra proporcinga. Azijoje pagaminama apie 88 % visų pasaulio akvakultūros produktų ir, nors didelė žuvies importo iš Azijos dalis atitinka Bendrijos reikalavimus, šis importas daro vis didesnį spaudimą Europos gamintojams kainų ir gamybos apimties požiūriu. Todėl Europos akvakultūros sektoriaus gamintojai vis dažniau specializuojasi aukštos kokybės produktų gamyboje, o pigių produktų rinką palieka mažiau kainuojančiam importui iš Azijos;

| 13. | pabrėžia, kad ES akvakultūros sektorius pasižymi auginamų rūšių, gamybos metodų ir geografinių vietovių įvairove, todėl ES taisyklės turėtų būti taikomos lanksčiai, visų pirma atokiausiuose regionuose atsižvelgiant į jų specifinę padėtį; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad ES akvakultūros sektorius pasižymi auginamų rūšių, gamybos metodų ir geografinių vietovių įvairove, todėl ES taisyklės turėtų būti taikomos lanksčiai, visų pirma atokiausiuose regionuose atsižvelgiant į jų specifinę padėtį;

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

Administracinių procedūrų supaprastinimas ir teritorinė prieiga

| 14. | apgailestauja, kad tokiam naudojimui tinkamų plotų trūkumas, sudėtingas ir lėtas licencijų ir leidimų vykdyti veiklą suteikimas bei šių procedūrų sąnaudos yra viena didžiausių kliūčių akvakultūros plėtrai; |
| --- | --- |

14.

apgailestauja, kad tokiam naudojimui tinkamų plotų trūkumas, sudėtingas ir lėtas licencijų ir leidimų vykdyti veiklą suteikimas bei šių procedūrų sąnaudos yra viena didžiausių kliūčių akvakultūros plėtrai;

| 15. | primena, kad Europoje licencijų išdavimas ir parama savo teritorijoje veikiančioms akvakultūros MVĮ paprastai priklauso vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai. Todėl rekomenduotina užtikrinti kokybišką valstybės tarnautojų mokymą, kad viešojo administravimo institucijos veiksmingiau ir efektyviau suteiktų licencijas; |
| --- | --- |

15.

primena, kad Europoje licencijų išdavimas ir parama savo teritorijoje veikiančioms akvakultūros MVĮ paprastai priklauso vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai. Todėl rekomenduotina užtikrinti kokybišką valstybės tarnautojų mokymą, kad viešojo administravimo institucijos veiksmingiau ir efektyviau suteiktų licencijas;

| 16. | RK siūlo taikyti pagal vieno langelio principą veikiančią administracinę sistemą, pagal kurią būtų prisiimami ir vykdomi visi įgaliojimai ir atitinkami dokumentai būtų pateikiami vienai administracinei įstaigai. Tokia sistema labai palengvintų galutinio naudotojo sąveiką su įvairiais viešosios valdžios lygmenimis; |
| --- | --- |

16.

RK siūlo taikyti pagal vieno langelio principą veikiančią administracinę sistemą, pagal kurią būtų prisiimami ir vykdomi visi įgaliojimai ir atitinkami dokumentai būtų pateikiami vienai administracinei įstaigai. Tokia sistema labai palengvintų galutinio naudotojo sąveiką su įvairiais viešosios valdžios lygmenimis;

| 17. | rekomenduoja licencijas išduoti pagal supaprastintą sistemą arba „skubos tvarka“, pagal kurią kompetentinga administracija išduotų laikiną sertifikatą, leidžiantį pradėti veiklą tiems ūkio subjektams, kurie tenkina tam tikrus iš anksto nustatytus kriterijus. Tokie kriterijai galėtų būti grindžiami pareiškėjo ankstesne veikla arba tuo, kad pristatomas iš tikrųjų naujoviškas akvakultūros projektas inovacijų ir tvarumo požiūriu arba sukuriamos akvakultūros servituto zonos prieš tai nustatant su veikla nesuderinamus naudojimo būdus; |
| --- | --- |

17.

rekomenduoja licencijas išduoti pagal supaprastintą sistemą arba „skubos tvarka“, pagal kurią kompetentinga administracija išduotų laikiną sertifikatą, leidžiantį pradėti veiklą tiems ūkio subjektams, kurie tenkina tam tikrus iš anksto nustatytus kriterijus. Tokie kriterijai galėtų būti grindžiami pareiškėjo ankstesne veikla arba tuo, kad pristatomas iš tikrųjų naujoviškas akvakultūros projektas inovacijų ir tvarumo požiūriu arba sukuriamos akvakultūros servituto zonos prieš tai nustatant su veikla nesuderinamus naudojimo būdus;

| 18. | mano, kad, jeigu vietos sąlygos leidžia, reikia taikyti „šviesoforo spalvų“ sistemą, leidžiančią akvakultūros veiklą suskirstyti į skirtingus lygmenis, be kita ko, atsižvelgiant į poveikį aplinkai, gamybą, gyvūnų sveikatos būklę ir kt. Ši sistema turėtų būti nesudėtinga ir lengvai prieinama labai mažoms įmonėms, kad vienodos sąlygos būtų sudarytos tiek didelėms, tiek mažoms bendrovėms; |
| --- | --- |

18.

mano, kad, jeigu vietos sąlygos leidžia, reikia taikyti „šviesoforo spalvų“ sistemą, leidžiančią akvakultūros veiklą suskirstyti į skirtingus lygmenis, be kita ko, atsižvelgiant į poveikį aplinkai, gamybą, gyvūnų sveikatos būklę ir kt. Ši sistema turėtų būti nesudėtinga ir lengvai prieinama labai mažoms įmonėms, kad vienodos sąlygos būtų sudarytos tiek didelėms, tiek mažoms bendrovėms;

| 19. | pabrėžia, kad visame sprendimų dėl akvakultūros priėmimo procese būtinas skaidrumas ir jis turi būti pagrindinis principas tiek viešosioms institucijoms, tiek ir pilietinei visuomenei bei mokslo bendruomenei; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad visame sprendimų dėl akvakultūros priėmimo procese būtinas skaidrumas ir jis turi būti pagrindinis principas tiek viešosioms institucijoms, tiek ir pilietinei visuomenei bei mokslo bendruomenei;

Konkurencingumas ir kokybės valdymas

| 20. | pabrėžia, kad būtina geriau informuoti visuomenę – ne tik paprasčiausiai reklamuoti produktus, bet veikiau atkreipti dėmesį į tvaraus ir aplinkos požiūriu integruoto sektoriaus teikiamą naudą, kuri yra svarbiausias akvakultūros sektoriaus konkurencingumo didinimo veiksnys; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad būtina geriau informuoti visuomenę – ne tik paprasčiausiai reklamuoti produktus, bet veikiau atkreipti dėmesį į tvaraus ir aplinkos požiūriu integruoto sektoriaus teikiamą naudą, kuri yra svarbiausias akvakultūros sektoriaus konkurencingumo didinimo veiksnys;

| 21. | pabrėžia mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų svarbą siekiant išnaudoti visą akvakultūros augimo potencialą, kaip nurodyta Europos akvakultūros technologijų ir inovacijų platformos (angl. EATIP) strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje, kurioje aprašomos prioritetinės veiksmų sritys, suskirstytos į aštuonias temas; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų svarbą siekiant išnaudoti visą akvakultūros augimo potencialą, kaip nurodyta Europos akvakultūros technologijų ir inovacijų platformos (angl. EATIP) strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje, kurioje aprašomos prioritetinės veiksmų sritys, suskirstytos į aštuonias temas;

| 22. | palankiai vertina tai, kad gyvųjų vandens išteklių naudojimas yra vienas iš Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ teminių prioritetų, ir ragina tiek šią pramonę, tiek ir viešąsias institucijas naudotis finansuojamų projektų rezultatais siekiant remti tvarią akvakultūros plėtrą; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina tai, kad gyvųjų vandens išteklių naudojimas yra vienas iš Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ teminių prioritetų, ir ragina tiek šią pramonę, tiek ir viešąsias institucijas naudotis finansuojamų projektų rezultatais siekiant remti tvarią akvakultūros plėtrą;

| 23. | primygtinai ragina Komisiją įvesti akvakultūros produktų ženklinimo sistemą, kuri veiktų kaip Europos skiriamasis ženklas, didintų vartotojų pasitikėjimą, stiprintų kokybiškų produktų įvaizdį ir leistų atskirti juos nuo konkurentų produktų. Teisinga informacija gali tik sustiprinti šio sektoriaus konkurencingumą; |
| --- | --- |

23.

primygtinai ragina Komisiją įvesti akvakultūros produktų ženklinimo sistemą, kuri veiktų kaip Europos skiriamasis ženklas, didintų vartotojų pasitikėjimą, stiprintų kokybiškų produktų įvaizdį ir leistų atskirti juos nuo konkurentų produktų. Teisinga informacija gali tik sustiprinti šio sektoriaus konkurencingumą;

| 24. | labai palankiai vertina tai, kad ES plėtoja profesinio rengimo ir tęstinio mokymo programas, pritaikytas prie akvakultūros rinkos poreikių ir be kita ko skatinančias įtraukti jaunimą į šį sektorių, ir ragina sudaryti palankesnes sąlygas įgytos kvalifikacijos pripažinimui siekiant paskatinti akvakultūros specialistų judumą Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

24.

labai palankiai vertina tai, kad ES plėtoja profesinio rengimo ir tęstinio mokymo programas, pritaikytas prie akvakultūros rinkos poreikių ir be kita ko skatinančias įtraukti jaunimą į šį sektorių, ir ragina sudaryti palankesnes sąlygas įgytos kvalifikacijos pripažinimui siekiant paskatinti akvakultūros specialistų judumą Europos Sąjungoje;

Akvakultūros tvarumas

| 25. | dar kartą pabrėžia, kad tvarumas yra būtina Europos akvakultūros plėtros sąlyga; |
| --- | --- |

25.

dar kartą pabrėžia, kad tvarumas yra būtina Europos akvakultūros plėtros sąlyga;

| 26. | primena, kad tvarumas – tai pirmoji sąlyga, kurią BŽP kelia Europos akvakultūrai. Be to, visi suinteresuotieji subjektai ir veikėjai siekia, kad būtų tinkamai apibrėžta sąvoka „tvari akvakultūra“, kuri tenkintų tiek aplinkos apsaugos, tiek ir ekonominius bei socialinius kriterijus ir galėtų būti pritaikyta prie kiekvienos vietovės ypatumų. Komitetas mano, kad apibrėžiant šią sąvoką labai svarbų vaidmenį turėtų atlikti naujoji Akvakultūros patariamoji taryba; |
| --- | --- |

26.

primena, kad tvarumas – tai pirmoji sąlyga, kurią BŽP kelia Europos akvakultūrai. Be to, visi suinteresuotieji subjektai ir veikėjai siekia, kad būtų tinkamai apibrėžta sąvoka „tvari akvakultūra“, kuri tenkintų tiek aplinkos apsaugos, tiek ir ekonominius bei socialinius kriterijus ir galėtų būti pritaikyta prie kiekvienos vietovės ypatumų. Komitetas mano, kad apibrėžiant šią sąvoką labai svarbų vaidmenį turėtų atlikti naujoji Akvakultūros patariamoji taryba;

| 27. | pripažįsta, kad akvakultūros sektoriuje reikia vykdyti suderintą teritorijų planavimą, kad kiltų kuo mažiau konfliktų dėl erdvės tarp konkuruojančių naudojimo paskirčių ir būtų didinamas tvarumas, mažinamas netikrumas bei skatinamos investicijos; pabrėžia šioje srityje jau atliekamą darbą pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą, kurios tikslas – apsaugoti ir atkurti Europos jūrų ekosistemas ir užtikrinti su jūrų aplinka susijusios ūkinės veiklos ekologinį tvarumą; |
| --- | --- |

27.

pripažįsta, kad akvakultūros sektoriuje reikia vykdyti suderintą teritorijų planavimą, kad kiltų kuo mažiau konfliktų dėl erdvės tarp konkuruojančių naudojimo paskirčių ir būtų didinamas tvarumas, mažinamas netikrumas bei skatinamos investicijos; pabrėžia šioje srityje jau atliekamą darbą pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą, kurios tikslas – apsaugoti ir atkurti Europos jūrų ekosistemas ir užtikrinti su jūrų aplinka susijusios ūkinės veiklos ekologinį tvarumą;

| 28. | mano, kad vertėtų skatinti novatoriškus gamybos būdus, darančius kuo mažesnį poveikį aplinkinėms ekosistemoms, pavyzdžiui, recirkuliaciją, integruotą daugiatrofinę akvakultūrą arba akvaponiką. Visi šie pavyzdžiai rodo, kad erdvės naudojimas yra visiškai suderinamas su siekiu didinti veiksmingumą ir kurti gerovę bei pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

28.

mano, kad vertėtų skatinti novatoriškus gamybos būdus, darančius kuo mažesnį poveikį aplinkinėms ekosistemoms, pavyzdžiui, recirkuliaciją, integruotą daugiatrofinę akvakultūrą arba akvaponiką. Visi šie pavyzdžiai rodo, kad erdvės naudojimas yra visiškai suderinamas su siekiu didinti veiksmingumą ir kurti gerovę bei pridėtinę vertę;

| 29. | nurodo, kad reikia toliau vykdyti tyrimus ir diegti inovacijas siekiant pakeisti žuvų miltus ir taukus, naudojamus ūkiuose auginamų žuvų pašaruose. Šiuo klausimu primena, kad 60 % akvakultūros gamybai skirtų pašarų yra augalinės kilmės ir 80 % jų pagaminama iš tvarių išteklių. Tai didina tvarumą šiame sektoriuje, kuris tik pradedamas plėtoti taip, kad vis daugiau ir geriau papildytų laukinių išteklių žvejybą. Nepaisant to, kad reikia ieškoti alternatyvų žuvų miltams ir žuvų taukams, svarbu toliau technologiškai plėtoti šiuos produktus siekiant juos tobulinti ir gerinti jų savybes; |
| --- | --- |

29.

nurodo, kad reikia toliau vykdyti tyrimus ir diegti inovacijas siekiant pakeisti žuvų miltus ir taukus, naudojamus ūkiuose auginamų žuvų pašaruose. Šiuo klausimu primena, kad 60 % akvakultūros gamybai skirtų pašarų yra augalinės kilmės ir 80 % jų pagaminama iš tvarių išteklių. Tai didina tvarumą šiame sektoriuje, kuris tik pradedamas plėtoti taip, kad vis daugiau ir geriau papildytų laukinių išteklių žvejybą. Nepaisant to, kad reikia ieškoti alternatyvų žuvų miltams ir žuvų taukams, svarbu toliau technologiškai plėtoti šiuos produktus siekiant juos tobulinti ir gerinti jų savybes;

| 30. | pabrėžia akvakultūros, atliekančios aplinkos apsaugos funkcijas, svarbą, visų pirma išsaugojant biologinę įvairovę; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia akvakultūros, atliekančios aplinkos apsaugos funkcijas, svarbą, visų pirma išsaugojant biologinę įvairovę;

| 31. | atkreipia dėmesį į greito saugomų rūšių atkūrimo daromą neigiamą poveikį tvariai akvakultūros gamybai, todėl rekomenduoja, kad rūšių populiacijos valdymo planai būtų rengiami remiantis moksliniais kriterijais ir sprendžiant galimus nesutarimus su akvakultūros gamintojais. Todėl ragina Europos Komisiją ateityje atnaujinant gamtos apsaugos direktyvas (Paukščių ir Buveinių direktyvas) atsižvelgti į esamą prieštaravimą, susijusį su įvairaus pobūdžio jūrų vidaus vandenų ir sausumos teritorijų naudojimu; |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į greito saugomų rūšių atkūrimo daromą neigiamą poveikį tvariai akvakultūros gamybai, todėl rekomenduoja, kad rūšių populiacijos valdymo planai būtų rengiami remiantis moksliniais kriterijais ir sprendžiant galimus nesutarimus su akvakultūros gamintojais. Todėl ragina Europos Komisiją ateityje atnaujinant gamtos apsaugos direktyvas (Paukščių ir Buveinių direktyvas) atsižvelgti į esamą prieštaravimą, susijusį su įvairaus pobūdžio jūrų vidaus vandenų ir sausumos teritorijų naudojimu;

| 32. | rekomenduoja įvairinti vandens organizmų auginimo veiklą, ypač atkreipti dėmesį į dumblių auginimą, nes jie skirti ne tik pastaraisiais metais populiarėjančiam žmonių ir gyvūnų vartojimui, bet ir pasirodė labai tinkami tam tikroms pramoninės gamybos rūšims arba energijos gamybai. Tačiau didžiulis jų potencialas Europos Sąjungoje nėra išnaudojamas, nors tai – viena iš kultūrų, kuri suteikia daugiausia aplinkos tvarumo galimybių, nes juos auginat nereikia pašarų ir nesusidaro atliekų; |
| --- | --- |

32.

rekomenduoja įvairinti vandens organizmų auginimo veiklą, ypač atkreipti dėmesį į dumblių auginimą, nes jie skirti ne tik pastaraisiais metais populiarėjančiam žmonių ir gyvūnų vartojimui, bet ir pasirodė labai tinkami tam tikroms pramoninės gamybos rūšims arba energijos gamybai. Tačiau didžiulis jų potencialas Europos Sąjungoje nėra išnaudojamas, nors tai – viena iš kultūrų, kuri suteikia daugiausia aplinkos tvarumo galimybių, nes juos auginat nereikia pašarų ir nesusidaro atliekų;

Rinkos ir platinimo grandinė

| 33. | nurodo, kad išgaunamosios žvejybos ir akvakultūros priešpastatymas neturi prasmės dabartinėmis aplinkybėmis, kai bendra žvejybos ir akvakultūros produktų paklausa vis didėja, o Europos Sąjungoje laipsniškai mažinamas laukinių žuvų išteklių eikvojimas. Atsižvelgiant į tai, galima tik kalbėti apie būtiną tarpusavio papildomumą; |
| --- | --- |

33.

nurodo, kad išgaunamosios žvejybos ir akvakultūros priešpastatymas neturi prasmės dabartinėmis aplinkybėmis, kai bendra žvejybos ir akvakultūros produktų paklausa vis didėja, o Europos Sąjungoje laipsniškai mažinamas laukinių žuvų išteklių eikvojimas. Atsižvelgiant į tai, galima tik kalbėti apie būtiną tarpusavio papildomumą;

| 34. | pabrėžia, kad akvakultūros pramonės ir perdirbimo sektoriaus bendradarbiavimas gali suteikti pridėtinės vertės akvakultūros produktams, jeigu jis būtų vykdomas užtikrinant sinergiją ir skatinant abiejų rūšių veiklą mažiau išsivysčiusiose srityse; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad akvakultūros pramonės ir perdirbimo sektoriaus bendradarbiavimas gali suteikti pridėtinės vertės akvakultūros produktams, jeigu jis būtų vykdomas užtikrinant sinergiją ir skatinant abiejų rūšių veiklą mažiau išsivysčiusiose srityse;

| 35. | rekomenduoja skatinti Europos akvakultūros produktų vietines rinkas ir trumpus platinimo kanalus ir taip padėti sušvelninti svyravimus pasaulio rinkose; |
| --- | --- |

35.

rekomenduoja skatinti Europos akvakultūros produktų vietines rinkas ir trumpus platinimo kanalus ir taip padėti sušvelninti svyravimus pasaulio rinkose;

| 36. | primena, kad akvakultūros sektoriuje viso proceso metu užtikrinamas atsekamumas ir taip didinamas vartotojų saugumas bei mažinami jų elgesio pokyčiai, susiję su šių produktų vartojimu; |
| --- | --- |

36.

primena, kad akvakultūros sektoriuje viso proceso metu užtikrinamas atsekamumas ir taip didinamas vartotojų saugumas bei mažinami jų elgesio pokyčiai, susiję su šių produktų vartojimu;

| 37. | rekomenduoja vykdyti kampanijas, kuriomis siekiama apie šiuos produktus geriau informuoti vartotojus, kad jie pripažintų ir vertintų darbą, atliekamą aprūpinimo maistu, maisto saugumo ir darbo vietų kūrimo srityse, taip pat naudą aplinkai, kurią ilgalaikėje perspektyvoje atneš akvakultūra; |
| --- | --- |

37.

rekomenduoja vykdyti kampanijas, kuriomis siekiama apie šiuos produktus geriau informuoti vartotojus, kad jie pripažintų ir vertintų darbą, atliekamą aprūpinimo maistu, maisto saugumo ir darbo vietų kūrimo srityse, taip pat naudą aplinkai, kurią ilgalaikėje perspektyvoje atneš akvakultūra;

| 38. | palankiai vertina Europos Komisijos paramą, teikiamą keitimuisi geriausios praktikos pavyzdžiais ir praktine patirtimi, nes tai padeda gerinti akvakultūros produktų įvaizdį visuomenėje ir leidžia nustatyti bei pabrėžti taikomus modelius; tokiomis aplinkybėmis palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą „Užauginta ES“ (angl. Farmed in the EU) – kampaniją, kuri neabejotinai prisideda prie informuotumo apie tvarios akvakultūros produktus didinimo Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

38.

palankiai vertina Europos Komisijos paramą, teikiamą keitimuisi geriausios praktikos pavyzdžiais ir praktine patirtimi, nes tai padeda gerinti akvakultūros produktų įvaizdį visuomenėje ir leidžia nustatyti bei pabrėžti taikomus modelius; tokiomis aplinkybėmis palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą „Užauginta ES“ (angl. Farmed in the EU) – kampaniją, kuri neabejotinai prisideda prie informuotumo apie tvarios akvakultūros produktus didinimo Europos Sąjungoje.

2015 m. spalio 13 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

| 17.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 423/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 423/24

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Bendroji skaitmeninė rinka

(2015/C 423/05)

| Pranešėja: | Helma KUHN-THEIS (DE/EPP), Weiskirchen savivaldybės tarybos narė |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“
  COM(2015) 192 final |

Pranešėja:

Helma KUHN-THEIS (DE/EPP), Weiskirchen savivaldybės tarybos narė

Pamatinis dokumentas:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“

COM(2015) 192 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina bendrąjį Komisijos pasiūlymo tikslą ilguoju laikotarpiu skatinti ir užtikrinti tarptautinį konkurencingumą įgyvendinant sujungtą bendrąją skaitmeninę rinką Europoje, daug intensyviau generuojant tinklo teikiamus pranašumus ir masto ekonomiją, kad būtų užtikrintas tvarus augimas ir užimtumas Europoje; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina bendrąjį Komisijos pasiūlymo tikslą ilguoju laikotarpiu skatinti ir užtikrinti tarptautinį konkurencingumą įgyvendinant sujungtą bendrąją skaitmeninę rinką Europoje, daug intensyviau generuojant tinklo teikiamus pranašumus ir masto ekonomiją, kad būtų užtikrintas tvarus augimas ir užimtumas Europoje;

| 2. | bendrosios skaitmeninės rinkos įgyvendinimą laiko strateginiu indėliu į Europos „skaitmeninio suvereniteto“ užtikrinimą, nes klestinti Europos skaitmeninė ekonomika struktūriškai prisideda prie Europai tenkančių politinių iššūkių sprendimo; |
| --- | --- |

2.

bendrosios skaitmeninės rinkos įgyvendinimą laiko strateginiu indėliu į Europos „skaitmeninio suvereniteto“ užtikrinimą, nes klestinti Europos skaitmeninė ekonomika struktūriškai prisideda prie Europai tenkančių politinių iššūkių sprendimo;

| 3. | pabrėžia, kad visuose būsimuose teisės aktuose, skirtuose bendrajai skaitmeninei rinkai formuoti, turėtų būti atsižvelgiama į pagrindinį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį bei jų potencialą; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad visuose būsimuose teisės aktuose, skirtuose bendrajai skaitmeninei rinkai formuoti, turėtų būti atsižvelgiama į pagrindinį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį bei jų potencialą;

| 4. | pabrėžia, kad interneto atvirumas yra esminė konkurencingumo, ekonomikos augimo, visuomenės vystymosi ir naujovių varomoji jėga, kuri padėjo pasiekti išskirtinį internetu vykdomos veiklos, naujų produktų atsiradimo, skaitmeninio turinio ir paslaugų plėtros lygį Europoje bei kuri toliau skatinama; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad interneto atvirumas yra esminė konkurencingumo, ekonomikos augimo, visuomenės vystymosi ir naujovių varomoji jėga, kuri padėjo pasiekti išskirtinį internetu vykdomos veiklos, naujų produktų atsiradimo, skaitmeninio turinio ir paslaugų plėtros lygį Europoje bei kuri toliau skatinama;

| 5. | konstatuoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos entuziastingai naudojasi skaitmeninimo potencialu bendrosios skaitmeninės rinkos srityje, tikslingai daugiausiai dėmesio skirdamos joms svarbioms sritims:






  — | modernioms e. valdžios paslaugoms ekonomikai ir visuomenei, nes jos yra labai svarbus elementas siekiant gerinti piliečiams teikiamas viešąsias paslaugas, |
| --- | --- | --- |

5.

konstatuoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos entuziastingai naudojasi skaitmeninimo potencialu bendrosios skaitmeninės rinkos srityje, tikslingai daugiausiai dėmesio skirdamos joms svarbioms sritims:

—

modernioms e. valdžios paslaugoms ekonomikai ir visuomenei, nes jos yra labai svarbus elementas siekiant gerinti piliečiams teikiamas viešąsias paslaugas,

| — | lygiaverčių gyvenimo sąlygų mieste ir kaimo vietovėse skatinimui, mažinant skaitmeninę atskirtį ir šiuo tikslu kuriant visuotinę prieigą prie plačiajuosčio ryšio, taip pat ir kaimo vietovėse, |
| --- | --- |

—

lygiaverčių gyvenimo sąlygų mieste ir kaimo vietovėse skatinimui, mažinant skaitmeninę atskirtį ir šiuo tikslu kuriant visuotinę prieigą prie plačiajuosčio ryšio, taip pat ir kaimo vietovėse,

| — | ilgalaikiam, įvairias kartas apimančiam skaitmeninių įgūdžių ugdymui visose visuomenės ir administravimo srityse, pradedant dar ikimokyklinio ugdymo įstaigose, o vėliau mokyklose ir kitose švietimo įstaigose, taip suteikiant pagrindą mokymuisi visą gyvenimą, |
| --- | --- |

—

ilgalaikiam, įvairias kartas apimančiam skaitmeninių įgūdžių ugdymui visose visuomenės ir administravimo srityse, pradedant dar ikimokyklinio ugdymo įstaigose, o vėliau mokyklose ir kitose švietimo įstaigose, taip suteikiant pagrindą mokymuisi visą gyvenimą,

| — | aplinkos, kurioje vietos ir regionų lygmeniu būtų kuriamos palankesnės plėtros perspektyvos skaitmeninėms MVĮ ir naujai įsteigtoms įmonėms, skatinimui; |
| --- | --- |

—

aplinkos, kurioje vietos ir regionų lygmeniu būtų kuriamos palankesnės plėtros perspektyvos skaitmeninėms MVĮ ir naujai įsteigtoms įmonėms, skatinimui;

Kodėl mums reikia bendrosios skaitmeninės rinkos?

| 6. | pritaria Komisijos nuomonei, kad skaitmeninės technologijos ir internetu teikiamos paslaugos iš esmės keičia ekonomiką bei visuomenę; |
| --- | --- |

6.

pritaria Komisijos nuomonei, kad skaitmeninės technologijos ir internetu teikiamos paslaugos iš esmės keičia ekonomiką bei visuomenę;

| 7. | pabrėžia, kad šis procesas vietos ir regionų valdžios institucijoms sukelia ypatingų iššūkių, nes joms itin didelį poveikį daro tam tikri pasikeitimai, tačiau kartu jos turi ribotas galimybes valdyti procesą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad šis procesas vietos ir regionų valdžios institucijoms sukelia ypatingų iššūkių, nes joms itin didelį poveikį daro tam tikri pasikeitimai, tačiau kartu jos turi ribotas galimybes valdyti procesą;

| 8. | todėl pirmiausia mano, kad visomis bendrajai skaitmeninei rinkai skirtomis priemonėmis Europos ir nacionaliniu lygiu turi būti tikslingai siekiama didinti regionų patrauklumą; |
| --- | --- |

8.

todėl pirmiausia mano, kad visomis bendrajai skaitmeninei rinkai skirtomis priemonėmis Europos ir nacionaliniu lygiu turi būti tikslingai siekiama didinti regionų patrauklumą;

| 9. | pritaria Komisijos siekiams bendrąją skaitmeninę rinką kurti kaip pagrindą tarptautiniam konkurencingumui gerinti, nes kai kurios valstybės gali geriau pasinaudoti masto ekonomijos pranašumais, kurie skaitmeninėje ekonomikoje yra ypač reikšmingi; |
| --- | --- |

9.

pritaria Komisijos siekiams bendrąją skaitmeninę rinką kurti kaip pagrindą tarptautiniam konkurencingumui gerinti, nes kai kurios valstybės gali geriau pasinaudoti masto ekonomijos pranašumais, kurie skaitmeninėje ekonomikoje yra ypač reikšmingi;

| 10. | priduria, kad nepakaktų tik akcentuoti tinklo poveikio Europos lygmeniu, o reikėtų, kad lygiagrečiai plėtotųsi klestinčios skaitmeninėmis technologijomis pagrįstos ekosistemos su MVĮ ir pradedančiosiomis įmonėmis vietos bei regionų lygmeniu, kurios vietos lygiu kurtų pridėtinę vertę ir darbo vietas; |
| --- | --- |

10.

priduria, kad nepakaktų tik akcentuoti tinklo poveikio Europos lygmeniu, o reikėtų, kad lygiagrečiai plėtotųsi klestinčios skaitmeninėmis technologijomis pagrįstos ekosistemos su MVĮ ir pradedančiosiomis įmonėmis vietos bei regionų lygmeniu, kurios vietos lygiu kurtų pridėtinę vertę ir darbo vietas;

| 11. | kalbant apie strategines gaires su trimis „uždaviniais“ Komisijos komunikate, pabrėžia, kad, vietos ir regionų valdžios institucijų požiūriu, skaitmeninimo poveikis, susiejantis interneto ir ne interneto sritis, turi atsispindėti ekonomikoje ir visuomenėje, nes ir šiose srityse „taikomųjų programų ekonomikoje“ pastebimas tinklo poveikis, sukeliamas veikiant modernioms platformoms vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

11.

kalbant apie strategines gaires su trimis „uždaviniais“ Komisijos komunikate, pabrėžia, kad, vietos ir regionų valdžios institucijų požiūriu, skaitmeninimo poveikis, susiejantis interneto ir ne interneto sritis, turi atsispindėti ekonomikoje ir visuomenėje, nes ir šiose srityse „taikomųjų programų ekonomikoje“ pastebimas tinklo poveikis, sukeliamas veikiant modernioms platformoms vietos ir regionų lygiu;

| 12. | šiomis aplinkybėmis ne tik svarbiu laiko klausimą, ar produktai, paslaugos ir taikomosios programos iš realaus pasaulio persikėlė į internetą, bet ir mano, kad reikia paaiškinti, kaip bendrojoje skaitmeninėje rinkoje:






  a) | skaitmeninimas gali būti papildomas „išmaniosiomis paslaugomis“ per regionuose ir vietoje sukuriamą vertę bei tapti konkurencingesnis, |
| --- | --- | --- |

12.

šiomis aplinkybėmis ne tik svarbiu laiko klausimą, ar produktai, paslaugos ir taikomosios programos iš realaus pasaulio persikėlė į internetą, bet ir mano, kad reikia paaiškinti, kaip bendrojoje skaitmeninėje rinkoje:

a)

skaitmeninimas gali būti papildomas „išmaniosiomis paslaugomis“ per regionuose ir vietoje sukuriamą vertę bei tapti konkurencingesnis,

| b) | novatoriškos taikomosios programos pirmiausia įprastinėje prekyboje per „daugiakanalę“ komunikaciją padėtų užtikrinti, kad gyvenamoji ir darbo vieta regionuose, miestuose bei savivaldybėse liktų patraukli, pavyzdžiui, prisidėdamos prie to, kad nebūtų uždarytos specializuotos parduotuvės, |
| --- | --- |

b)

novatoriškos taikomosios programos pirmiausia įprastinėje prekyboje per „daugiakanalę“ komunikaciją padėtų užtikrinti, kad gyvenamoji ir darbo vieta regionuose, miestuose bei savivaldybėse liktų patraukli, pavyzdžiui, prisidėdamos prie to, kad nebūtų uždarytos specializuotos parduotuvės,

| c) | novatoriški interneto ir ne interneto sričių ryšiai, kaip antai adityvinė gamyba (pvz., trimatis spausdinimas), gali būtent vietos ir regionų lygmeniu padėti kurti vertę ir darbo vietas, |
| --- | --- |

c)

novatoriški interneto ir ne interneto sričių ryšiai, kaip antai adityvinė gamyba (pvz., trimatis spausdinimas), gali būtent vietos ir regionų lygmeniu padėti kurti vertę ir darbo vietas,

| d) | „daiktų internetas“ ir regionuose gali prisidėti prie vietoje teikiamų paslaugų bei naujos vertės kūrimo, pvz., elektros srities amatų įmonėse; |
| --- | --- |

d)

„daiktų internetas“ ir regionuose gali prisidėti prie vietoje teikiamų paslaugų bei naujos vertės kūrimo, pvz., elektros srities amatų įmonėse;

Geresnis internetinis prieinamumas vartotojams ir verslui visoje Europoje

| 13. | pritaria Komisijai, kad modernesnės internetinio ir skaitmeninio tarpvalstybinio apsipirkimo taisyklės paskatins daugiau įmonių pardavinėti kitose valstybėse narėse internetu ir padidins vartotojų pasitikėjimą tarpvalstybine e. prekyba; |
| --- | --- |

13.

pritaria Komisijai, kad modernesnės internetinio ir skaitmeninio tarpvalstybinio apsipirkimo taisyklės paskatins daugiau įmonių pardavinėti kitose valstybėse narėse internetu ir padidins vartotojų pasitikėjimą tarpvalstybine e. prekyba;

| 14. | mano, kad 2015 m. pabaigoje numatytas Komisijos pasiūlymas dėl teisės aktų suderinimo gali padėti atsispirti šiuo metu vyraujančiai tendencijai orientuotis į platformas ir tarpininkavimą atliekant sandorius bendrojoje rinkoje, nes jis MVĮ suteiktų geresnes galimybes plėtoti tiesioginę prekybą visoje Europoje; |
| --- | --- |

14.

mano, kad 2015 m. pabaigoje numatytas Komisijos pasiūlymas dėl teisės aktų suderinimo gali padėti atsispirti šiuo metu vyraujančiai tendencijai orientuotis į platformas ir tarpininkavimą atliekant sandorius bendrojoje rinkoje, nes jis MVĮ suteiktų geresnes galimybes plėtoti tiesioginę prekybą visoje Europoje;

| 15. | pritaria Komisijos nuomonei, kad šiomis aplinkybėmis klestinti bendrosios rinkos plėtra sustiprės tik tuo atveju, jeigu bus toliau kuriama aukšto lygio vartotojų apsaugos sistema, ir pabrėžia reikšmingą vietos bei regionų valdžios institucijų vaidmenį, pvz., apsaugant tapatybės duomenų valdymą, kuris turėtų būti tobulinamas remiantis tarptautiniais standartais; |
| --- | --- |

15.

pritaria Komisijos nuomonei, kad šiomis aplinkybėmis klestinti bendrosios rinkos plėtra sustiprės tik tuo atveju, jeigu bus toliau kuriama aukšto lygio vartotojų apsaugos sistema, ir pabrėžia reikšmingą vietos bei regionų valdžios institucijų vaidmenį, pvz., apsaugant tapatybės duomenų valdymą, kuris turėtų būti tobulinamas remiantis tarptautiniais standartais;

| 16. | atkreipia dėmesį į spartaus ir įperkamo tarpvalstybinio siuntinių pristatymo reikšmę, todėl palankiai vertina savireguliavimo požymius, kurie naudingi vartotojams gerinant kokybę, pvz., siuntų sekimo technologijų srityje, ir didinant kainų skaidrumą bei pristatymo galimybes; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į spartaus ir įperkamo tarpvalstybinio siuntinių pristatymo reikšmę, todėl palankiai vertina savireguliavimo požymius, kurie naudingi vartotojams gerinant kokybę, pvz., siuntų sekimo technologijų srityje, ir didinant kainų skaidrumą bei pristatymo galimybes;

| 17. | pritaria Komisijos vertinimui, kad vartotojai nesupranta dažniausiai nepagrįsto geografinio blokavimo, ypač kai atsisakoma parduoti paslaugas atitinkamame regione arba kai vartotojai nukreipiami į vietinę interneto svetainę, kurioje pardavimo sąlygos yra kitokios, ir tai išryškina esamus bendrosios skaitmeninės rinkos apribojimus, tačiau primena, kad geografinį blokavimą lėmė, be kita ko, dabartinė garso ir vaizdo kūrinių finansavimo sistema ir transliavimo teisių išpirkimas įsigyjant licencijas, skirtas apibrėžtai teritorijai. Komitetas atkreipia dėmesį į tarptautinių sprendimų skaitmeninės žiniasklaidos paslaugų srityje būtinybę siekiant apsaugoti 50 mln. Europos piliečių, kurie kalba regionine mažumos kalba arba viena iš Sąjungoje mažiau paplitusių kalbų. Daugelis mažumų turi turėti galimybę naudotis žiniasklaidos paslaugomis savo gimtąja kalba siekiant išsaugoti kalbų įvairovę, kuri yra vienas iš Europos ypatumų; todėl dar kartą ragina parengti pasiūlymą dėl geografinio blokavimo bendrojoje skaitmeninėje rinkoje uždraudimo (1), atsižvelgiant į kultūrinius audiovizualinio turinio ypatumus; |
| --- | --- |

17.

pritaria Komisijos vertinimui, kad vartotojai nesupranta dažniausiai nepagrįsto geografinio blokavimo, ypač kai atsisakoma parduoti paslaugas atitinkamame regione arba kai vartotojai nukreipiami į vietinę interneto svetainę, kurioje pardavimo sąlygos yra kitokios, ir tai išryškina esamus bendrosios skaitmeninės rinkos apribojimus, tačiau primena, kad geografinį blokavimą lėmė, be kita ko, dabartinė garso ir vaizdo kūrinių finansavimo sistema ir transliavimo teisių išpirkimas įsigyjant licencijas, skirtas apibrėžtai teritorijai. Komitetas atkreipia dėmesį į tarptautinių sprendimų skaitmeninės žiniasklaidos paslaugų srityje būtinybę siekiant apsaugoti 50 mln. Europos piliečių, kurie kalba regionine mažumos kalba arba viena iš Sąjungoje mažiau paplitusių kalbų. Daugelis mažumų turi turėti galimybę naudotis žiniasklaidos paslaugomis savo gimtąja kalba siekiant išsaugoti kalbų įvairovę, kuri yra vienas iš Europos ypatumų; todėl dar kartą ragina parengti pasiūlymą dėl geografinio blokavimo bendrojoje skaitmeninėje rinkoje uždraudimo (1), atsižvelgiant į kultūrinius audiovizualinio turinio ypatumus;

| 18. | patvirtina Komisijos teiginį, kad kūrybiškumas, ypač ES regionuose, yra vienas iš Europos konkurencinių pranašumų pasaulyje ir turi didelę reikšmę vystant bendrąją skaitmeninę rinką; |
| --- | --- |

18.

patvirtina Komisijos teiginį, kad kūrybiškumas, ypač ES regionuose, yra vienas iš Europos konkurencinių pranašumų pasaulyje ir turi didelę reikšmę vystant bendrąją skaitmeninę rinką;

| 19. | todėl pageidauja, kad Komisijos numatomuose pasiūlymuose dėl teisės aktų būtų tinkamai apsvarstyta dabartinė garso ir vaizdo kūriniams taikoma licencijavimo sistema, pagrįsta teritoriniu pasidalijimu; |
| --- | --- |

19.

todėl pageidauja, kad Komisijos numatomuose pasiūlymuose dėl teisės aktų būtų tinkamai apsvarstyta dabartinė garso ir vaizdo kūriniams taikoma licencijavimo sistema, pagrįsta teritoriniu pasidalijimu;

| 20. | konstatuoja, kad skaitmeninė plėtra, kaip antai debesų kompiuterijos paslaugos arba srautinis duomenų siuntimas, sukelia daug iššūkių, ypač autorių teisių srityje; |
| --- | --- |

20.

konstatuoja, kad skaitmeninė plėtra, kaip antai debesų kompiuterijos paslaugos arba srautinis duomenų siuntimas, sukelia daug iššūkių, ypač autorių teisių srityje;

| 21. | palankiai vertina Komisijos ketinimus, viena vertus, apibrėžti labiau suderintas autorių teises, kad sumažėtų teisinės tvarkos valstybėse narėse skirtumų, antra vertus, modernizuoti autorių teises ir pritaikyti jas pagal pastarųjų metų pokyčius; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina Komisijos ketinimus, viena vertus, apibrėžti labiau suderintas autorių teises, kad sumažėtų teisinės tvarkos valstybėse narėse skirtumų, antra vertus, modernizuoti autorių teises ir pritaikyti jas pagal pastarųjų metų pokyčius;

| 22. | pritaria Komisijos požiūriui, kad, nors modernizuotos autorių teisės turėtų padėti perduoti ir naudoti turinį nepaisant nacionalinių sienų, tačiau autoriaus teisės taip pat labai svarbios kaip kūrybiškumą bei investicijas skatinantis veiksnys; |
| --- | --- |

22.

pritaria Komisijos požiūriui, kad, nors modernizuotos autorių teisės turėtų padėti perduoti ir naudoti turinį nepaisant nacionalinių sienų, tačiau autoriaus teisės taip pat labai svarbios kaip kūrybiškumą bei investicijas skatinantis veiksnys;

| 23. | patvirtina Komisijos pastabas, kad dabartinis pridėtinės vertės mokestį reglamentuojančių teisės aktų suderinimo lygis tarp valstybių narių ES viduje siūlant prekes ir paslaugas dar nėra pakankamas pagrindas bendrajai skaitmeninei rinkai plėtoti; todėl ragina Komisiją į būsimą pasiūlymą persvarstyti PVM direktyvą 2006/112/EB įtraukti nuostatas, palengvinančias bendrosios skaitmeninės rinkos plėtrą, visų pirma panaikinti skaitmeninių priemonių atžvilgiu diskriminacines nuostatas; |
| --- | --- |

23.

patvirtina Komisijos pastabas, kad dabartinis pridėtinės vertės mokestį reglamentuojančių teisės aktų suderinimo lygis tarp valstybių narių ES viduje siūlant prekes ir paslaugas dar nėra pakankamas pagrindas bendrajai skaitmeninei rinkai plėtoti; todėl ragina Komisiją į būsimą pasiūlymą persvarstyti PVM direktyvą 2006/112/EB įtraukti nuostatas, palengvinančias bendrosios skaitmeninės rinkos plėtrą, visų pirma panaikinti skaitmeninių priemonių atžvilgiu diskriminacines nuostatas;

| 24. | nurodo, jog akivaizdu, kad PVM išimtis smulkių siuntų importui iš trečiųjų šalių pirmiausia sukelia konkurencinį spaudimą MVĮ kai kuriose valstybėse narėse, nes, naudojantis platformomis, pakankamai paprasta parsisiųsti smulkias siuntas iš trečiųjų šalių. Bet kokia šios sistemos reforma neturėtų sukurti neproporcingos administracinės naštos ir ją vykdant reikėtų atsižvelgti į nedidelę šių siuntų vertę; |
| --- | --- |

24.

nurodo, jog akivaizdu, kad PVM išimtis smulkių siuntų importui iš trečiųjų šalių pirmiausia sukelia konkurencinį spaudimą MVĮ kai kuriose valstybėse narėse, nes, naudojantis platformomis, pakankamai paprasta parsisiųsti smulkias siuntas iš trečiųjų šalių. Bet kokia šios sistemos reforma neturėtų sukurti neproporcingos administracinės naštos ir ją vykdant reikėtų atsižvelgti į nedidelę šių siuntų vertę;

| 25. | todėl pritaria tam, kad Komisija 2016 m. pateiktų įvairių pasiūlymų dėl teisės aktų, kuriais bus skatinamas tikslingas sudėtingų PVM reglamentuojančių teisės aktų tobulinimas; |
| --- | --- |

25.

todėl pritaria tam, kad Komisija 2016 m. pateiktų įvairių pasiūlymų dėl teisės aktų, kuriais bus skatinamas tikslingas sudėtingų PVM reglamentuojančių teisės aktų tobulinimas;

| 26. | palankiai vertina Komisijos pareiškimą, kad ji rems „skaitmeninių inovacijų centrų“ kūrimą, ir kreipiasi į Komisiją su prašymu skiriant lėšas paisyti geografinės pusiausvyros; |
| --- | --- |

26.

palankiai vertina Komisijos pareiškimą, kad ji rems „skaitmeninių inovacijų centrų“ kūrimą, ir kreipiasi į Komisiją su prašymu skiriant lėšas paisyti geografinės pusiausvyros;

Tinkamų ir vienodų sąlygų pažangiems skaitmeniniams tinklams ir novatoriškoms paslaugoms sukūrimas

| 27. | pritaria Komisijos vertinimui, kad bendrosios skaitmeninės rinkos plėtra turi būti grindžiama patikimais didelės spartos ir įperkamais tinklais bei paslaugomis, o konkurencingas ir dinamiškas telekomunikacijų sektorius suteikia būtinus postūmius inovacijoms ir investicijoms. Todėl Komisija teisingai pabrėžia veiksmingos konkurencijos reikšmę; |
| --- | --- |

27.

pritaria Komisijos vertinimui, kad bendrosios skaitmeninės rinkos plėtra turi būti grindžiama patikimais didelės spartos ir įperkamais tinklais bei paslaugomis, o konkurencingas ir dinamiškas telekomunikacijų sektorius suteikia būtinus postūmius inovacijoms ir investicijoms. Todėl Komisija teisingai pabrėžia veiksmingos konkurencijos reikšmę;

| 28. | pasisako už sąlygas, leidžiančias prijungti visas sritis prie ilgai pajėgiu išliekančio plačiajuosčio ryšio tinklo konkurencingoje aplinkoje, ir ragina Europos Komisiją kuriant bendrąją skaitmeninę rinką reguliariai teikti ataskaitas apie skaitmeninės atskirties mažinimo srityje pasiektą pažangą, ypač regionų ir vietos lygmeniu. Pirmiausia regionų kaimo vietovėse dėl atsiperkamumo stokos rinka dažnai neskatina plėsti sparčiojo plačiajuosčio ryšio tinklo, todėl reikia toliau nuosekliai gerinti finansavimo galimybes Europos ir nacionaliniu lygmenimis. Gyventojai ir verslininkai turi teisę į prieigą prie greito plačiajuosčio ryšio tinklų su reikiama duomenų perdavimo sparta, kuri jiems reikalinga pragyvenimui, tolimesniam mokymuisi ar verslo veiklai užsitikrinti, nepriklausomai nuo geografinės jų buvimo vietos; |
| --- | --- |

28.

pasisako už sąlygas, leidžiančias prijungti visas sritis prie ilgai pajėgiu išliekančio plačiajuosčio ryšio tinklo konkurencingoje aplinkoje, ir ragina Europos Komisiją kuriant bendrąją skaitmeninę rinką reguliariai teikti ataskaitas apie skaitmeninės atskirties mažinimo srityje pasiektą pažangą, ypač regionų ir vietos lygmeniu. Pirmiausia regionų kaimo vietovėse dėl atsiperkamumo stokos rinka dažnai neskatina plėsti sparčiojo plačiajuosčio ryšio tinklo, todėl reikia toliau nuosekliai gerinti finansavimo galimybes Europos ir nacionaliniu lygmenimis. Gyventojai ir verslininkai turi teisę į prieigą prie greito plačiajuosčio ryšio tinklų su reikiama duomenų perdavimo sparta, kuri jiems reikalinga pragyvenimui, tolimesniam mokymuisi ar verslo veiklai užsitikrinti, nepriklausomai nuo geografinės jų buvimo vietos;

| 29. | atsižvelgdamas į tai, primena savo reikalavimą pripažinti, kad projektai, kuriais plėtojamas plačiajuostis ryšys kaimo ir mažo gyventojų tankumo vietovėse, yra susiję su bendros ekonominės svarbos paslaugų užduotimis (2), ir todėl pabrėžia, jog būtina nustatyti būsimus investicijų į plačiajuostį ryšį poreikius, ypač regionų lygmeniu; be to, siūlo kartu su Europos Komisija ir Europos investicijų banku numatyti naujas IRT infrastruktūros finansavimo ir rėmimo galimybes, pavyzdžiui, kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

29.

atsižvelgdamas į tai, primena savo reikalavimą pripažinti, kad projektai, kuriais plėtojamas plačiajuostis ryšys kaimo ir mažo gyventojų tankumo vietovėse, yra susiję su bendros ekonominės svarbos paslaugų užduotimis (2), ir todėl pabrėžia, jog būtina nustatyti būsimus investicijų į plačiajuostį ryšį poreikius, ypač regionų lygmeniu; be to, siūlo kartu su Europos Komisija ir Europos investicijų banku numatyti naujas IRT infrastruktūros finansavimo ir rėmimo galimybes, pavyzdžiui, kaimo vietovėse;

| 30. | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 30 d. Tarybos, Komisijos ir Parlamento pasiektą susitarimą dėl bendrosios telekomunikacijų rinkos, patvirtina, kad visuose Europos regionuose ir visų pirma pasienio regionuose labai svarbu užtikrinti atvirą, be diskriminacijos elementų internetą ir tinkamą tinklo neutralumą bei, kaip numatyta, nuo 2017 m. birželio 15 d. panaikinti tarptinklinio ryšio mokesčius; |
| --- | --- |

30.

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 30 d. Tarybos, Komisijos ir Parlamento pasiektą susitarimą dėl bendrosios telekomunikacijų rinkos, patvirtina, kad visuose Europos regionuose ir visų pirma pasienio regionuose labai svarbu užtikrinti atvirą, be diskriminacijos elementų internetą ir tinkamą tinklo neutralumą bei, kaip numatyta, nuo 2017 m. birželio 15 d. panaikinti tarptinklinio ryšio mokesčius;

| 31. | todėl pabrėžia šiuo klausimu ir visų pirma Komisijos ir Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos atžvilgiu, jog visos būtinos priemonės itin svarbios, kad bendroji skaitmeninė rinka sulauktų plataus pritarimo ir būtų matoma Europos galutiniams vartotojams. Šios priemonės būtinos, siekiant užtikrinti nustatytų terminų laikymąsi. Visų pirma galutinių vartotojų atžvilgiu svarbu užtikrinti, kad reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų naudojimui būtų taikomos poreikius atitinkančios „sąžiningo naudojimo taisyklės“; |
| --- | --- |

31.

todėl pabrėžia šiuo klausimu ir visų pirma Komisijos ir Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos atžvilgiu, jog visos būtinos priemonės itin svarbios, kad bendroji skaitmeninė rinka sulauktų plataus pritarimo ir būtų matoma Europos galutiniams vartotojams. Šios priemonės būtinos, siekiant užtikrinti nustatytų terminų laikymąsi. Visų pirma galutinių vartotojų atžvilgiu svarbu užtikrinti, kad reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų naudojimui būtų taikomos poreikius atitinkančios „sąžiningo naudojimo taisyklės“;

| 32. | atsižvelgdamas į sparčius pastarųjų metų pokyčius, pabrėžia, kad tinkamas IRT reguliavimo sistemos tobulinimas turėtų visiems užtikrinti vienodas sąlygas, kuriomis struktūriniai trūkumai dėl telekomunikacijų tinklų operatorių vienašalių įsipareigojimų susijusiose rinkose būtų sumažinti; |
| --- | --- |

32.

atsižvelgdamas į sparčius pastarųjų metų pokyčius, pabrėžia, kad tinkamas IRT reguliavimo sistemos tobulinimas turėtų visiems užtikrinti vienodas sąlygas, kuriomis struktūriniai trūkumai dėl telekomunikacijų tinklų operatorių vienašalių įsipareigojimų susijusiose rinkose būtų sumažinti;

| 33. | konstatuoja, kad gali tik iš dalies pritarti Komisijos vertinimams dėl nuoseklumo ir nuspėjamumo stokos ES reglamentavimo praktikoje, nes būtent pastaruoju telekomunikacijų persvarstymo procesu ir jame numatyta „7 straipsnio pranešimo procedūra“ padarytas žingsnis reguliavimo nuoseklumo didinimo linkme; |
| --- | --- |

33.

konstatuoja, kad gali tik iš dalies pritarti Komisijos vertinimams dėl nuoseklumo ir nuspėjamumo stokos ES reglamentavimo praktikoje, nes būtent pastaruoju telekomunikacijų persvarstymo procesu ir jame numatyta „7 straipsnio pranešimo procedūra“ padarytas žingsnis reguliavimo nuoseklumo didinimo linkme;

| 34. | todėl palankiai vertina tai, kad nuo 2016 m. bus pradėtas pagrįstas persvarstymo procesas dėl telekomunikacijas reglamentuojančių teisės aktų priderinimo poreikio; |
| --- | --- |

34.

todėl palankiai vertina tai, kad nuo 2016 m. bus pradėtas pagrįstas persvarstymo procesas dėl telekomunikacijas reglamentuojančių teisės aktų priderinimo poreikio;

| 35. | pritaria Komisijos ketinimui pasiūlyti suderinti teisės aktus, susijusius su 700 MHz juostų atlaisvinimu, nes tai yra labai svarbu siekiant užtikrinti plačiajuosčio ryšio paslaugas kaimo vietovėse. Komitetas taip pat prašo Komisijos kuo greičiau parengti prieigą prie 800 MHz juostų, kad būtų galima paspartinti naujų ketvirtosios kartos technologijų diegimą. Diskusija dėl tam tikrų, nacionalinei kompetencijos sričiai priklausančių spektro paskirstymo ir naudojimo parametrų Radijo spektro politikos grupėje, susiklosčius tam tikroms aplinkybėms, gali būti naudinga bendrajai rinkai. Radijo spektras labiau atspindi regionų reikmes ir žiniasklaidos kultūrą bei jas skatina. Todėl toliau jį tobulinant reikia atsižvelgti į skirtingų interesų derinimą; |
| --- | --- |

35.

pritaria Komisijos ketinimui pasiūlyti suderinti teisės aktus, susijusius su 700 MHz juostų atlaisvinimu, nes tai yra labai svarbu siekiant užtikrinti plačiajuosčio ryšio paslaugas kaimo vietovėse. Komitetas taip pat prašo Komisijos kuo greičiau parengti prieigą prie 800 MHz juostų, kad būtų galima paspartinti naujų ketvirtosios kartos technologijų diegimą. Diskusija dėl tam tikrų, nacionalinei kompetencijos sričiai priklausančių spektro paskirstymo ir naudojimo parametrų Radijo spektro politikos grupėje, susiklosčius tam tikroms aplinkybėms, gali būti naudinga bendrajai rinkai. Radijo spektras labiau atspindi regionų reikmes ir žiniasklaidos kultūrą bei jas skatina. Todėl toliau jį tobulinant reikia atsižvelgti į skirtingų interesų derinimą;

| 36. | mano, kad skelbiamas Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos persvarstymas turėtų suteikti reikšmingą postūmį siekiant, viena vertus, nustatyti dabartinį bendrosios skaitmeninės rinkos tobulinimo poreikį, antra vertus, skatinti kultūros požiūriu įvairų ir aukštos kokybės Europos audiovizualinės žiniasklaidos spektrą. Žiniasklaidos priemonėms susiliejus, turėtų būti užtikrinta reguliavimo konvergencija su sąžiningomis konkurencijos galimybėmis visiems žiniasklaidos paslaugų teikėjams; |
| --- | --- |

36.

mano, kad skelbiamas Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos persvarstymas turėtų suteikti reikšmingą postūmį siekiant, viena vertus, nustatyti dabartinį bendrosios skaitmeninės rinkos tobulinimo poreikį, antra vertus, skatinti kultūros požiūriu įvairų ir aukštos kokybės Europos audiovizualinės žiniasklaidos spektrą. Žiniasklaidos priemonėms susiliejus, turėtų būti užtikrinta reguliavimo konvergencija su sąžiningomis konkurencijos galimybėmis visiems žiniasklaidos paslaugų teikėjams;

| 37. | aiškiai pabrėžia, kad platformos dažnai atlieka rinkos dalyvių vaidmenį, todėl jos ne tik siūlo naujas verslo galimybes, bet ir dažnai kišasi į regionų ir vietos ekonomines bei visuomenines struktūras. Todėl platformoms ir tarpininkams tenka strateginis vaidmuo kurio raida, kalbant apie galimą reglamentavimo poreikį, turi būti atidžiai stebima. Be to, reikia atsižvelgti į tai, kad tinklo poveikis sustiprina ir įtvirtina platformų rinkos galią, todėl padidėja piktnaudžiavimo rinkos galia rizika; |
| --- | --- |

37.

aiškiai pabrėžia, kad platformos dažnai atlieka rinkos dalyvių vaidmenį, todėl jos ne tik siūlo naujas verslo galimybes, bet ir dažnai kišasi į regionų ir vietos ekonomines bei visuomenines struktūras. Todėl platformoms ir tarpininkams tenka strateginis vaidmuo kurio raida, kalbant apie galimą reglamentavimo poreikį, turi būti atidžiai stebima. Be to, reikia atsižvelgti į tai, kad tinklo poveikis sustiprina ir įtvirtina platformų rinkos galią, todėl padidėja piktnaudžiavimo rinkos galia rizika;

| 38. | apgailestauja, kad Komisijos komunikate tik paviršutiniškai nagrinėjamas „bendro vartojimo ekonomikos“ klausimas ir nėra pasiūlymų suderinti jai taikomas taisykles siekiant užtikrinti laisvą ir sąžiningą konkurenciją, t. y. tokias pačias reguliavimo ir bendros sistemos nuostatas, kokios taikomos tradiciniam verslui, vartotojų saugai ir įdarbinimo sąlygoms, visų pirma susijusias su pajamų, gaunamų iš prekybos platformų, apmokestinimu. Be kita ko, Komitetas su tam tikru susirūpinimu konstatuoja, kad su „dalijimosi ekonomika“ siejamoje komercinėje veikloje vyksta struktūriniai pokyčiai, dėl kurių verslo rizika dažnai lieka vietos ir regionų atstovams, o sukuriama vertė dėl didžiulio platformų ar tarpininkų poveikio tinklui iškeliauja už regionų ribų. Todėl reikia atidžiai stebėti sudėtingą abipusį ryšį tarp galimybių augti su naujais klientais bendrojoje skaitmeninėje rinkoje ir neigiamų struktūrinių pokyčių regionuose; |
| --- | --- |

38.

apgailestauja, kad Komisijos komunikate tik paviršutiniškai nagrinėjamas „bendro vartojimo ekonomikos“ klausimas ir nėra pasiūlymų suderinti jai taikomas taisykles siekiant užtikrinti laisvą ir sąžiningą konkurenciją, t. y. tokias pačias reguliavimo ir bendros sistemos nuostatas, kokios taikomos tradiciniam verslui, vartotojų saugai ir įdarbinimo sąlygoms, visų pirma susijusias su pajamų, gaunamų iš prekybos platformų, apmokestinimu. Be kita ko, Komitetas su tam tikru susirūpinimu konstatuoja, kad su „dalijimosi ekonomika“ siejamoje komercinėje veikloje vyksta struktūriniai pokyčiai, dėl kurių verslo rizika dažnai lieka vietos ir regionų atstovams, o sukuriama vertė dėl didžiulio platformų ar tarpininkų poveikio tinklui iškeliauja už regionų ribų. Todėl reikia atidžiai stebėti sudėtingą abipusį ryšį tarp galimybių augti su naujais klientais bendrojoje skaitmeninėje rinkoje ir neigiamų struktūrinių pokyčių regionuose;

| 39. | yra įsitikinęs, kad švietimo modernizavimas yra būtinas bendrosios skaitmeninės rinkos plėtrai, nes švietimas, ugdantis esminius gebėjimus, ir skaitmeninėje srityje atliks svarbų vaidmenį visuomenėje kuriant bendrąją skaitmeninę rinką. Siekiant švietimo srityje pasinaudoti didelėmis galimybėmis taikyti naują požiūrį ir metodus, reikia skatinti kurti novatoriškus ir skaitmeninius metodus, kurie būtų naudingi ir padėtų mokytojams bei visiems šio proceso dalyviams; |
| --- | --- |

39.

yra įsitikinęs, kad švietimo modernizavimas yra būtinas bendrosios skaitmeninės rinkos plėtrai, nes švietimas, ugdantis esminius gebėjimus, ir skaitmeninėje srityje atliks svarbų vaidmenį visuomenėje kuriant bendrąją skaitmeninę rinką. Siekiant švietimo srityje pasinaudoti didelėmis galimybėmis taikyti naują požiūrį ir metodus, reikia skatinti kurti novatoriškus ir skaitmeninius metodus, kurie būtų naudingi ir padėtų mokytojams bei visiems šio proceso dalyviams;

| 40. | atsižvelgdamas į tai palankiai vertina į platformų vaidmenį sutelktą Komisijos dėmesį jos tyrime, kuris bus pradėtas dar 2015 m.; |
| --- | --- |

40.

atsižvelgdamas į tai palankiai vertina į platformų vaidmenį sutelktą Komisijos dėmesį jos tyrime, kuris bus pradėtas dar 2015 m.;

| 41. | itin palankiai vertina aiškų strateginį Komisijos dėmesį kibernetinio saugumo reikšmei teikiant skaitmenines paslaugas ir konfidencialiai tvarkant asmens duomenis, kaip esminiam bendrosios skaitmeninės rinkos plėtros pagrindui; |
| --- | --- |

41.

itin palankiai vertina aiškų strateginį Komisijos dėmesį kibernetinio saugumo reikšmei teikiant skaitmenines paslaugas ir konfidencialiai tvarkant asmens duomenis, kaip esminiam bendrosios skaitmeninės rinkos plėtros pagrindui;

| 42. | todėl pabrėžia ypatingą būsimo Bendrojo duomenų apsaugos reglamento reikšmę, tiek kaip pagrindą konfidencialiam paslaugų teikimui bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, tiek kaip paskatą kurti vienodas sąlygas visiems, kad ir regionų įmonėms būtų suteiktos geresnės galimybės vystytis; |
| --- | --- |

42.

todėl pabrėžia ypatingą būsimo Bendrojo duomenų apsaugos reglamento reikšmę, tiek kaip pagrindą konfidencialiam paslaugų teikimui bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, tiek kaip paskatą kurti vienodas sąlygas visiems, kad ir regionų įmonėms būtų suteiktos geresnės galimybės vystytis;

Maksimalus skaitmeninės ekonomikos augimo galimybių panaudojimas

| 43. | palankiai vertina aiškią Komisijos poziciją, kad reikės skaitmeninti visus sektorius ir ateityje dauguma ekonomikos sektorių vis labiau bus įtraukiami į skaitmenines ekosistemas; |
| --- | --- |

43.

palankiai vertina aiškią Komisijos poziciją, kad reikės skaitmeninti visus sektorius ir ateityje dauguma ekonomikos sektorių vis labiau bus įtraukiami į skaitmenines ekosistemas;

| 44. | todėl konstatuoja, kad būdui, kuriuo Europai pavyktų ilguoju laikotarpiu įgyvendinti beveik beribes vertės kūrimo galimybes, kuriomis pasižymi skaitmeninimas, tenka labai svarbus vaidmuo užtikrinant ilgalaikę Europos regionų ir kaimo vietovių gerovę; |
| --- | --- |

44.

todėl konstatuoja, kad būdui, kuriuo Europai pavyktų ilguoju laikotarpiu įgyvendinti beveik beribes vertės kūrimo galimybes, kuriomis pasižymi skaitmeninimas, tenka labai svarbus vaidmuo užtikrinant ilgalaikę Europos regionų ir kaimo vietovių gerovę;

| 45. | kaip ir Komisija mano, kad vienas iš pagrindinių iššūkių bendrajai skaitmeninei rinkai yra sukurti tvarią duomenų ekonomiką, taip pat ir pramonės kontekste (Pramonė 4.0). Pastarųjų metų technologijų plėtros kryptys atveria įvairias galimybes naujai vertei kurti. Tačiau konstatuotina, kad vis dėlto vietos ir regionų valdžios institucijoms šiuo atveju kyla didžiuliai techniniai, struktūriniai ir teisiniai iššūkiai; |
| --- | --- |

45.

kaip ir Komisija mano, kad vienas iš pagrindinių iššūkių bendrajai skaitmeninei rinkai yra sukurti tvarią duomenų ekonomiką, taip pat ir pramonės kontekste (Pramonė 4.0). Pastarųjų metų technologijų plėtros kryptys atveria įvairias galimybes naujai vertei kurti. Tačiau konstatuotina, kad vis dėlto vietos ir regionų valdžios institucijoms šiuo atveju kyla didžiuliai techniniai, struktūriniai ir teisiniai iššūkiai;

| 46. | pabrėžia sąveikumą, kaip horizontalų pagrindinį veiksnį bendrosios skaitmeninės rinkos plėtrai, leidžiantį, remiantis normomis ir standartais, kurti novatoriškus, skaitmeninius vertės kūrimo tinklus, prie kurių gali svariai prisidėti būtent vietos ir regionų valdžios institucijų teikiamos e. valdžios paslaugos; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia sąveikumą, kaip horizontalų pagrindinį veiksnį bendrosios skaitmeninės rinkos plėtrai, leidžiantį, remiantis normomis ir standartais, kurti novatoriškus, skaitmeninius vertės kūrimo tinklus, prie kurių gali svariai prisidėti būtent vietos ir regionų valdžios institucijų teikiamos e. valdžios paslaugos;

| 47. | pabrėžia didžiulę piliečių ir darbuotojų bei ieškančių darbo žmonių skaitmeninių įgūdžių ir techninių žinių svarbą, siekiant plačiai įgyvendinti skaitmeninimą ekonomikoje ir visuomenėje. Tokiu atveju valstybėms narėms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms, kurios gana dažnai yra atsakingos už mokyklas ir švietimo įstaigas, tenka ilgalaikis pagrindinis vaidmuo vystant „skaitmeninius įgūdžius“; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia didžiulę piliečių ir darbuotojų bei ieškančių darbo žmonių skaitmeninių įgūdžių ir techninių žinių svarbą, siekiant plačiai įgyvendinti skaitmeninimą ekonomikoje ir visuomenėje. Tokiu atveju valstybėms narėms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms, kurios gana dažnai yra atsakingos už mokyklas ir švietimo įstaigas, tenka ilgalaikis pagrindinis vaidmuo vystant „skaitmeninius įgūdžius“;

| 48. | atsižvelgdamas į spartų visų visuomenės sričių skaitmeninimą, ragina užtikrinti skaitmeninę įtrauktį, kad visi galėtų pasinaudoti skaitmeninės visuomenės pranašumais; |
| --- | --- |

48.

atsižvelgdamas į spartų visų visuomenės sričių skaitmeninimą, ragina užtikrinti skaitmeninę įtrauktį, kad visi galėtų pasinaudoti skaitmeninės visuomenės pranašumais;

| 49. | taip pat rekomenduoja dalytis duomenimis kartu laikantis atskirų šalių privatumo taisyklių siekiant visiems naudingų tikslų ir procesų, kurie yra tikro supaprastinimo ir standartizavimo šaltinis, be abejonės, ne tik nacionaliniu (kai kuriose šalyse toks procesas jau vyksta), bet ir tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

49.

taip pat rekomenduoja dalytis duomenimis kartu laikantis atskirų šalių privatumo taisyklių siekiant visiems naudingų tikslų ir procesų, kurie yra tikro supaprastinimo ir standartizavimo šaltinis, be abejonės, ne tik nacionaliniu (kai kuriose šalyse toks procesas jau vyksta), bet ir tarptautiniu lygmeniu;

| 50. | siekiant plėtoti tikrą bendrąją skaitmeninę rinką, rekomenduoja iš esmės pertvarkyti tiek su viešuoju administravimu, tiek su įmonėmis susijusius procesus. „Skaitmeninimas“ ir naujų technologinių sprendimų paieška nereiškia jau esamų procesų kompiuterizavimo, t. y. ranka atliekamų procesų skaitmeninimo ir popierinio formato srauto pakeitimo skaitmeniniu formatu. Vietoj to, naudojant šiandienines novatoriškas skaitmenines priemones, reikėtų supaprastinti vidaus ir išorės srautus ir procesus, vykstančius ekonomikoje, kad įvairių suinteresuotųjų subjektų komunikacijos procesas taptų lankstesnis ir spartesnis, taip pat kurti individualiems poreikiams pritaikytas ir didesnę pridėtinę vertę turinčias paslaugas; |
| --- | --- |

50.

siekiant plėtoti tikrą bendrąją skaitmeninę rinką, rekomenduoja iš esmės pertvarkyti tiek su viešuoju administravimu, tiek su įmonėmis susijusius procesus. „Skaitmeninimas“ ir naujų technologinių sprendimų paieška nereiškia jau esamų procesų kompiuterizavimo, t. y. ranka atliekamų procesų skaitmeninimo ir popierinio formato srauto pakeitimo skaitmeniniu formatu. Vietoj to, naudojant šiandienines novatoriškas skaitmenines priemones, reikėtų supaprastinti vidaus ir išorės srautus ir procesus, vykstančius ekonomikoje, kad įvairių suinteresuotųjų subjektų komunikacijos procesas taptų lankstesnis ir spartesnis, taip pat kurti individualiems poreikiams pritaikytas ir didesnę pridėtinę vertę turinčias paslaugas;

| 51. | pritaria Komisijos vertinimui, kad e. valdžia yra labai svarbi priemonė toliau gerinti piliečiams ir įmonėms teikiamoms paslaugoms skirtų išlaidų veiksmingumą bei paslaugų kokybę viešajame sektoriuje, ypač vietos ir regionų valdžios institucijų atveju; |
| --- | --- |

51.

pritaria Komisijos vertinimui, kad e. valdžia yra labai svarbi priemonė toliau gerinti piliečiams ir įmonėms teikiamoms paslaugoms skirtų išlaidų veiksmingumą bei paslaugų kokybę viešajame sektoriuje, ypač vietos ir regionų valdžios institucijų atveju;

| 52. | atsižvelgdamas į numatomą 2016–2020 m. e. valdžios veiksmų planą, pabrėžia, kad, patobulinus viešajame sektoriuje turimų portalų ir paslaugų struktūrą, gali būti pasiektas teigiamas rezultatas, prie kurio gali svariai prisidėti vietos ir regionų valdžios institucijos, ypač tos, kurios yra tarpvalstybinėse metropolijų zonose; |
| --- | --- |

52.

atsižvelgdamas į numatomą 2016–2020 m. e. valdžios veiksmų planą, pabrėžia, kad, patobulinus viešajame sektoriuje turimų portalų ir paslaugų struktūrą, gali būti pasiektas teigiamas rezultatas, prie kurio gali svariai prisidėti vietos ir regionų valdžios institucijos, ypač tos, kurios yra tarpvalstybinėse metropolijų zonose;

| 53. | tačiau sverto poveikį ir taupymo galimybes šioje srityje (dėl išaugusio veiksmingumo artimoje ateityje) vertina atsargiau negu Komisija ir primygtinai ragina, kad, rengiant ir įgyvendinant numatytą e. valdžios veiksmų planą, pirmiausia būtų įtrauktos vietos bei regionų valdžios institucijos, siekiant geriau išnaudoti jų turimą e. valdžios kūrimo potencialą. Daugiau dėmesio reikėtų skirti mažesnėms vietos valdžios institucijoms, stokojančioms finansinių galimybių ir žmogiškųjų išteklių skaitmeninimo iššūkiams optimaliai atremti. Be to, reikėtų išbandyti naujas organizacines bendradarbiavimo formas, kurios padėtų geriau teikti šias paslaugas ir kurios gali skirtis nuo tų, kurios taikomos pristatant fizines prekes ar teikiant paslaugas; |
| --- | --- |

53.

tačiau sverto poveikį ir taupymo galimybes šioje srityje (dėl išaugusio veiksmingumo artimoje ateityje) vertina atsargiau negu Komisija ir primygtinai ragina, kad, rengiant ir įgyvendinant numatytą e. valdžios veiksmų planą, pirmiausia būtų įtrauktos vietos bei regionų valdžios institucijos, siekiant geriau išnaudoti jų turimą e. valdžios kūrimo potencialą. Daugiau dėmesio reikėtų skirti mažesnėms vietos valdžios institucijoms, stokojančioms finansinių galimybių ir žmogiškųjų išteklių skaitmeninimo iššūkiams optimaliai atremti. Be to, reikėtų išbandyti naujas organizacines bendradarbiavimo formas, kurios padėtų geriau teikti šias paslaugas ir kurios gali skirtis nuo tų, kurios taikomos pristatant fizines prekes ar teikiant paslaugas;

Bendrosios skaitmeninės rinkos sukūrimas

| 54. | todėl pabrėžia, kad prireikus suderinti valdymo struktūras, atsakomybė už šį procesą ir pagrindinis vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms, kaip pirminei viešojo sektoriaus „sąsajai“ su piliečiais ir įmonėmis; |
| --- | --- |

54.

todėl pabrėžia, kad prireikus suderinti valdymo struktūras, atsakomybė už šį procesą ir pagrindinis vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms, kaip pirminei viešojo sektoriaus „sąsajai“ su piliečiais ir įmonėmis;

| 55. | pritaria Komisijos siekiui sukurti palankesnę aplinką investicijoms į skaitmeninius tinklus, mokslinius tyrimus ir novatorišką verslą, kuri taip pat leistų pašalinti skaitmeninį atotrūkį tarp miesto ir kaimo vietovių. |
| --- | --- |

55.

pritaria Komisijos siekiui sukurti palankesnę aplinką investicijoms į skaitmeninius tinklus, mokslinius tyrimus ir novatorišką verslą, kuri taip pat leistų pašalinti skaitmeninį atotrūkį tarp miesto ir kaimo vietovių.

Briuselis, 2015 m. spalio 13 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  2015 m. liepos 9 d. RK rezoliucijos dėl Europos Komisijos 2016 m. darbo programos prioritetų 27 punktas.

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/HTML/?uri=CELEX:52013AR5960

2

---

| 17.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 423/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 423/30

---

Europos regionų komiteto nuomonė – Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos peržiūra

(2015/C 423/06)

| Pranešėjas (-a): | Jean-François ISTASSE (BE/PES), Vervjė savivaldybės tarybos narys |
| --- | --- |

Pranešėjas (-a):

Jean-François ISTASSE (BE/PES), Vervjė savivaldybės tarybos narys

I.   BENDROSIOS PASTABOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | mano, kad reikėtų persvarstyti Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą atsižvelgiant į nuolat vykstančius technologinius pokyčius, geopolitinę padėtį ir jų poveikį audiovizualinės žiniasklaidos kūrimui, platinimui ir vartojimui; |
| --- | --- |

1.

mano, kad reikėtų persvarstyti Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą atsižvelgiant į nuolat vykstančius technologinius pokyčius, geopolitinę padėtį ir jų poveikį audiovizualinės žiniasklaidos kūrimui, platinimui ir vartojimui;

| 2. | primena, kad svarbu išlaikyti aiškią nuorodą į kultūrų įvairovę kaip pagrindinį Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos ramstį, ypač atsižvelgiant į Europos Sąjungos prisijungimą prie UNESCO konvencijos dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo; šiuo požiūriu RK pabrėžia, kad regioninis viešųjų audiovizualinių paslaugų tinklas – jam Europoje atstovauja CIRCOM – teikia tokias paslaugas: pristato regionams ir mažumų kalbomis kalbančioms bendruomenėms labai svarbias naujienas ir programas; |
| --- | --- |

2.

primena, kad svarbu išlaikyti aiškią nuorodą į kultūrų įvairovę kaip pagrindinį Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos ramstį, ypač atsižvelgiant į Europos Sąjungos prisijungimą prie UNESCO konvencijos dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo; šiuo požiūriu RK pabrėžia, kad regioninis viešųjų audiovizualinių paslaugų tinklas – jam Europoje atstovauja CIRCOM – teikia tokias paslaugas: pristato regionams ir mažumų kalbomis kalbančioms bendruomenėms labai svarbias naujienas ir programas;

| 3. | pabrėžia, kad būtina toliau įgyvendinti politiką, kuria remiamas naujienų žiniasklaidos pliuralizmas, asmens laisvių apsauga ir pagarba tarptautinėms normoms – demokratijos garantams; pažymi, kad reikia imtis naujų iniciatyvų siekiant užtikrinti nepriklausomą ir pliuralistinę žiniasklaidą – vietos ir regionų demokratijos ramstį; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad būtina toliau įgyvendinti politiką, kuria remiamas naujienų žiniasklaidos pliuralizmas, asmens laisvių apsauga ir pagarba tarptautinėms normoms – demokratijos garantams; pažymi, kad reikia imtis naujų iniciatyvų siekiant užtikrinti nepriklausomą ir pliuralistinę žiniasklaidą – vietos ir regionų demokratijos ramstį;

| 4. | pažymi, kad Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje svarbu atsižvelgti į regioninį aspektą, visų pirma siekiant pabrėžti Europos kultūrinio identiteto, bendrų produktų Europos Sąjungoje ir vietos kūrybos inovacijų vertę; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje svarbu atsižvelgti į regioninį aspektą, visų pirma siekiant pabrėžti Europos kultūrinio identiteto, bendrų produktų Europos Sąjungoje ir vietos kūrybos inovacijų vertę;

| 5. | atkreipia dėmesį į kultūros pramonės ekonominę galią, jos tvirtus gebėjimus kurti vertybes ir jos potencialą steigti kokybiškas darbo vietas ateities ekonomikos sektoriuose; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į kultūros pramonės ekonominę galią, jos tvirtus gebėjimus kurti vertybes ir jos potencialą steigti kokybiškas darbo vietas ateities ekonomikos sektoriuose;

| 6. | pritaria Europos Komisijos siekiui, apibrėžtam žaliojoje knygoje „Pasirengimas visiškam audiovizualinės aplinkos integravimui: augimas, kūrimas ir vertybės“, užtikrinti „kuo platesnę prieigą prie įvairaus europinio turinio ir kad būtų teikiama kuo daugiau kokybiškų pasiūlymų“; šiuo požiūriu pabrėžia, kad būtina reglamentuoti regioninių viešųjų audiovizualinių paslaugų prieigą, visų pirma siekiant išsiaiškinti teikiamų paslaugų paskirtį ir aprėptį; |
| --- | --- |

6.

pritaria Europos Komisijos siekiui, apibrėžtam žaliojoje knygoje „Pasirengimas visiškam audiovizualinės aplinkos integravimui: augimas, kūrimas ir vertybės“, užtikrinti „kuo platesnę prieigą prie įvairaus europinio turinio ir kad būtų teikiama kuo daugiau kokybiškų pasiūlymų“; šiuo požiūriu pabrėžia, kad būtina reglamentuoti regioninių viešųjų audiovizualinių paslaugų prieigą, visų pirma siekiant išsiaiškinti teikiamų paslaugų paskirtį ir aprėptį;

| 7. | teigiamai vertina Europos Komisijos Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje pareikštą norą modernizuoti autorių teisių teisės aktus ir užtikrinti teisingą autorių ir naudotojų interesų pusiausvyrą siekiant skatinti galimybes susipažinti su kultūra ir kultūrų įvairove; |
| --- | --- |

7.

teigiamai vertina Europos Komisijos Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje pareikštą norą modernizuoti autorių teisių teisės aktus ir užtikrinti teisingą autorių ir naudotojų interesų pusiausvyrą siekiant skatinti galimybes susipažinti su kultūra ir kultūrų įvairove;

| 8. | pabrėžia, kad Europos audiovizualinei žiniasklaidai būdinga dvejopa sistema, užtikrinanti pažangų privataus ir viešojo sektoriaus subjektų sambūvį, yra naudinga ir pažymi, kad svarbu sudaryti sąlygas valstybėms narėms skirti ilgalaikį ir pakankamą viešąjį finansavimą viešiesiems audiovizualinio sektoriaus veiklos vykdytojams, kad jie galėtų vykdyti linijinių ir nelinijinių viešųjų paslaugų užduotis ir tai daryti visapusiškai laikantis visuomeninio transliuotojo finansavimui taikomų Europos taisyklių; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad Europos audiovizualinei žiniasklaidai būdinga dvejopa sistema, užtikrinanti pažangų privataus ir viešojo sektoriaus subjektų sambūvį, yra naudinga ir pažymi, kad svarbu sudaryti sąlygas valstybėms narėms skirti ilgalaikį ir pakankamą viešąjį finansavimą viešiesiems audiovizualinio sektoriaus veiklos vykdytojams, kad jie galėtų vykdyti linijinių ir nelinijinių viešųjų paslaugų užduotis ir tai daryti visapusiškai laikantis visuomeninio transliuotojo finansavimui taikomų Europos taisyklių;

| 9. | dar kartą pabrėžia veiksmingo audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliavimo svarbą; tam visų pirma reikalingas tikras reguliuotojų bendradarbiavimas ir šių reguliuotojų autonomija valdžios institucijų, audiovizualinės veiklos vykdytojų ir politinių partijų atžvilgiu; |
| --- | --- |

9.

dar kartą pabrėžia veiksmingo audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliavimo svarbą; tam visų pirma reikalingas tikras reguliuotojų bendradarbiavimas ir šių reguliuotojų autonomija valdžios institucijų, audiovizualinės veiklos vykdytojų ir politinių partijų atžvilgiu;

| 10. | pažymi, kad Europos audiovizualinė žiniasklaida atlieka labai svarbią socialinės sanglaudos funkciją Europos pilietiškumui; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad Europos audiovizualinė žiniasklaida atlieka labai svarbią socialinės sanglaudos funkciją Europos pilietiškumui;

| 11. | mano, kad būtina išplėsti Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos taikymo sritį įtraukiant ir garso ir vaizdo turinį, kurio negalima laikyti „televizijos turiniu“; |
| --- | --- |

11.

mano, kad būtina išplėsti Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos taikymo sritį įtraukiant ir garso ir vaizdo turinį, kurio negalima laikyti „televizijos turiniu“;

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

Direktyvos taikymo sritis

| 12. | mano, kad Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos taikymo sritis turi apimti visus audiovizualinio turinio teikėjus, įskaitant ir tuos, kurie suteikia prieglobą naudotojų sukurtam turiniui; |
| --- | --- |

12.

mano, kad Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos taikymo sritis turi apimti visus audiovizualinio turinio teikėjus, įskaitant ir tuos, kurie suteikia prieglobą naudotojų sukurtam turiniui;

| 13. | rekomenduoja apsvarstyti, ar tikslinga sukurti naujas paslaugų teikėjų kategorijas ir paslaugų teikėjus laikyti paslaugų platintojais, kaip apibrėžta direktyvoje, neatsižvelgiant į sklaidos platformą; |
| --- | --- |

13.

rekomenduoja apsvarstyti, ar tikslinga sukurti naujas paslaugų teikėjų kategorijas ir paslaugų teikėjus laikyti paslaugų platintojais, kaip apibrėžta direktyvoje, neatsižvelgiant į sklaidos platformą;

| 14. | pabrėžia, kad, jei bus sukurtos naujos kategorijos, būtų naudinga šioms naujoms paslaugų teikėjų kategorijoms taikyti tam tikras direktyvos nuostatas, atsižvelgiant į jų veiklos pobūdį; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad, jei bus sukurtos naujos kategorijos, būtų naudinga šioms naujoms paslaugų teikėjų kategorijoms taikyti tam tikras direktyvos nuostatas, atsižvelgiant į jų veiklos pobūdį;

| 15. | pažymi, kad įveikęs programos pasirinkimo etapą, vartotojas patenka į žiūrėjimo požiūriu panašią padėtį, neatsižvelgiant į tai, ar tai linijinės ar nelinijinės paslaugos, o nuo tada turi būti pradėtas taikyti skirtingas Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje numatytas požiūris į linijines ar nelinijines paslaugas nepilnamečių apsaugos ir komercinių pranešimų srityse; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad įveikęs programos pasirinkimo etapą, vartotojas patenka į žiūrėjimo požiūriu panašią padėtį, neatsižvelgiant į tai, ar tai linijinės ar nelinijinės paslaugos, o nuo tada turi būti pradėtas taikyti skirtingas Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje numatytas požiūris į linijines ar nelinijines paslaugas nepilnamečių apsaugos ir komercinių pranešimų srityse;

| 16. | ragina Europos Komisiją patikslinti sąvoką „redakcinė atsakomybė“, kuri apibūdina audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjo veiklą, kaip numatyta dabartinėje direktyvoje, kad būtų įtraukta paslaugos teikėjo atsakomybė ir su tuo susijusi teisinė atsakomybė; |
| --- | --- |

16.

ragina Europos Komisiją patikslinti sąvoką „redakcinė atsakomybė“, kuri apibūdina audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjo veiklą, kaip numatyta dabartinėje direktyvoje, kad būtų įtraukta paslaugos teikėjo atsakomybė ir su tuo susijusi teisinė atsakomybė;

| 17. | ragina pagrindinėse direktyvos nuostatose aiškiai skirti taisykles, taikomas audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjams, užtikrinantiems visapusišką siūlomų paslaugų ir programų redakcinę kontrolę, ir paslaugų teikėjams, nevykdantiems šios redakcinės kontrolės, pavyzdžiui, paslaugų platintojams ir over the top (OTT) paslaugoms, į kurias įeina paieškos sistemos, socialiniai tinklai, turinio kaupėjai ar net elektroninės prekybos paslaugos, portalai ar internetu teikiamos dalijimosi rinkmenomis paslaugos; |
| --- | --- |

17.

ragina pagrindinėse direktyvos nuostatose aiškiai skirti taisykles, taikomas audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjams, užtikrinantiems visapusišką siūlomų paslaugų ir programų redakcinę kontrolę, ir paslaugų teikėjams, nevykdantiems šios redakcinės kontrolės, pavyzdžiui, paslaugų platintojams ir over the top (OTT) paslaugoms, į kurias įeina paieškos sistemos, socialiniai tinklai, turinio kaupėjai ar net elektroninės prekybos paslaugos, portalai ar internetu teikiamos dalijimosi rinkmenomis paslaugos;

| 18. | pažymi, kad vietos ir regionų žiniasklaida jaučia vis didesnį spaudimą. Kyla pavojus, kad naujienos iš savo aplinkos gali nustoti būti teikiamos. Siekiant skatinti žinių teikimo vietos ir regionų lygmeniu plėtrą ir pliuralistinę žiniasklaidą, būtina sukurti teisinį pagrindą, sudarantį sąlygas viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad vietos ir regionų žiniasklaida jaučia vis didesnį spaudimą. Kyla pavojus, kad naujienos iš savo aplinkos gali nustoti būti teikiamos. Siekiant skatinti žinių teikimo vietos ir regionų lygmeniu plėtrą ir pliuralistinę žiniasklaidą, būtina sukurti teisinį pagrindą, sudarantį sąlygas viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimui;

Kilmės šalies principo vertinimas

| 19. | pakartoja nuomonėje dėl Europos kino skaitmeniniame amžiuje (1) pateiktą prašymą įvertinti kilmės šalies principą, apibrėžtą Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje, manydamas, kad visų pirma teisinio tikrumo klausimai turi lemiamos reikšmės Europos audiovizualinės veiklos vykdytojų vystymuisi. Šiuo požiūriu taip pat būtina apsvarstyti, ar tikslinga atsižvelgti į „paskirties šalies principą“, taikomą kai kuriose valstybėse narėse, turint omenyje, kad tai nekeičia kilmės šalies principo esmės; |
| --- | --- |

19.

pakartoja nuomonėje dėl Europos kino skaitmeniniame amžiuje (1) pateiktą prašymą įvertinti kilmės šalies principą, apibrėžtą Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje, manydamas, kad visų pirma teisinio tikrumo klausimai turi lemiamos reikšmės Europos audiovizualinės veiklos vykdytojų vystymuisi. Šiuo požiūriu taip pat būtina apsvarstyti, ar tikslinga atsižvelgti į „paskirties šalies principą“, taikomą kai kuriose valstybėse narėse, turint omenyje, kad tai nekeičia kilmės šalies principo esmės;

| 20. | pritaria 2014 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucijos dėl pasirengimo visiškam audiovizualinės aplinkos integravimui teiginiui, kad reikia Europos teisės taisykles pritaikyti prie interneto ir skaitmeninės aplinkos realijų ypatingą dėmesį skiriant audiovizualinį turinį internetu teikiančioms įmonėms, kurios bando išvengti mokesčių tam tikrose valstybėse narėse steigdamosi šalyse, kuriose taikomi labai maži mokesčiai; |
| --- | --- |

20.

pritaria 2014 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucijos dėl pasirengimo visiškam audiovizualinės aplinkos integravimui teiginiui, kad reikia Europos teisės taisykles pritaikyti prie interneto ir skaitmeninės aplinkos realijų ypatingą dėmesį skiriant audiovizualinį turinį internetu teikiančioms įmonėms, kurios bando išvengti mokesčių tam tikrose valstybėse narėse steigdamosi šalyse, kuriose taikomi labai maži mokesčiai;

| 21. | ragina stiprinti ir plėsti (visų pirma siekiant įtraukti nelinijines paslaugas) dabartinę Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos 4 straipsnyje numatytą priemonę, kuria norima užkirsti kelią galimybėms apeiti Europos ir nacionalines priemones; |
| --- | --- |

21.

ragina stiprinti ir plėsti (visų pirma siekiant įtraukti nelinijines paslaugas) dabartinę Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos 4 straipsnyje numatytą priemonę, kuria norima užkirsti kelią galimybėms apeiti Europos ir nacionalines priemones;

| 22. | mano, kad reikėtų reikalauti, kad garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugų teikėjai už ES ribų, kurių tikslinė auditorija yra ES, registruotų arba paskirtų atstovą vienoje ES valstybėje narėje (pvz., pagrindinėje tikslinėje šalyje); |
| --- | --- |

22.

mano, kad reikėtų reikalauti, kad garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugų teikėjai už ES ribų, kurių tikslinė auditorija yra ES, registruotų arba paskirtų atstovą vienoje ES valstybėje narėje (pvz., pagrindinėje tikslinėje šalyje);

| 23. | laikosi nuomonės, kad pagrindinis audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjo priskyrimo kuriai nors valstybei narei kriterijus turi būti verslo vietos kriterijus, t. y. vieta, kurioje dirba daugiausia audiovizualinės žiniasklaidos paslaugas teikiančių darbuotojų; |
| --- | --- |

23.

laikosi nuomonės, kad pagrindinis audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjo priskyrimo kuriai nors valstybei narei kriterijus turi būti verslo vietos kriterijus, t. y. vieta, kurioje dirba daugiausia audiovizualinės žiniasklaidos paslaugas teikiančių darbuotojų;

Prieinamumas

| 24. | atsižvelgdamas į tai, kad darosi vis reikšmingesnės OTT paslaugos, kurios apibrėžiamos kaip turinio paskirstymo internetu būdas, kuriam nereikia tarpinių interneto paslaugų teikėjų veiksmų ir kuris apima daugiau nei duomenų perdavimą, o šių paslaugų vaidmuo, užtikrinantis piliečių sąsajas su audiovizualiniu turiniu, nuolat auga, pabrėžia, kad būtų naudinga turėti veiksmingą šioms paslaugoms taikytiną reglamentą siekiant užtikrinti prieigą prie įvairių informacijos šaltinių ir audiovizualinio turinio įvairovę; |
| --- | --- |

24.

atsižvelgdamas į tai, kad darosi vis reikšmingesnės OTT paslaugos, kurios apibrėžiamos kaip turinio paskirstymo internetu būdas, kuriam nereikia tarpinių interneto paslaugų teikėjų veiksmų ir kuris apima daugiau nei duomenų perdavimą, o šių paslaugų vaidmuo, užtikrinantis piliečių sąsajas su audiovizualiniu turiniu, nuolat auga, pabrėžia, kad būtų naudinga turėti veiksmingą šioms paslaugoms taikytiną reglamentą siekiant užtikrinti prieigą prie įvairių informacijos šaltinių ir audiovizualinio turinio įvairovę;

| 25. | mano, kad vietos ir regionų audiovizualinio turinio kūrėjams būtina užtikrinti vienodą prieigą prie piliečių, įskaitant atvejus, kai šį turinį transliuoja kaupėjai; |
| --- | --- |

25.

mano, kad vietos ir regionų audiovizualinio turinio kūrėjams būtina užtikrinti vienodą prieigą prie piliečių, įskaitant atvejus, kai šį turinį transliuoja kaupėjai;

| 26. | mano, kad Europos institucijos svarstymų metu turi vadovautis šiuo vietos ir regionų audiovizualinio turinio kūrėjų vienodos prieigos prie piliečių principu; |
| --- | --- |

26.

mano, kad Europos institucijos svarstymų metu turi vadovautis šiuo vietos ir regionų audiovizualinio turinio kūrėjų vienodos prieigos prie piliečių principu;

| 27. | ragina priimti nuostatas, kurios užtikrintų, kad OTT paslaugų ir interneto bei telekomunikacijų paslaugų teikėjai jokiomis aplinkybėmis negalėtų pirmenybės teikti savo turiniui ar pasirinktam turiniui, kai jie vykdo veiklą kaip audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų platintojai, visų pirma siekdami skatinti kultūrų įvairovę. Šiuo požiūriu būtina visapusiškai užtikrinti transliuojančios organizacijos kanalo signalo vientisumą ir kokybę; |
| --- | --- |

27.

ragina priimti nuostatas, kurios užtikrintų, kad OTT paslaugų ir interneto bei telekomunikacijų paslaugų teikėjai jokiomis aplinkybėmis negalėtų pirmenybės teikti savo turiniui ar pasirinktam turiniui, kai jie vykdo veiklą kaip audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų platintojai, visų pirma siekdami skatinti kultūrų įvairovę. Šiuo požiūriu būtina visapusiškai užtikrinti transliuojančios organizacijos kanalo signalo vientisumą ir kokybę;

| 28. | siekiant užtikrinti veiksmingą kultūrų įvairovės ir naujienų žiniasklaidos pliuralizmo principų taikymą pabrėžia, kad audiovizualinio turinio paieškos ir aptikimo jokiomis aplinkybėmis negali lemti ekonominiai interesai; |
| --- | --- |

28.

siekiant užtikrinti veiksmingą kultūrų įvairovės ir naujienų žiniasklaidos pliuralizmo principų taikymą pabrėžia, kad audiovizualinio turinio paieškos ir aptikimo jokiomis aplinkybėmis negali lemti ekonominiai interesai;

| 29. | ragina persvarstant direktyvą užtikrinti, kad būtų priimtos turinio vientisumo apsaugos priemonės siekiant apginti tiek turinio kūrėjus, tiek vartotojus; |
| --- | --- |

29.

ragina persvarstant direktyvą užtikrinti, kad būtų priimtos turinio vientisumo apsaugos priemonės siekiant apginti tiek turinio kūrėjus, tiek vartotojus;

Geografinis blokavimas

| 30. | laikosi nuomonės, kad teisingas atlygis audiovizualinio turinio kūrėjams yra būtina ir nekvestionuojama sąlyga; |
| --- | --- |

30.

laikosi nuomonės, kad teisingas atlygis audiovizualinio turinio kūrėjams yra būtina ir nekvestionuojama sąlyga;

| 31. | mano, kad didėjant konvergencijai skaitmeniniame pasaulyje reikėtų užtikrinti vertės grandinę, kuri skatintų Europos audiovizualinę kūrybą; |
| --- | --- |

31.

mano, kad didėjant konvergencijai skaitmeniniame pasaulyje reikėtų užtikrinti vertės grandinę, kuri skatintų Europos audiovizualinę kūrybą;

| 32. | mano, kad vietos ir regionų audiovizualinis turinys, kurį finansuoja ir kuria viešosios valdžios institucijos, turėtų būti prieinamas visoje ES. Būtina pašalinti skaitmenines kliūtis, trukdančias tokį turinį platinti; |
| --- | --- |

32.

mano, kad vietos ir regionų audiovizualinis turinys, kurį finansuoja ir kuria viešosios valdžios institucijos, turėtų būti prieinamas visoje ES. Būtina pašalinti skaitmenines kliūtis, trukdančias tokį turinį platinti;

| 33. | ragina Europos Komisiją svarstant audiovizualinio turinio geografinio blokavimo klausimus atsižvelgti į šio turinio kultūrines ypatybes; |
| --- | --- |

33.

ragina Europos Komisiją svarstant audiovizualinio turinio geografinio blokavimo klausimus atsižvelgti į šio turinio kultūrines ypatybes;

| 34. | taip pat prašo Europos Komisijos imtis reikiamų priemonių siekiant paremti Europos audiovizualinio turinio kūrėjus ir Europos bei nacionalinius platintojus; |
| --- | --- |

34.

taip pat prašo Europos Komisijos imtis reikiamų priemonių siekiant paremti Europos audiovizualinio turinio kūrėjus ir Europos bei nacionalinius platintojus;

| 35. | mano, kad reikėtų išsaugoti autorių teisių teritorialumo principą, kadangi šis mechanizmas jau įrodė savo veiksmingumą užtikrinant atlygį kūrėjams ir skatinant kokybiško audiovizualinio turinio kūrimą Europoje; |
| --- | --- |

35.

mano, kad reikėtų išsaugoti autorių teisių teritorialumo principą, kadangi šis mechanizmas jau įrodė savo veiksmingumą užtikrinant atlygį kūrėjams ir skatinant kokybiško audiovizualinio turinio kūrimą Europoje;

| 36. | pritaria audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų naudotojų teisių perkeliamumo įvedimui ir, ypač, su audiovizualiniais abonementais susijusių teisių perkeliamumui, kadangi tai padėtų į kitas Europos Sąjungos šalis išvykstantiems vartotojams turėti prieigą prie paslaugų, kuriomis jie naudojasi savo šalyje; |
| --- | --- |

36.

pritaria audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų naudotojų teisių perkeliamumo įvedimui ir, ypač, su audiovizualiniais abonementais susijusių teisių perkeliamumui, kadangi tai padėtų į kitas Europos Sąjungos šalis išvykstantiems vartotojams turėti prieigą prie paslaugų, kuriomis jie naudojasi savo šalyje;

| 37. | taip pat prašo ypatingą dėmesį skirti Europos Sąjungos kalbinėms ir kultūrinėms mažumoms, kurios dėl geografinio blokavimo politikos negali naudotis audiovizualinės žiniasklaidos paslaugomis savo kalba; |
| --- | --- |

37.

taip pat prašo ypatingą dėmesį skirti Europos Sąjungos kalbinėms ir kultūrinėms mažumoms, kurios dėl geografinio blokavimo politikos negali naudotis audiovizualinės žiniasklaidos paslaugomis savo kalba;

Europos ir nepriklausomi kūriniai

| 38. | ragina visus Europos audiovizualinės veiklos vykdytojus pirmenybę teikti aukštos kokybės turinio kūrimui, kad būtų didinamas šių linijinių ir nelinijinių Europos paslaugų pasiūlos patrauklumas; |
| --- | --- |

38.

ragina visus Europos audiovizualinės veiklos vykdytojus pirmenybę teikti aukštos kokybės turinio kūrimui, kad būtų didinamas šių linijinių ir nelinijinių Europos paslaugų pasiūlos patrauklumas;

| 39. | pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą, kurioje rekomenduojama „stengtis surasti tinkamas priemones, padedančias skatinti Europos audiovizualinių kūrinių gamybą bei platinimą, ypač tose šalyse, kurios turi nedidelius audiovizualinių priemonių gamybos pajėgumus arba ribotą kalbinę erdvę“, taip pat ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą, kurioje rekomenduojama „stengtis surasti tinkamas priemones, padedančias skatinti Europos audiovizualinių kūrinių gamybą bei platinimą, ypač tose šalyse, kurios turi nedidelius audiovizualinių priemonių gamybos pajėgumus arba ribotą kalbinę erdvę“, taip pat ir regionų lygmeniu;

| 40. | rekomenduoja skatinti valstybes nares sukurti finansinio įnašo linijinėms ir nelinijinėms paslaugoms sistemas, kurios paremtų visą audiovizualinę grandinę, įskaitant Europos kūrinių kūrimą; šiuo metu ši parama yra neprivaloma nelinijinėms paslaugoms, kaip numatyta Direktyvos 13 straipsnyje, įskaitant teisių įsigijimą šiems kūriniams ir šių kūrinių skatinimą; |
| --- | --- |

40.

rekomenduoja skatinti valstybes nares sukurti finansinio įnašo linijinėms ir nelinijinėms paslaugoms sistemas, kurios paremtų visą audiovizualinę grandinę, įskaitant Europos kūrinių kūrimą; šiuo metu ši parama yra neprivaloma nelinijinėms paslaugoms, kaip numatyta Direktyvos 13 straipsnyje, įskaitant teisių įsigijimą šiems kūriniams ir šių kūrinių skatinimą;

| 41. | mano, kad siekiant to paties tikslo – populiarinti kokybiškus Europos kūrinius ir programas, reikia labiau stiprinti priemones, kuriomis būtų derinamas linijinių ir nelinijinių paslaugų populiarinimas; |
| --- | --- |

41.

mano, kad siekiant to paties tikslo – populiarinti kokybiškus Europos kūrinius ir programas, reikia labiau stiprinti priemones, kuriomis būtų derinamas linijinių ir nelinijinių paslaugų populiarinimas;

Vartotojų apsauga

| 42. | rekomenduoja toliau laikytis pagrindinių vartotojų apsaugos nuo komercinių pranešimų principų ir priimant naujas nuostatas dėl konvergencijos pagrindinį dėmesį skirti erdvei, kurioje žiūrimos programos; |
| --- | --- |

42.

rekomenduoja toliau laikytis pagrindinių vartotojų apsaugos nuo komercinių pranešimų principų ir priimant naujas nuostatas dėl konvergencijos pagrindinį dėmesį skirti erdvei, kurioje žiūrimos programos;

| 43. | atkreipia Europos Komisijos dėmesį į naujas nelinijinėms paslaugoms kuriamas reklamos strategijas ir praktiką, kuriomis siekiama didesnio transliuojamos informacijos veiksmingumo, ir į galimą jų keliamą pavojų vartotojų, jų privatumo ir asmens duomenų apsaugai; |
| --- | --- |

43.

atkreipia Europos Komisijos dėmesį į naujas nelinijinėms paslaugoms kuriamas reklamos strategijas ir praktiką, kuriomis siekiama didesnio transliuojamos informacijos veiksmingumo, ir į galimą jų keliamą pavojų vartotojų, jų privatumo ir asmens duomenų apsaugai;

| 44. | dėl šios priežasties pasisako už nuoseklių ir vienodų priemonių rinkinio sukūrimą siekiant užtikrinti linijinių ir nelinijinių audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų vartotojų apsaugą; |
| --- | --- |

44.

dėl šios priežasties pasisako už nuoseklių ir vienodų priemonių rinkinio sukūrimą siekiant užtikrinti linijinių ir nelinijinių audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų vartotojų apsaugą;

| 45. | pažymi, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti klausimų, susijusių su tariamai nemokamomis paslaugomis, prieiga, turinio kokybe ir pavojais piliečių asmens laisvėms, įskaitant ir jų asmens duomenų naudojimą, sąsajoms; |
| --- | --- |

45.

pažymi, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti klausimų, susijusių su tariamai nemokamomis paslaugomis, prieiga, turinio kokybe ir pavojais piliečių asmens laisvėms, įskaitant ir jų asmens duomenų naudojimą, sąsajoms;

| 46. | pabrėžia, kad vis platesniu mastu skatinamas ir sąmoningai įgyjamas skaitmeninis raštingumas stiprina piliečių ir jų atstovų gebėjimus kontroliuoti riziką, kad išnyks regionų ekonominiai, prekybiniai ir kultūriniai ypatumai ir dariniai, nes valdantieji tinklus vis labiau sieks suvienodinti audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų pasiūlą, ir užkirsti šiai rizikai kelią; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad vis platesniu mastu skatinamas ir sąmoningai įgyjamas skaitmeninis raštingumas stiprina piliečių ir jų atstovų gebėjimus kontroliuoti riziką, kad išnyks regionų ekonominiai, prekybiniai ir kultūriniai ypatumai ir dariniai, nes valdantieji tinklus vis labiau sieks suvienodinti audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų pasiūlą, ir užkirsti šiai rizikai kelią;

Nepilnamečių apsauga

| 47. | siūlo parengti panašias taisykles dėl nepilnamečiams žalingų programų neatsižvelgiant į būdus šias programas žiūrėti ir nepriklausomai nuo duomenų perdavimo kanalo (linijinės ar nelinijinės paslaugos); atkreipia dėmesį į tai, kad daugeliu atvejų tiek nacionalinės, tiek regioninės viešosios audiovizualinės paslaugos, susijusios su nepilnamečiams skirtomis programomis ir jų transliavimo laiku, reguliuojamos sutartimi arba įstatymais; |
| --- | --- |

47.

siūlo parengti panašias taisykles dėl nepilnamečiams žalingų programų neatsižvelgiant į būdus šias programas žiūrėti ir nepriklausomai nuo duomenų perdavimo kanalo (linijinės ar nelinijinės paslaugos); atkreipia dėmesį į tai, kad daugeliu atvejų tiek nacionalinės, tiek regioninės viešosios audiovizualinės paslaugos, susijusios su nepilnamečiams skirtomis programomis ir jų transliavimo laiku, reguliuojamos sutartimi arba įstatymais;

| 48. | prašo taikyti skatinamąsias priemones specialiai vaikams kuriamam ir pritaikomam turiniui ir skatinti audiovizualinio sektoriaus veiklos vykdytojų ir pedagogų partnerystes skaitmeninėje aplinkoje; reikės sukurti švietimo programas, kad jauni žmonės galėtų ankstyvame etape išmokti naudotis visų rūšių socialine žiniasklaida, skaitmeniniu turiniu, informacijos teikimo kanalais ir pan.; |
| --- | --- |

48.

prašo taikyti skatinamąsias priemones specialiai vaikams kuriamam ir pritaikomam turiniui ir skatinti audiovizualinio sektoriaus veiklos vykdytojų ir pedagogų partnerystes skaitmeninėje aplinkoje; reikės sukurti švietimo programas, kad jauni žmonės galėtų ankstyvame etape išmokti naudotis visų rūšių socialine žiniasklaida, skaitmeniniu turiniu, informacijos teikimo kanalais ir pan.;

Gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis

| 49. | prašo labiau propaguoti žiniasklaidos priemonių, ypač naujų žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą skatinantį turinį; rekomenduoja sumaniai naudotis visomis prieinamomis žiniasklaidos priemonėmis – tiek skaitmeninėmis, tiek ir analoginėmis – siekiant pagerinti visų gyvenimo kokybę ir užtikrinti, kad piliečiai galėtų visapusiškai dalyvauti žiniasklaidos visuomenėje; |
| --- | --- |

49.

prašo labiau propaguoti žiniasklaidos priemonių, ypač naujų žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą skatinantį turinį; rekomenduoja sumaniai naudotis visomis prieinamomis žiniasklaidos priemonėmis – tiek skaitmeninėmis, tiek ir analoginėmis – siekiant pagerinti visų gyvenimo kokybę ir užtikrinti, kad piliečiai galėtų visapusiškai dalyvauti žiniasklaidos visuomenėje;

E. spauda

| 50. | mano, kad reikėtų išsamiai išnagrinėti galimybę į direktyvos taikymo sritį įtraukti kai kuriuos e. žiniasklaidos elementus (video) ir duomenų atsiuntimo paslaugas (pvz., download-to-rent ir download-to-own) visų pirma numatant peržiūrėti apibrėžtį „audiovizualinės žiniasklaidos paslauga“; |
| --- | --- |

50.

mano, kad reikėtų išsamiai išnagrinėti galimybę į direktyvos taikymo sritį įtraukti kai kuriuos e. žiniasklaidos elementus (video) ir duomenų atsiuntimo paslaugas (pvz., download-to-rent ir download-to-own) visų pirma numatant peržiūrėti apibrėžtį „audiovizualinės žiniasklaidos paslauga“;

| 51. | atkreipia dėmesį į tai, kad TPIP derybų įgaliojimuose aiškiai nurodoma, kad „susitarime neturi būti nuostatų, kuriomis galėtų būti pažeidžiama Sąjungos arba jos valstybių narių kultūrų ir kalbų įvairovė, visų pirma kultūros sektoriuje, ir neturi būti ribojama Sąjungos ir jos valstybių narių galimybė išlaikyti esamą politiką ir priemones, kuriomis remiamas kultūros sektorius, atsižvelgiant į ypatingą jo statusą Europos Sąjungoje ir jos valstybėse narėse“; |
| --- | --- |

51.

atkreipia dėmesį į tai, kad TPIP derybų įgaliojimuose aiškiai nurodoma, kad „susitarime neturi būti nuostatų, kuriomis galėtų būti pažeidžiama Sąjungos arba jos valstybių narių kultūrų ir kalbų įvairovė, visų pirma kultūros sektoriuje, ir neturi būti ribojama Sąjungos ir jos valstybių narių galimybė išlaikyti esamą politiką ir priemones, kuriomis remiamas kultūros sektorius, atsižvelgiant į ypatingą jo statusą Europos Sąjungoje ir jos valstybėse narėse“;

Reguliavimas

| 52. | pritaria Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimo reguliuotojų grupės (ERGA) steigiamojoje deklaracijoje apibrėžtų principų įtraukimui į Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą, nurodant, kad Europos lygmeniu reikia nustatyti, kokių bendrų savybių turi turėti visi nepriklausomi reguliuotojai. Tai nepriklausomumo, skaidraus sprendimų priėmimo ir paskyrimo procesų, kompetencijos ir patirties, veiksmingų vykdymo užtikrinimo įgaliojimų, ginčų sprendimo mechanizmų ir reguliuotojų priimtų sprendimų peržiūros teisminėje sistemoje principai. |
| --- | --- |

52.

pritaria Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimo reguliuotojų grupės (ERGA) steigiamojoje deklaracijoje apibrėžtų principų įtraukimui į Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą, nurodant, kad Europos lygmeniu reikia nustatyti, kokių bendrų savybių turi turėti visi nepriklausomi reguliuotojai. Tai nepriklausomumo, skaidraus sprendimų priėmimo ir paskyrimo procesų, kompetencijos ir patirties, veiksmingų vykdymo užtikrinimo įgaliojimų, ginčų sprendimo mechanizmų ir reguliuotojų priimtų sprendimų peržiūros teisminėje sistemoje principai.

Briuselis, 2015 m. spalio 13 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/lt/TXT/HTML/?uri=CELEX:52014IR3660&from=lt

1

---

| 17.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 423/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 423/35

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Finansinės priemonės teritoriniam vystymui remti

(2015/C 423/07)

| Pranešėjas: | Adam Struzik (PL/EPP), Mazovijos vaivadijos maršalka |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Adam Struzik (PL/EPP), Mazovijos vaivadijos maršalka

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pateikia rekomendacijų dėl finansinių priemonių naudojimo regionų vystymui, remdamasis teisinės sistemos analize, šių priemonių naudingumo įgyvendinant regionų plėtros politiką įvertinimu ir priemonėmis veiksmingumui užtikrinti ir finansinių priemonių naudojimo institucijų lygmeniu institucionalizavimu; |
| --- | --- |

1.

pateikia rekomendacijų dėl finansinių priemonių naudojimo regionų vystymui, remdamasis teisinės sistemos analize, šių priemonių naudingumo įgyvendinant regionų plėtros politiką įvertinimu ir priemonėmis veiksmingumui užtikrinti ir finansinių priemonių naudojimo institucijų lygmeniu institucionalizavimu;

| 2. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į finansinių priemonių naudojimo svarbą regionų vystymui, nuomonės rengimo metu buvo kaupiamos žinios apie COTER komisijos ir Biudžeto grupės narių patirtį ir rengiamos konsultacijos su Europos Komisija, Europos investicijų banku ir kitais finansinių priemonių naudojimo srityje žinių bei patirties turinčiais subjektais; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad atsižvelgiant į finansinių priemonių naudojimo svarbą regionų vystymui, nuomonės rengimo metu buvo kaupiamos žinios apie COTER komisijos ir Biudžeto grupės narių patirtį ir rengiamos konsultacijos su Europos Komisija, Europos investicijų banku ir kitais finansinių priemonių naudojimo srityje žinių bei patirties turinčiais subjektais;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad finansinės priemonės gali būti svarbios teritorinio vystymosi priemonės. Grąžintinos lėšos gali užtikrinti didesnį investuoto kapitalo poveikį tam tikrose srityse, kuriose privatus finansavimas gali papildyti viešąjį finansavimą ir kai grąža yra pakankamai patraukli; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad finansinės priemonės gali būti svarbios teritorinio vystymosi priemonės. Grąžintinos lėšos gali užtikrinti didesnį investuoto kapitalo poveikį tam tikrose srityse, kuriose privatus finansavimas gali papildyti viešąjį finansavimą ir kai grąža yra pakankamai patraukli;

| 4. | pabrėžia, kad subsidijų sistema atlieka svarbų vaidmenį skatinant teritorijų vystymąsi, ir atkreipia dėmesį į subsidijų ir finansinių priemonių papildomumo pobūdį, kadangi jos turėtų būti taikomos skirtingais atvejais. Skatinimas naudotis finansinėmis priemonėmis negali lemti didelių subsidijų sistemos taikymo apribojimų arba išstūmimo poveikio ES biudžetui, skirtam sanglaudos politikai; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad subsidijų sistema atlieka svarbų vaidmenį skatinant teritorijų vystymąsi, ir atkreipia dėmesį į subsidijų ir finansinių priemonių papildomumo pobūdį, kadangi jos turėtų būti taikomos skirtingais atvejais. Skatinimas naudotis finansinėmis priemonėmis negali lemti didelių subsidijų sistemos taikymo apribojimų arba išstūmimo poveikio ES biudžetui, skirtam sanglaudos politikai;

| 5. | pritaria Tarybos išvadoms dėl 2014–2020 m. sanglaudos politikos iššūkių įgyvendinimo, priimtoms 2015 m. birželio 9 d. Rygoje. Šiose išvadose Komisija raginama „laiku, darniai, nuosekliai ir aiškiai pateikti gaires dėl finansinių priemonių naudojimo ir dėl sinergijų tarp įvairių priemonių ir išnagrinėti visas galimybes, kaip būtų galima užtikrinti didesnį aiškumą, jokiu atveju neperžengiant teisinių nuostatų, dėl kurių susitarė teisėkūros institucijos, taikymo srities ribų sukuriant papildomų prievolių“; |
| --- | --- |

5.

pritaria Tarybos išvadoms dėl 2014–2020 m. sanglaudos politikos iššūkių įgyvendinimo, priimtoms 2015 m. birželio 9 d. Rygoje. Šiose išvadose Komisija raginama „laiku, darniai, nuosekliai ir aiškiai pateikti gaires dėl finansinių priemonių naudojimo ir dėl sinergijų tarp įvairių priemonių ir išnagrinėti visas galimybes, kaip būtų galima užtikrinti didesnį aiškumą, jokiu atveju neperžengiant teisinių nuostatų, dėl kurių susitarė teisėkūros institucijos, taikymo srities ribų sukuriant papildomų prievolių“;

| 6. | pripažįsta Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 05/2015 dėl finansinių priemonių naudojimo kaimo vietovėse (1) išvadas, kuriose pabrėžiama garantijų fondų per didelio kapitalizavimo rizika privačių investuotojų paklausos požiūriu, taip pat nepakankamo sverto poveikio pasekmės, kai būtina viešąjį finansavimą papildyti privačiu finansavimu. Todėl ragina Europos Komisiją pasisemti iš šios ataskaitos patirties; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 05/2015 dėl finansinių priemonių naudojimo kaimo vietovėse (1) išvadas, kuriose pabrėžiama garantijų fondų per didelio kapitalizavimo rizika privačių investuotojų paklausos požiūriu, taip pat nepakankamo sverto poveikio pasekmės, kai būtina viešąjį finansavimą papildyti privačiu finansavimu. Todėl ragina Europos Komisiją pasisemti iš šios ataskaitos patirties;

Europos regionų komitetas nori pabrėžti, kad:

Teisinė aplinka

| 7. | viešosios intervencijos tikslas struktūrinių fondų naudojimo atveju – užtikrinti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnio įgyvendinimą. Atsakingos ES ir valstybių narių valdžios institucijos, pristatydamos savo poziciją ar priimdamos sprendimą dėl susijusių finansinių priemonių, turi kaskart išanalizuoti jų poveikį šio tikslo įgyvendinimui; |
| --- | --- |

7.

viešosios intervencijos tikslas struktūrinių fondų naudojimo atveju – užtikrinti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnio įgyvendinimą. Atsakingos ES ir valstybių narių valdžios institucijos, pristatydamos savo poziciją ar priimdamos sprendimą dėl susijusių finansinių priemonių, turi kaskart išanalizuoti jų poveikį šio tikslo įgyvendinimui;

| 8. | nepakankamas finansinių priemonių naudojimo reguliavimas yra toks pat žalingas, kaip ir perteklinis reguliavimas. Svarbu, visų pirma pradedant įgyvendinti 2014–2020 m. finansinę programą, nedelsiant imtis visų būtinų teisinių priemonių, kad nebūtų kartojamos klaidos, padarytos 2007–2013 m. finansinės programos pradžioje; |
| --- | --- |

8.

nepakankamas finansinių priemonių naudojimo reguliavimas yra toks pat žalingas, kaip ir perteklinis reguliavimas. Svarbu, visų pirma pradedant įgyvendinti 2014–2020 m. finansinę programą, nedelsiant imtis visų būtinų teisinių priemonių, kad nebūtų kartojamos klaidos, padarytos 2007–2013 m. finansinės programos pradžioje;

| 9. | valstybėms narėms pradėjus įgyvendinti Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESIF) finansines priemones, reguliavimas ES lygmeniu turėtų būti vykdomas tik išimtiniais atvejais. Atsižvelgiant į finansinių priemonių naudojimo svarbą regionų vystymuisi, būtina užtikrinti, kad valdžios institucijos ir Europos Sąjungos institucijos, visų pirma Europos Komisija (EK), konsultuotųsi su regionų atstovais dėl visų reguliavimo, galinčio daryti poveikį finansinių priemonių programavimui, įgyvendinimui ir apskaitai, pakeitimų; |
| --- | --- |

9.

valstybėms narėms pradėjus įgyvendinti Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESIF) finansines priemones, reguliavimas ES lygmeniu turėtų būti vykdomas tik išimtiniais atvejais. Atsižvelgiant į finansinių priemonių naudojimo svarbą regionų vystymuisi, būtina užtikrinti, kad valdžios institucijos ir Europos Sąjungos institucijos, visų pirma Europos Komisija (EK), konsultuotųsi su regionų atstovais dėl visų reguliavimo, galinčio daryti poveikį finansinių priemonių programavimui, įgyvendinimui ir apskaitai, pakeitimų;

| 10. | reikėtų užmegzti nuolatinį regionų, EK, EIB ir įmonėms atstovaujančių asociacijų atstovų dialogą dėl privalomų teisės aktų aiškinimo, įgyvendinimo poveikio ar iškylančių problemų, kad būtų galima užtikrinti optimalią Europos struktūrinių ir investicijų fondų finansinių priemonių įgyvendinimo naudą. Regionų komitetas ragina Europos Komisiją nedelsiant šį bendradarbiavimą institucionalizuoti; |
| --- | --- |

10.

reikėtų užmegzti nuolatinį regionų, EK, EIB ir įmonėms atstovaujančių asociacijų atstovų dialogą dėl privalomų teisės aktų aiškinimo, įgyvendinimo poveikio ar iškylančių problemų, kad būtų galima užtikrinti optimalią Europos struktūrinių ir investicijų fondų finansinių priemonių įgyvendinimo naudą. Regionų komitetas ragina Europos Komisiją nedelsiant šį bendradarbiavimą institucionalizuoti;

| 11. | taip pat pažymėtina, kad visa informacija šiuo klausimu turi būti skaidri, kiek įmanoma išsamesnė ir pateikta supaprastinta forma, kad visi galimi suinteresuotieji subjektai – fiziniai ar juridiniai asmenys – galėtų gauti svarbiausią informaciją, kuri būtina priimant sprendimus dėl investicijų ar plėtros. Tai sumažina nematomą riziką, leidžia įvertinti ir planuoti administracines procedūras ir apskritai padidina investuotojų susidomėjimą; |
| --- | --- |

11.

taip pat pažymėtina, kad visa informacija šiuo klausimu turi būti skaidri, kiek įmanoma išsamesnė ir pateikta supaprastinta forma, kad visi galimi suinteresuotieji subjektai – fiziniai ar juridiniai asmenys – galėtų gauti svarbiausią informaciją, kuri būtina priimant sprendimus dėl investicijų ar plėtros. Tai sumažina nematomą riziką, leidžia įvertinti ir planuoti administracines procedūras ir apskritai padidina investuotojų susidomėjimą;

| 12. | reikia užtikrinti, kad problemos, su kuriomis šiuo metu susiduria vietos ir regionų valdžios institucijos, nusprendusios įdiegti ir naudoti grąžintinas priemones pagal 2007–2013 m. finansinę programą, nesumažintų jų noro pasirinkti tokį finansavimą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. Taip pat reikia imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad nepakankamo 2007–2013 m. finansinės programos finansinių priemonių reguliavimo keliamas pavojus neužkraus naštos valdymo institucijoms, finansiniams tarpininkams ir ypač galutiniams naudos gavėjams; |
| --- | --- |

12.

reikia užtikrinti, kad problemos, su kuriomis šiuo metu susiduria vietos ir regionų valdžios institucijos, nusprendusios įdiegti ir naudoti grąžintinas priemones pagal 2007–2013 m. finansinę programą, nesumažintų jų noro pasirinkti tokį finansavimą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. Taip pat reikia imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad nepakankamo 2007–2013 m. finansinės programos finansinių priemonių reguliavimo keliamas pavojus neužkraus naštos valdymo institucijoms, finansiniams tarpininkams ir ypač galutiniams naudos gavėjams;

| 13. | vykstant 2007–2013 m. finansinės perspektyvos galimų koregavimų procesui, pagal 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 98 straipsnį reikėtų atsižvelgti į pažeidimų ar fondų patirtų finansinių nuostolių pobūdį ir rimtumą. Europos Komisija turėtų imtis veiksmų siekdama užtikrinti, kad šios nuostatos bus laikomasi tiek Europos Sąjungos lygmeniu, tiek ir atskirose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

13.

vykstant 2007–2013 m. finansinės perspektyvos galimų koregavimų procesui, pagal 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 98 straipsnį reikėtų atsižvelgti į pažeidimų ar fondų patirtų finansinių nuostolių pobūdį ir rimtumą. Europos Komisija turėtų imtis veiksmų siekdama užtikrinti, kad šios nuostatos bus laikomasi tiek Europos Sąjungos lygmeniu, tiek ir atskirose valstybėse narėse;

| 14. | pažymėtina, kad Valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gairių (2) 20 punkte teigiama, kad „rizikos finansų pagalbos priemonės, išskyrus fiskalines paskatas, taikytinas tiesioginėms investicijoms į tinkamas finansuoti įmones, visada turi būti įgyvendinamos per finansų tarpininkus arba alternatyvias prekybos platformas. Todėl priemonė, kurią taikydama valstybė narė arba viešasis subjektas tiesiogiai investuoja į įmones be tarpininkavimo priemonių, neįtraukiama į Bendrojo bendrosios išimties reglamento rizikos finansų valstybės pagalbos taisyklių ir šių gairių taikymo sritį.“ Todėl, kai valdymo institucija imasi veiksmų ir pagalbą, kuri yra finansinio paketo dalis, tiesiogiai perveda MVĮ, ši pagalba negali būti laikoma valstybės pagalba pagal Sutarties nuostatas, nebent ji yra mažesnė už de minimis reglamente nustatytus dydžius, arba tuo atveju, kai ši pagalba teikiama pagal kitas horizontalias subsidijavimo taisykles (pvz., MVĮ, regionų sanglaudos, mokslinių tyrimų ir plėtros ir kt.). Todėl Komitetas ragina Komisiją patikrinti, ar šis mechanizmas neskatina skaidyti finansinėmis priemonėmis remiamus projektus ir ar šios gairės neprieštarauja Reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos struktūrinių fondų bendrosios nuostatos dėl finansinių priemonių įgyvendinimo, 38 straipsniui; |
| --- | --- |

14.

pažymėtina, kad Valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gairių (2) 20 punkte teigiama, kad „rizikos finansų pagalbos priemonės, išskyrus fiskalines paskatas, taikytinas tiesioginėms investicijoms į tinkamas finansuoti įmones, visada turi būti įgyvendinamos per finansų tarpininkus arba alternatyvias prekybos platformas. Todėl priemonė, kurią taikydama valstybė narė arba viešasis subjektas tiesiogiai investuoja į įmones be tarpininkavimo priemonių, neįtraukiama į Bendrojo bendrosios išimties reglamento rizikos finansų valstybės pagalbos taisyklių ir šių gairių taikymo sritį.“ Todėl, kai valdymo institucija imasi veiksmų ir pagalbą, kuri yra finansinio paketo dalis, tiesiogiai perveda MVĮ, ši pagalba negali būti laikoma valstybės pagalba pagal Sutarties nuostatas, nebent ji yra mažesnė už de minimis reglamente nustatytus dydžius, arba tuo atveju, kai ši pagalba teikiama pagal kitas horizontalias subsidijavimo taisykles (pvz., MVĮ, regionų sanglaudos, mokslinių tyrimų ir plėtros ir kt.). Todėl Komitetas ragina Komisiją patikrinti, ar šis mechanizmas neskatina skaidyti finansinėmis priemonėmis remiamus projektus ir ar šios gairės neprieštarauja Reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos struktūrinių fondų bendrosios nuostatos dėl finansinių priemonių įgyvendinimo, 38 straipsniui;

| 15. | visais įgyvendinimo etapais turėtų būti siekiama panaikinti nereikalingus reguliavimo apribojimus, dėl kurių išauga sąnaudos ir sumažėja finansinių priemonių poreikis; |
| --- | --- |

15.

visais įgyvendinimo etapais turėtų būti siekiama panaikinti nereikalingus reguliavimo apribojimus, dėl kurių išauga sąnaudos ir sumažėja finansinių priemonių poreikis;

| 16. | tuo atveju, kai randama pagal 2007–2013 m. finansinę perspektyvą įgyvendinamų su struktūriniais fondais susijusių priemonių pažeidimų, svarbu užtikrinti, kad susijusios išlaidos nebūtų pateiktos Komisijai apmokėti. Vis dėlto reikėtų pabrėžti, kad, radus pažeidimų, iš tarpininko ar fondų fondo turėtų būti leidžiama atimti finansavimą tik tuo atveju, kai neįmanoma užtikrinti tolesnio veiksmingo jo naudojimo. Komitetas pabrėžia, be kita ko, 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 78 straipsnio 6 dalies antrosios pastraipos, kurioje nustatyta, kad tinkamos finansuoti išlaidos nustatomos iš dalies arba galutinai baigiant vykdyti veiksmų programą, tikslą. Regionų komitetas ragina Europos Komisiją užtikrinti tai, kas pasakyta pirmiau, ir, prireikus, šioje srityje imtis bet kokių būtinų reguliavimo pakeitimų; |
| --- | --- |

16.

tuo atveju, kai randama pagal 2007–2013 m. finansinę perspektyvą įgyvendinamų su struktūriniais fondais susijusių priemonių pažeidimų, svarbu užtikrinti, kad susijusios išlaidos nebūtų pateiktos Komisijai apmokėti. Vis dėlto reikėtų pabrėžti, kad, radus pažeidimų, iš tarpininko ar fondų fondo turėtų būti leidžiama atimti finansavimą tik tuo atveju, kai neįmanoma užtikrinti tolesnio veiksmingo jo naudojimo. Komitetas pabrėžia, be kita ko, 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 78 straipsnio 6 dalies antrosios pastraipos, kurioje nustatyta, kad tinkamos finansuoti išlaidos nustatomos iš dalies arba galutinai baigiant vykdyti veiksmų programą, tikslą. Regionų komitetas ragina Europos Komisiją užtikrinti tai, kas pasakyta pirmiau, ir, prireikus, šioje srityje imtis bet kokių būtinų reguliavimo pakeitimų;

| 17. | būtina užtikrinti, kad patirtų išlaidų tvirtinimo proceso metu naudos gavėjai pateiktų patikimus dokumentus. Vis dėlto Regionų komitetas pabrėžia, kad dauguma naudotų finansinių priemonių buvo sukurta komercinėje rinkoje. Todėl išlaidų tvirtinimo proceso metu reikėtų atsižvelgti į jų pobūdį ir įgyvendinimo struktūrą; |
| --- | --- |

17.

būtina užtikrinti, kad patirtų išlaidų tvirtinimo proceso metu naudos gavėjai pateiktų patikimus dokumentus. Vis dėlto Regionų komitetas pabrėžia, kad dauguma naudotų finansinių priemonių buvo sukurta komercinėje rinkoje. Todėl išlaidų tvirtinimo proceso metu reikėtų atsižvelgti į jų pobūdį ir įgyvendinimo struktūrą;

| 18. | užsibrėžtam tikslui pasiekti reikia išlaidų tinkamumo patvirtinamųjų dokumentų. Kaskart, kai įmanoma, reikia priimti tokius patvirtinamuosius dokumentus, kurie sukuria kuo mažesnę naštą naudos gavėjams ir galutiniams naudotojams, pavyzdžiui, ataskaitas. Tai jokiomis aplinkybėmis nedaro poveikio būtinybei tikrinti pateiktus patvirtinamuosius dokumentus. Reikėtų parengti pasiūlymą dėl naudojimosi viešaisiais valstybių narių registrais. Komitetas taip pat siūlo jau programavimo etape patvirtinamųjų dokumentų ir kontrolės sistemą parengti taip, kad ji neturėtų neigiamos įtakos naudos gavėjų ar galutinių naudotojų sprendimui pasinaudoti fondais; |
| --- | --- |

18.

užsibrėžtam tikslui pasiekti reikia išlaidų tinkamumo patvirtinamųjų dokumentų. Kaskart, kai įmanoma, reikia priimti tokius patvirtinamuosius dokumentus, kurie sukuria kuo mažesnę naštą naudos gavėjams ir galutiniams naudotojams, pavyzdžiui, ataskaitas. Tai jokiomis aplinkybėmis nedaro poveikio būtinybei tikrinti pateiktus patvirtinamuosius dokumentus. Reikėtų parengti pasiūlymą dėl naudojimosi viešaisiais valstybių narių registrais. Komitetas taip pat siūlo jau programavimo etape patvirtinamųjų dokumentų ir kontrolės sistemą parengti taip, kad ji neturėtų neigiamos įtakos naudos gavėjų ar galutinių naudotojų sprendimui pasinaudoti fondais;

| 19. | bet kurioje rinkoje ir finansinių priemonių atveju pusiausvyra sukuriama remiantis pasiūla ir paklausa. Veiksnys, nuo kurio priklauso pasiūlos ir paklausos dydis, yra kaina. Regionų komitetas pabrėžia, kad viešųjų finansinių priemonių atveju reikėtų kuo plačiau taikyti natūralius rinkos mechanizmus; |
| --- | --- |

19.

bet kurioje rinkoje ir finansinių priemonių atveju pusiausvyra sukuriama remiantis pasiūla ir paklausa. Veiksnys, nuo kurio priklauso pasiūlos ir paklausos dydis, yra kaina. Regionų komitetas pabrėžia, kad viešųjų finansinių priemonių atveju reikėtų kuo plačiau taikyti natūralius rinkos mechanizmus;

| 20. | šiomis aplinkybėmis reikia pažymėti, kad pagal 2007–2013 m. finansinę perspektyvą sumažinus tinkamas finansuoti išlaidas, tokie atvejai, kai tarpininkai gauna honorarus ir komisinius iš MVĮ, gali atbaidyti nuo tinkamo viešųjų išteklių finansų valdymo ir paskatinti piktnaudžiauti natūraliais rinkos mechanizmais. Regionų komitetas ragina Komisiją imtis veiksmų ir kartu su regionais nustatyti, kurios sritys yra neefektyvios, bei nedelsiant parengti tinkamų taisomųjų priemonių; |
| --- | --- |

20.

šiomis aplinkybėmis reikia pažymėti, kad pagal 2007–2013 m. finansinę perspektyvą sumažinus tinkamas finansuoti išlaidas, tokie atvejai, kai tarpininkai gauna honorarus ir komisinius iš MVĮ, gali atbaidyti nuo tinkamo viešųjų išteklių finansų valdymo ir paskatinti piktnaudžiauti natūraliais rinkos mechanizmais. Regionų komitetas ragina Komisiją imtis veiksmų ir kartu su regionais nustatyti, kurios sritys yra neefektyvios, bei nedelsiant parengti tinkamų taisomųjų priemonių;

Finansinės priemonės kaip regioninės politikos priemonės

| 21. | reikėtų pažymėti, kad sprendimas naudotis finansinėmis priemonėmis visada turi būti grindžiamas išsamia analize ir kuo didesne nauda visuomenei. Todėl Regionų komitetas pabrėžia, kad finansinės priemonės turi padėti spręsti konkrečias socialines, ekonomines ir aplinkos problemas. Vienas tikslas galėtų būti skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą; |
| --- | --- |

21.

reikėtų pažymėti, kad sprendimas naudotis finansinėmis priemonėmis visada turi būti grindžiamas išsamia analize ir kuo didesne nauda visuomenei. Todėl Regionų komitetas pabrėžia, kad finansinės priemonės turi padėti spręsti konkrečias socialines, ekonomines ir aplinkos problemas. Vienas tikslas galėtų būti skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą;

| 22. | sprendimas įdiegti finansines priemones visada turėtų būti grindžiamas šios priemonės poveikio kitoms galimoms paramos formoms analize atsižvelgiant į galimybę siekti sinergijos derinant įvairių rūšių pagalbos priemones ir vengiant galimo priemonių sutapimo. Kompetentingos institucijos turėtų užtikrinti ES lygmeniu įgyvendinamų priemonių (pavyzdžiui, COSME ir „Horizontas 2020“) ir kitų paramos šaltinių, visų pirma finansuojamų EIB, ESIF ir nacionalinių ir (arba) vietos bankų ar skatinamojo finansavimo bankų lėšomis, nuoseklumą. Atsižvelgiant į sinergijos privalumus, Regionų komitetas ragina Europos Komisiją ir Europos investicijų banką šioje srityje užtikrinti nuolatinį dialogą su vietos ir regionų partneriais; |
| --- | --- |

22.

sprendimas įdiegti finansines priemones visada turėtų būti grindžiamas šios priemonės poveikio kitoms galimoms paramos formoms analize atsižvelgiant į galimybę siekti sinergijos derinant įvairių rūšių pagalbos priemones ir vengiant galimo priemonių sutapimo. Kompetentingos institucijos turėtų užtikrinti ES lygmeniu įgyvendinamų priemonių (pavyzdžiui, COSME ir „Horizontas 2020“) ir kitų paramos šaltinių, visų pirma finansuojamų EIB, ESIF ir nacionalinių ir (arba) vietos bankų ar skatinamojo finansavimo bankų lėšomis, nuoseklumą. Atsižvelgiant į sinergijos privalumus, Regionų komitetas ragina Europos Komisiją ir Europos investicijų banką šioje srityje užtikrinti nuolatinį dialogą su vietos ir regionų partneriais;

| 23. | svarbu pabrėžti, kad būtina įgyvendinti sprendimus, leidžiančius lanksčiau derinti įvairias finansavimo formas iš įvairių šaltinių. ESIF atveju turėtų būti leidžiama iš dalies sutapatinti tinkamas finansuoti išlaidas derinant subsidijas ir finansines priemones. Tai ypač svarbu tiems veiklos vykdytojams, kurie buvo pašalinti iš bankų sektoriaus. Todėl Regionų komitetas ragina Europos Komisiją, kartu su regionų atstovais, parengti pasiūlymus dėl reguliavimo pakeitimų, kuriais atsižvelgiama į silpniausius ekonominius subjektus; |
| --- | --- |

23.

svarbu pabrėžti, kad būtina įgyvendinti sprendimus, leidžiančius lanksčiau derinti įvairias finansavimo formas iš įvairių šaltinių. ESIF atveju turėtų būti leidžiama iš dalies sutapatinti tinkamas finansuoti išlaidas derinant subsidijas ir finansines priemones. Tai ypač svarbu tiems veiklos vykdytojams, kurie buvo pašalinti iš bankų sektoriaus. Todėl Regionų komitetas ragina Europos Komisiją, kartu su regionų atstovais, parengti pasiūlymus dėl reguliavimo pakeitimų, kuriais atsižvelgiama į silpniausius ekonominius subjektus;

| 24. | reikėtų vengti naudoti teritorijų vystymui skirtas priemones finansų sistemai stabilizuoti ir anticiklinėms priemonėms. Šios priemonės turėtų būti finansuojamos iš kitų šaltinių. Regionų komitetas ragina Europos Sąjungos institucijas užtikrinti, kad vystymui skirtos lėšos būtų naudojamos pagal savo tikslą; |
| --- | --- |

24.

reikėtų vengti naudoti teritorijų vystymui skirtas priemones finansų sistemai stabilizuoti ir anticiklinėms priemonėms. Šios priemonės turėtų būti finansuojamos iš kitų šaltinių. Regionų komitetas ragina Europos Sąjungos institucijas užtikrinti, kad vystymui skirtos lėšos būtų naudojamos pagal savo tikslą;

| 25. | Europos Komisija ir Europos investicijų bankas turėtų užtikrinti tinkamą regionų dalyvavimą naudojant finansines priemones pagal „Investicijų planą Europai“. Komitetas palankiai vertina tai, kad Reglamento dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) 56 konstatuojamoje dalyje nustatyta, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų turėti galimybę prisidėti kuriant ir administruojant Europos investicinių projektų portalą; |
| --- | --- |

25.

Europos Komisija ir Europos investicijų bankas turėtų užtikrinti tinkamą regionų dalyvavimą naudojant finansines priemones pagal „Investicijų planą Europai“. Komitetas palankiai vertina tai, kad Reglamento dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) 56 konstatuojamoje dalyje nustatyta, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų turėti galimybę prisidėti kuriant ir administruojant Europos investicinių projektų portalą;

| 26. | teigiamai vertintina, kai finansinės priemonės pritraukia privatų kapitalą, ir Europos Komisija turi užtikrinti, kad Europos fondų finansuojamų finansinių priemonių sverto poveikis būtų optimalus ir derėtų su užsibrėžtu socialiniu tikslu; |
| --- | --- |

26.

teigiamai vertintina, kai finansinės priemonės pritraukia privatų kapitalą, ir Europos Komisija turi užtikrinti, kad Europos fondų finansuojamų finansinių priemonių sverto poveikis būtų optimalus ir derėtų su užsibrėžtu socialiniu tikslu;

| 27. | RK pritaria ES finansinių priemonių supaprastinimui, pabrėžia, kad priemonės turi būti paprastos, jas turėtų būti lengva naudoti tinkamu mastu taikant stabdžių ir atsvarų sistemą; |
| --- | --- |

27.

RK pritaria ES finansinių priemonių supaprastinimui, pabrėžia, kad priemonės turi būti paprastos, jas turėtų būti lengva naudoti tinkamu mastu taikant stabdžių ir atsvarų sistemą;

| 28. | RK pabrėžia, kad būtina geriau propaguoti finansines priemones potencialiems naudotojams, kad apie jų konkrečią pridėtinę vertę ir geresnį panaudojimą būtų paskleista kuo daugiau informacijos; |
| --- | --- |

28.

RK pabrėžia, kad būtina geriau propaguoti finansines priemones potencialiems naudotojams, kad apie jų konkrečią pridėtinę vertę ir geresnį panaudojimą būtų paskleista kuo daugiau informacijos;

| 29. | reikėtų užtikrinti, kad finansinės priemonės būtų paskirstytos pagal socialinius ir ekonominius poreikius aiškiai suvokiant regioninį aspektą ir atsižvelgiant į skirtingas miestų ir kaimų sąlygas, kurios dažnai būdingos savivaldybėms ir kaimo vietovėms, pavyzdžiui, remti smulkius projektus ir galimybes mažiems regionams naudotis šiomis finansinėmis galimybėmis. Svarbu atkreipti dėmesį į galimą neigiamą poveikį, kuris gali trukdyti optimaliai paskirstyti finansines priemones; |
| --- | --- |

29.

reikėtų užtikrinti, kad finansinės priemonės būtų paskirstytos pagal socialinius ir ekonominius poreikius aiškiai suvokiant regioninį aspektą ir atsižvelgiant į skirtingas miestų ir kaimų sąlygas, kurios dažnai būdingos savivaldybėms ir kaimo vietovėms, pavyzdžiui, remti smulkius projektus ir galimybes mažiems regionams naudotis šiomis finansinėmis galimybėmis. Svarbu atkreipti dėmesį į galimą neigiamą poveikį, kuris gali trukdyti optimaliai paskirstyti finansines priemones;

| 30. | RK atkreipia dėmesį į tai, kad daugeliui vietos ir regionų valdžios institucijų sunku pasinaudoti galimybe gauti ES lėšų, nes jos negali prisidėti prie bendro finansavimo, ir pabrėžia, kad būtina vystyti finansines priemones siekiant padėti įveikti šią problemą; |
| --- | --- |

30.

RK atkreipia dėmesį į tai, kad daugeliui vietos ir regionų valdžios institucijų sunku pasinaudoti galimybe gauti ES lėšų, nes jos negali prisidėti prie bendro finansavimo, ir pabrėžia, kad būtina vystyti finansines priemones siekiant padėti įveikti šią problemą;

| 31. | kadangi yra mažiau išorės finansavimo galimybių, visų pirma labai mažoms ir mažosioms Europos Sąjungos įmonėms, būtina užtikrinti lankstesnes galimybes finansuoti apyvartinį kapitalą. Dėl sunkumų gauti paskolas ar gamybos sezoniškumo apyvartinis kapitalas turėtų būti finansuojamas be nereikalingų apribojimų. Šiuo tikslu Komisija kartu su regionų atstovais turėtų imtis tinkamų priemonių, kad būtų užtikrinti šie sprendimai; |
| --- | --- |

31.

kadangi yra mažiau išorės finansavimo galimybių, visų pirma labai mažoms ir mažosioms Europos Sąjungos įmonėms, būtina užtikrinti lankstesnes galimybes finansuoti apyvartinį kapitalą. Dėl sunkumų gauti paskolas ar gamybos sezoniškumo apyvartinis kapitalas turėtų būti finansuojamas be nereikalingų apribojimų. Šiuo tikslu Komisija kartu su regionų atstovais turėtų imtis tinkamų priemonių, kad būtų užtikrinti šie sprendimai;

| 32. | ieškant sprendimų ekonomikos krizei įveikti, sąlygų apyvartiniam kapitalui finansuoti sudarymas pagal 2007–2013 m. finansinę perspektyvą prieš atliekant teisės aktų pakeitimus turi būti laikomas tinkama priemone, atitinkančia Europos ekonomikos interesus; |
| --- | --- |

32.

ieškant sprendimų ekonomikos krizei įveikti, sąlygų apyvartiniam kapitalui finansuoti sudarymas pagal 2007–2013 m. finansinę perspektyvą prieš atliekant teisės aktų pakeitimus turi būti laikomas tinkama priemone, atitinkančia Europos ekonomikos interesus;

Finansinių priemonių veiksmingumas

| 33. | reikėtų pabrėžti, kad glaudus EK, EIB ir vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas yra pagrindinis sėkmingo finansinių priemonių naudojimo teritorijų vystymui ir apskritai sanglaudos politikos veiksnys; |
| --- | --- |

33.

reikėtų pabrėžti, kad glaudus EK, EIB ir vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas yra pagrindinis sėkmingo finansinių priemonių naudojimo teritorijų vystymui ir apskritai sanglaudos politikos veiksnys;

| 34. | atsižvelgiant į krizės metu įgytą patirtį, reikėtų nepamiršti, kad viešojo finansavimo priemonės negali sukelti pernelyg didelės grėsmės finansų sistemai, visų pirma bankų sistemai; |
| --- | --- |

34.

atsižvelgiant į krizės metu įgytą patirtį, reikėtų nepamiršti, kad viešojo finansavimo priemonės negali sukelti pernelyg didelės grėsmės finansų sistemai, visų pirma bankų sistemai;

| 35. | prieš priimant sprendimą įgyvendinti priemones reikėtų išnagrinėti, ar finansuojant investicijas, pavyzdžiui, taikant skolos priemonę, vartotojams neužkraunama pernelyg didelė našta, susijusi su šios priemonės aptarnavimo išlaidomis. Be to, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad valstybės lėšomis finansuojamų finansinių priemonių teikiamos naudos negali perimti ar sumenkinti finansiniai tarpininkai (pvz., garantijų priemonė turėtų sumažinti kapitalo pritraukimo sąnaudas). Taip pat reikia užtikrinti, kad finansinės priemonės netaptų tarpininkų (pvz., bankinio draudimo ar kryžminio pardavimo) nepagrįsto pasipelnymo šaltiniu. Europos Komisija ir nacionalinės valdžios institucijos šiuo atveju turi priimti atitinkamas taisykles; |
| --- | --- |

35.

prieš priimant sprendimą įgyvendinti priemones reikėtų išnagrinėti, ar finansuojant investicijas, pavyzdžiui, taikant skolos priemonę, vartotojams neužkraunama pernelyg didelė našta, susijusi su šios priemonės aptarnavimo išlaidomis. Be to, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad valstybės lėšomis finansuojamų finansinių priemonių teikiamos naudos negali perimti ar sumenkinti finansiniai tarpininkai (pvz., garantijų priemonė turėtų sumažinti kapitalo pritraukimo sąnaudas). Taip pat reikia užtikrinti, kad finansinės priemonės netaptų tarpininkų (pvz., bankinio draudimo ar kryžminio pardavimo) nepagrįsto pasipelnymo šaltiniu. Europos Komisija ir nacionalinės valdžios institucijos šiuo atveju turi priimti atitinkamas taisykles;

| 36. | EK ir EIB turėtų intensyviau keistis patirtimi ir žiniomis su vietos ir regionų valdžios institucijomis. Vietos ir regionų valdžios institucijos ir jau sukurtos už finansines priemones atsakingos institucijos turi kartu atlikti analizes siekiant kuo didesnio šių priemonių veiksmingumo. Regionų komitetas palankiai vertina Europos Komisijos ir Europos investicijų banko įsipareigojimą šioje srityje, tačiau norėtų pabrėžti, kad svarbiausias įgyvendinimo laikotarpio etapas yra pradžia, todėl būtina dėti daugiau pastangų visapusiškai įgyvendinant tokius sprendimus, kaip, pavyzdžiui, platforma FI-COMPASS; |
| --- | --- |

36.

EK ir EIB turėtų intensyviau keistis patirtimi ir žiniomis su vietos ir regionų valdžios institucijomis. Vietos ir regionų valdžios institucijos ir jau sukurtos už finansines priemones atsakingos institucijos turi kartu atlikti analizes siekiant kuo didesnio šių priemonių veiksmingumo. Regionų komitetas palankiai vertina Europos Komisijos ir Europos investicijų banko įsipareigojimą šioje srityje, tačiau norėtų pabrėžti, kad svarbiausias įgyvendinimo laikotarpio etapas yra pradžia, todėl būtina dėti daugiau pastangų visapusiškai įgyvendinant tokius sprendimus, kaip, pavyzdžiui, platforma FI-COMPASS;

| 37. | siekiant skatinti naudotis finansinėmis priemonėmis, ir ne tik įgyvendinant ESIF, Europos Komisija ir Europos investicijų bankas turėtų užtikrinti regionams atitinkamą realios paramos galimybę. Šią paramą turėtų būti galima skirti atsižvelgiant į kiekvieno atskiro regiono padėtį, tačiau, be kita ko, tam reikia, kad būtų parengtos tinkamos išsamios gairės, kaip vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų teikti paraiškas dėl finansinių priemonių, EIB kredito linijų ir ESIF paskolų, siekiant užtikrinti, kad savo sprendimus dėl joms tinkamiausios finansinės priemonės dydžio, investavimo tipo ir rizikos dydžio jos priimtų turėdamos išsamią informaciją; |
| --- | --- |

37.

siekiant skatinti naudotis finansinėmis priemonėmis, ir ne tik įgyvendinant ESIF, Europos Komisija ir Europos investicijų bankas turėtų užtikrinti regionams atitinkamą realios paramos galimybę. Šią paramą turėtų būti galima skirti atsižvelgiant į kiekvieno atskiro regiono padėtį, tačiau, be kita ko, tam reikia, kad būtų parengtos tinkamos išsamios gairės, kaip vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų teikti paraiškas dėl finansinių priemonių, EIB kredito linijų ir ESIF paskolų, siekiant užtikrinti, kad savo sprendimus dėl joms tinkamiausios finansinės priemonės dydžio, investavimo tipo ir rizikos dydžio jos priimtų turėdamos išsamią informaciją;

| 38. | RK atkreipia dėmesį į tai, kad finansinės priemonės turi būti prieinamos galimiems naudotojams palankesnėmis sąlygomis, palyginti su tipinėmis komercinėmis paskolomis; |
| --- | --- |

38.

RK atkreipia dėmesį į tai, kad finansinės priemonės turi būti prieinamos galimiems naudotojams palankesnėmis sąlygomis, palyginti su tipinėmis komercinėmis paskolomis;

| 39. | pripažindamas jau įdėtas pastangas, Regionų komitetas ragina Europos Komisiją ir Europos investicijų banką nedelsiant įgyvendinti žinių gilinimo programas, įskaitant kursus ir mokymus (įvairiais lygmenimis ir regionų kalbomis) už finansinių priemonių planavimą, įgyvendinimą ir apskaitą atsakingoms valdžios institucijoms, taip pat ir už regionų finansus atsakingiems subjektams, visų pirma ne pelno organizacijoms, kurių prieiga prie šio pobūdžio informacijos yra ribota. Be to, atsižvelgiant į tai, kad kai kurie regionai ir savivaldybių grupės praeityje sėkmingai naudojo ES finansuojamų paskolų priemones, reikėtų paremti galimybę perkelti jų modelius ir įgytą patirtį į kitas šalis ir regionus. Komitetas pabrėžia, kad šiuo tikslu būtina naudotis e. mokymusi; |
| --- | --- |

39.

pripažindamas jau įdėtas pastangas, Regionų komitetas ragina Europos Komisiją ir Europos investicijų banką nedelsiant įgyvendinti žinių gilinimo programas, įskaitant kursus ir mokymus (įvairiais lygmenimis ir regionų kalbomis) už finansinių priemonių planavimą, įgyvendinimą ir apskaitą atsakingoms valdžios institucijoms, taip pat ir už regionų finansus atsakingiems subjektams, visų pirma ne pelno organizacijoms, kurių prieiga prie šio pobūdžio informacijos yra ribota. Be to, atsižvelgiant į tai, kad kai kurie regionai ir savivaldybių grupės praeityje sėkmingai naudojo ES finansuojamų paskolų priemones, reikėtų paremti galimybę perkelti jų modelius ir įgytą patirtį į kitas šalis ir regionus. Komitetas pabrėžia, kad šiuo tikslu būtina naudotis e. mokymusi;

| 40. | finansines priemones įgyvendinančių subjektų finansavimas turi skatinti veiksmingą skirtų išteklių valdymą; |
| --- | --- |

40.

finansines priemones įgyvendinančių subjektų finansavimas turi skatinti veiksmingą skirtų išteklių valdymą;

| 41. | svarstant poreikį standartizuoti finansines priemones (regionų, valstybių narių ir Europos Sąjungos lygmeniu), svarbiausias principas, kuriuo reikėtų vadovautis, turėtų būti užsibrėžtų tikslų efektyvumas ir regionų įvairovė. Standartizavimas neturėtų būti grindžiamas tik siekiu sumažinti tarpininkų patiriamas valdymo sąnaudas; |
| --- | --- |

41.

svarstant poreikį standartizuoti finansines priemones (regionų, valstybių narių ir Europos Sąjungos lygmeniu), svarbiausias principas, kuriuo reikėtų vadovautis, turėtų būti užsibrėžtų tikslų efektyvumas ir regionų įvairovė. Standartizavimas neturėtų būti grindžiamas tik siekiu sumažinti tarpininkų patiriamas valdymo sąnaudas;

| 42. | nors pats priemonių planavimo procesas gali pasirodyti ilgesnis, nei subsidijų atveju, greitis, kuriuo skirstomos finansinės priemonės (paskolos ir garantijos) pradedant įgyvendinti finansinę programą, turėtų būti pagrindinis jų privalumas palyginti su subsidijomis. Siekiant padidinti finansinių priemonių naudojimo veiksmingumą ir efektyvumą nepakenkiant programavimo procese reikalaujamų ex ante vertinimų tikslumui ir kokybei, svarbu, kad administracinėms procedūroms skirtas laikas būtų kuo trumpesnis; |
| --- | --- |

42.

nors pats priemonių planavimo procesas gali pasirodyti ilgesnis, nei subsidijų atveju, greitis, kuriuo skirstomos finansinės priemonės (paskolos ir garantijos) pradedant įgyvendinti finansinę programą, turėtų būti pagrindinis jų privalumas palyginti su subsidijomis. Siekiant padidinti finansinių priemonių naudojimo veiksmingumą ir efektyvumą nepakenkiant programavimo procese reikalaujamų ex ante vertinimų tikslumui ir kokybei, svarbu, kad administracinėms procedūroms skirtas laikas būtų kuo trumpesnis;

| 43. | atsakingi asmenys privalo atsižvelgti į įgyvendinant finansines priemones atsirandančių nepageidaujamų reiškinių pavojų, ypač susijusį su privačių lėšų išstūmimu dėl viešosios intervencijos. Todėl būtina priimti atitinkamas apsaugos nuo tokių reiškinių priemones. Reikia užtikrinti tinkamą Europos Komisijos, Europos investicijų banko ir regionų bendradarbiavimą šioje srityje, įskaitant išsamias oficialias gaires dėl įvairių finansinių priemonių, kurios yra prieinamos vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

43.

atsakingi asmenys privalo atsižvelgti į įgyvendinant finansines priemones atsirandančių nepageidaujamų reiškinių pavojų, ypač susijusį su privačių lėšų išstūmimu dėl viešosios intervencijos. Todėl būtina priimti atitinkamas apsaugos nuo tokių reiškinių priemones. Reikia užtikrinti tinkamą Europos Komisijos, Europos investicijų banko ir regionų bendradarbiavimą šioje srityje, įskaitant išsamias oficialias gaires dėl įvairių finansinių priemonių, kurios yra prieinamos vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| 44. | reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad finansinių priemonių naudojimas, ypač tais atvejais, kai veiklos vykdytojai yra pašalinti iš bankų sistemos, turėtų padėti jiems galiausiai grįžti į bankų sistemą ir užtikrinti jų ilgalaikį finansavimą komercinėje rinkoje; |
| --- | --- |

44.

reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad finansinių priemonių naudojimas, ypač tais atvejais, kai veiklos vykdytojai yra pašalinti iš bankų sistemos, turėtų padėti jiems galiausiai grįžti į bankų sistemą ir užtikrinti jų ilgalaikį finansavimą komercinėje rinkoje;

Institucinė sistema

| 45. | ESIF finansinių priemonių įgyvendinimas turi būti orientuotas ne tik į atsiskaitymą už suteiktą paramą, bet ir į ilgalaikių teigiamų Europos ekonomikos rezultatų siekį; |
| --- | --- |

45.

ESIF finansinių priemonių įgyvendinimas turi būti orientuotas ne tik į atsiskaitymą už suteiktą paramą, bet ir į ilgalaikių teigiamų Europos ekonomikos rezultatų siekį;

| 46. | finansinės priemonės turėtų būti įgyvendinamos tiek didelių finansų institucijų (ypač didelių ir sudėtingų produktų atveju), tiek smulkesnių tarpininkų paprastesnių priemonių atveju, įgyvendinančių mikrofinansų srities produktus; |
| --- | --- |

46.

finansinės priemonės turėtų būti įgyvendinamos tiek didelių finansų institucijų (ypač didelių ir sudėtingų produktų atveju), tiek smulkesnių tarpininkų paprastesnių priemonių atveju, įgyvendinančių mikrofinansų srities produktus;

| 47. | kadangi būtina užtikrinti išorės finansavimo struktūrų veiksmingumą pasibaigus viešajai intervencijai, Europos Komisija, bendradarbiaudama su regionų atstovais, turi parengti tinkamus sprendimus, kurie užtikrintų, kad pasibaigus 2014–2020 m. intervencijai būtų sustiprintos su verslo aplinka susijusios institucijos; |
| --- | --- |

47.

kadangi būtina užtikrinti išorės finansavimo struktūrų veiksmingumą pasibaigus viešajai intervencijai, Europos Komisija, bendradarbiaudama su regionų atstovais, turi parengti tinkamus sprendimus, kurie užtikrintų, kad pasibaigus 2014–2020 m. intervencijai būtų sustiprintos su verslo aplinka susijusios institucijos;

| 48. | RK pabrėžia, kad kontrolės priemonės, kurios įgyvendinamos įvairiais lygmenimis, turi būti geriau koordinuojamos, siekiant panaikinti nereikalingą naštą vietos ir regionų valdžios institucijoms. Tačiau labai svarbu įpareigoti įvairių valstybių narių vyriausybes bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

48.

RK pabrėžia, kad kontrolės priemonės, kurios įgyvendinamos įvairiais lygmenimis, turi būti geriau koordinuojamos, siekiant panaikinti nereikalingą naštą vietos ir regionų valdžios institucijoms. Tačiau labai svarbu įpareigoti įvairių valstybių narių vyriausybes bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis;

| 49. | finansinės priemonės, kol jos netrukdo siekti kitų tikslų, turėtų būti naudojamos ir finansinių produktų vystymui, pavyzdžiui, siekiant skatinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir energetinių paslaugų bendroves. Šiuo tikslu Europos Komisija ir Europos investicijų bankas turėtų užtikrinti galimybę remti regionus; |
| --- | --- |

49.

finansinės priemonės, kol jos netrukdo siekti kitų tikslų, turėtų būti naudojamos ir finansinių produktų vystymui, pavyzdžiui, siekiant skatinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir energetinių paslaugų bendroves. Šiuo tikslu Europos Komisija ir Europos investicijų bankas turėtų užtikrinti galimybę remti regionus;

| 50. | reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad, iš dalies pakeitus reglamentą, papildoma našta ar su priemonių skirstymu susiję pavojai neturėtų susilpninti finansinių tarpininkų jiems sudarant finansinių sunkumų ar pakenkiant jų padėčiai rinkoje; |
| --- | --- |

50.

reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad, iš dalies pakeitus reglamentą, papildoma našta ar su priemonių skirstymu susiję pavojai neturėtų susilpninti finansinių tarpininkų jiems sudarant finansinių sunkumų ar pakenkiant jų padėčiai rinkoje;

| 51. | reikia remti pastangas internacionalizuoti finansines priemones (institucijų veiklą, privačių fondų srautus ir kt.). Tai padidins jų veiksmingumą ir efektyvumą ir prisidės prie Europos ekonomikos konkurencingumo. |
| --- | --- |

51.

reikia remti pastangas internacionalizuoti finansines priemones (institucijų veiklą, privačių fondų srautus ir kt.). Tai padidins jų veiksmingumą ir efektyvumą ir prisidės prie Europos ekonomikos konkurencingumo.

2015 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR15_05/SR15_05_EN.pdf

1

(2)  OL C 19, 2014 1 22.

2

---

| 17.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 423/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 423/41

---

Europos regionų komiteto nuomonė. ES geresnio reglamentavimo darbotvarkė

(2015/C 423/08)

| Pagrindinis pranešėjas: | Spyros SPYRIDON (EL/EPP), Poros tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Geresnis reglamentavimas – geresni rezultatai. ES darbotvarkė“
  COM(2015) 215 final |

Pagrindinis pranešėjas:

Spyros SPYRIDON (EL/EPP), Poros tarybos narys

Pamatinis dokumentas:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Geresnis reglamentavimas – geresni rezultatai. ES darbotvarkė“

COM(2015) 215 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | mano, jog svarbu, kad siekdama geresnių rezultatų piliečiams Komisija geresnį reglamentavimą priskiria politikos prioritetams. Inovatyvūs tarpinstitucinių konsultacijų metodai gali padėti kurti aiškius ir veiksmingus ES teisės aktus, kurie remsis pagrindiniais ES principais; |
| --- | --- |

1.

mano, jog svarbu, kad siekdama geresnių rezultatų piliečiams Komisija geresnį reglamentavimą priskiria politikos prioritetams. Inovatyvūs tarpinstitucinių konsultacijų metodai gali padėti kurti aiškius ir veiksmingus ES teisės aktus, kurie remsis pagrindiniais ES principais;

| 2. | mano, kad geresnis reglamentavimas, t. y. paprasti, kokybiški teisės aktai, kurie yra aiškūs, tinkamai perkelti į valstybių narių teisės aktus ir prireikus peržiūrėti, prisideda prie bendrosios rinkos gilinimo, biurokratijos mažinimo ir pridėtinės vertės piliečiams ir įmonėms kūrimo; |
| --- | --- |

2.

mano, kad geresnis reglamentavimas, t. y. paprasti, kokybiški teisės aktai, kurie yra aiškūs, tinkamai perkelti į valstybių narių teisės aktus ir prireikus peržiūrėti, prisideda prie bendrosios rinkos gilinimo, biurokratijos mažinimo ir pridėtinės vertės piliečiams ir įmonėms kūrimo;

| 3. | yra įsitikinęs, kad dauguma Europos piliečių ES laiko institucija, kuri įtvirtina ir gina teisę į gyvenimo kokybę, aplinkos apsaugą ir ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

3.

yra įsitikinęs, kad dauguma Europos piliečių ES laiko institucija, kuri įtvirtina ir gina teisę į gyvenimo kokybę, aplinkos apsaugą ir ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą;

| 4. | pritaria didesniam Komisijos įsipareigojimui gerinti reglamentavimo kokybę, visų pirma įgyvendinti Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą, ir tikslui mažinti biurokratizmą ir šalinti reglamentavimo naštą taip padedant sukurti investicijoms palankią aplinką; pritaria pasiūlymui supaprastinti ir sumažinti administracinę naštą privatiems veiklos vykdytojams, tačiau ragina kartu atsižvelgti į būtinybę užtikrinti pusiausvyrą tarp supaprastinimo ir aplinkos kokybės, taip pat asmenų, darbuotojų, vartotojų ir naudotojų teisių ir interesų apsaugos. Pabrėžia, kad geresnis reglamentavimas ir nereikalingos administracinės naštos mažinimas neturėtų būti pretekstas panaikinti reglamentavimą arba iš viso nereglamentuoti tuose sektoriuose, kuriuose piliečiai turi teisėtų lūkesčių, kaip nurodyta pirmiau, arba vengti veiksmų tose srityse, kuriose pagal ES sutartis ES institucijoms nustatyta aiški prievolė jų imtis; |
| --- | --- |

4.

pritaria didesniam Komisijos įsipareigojimui gerinti reglamentavimo kokybę, visų pirma įgyvendinti Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą, ir tikslui mažinti biurokratizmą ir šalinti reglamentavimo naštą taip padedant sukurti investicijoms palankią aplinką; pritaria pasiūlymui supaprastinti ir sumažinti administracinę naštą privatiems veiklos vykdytojams, tačiau ragina kartu atsižvelgti į būtinybę užtikrinti pusiausvyrą tarp supaprastinimo ir aplinkos kokybės, taip pat asmenų, darbuotojų, vartotojų ir naudotojų teisių ir interesų apsaugos. Pabrėžia, kad geresnis reglamentavimas ir nereikalingos administracinės naštos mažinimas neturėtų būti pretekstas panaikinti reglamentavimą arba iš viso nereglamentuoti tuose sektoriuose, kuriuose piliečiai turi teisėtų lūkesčių, kaip nurodyta pirmiau, arba vengti veiksmų tose srityse, kuriose pagal ES sutartis ES institucijoms nustatyta aiški prievolė jų imtis;

| 5. | dar kartą pakartoja, kad geresnis reglamentavimas turėtų būti vykdomas laikantis daugiapakopio valdymo principo, ES, nacionaliniam, regionų ir vietos lygmenims įgyvendinant koordinuotus veiksmus; |
| --- | --- |

5.

dar kartą pakartoja, kad geresnis reglamentavimas turėtų būti vykdomas laikantis daugiapakopio valdymo principo, ES, nacionaliniam, regionų ir vietos lygmenims įgyvendinant koordinuotus veiksmus;

| 6. | palankiai vertina tai, kaip geresnis reglamentavimas buvo modernizuotas politiškai, suteikiant Komisijos pirmininko pirmajam pavaduotojui atsakomybę už procedūrą, ir tikisi, kad kuriant tokius teisės aktus, kurie pateisintų Europos piliečių lūkesčius siekiant plataus užmojo tikslo, kurį nustatėme dėl ES politikos pagrindinių principų ir aukštų standartų, pagerės teisėkūros kokybė; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kaip geresnis reglamentavimas buvo modernizuotas politiškai, suteikiant Komisijos pirmininko pirmajam pavaduotojui atsakomybę už procedūrą, ir tikisi, kad kuriant tokius teisės aktus, kurie pateisintų Europos piliečių lūkesčius siekiant plataus užmojo tikslo, kurį nustatėme dėl ES politikos pagrindinių principų ir aukštų standartų, pagerės teisėkūros kokybė;

| 7. | palankiai vertina tai, kad Komisija pirmoji sutelkė pastangas įgyvendinti gero reglamentavimo principus per visą teisėkūros ciklą, įskaitant didelę dalį antrinių teisės aktų, taikant inovatyvius metodus ir procedūras, kurie dabar yra tarptautiniu mastu pripažinti gera praktika ir sektinu pavyzdžiu valstybėms narėms; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina tai, kad Komisija pirmoji sutelkė pastangas įgyvendinti gero reglamentavimo principus per visą teisėkūros ciklą, įskaitant didelę dalį antrinių teisės aktų, taikant inovatyvius metodus ir procedūras, kurie dabar yra tarptautiniu mastu pripažinti gera praktika ir sektinu pavyzdžiu valstybėms narėms;

| 8. | ragina regionų ir vietos valdžios institucijas, vykdant RK veiklą, aktyviau dalyvauti konkrečiose konsultacijose teisėkūros iniciatyvos etape, kad būtų atsižvelgta į teritorinį aspektą. Tai būtų konkretus atsakas siekiant įveikti ekonomikos nuosmukį, sudarant galimybę nustatyti subnacionalinius tikslus atsižvelgiant į skirtingą vietos ir regionų padėtį; pageidautų, kad RK veikloje dalyvaujančios regionų ir vietos valdžios institucijos būtų įtrauktos į konkrečių tikslų ir įgyvendinimo strategijų rengimo procesą, kadangi jų uždavinys – įgyvendinti ir taikyti ES teisės aktus ir išsaugoti vietos ypatumus kartu laikantis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

8.

ragina regionų ir vietos valdžios institucijas, vykdant RK veiklą, aktyviau dalyvauti konkrečiose konsultacijose teisėkūros iniciatyvos etape, kad būtų atsižvelgta į teritorinį aspektą. Tai būtų konkretus atsakas siekiant įveikti ekonomikos nuosmukį, sudarant galimybę nustatyti subnacionalinius tikslus atsižvelgiant į skirtingą vietos ir regionų padėtį; pageidautų, kad RK veikloje dalyvaujančios regionų ir vietos valdžios institucijos būtų įtrauktos į konkrečių tikslų ir įgyvendinimo strategijų rengimo procesą, kadangi jų uždavinys – įgyvendinti ir taikyti ES teisės aktus ir išsaugoti vietos ypatumus kartu laikantis subsidiarumo principo;

Plačios konsultacijos

| 9. | palankiai vertina platesnes konsultacijas, įtraukiant suinteresuotuosius subjektus, vietos valdžios institucijas ir piliečius į parengiamuosius teisėkūros etapus ir teisės aktų įgyvendinimą; jų dalyvavimas nuo pat pirmųjų reguliavimo iniciatyvų kūrimo etapų gali paskatinti piliečius palankiau priimti galutinius teisės aktus, o nacionalinėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms gali būti lengviau tuos teisės aktus perkelti į nacionalinę teisę ir juos taikyti; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina platesnes konsultacijas, įtraukiant suinteresuotuosius subjektus, vietos valdžios institucijas ir piliečius į parengiamuosius teisėkūros etapus ir teisės aktų įgyvendinimą; jų dalyvavimas nuo pat pirmųjų reguliavimo iniciatyvų kūrimo etapų gali paskatinti piliečius palankiau priimti galutinius teisės aktus, o nacionalinėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms gali būti lengviau tuos teisės aktus perkelti į nacionalinę teisę ir juos taikyti;

| 10. | tikisi, kad Komisija atskirs teritorijoms atstovaujančias regionų ir vietos institucijas (institucinius suinteresuotuosius subjektus) ir privatiems interesams atstovaujančias institucijas (privačius suinteresuotuosius subjektus), kadangi tik pirmosios, demokratiškai išrinktos, demokratiškai įkūnija realius piliečių, įskaitant tuos, kurie patys negali išreikšti savo nuomonės, poreikius. Todėl reikia stiprinti Komisijos struktūruotą dialogą su Regionų komitetu ir vietos bei regionų valdžios institucijų atstovais, kad rengiant ES teisės aktus būtų užtikrintas dalyvaujamojo proceso demokratinis pobūdis. Tai grindžiama įsitikinimu, kad ES institucijos pirmenybę turėtų teikti ne didelėms bendrovėms, o regionų ir vietos valdžios institucijoms, ginančioms visų ekonominių ir socialinių grupių interesus, taip pat ir konsultacijose; |
| --- | --- |

10.

tikisi, kad Komisija atskirs teritorijoms atstovaujančias regionų ir vietos institucijas (institucinius suinteresuotuosius subjektus) ir privatiems interesams atstovaujančias institucijas (privačius suinteresuotuosius subjektus), kadangi tik pirmosios, demokratiškai išrinktos, demokratiškai įkūnija realius piliečių, įskaitant tuos, kurie patys negali išreikšti savo nuomonės, poreikius. Todėl reikia stiprinti Komisijos struktūruotą dialogą su Regionų komitetu ir vietos bei regionų valdžios institucijų atstovais, kad rengiant ES teisės aktus būtų užtikrintas dalyvaujamojo proceso demokratinis pobūdis. Tai grindžiama įsitikinimu, kad ES institucijos pirmenybę turėtų teikti ne didelėms bendrovėms, o regionų ir vietos valdžios institucijoms, ginančioms visų ekonominių ir socialinių grupių interesus, taip pat ir konsultacijose;

| 11. | ypač palankiai vertinama naujoji „Pasisakyk ir sumažink naštą“ platforma ir Komisijos įsipareigojimas išplėsti jos funkcijas ir tarnybas. Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad nors atviros internetinės konsultacijos gali būti naudingos organizuotoms grupėms ir dalyviams, kurių darbo kompiuteriu įgūdžiai yra labiau pažengę, jų poveikis dažnai riboja svarstomo pasiūlymo pobūdį ir taikymo sritį, todėl nereikėtų atsisakyti tradicinių bendravimo su Komisija metodų (nekalbant apie platformą); |
| --- | --- |

11.

ypač palankiai vertinama naujoji „Pasisakyk ir sumažink naštą“ platforma ir Komisijos įsipareigojimas išplėsti jos funkcijas ir tarnybas. Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad nors atviros internetinės konsultacijos gali būti naudingos organizuotoms grupėms ir dalyviams, kurių darbo kompiuteriu įgūdžiai yra labiau pažengę, jų poveikis dažnai riboja svarstomo pasiūlymo pobūdį ir taikymo sritį, todėl nereikėtų atsisakyti tradicinių bendravimo su Komisija metodų (nekalbant apie platformą);

| 12. | siūlo tikslinėms konsultacijoms (konferencijoms, ekspertų grupėms, praktiniams seminarams ir susitikimams su suinteresuotaisiais subjektais) veiksmingai taikyti kitas priemones, nes jos taip pat padės užtikrinti suinteresuotųjų šalių tiesioginį dalyvavimą, ir ragina Komisiją išplėsti jų formatą ir naudojimą (sudarant tikslines arba naudotojų grupes ir tyrimo grupes, ir pan.); |
| --- | --- |

12.

siūlo tikslinėms konsultacijoms (konferencijoms, ekspertų grupėms, praktiniams seminarams ir susitikimams su suinteresuotaisiais subjektais) veiksmingai taikyti kitas priemones, nes jos taip pat padės užtikrinti suinteresuotųjų šalių tiesioginį dalyvavimą, ir ragina Komisiją išplėsti jų formatą ir naudojimą (sudarant tikslines arba naudotojų grupes ir tyrimo grupes, ir pan.);

| 13. | nurodo, kad viešieji klausymai ne pakeičia, o tik papildo SESV 154 straipsnio 2 dalyje įtvirtintas konsultacijas su socialiniais partneriais; |
| --- | --- |

13.

nurodo, kad viešieji klausymai ne pakeičia, o tik papildo SESV 154 straipsnio 2 dalyje įtvirtintas konsultacijas su socialiniais partneriais;

| 14. | kadangi konsultavimosi procesas tiesiogiai priklauso nuo dalyvių reprezentatyvumo ir jų indėlio kokybės, konsultacijos iš esmės turėtų vykti taip, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti tiems suinteresuotiesiems subjektams, kurie tiesiogiai susiję, ir skleisti informaciją apie priimtiną sprendimą, ypač tais atvejais, kai teisinės nuostatos yra itin techninės ir reikalauja daug žinių; |
| --- | --- |

14.

kadangi konsultavimosi procesas tiesiogiai priklauso nuo dalyvių reprezentatyvumo ir jų indėlio kokybės, konsultacijos iš esmės turėtų vykti taip, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti tiems suinteresuotiesiems subjektams, kurie tiesiogiai susiję, ir skleisti informaciją apie priimtiną sprendimą, ypač tais atvejais, kai teisinės nuostatos yra itin techninės ir reikalauja daug žinių;

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad kiekvienu konsultacijų etapu į visas oficialias ES kalbas būtina išversti bent pagrindinius dokumentus, nes taip bus sudarytos palankesnės sąlygos didesniam skaičiui suinteresuotųjų subjektų ir piliečių dalyvauti šiame procese; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į tai, kad kiekvienu konsultacijų etapu į visas oficialias ES kalbas būtina išversti bent pagrindinius dokumentus, nes taip bus sudarytos palankesnės sąlygos didesniam skaičiui suinteresuotųjų subjektų ir piliečių dalyvauti šiame procese;

| 16. | ragina Komisiją užtikrinti didesnį skaidrumą pasitelkiant ekspertų grupes, priimant sprendimą, kada ir kokioms politikos sritims jas sudaryti, kam jos turėtų atstovauti, o ypač, pagal kokią atrankos procedūrą Komisija jas steigia; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją užtikrinti didesnį skaidrumą pasitelkiant ekspertų grupes, priimant sprendimą, kada ir kokioms politikos sritims jas sudaryti, kam jos turėtų atstovauti, o ypač, pagal kokią atrankos procedūrą Komisija jas steigia;

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kaip jau buvo minėta ir neseniai RK priimtoje nuomonėje dėl REFIT (CIVEX-V-040), kad dar yra galimybių patobulinti konsultacijų procesą, be kita ko, teikiant kokybiškesnę grįžtamąją informaciją, užtikrinant geresnį proceso matomumą ir dedant didesnes pastangas siekiant kiekybiškai įvertinti rezultatus. Komitetas ragina Komisiją taikant naująją procedūrą atsižvelgti į RK rekomendacijas; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į tai, kaip jau buvo minėta ir neseniai RK priimtoje nuomonėje dėl REFIT (CIVEX-V-040), kad dar yra galimybių patobulinti konsultacijų procesą, be kita ko, teikiant kokybiškesnę grįžtamąją informaciją, užtikrinant geresnį proceso matomumą ir dedant didesnes pastangas siekiant kiekybiškai įvertinti rezultatus. Komitetas ragina Komisiją taikant naująją procedūrą atsižvelgti į RK rekomendacijas;

| 18. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijų, suinteresuotųjų subjektų ar piliečių dalyvavimas konsultacijose per savo institucinius atstovus, pavyzdžiui, RK ir EESRK, kurie turi būti aiškiai atskirti nuo kitų suinteresuotųjų subjektų, padės siekti geresnio reglamentavimo tikslo, ypač atsižvelgiant į tai, kad terminai dažnai būna riboti ir atsakymus lengviau gauti iš šių pirmiau minėtų institucijų, kurios turi plačius tinklus. Aktyvus ir prasmingas jų įtraukimas į geresnio reglamentavimo procesą yra būtina sąlyga siekiant kokybiškų rezultatų; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijų, suinteresuotųjų subjektų ar piliečių dalyvavimas konsultacijose per savo institucinius atstovus, pavyzdžiui, RK ir EESRK, kurie turi būti aiškiai atskirti nuo kitų suinteresuotųjų subjektų, padės siekti geresnio reglamentavimo tikslo, ypač atsižvelgiant į tai, kad terminai dažnai būna riboti ir atsakymus lengviau gauti iš šių pirmiau minėtų institucijų, kurios turi plačius tinklus. Aktyvus ir prasmingas jų įtraukimas į geresnio reglamentavimo procesą yra būtina sąlyga siekiant kokybiškų rezultatų;

| 19. | pažymi, kad siekiant partnerystės ir geresnės bei veiksmingesnės teisėkūros tikslo, svarbu parengti keletą veiklos gairių, kurios būtų taikomos tikrinant, ar naujų teisės aktų atveju laikomasi subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad siekiant partnerystės ir geresnės bei veiksmingesnės teisėkūros tikslo, svarbu parengti keletą veiklos gairių, kurios būtų taikomos tikrinant, ar naujų teisės aktų atveju laikomasi subsidiarumo principo;

Poveikio vertinimai per visą teisėkūros ciklą

| 20. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą išsamiai tikrinti pasitelkus poveikio vertinimus viso teisėkūros proceso metu; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą išsamiai tikrinti pasitelkus poveikio vertinimus viso teisėkūros proceso metu;

| 21. | siūlo Komisijai skelbti visus ex ante poveikio vertinimus, net ir iniciatyvų, kurios nėra perkeltos į pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, siekiant skaidrumo ir didesnės atskaitomybės; pradinio poveikio vertinimų skelbimas politikos ciklo pradžioje laikomas geru pirmuoju žingsniu teikiant grįžtamąją informaciją ir išreiškiant susirūpinimą dėl subsidiarumo; |
| --- | --- |

21.

siūlo Komisijai skelbti visus ex ante poveikio vertinimus, net ir iniciatyvų, kurios nėra perkeltos į pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, siekiant skaidrumo ir didesnės atskaitomybės; pradinio poveikio vertinimų skelbimas politikos ciklo pradžioje laikomas geru pirmuoju žingsniu teikiant grįžtamąją informaciją ir išreiškiant susirūpinimą dėl subsidiarumo;

| 22. | mano, kad įvairiapusiai poveikio vertinimai yra naudingi, nes jie neapsiriboja ekonominiu aspektu, o apima ir aplinkos bei gamtos apsaugą, vartotojus, sveikatą ir užimtumą, socialinę apsaugą ir darbo teisę. Juose nagrinėjama ir nereguliavimo galimybė, o reglamentavimo atveju tiriamas poveikis užtikrinant pagrindinius ES principus ir jų įtaką socialinei ir teritorinei sanglaudai; |
| --- | --- |

22.

mano, kad įvairiapusiai poveikio vertinimai yra naudingi, nes jie neapsiriboja ekonominiu aspektu, o apima ir aplinkos bei gamtos apsaugą, vartotojus, sveikatą ir užimtumą, socialinę apsaugą ir darbo teisę. Juose nagrinėjama ir nereguliavimo galimybė, o reglamentavimo atveju tiriamas poveikis užtikrinant pagrindinius ES principus ir jų įtaką socialinei ir teritorinei sanglaudai;

| 23. | dėl kiekvieno naujo ar antrinės teisės akto Komitetas visų pirma primygtinai ragina atlikti teritorinio poveikio vertinimą. RK savo praktine patirtimi aktyviai padės siekti šio tikslo, be kita ko, pasitelkdamas savo platformas ir tinklus, per kuriuos galima veiksmingai užmegzti ryšius su regionų ir vietos valdžios institucijomis. Atsižvelgiant į Komisijos įsipareigojimą užtikrinti, kad „ES išliktų konkurencinga, o vystymasis būtų darnus“ (1), jis taip pat ragina tikrinti konkurencingumą ir tvarumą; |
| --- | --- |

23.

dėl kiekvieno naujo ar antrinės teisės akto Komitetas visų pirma primygtinai ragina atlikti teritorinio poveikio vertinimą. RK savo praktine patirtimi aktyviai padės siekti šio tikslo, be kita ko, pasitelkdamas savo platformas ir tinklus, per kuriuos galima veiksmingai užmegzti ryšius su regionų ir vietos valdžios institucijomis. Atsižvelgiant į Komisijos įsipareigojimą užtikrinti, kad „ES išliktų konkurencinga, o vystymasis būtų darnus“ (1), jis taip pat ragina tikrinti konkurencingumą ir tvarumą;

| 24. | nors ir pripažįsta, kad MVĮ yra ES ekonomikos augimo varomoji jėga, apgailestauja, kad nepakankamai kruopščiai yra vertinamas teisės aktų poveikis, ypač administracinės naštos mažinimo vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurioms reikia įgyvendinti daugumą ES teisės aktų, požiūriu; |
| --- | --- |

24.

nors ir pripažįsta, kad MVĮ yra ES ekonomikos augimo varomoji jėga, apgailestauja, kad nepakankamai kruopščiai yra vertinamas teisės aktų poveikis, ypač administracinės naštos mažinimo vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurioms reikia įgyvendinti daugumą ES teisės aktų, požiūriu;

| 25. | mano, kad teisės aktų modernizavimas turi būti suderintas su ES teisynu siekiant užtikrinti ES principų laikymąsi. Todėl ragina kruopščiai įgyvendinti Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT), kad būtų laikomasi įpareigojimo išlaikyti aukštus ES standartus socialinių ir aplinkos reikalų srityje ir pasiekti bendrosios rinkos gilinimo tikslą. Jis norėtų pabrėžti, kad REFIT programa siekiama ne panaikinti reguliavimą, bet geriau ir veiksmingiau reguliuoti mažinant nereikalingą administracinę naštą, užtikrinant geresnį priemonių ir tikslų tarpusavio ryšį, ir, jei įmanoma, įtraukti suinteresuotuosius subjektus į sprendimų priėmimo procesą; |
| --- | --- |

25.

mano, kad teisės aktų modernizavimas turi būti suderintas su ES teisynu siekiant užtikrinti ES principų laikymąsi. Todėl ragina kruopščiai įgyvendinti Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT), kad būtų laikomasi įpareigojimo išlaikyti aukštus ES standartus socialinių ir aplinkos reikalų srityje ir pasiekti bendrosios rinkos gilinimo tikslą. Jis norėtų pabrėžti, kad REFIT programa siekiama ne panaikinti reguliavimą, bet geriau ir veiksmingiau reguliuoti mažinant nereikalingą administracinę naštą, užtikrinant geresnį priemonių ir tikslų tarpusavio ryšį, ir, jei įmanoma, įtraukti suinteresuotuosius subjektus į sprendimų priėmimo procesą;

| 26. | reikalauja, kad atliekant poveikio vertinimą būtų mažiau kliaujamasi išorės konsultantais, ypač dėl tiesiogiai vietoms ir regionams rūpimų klausimų. Veikiau mano, kad RK ir vietos bei regionų valdžios institucijoms atstovaujančios organizacijos turi geresnes galimybes parodyti, kokia yra padėtis vietoje; |
| --- | --- |

26.

reikalauja, kad atliekant poveikio vertinimą būtų mažiau kliaujamasi išorės konsultantais, ypač dėl tiesiogiai vietoms ir regionams rūpimų klausimų. Veikiau mano, kad RK ir vietos bei regionų valdžios institucijoms atstovaujančios organizacijos turi geresnes galimybes parodyti, kokia yra padėtis vietoje;

| 27. | MVĮ atveju visų pirma pabrėžia, kad bendros taisyklės išimtimis turi būti siekiama deramos pusiausvyros tarp naudos paramos gavėjams ir bendrų Europos interesų gynimo, stengiantis nepabloginti aukštų (darbuotojų arba aplinkos) apsaugos standartų; |
| --- | --- |

27.

MVĮ atveju visų pirma pabrėžia, kad bendros taisyklės išimtimis turi būti siekiama deramos pusiausvyros tarp naudos paramos gavėjams ir bendrų Europos interesų gynimo, stengiantis nepabloginti aukštų (darbuotojų arba aplinkos) apsaugos standartų;

| 28. | ragina vystyti struktūriškesnes konsultacijas su vietos ir regionų atstovais parengiamuoju teisėkūros etapu, galbūt remiantis esama Europos socialinio dialogo metodika, pagal kurią rengiant tiesiogiai su vietomis ir regionais susijusius ES teisės aktus įtraukiama Komisija ir visuomeninės organizacijos; |
| --- | --- |

28.

ragina vystyti struktūriškesnes konsultacijas su vietos ir regionų atstovais parengiamuoju teisėkūros etapu, galbūt remiantis esama Europos socialinio dialogo metodika, pagal kurią rengiant tiesiogiai su vietomis ir regionais susijusius ES teisės aktus įtraukiama Komisija ir visuomeninės organizacijos;

| 29. | palankiai vertina Komisijos pranešimą apie jos ketinimą apsvarstyti galimybę supaprastinti reglamentus, susijusius su bendra žemės ūkio politika ir Europos struktūriniais ir investiciniais fondais, ir dar kartą pakartoja savo pasiūlymą dėl vietos ir regionų valdžios institucijoms aktualių sričių teisės aktų tinkamumo patikros, įskaitant miestų politiką, aplinkos teisės aktus, transporto sektorių, ir dėl veiksmų siekiant sumažinti administracinę naštą, pavyzdžiui, licencijų išdavimo tvarkos ir leidimų; |
| --- | --- |

29.

palankiai vertina Komisijos pranešimą apie jos ketinimą apsvarstyti galimybę supaprastinti reglamentus, susijusius su bendra žemės ūkio politika ir Europos struktūriniais ir investiciniais fondais, ir dar kartą pakartoja savo pasiūlymą dėl vietos ir regionų valdžios institucijoms aktualių sričių teisės aktų tinkamumo patikros, įskaitant miestų politiką, aplinkos teisės aktus, transporto sektorių, ir dėl veiksmų siekiant sumažinti administracinę naštą, pavyzdžiui, licencijų išdavimo tvarkos ir leidimų;

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad REFIT programa taip pat gali padėti padidinti ekonominę naudą vietos ir regionų valdžios institucijoms, taip pat įmonėms, išlaisvindama žmogiškuosius ir finansinius išteklius ir skatindama ES konkurencingumą; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į tai, kad REFIT programa taip pat gali padėti padidinti ekonominę naudą vietos ir regionų valdžios institucijoms, taip pat įmonėms, išlaisvindama žmogiškuosius ir finansinius išteklius ir skatindama ES konkurencingumą;

RK vaidmuo

| 31. | mano, kad naujoji Reglamentavimo patikros valdyba, kuriai bus suteikti didesni įgaliojimai, dėl nuolatinio statuso ir sudėties iš dalies sumažina RK nerimą dėl jos veiksmingumo ir pabrėžia, kad nekvestionuojant Komisijos, kuri atstovauja bendriems interesams, nepriklausomybės, idealiu atveju Reglamentavimo patikros valdybą galėtų sudaryti nepriklausomi išorės ekspertai, kaip yra panašiose tam tikrų valstybių narių įstaigose; |
| --- | --- |

31.

mano, kad naujoji Reglamentavimo patikros valdyba, kuriai bus suteikti didesni įgaliojimai, dėl nuolatinio statuso ir sudėties iš dalies sumažina RK nerimą dėl jos veiksmingumo ir pabrėžia, kad nekvestionuojant Komisijos, kuri atstovauja bendriems interesams, nepriklausomybės, idealiu atveju Reglamentavimo patikros valdybą galėtų sudaryti nepriklausomi išorės ekspertai, kaip yra panašiose tam tikrų valstybių narių įstaigose;

| 32. | pabrėžia, kad bent vienas iš išorės ekspertų Reglamentavimo patikros valdyboje turėtų turėti patirties vietos ir (arba) regionų valdymo ir administravimo srityje; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad bent vienas iš išorės ekspertų Reglamentavimo patikros valdyboje turėtų turėti patirties vietos ir (arba) regionų valdymo ir administravimo srityje;

| 33. | palankiai vertina Komisijos sprendimą įtraukti RK į naująją REFIT platformą, reaguojant į ankstesnį RK prašymą. Tačiau jis norėtų priminti, kad Komiteto institucinio vaidmens nereikėtų painioti su kitų platformoje dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų vaidmeniu; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina Komisijos sprendimą įtraukti RK į naująją REFIT platformą, reaguojant į ankstesnį RK prašymą. Tačiau jis norėtų priminti, kad Komiteto institucinio vaidmens nereikėtų painioti su kitų platformoje dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų vaidmeniu;

| 34. | primena, kad ES sutartyse pripažįstamas subsidiarumo principo vietos ir regionų matmuo ir RK vaidmuo, ir ragina pakviesti Regionų komitetą dalyvauti rengiant naują Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnio reglamentavimo. Pakartoja, kad yra susirūpinęs dėl konsultavimosi su vietos ir regionų valdžios institucijomis rengiant ES politiką masto ir dėl būtinybės laiku gauti išsamią informaciją, kad šios institucijos galėtų pareikšti savo nuomonę. Kai kurie Europos Parlamento nariai paprašė labiau įtraukti RK ir pasinaudoti jo kompetencija ir patirtimi ankstyvuoju pasiūlymų dėl teisės aktų rengimo etapu; |
| --- | --- |

34.

primena, kad ES sutartyse pripažįstamas subsidiarumo principo vietos ir regionų matmuo ir RK vaidmuo, ir ragina pakviesti Regionų komitetą dalyvauti rengiant naują Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnio reglamentavimo. Pakartoja, kad yra susirūpinęs dėl konsultavimosi su vietos ir regionų valdžios institucijomis rengiant ES politiką masto ir dėl būtinybės laiku gauti išsamią informaciją, kad šios institucijos galėtų pareikšti savo nuomonę. Kai kurie Europos Parlamento nariai paprašė labiau įtraukti RK ir pasinaudoti jo kompetencija ir patirtimi ankstyvuoju pasiūlymų dėl teisės aktų rengimo etapu;

| 35. | džiaugiasi, kad REFIT platforma kuriama skelbiant atvirą konkursą. Vis dėlto Regionų komitetas prašo šį atvirą konkursą išplėsti taip, kad vietos ir regionų valdžios institucijų, Europos ir nacionalinių organizacijų atstovai galėtų tiesiogiai teikti paraiškas ir būtų joje atstovaujami; |
| --- | --- |

35.

džiaugiasi, kad REFIT platforma kuriama skelbiant atvirą konkursą. Vis dėlto Regionų komitetas prašo šį atvirą konkursą išplėsti taip, kad vietos ir regionų valdžios institucijų, Europos ir nacionalinių organizacijų atstovai galėtų tiesiogiai teikti paraiškas ir būtų joje atstovaujami;

| 36. | ragina Komisijos generalinius direktoratus ir abu teisės aktų leidėjus pripažinti RK ir jo narių kaip institucinių partnerių vaidmenį ir atliekant poveikio vertinimus labiau konsultuotis tiek su RK, tiek su vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisijos generalinius direktoratus ir abu teisės aktų leidėjus pripažinti RK ir jo narių kaip institucinių partnerių vaidmenį ir atliekant poveikio vertinimus labiau konsultuotis tiek su RK, tiek su vietos ir regionų valdžios institucijomis;

Geresniam reglamentavimui reikalingas aktyvus visų valdžios lygmenų dalyvavimas

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės nevienodai taiko geresnio reglamentavimo procedūras. Tai reiškia, kad negalima aiškiai atskirti ES teisės aktų poveikio dėl jų įgyvendinimo būdo nuo pačių Sąjungos teisės aktų tiesioginio poveikio, todėl sunku visapusiškai stebėti teisėkūros procedūra priimamų aktų gyvavimo ciklą; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės nevienodai taiko geresnio reglamentavimo procedūras. Tai reiškia, kad negalima aiškiai atskirti ES teisės aktų poveikio dėl jų įgyvendinimo būdo nuo pačių Sąjungos teisės aktų tiesioginio poveikio, todėl sunku visapusiškai stebėti teisėkūros procedūra priimamų aktų gyvavimo ciklą;

| 38. | ragina valstybes nares atsižvelgti į Komisijos raginimą geriau įgyvendinti geresnio reglamentavimo procedūras, tiek Taryboje, tiek nacionalinėse administracijose; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares atsižvelgti į Komisijos raginimą geriau įgyvendinti geresnio reglamentavimo procedūras, tiek Taryboje, tiek nacionalinėse administracijose;

| 39. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionaliniu lygmeniu vykstančiame ES konsultacijų procese laiku ir visais etapais būtų įtraukiamos vietos ir regionų valdžios institucijos, taip pat ir per jų nacionalines organizacijas. Šios valdžios institucijos turi techninių žinių, specialiųjų žinių ir patirties įgyvendinant teisės aktus; |
| --- | --- |

39.

primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionaliniu lygmeniu vykstančiame ES konsultacijų procese laiku ir visais etapais būtų įtraukiamos vietos ir regionų valdžios institucijos, taip pat ir per jų nacionalines organizacijas. Šios valdžios institucijos turi techninių žinių, specialiųjų žinių ir patirties įgyvendinant teisės aktus;

| 40. | ragina Komisiją išnagrinėti priežastis, dėl kurių valstybės narės vėluoja arba prastai taiko ES teisės aktus, ir stengtis išspręsti šią svarbią problemą, be kita ko, pagrindžiant pasirinkimą tarp direktyvų ir reglamentų, ir daugiau pastangų dėti gerinant paramos, kontrolės ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus; |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją išnagrinėti priežastis, dėl kurių valstybės narės vėluoja arba prastai taiko ES teisės aktus, ir stengtis išspręsti šią svarbią problemą, be kita ko, pagrindžiant pasirinkimą tarp direktyvų ir reglamentų, ir daugiau pastangų dėti gerinant paramos, kontrolės ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus;

| 41. | pabrėžia, kad direktyvų perkėlimas į nacionalinę teisę yra nacionalinis procesas, kurį įgyvendinant reikia pritaikyti nacionalinės, regionų ir vietos administracijos procedūras. Tam reikia pakankamai laiko ir veiksmų laisvės. RK mano, kad Komisijos ketinimas paskelbti ne tik teisės aktų įgyvendinimo planus ir gaires, bet ir kontrolės priemones, ne tik dėl formalaus, bet ir dėl praktinio nuostatų perkėlimo į nacionalinę teisę, yra žingsnis teisinga kryptimi; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad direktyvų perkėlimas į nacionalinę teisę yra nacionalinis procesas, kurį įgyvendinant reikia pritaikyti nacionalinės, regionų ir vietos administracijos procedūras. Tam reikia pakankamai laiko ir veiksmų laisvės. RK mano, kad Komisijos ketinimas paskelbti ne tik teisės aktų įgyvendinimo planus ir gaires, bet ir kontrolės priemones, ne tik dėl formalaus, bet ir dėl praktinio nuostatų perkėlimo į nacionalinę teisę, yra žingsnis teisinga kryptimi;

| 42. | atkreipia dėmesį į tai, kad, jeigu teisės aktai būtų paprasti, suprantami ir jų būtų lengva laikytis, kartu vyktų kruopštus poveikio įvertinimas ir būtų parengti įgyvendinimo veiksmų planai, jų perkėlimas į nacionalinę teisę vyktų sparčiau ir veiksmingiau ir pagerėtų jų laikymasis; |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį į tai, kad, jeigu teisės aktai būtų paprasti, suprantami ir jų būtų lengva laikytis, kartu vyktų kruopštus poveikio įvertinimas ir būtų parengti įgyvendinimo veiksmų planai, jų perkėlimas į nacionalinę teisę vyktų sparčiau ir veiksmingiau ir pagerėtų jų laikymasis;

| 43. | pripažįsta šalių teisę užtikrinti aukštesnius standartus nei nustatyta ES teisės aktais. Tačiau tai neturėtų būti painiojama su vadinamuoju pertekliniu reglamentavimu, kai perkeldamos ES teisės aktus į nacionalinę teisę valstybės narės nustato papildomų teisinių arba administracinių reikalavimų. Svarbu, kad visuomenė aiškiai suprastų, kokie įsipareigojimai kyla iš ES, o kokius lemia valstybių narių perteklinis reglamentavimas, todėl Regionų komitetas prašo valstybių narių aiškiai nurodyti ir pagrįsti visas papildomas nuostatas, jų priimtas perkeliant ES teisės aktus į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

43.

pripažįsta šalių teisę užtikrinti aukštesnius standartus nei nustatyta ES teisės aktais. Tačiau tai neturėtų būti painiojama su vadinamuoju pertekliniu reglamentavimu, kai perkeldamos ES teisės aktus į nacionalinę teisę valstybės narės nustato papildomų teisinių arba administracinių reikalavimų. Svarbu, kad visuomenė aiškiai suprastų, kokie įsipareigojimai kyla iš ES, o kokius lemia valstybių narių perteklinis reglamentavimas, todėl Regionų komitetas prašo valstybių narių aiškiai nurodyti ir pagrįsti visas papildomas nuostatas, jų priimtas perkeliant ES teisės aktus į nacionalinę teisę;

| 44. | atkreipia dėmesį į tai, kad perteklinį reglamentavimą institucijos (pavyzdžiui, Europos regionų komitetas (2) ir Europos Komisija) ir kitos organizacijos apibrėždavo labai įvairiai. Komitetas primena savo pasiūlymą priimti bendrą apibrėžtį, kad būtų galima užtikrinti teisinį aiškumą perkeliant ir įgyvendinant ES teisę ir būtų galima atlikti valstybių narių lyginamąją analizę; |
| --- | --- |

44.

atkreipia dėmesį į tai, kad perteklinį reglamentavimą institucijos (pavyzdžiui, Europos regionų komitetas (2) ir Europos Komisija) ir kitos organizacijos apibrėždavo labai įvairiai. Komitetas primena savo pasiūlymą priimti bendrą apibrėžtį, kad būtų galima užtikrinti teisinį aiškumą perkeliant ir įgyvendinant ES teisę ir būtų galima atlikti valstybių narių lyginamąją analizę;

| 45. | pabrėžia, kad reikia laiku, tiksliai ir veiksmingai perkelti ES teisės aktus į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad reikia laiku, tiksliai ir veiksmingai perkelti ES teisės aktus į nacionalinę teisę;

| 46. | reiškia pasitenkinimą Komisijos įsipareigojimu išsamiai patikrinti proporcingumo ir subsidiarumo principus rengiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir pakartoja, kad RK ir nacionalinių parlamentų vaidmuo būtų teisiškai įtvirtintas šiuo požiūriu; |
| --- | --- |

46.

reiškia pasitenkinimą Komisijos įsipareigojimu išsamiai patikrinti proporcingumo ir subsidiarumo principus rengiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir pakartoja, kad RK ir nacionalinių parlamentų vaidmuo būtų teisiškai įtvirtintas šiuo požiūriu;

| 47. | pažymi, kad nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos atsakingos už kai kurias taisykles ir įstatymus, kurie grindžiami ES reguliavimu, todėl įgyvendinant naujus ES teisės aktus reikėtų užtikrinti, kad įgyvendinimas būtų kuo lengvesnis ir administraciniu požiūriu kuo paprastesnis, kad kiekvienam valdymo lygmeniui nereikėtų be reikalo naudoti išteklių ir patirti išlaidų įgyvendinant teisės aktus; |
| --- | --- |

47.

pažymi, kad nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos atsakingos už kai kurias taisykles ir įstatymus, kurie grindžiami ES reguliavimu, todėl įgyvendinant naujus ES teisės aktus reikėtų užtikrinti, kad įgyvendinimas būtų kuo lengvesnis ir administraciniu požiūriu kuo paprastesnis, kad kiekvienam valdymo lygmeniui nereikėtų be reikalo naudoti išteklių ir patirti išlaidų įgyvendinant teisės aktus;

| 48. | apgailestauja, kad neatrodo, jog geresnio reglamentavimo teisės aktų rinkiniu būtų geriau įvertinamas subsidiarumo principas siekiant užtikrinti, kad sprendimai būtų priimami kuo žemesniame valdymo lygmenyje, kaip nurodyta Regionų komiteto subsidiarumo vertinimo priemonių rinkinyje; |
| --- | --- |

48.

apgailestauja, kad neatrodo, jog geresnio reglamentavimo teisės aktų rinkiniu būtų geriau įvertinamas subsidiarumo principas siekiant užtikrinti, kad sprendimai būtų priimami kuo žemesniame valdymo lygmenyje, kaip nurodyta Regionų komiteto subsidiarumo vertinimo priemonių rinkinyje;

Kokybiškas reglamentavimas verčia stiprinti institucinį bendradarbiavimą

| 49. | žino, kad daugelyje valstybių narių dalyvavimas ES sprendimų priėmimo procese vis dar nėra pakankamo masto. Todėl pabrėžia, kad būtina į teisėkūros procesą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, kurios yra arčiausiai piliečių, taip pat svarbu užtikrinti skaidrumą ir atskaitomybę, o ES institucijose pirmenybė turėtų būti teikiama piliečiams ir verslui palankiam požiūriui; |
| --- | --- |

49.

žino, kad daugelyje valstybių narių dalyvavimas ES sprendimų priėmimo procese vis dar nėra pakankamo masto. Todėl pabrėžia, kad būtina į teisėkūros procesą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, kurios yra arčiausiai piliečių, taip pat svarbu užtikrinti skaidrumą ir atskaitomybę, o ES institucijose pirmenybė turėtų būti teikiama piliečiams ir verslui palankiam požiūriui;

| 50. | siūlo, kad, kai įmanoma, visi Komisijos generaliniai direktoratai, Europos Parlamentas ir Taryba priimtų ir įgyvendintų suderintas taisykles dėl poveikio vertinimo visuose teisėkūros proceso etapuose, nes tai padės užtikrinti tarpusavio supratimą ir geresnę kokybę; |
| --- | --- |

50.

siūlo, kad, kai įmanoma, visi Komisijos generaliniai direktoratai, Europos Parlamentas ir Taryba priimtų ir įgyvendintų suderintas taisykles dėl poveikio vertinimo visuose teisėkūros proceso etapuose, nes tai padės užtikrinti tarpusavio supratimą ir geresnę kokybę;

| 51. | norėtų paraginti abu teisės aktų leidėjus reaguoti į Komisijos reikalavimą skubiai priimti naują tarpinstitucinį susitarimą ir vėliau įgyvendinti visus su juo susijusius įsipareigojimus, siekiant, kad geresnio reglamentavimo procedūros būtų patobulintos visose Europos institucijose ir kad piliečiai remtų ES teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

51.

norėtų paraginti abu teisės aktų leidėjus reaguoti į Komisijos reikalavimą skubiai priimti naują tarpinstitucinį susitarimą ir vėliau įgyvendinti visus su juo susijusius įsipareigojimus, siekiant, kad geresnio reglamentavimo procedūros būtų patobulintos visose Europos institucijose ir kad piliečiai remtų ES teisės aktų įgyvendinimą;

| 52. | pabrėžia, kad glaudus bendradarbiavimas su EESRK pakomitetyje dėl geresnio reglamentavimo būtų naudingas, nes taip būtų galima geriau derinti pilietinės visuomenės ir vietos ir regionų valdžios institucijų atstovų pozicijas; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad glaudus bendradarbiavimas su EESRK pakomitetyje dėl geresnio reglamentavimo būtų naudingas, nes taip būtų galima geriau derinti pilietinės visuomenės ir vietos ir regionų valdžios institucijų atstovų pozicijas;

| 53. | laikosi nuomonės, kad pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kurie buvo rengiami ilgą laiką, atšaukimas galėtų prisidėti prie gero Europos valdymo, bet tai turėtų būti daroma atsargiai, kad netaptų spaudimo priemone abiem teisės aktų leidėjams. Akivaizdu, kad kompetentingiems teisės aktų leidėjams turėtų būti suteikta pakankamai laiko ir bendra galimybė pareikšti savo nuomonę dėl atšauktinų pasiūlymų; |
| --- | --- |

53.

laikosi nuomonės, kad pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kurie buvo rengiami ilgą laiką, atšaukimas galėtų prisidėti prie gero Europos valdymo, bet tai turėtų būti daroma atsargiai, kad netaptų spaudimo priemone abiem teisės aktų leidėjams. Akivaizdu, kad kompetentingiems teisės aktų leidėjams turėtų būti suteikta pakankamai laiko ir bendra galimybė pareikšti savo nuomonę dėl atšauktinų pasiūlymų;

| 54. | pritaria Komisijai pateiktam Europos Parlamento pasiūlymui apsvarstyti galimybę įtraukti laikinojo galiojimo sąlygą į ribotos trukmės teisėkūros iniciatyvas, jei tokiu būdu nebus sukurta teisinių spragų, ir taikyti „peržiūros sąlygas“ esamoms priemonėms įvertinti per pagrįstą laikotarpį po tų priemonių įsigaliojimo. Komisija turėtų skatinti valstybes nares nustatyti laikinojo galiojimo sąlygas, taip pat ir vertinant nacionalinės teisės aktus, visų pirma, jei yra kliūčių perkeliant ES teisės aktus į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

54.

pritaria Komisijai pateiktam Europos Parlamento pasiūlymui apsvarstyti galimybę įtraukti laikinojo galiojimo sąlygą į ribotos trukmės teisėkūros iniciatyvas, jei tokiu būdu nebus sukurta teisinių spragų, ir taikyti „peržiūros sąlygas“ esamoms priemonėms įvertinti per pagrįstą laikotarpį po tų priemonių įsigaliojimo. Komisija turėtų skatinti valstybes nares nustatyti laikinojo galiojimo sąlygas, taip pat ir vertinant nacionalinės teisės aktus, visų pirma, jei yra kliūčių perkeliant ES teisės aktus į nacionalinę teisę;

| 55. | atkreipia dėmesį į tai, kad teisės aktų pasekmės turėtų būti nagrinėjamos ne tik tuo metu, kai rengiamas Komisijos pasiūlymas, bet taip pat po svarbių pakeitimų, kuriuos pateikė abu teisės aktų leidėjai. Tačiau jis atkreipia dėmesį į tai, kad neturėtų būti pradėta abejoti teisėkūros proceso demokratiniu legitimumu ir kad dėl šių poveikio vertinimų neturi būti apribota abiejų teisės aktų leidėjų veiksmų laisvė, todėl nepritaria idėjai vykdyti tolesnius poveikio vertinimus laikotarpiu nuo derybų pabaigos iki galutinio balsavimo; |
| --- | --- |

55.

atkreipia dėmesį į tai, kad teisės aktų pasekmės turėtų būti nagrinėjamos ne tik tuo metu, kai rengiamas Komisijos pasiūlymas, bet taip pat po svarbių pakeitimų, kuriuos pateikė abu teisės aktų leidėjai. Tačiau jis atkreipia dėmesį į tai, kad neturėtų būti pradėta abejoti teisėkūros proceso demokratiniu legitimumu ir kad dėl šių poveikio vertinimų neturi būti apribota abiejų teisės aktų leidėjų veiksmų laisvė, todėl nepritaria idėjai vykdyti tolesnius poveikio vertinimus laikotarpiu nuo derybų pabaigos iki galutinio balsavimo;

| 56. | atkreipia dėmesį į tai, kad neužsimenama apie savireguliacijos ir bendro reguliavimo procedūras kaip lankstesnes procedūras viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimui nuolat kintančiame pasaulyje tais atvejais, kai teisės aktai gali atsilikti nuo reguliavimo poreikių; |
| --- | --- |

56.

atkreipia dėmesį į tai, kad neužsimenama apie savireguliacijos ir bendro reguliavimo procedūras kaip lankstesnes procedūras viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimui nuolat kintančiame pasaulyje tais atvejais, kai teisės aktai gali atsilikti nuo reguliavimo poreikių;

| 57. | pabrėžia, kad svarbu įvairinti konsultacijas ir sukurti stabilius konsultavimosi ir stebėsenos tinklus klausimais, kuriems reikia specialių žinių, ir veiksmingai konsultuotis su dalyviais priėmus teisės aktą, ypač kai tai susiję su įgyvendinimo kontrole ir stebėsena; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad svarbu įvairinti konsultacijas ir sukurti stabilius konsultavimosi ir stebėsenos tinklus klausimais, kuriems reikia specialių žinių, ir veiksmingai konsultuotis su dalyviais priėmus teisės aktą, ypač kai tai susiję su įgyvendinimo kontrole ir stebėsena;

| 58. | palankiai vertina tai, kad Komisija ketina nustatyti aiškesnius kriterijus, pagal kuriuos ji taikys deleguotuosius teisės aktus, ir apibrėžti, kokiais atvejais naudos įgyvendinimo aktus. Taip pat palankiai vertina tai, kad Komisija turės galimybę konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais prieš teikdama pasiūlymus dėl deleguotųjų aktų; todėl ragina Komisiją šią tvarką taikyti visose srityse, o ne tik ten, kur, jos nuomone, tai suteiktų pridėtinės vertės; |
| --- | --- |

58.

palankiai vertina tai, kad Komisija ketina nustatyti aiškesnius kriterijus, pagal kuriuos ji taikys deleguotuosius teisės aktus, ir apibrėžti, kokiais atvejais naudos įgyvendinimo aktus. Taip pat palankiai vertina tai, kad Komisija turės galimybę konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais prieš teikdama pasiūlymus dėl deleguotųjų aktų; todėl ragina Komisiją šią tvarką taikyti visose srityse, o ne tik ten, kur, jos nuomone, tai suteiktų pridėtinės vertės;

Teisės aktų kokybė priklausys nuo visų suinteresuotųjų subjektų ryžto įgyvendinti darbotvarkę

| 59. | tikisi, kad Komisija dės visas pastangas, kad būtų iki galo įgyvendintos komunikato nuostatos, nepaisant padidėjusios administracinės naštos ir sutelktų žmogiškųjų išteklių, kurių gali prireikti; |
| --- | --- |

59.

tikisi, kad Komisija dės visas pastangas, kad būtų iki galo įgyvendintos komunikato nuostatos, nepaisant padidėjusios administracinės naštos ir sutelktų žmogiškųjų išteklių, kurių gali prireikti;

| 60. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia vengti tolesnio vėlavimo rengiant teisės aktus dėl naujų geresnio reglamentavimo procedūrų; |
| --- | --- |

60.

atkreipia dėmesį į tai, kad reikia vengti tolesnio vėlavimo rengiant teisės aktus dėl naujų geresnio reglamentavimo procedūrų;

| 61. | pabrėžia pareigą pranešti, kokia yra valstybių narių viešoji nuomonė, ir propaguoti konsultacijų procesą sutelkiant vietos ir regionų valdžios institucijas, siekiant ugdyti sąmoningumą ir didinti piliečių bei suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, kartu sustiprinant demokratinį sprendimų priėmimo procesą; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia pareigą pranešti, kokia yra valstybių narių viešoji nuomonė, ir propaguoti konsultacijų procesą sutelkiant vietos ir regionų valdžios institucijas, siekiant ugdyti sąmoningumą ir didinti piliečių bei suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, kartu sustiprinant demokratinį sprendimų priėmimo procesą;

| 62. | įsipareigoja informuoti vietos ir regionų valdžios institucijas apie naują geresnio reglamentavimo procedūrą, kad būtų pasiekta geresnių rezultatų ir geriau įgyvendinti teisės aktai ES, nacionaliniu ir regionų lygmenimis. |
| --- | --- |

62.

įsipareigoja informuoti vietos ir regionų valdžios institucijas apie naują geresnio reglamentavimo procedūrą, kad būtų pasiekta geresnių rezultatų ir geriau įgyvendinti teisės aktai ES, nacionaliniu ir regionų lygmenimis.

Briuselis, 2015 m. spalio 14 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2015) 215 final, 3.1 dalis.

1

(2)  CIVEX-V-040, 2013 m. gegužės 30 d.

2

---

| 17.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 423/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 423/48

---

Europos regionų komiteto nuomonė. 2016 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektas

(2015/C 423/09)

| Pranešėjas: | Uno Silberg (EE/EA), Kosės rajono savivaldybės tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | 2016 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektas – Bendras įvadas – Bendroji įplaukų suvestinė – Bendroji įplaukų ir išlaidų suvestinė pagal skirsnius –
  COM(2015) 300 final |

Pranešėjas:

Uno Silberg (EE/EA), Kosės rajono savivaldybės tarybos narys

Pamatinis dokumentas:

2016 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektas – Bendras įvadas – Bendroji įplaukų suvestinė – Bendroji įplaukų ir išlaidų suvestinė pagal skirsnius –

COM(2015) 300 final

I.   BENDROSIOS PASTABOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | primena, kad tai jau trečioji nuomonė savo iniciatyva dėl metinės ES biudžeto procedūros; joje, visų pirma, svarstomas metinio ES biudžeto III skirsnis ir nenagrinėjamos V išlaidų kategorijoje numatytos administracinės išlaidos; |
| --- | --- |

1.

primena, kad tai jau trečioji nuomonė savo iniciatyva dėl metinės ES biudžeto procedūros; joje, visų pirma, svarstomas metinio ES biudžeto III skirsnis ir nenagrinėjamos V išlaidų kategorijoje numatytos administracinės išlaidos;

| 2. | dar kartą pabrėžia, kad metinio ES biudžeto sudarymas, grindžiamas subsidiarumo ir proporcingumo principais, turi tiek tiesioginį, tiek netiesioginį poveikį vietos ir regionų valdžios institucijų biudžetams. Tai atlieka svarbų vaidmenį padedant joms vykdyti savo uždavinius ir prisitaikyti prie naujų vietos iššūkių; |
| --- | --- |

2.

dar kartą pabrėžia, kad metinio ES biudžeto sudarymas, grindžiamas subsidiarumo ir proporcingumo principais, turi tiek tiesioginį, tiek netiesioginį poveikį vietos ir regionų valdžios institucijų biudžetams. Tai atlieka svarbų vaidmenį padedant joms vykdyti savo uždavinius ir prisitaikyti prie naujų vietos iššūkių;

| 3. | pabrėžia itin svarbų ES biudžeto vaidmenį pritraukiant investicijas, kadangi jo sukuriamas sverto poveikis, papildantis nacionalinio ir subnacionalinio lygmens privačius ir viešuosius finansus, prisideda prie konkurencingumo ir ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos ES; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia itin svarbų ES biudžeto vaidmenį pritraukiant investicijas, kadangi jo sukuriamas sverto poveikis, papildantis nacionalinio ir subnacionalinio lygmens privačius ir viešuosius finansus, prisideda prie konkurencingumo ir ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos ES;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad, esant sunkioms ekonominėms sąlygoms ir menkiems finansiniams ištekliams, reikėtų pabrėžti geresnį ES biudžeto išlaidų vykdymą ir vykdymo rezultatų įgyvendinimą, o ne panaudojimą ir atitiktį taisyklėms; palankiai vertina EK pastangas dėmesį sutelkti į konkrečius rezultatus, kurių ES pridėtinė vertė yra didesnė ir kurie buvo pasiekti remiantis geresniu ES lėšų sverto poveikiu ir papildomomis paprastinimo pastangomis; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad, esant sunkioms ekonominėms sąlygoms ir menkiems finansiniams ištekliams, reikėtų pabrėžti geresnį ES biudžeto išlaidų vykdymą ir vykdymo rezultatų įgyvendinimą, o ne panaudojimą ir atitiktį taisyklėms; palankiai vertina EK pastangas dėmesį sutelkti į konkrečius rezultatus, kurių ES pridėtinė vertė yra didesnė ir kurie buvo pasiekti remiantis geresniu ES lėšų sverto poveikiu ir papildomomis paprastinimo pastangomis;

| 5. | palankiai vertina 2016 m. biudžeto projektą (BP) ir jo prioritetus, atitinkančius naują Europos Komisijos programą, skirtą atgaivinti ekonomiką investuojant į darbo vietų kūrimą, augimą ir žinias, ir kurie, tikimasi, leis reaguoti į naujausius įvykius, pavyzdžiui, migracijos krizę ir nestabilią padėtį ES kaimyniniuose regionuose; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina 2016 m. biudžeto projektą (BP) ir jo prioritetus, atitinkančius naują Europos Komisijos programą, skirtą atgaivinti ekonomiką investuojant į darbo vietų kūrimą, augimą ir žinias, ir kurie, tikimasi, leis reaguoti į naujausius įvykius, pavyzdžiui, migracijos krizę ir nestabilią padėtį ES kaimyniniuose regionuose;

| 6. | kritiškai vertina tai, kad dėl gerokai vėluojančios naujų programų pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą įgyvendinimo pradžios (nes buvo vėlai patvirtintos veiksmų programos) vietos ir regionų valdžios institucijų teritorijoms bus padarytas neigiamas poveikis; ragina europinį ir nacionalinį institucinį lygmenį kartu su regionų ir vietos institucijomis imtis visų būtinų priemonių siekiant ištaisyti padėtį, susijusią su vėluojančiu naujo ES finansavimo įgyvendinimu; |
| --- | --- |

6.

kritiškai vertina tai, kad dėl gerokai vėluojančios naujų programų pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą įgyvendinimo pradžios (nes buvo vėlai patvirtintos veiksmų programos) vietos ir regionų valdžios institucijų teritorijoms bus padarytas neigiamas poveikis; ragina europinį ir nacionalinį institucinį lygmenį kartu su regionų ir vietos institucijomis imtis visų būtinų priemonių siekiant ištaisyti padėtį, susijusią su vėluojančiu naujo ES finansavimo įgyvendinimu;

| 7. | pažymi, kad ES 2016 m. biudžeto projektą sudaro 153,5 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų (5,3 % mažiau, palyginti su 2015 m.) ir 143,5 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų (1,6 % daugiau, palyginti su 2015 m. biudžetu); |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad ES 2016 m. biudžeto projektą sudaro 153,5 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų (5,3 % mažiau, palyginti su 2015 m.) ir 143,5 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų (1,6 % daugiau, palyginti su 2015 m. biudžetu);

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nors įsipareigojimų mažėja, mokėjimų lygis realiąja išraiška išlieka gana stabilus, palyginti su 2015 m., ir apima asignavimus, skirtus laipsniškai mažinti numatomų išmokų nuo paskutinio biudžetinio laikotarpio, kurių 2014 m. pabaigoje susikaupė už 24,7 mlrd. EUR, atsilikimą; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad, nors įsipareigojimų mažėja, mokėjimų lygis realiąja išraiška išlieka gana stabilus, palyginti su 2015 m., ir apima asignavimus, skirtus laipsniškai mažinti numatomų išmokų nuo paskutinio biudžetinio laikotarpio, kurių 2014 m. pabaigoje susikaupė už 24,7 mlrd. EUR, atsilikimą;

| 9. | palankiai vertina „mokėjimų plano“ sukūrimą po to, kai buvo priimtas bendras susitarimas, tačiau yra susirūpinęs, kad mokėjimų trūkumas padarys žalingą poveikį išmokų gavėjams, pirmiausia vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios šiuo metu susiduria su dideliais ekonominiais ir socialiniais sunkumais; kartu atkreipia dėmesį į tai, kad 10 mlrd. EUR skirtumas tarp įsipareigojimų ir mokėjimų nepadės išspręsti susikaupusių išmokų, kurių laukiama programavimo laikotarpio pabaigoje, struktūrinių problemų, ir kritikuoja iki šiol nepakankamą RK įtraukimą į analitinį procesą; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina „mokėjimų plano“ sukūrimą po to, kai buvo priimtas bendras susitarimas, tačiau yra susirūpinęs, kad mokėjimų trūkumas padarys žalingą poveikį išmokų gavėjams, pirmiausia vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios šiuo metu susiduria su dideliais ekonominiais ir socialiniais sunkumais; kartu atkreipia dėmesį į tai, kad 10 mlrd. EUR skirtumas tarp įsipareigojimų ir mokėjimų nepadės išspręsti susikaupusių išmokų, kurių laukiama programavimo laikotarpio pabaigoje, struktūrinių problemų, ir kritikuoja iki šiol nepakankamą RK įtraukimą į analitinį procesą;

| 10. | svarsto, kad galbūt nereikėtų palūkanų normos taikyti vėluojantiems Komisijos mokėjimams projektų vadovams; |
| --- | --- |

10.

svarsto, kad galbūt nereikėtų palūkanų normos taikyti vėluojantiems Komisijos mokėjimams projektų vadovams;

| 11. | pabrėžia RK pasirengimą prisidėti prie diskusijų dėl ES nuosavų išteklių sistemos reformos: esminis sistemos pertvarkymas yra neišvengiamas, nes jos dabartiniai trūkumai stabdo derybas dėl biudžeto ir trukdo spręsti neapmokėtų išlaidų klausimą. Vienintelis patikimas sprendimas būtų sukurti tikrą ES nuosavų išteklių mechanizmą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia RK pasirengimą prisidėti prie diskusijų dėl ES nuosavų išteklių sistemos reformos: esminis sistemos pertvarkymas yra neišvengiamas, nes jos dabartiniai trūkumai stabdo derybas dėl biudžeto ir trukdo spręsti neapmokėtų išlaidų klausimą. Vienintelis patikimas sprendimas būtų sukurti tikrą ES nuosavų išteklių mechanizmą;

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

Biudžeto procedūra

| 12. | pabrėžia ES biudžeto tiesioginį poveikį vietos ir regionų valdžios institucijoms, kadangi jos yra paramos gavėjos ir kartu kai kurių programų vadovaujančiosios institucijos; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia ES biudžeto tiesioginį poveikį vietos ir regionų valdžios institucijoms, kadangi jos yra paramos gavėjos ir kartu kai kurių programų vadovaujančiosios institucijos;

| 13. | pabrėžia, kad dėl ekonomikos ir finansų krizės bei griežto biudžeto taupymo ES biudžeto vaidmuo dar labiau išaugo, nes jo ištekliais finansuojamas taip pat programų ir viešojo bei privačiojo investavimo projektų, kuriuos tokių krizių metu būtų sudėtinga arba net neįmanoma finansuoti ir kurie kartu padeda tokias krizes įveikti, įgyvendinimas; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad dėl ekonomikos ir finansų krizės bei griežto biudžeto taupymo ES biudžeto vaidmuo dar labiau išaugo, nes jo ištekliais finansuojamas taip pat programų ir viešojo bei privačiojo investavimo projektų, kuriuos tokių krizių metu būtų sudėtinga arba net neįmanoma finansuoti ir kurie kartu padeda tokias krizes įveikti, įgyvendinimas;

| 14. | pageidauja, kad RK dalyvautų tarpinstituciniuose posėdžiuose dėl dabartinės padėties ir biudžeto įvykdymo perspektyvų einamaisiais ir būsimais metais, kurie vyks vadovaujantis priedo prie tarpinstitucinio susitarimo dėl daugiametės finansinės programos (DFP) 36 punkto nuostatomis; |
| --- | --- |

14.

pageidauja, kad RK dalyvautų tarpinstituciniuose posėdžiuose dėl dabartinės padėties ir biudžeto įvykdymo perspektyvų einamaisiais ir būsimais metais, kurie vyks vadovaujantis priedo prie tarpinstitucinio susitarimo dėl daugiametės finansinės programos (DFP) 36 punkto nuostatomis;

| 15. | pabrėžia, kad, taikant griežtas taupymo priemones ir labai sumažėjus viešojo ir privačiojo sektorių investicijų, skirtumas tarp įsipareigojimų asignavimų ir viršutinės ribos pagal daugiametę finansinę programą (DFP) vis dar yra pernelyg didelis, kad būtų galima finansuoti priemones, kuriomis siekiama kurti darbo vietas, kovoti su nedarbu, spręsti migracijos klausimus ir mažinti regioninius skirtumus; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad, taikant griežtas taupymo priemones ir labai sumažėjus viešojo ir privačiojo sektorių investicijų, skirtumas tarp įsipareigojimų asignavimų ir viršutinės ribos pagal daugiametę finansinę programą (DFP) vis dar yra pernelyg didelis, kad būtų galima finansuoti priemones, kuriomis siekiama kurti darbo vietas, kovoti su nedarbu, spręsti migracijos klausimus ir mažinti regioninius skirtumus;

| 16. | yra itin susirūpinęs dėl silpno rezervo nenumatytiems atvejams 2016 m. biudžete, visų pirma atsižvelgiant į Europos migracijos krizės valdymo sąnaudas, kurių suma, remiantis Komisijos planu perkelti 1 60  000 prieglobsčio prašytojų visoje Sąjungoje ir 6  000 EUR vienam asmeniui pagalbos, turėtų siekti bent 1 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

16.

yra itin susirūpinęs dėl silpno rezervo nenumatytiems atvejams 2016 m. biudžete, visų pirma atsižvelgiant į Europos migracijos krizės valdymo sąnaudas, kurių suma, remiantis Komisijos planu perkelti 1 60  000 prieglobsčio prašytojų visoje Sąjungoje ir 6  000 EUR vienam asmeniui pagalbos, turėtų siekti bent 1 mlrd. EUR;

Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

| 17. | pabrėžia, kad kuriant pažangią ir įtraukią ekonomiką reikia didinti ES ekonomikos konkurencingumą pasaulio mastu; todėl palankiai vertina tai, kad biudžeto projekto 1a išlaidų kategorijoje numatyta įsipareigojimų asignavimus padidinti 7,8 %, palyginti su 2015 m., siekiant didinti konkurencingumą ir skatinti ekonomikos augimą bei kurti darbo vietas; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad kuriant pažangią ir įtraukią ekonomiką reikia didinti ES ekonomikos konkurencingumą pasaulio mastu; todėl palankiai vertina tai, kad biudžeto projekto 1a išlaidų kategorijoje numatyta įsipareigojimų asignavimus padidinti 7,8 %, palyginti su 2015 m., siekiant didinti konkurencingumą ir skatinti ekonomikos augimą bei kurti darbo vietas;

| 18. | pabrėžia savo nuomonėje dėl 2015 m. biudžeto projekto (1) jau pateiktą rekomendaciją numatyti atskirą biudžeto išlaidų kategoriją techninei pagalbai Adrijos ir Jonijos makroregionui ir Alpių makroregionui teikti, kaip buvo padaryta 2014 m. numatant po 2,5 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų Baltijos ir Dunojaus makroregionams; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia savo nuomonėje dėl 2015 m. biudžeto projekto (1) jau pateiktą rekomendaciją numatyti atskirą biudžeto išlaidų kategoriją techninei pagalbai Adrijos ir Jonijos makroregionui ir Alpių makroregionui teikti, kaip buvo padaryta 2014 m. numatant po 2,5 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų Baltijos ir Dunojaus makroregionams;

Investicijų planas ir lankstumas

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad į biudžeto projektą įtraukti nauji elementai, palyginti su ankstesniais biudžetais, pavyzdžiui, ESIF, bendra įsipareigojimų marža, kuri įvesta pirmą kartą vadovaujantis daugiametės finansinės programos 14 straipsniu, ir nuostatos dėl lankstumo naujoms iniciatyvoms finansuoti pagal 3 išlaidų kategoriją; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į tai, kad į biudžeto projektą įtraukti nauji elementai, palyginti su ankstesniais biudžetais, pavyzdžiui, ESIF, bendra įsipareigojimų marža, kuri įvesta pirmą kartą vadovaujantis daugiametės finansinės programos 14 straipsniu, ir nuostatos dėl lankstumo naujoms iniciatyvoms finansuoti pagal 3 išlaidų kategoriją;

Programos „COSME“, „Horizontas 2020“ ir strategija „Europa 2020“

| 20. | primena, kad programa „COSME“ iki šiol yra vienintelė ES programa, specialiai skirta MVĮ ir konkurencingumui didinti, ir yra susirūpinęs dėl įsipareigojimams skirtų lėšų mažinimo, palyginti su 2015 m. biudžeto projektu; |
| --- | --- |

20.

primena, kad programa „COSME“ iki šiol yra vienintelė ES programa, specialiai skirta MVĮ ir konkurencingumui didinti, ir yra susirūpinęs dėl įsipareigojimams skirtų lėšų mažinimo, palyginti su 2015 m. biudžeto projektu;

| 21. | palankiai vertina tai, kad bendros įsipareigojimų maržos dalis ir nepanaudotos lėšos bus naudojamos ESIF finansuoti ir kad, atsižvelgus į RK rekomendacijas, programai „Horizontas 2020“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės programoms skirtos lėšos buvo sumažintos mažiau, nei buvo numatyta; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina tai, kad bendros įsipareigojimų maržos dalis ir nepanaudotos lėšos bus naudojamos ESIF finansuoti ir kad, atsižvelgus į RK rekomendacijas, programai „Horizontas 2020“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės programoms skirtos lėšos buvo sumažintos mažiau, nei buvo numatyta;

| 22. | mano, kad strategiškai svarbių mokslinių tyrimų apribojimas ilguoju laikotarpiu gali turėti labai didelių neigiamų pasekmių, todėl nepritaria programoje „Horizontas 2020“ siūlomam įsipareigojimų asignavimų mažinimui. Tačiau vilčių teikia tai, kad programos „Horizontas 2020“ mokėjimams skirtas lėšas pavyko padidinti 10,45 %; |
| --- | --- |

22.

mano, kad strategiškai svarbių mokslinių tyrimų apribojimas ilguoju laikotarpiu gali turėti labai didelių neigiamų pasekmių, todėl nepritaria programoje „Horizontas 2020“ siūlomam įsipareigojimų asignavimų mažinimui. Tačiau vilčių teikia tai, kad programos „Horizontas 2020“ mokėjimams skirtas lėšas pavyko padidinti 10,45 %;

| 23. | palankiai vertina tai, kad biudžete daugiau lėšų numatyta pažangiausiems moksliniams tyrimams apsirūpinimo maistu saugumo, tvarios žemdirbystės ir bioekonomikos srityse. Palankiai vertinama Komisijos iniciatyva, pasitelkus programą „Horizontas 2020“, gauti papildomų lėšų moksliniams tyrimams ir inovacijoms, įtraukiant viešojo ir privataus sektoriaus teikiamas galimybes; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina tai, kad biudžete daugiau lėšų numatyta pažangiausiems moksliniams tyrimams apsirūpinimo maistu saugumo, tvarios žemdirbystės ir bioekonomikos srityse. Palankiai vertinama Komisijos iniciatyva, pasitelkus programą „Horizontas 2020“, gauti papildomų lėšų moksliniams tyrimams ir inovacijoms, įtraukiant viešojo ir privataus sektoriaus teikiamas galimybes;

| 24. | pažymi, kad mažųjų ir labai mažų įmonių finansiniai pajėgumai iki šiol yra nepakankami moksliniams tyrimams vykdyti, todėl tam skirtos lėšos yra mažiau išnaudojamos; |
| --- | --- |

24.

pažymi, kad mažųjų ir labai mažų įmonių finansiniai pajėgumai iki šiol yra nepakankami moksliniams tyrimams vykdyti, todėl tam skirtos lėšos yra mažiau išnaudojamos;

| 25. | yra susirūpinęs dėl strategijos „Europa 2020“ įsipareigojimams skirtų lėšų mažinimo 2,5 %, palyginti su 2015 m. biudžeto projektu. Papildomas įsipareigojimams skirtų lėšų mažinimas apsunkina strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

25.

yra susirūpinęs dėl strategijos „Europa 2020“ įsipareigojimams skirtų lėšų mažinimo 2,5 %, palyginti su 2015 m. biudžeto projektu. Papildomas įsipareigojimams skirtų lėšų mažinimas apsunkina strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimą;

Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

| 26. | pabrėžia, kad vienodą ES valstybių narių įplaukų planavimą galima užtikrinti taikant integracinį biudžeto modelį vis daugiau investuojant į tarpvalstybinį bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir plėtros srityse; atskaitos tašku turėtų būti regioninių įmonių poreikiai, o tai, savo ruožtu, didintų jų konkurencingumą, regionų vystymąsi ir žmonių pajamas; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad vienodą ES valstybių narių įplaukų planavimą galima užtikrinti taikant integracinį biudžeto modelį vis daugiau investuojant į tarpvalstybinį bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir plėtros srityse; atskaitos tašku turėtų būti regioninių įmonių poreikiai, o tai, savo ruožtu, didintų jų konkurencingumą, regionų vystymąsi ir žmonių pajamas;

| 27. | palankiai vertina tai, kad 2016 m. prasidėsiančių programų ir priemonių finansavimas yra priimtas ir patvirtintas. Valstybių narių bendrai finansuojamos sanglaudos politikos (ESF, EŽŪGF, ERPF, Sanglaudos fondas) programos yra patvirtintos, o dėl vėlavimo ankstesniais laikotarpiais susidariusios lėšos įsipareigojimams padengti jau naudojamos; be to, Komitetas tikisi, jog Komisija dės visas pastangas, kad programomis būtų visapusiškai naudojamasi; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina tai, kad 2016 m. prasidėsiančių programų ir priemonių finansavimas yra priimtas ir patvirtintas. Valstybių narių bendrai finansuojamos sanglaudos politikos (ESF, EŽŪGF, ERPF, Sanglaudos fondas) programos yra patvirtintos, o dėl vėlavimo ankstesniais laikotarpiais susidariusios lėšos įsipareigojimams padengti jau naudojamos; be to, Komitetas tikisi, jog Komisija dės visas pastangas, kad programomis būtų visapusiškai naudojamasi;

| 28. | tikisi, kad apskritai pagerės Komisijos pajėgumai vykdyti mokėjimus ir kad būtinos investicijos laiku pasieks tikslines grupes; |
| --- | --- |

28.

tikisi, kad apskritai pagerės Komisijos pajėgumai vykdyti mokėjimus ir kad būtinos investicijos laiku pasieks tikslines grupes;

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES valstybėse narėse turi būti laikomasi biudžetinės drausmės, ir ragina Europos Komisiją paskatinti ESI fondų paramos naudojimą investicijoms į ekonomikos atkūrimą, fiskalinį konsolidavimą ir struktūrines reformas. Šiuo klausimu Komitetas primena, koks svarbus vaidmuo tenka sanglaudos politikai kaip pagrindinei ES investicijų politikai, kurios tikslas yra sumažinti Europos regionų tarpusavio skirtumus stiprinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį į tai, kad ES valstybėse narėse turi būti laikomasi biudžetinės drausmės, ir ragina Europos Komisiją paskatinti ESI fondų paramos naudojimą investicijoms į ekonomikos atkūrimą, fiskalinį konsolidavimą ir struktūrines reformas. Šiuo klausimu Komitetas primena, koks svarbus vaidmuo tenka sanglaudos politikai kaip pagrindinei ES investicijų politikai, kurios tikslas yra sumažinti Europos regionų tarpusavio skirtumus stiprinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą;

| 30. | ragina Europos Komisiją laikytis savo finansinės atskaitomybės taisyklių; pabrėžia, kad dabartinės ataskaitų teikimo prievolės yra administracinio pobūdžio ir užima daug laiko; todėl ragina ataskaitų teikimo sistemą supaprastinti; |
| --- | --- |

30.

ragina Europos Komisiją laikytis savo finansinės atskaitomybės taisyklių; pabrėžia, kad dabartinės ataskaitų teikimo prievolės yra administracinio pobūdžio ir užima daug laiko; todėl ragina ataskaitų teikimo sistemą supaprastinti;

Tvarus augimas: gamtos ištekliai

| 31. | susirūpinęs, kad antrojoje išlaidų kategorijoje nėra pakankamai lėšų, reikalingų kompensuoti ES valstybių narių ūkininkų pajamas, prarastas dėl gerokai sumažėjusių žemės ūkio produktų kainų sumažėjus supirkimo kainoms, taip pat dėl pieno kvotų panaikinimo, Europoje siaučiančio kiaulių maro ir Rusijos sankcijų, ir kad nėra numatyta jokios (tiesioginės) pagalbos tokiai padėčiai palengvinti; |
| --- | --- |

31.

susirūpinęs, kad antrojoje išlaidų kategorijoje nėra pakankamai lėšų, reikalingų kompensuoti ES valstybių narių ūkininkų pajamas, prarastas dėl gerokai sumažėjusių žemės ūkio produktų kainų sumažėjus supirkimo kainoms, taip pat dėl pieno kvotų panaikinimo, Europoje siaučiančio kiaulių maro ir Rusijos sankcijų, ir kad nėra numatyta jokios (tiesioginės) pagalbos tokiai padėčiai palengvinti;

| 32. | atkreipia dėmesį į aiškinamuosius raštus dėl biudžeto, kuriais remiantis antroje išlaidų kategorijoje sumažinamos lėšos Rusijos sankcijų poveikiui sušvelninti; kartu nesutinka su tvirtinimu, kad rinka suteikia geras perspektyvas ir kad rinkos sąlygos yra palankios; |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį į aiškinamuosius raštus dėl biudžeto, kuriais remiantis antroje išlaidų kategorijoje sumažinamos lėšos Rusijos sankcijų poveikiui sušvelninti; kartu nesutinka su tvirtinimu, kad rinka suteikia geras perspektyvas ir kad rinkos sąlygos yra palankios;

| 33. | mano, kad rezervas, sudaromas iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) įsipareigojimams skirtų lėšų ir galimos viršutinės ribos skirtumo (apie 1,7 % fondo įsipareigojimų), yra nepakankamai aiškiai pagrįstas. Vietos lygmuo laukia jau parengtų veiksmų planų, iš kurių būtų aišku, kada ir kokiomis aplinkybėmis (pavyzdžiui, kilus krizei arba kovos su ja priemonių valdymui) gali būti naudojamas rezervas; |
| --- | --- |

33.

mano, kad rezervas, sudaromas iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) įsipareigojimams skirtų lėšų ir galimos viršutinės ribos skirtumo (apie 1,7 % fondo įsipareigojimų), yra nepakankamai aiškiai pagrįstas. Vietos lygmuo laukia jau parengtų veiksmų planų, iš kurių būtų aišku, kada ir kokiomis aplinkybėmis (pavyzdžiui, kilus krizei arba kovos su ja priemonių valdymui) gali būti naudojamas rezervas;

| 34. | apgailestauja, kad Europos Komisija pasiūlė neadekvačių priemonių dėl žemės ūkio sektoriaus krizių rezervo ir nepakankamai padidino lėšas Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP), palyginti su 2015 m. įsipareigojimams numatytomis lėšomis; |
| --- | --- |

34.

apgailestauja, kad Europos Komisija pasiūlė neadekvačių priemonių dėl žemės ūkio sektoriaus krizių rezervo ir nepakankamai padidino lėšas Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP), palyginti su 2015 m. įsipareigojimams numatytomis lėšomis;

| 35. | kritiškai vertina 2007–2013 m. laikotarpio programų lėšų panaudojimo tendencijas ir svarsto, ar Europos Komisijos prielaidos nėra pernelyg optimistinės; |
| --- | --- |

35.

kritiškai vertina 2007–2013 m. laikotarpio programų lėšų panaudojimo tendencijas ir svarsto, ar Europos Komisijos prielaidos nėra pernelyg optimistinės;

| 36. | nuogąstauja, kad kai kuriais atvejais valstybės narės, bijodamos prarasti skirtas lėšas, sieks greitai išmokėti lėšas, taip padidindamos pažeidimų riziką, dėl kurių gali prireikti daryti finansines pataisas, o nepanaudotos lėšos programavimo laikotarpio pabaigoje būtų automatiškai panaikintos; |
| --- | --- |

36.

nuogąstauja, kad kai kuriais atvejais valstybės narės, bijodamos prarasti skirtas lėšas, sieks greitai išmokėti lėšas, taip padidindamos pažeidimų riziką, dėl kurių gali prireikti daryti finansines pataisas, o nepanaudotos lėšos programavimo laikotarpio pabaigoje būtų automatiškai panaikintos;

| 37. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos kaip pagrindinės paramos gavėjos pažeidimų ir įsipareigojimų panaikinimo atveju nukentėtų labiausiai, nes padidėtų jų finansinė našta; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos kaip pagrindinės paramos gavėjos pažeidimų ir įsipareigojimų panaikinimo atveju nukentėtų labiausiai, nes padidėtų jų finansinė našta;

| 38. | ragina kokybiškiau planuoti finansus visais lygiais ir dėti visas pastangas, kad Europos Komisija mechaniškai neprogramuotų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų; |
| --- | --- |

38.

ragina kokybiškiau planuoti finansus visais lygiais ir dėti visas pastangas, kad Europos Komisija mechaniškai neprogramuotų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų;

Saugumas ir pilietybė

| 39. | pabrėžia 2016 m. ES biudžeto projekte numatytus svarbius biudžetinius įsipareigojimus kaip atsaką į pastarojo meto įvykius, kurie kelia naujus uždavinius, dar sudėtingesnius ir susijusius su didelėmis išlaidomis, pavyzdžiui, migracijos krizė ir naujos problemos kaimyniniuose regionuose, ir prašo šiuos įsipareigojimus toliau didinti; remia tinkamą lankstumo priemonės mobilizavimą, tačiau baiminasi, kad siūlomo padidinimo gali nepakakti ir kad gali prireikti dar daugiau lėšų; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia 2016 m. ES biudžeto projekte numatytus svarbius biudžetinius įsipareigojimus kaip atsaką į pastarojo meto įvykius, kurie kelia naujus uždavinius, dar sudėtingesnius ir susijusius su didelėmis išlaidomis, pavyzdžiui, migracijos krizė ir naujos problemos kaimyniniuose regionuose, ir prašo šiuos įsipareigojimus toliau didinti; remia tinkamą lankstumo priemonės mobilizavimą, tačiau baiminasi, kad siūlomo padidinimo gali nepakakti ir kad gali prireikti dar daugiau lėšų;

Europa pasaulyje

| 40. | mano, kad 2016 m. ES biudžetas kovojant su krizės ištakomis turi tapti įrodymu, kad ES yra pasiryžusi imtis aktyvesnio ir patikimesnio vaidmens tarptautiniu mastu ir atsižvelgti į vietos, regionų ir pasaulinius interesus bei įsipareigojimus; |
| --- | --- |

40.

mano, kad 2016 m. ES biudžetas kovojant su krizės ištakomis turi tapti įrodymu, kad ES yra pasiryžusi imtis aktyvesnio ir patikimesnio vaidmens tarptautiniu mastu ir atsižvelgti į vietos, regionų ir pasaulinius interesus bei įsipareigojimus;

Tolesni žingsniai

| 41. | primygtinai ragina anksti pateikti pasiūlymus dėl pagrindinių kito programavimo laikotarpio (nuo 2020 m.) teisėkūros procedūra priimamų aktų ir juos priimti. Kadangi dėl ilgų derybų buvo vėluojama priimti daugiametę finansinę programą, Bendrųjų nuostatų reglamentą ir kitus specialius ES struktūrinių ir investicijų fondų reglamentus, 2014–2020 m. programavimo laikotarpis sunkiai įsibėgėjo ir kartu tai buvo viena iš priežasčių, kodėl padaugėjo vykdytinų įsipareigojimų. Komitetas aktyviai sieks, kad anksti prasidėtų diskusijos dėl sanglaudos politikos ateities po 2020 m., ir reikiamu laiku prisidės prie konsultacijų; |
| --- | --- |

41.

primygtinai ragina anksti pateikti pasiūlymus dėl pagrindinių kito programavimo laikotarpio (nuo 2020 m.) teisėkūros procedūra priimamų aktų ir juos priimti. Kadangi dėl ilgų derybų buvo vėluojama priimti daugiametę finansinę programą, Bendrųjų nuostatų reglamentą ir kitus specialius ES struktūrinių ir investicijų fondų reglamentus, 2014–2020 m. programavimo laikotarpis sunkiai įsibėgėjo ir kartu tai buvo viena iš priežasčių, kodėl padaugėjo vykdytinų įsipareigojimų. Komitetas aktyviai sieks, kad anksti prasidėtų diskusijos dėl sanglaudos politikos ateities po 2020 m., ir reikiamu laiku prisidės prie konsultacijų;

| 42. | pabrėžia aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais ir jos pirmosios vertinimo ataskaitos, kurioje siūloma nuosavų išteklių klausimą išnagrinėti iš kuo daugiau perspektyvų, svarbą; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais ir jos pirmosios vertinimo ataskaitos, kurioje siūloma nuosavų išteklių klausimą išnagrinėti iš kuo daugiau perspektyvų, svarbą;

| 43. | pabrėžia savo pasirengimą dalyvauti diskusijoje dėl ES nuosavų išteklių reformos. Komiteto nuomone, išsami reforma yra būtina, nes dėl dabartinių sistemos trūkumų jau kilo problemų derybose dėl biudžeto; be to, reikia tikėtis ir dar didesnių problemų, pavyzdžiui, dėl neigiamo dar neįvykdytų mokėjimų ir įsiskolinimų poveikio bendram nacionalinio, vietos ir regionų lygmens investicinių projektų finansavimui; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia savo pasirengimą dalyvauti diskusijoje dėl ES nuosavų išteklių reformos. Komiteto nuomone, išsami reforma yra būtina, nes dėl dabartinių sistemos trūkumų jau kilo problemų derybose dėl biudžeto; be to, reikia tikėtis ir dar didesnių problemų, pavyzdžiui, dėl neigiamo dar neįvykdytų mokėjimų ir įsiskolinimų poveikio bendram nacionalinio, vietos ir regionų lygmens investicinių projektų finansavimui;

| 44. | reikiamu laiku pradėjo išankstinę diskusiją dėl kito programavimo laikotarpio po 2020 m. priemonių, kurios daro tiesioginį poveikį vietos ir regionų biudžetams ir kuriomis atsižvelgiama į kintančius reikalavimus, planavimo. Tokiu būdu siekiama išvengti ankstesniais programavimo laikotarpiais ir visų pirma 2014–2020 m. programavimo laikotarpio pradžioje kilusių problemų. |
| --- | --- |

44.

reikiamu laiku pradėjo išankstinę diskusiją dėl kito programavimo laikotarpio po 2020 m. priemonių, kurios daro tiesioginį poveikį vietos ir regionų biudžetams ir kuriomis atsižvelgiama į kintančius reikalavimus, planavimo. Tokiu būdu siekiama išvengti ankstesniais programavimo laikotarpiais ir visų pirma 2014–2020 m. programavimo laikotarpio pradžioje kilusių problemų.

Briuselis, 2015 m. spalio 14 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  COR-2014-01750-00-00-AC.

1

---

| 17.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 423/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 423/53

---

Europos regionų komiteto nuomonė – Pasaulinio susitarimo dėl klimato kaitos Paryžiuje link

(2015/C 423/10)

| Pranešėja: | Annabelle JAEGER (FR/PES), Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regiono tarybos narė |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Paryžiaus protokolas. Kaip švelninsime klimato kaitą pasaulyje po 2020 m.?“
  COM(2015) 81 final |

Pranešėja:

Annabelle JAEGER (FR/PES), Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regiono tarybos narė

Pamatinis dokumentas:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Paryžiaus protokolas. Kaip švelninsime klimato kaitą pasaulyje po 2020 m.?“

COM(2015) 81 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Likus keletui mėnesių iki 21-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos (COP21) ir atsižvelgdamas į savo ankstesnius pranešimus (1):

| — | labai pritaria visapusiškam Europos Sąjungos (ES) kaip lyderės vaidmeniui tarptautinėse derybose; |
| --- | --- |

—

labai pritaria visapusiškam Europos Sąjungos (ES) kaip lyderės vaidmeniui tarptautinėse derybose;

| — | ragina ją dėti daugiau pastangų iki 2020 m. ir kol įsigalios naujasis susitarimas dėl klimato kaitos, visų pirma dėl energijos vartojimo efektyvumo, CO2 kainos signalo Europoje ir tarptautinio finansavimo sutelkimo kovai su klimato kaita besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

—

ragina ją dėti daugiau pastangų iki 2020 m. ir kol įsigalios naujasis susitarimas dėl klimato kaitos, visų pirma dėl energijos vartojimo efektyvumo, CO2 kainos signalo Europoje ir tarptautinio finansavimo sutelkimo kovai su klimato kaita besivystančiose šalyse;

| — | ragina ją iki susitikimo Paryžiuje, bet ne vėliau kaip 2016 m. imtis daugiau „nacionaliniu lygmeniu nustatytų veiksmų“ (INDC – Intended Nationally Determined Contribution) ir mano, kad Paryžiaus susitarimas turės būti tvarus ir dinamiškas, jame turės būti numatytas mechanizmas, kuris leistų įvertinti ir reguliariai (kas penkerius metus) didinti valstybių indėlį; |
| --- | --- |

—

ragina ją iki susitikimo Paryžiuje, bet ne vėliau kaip 2016 m. imtis daugiau „nacionaliniu lygmeniu nustatytų veiksmų“ (INDC – Intended Nationally Determined Contribution) ir mano, kad Paryžiaus susitarimas turės būti tvarus ir dinamiškas, jame turės būti numatytas mechanizmas, kuris leistų įvertinti ir reguliariai (kas penkerius metus) didinti valstybių indėlį;

| — | skatina parodyti, kaip Europos Sąjunga laikysis 2009 m. Kopenhagoje prisiimtų finansinių įsipareigojimų, ir ginti vienodą požiūrį į finansavimą ir diferenciaciją, kurie leistų paremti perėjimą prie kitokio energetikos modelio ir padidinti skurdžiausių ar pažeidžiamiausių pasaulio regionų atsparumą; |
| --- | --- |

—

skatina parodyti, kaip Europos Sąjunga laikysis 2009 m. Kopenhagoje prisiimtų finansinių įsipareigojimų, ir ginti vienodą požiūrį į finansavimą ir diferenciaciją, kurie leistų paremti perėjimą prie kitokio energetikos modelio ir padidinti skurdžiausių ar pažeidžiamiausių pasaulio regionų atsparumą;

| — | ragina užtikrinti naują pasaulio klimato valdymą, grindžiamą daugiapakopio valdymo principais, kai visiškai pripažįstami nevalstybinių subjektų veiksmai ir kiekvienas valdžios lygmuo gali kuo geriau įgyvendinti savo veiksmus klimato srityje. |
| --- | --- |

—

ragina užtikrinti naują pasaulio klimato valdymą, grindžiamą daugiapakopio valdymo principais, kai visiškai pripažįstami nevalstybinių subjektų veiksmai ir kiekvienas valdžios lygmuo gali kuo geriau įgyvendinti savo veiksmus klimato srityje.

Už plataus užmojo susitarimą Paryžiuje. Lemiamas Europos Sąjungos vaidmuo

| 1. | 5-oji Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos vertinimo ataskaita ir jos apibendrinamoji atskaita kelia labai didelį RK susirūpinimą, kadangi pasaulis eina ne tuo keliu, kad temperatūra nepakiltų daugiau kaip 2 oC. Komitetas pripažįsta, kad reikia skubiai intensyvinti pastangas siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio ir Paryžiuje priimti susitarimą, kuris padėtų neviršyti šios ribos. |
| --- | --- |

1.

5-oji Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos vertinimo ataskaita ir jos apibendrinamoji atskaita kelia labai didelį RK susirūpinimą, kadangi pasaulis eina ne tuo keliu, kad temperatūra nepakiltų daugiau kaip 2 oC. Komitetas pripažįsta, kad reikia skubiai intensyvinti pastangas siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio ir Paryžiuje priimti susitarimą, kuris padėtų neviršyti šios ribos.

| 2. | Todėl RK ragina ES aktyviai remti ilgalaikį pasaulinį tikslą, grindžiamą patikimiausiais Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos scenarijais. Visų pirma siekiama, kad 2050 m. būtų nulinis anglies dioksido išskyrimas. Toks bendras tikslas duotų stiprų signalą visoms šalims ir visiems veiklos vykdytojams, visų pirma investuotojams, kad būtų galima pasaulio ekonomiką nukreipti nuo iškastinio kuro.
  Šiuo klausimu RK primena, kad Europos Sąjunga yra užsibrėžusi ilgalaikį tikslą iki 2050 m. 80–95 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. |
| --- | --- |

2.

Todėl RK ragina ES aktyviai remti ilgalaikį pasaulinį tikslą, grindžiamą patikimiausiais Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos scenarijais. Visų pirma siekiama, kad 2050 m. būtų nulinis anglies dioksido išskyrimas. Toks bendras tikslas duotų stiprų signalą visoms šalims ir visiems veiklos vykdytojams, visų pirma investuotojams, kad būtų galima pasaulio ekonomiką nukreipti nuo iškastinio kuro.

Šiuo klausimu RK primena, kad Europos Sąjunga yra užsibrėžusi ilgalaikį tikslą iki 2050 m. 80–95 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.

| 3. | RK mano, kad pirmieji ES įsipareigojimai pagal numatomus nacionaliniu lygmeniu nustatytus veiksmus vykdomi teigiama linkme; vis dėlto RK ragina ES imtis griežtesnių priemonių ir padidinti 2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtus įsipareigojimus. RK laikosi nuomonės (2), kad Europai būtų ir realu, ir naudinga bent 50 proc. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Taip pat įmanoma ir pageidautina pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energija sudarytų bent 40 proc. ir 40 proc. būtų padidintas energijos vartojimo efektyvumas. Be to, RK nuomone, ES turėtų pritarti, kad Paryžiaus susitarime būtų numatyti įsipareigojimų laikotarpiai ir penkerių metų peržiūros ciklai, kurie prasidėtų 2025 m. Tai padėtų neapsiriboti žemesniais tikslais ir leistų nuolat atsižvelgti į mokslo ir technologijų pažangą. |
| --- | --- |

3.

RK mano, kad pirmieji ES įsipareigojimai pagal numatomus nacionaliniu lygmeniu nustatytus veiksmus vykdomi teigiama linkme; vis dėlto RK ragina ES imtis griežtesnių priemonių ir padidinti 2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtus įsipareigojimus. RK laikosi nuomonės (2), kad Europai būtų ir realu, ir naudinga bent 50 proc. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Taip pat įmanoma ir pageidautina pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energija sudarytų bent 40 proc. ir 40 proc. būtų padidintas energijos vartojimo efektyvumas. Be to, RK nuomone, ES turėtų pritarti, kad Paryžiaus susitarime būtų numatyti įsipareigojimų laikotarpiai ir penkerių metų peržiūros ciklai, kurie prasidėtų 2025 m. Tai padėtų neapsiriboti žemesniais tikslais ir leistų nuolat atsižvelgti į mokslo ir technologijų pažangą.

| 4. | RK ragina ES iki COP21 paskelbti finansinių dokumentų rinkinį, kad būtų galima paremti prisitaikymo prie klimato kaitos pastangas ir sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį besivystančiose šalyse. RK laukia ES gairių dėl finansavimo didinimo. Finansavimas turės būti žinomas iš anksto, skaidrus, naujas ir papildomas. Šiame dokumente ES nurodys, kaip ji ketina laikytis pažado iki 2020 m. sutelkti savo įsipareigojimų daliai vykdyti reikiamus 100 mlrd. dolerių per metus. Paryžiaus susitarime ES taip pat turės pritarti naujų kas penkerius metus nustatomų finansinių įsipareigojimų principui laikotarpiui po 2020 m., užsibrėžiant atskirus tikslus prisitaikymui, kuris skirstant lėšas klimato kaitos klausimams spręsti būdavo pamirštamas. |
| --- | --- |

4.

RK ragina ES iki COP21 paskelbti finansinių dokumentų rinkinį, kad būtų galima paremti prisitaikymo prie klimato kaitos pastangas ir sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį besivystančiose šalyse. RK laukia ES gairių dėl finansavimo didinimo. Finansavimas turės būti žinomas iš anksto, skaidrus, naujas ir papildomas. Šiame dokumente ES nurodys, kaip ji ketina laikytis pažado iki 2020 m. sutelkti savo įsipareigojimų daliai vykdyti reikiamus 100 mlrd. dolerių per metus. Paryžiaus susitarime ES taip pat turės pritarti naujų kas penkerius metus nustatomų finansinių įsipareigojimų principui laikotarpiui po 2020 m., užsibrėžiant atskirus tikslus prisitaikymui, kuris skirstant lėšas klimato kaitos klausimams spręsti būdavo pamirštamas.

| 5. | RK taip pat palankiai vertina Europos Komisijos poziciją, kad susitarimas ir susiję sprendimai turi būti pagrindas tvirtoms skaidrumo taisyklėms ir suvienodintai bendrai kiekvienos šalies rezultatų siekiant šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslų reguliarios stebėsenos, pranešimo ir tikrinimo sistemai. Ši sistema bus būtinas pagrindas prasmingam pasauliniam bendradarbiavimui klimato klausimais ir bus naudinga siekiant didinti pasitikėjimą ir užtikrintumą, kad įsipareigojimai bus įvykdyti. Ji taip pat bus labai svarbi siekiant suprasti pasiektą klimato kaitos švelninimo lygį ir paskatinti toliau siekti šio tikslo, todėl naudinga visiems. |
| --- | --- |

5.

RK taip pat palankiai vertina Europos Komisijos poziciją, kad susitarimas ir susiję sprendimai turi būti pagrindas tvirtoms skaidrumo taisyklėms ir suvienodintai bendrai kiekvienos šalies rezultatų siekiant šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslų reguliarios stebėsenos, pranešimo ir tikrinimo sistemai. Ši sistema bus būtinas pagrindas prasmingam pasauliniam bendradarbiavimui klimato klausimais ir bus naudinga siekiant didinti pasitikėjimą ir užtikrintumą, kad įsipareigojimai bus įvykdyti. Ji taip pat bus labai svarbi siekiant suprasti pasiektą klimato kaitos švelninimo lygį ir paskatinti toliau siekti šio tikslo, todėl naudinga visiems.

| 6. | RK palankiai vertina Europos Komisijos (EK) poziciją prisitaikymą prie klimato kaitos priskirti prie pagrindinių susitarimo ramsčių (kartu su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu ir finansavimu). Svarbiausia pripažinti akivaizdų ryšį tarp temperatūros didėjimo ir augančių poreikių prisitaikyti.
  RK taip pat džiaugiasi, kad Žaliojo klimato fondas pagaliau nusprendė vienodai lėšų skirti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmams. Rekomenduoja Europos Komisijai iniciatyvą „Merai prisitaiko“ (angl. „Mayors Adapt“), paskelbtą 2014 m. įgyvendinant prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją, laikyti gerąja praktika ir sektinu pavyzdžiu tarptautiniams partneriams gerinant regionų atsparumą klimato kaitai.
  Besivystančios šalys, visų pirma mažiausiai išsivysčiusios šalys ir mažos salų valstybės, yra mažiausiai atsparios klimato kaitos poveikiui: naujasis susitarimas dėl klimato kaitos turi padėti atsižvelgti į jų prisitaikymo poreikius. |
| --- | --- |

6.

RK palankiai vertina Europos Komisijos (EK) poziciją prisitaikymą prie klimato kaitos priskirti prie pagrindinių susitarimo ramsčių (kartu su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu ir finansavimu). Svarbiausia pripažinti akivaizdų ryšį tarp temperatūros didėjimo ir augančių poreikių prisitaikyti.

RK taip pat džiaugiasi, kad Žaliojo klimato fondas pagaliau nusprendė vienodai lėšų skirti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmams. Rekomenduoja Europos Komisijai iniciatyvą „Merai prisitaiko“ (angl. „Mayors Adapt“), paskelbtą 2014 m. įgyvendinant prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją, laikyti gerąja praktika ir sektinu pavyzdžiu tarptautiniams partneriams gerinant regionų atsparumą klimato kaitai.

Besivystančios šalys, visų pirma mažiausiai išsivysčiusios šalys ir mažos salų valstybės, yra mažiausiai atsparios klimato kaitos poveikiui: naujasis susitarimas dėl klimato kaitos turi padėti atsižvelgti į jų prisitaikymo poreikius.

| 7. | RK taip pat rekomenduoja Europos Sąjungai jau dabar dėti daugiau pastangų klimato kaitos švelninimui (nelaukiant, kol 2020 m. įsigalios Paryžiaus susitarimas) ir:






  — | iš esmės padidinti anglies kainą Europoje, kad ji pasiektų patikimą lygį, leisiantį perorientuoti viešąsias ir privačiąsias investicijas. Patvirtinus ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (3) stabilumo rezervą, šios priemonės struktūrinė reforma po 2020 m. turėtų padėti ilgam apriboti CO2 kvotų perteklių ir padidinti valstybių narių pajamas už parduodamas kvotas.
  Europos Sąjunga turės pritarti tam, kad visos ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos pajamos būtų skiriamos perėjimui prie kitokio energetikos modelio ir pasaulinei kovai su klimato kaita; iš jų ne mažiau kaip 50 proc. turi būti skirta Žaliajam klimato fondui; |
| --- | --- | --- |

7.

RK taip pat rekomenduoja Europos Sąjungai jau dabar dėti daugiau pastangų klimato kaitos švelninimui (nelaukiant, kol 2020 m. įsigalios Paryžiaus susitarimas) ir:

—

iš esmės padidinti anglies kainą Europoje, kad ji pasiektų patikimą lygį, leisiantį perorientuoti viešąsias ir privačiąsias investicijas. Patvirtinus ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (3) stabilumo rezervą, šios priemonės struktūrinė reforma po 2020 m. turėtų padėti ilgam apriboti CO2 kvotų perteklių ir padidinti valstybių narių pajamas už parduodamas kvotas.

Europos Sąjunga turės pritarti tam, kad visos ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos pajamos būtų skiriamos perėjimui prie kitokio energetikos modelio ir pasaulinei kovai su klimato kaita; iš jų ne mažiau kaip 50 proc. turi būti skirta Žaliajam klimato fondui;

| — | plačiu mastu naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir siekti energijos vartojimo efektyvumo; |
| --- | --- |

—

plačiu mastu naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir siekti energijos vartojimo efektyvumo;

| — | skubiai mažinti valstybės pagalbą ir subsidijas iškastiniam kurui, kuris yra pagrindinė klimato kaitos priežastis (jo gamybai, vartojimui ar naujų išteklių žvalgybai); |
| --- | --- |

—

skubiai mažinti valstybės pagalbą ir subsidijas iškastiniam kurui, kuris yra pagrindinė klimato kaitos priežastis (jo gamybai, vartojimui ar naujų išteklių žvalgybai);

| — | remti konkrečius regionų veiksmus ir sutelkti veiklos vykdytojus; |
| --- | --- |

—

remti konkrečius regionų veiksmus ir sutelkti veiklos vykdytojus;

| — | skatinti žaliuosius viešuosius energiją tausiau naudojančių produktų ir paslaugų pirkimus. |
| --- | --- |

—

skatinti žaliuosius viešuosius energiją tausiau naudojančių produktų ir paslaugų pirkimus.

Regionai ir miestai – tikslų klimato kaitos srityje sėkmės svertas

| 8. | Miestai ir regionai atlieka svarbų vaidmenį siekiant valstybių narių klimato kaitos tikslų ir nustatant aukštesnius siekius. Būtent miestai ir regionai imasi veiksmų judumo ir transporto, miestų plėtros ir statybų, energetikos ir žaliosios infrastruktūros srityse ir yra svarbiausi veiklos vykdytojai, pasaulio mastu prisidedantys prie pastangų mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti atsparumą klimato kaitos poveikiui. |
| --- | --- |

8.

Miestai ir regionai atlieka svarbų vaidmenį siekiant valstybių narių klimato kaitos tikslų ir nustatant aukštesnius siekius. Būtent miestai ir regionai imasi veiksmų judumo ir transporto, miestų plėtros ir statybų, energetikos ir žaliosios infrastruktūros srityse ir yra svarbiausi veiklos vykdytojai, pasaulio mastu prisidedantys prie pastangų mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti atsparumą klimato kaitos poveikiui.

| 9. | RK palankiai vertina tai, kad naujas klimato kaitos režimas leis skirti daugiau dėmesio veiksmingam Paryžiaus protokole prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimui. Europos Komisija ir daugelis kitų subjektų pabrėžia miestų ir regionų vaidmenį JT (4) derybose dėl klimato kaitos. Jie rekomenduoja naujajame susitarime pripažinti miestų ir regionų veiksmus, kadangi be jų valstybės narės negalės įvykdyti savo įsipareigojimų. Ar šalių prisiimti įsipareigojimai yra įgyvendinti priklausys nuo didelio ir faktinio miestų ir regionų, taip pat pramonės ar investuotojų įsipareigojimo. |
| --- | --- |

9.

RK palankiai vertina tai, kad naujas klimato kaitos režimas leis skirti daugiau dėmesio veiksmingam Paryžiaus protokole prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimui. Europos Komisija ir daugelis kitų subjektų pabrėžia miestų ir regionų vaidmenį JT (4) derybose dėl klimato kaitos. Jie rekomenduoja naujajame susitarime pripažinti miestų ir regionų veiksmus, kadangi be jų valstybės narės negalės įvykdyti savo įsipareigojimų. Ar šalių prisiimti įsipareigojimai yra įgyvendinti priklausys nuo didelio ir faktinio miestų ir regionų, taip pat pramonės ar investuotojų įsipareigojimo.

| 10. | Reikia daugiau dėmesio skirti Merų paktui ir jį pratęsti iki 2030 m. ir 2050 m. siekiant paskatinti paktą pasirašiusius 6  500 Europos miestus ir regionus, įsipareigojusius pasiekti daugiau, nei numatyta pagal Europos tikslus iki 2020 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.
  RK pritaria pasiūlymui Merų pakto veiksmus plėtoti pasauliniu lygmeniu ir prašo EK atsižvelgiant į regionų galimybes šiam tikslui užtikrinti reikiamas priemones. Ši plėtra turi vykti užtikrinant koordinavimą ir nuoseklumą su kitomis tarptautinėmis ir nacionalinėmis iniciatyvomis, kurias, kaip ir Merų paktą, įgyvendina vietos ir regionų valdžios institucijų tinklai. Be to, reikėtų tinkamą dėmesį skirti ir miestams, kurie, nors ir nedalyvauja Merų pakto iniciatyvoje, nusprendė imtis kovos su klimato kaita veiksmų. |
| --- | --- |

10.

Reikia daugiau dėmesio skirti Merų paktui ir jį pratęsti iki 2030 m. ir 2050 m. siekiant paskatinti paktą pasirašiusius 6  500 Europos miestus ir regionus, įsipareigojusius pasiekti daugiau, nei numatyta pagal Europos tikslus iki 2020 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.

RK pritaria pasiūlymui Merų pakto veiksmus plėtoti pasauliniu lygmeniu ir prašo EK atsižvelgiant į regionų galimybes šiam tikslui užtikrinti reikiamas priemones. Ši plėtra turi vykti užtikrinant koordinavimą ir nuoseklumą su kitomis tarptautinėmis ir nacionalinėmis iniciatyvomis, kurias, kaip ir Merų paktą, įgyvendina vietos ir regionų valdžios institucijų tinklai. Be to, reikėtų tinkamą dėmesį skirti ir miestams, kurie, nors ir nedalyvauja Merų pakto iniciatyvoje, nusprendė imtis kovos su klimato kaita veiksmų.

| 11. | RK ragina Europos Komisiją dėti pastangas, kad naujajame susitarime būtų atsižvelgta į kiekybiškai įvertinamas ir išmatuojamas miestų ir regionų pastangas užtikrinant nacionalinį indėlį (išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, energijos taupymo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityse). Europos Komisija gali visų pirma remtis darbais, susijusiais su Valstybių ir regionų susitarimu, Merų paktu ir Merų susitarimu, kuriuose apibrėžti aiškūs, tikslūs ir skaidrūs Europos ir pasaulio miestų ir regionų įsipareigojimai.
  RK laikosi nuomonės, kad būtina sudaryti tinkamas sąlygas (reguliavimas ir finansiniai mechanizmai), leidžiančias miestams ir regionams kuo geriau įgyvendinti savo veiksmus. |
| --- | --- |

11.

RK ragina Europos Komisiją dėti pastangas, kad naujajame susitarime būtų atsižvelgta į kiekybiškai įvertinamas ir išmatuojamas miestų ir regionų pastangas užtikrinant nacionalinį indėlį (išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, energijos taupymo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityse). Europos Komisija gali visų pirma remtis darbais, susijusiais su Valstybių ir regionų susitarimu, Merų paktu ir Merų susitarimu, kuriuose apibrėžti aiškūs, tikslūs ir skaidrūs Europos ir pasaulio miestų ir regionų įsipareigojimai.

RK laikosi nuomonės, kad būtina sudaryti tinkamas sąlygas (reguliavimas ir finansiniai mechanizmai), leidžiančias miestams ir regionams kuo geriau įgyvendinti savo veiksmus.

| 12. | RK primena, kad būtina užtikrinti savanoriškumu grindžiamą ir novatorišką investicijų į tvarius projektus regionuose politiką, visų pirma energetikos ir prisitaikymo srityse. Pagal šią politiką reikėtų įtraukti miestus ir regionus į finansavimo skyrimo procesus ir pagal J. C. Junckerio planą atsižvelgti į smulkiausius projektus. Rekomenduoja apsvarstyti galimybę skaičiuojant valdžios sektoriaus skolą klimato kaitos problemoms spręsti skiriamoms investicijoms netaikyti Mastrichto kriterijų. |
| --- | --- |

12.

RK primena, kad būtina užtikrinti savanoriškumu grindžiamą ir novatorišką investicijų į tvarius projektus regionuose politiką, visų pirma energetikos ir prisitaikymo srityse. Pagal šią politiką reikėtų įtraukti miestus ir regionus į finansavimo skyrimo procesus ir pagal J. C. Junckerio planą atsižvelgti į smulkiausius projektus. Rekomenduoja apsvarstyti galimybę skaičiuojant valdžios sektoriaus skolą klimato kaitos problemoms spręsti skiriamoms investicijoms netaikyti Mastrichto kriterijų.

| 13. | RK rekomenduoja užtikrinti miestams ir regionams palankesnes sąlygas pasinaudoti su klimato kaita susijusiais pagrindiniais pasauliniais fondais: Žaliuoju klimato fondu, Pasaulio aplinkos fondu, Prisitaikymo fondu.
  Visų pirma pažeidžiamiausių besivystančių šalių vietos ir regionų valdžios institucijų tiesioginė prieiga prie pasaulinių fondų klimato kaitos problemoms spręsti, ypač prie Žaliojo klimato fondo, šiems veiklos vykdytojams padėtų greičiau prisijungti prie bendrų veiksmų klimato kaitos srityje ir siekti tūkstantmečio vystymosi tikslų. |
| --- | --- |

13.

RK rekomenduoja užtikrinti miestams ir regionams palankesnes sąlygas pasinaudoti su klimato kaita susijusiais pagrindiniais pasauliniais fondais: Žaliuoju klimato fondu, Pasaulio aplinkos fondu, Prisitaikymo fondu.

Visų pirma pažeidžiamiausių besivystančių šalių vietos ir regionų valdžios institucijų tiesioginė prieiga prie pasaulinių fondų klimato kaitos problemoms spręsti, ypač prie Žaliojo klimato fondo, šiems veiklos vykdytojams padėtų greičiau prisijungti prie bendrų veiksmų klimato kaitos srityje ir siekti tūkstantmečio vystymosi tikslų.

| 14. | RK siūlo užtikrinti pasaulinį klimato valdymą, pagal kurį būtų oficialiai pripažintas miestų ir regionų darbas ir kuris būtų grindžiamas daugiapakopio valdymo principais:






  — | primena vietos ir regionų valdžios institucijų norą į susitarimo tekstą įtraukti punktą dėl svarbaus jų vaidmens sprendžiant klimato kaitos problemas ir prašo oficialiai pripažinti jų vaidmenį Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) procese siekiant kuo geriau išnaudoti jų potencialą klimato kaitos srityje; |
| --- | --- | --- |

14.

RK siūlo užtikrinti pasaulinį klimato valdymą, pagal kurį būtų oficialiai pripažintas miestų ir regionų darbas ir kuris būtų grindžiamas daugiapakopio valdymo principais:

—

primena vietos ir regionų valdžios institucijų norą į susitarimo tekstą įtraukti punktą dėl svarbaus jų vaidmens sprendžiant klimato kaitos problemas ir prašo oficialiai pripažinti jų vaidmenį Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) procese siekiant kuo geriau išnaudoti jų potencialą klimato kaitos srityje;

| — | ypač prašo, kad JTBKKK sekretoriatas ir priimančioji šalis per COP reguliariai vieną dieną skirtų vietos valdžios institucijoms ir numatytų specialiai joms skirtą erdvę, kaip tai vyks šiemet per COP21; |
| --- | --- |

—

ypač prašo, kad JTBKKK sekretoriatas ir priimančioji šalis per COP reguliariai vieną dieną skirtų vietos valdžios institucijoms ir numatytų specialiai joms skirtą erdvę, kaip tai vyks šiemet per COP21;

| — | taip pat prašo užmegzti struktūruotą dialogą vykstant deryboms, o ne tik metų pabaigoje vykstančiose tarptautinėse konferencijose. Europos Komisija galėtų parodyti pavyzdį reguliariai palaikydama dialogą su Regionų komitetu keletą kartų per metus, prieš ir per JTBKKK organizuojamas konferencijas (COP ir parengiamąsias konferencijas Bonoje, Vokietijoje). |
| --- | --- |

—

taip pat prašo užmegzti struktūruotą dialogą vykstant deryboms, o ne tik metų pabaigoje vykstančiose tarptautinėse konferencijose. Europos Komisija galėtų parodyti pavyzdį reguliariai palaikydama dialogą su Regionų komitetu keletą kartų per metus, prieš ir per JTBKKK organizuojamas konferencijas (COP ir parengiamąsias konferencijas Bonoje, Vokietijoje).

| 15. | RK palankiai vertina tai, kad 2015 m. liepos 1–2 d. Lione bus surengtas pasaulinis aukščiausiojo lygio susitikimas klimato ir teritorijų klausimu, o 2015 m. gruodžio 4–7 d. Paryžiuje vyks pasaulinis vietos valdžios institucijų aukščiausiojo lygio susitikimas. RK ketina juose dalyvauti. Šie renginiai – puiki proga visiems nevalstybiniams subjektams dirbti drauge rengiantis COP21 ir jai vykstant, taip pat pakartoti, kad jų vaidmuo yra labai svarbus, ir paskelbti apie prisiimamus didelius įsipareigojimus, kurių tikslas yra paskatinti, visų pirma valstybes nares, imtis veiksmų klimato kaitos srityje pasaulio mastu. |
| --- | --- |

15.

RK palankiai vertina tai, kad 2015 m. liepos 1–2 d. Lione bus surengtas pasaulinis aukščiausiojo lygio susitikimas klimato ir teritorijų klausimu, o 2015 m. gruodžio 4–7 d. Paryžiuje vyks pasaulinis vietos valdžios institucijų aukščiausiojo lygio susitikimas. RK ketina juose dalyvauti. Šie renginiai – puiki proga visiems nevalstybiniams subjektams dirbti drauge rengiantis COP21 ir jai vykstant, taip pat pakartoti, kad jų vaidmuo yra labai svarbus, ir paskelbti apie prisiimamus didelius įsipareigojimus, kurių tikslas yra paskatinti, visų pirma valstybes nares, imtis veiksmų klimato kaitos srityje pasaulio mastu.

| 16. | Galiausiai RK rekomenduoja Europos Komisijai pritarti COP sprendimui parengti miestų ir regionų darbo programą klimato srityje, kurioje būtų nustatytas vietos ir regionų valdžios institucijų ir valstybių veiklos metodas. Kaip pavyzdį galima paminėti Biologinės įvairovės konvenciją, pagal kurią 2010 m. priimtas miestų ir regionų veiksmų planas (5). Toks planas sudarytų galimybę lanksčiai pritaikyti daugiapakopio valdymo principą tarptautiniu lygmeniu.
  Siekiant COP 21 sėkmės ir pasaulio mastu spręsti klimato kaitos problemą, būtinas visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas. |
| --- | --- |

16.

Galiausiai RK rekomenduoja Europos Komisijai pritarti COP sprendimui parengti miestų ir regionų darbo programą klimato srityje, kurioje būtų nustatytas vietos ir regionų valdžios institucijų ir valstybių veiklos metodas. Kaip pavyzdį galima paminėti Biologinės įvairovės konvenciją, pagal kurią 2010 m. priimtas miestų ir regionų veiksmų planas (5). Toks planas sudarytų galimybę lanksčiai pritaikyti daugiapakopio valdymo principą tarptautiniu lygmeniu.

Siekiant COP 21 sėkmės ir pasaulio mastu spręsti klimato kaitos problemą, būtinas visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas.

| 17. | Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos ir Jungtinių Tautų aplinkos programoje aiškiai nurodoma, jog siekiant, kad iki šio amžiaus pabaigos pasaulio temperatūra nepakiltų daugiau kaip 2 C, būtina, kad visi subjektai, visų pirma valstybės – pagrindinės klimato kaitos kaltininkės, jau dabar dėtų dar daugiau pastangų mažinant išmetamųjų teršalų kiekį.
  Naujoji klimato kaitos politika turi būti paremta visų suinteresuotųjų subjektų pritarimu ir būti įgyvendinama pagal principą „iš apačios į viršų“. Todėl miestai ir regionai atlieka labai svarbų informacijos teikėjo, švietėjo ir veiklos vykdytojų iniciatyvų telkėjo vaidmenį. |
| --- | --- |

17.

Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos ir Jungtinių Tautų aplinkos programoje aiškiai nurodoma, jog siekiant, kad iki šio amžiaus pabaigos pasaulio temperatūra nepakiltų daugiau kaip 2 C, būtina, kad visi subjektai, visų pirma valstybės – pagrindinės klimato kaitos kaltininkės, jau dabar dėtų dar daugiau pastangų mažinant išmetamųjų teršalų kiekį.

Naujoji klimato kaitos politika turi būti paremta visų suinteresuotųjų subjektų pritarimu ir būti įgyvendinama pagal principą „iš apačios į viršų“. Todėl miestai ir regionai atlieka labai svarbų informacijos teikėjo, švietėjo ir veiklos vykdytojų iniciatyvų telkėjo vaidmenį.

| 18. | Atsižvelgdamas į šiuo metu vykstančias diskusijas dėl COP bendrai pirmininkaujančių Prancūzijos ir Peru pasiūlytos Veiksmų darbotvarkės siekiant, kad visi veiklos vykdytojai dėtų daugiau pastangų sprendžiant klimato kaitos problemas, RK dar kartą išreiškia pageidavimą, kad miestai ir regionai dalyvautų šioje darbotvarkėje. Regionų komitetas






  — | ragina Europos miestus ir regionus toliau laikytis savo įsipareigojimų ir prisiimti naujų siekių įgyvendinant kiekybiškai įvertinamus tikslus dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, švaraus transporto, atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtojimo ar energijos taupymo, kad Paryžiaus susitarimas paskatintų daugiau veiksmų. Ragina miestus ir regionus prisijungti prie Merų pakto, iniciatyvų „Merų susitarimas“ ir „Valstybių ir regionų susitarimas“ ir dalyvauti didžiuosiuose Liono ir Paryžiaus susitikimuose, taip parodant savo ryžtą; |
| --- | --- | --- |

18.

Atsižvelgdamas į šiuo metu vykstančias diskusijas dėl COP bendrai pirmininkaujančių Prancūzijos ir Peru pasiūlytos Veiksmų darbotvarkės siekiant, kad visi veiklos vykdytojai dėtų daugiau pastangų sprendžiant klimato kaitos problemas, RK dar kartą išreiškia pageidavimą, kad miestai ir regionai dalyvautų šioje darbotvarkėje. Regionų komitetas

—

ragina Europos miestus ir regionus toliau laikytis savo įsipareigojimų ir prisiimti naujų siekių įgyvendinant kiekybiškai įvertinamus tikslus dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, švaraus transporto, atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtojimo ar energijos taupymo, kad Paryžiaus susitarimas paskatintų daugiau veiksmų. Ragina miestus ir regionus prisijungti prie Merų pakto, iniciatyvų „Merų susitarimas“ ir „Valstybių ir regionų susitarimas“ ir dalyvauti didžiuosiuose Liono ir Paryžiaus susitikimuose, taip parodant savo ryžtą;

| — | ragina miestus ir regionus toliau dalytis gerąja patirtimi Europoje, taip pat su Šiaurės ir Pietų regionais, visų pirma pasitelkiant platformą NAZCA (6), „Merų susitarimą“ ir „Valstybių ir regionų susitarimą“; |
| --- | --- |

—

ragina miestus ir regionus toliau dalytis gerąja patirtimi Europoje, taip pat su Šiaurės ir Pietų regionais, visų pirma pasitelkiant platformą NAZCA (6), „Merų susitarimą“ ir „Valstybių ir regionų susitarimą“;

| — | supranta, kad prisiimtų įsipareigojimų įtikimumas priklauso nuo projektų ir iniciatyvų atrankos kriterijų, projektų ir iniciatyvų skaidrumo, metodų griežtumo ir jų vertinimo rimtumo. Merų paktas yra šios srities pavyzdys ir juo būtų galima sekti įgyvendinant kitas esamas ir būsimas iniciatyvas, kad būtų galima užtikrinti tvirtą stebėsenos, ataskaitų teikimo ir peržiūros sistemą MRV (7). Todėl RK prašo ES užtikrinti jų derėjimą ir nuoseklumą Europos lygmeniu ar net platesniu mastu; |
| --- | --- |

—

supranta, kad prisiimtų įsipareigojimų įtikimumas priklauso nuo projektų ir iniciatyvų atrankos kriterijų, projektų ir iniciatyvų skaidrumo, metodų griežtumo ir jų vertinimo rimtumo. Merų paktas yra šios srities pavyzdys ir juo būtų galima sekti įgyvendinant kitas esamas ir būsimas iniciatyvas, kad būtų galima užtikrinti tvirtą stebėsenos, ataskaitų teikimo ir peržiūros sistemą MRV (7). Todėl RK prašo ES užtikrinti jų derėjimą ir nuoseklumą Europos lygmeniu ar net platesniu mastu;

| — | taip pat ragina Europos miestus ir regionus pasinaudoti tarptautinio decentralizuoto bendradarbiavimo galimybėmis ir paremti perėjimą prie kitokio energetikos modelio ir padidinti trečiųjų šalių, visų pirma neturtingų ir pažeidžiamų, atsparumą. Šiais išskirtiniais viso pasaulio regionų ir miestų santykiais būtų galima pasinaudoti visais lygmenimis diplomatijai klimato kaitos srityje plėtoti. |
| --- | --- |

—

taip pat ragina Europos miestus ir regionus pasinaudoti tarptautinio decentralizuoto bendradarbiavimo galimybėmis ir paremti perėjimą prie kitokio energetikos modelio ir padidinti trečiųjų šalių, visų pirma neturtingų ir pažeidžiamų, atsparumą. Šiais išskirtiniais viso pasaulio regionų ir miestų santykiais būtų galima pasinaudoti visais lygmenimis diplomatijai klimato kaitos srityje plėtoti.

| 19. | Tokio bendradarbiavimo aplinkybėmis RK su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ketina pateikti bendras nuostatas, kurios parodytų, kad regionai ir miestai kartu su pilietine visuomene ir įmonėmis yra pasirengę COP 21. |
| --- | --- |

19.

Tokio bendradarbiavimo aplinkybėmis RK su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ketina pateikti bendras nuostatas, kurios parodytų, kad regionai ir miestai kartu su pilietine visuomene ir įmonėmis yra pasirengę COP 21.

| 20. | Klimato atšilimas yra vienas didžiausių iššūkių žmonijai tvaraus vystymosi, sveikatos ir pasaulio ekonomikos požiūriu. Paryžiaus konferencija pati savaime nėra tikslas, tai veikiau dinamiško ir pažangaus proceso pradžia, leisianti tarptautinei bendruomenei pasitaisyti ir grįžti į kelią, kuriuo einant būtų galima neleisti temperatūrai pakilti daugiau kaip 2 oC. Naujasis pasaulinis susitarimas dėl klimato kaitos Paryžiuje yra būtinybė, tačiau ne mažiau svarbu yra sudaryti sąlygas veiklos vykdytojų veiksmams ir juos skatinti, kad bendromis jėgomis būtų užtikrintas deramas iškilusius uždavinius atitinkantis atsakas. |
| --- | --- |

20.

Klimato atšilimas yra vienas didžiausių iššūkių žmonijai tvaraus vystymosi, sveikatos ir pasaulio ekonomikos požiūriu. Paryžiaus konferencija pati savaime nėra tikslas, tai veikiau dinamiško ir pažangaus proceso pradžia, leisianti tarptautinei bendruomenei pasitaisyti ir grįžti į kelią, kuriuo einant būtų galima neleisti temperatūrai pakilti daugiau kaip 2 oC. Naujasis pasaulinis susitarimas dėl klimato kaitos Paryžiuje yra būtinybė, tačiau ne mažiau svarbu yra sudaryti sąlygas veiklos vykdytojų veiksmams ir juos skatinti, kad bendromis jėgomis būtų užtikrintas deramas iškilusius uždavinius atitinkantis atsakas.

Briuselis, 2015 m. spalio 14 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  Nuomonė CdR 2691/2014 „2020–2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija“, pranešėja Annabelle Jaeger (FR/PES); nuomonė CdR 5810/2013 dėl žaliosios knygos „2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija“, pranešėja Sirpa Hertell (FI/EPP); rezoliucija CdR 5883/2013 dėl 19-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos „Tarptautinės klimato kaitos įgyvendinimo spartinimas“; nuomonė CdR 3752/2013 „ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“, pranešėjas Neil Swannick (UK/PES).

1

(2)  Nuomonė CdR 2691/2014 „2020–2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija“, pranešėja Annabelle Jaeger (FR/PES).

2

(3)  ES ATLPS, ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (European Union Emission Trading Scheme, EU ETS).

3

European Union Emission Trading Scheme

(4)  Jungtinių Tautų Organizacija.

4

(5)  Sprendimas CBD COP10: X/22 „Subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijos veiksmų planas dėl biologinės įvairovės“ (Plan d’action sur les gouvernements sous-nationaux, les villes et autres autorités locales pour la diversitébiologique) https://www.cbd.int/decision/cop/default.shtml?id=12288.

5

Plan d’action sur les gouvernements sous-nationaux, les villes et autres autorités locales pour la diversitébiologique

(6)  Nevalstybinių subjektų kovos su klimato kaita platforma (angl. Non-State Actor Zone for Climate Action, NAZCA).

6

Non-State Actor Zone for Climate Action

(7)  Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsena, ataskaitų teikimas ir peržiūra (angl. Monitoring, reporting and review, MRV).

7

Monitoring, reporting and review

---

| 17.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 423/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 423/58

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Vandenynų energijos potencialo plėtojimas

(2015/C 423/11)

| Pranešėjas: | Rhodri Glyn THOMAS (UK/EA)
  Rytų Karmardeno ir Dinefwr tarybos narys |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Rhodri Glyn THOMAS (UK/EA)

Rytų Karmardeno ir Dinefwr tarybos narys

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Vandenynų energijos svarba

| 1. | pabrėžia svarbų vandenynų energijos indėlį tenkinant ne tik būsimus Europos Sąjungos, bet ir viso pasaulio energijos poreikius; be to, teigiamai vertina tai, kad vandenynų energija Mėlynojo augimo strategijoje pripažinta viena iš penkių prioritetinių sričių; mano, kad ES turėtų būti svarbi veikėja vandenynų energijos srityje; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia svarbų vandenynų energijos indėlį tenkinant ne tik būsimus Europos Sąjungos, bet ir viso pasaulio energijos poreikius; be to, teigiamai vertina tai, kad vandenynų energija Mėlynojo augimo strategijoje pripažinta viena iš penkių prioritetinių sričių; mano, kad ES turėtų būti svarbi veikėja vandenynų energijos srityje;

| 2. | pažymi, kad vandenynų energija, kaip patikimas ir prognozuojamas atsinaujinančiosios energijos išteklius, gali:






  — | padėti įgyvendinti su klimato kaita ir atsinaujinančiąja energija susijusius ES įsipareigojimus, |
| --- | --- | --- |

2.

pažymi, kad vandenynų energija, kaip patikimas ir prognozuojamas atsinaujinančiosios energijos išteklius, gali:

—

padėti įgyvendinti su klimato kaita ir atsinaujinančiąja energija susijusius ES įsipareigojimus,

| — | prisidėti prie energijos rūšių derinio įvairinimo, |
| --- | --- |

—

prisidėti prie energijos rūšių derinio įvairinimo,

| — | padėti įgyvendinti energetinio saugumo tikslus ir mažinti energijos tiekimo kintamumą, |
| --- | --- |

—

padėti įgyvendinti energetinio saugumo tikslus ir mažinti energijos tiekimo kintamumą,

| — | skatinti darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą, prisidėti prie ES uostų, salų ir pakrančių bendruomenių, kurių dauguma yra atokiuose ES regionuose, veiklos įvairinimo ir atkūrimo, taip pat prie turizmo ir laisvalaikio sektorių bei akvakultūros plėtros (1); |
| --- | --- |

—

skatinti darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą, prisidėti prie ES uostų, salų ir pakrančių bendruomenių, kurių dauguma yra atokiuose ES regionuose, veiklos įvairinimo ir atkūrimo, taip pat prie turizmo ir laisvalaikio sektorių bei akvakultūros plėtros (1);

| — | užtikrinti neišsenkantį intelektinio kapitalo, mokslinių tyrimų, žinių, inovacijų ir įgūdžių ugdymo šaltinį (be kita ko, inžinerijos, bandymų, gamybos, transporto, vandenynų energijos infrastruktūros, uostų infrastruktūros įrengimo, eksploatavimo ir priežiūros srityse), |
| --- | --- |

—

užtikrinti neišsenkantį intelektinio kapitalo, mokslinių tyrimų, žinių, inovacijų ir įgūdžių ugdymo šaltinį (be kita ko, inžinerijos, bandymų, gamybos, transporto, vandenynų energijos infrastruktūros, uostų infrastruktūros įrengimo, eksploatavimo ir priežiūros srityse),

| — | užtikrinti didesnę naudą aplinkai, pavyzdžiui, pakrančių apsaugą nuo potvynių, novatoriškos jūrų ekologijos skatinimą; |
| --- | --- |

—

užtikrinti didesnę naudą aplinkai, pavyzdžiui, pakrančių apsaugą nuo potvynių, novatoriškos jūrų ekologijos skatinimą;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad vandenynų energija apima labai daug skirtingų metodų, todėl ji turi būti vystoma įvairiais lygmenimis ir esant įvairioms sąlygoms. ES galėtų būti sėkminga pasaulinio masto veikėja šioje srityje, atsižvelgiant į jos didelį pakrančių regionų skaičių; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad vandenynų energija apima labai daug skirtingų metodų, todėl ji turi būti vystoma įvairiais lygmenimis ir esant įvairioms sąlygoms. ES galėtų būti sėkminga pasaulinio masto veikėja šioje srityje, atsižvelgiant į jos didelį pakrančių regionų skaičių;

| 4. | pažymi, kad 2010–2050 m. Europos vandenynų energetikos veiksmų plane (EVEVP) apytikriai apskaičiuota, jog:






  — | iki 2050 m. ES galėtų būti sukurta iki 0,5 mln. darbo vietų, o iki 2020 m. šiame sektoriuje tiesiogiai dirbtų 26  000 darbuotojų; |
| --- | --- | --- |

4.

pažymi, kad 2010–2050 m. Europos vandenynų energetikos veiksmų plane (EVEVP) apytikriai apskaičiuota, jog:

—

iki 2050 m. ES galėtų būti sukurta iki 0,5 mln. darbo vietų, o iki 2020 m. šiame sektoriuje tiesiogiai dirbtų 26  000 darbuotojų;

| — | 2050 m. vandenynų energija galėtų patenkinti 10–15 % ES energijos paklausos (siūloma įdiegti 100 GW (2)) ir aprūpinti 115 mln. namų ūkių; |
| --- | --- |

—

2050 m. vandenynų energija galėtų patenkinti 10–15 % ES energijos paklausos (siūloma įdiegti 100 GW (2)) ir aprūpinti 115 mln. namų ūkių;

| — | perėjus prie vandenynų energijos būtų galima gerokai sumažinti išmetamo CO2 kiekį: 2,61 mln. tonų iki 2020 m. ir 136,3 mln. tonų iki 2050 m.; |
| --- | --- |

—

perėjus prie vandenynų energijos būtų galima gerokai sumažinti išmetamo CO2 kiekį: 2,61 mln. tonų iki 2020 m. ir 136,3 mln. tonų iki 2050 m.;

| 5. | pripažįsta, kad didžiausią vandenynų energijos potencialą Europos Sąjungoje turi Atlanto vandenynas, tačiau pabrėžia ir svarbų kitų ES jūrų ir vandens baseinų, įskaitant Šiaurės ir Baltijos jūras, Lamanšo sąsiaurį ir Viduržemio jūrą, indėlį; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta, kad didžiausią vandenynų energijos potencialą Europos Sąjungoje turi Atlanto vandenynas, tačiau pabrėžia ir svarbų kitų ES jūrų ir vandens baseinų, įskaitant Šiaurės ir Baltijos jūras, Lamanšo sąsiaurį ir Viduržemio jūrą, indėlį;

| 6. | pripažįsta švarios vandenyno energijos potencialą, kuris gali būti išnaudojamas daugybėje ES salų; naudojant šią energiją, būtų galima užtikrinti didesnį salų ir periferinių jūrų regionų, įskaitant atokiausius regionus (3), energetinį savarankiškumą, taip pat ir didžiulį socialinio ir ekonominio vystymosi potencialą, šiose bendruomenėse vietos mastu kuriant darbo vietas, įskaitant atsiveriančias galimybes daugeliui mažų ir vidutinio dydžio uostų ES; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta švarios vandenyno energijos potencialą, kuris gali būti išnaudojamas daugybėje ES salų; naudojant šią energiją, būtų galima užtikrinti didesnį salų ir periferinių jūrų regionų, įskaitant atokiausius regionus (3), energetinį savarankiškumą, taip pat ir didžiulį socialinio ir ekonominio vystymosi potencialą, šiose bendruomenėse vietos mastu kuriant darbo vietas, įskaitant atsiveriančias galimybes daugeliui mažų ir vidutinio dydžio uostų ES;

| 7. | pabrėžia, kad vandenynų energetikos sektoriaus plėtojimas yra naudingas visai ES: galimybės investuoti į mokslinius tyrimus, žinias, įgūdžius ir technologinę plėtrą, sudedamųjų dalių gamybą ir eksportą, tiekimo grandinių plėtojimą neapsiriboja vien pakrančių ir salų regionais; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad vandenynų energetikos sektoriaus plėtojimas yra naudingas visai ES: galimybės investuoti į mokslinius tyrimus, žinias, įgūdžius ir technologinę plėtrą, sudedamųjų dalių gamybą ir eksportą, tiekimo grandinių plėtojimą neapsiriboja vien pakrančių ir salų regionais;

| 8. | pabrėžia, jog atsinaujinantiesiems jūrų energijos ištekliams svarbu taikyti visybinį požiūrį. Tam tikros problemos, su kuriomis susiduriama vandenynų energijos srityje, pavyzdžiui, prieiga prie tinklo ir sujungiamumas, taip pat įgūdžių ugdymas, būdingos ir kitiems jūrų energijos ištekliams; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, jog atsinaujinantiesiems jūrų energijos ištekliams svarbu taikyti visybinį požiūrį. Tam tikros problemos, su kuriomis susiduriama vandenynų energijos srityje, pavyzdžiui, prieiga prie tinklo ir sujungiamumas, taip pat įgūdžių ugdymas, būdingos ir kitiems jūrų energijos ištekliams;

| 9. | atkreipia dėmesį į įvairias vandenynų energijos rūšis: potvynio ir atoslūgio lygių skirtumą (pavyzdžiui, potvynių lagūnos), potvynio ir atoslūgio srovių energiją, bangų energiją, druskingumo gradientų energiją ir vandenyno šiluminės energijos konversiją (angl. OTEC) (4); |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į įvairias vandenynų energijos rūšis: potvynio ir atoslūgio lygių skirtumą (pavyzdžiui, potvynių lagūnos), potvynio ir atoslūgio srovių energiją, bangų energiją, druskingumo gradientų energiją ir vandenyno šiluminės energijos konversiją (angl. OTEC) (4);

| 10. | pažymi, kad šių įvairių vandenynų energijos technologijų išplėtojimo lygiai yra nevienodi ir visos jos, išskyrus energijos gamybos iš potvynio ir atoslūgio lygių skirtumo technologiją, nėra pažengusios toliau mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros etapo; tai daugiausia mažos apimties bandomieji projektai, nėra nė vieno veikiančio komercinio masto komplekso ir dar nėra sutarimo, kurie technologiniai įrenginiai yra tinkamiausi; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad šių įvairių vandenynų energijos technologijų išplėtojimo lygiai yra nevienodi ir visos jos, išskyrus energijos gamybos iš potvynio ir atoslūgio lygių skirtumo technologiją, nėra pažengusios toliau mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros etapo; tai daugiausia mažos apimties bandomieji projektai, nėra nė vieno veikiančio komercinio masto komplekso ir dar nėra sutarimo, kurie technologiniai įrenginiai yra tinkamiausi;

| 11. | tačiau pabrėžia, kad potvynio ir atoslūgio srovių ir bangų energijos keitikliai sulaukia vis didesnio komercinio susidomėjimo ir vidutinės trukmės bei ilguoju laikotarpiu gali įgyti vis didesnę svarbą, nes jie energiją gali gaminti įvairiausiose vietovėse; |
| --- | --- |

11.

tačiau pabrėžia, kad potvynio ir atoslūgio srovių ir bangų energijos keitikliai sulaukia vis didesnio komercinio susidomėjimo ir vidutinės trukmės bei ilguoju laikotarpiu gali įgyti vis didesnę svarbą, nes jie energiją gali gaminti įvairiausiose vietovėse;

ES ir jos regionai priešakyje... ar ilgam?

| 12. | pažymi, kad plėtodama šį sektorių ES šiuo metu pirmauja pasaulyje: čia įgyvendinama daugybė mažos apimties demonstracinių ir mokslinių tyrimų projektų, vandenynų energetikos sektoriuje veikia daugiau kaip 500 įmonių ir sutelkta daugiau kaip 50 % visame pasaulyje vykdomos potvynių ir atoslūgių energijos srities veiklos; be to, jau galutinai įforminti tam tikrų projektų finansiniai aspektai (5); |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad plėtodama šį sektorių ES šiuo metu pirmauja pasaulyje: čia įgyvendinama daugybė mažos apimties demonstracinių ir mokslinių tyrimų projektų, vandenynų energetikos sektoriuje veikia daugiau kaip 500 įmonių ir sutelkta daugiau kaip 50 % visame pasaulyje vykdomos potvynių ir atoslūgių energijos srities veiklos; be to, jau galutinai įforminti tam tikrų projektų finansiniai aspektai (5);

| 13. | pripažįsta, kad daugeliu atvejų vandenynų ir jūrų energijos plėtojimo iniciatyvos kyla valstybių narių teritorinių vienetų lygmeniu, pavyzdžiui, Kornvalyje, Bretanėje, Akvitanijoje, Luaros krašte, Žemutinėje Normandijoje, Baskų krašte, Kantabrijoje, Galisijoje, Škotijoje, Velse, Flandrijoje, Vestra Jotalando regione ir kt.; |
| --- | --- |

13.

pripažįsta, kad daugeliu atvejų vandenynų ir jūrų energijos plėtojimo iniciatyvos kyla valstybių narių teritorinių vienetų lygmeniu, pavyzdžiui, Kornvalyje, Bretanėje, Akvitanijoje, Luaros krašte, Žemutinėje Normandijoje, Baskų krašte, Kantabrijoje, Galisijoje, Škotijoje, Velse, Flandrijoje, Vestra Jotalando regione ir kt.;

| 14. | vis dėlto pažymi, kad nepaisant pramonės susidomėjimo ir įvairių tarptautinių bendrovių bei energijos tiekimo įmonių dalyvavimo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veikloje, investicijos į šį sektorių savo mastu iki šiol neprilygsta kitiems atsinaujinančiųjų išteklių sektoriams, o 2020 m. numatyti diegimo tikslai nėra įgyvendinami; |
| --- | --- |

14.

vis dėlto pažymi, kad nepaisant pramonės susidomėjimo ir įvairių tarptautinių bendrovių bei energijos tiekimo įmonių dalyvavimo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veikloje, investicijos į šį sektorių savo mastu iki šiol neprilygsta kitiems atsinaujinančiųjų išteklių sektoriams, o 2020 m. numatyti diegimo tikslai nėra įgyvendinami;

| 15. | pripažįsta, kad nesiimdama pakankamai veiksmų ES gali netekti pasaulio lyderės vaidmens; |
| --- | --- |

15.

pripažįsta, kad nesiimdama pakankamai veiksmų ES gali netekti pasaulio lyderės vaidmens;

Vandenynų energijos plėtojimo iššūkiai

| 16. | atkreipia dėmesį į keletą sektoriaus augimui kylančių tarpusavyje susijusių kliūčių, kurias reikia įveikti. Tai:






  — | technologinės kliūtys, |
| --- | --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į keletą sektoriaus augimui kylančių tarpusavyje susijusių kliūčių, kurias reikia įveikti. Tai:

—

technologinės kliūtys,

| — | finansinės kliūtys, |
| --- | --- |

—

finansinės kliūtys,

| — | administracines ir valdymo kliūtys (įskaitant sutikimo ir planavimo klausimus, duomenų prieinamumą ir galimybę su jais susipažinti), |
| --- | --- |

—

administracines ir valdymo kliūtys (įskaitant sutikimo ir planavimo klausimus, duomenų prieinamumą ir galimybę su jais susipažinti),

| — | su tinklu susijusios problemos (sujungiamumas), |
| --- | --- |

—

su tinklu susijusios problemos (sujungiamumas),

| — | poveikis aplinkai. |
| --- | --- |

—

poveikis aplinkai.

| 17. | pabrėžia, kad visas šias problemas reikia šalinti bendrai, tačiau itin skubiai reikia spręsti technologinius ir finansinius klausimus, nes be koncepcijos pagrįstumo įrodymų ir patikimų technologijų šis sektorius susidurs su sunkumais, kliudančiais siekti esminių pokyčių ir įrodyti, kad jis yra perspektyvus; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad visas šias problemas reikia šalinti bendrai, tačiau itin skubiai reikia spręsti technologinius ir finansinius klausimus, nes be koncepcijos pagrįstumo įrodymų ir patikimų technologijų šis sektorius susidurs su sunkumais, kliudančiais siekti esminių pokyčių ir įrodyti, kad jis yra perspektyvus;

| 18. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad ankstyvas didžiosios dalies vandenynų energijos technologijų plėtojimo etapas, kuriam būdingos didelės bandymų vandenyne ir jūroje sąnaudos (ypač atšiauriomis ir neprognozuojamomis sąlygomis), yra pagrindinė kliūtis didelėms investicijoms ir varžo technologinės plėtros pažangą; ši problema itin aktuali privatiems investuotojams, nes koncepcijos pagrįstumo įrodymas ir technologijų išplečiamumas yra pagrindiniai veiksniai, lemiantys galimybes gauti finansavimą ir mažinti vieneto įkainius; |
| --- | --- |

18.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad ankstyvas didžiosios dalies vandenynų energijos technologijų plėtojimo etapas, kuriam būdingos didelės bandymų vandenyne ir jūroje sąnaudos (ypač atšiauriomis ir neprognozuojamomis sąlygomis), yra pagrindinė kliūtis didelėms investicijoms ir varžo technologinės plėtros pažangą; ši problema itin aktuali privatiems investuotojams, nes koncepcijos pagrįstumo įrodymas ir technologijų išplečiamumas yra pagrindiniai veiksniai, lemiantys galimybes gauti finansavimą ir mažinti vieneto įkainius;

| 19. | primena Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje ir neseniai parengtoje savo nuomonėje šia tema (6) išdėstytų aplinkosaugos klausimų svarbą; pritaria, kad reikia toliau vykdyti mokslinius tyrimus ir diegti inovacijas siekiant rasti tvarius vandenynų energijos bandymų ir technologijų diegimo sprendimus, kadangi energijos (triukšmo, šviesos, šilumos ir radiacijos) patekimas į jūrą turi poveikio jūros aplinkai ir jūrų ekosistemoms; |
| --- | --- |

19.

primena Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje ir neseniai parengtoje savo nuomonėje šia tema (6) išdėstytų aplinkosaugos klausimų svarbą; pritaria, kad reikia toliau vykdyti mokslinius tyrimus ir diegti inovacijas siekiant rasti tvarius vandenynų energijos bandymų ir technologijų diegimo sprendimus, kadangi energijos (triukšmo, šviesos, šilumos ir radiacijos) patekimas į jūrą turi poveikio jūros aplinkai ir jūrų ekosistemoms;

| 20. | ragina pasimokyti iš vėjo ir jūrų vėjo energijos sektorių, visų pirma įmonėms bendradarbiauti su mokslinių tyrimų institutais siekiant išvengti darbų ir finansavimo dubliavimosi, taip pat skatinti standartizavimą šiame sektoriuje, nes tai būtina sąnaudų konkurencingumui didinti; |
| --- | --- |

20.

ragina pasimokyti iš vėjo ir jūrų vėjo energijos sektorių, visų pirma įmonėms bendradarbiauti su mokslinių tyrimų institutais siekiant išvengti darbų ir finansavimo dubliavimosi, taip pat skatinti standartizavimą šiame sektoriuje, nes tai būtina sąnaudų konkurencingumui didinti;

ES lygmens veiksmai ir geresnis koordinavimas ir bendradarbiavimas

| 21. | tvirtina, kad, atsižvelgiant į vandenynų energetikos sektoriaus potencialui išnaudoti reikalingų investicijų mastą, labai svarbu koordinuoti veiksmus, kurių imamasi įvairiais ES valdymo lygmenimis, todėl ragina Europos Komisiją surengti konferenciją su Europos investicijų banku, Europos Parlamentu ir kitomis ES institucijomis, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, vietos ir regionų valdžios institucijomis, mokslinių tyrimų institutais ir universitetais, nevyriausybinėmis organizacijomis, šiuo besiformuojančiu sektoriumi ir galimais investuotojais; |
| --- | --- |

21.

tvirtina, kad, atsižvelgiant į vandenynų energetikos sektoriaus potencialui išnaudoti reikalingų investicijų mastą, labai svarbu koordinuoti veiksmus, kurių imamasi įvairiais ES valdymo lygmenimis, todėl ragina Europos Komisiją surengti konferenciją su Europos investicijų banku, Europos Parlamentu ir kitomis ES institucijomis, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, vietos ir regionų valdžios institucijomis, mokslinių tyrimų institutais ir universitetais, nevyriausybinėmis organizacijomis, šiuo besiformuojančiu sektoriumi ir galimais investuotojais;

| 22. | palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą sukurti Vandenynų energijos forumą, kuriam būtų pavesta paskelbti vandenynų energetikos veiksmų planą, kuriuo remiantis būtų plėtojamas šis sektorius, ir šia savo nuomone siekia užtikrinti, kad rengiant veiksmų planą būtų tinkamai atsižvelgta į tvirtą vietos ir regionų matmenį vystant šį besiformuojantį pramonės sektorių; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą sukurti Vandenynų energijos forumą, kuriam būtų pavesta paskelbti vandenynų energetikos veiksmų planą, kuriuo remiantis būtų plėtojamas šis sektorius, ir šia savo nuomone siekia užtikrinti, kad rengiant veiksmų planą būtų tinkamai atsižvelgta į tvirtą vietos ir regionų matmenį vystant šį besiformuojantį pramonės sektorių;

| 23. | ragina Europos Komisiją Vandenynų energijos forumą paversti sektoriaus platforma, kuri padėtų skatinti vandenynų energetikos veiksmų plane nustatytų pagrindinių veiksmų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

23.

ragina Europos Komisiją Vandenynų energijos forumą paversti sektoriaus platforma, kuri padėtų skatinti vandenynų energetikos veiksmų plane nustatytų pagrindinių veiksmų įgyvendinimą;

| 24. | ragina ES lygmeniu nustatyti vandenynų energijos tikslus ir taip aiškiai įvardyti savo ketinimus, kad investuotojai būtų užtikrinti dėl ilgalaikių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

24.

ragina ES lygmeniu nustatyti vandenynų energijos tikslus ir taip aiškiai įvardyti savo ketinimus, kad investuotojai būtų užtikrinti dėl ilgalaikių įsipareigojimų;

| 25. | pabrėžia, jog visai su jūromis ir vandenynais susijusiai veiklai turi būti taikomas darnus požiūris; teigia, kad vandenynų energetikos sektoriaus plėtojimas galėtų paskatinti sukurti ES jūrų pramonės politiką; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, jog visai su jūromis ir vandenynais susijusiai veiklai turi būti taikomas darnus požiūris; teigia, kad vandenynų energetikos sektoriaus plėtojimas galėtų paskatinti sukurti ES jūrų pramonės politiką;

| 26. | palankiai vertina Airijoje ir Portugalijoje sukurtą nacionalinę jūrų ir vandenynų energijos strategiją; teigiamai vertina aštuonių valstybių narių, t. y. Jungtinės Karalystės, Airijos, Prancūzijos, Portugalijos, Ispanijos, Suomijos, Italijos ir Nyderlandų sprendimą įtraukti vandenynų energiją į savo nacionalinius atsinaujinančiųjų išteklių energijos veiksmų planus, taip pat iniciatyvas, kurių imamasi kitose valstybėse narėse, pavyzdžiui, Danijoje ir Švedijoje; |
| --- | --- |

26.

palankiai vertina Airijoje ir Portugalijoje sukurtą nacionalinę jūrų ir vandenynų energijos strategiją; teigiamai vertina aštuonių valstybių narių, t. y. Jungtinės Karalystės, Airijos, Prancūzijos, Portugalijos, Ispanijos, Suomijos, Italijos ir Nyderlandų sprendimą įtraukti vandenynų energiją į savo nacionalinius atsinaujinančiųjų išteklių energijos veiksmų planus, taip pat iniciatyvas, kurių imamasi kitose valstybėse narėse, pavyzdžiui, Danijoje ir Švedijoje;

| 27. | ragina valstybes nares strategiškai ir politiškai vadovauti šio sektoriaus plėtojimui ir aktyviau remti savo teritorijoje įgyvendinamus mokslinių tyrimų ir demonstracinius projektus; taip pat pabrėžia, kad valstybės narės turi parengti stabilias reglamentavimo sistemas ir ekonomiškai efektyvias subsidijavimo schemas, kad atsinaujinantieji energijos ištekliai pritrauktų ilgalaikių tikslų turinčių investuotojų; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares strategiškai ir politiškai vadovauti šio sektoriaus plėtojimui ir aktyviau remti savo teritorijoje įgyvendinamus mokslinių tyrimų ir demonstracinius projektus; taip pat pabrėžia, kad valstybės narės turi parengti stabilias reglamentavimo sistemas ir ekonomiškai efektyvias subsidijavimo schemas, kad atsinaujinantieji energijos ištekliai pritrauktų ilgalaikių tikslų turinčių investuotojų;

| 28. | pakartotinai ragina sukurti specialią mėlynosios ekonomikos žinių ir inovacijų bendriją (7), nes įgūdžių ugdymas ir jūrų mokslinių tyrimų idėjų perdavimas privačiajam sektoriui yra ypatingai svarbūs vandenynų energijai plėtoti; |
| --- | --- |

28.

pakartotinai ragina sukurti specialią mėlynosios ekonomikos žinių ir inovacijų bendriją (7), nes įgūdžių ugdymas ir jūrų mokslinių tyrimų idėjų perdavimas privačiajam sektoriui yra ypatingai svarbūs vandenynų energijai plėtoti;

| 29. | pabrėžia būtinybę pasinaudoti esamomis sėkmingomis iniciatyvomis ir bendradarbiavimo projektais (8), visapusiškai naudotis žiniomis, sukauptomis įgyvendinant Strateginį energetikos technologijų (SET) planą ir jo mokslinių tyrimų ramstį, Europos energijos gamybos mokslinių tyrimų sąjungą, t. y. pasirūpinti, kad kuriant vietos ir regionų energetikos strategiją prisidėtų ir SET plano, Pažangiųjų miestų iniciatyvos ir programos „Horizontas 2020“ dalyviai; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia būtinybę pasinaudoti esamomis sėkmingomis iniciatyvomis ir bendradarbiavimo projektais (8), visapusiškai naudotis žiniomis, sukauptomis įgyvendinant Strateginį energetikos technologijų (SET) planą ir jo mokslinių tyrimų ramstį, Europos energijos gamybos mokslinių tyrimų sąjungą, t. y. pasirūpinti, kad kuriant vietos ir regionų energetikos strategiją prisidėtų ir SET plano, Pažangiųjų miestų iniciatyvos ir programos „Horizontas 2020“ dalyviai;

| 30. | todėl palankiai vertina tai, kad į „Horizontas 2020“ 2016–2017 m. darbo programos skyrius „Mėlynasis augimas“ ir „Mažo anglies dioksido kiekio energija“ (LCE) (LCE 15 „Scaling up in the ocean energy sector to arrays“ (Vandenynų energijos sektoriaus jungimas į didesnes struktūras) ir LCE 16 „2nd generation of design tools for ocean energy devices and arrays development and deployment“ (Antrosios kartos kūrimo priemonės vandenynų energijos struktūrų ir mechanizmų plėtrai ir naudojimui)) įtraukti du atskiri raginimai, susiję su vandenynų energijos sektoriumi; |
| --- | --- |

30.

todėl palankiai vertina tai, kad į „Horizontas 2020“ 2016–2017 m. darbo programos skyrius „Mėlynasis augimas“ ir „Mažo anglies dioksido kiekio energija“ (LCE) (LCE 15 „Scaling up in the ocean energy sector to arrays“ (Vandenynų energijos sektoriaus jungimas į didesnes struktūras) ir LCE 16 „2nd generation of design tools for ocean energy devices and arrays development and deployment“ (Antrosios kartos kūrimo priemonės vandenynų energijos struktūrų ir mechanizmų plėtrai ir naudojimui)) įtraukti du atskiri raginimai, susiję su vandenynų energijos sektoriumi;

| 31. | atkreipia dėmesį į būtinybę organizuoti profesinį mokymą, skirtą ugdyti įgūdžius, reikalingus vandenyno elektrinėms įrengti bei prižiūrėti, šiuo metu sutelktus naftos ir dujų įmonėse, ir skatinti sektorius dalytis žiniomis ir mokytis vieniems iš kitų; |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į būtinybę organizuoti profesinį mokymą, skirtą ugdyti įgūdžius, reikalingus vandenyno elektrinėms įrengti bei prižiūrėti, šiuo metu sutelktus naftos ir dujų įmonėse, ir skatinti sektorius dalytis žiniomis ir mokytis vieniems iš kitų;

Valstybės pagalba

| 32. | palankiai vertina 2015 m. balandžio mėn. duotą leidimą suteikti valstybės pagalbą Portugalijos schemai dėl paramos demonstraciniams projektams (50 MW įrengtosios galios), pagal kuriuos gaminama atsinaujinančioji energija iš vandenyno išteklių (bangų energija, potvynio ir atoslūgio srovių energija) ir kuriamos novatoriškos jūros vėjo energijos technologijos; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina 2015 m. balandžio mėn. duotą leidimą suteikti valstybės pagalbą Portugalijos schemai dėl paramos demonstraciniams projektams (50 MW įrengtosios galios), pagal kuriuos gaminama atsinaujinančioji energija iš vandenyno išteklių (bangų energija, potvynio ir atoslūgio srovių energija) ir kuriamos novatoriškos jūros vėjo energijos technologijos;

| 33. | pažymi, jog daugelis suinteresuotųjų subjektų mano, kad 2014 m. valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairės yra pakankamai lanksčios demonstraciniams projektams šioje srityje remti; |
| --- | --- |

33.

pažymi, jog daugelis suinteresuotųjų subjektų mano, kad 2014 m. valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairės yra pakankamai lanksčios demonstraciniams projektams šioje srityje remti;

| 34. | ragina valstybės pagalbos ekspertus, bendradarbiaujant su Vandenynų energijos forumu, atlikti tolesnę techninę analizę ir užtikrinti, kad valstybės pagalbos sistemoje būtų atsižvelgiama į ypatingas problemas, su kuriomis susiduria šis sektorius, ir būtų sudaromos sąlygos didelėms viešosioms investicijoms, pavyzdžiui, į tinklo infrastruktūrą ir didelius ikikomercinio bandomojo etapo projektus; |
| --- | --- |

34.

ragina valstybės pagalbos ekspertus, bendradarbiaujant su Vandenynų energijos forumu, atlikti tolesnę techninę analizę ir užtikrinti, kad valstybės pagalbos sistemoje būtų atsižvelgiama į ypatingas problemas, su kuriomis susiduria šis sektorius, ir būtų sudaromos sąlygos didelėms viešosioms investicijoms, pavyzdžiui, į tinklo infrastruktūrą ir didelius ikikomercinio bandomojo etapo projektus;

Atlanto makroregionas

| 35. | ragina būsimas ES finansavimo programas, kuriomis remiamas teritorinis bendradarbiavimas, įskaitant Tarptautinę Atlanto vandenyno regiono programą, perorientuoti į vandenynų energijos plėtojimo rėmimą; |
| --- | --- |

35.

ragina būsimas ES finansavimo programas, kuriomis remiamas teritorinis bendradarbiavimas, įskaitant Tarptautinę Atlanto vandenyno regiono programą, perorientuoti į vandenynų energijos plėtojimo rėmimą;

| 36. | rekomenduoja nuodugniai apsvarstyti galimybę sukurti Atlanto makroregioną, kuriame daugiausia dėmesio būtų skiriama vandenynų energijos plėtojimui; toks požiūris penkioms šio regiono valstybėms narėms bei šalims ir (arba) regionams parodytų aiškią bendradarbiavimo kryptį ir galbūt paskatintų sukurti nuoseklią Atlanto makroregiono jūrų pramonės strategiją, kuri būtų orientuota į atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir sujungiamumą; |
| --- | --- |

36.

rekomenduoja nuodugniai apsvarstyti galimybę sukurti Atlanto makroregioną, kuriame daugiausia dėmesio būtų skiriama vandenynų energijos plėtojimui; toks požiūris penkioms šio regiono valstybėms narėms bei šalims ir (arba) regionams parodytų aiškią bendradarbiavimo kryptį ir galbūt paskatintų sukurti nuoseklią Atlanto makroregiono jūrų pramonės strategiją, kuri būtų orientuota į atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir sujungiamumą;

| 37. | rekomenduoja visiems skirtingiems jūrų baseinams parengti tinkamas ir specialiai pritaikytas strategijas ir technologijas, kad esamą patirtį ir plėtojamas pažangias technologijas būtų galima panaudoti mažesnį ar kitokį jūrų energijos potencialą turinčiuose regionuose; |
| --- | --- |

37.

rekomenduoja visiems skirtingiems jūrų baseinams parengti tinkamas ir specialiai pritaikytas strategijas ir technologijas, kad esamą patirtį ir plėtojamas pažangias technologijas būtų galima panaudoti mažesnį ar kitokį jūrų energijos potencialą turinčiuose regionuose;

| 38. | palankiai vertina Komisijos komunikatą C(2015) 6317 „Europos strateginis energetikos technologijų planas (SET)“, visų pirma nuorodas į regioninio bendradarbiavimo vandenynų energijos klausimais stiprinimą Atlanto vandenyno pakrantėse siekiant dar labiau sumažinti išlaidas šioje srityje; |
| --- | --- |

38.

palankiai vertina Komisijos komunikatą C(2015) 6317 „Europos strateginis energetikos technologijų planas (SET)“, visų pirma nuorodas į regioninio bendradarbiavimo vandenynų energijos klausimais stiprinimą Atlanto vandenyno pakrantėse siekiant dar labiau sumažinti išlaidas šioje srityje;

Finansinių problemų sprendimas

| 39. | teigia, kad vandenynų energijai plėtoti labai svarbi didelė viešoji parama, įskaitant paramą, teikiamą novatoriškos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės būdu; |
| --- | --- |

39.

teigia, kad vandenynų energijai plėtoti labai svarbi didelė viešoji parama, įskaitant paramą, teikiamą novatoriškos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės būdu;

| 40. | pripažįsta svarbų esamų EIB paramos mechanizmų vaidmenį (9), tačiau pabrėžia ir būtinybę ES lygmeniu kurti naujas ir novatoriškas priemones, kuriomis būtų sudaromos palankesnės sąlygos remti investicijas į „rizikingesnes“ novatoriškas energijos technologijas, ypač investicijas į vandenynų energijos technologijų diegimą; |
| --- | --- |

40.

pripažįsta svarbų esamų EIB paramos mechanizmų vaidmenį (9), tačiau pabrėžia ir būtinybę ES lygmeniu kurti naujas ir novatoriškas priemones, kuriomis būtų sudaromos palankesnės sąlygos remti investicijas į „rizikingesnes“ novatoriškas energijos technologijas, ypač investicijas į vandenynų energijos technologijų diegimą;

| 41. | todėl palankiai vertina tai, kad 2015 m. birželio mėn. EIB ir Europos Komisija pradėjo įgyvendinti naujus demonstracinius energetikos projektus „InnovFin“ ir ragina valstybes nares ir vietos bei regionų valdžios institucijas skatinti naudotis šiuo nauju mechanizmu vandenynų energijos projektams remti; |
| --- | --- |

41.

todėl palankiai vertina tai, kad 2015 m. birželio mėn. EIB ir Europos Komisija pradėjo įgyvendinti naujus demonstracinius energetikos projektus „InnovFin“ ir ragina valstybes nares ir vietos bei regionų valdžios institucijas skatinti naudotis šiuo nauju mechanizmu vandenynų energijos projektams remti;

| 42. | pabrėžia, kad svarbu investuoti į jungtis, ypač tarp valstybių narių ir jų regionų, modernizuoti perdavimo infrastruktūrą siekiant didinti jos pajėgumą perduoti iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamą elektros energiją, investuoti į skirstomuosius tinklus, išplėsti tinklus į atokius regionus, taip pat kurti ir diegti išmaniuosius tinklų sprendimus; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad svarbu investuoti į jungtis, ypač tarp valstybių narių ir jų regionų, modernizuoti perdavimo infrastruktūrą siekiant didinti jos pajėgumą perduoti iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamą elektros energiją, investuoti į skirstomuosius tinklus, išplėsti tinklus į atokius regionus, taip pat kurti ir diegti išmaniuosius tinklų sprendimus;

| 43. | ragina EIB ir Europos Komisiją priimant sprendimus dėl naujojo Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) panaudojimo pirmenybę teikti paramai investicijoms į vandenynų energetikos sektorių, be kita ko, vertinant galimybes panaudoti šį fondą tinklų plėtrai ir sujungiamumui remti; |
| --- | --- |

43.

ragina EIB ir Europos Komisiją priimant sprendimus dėl naujojo Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) panaudojimo pirmenybę teikti paramai investicijoms į vandenynų energetikos sektorių, be kita ko, vertinant galimybes panaudoti šį fondą tinklų plėtrai ir sujungiamumui remti;

| 44. | palankiai vertina sprendimą įvairiose pažangiosios specializacijos strategijose skirti daugiau dėmesio atsinaujinančiajai jūrų energijai; teigiamai vertina pradėjusią veikti Europos energetikos pažangiosios specializacijos platformą ir pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad šios priemonės papildytų Vandenynų energijos forumo darbą; |
| --- | --- |

44.

palankiai vertina sprendimą įvairiose pažangiosios specializacijos strategijose skirti daugiau dėmesio atsinaujinančiajai jūrų energijai; teigiamai vertina pradėjusią veikti Europos energetikos pažangiosios specializacijos platformą ir pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad šios priemonės papildytų Vandenynų energijos forumo darbą;

| 45. | palankiai vertina sprendimą investicijų į jūrų energiją prioritetą įtraukti į regioninių veiksmų programas; |
| --- | --- |

45.

palankiai vertina sprendimą investicijų į jūrų energiją prioritetą įtraukti į regioninių veiksmų programas;

| 46. | pabrėžia ES energetikos politikos ir sanglaudos politikos tarpusavio ryšio stiprinimo svarbą ir ragina Europos Komisiją ESI fondų 2014–2020 m. regioninių veiksmų programose pateikti išsamią informaciją apie vandenynų energijai teikiamą prioritetą, taip pat pateikti analizę, kurie regionai savo pažangiosios specializacijos strategijose teikia pirmenybę vandenynų energijai; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia ES energetikos politikos ir sanglaudos politikos tarpusavio ryšio stiprinimo svarbą ir ragina Europos Komisiją ESI fondų 2014–2020 m. regioninių veiksmų programose pateikti išsamią informaciją apie vandenynų energijai teikiamą prioritetą, taip pat pateikti analizę, kurie regionai savo pažangiosios specializacijos strategijose teikia pirmenybę vandenynų energijai;

| 47. | palankiai vertina 2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtą sprendimą atnaujinti programą „NER 300“ ir atkreipia dėmesį į tai, kad nuo šiol reikalavimus atitiks ir mažos apimties projektai (10); |
| --- | --- |

47.

palankiai vertina 2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtą sprendimą atnaujinti programą „NER 300“ ir atkreipia dėmesį į tai, kad nuo šiol reikalavimus atitiks ir mažos apimties projektai (10);

| 48. | ragina nuolat užtikrinti didesnę CO2 išmetimo leidimų kainą ir pagal naująją schemą skirti didesnius finansavimo asignavimus (novatoriškiems) atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams; |
| --- | --- |

48.

ragina nuolat užtikrinti didesnę CO2 išmetimo leidimų kainą ir pagal naująją schemą skirti didesnius finansavimo asignavimus (novatoriškiems) atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams;

| 49. | palankiai vertina tokius projektus kaip vandenynų energetikos ERA-NET, kuriuo siekiama koordinuoti valstybių narių ir regionų agentūrų veiklą moksliniams tyrimams ir inovacijoms šiame sektoriuje remti, ir tikisi, kad pagal programą „Horizontas 2020“ ir kitas programas, pavyzdžiui, „Erasmus+“, bus remiama daug įvairių projektų vandenynų energijos srityje; |
| --- | --- |

49.

palankiai vertina tokius projektus kaip vandenynų energetikos ERA-NET, kuriuo siekiama koordinuoti valstybių narių ir regionų agentūrų veiklą moksliniams tyrimams ir inovacijoms šiame sektoriuje remti, ir tikisi, kad pagal programą „Horizontas 2020“ ir kitas programas, pavyzdžiui, „Erasmus+“, bus remiama daug įvairių projektų vandenynų energijos srityje;

| 50. | pakartotinai ragina didesnį politinį prioritetą suteikti ES, valstybių narių ir subnacionalinių (vietos ir regionų valdžios institucijų) biudžetų (11) sinergijos kūrimui siekiant remti didžiausios europinės svarbos investicijas, pavyzdžiui, investicijas į vandenynų energiją; |
| --- | --- |

50.

pakartotinai ragina didesnį politinį prioritetą suteikti ES, valstybių narių ir subnacionalinių (vietos ir regionų valdžios institucijų) biudžetų (11) sinergijos kūrimui siekiant remti didžiausios europinės svarbos investicijas, pavyzdžiui, investicijas į vandenynų energiją;

Su aplinkos apsauga ir sutikimais susiję klausimai

| 51. | tvirtina, kad vandenynų energetika gali būti plėtojama gerinant natūralią gamtinę aplinką; |
| --- | --- |

51.

tvirtina, kad vandenynų energetika gali būti plėtojama gerinant natūralią gamtinę aplinką;

| 52. | pabrėžia regionų valdžios institucijų, aplinkos apsaugos organizacijų ir kitų NVO dalyvavimo Vandenyno energijos forume ir kitose strateginėse ES lygmens iniciatyvose užtikrinimo svarbą ir ragina valstybes nares, vietos ir regionų valdžios institucijas bei šį sektorių visapusiškai bendradarbiauti su tokiomis organizacijomis, siekiant užtikrinti, kad šis naujasis sektorius būtų plėtojamas tvariai ir darytų kuo mažesnį poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia regionų valdžios institucijų, aplinkos apsaugos organizacijų ir kitų NVO dalyvavimo Vandenyno energijos forume ir kitose strateginėse ES lygmens iniciatyvose užtikrinimo svarbą ir ragina valstybes nares, vietos ir regionų valdžios institucijas bei šį sektorių visapusiškai bendradarbiauti su tokiomis organizacijomis, siekiant užtikrinti, kad šis naujasis sektorius būtų plėtojamas tvariai ir darytų kuo mažesnį poveikį aplinkai;

| 53. | pabrėžia nepaprastai svarbų jūrinių teritorijų planavimo vaidmenį remiant vandenynų (ir jūrų) energetikos sektoriaus plėtrą, nes toks planavimas užtikrina galimybę suburti įvairius vandenynų ir jūrų naudotojus (energetikos, jūrų transporto, akvakultūros, žvejybos, poilsio ir gamtos apsaugos sektorius), kad jie dalyvautų dialoge, keistųsi informacija ir priimtų suderintus sprendimus dėl jūrų erdvių panaudojimo, nes tai padeda išvengti atskirų sektorių tarpusavio konfliktų, kurti sinergiją ir mažinti neigiamą poveikį ekosistemoms; ragina valstybes nares ir rengiant jūrinių teritorijų planus dalyvaujančias vietos bei regionų valdžios institucijas šiame procese planuoti ir vandenynų energijos plėtojimą; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia nepaprastai svarbų jūrinių teritorijų planavimo vaidmenį remiant vandenynų (ir jūrų) energetikos sektoriaus plėtrą, nes toks planavimas užtikrina galimybę suburti įvairius vandenynų ir jūrų naudotojus (energetikos, jūrų transporto, akvakultūros, žvejybos, poilsio ir gamtos apsaugos sektorius), kad jie dalyvautų dialoge, keistųsi informacija ir priimtų suderintus sprendimus dėl jūrų erdvių panaudojimo, nes tai padeda išvengti atskirų sektorių tarpusavio konfliktų, kurti sinergiją ir mažinti neigiamą poveikį ekosistemoms; ragina valstybes nares ir rengiant jūrinių teritorijų planus dalyvaujančias vietos bei regionų valdžios institucijas šiame procese planuoti ir vandenynų energijos plėtojimą;

| 54. | pabrėžia, kad svarbu supaprastinti planavimo ir sutikimo administracines procedūras vietos ir regionų valdžios institucijų bei nacionaliniu lygmeniu ir atkreipia dėmesį į šioje srityje pripažintą Škotijos gerąją praktiką – jūrų planavimo, aplinkos mokslinių tyrimų ir strateginės stebėsenos sektorių programas, vieno langelio principu veikiančią sutikimo įstaigą ir konsultavimą dėl sutikimo; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad svarbu supaprastinti planavimo ir sutikimo administracines procedūras vietos ir regionų valdžios institucijų bei nacionaliniu lygmeniu ir atkreipia dėmesį į šioje srityje pripažintą Škotijos gerąją praktiką – jūrų planavimo, aplinkos mokslinių tyrimų ir strateginės stebėsenos sektorių programas, vieno langelio principu veikiančią sutikimo įstaigą ir konsultavimą dėl sutikimo;

| 55. | atkreipia dėmesį į galimybės susipažinti su duomenimis ir dalytis informacija svarbą, kad būtų vengiama dubliavimo, mažinamos veiklos pradėjimo sąnaudos ir platesnei visuomenei būtų padedama suprasti, kas yra jūrų aplinka ir koks galimas plėtojamų projektų poveikis jūrų ekosistemoms; |
| --- | --- |

55.

atkreipia dėmesį į galimybės susipažinti su duomenimis ir dalytis informacija svarbą, kad būtų vengiama dubliavimo, mažinamos veiklos pradėjimo sąnaudos ir platesnei visuomenei būtų padedama suprasti, kas yra jūrų aplinka ir koks galimas plėtojamų projektų poveikis jūrų ekosistemoms;

| 56. | pabrėžia supratimo apie jūrų aplinką ir ekologiją bei jų stebėsenos ir mokslinių tyrimų svarbą siekiant sukaupti išsamesnį nei dabartinis duomenų rinkinį (be kita ko, atliekant išsamius poveikio aplinkai tyrimus, taikant ekosistema pagrįstą metodą šių regionų biologinei įvairovei įvertinti) ir kiekybiškai įvertinti galimą įrenginių poveikį jūrų aplinkai; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia supratimo apie jūrų aplinką ir ekologiją bei jų stebėsenos ir mokslinių tyrimų svarbą siekiant sukaupti išsamesnį nei dabartinis duomenų rinkinį (be kita ko, atliekant išsamius poveikio aplinkai tyrimus, taikant ekosistema pagrįstą metodą šių regionų biologinei įvairovei įvertinti) ir kiekybiškai įvertinti galimą įrenginių poveikį jūrų aplinkai;

Sąmoningumas ir komunikacija

| 57. | mano, kad pagrindinis prioritetas siekiant ES piliečių palankumo turėtų būti informacijos apie vandenynų energijos naudą ir potencialą skleidimas; |
| --- | --- |

57.

mano, kad pagrindinis prioritetas siekiant ES piliečių palankumo turėtų būti informacijos apie vandenynų energijos naudą ir potencialą skleidimas;

| 58. | pabrėžia dialogo ir komunikacijos su visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant žvejus, akvakultūros sektorių ir kitus jūrų naudotojus bei jūrininkystės sektoriaus dalyvius, svarbą; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia dialogo ir komunikacijos su visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant žvejus, akvakultūros sektorių ir kitus jūrų naudotojus bei jūrininkystės sektoriaus dalyvius, svarbą;

| 59. | pabrėžia vaidmenį, kurį Europos Komisija ir Regionų komitetas gali atlikti didinant informuotumą apie vandenynų energiją, pavyzdžiui, per Tvarios energijos savaitę, Europos regionų ir miestų savaitę OPEN DAYS, vykdant Merų paktą ir galbūt kuriant naujus projektus. |
| --- | --- |

59.

pabrėžia vaidmenį, kurį Europos Komisija ir Regionų komitetas gali atlikti didinant informuotumą apie vandenynų energiją, pavyzdžiui, per Tvarios energijos savaitę, Europos regionų ir miestų savaitę OPEN DAYS, vykdant Merų paktą ir galbūt kuriant naujus projektus.

Briuselis, 2015 m. spalio 14 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  OL C 62, 2013 3 2, p. 47. Žr., pavyzdžiui, siūlomą Svonsio įlankos potvynių lagūnos projektą.

1

(2)  SI OCEAN projektas.

2

(3)  Vandenynų energijos keitiklių demonstraciniai projektai, pavyzdžiui, Kanarų salose, Reunjone ir Martinikoje.

3

(4)  Šaltinis – asociacija Ocean Energy Europe.

4

Ocean Energy Europe

(5)  Pavyzdžiui, „MeyGen“ projektas.

5

(6)  ENVE-VI-001.

6

(7)  OL C 19, 2015 1 21, p. 24.

7

(8)  Bendros programos, „BPI Oceans“, SI OCEANS, SEAS-ERA, Vandenynų energetikos ERA-NET.

8

(9)  EIB ir ES institucijų bendros programos: 2020 m. Europos energetikos, kovos su klimato kaita ir infrastruktūros fondas, Pasaulinis energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos fondas, Europos energijos vartojimo efektyvumo fondas ir Strateginis energetikos technologijų planas (SET planas).

9

(10)  Pagal programą „NER 300“ remiami aplinkai nekenkiančių anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų ir inovatyvūs atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų demonstraciniai projektai.

10

(11)  OL C 62, 2013 3 2, p. 32.

11

---

| 17.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 423/64 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 423/64

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Energetikos sąjungos dokumentų rinkinys

(2015/C 423/12)

| Pranešėjas: | Pascal MANGIN (FR/EPP), Elzaso regiono tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija.
  COM(2015) 80 final

  ir
  Siekiant elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 % tikslinio rodiklio Europos elektros energijos tinklo atitikties reikalavimams iki 2020 m. užtikrinimas.
  COM(2015) 82 final |

Pranešėjas:

Pascal MANGIN (FR/EPP), Elzaso regiono tarybos narys

Pamatiniai dokumentai:

Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija.

COM(2015) 80 final

ir

Siekiant elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 % tikslinio rodiklio Europos elektros energijos tinklo atitikties reikalavimams iki 2020 m. užtikrinimas.

COM(2015) 82 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS,

Pagrindiniai aspektai

| 1. | pabrėžia, kad siekdamos energetikos sąjungos tikslų valstybės narės, vietos ir regionų valdžios institucijos turi užtikrinti, kad būtų griežtai laikomasi galiojančių teisės aktų, susijusių su vidaus rinka ir su energijos ir klimato politika; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad siekdamos energetikos sąjungos tikslų valstybės narės, vietos ir regionų valdžios institucijos turi užtikrinti, kad būtų griežtai laikomasi galiojančių teisės aktų, susijusių su vidaus rinka ir su energijos ir klimato politika;

| 2. | primena, kad energija yra esminis Europos integracijos elementas (1951 m. Paryžiaus sutartis, 1957 m. kovo 25 d. Euratomo sutartis). Atkreipia dėmesį į galimybę pasirinkti tarp skirtingų energijos šaltinių ir bendrą energijos tiekimo struktūrą (Europos Sąjungos sutarties 194 straipsnį), tačiau pabrėžia, kad reikalingas tvirtesnis koordinavimas ES lygmeniu siekiant užtikrinti tinkamą energijos rinkos veikimą, stiprinti konkurencingumą ir pereiti prie tvaraus ir saugaus energijos tiekimo visoms Europos Sąjungos teritorijoms; |
| --- | --- |

2.

primena, kad energija yra esminis Europos integracijos elementas (1951 m. Paryžiaus sutartis, 1957 m. kovo 25 d. Euratomo sutartis). Atkreipia dėmesį į galimybę pasirinkti tarp skirtingų energijos šaltinių ir bendrą energijos tiekimo struktūrą (Europos Sąjungos sutarties 194 straipsnį), tačiau pabrėžia, kad reikalingas tvirtesnis koordinavimas ES lygmeniu siekiant užtikrinti tinkamą energijos rinkos veikimą, stiprinti konkurencingumą ir pereiti prie tvaraus ir saugaus energijos tiekimo visoms Europos Sąjungos teritorijoms;

| 3. | pažymi, kad, remiantis 2015 m. kovo 20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadomis, energetikos sąjunga turi penkias lygiavertės svarbos dimensijas; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad, remiantis 2015 m. kovo 20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadomis, energetikos sąjunga turi penkias lygiavertės svarbos dimensijas;

| 4. | palankiai vertina tai, kad Komisija priėmė ne teisėkūros procedūra priimtų Energetikos sąjungos dokumentų rinkinį, nes taip iš tikrųjų priartėjama prie geriau integruotos 28 valstybių narių energetikos rinkos ir sistemos, ir kuris leidžia išplėsti diskusijas svarbiausiais aktualiais energetikos politikos klausimais, kuriuos Regionų komitetas jau analizavo atlikdamas politinį darbą, taip pat neseniai priimtose nuomonėse dėl tvarios energijos, visiems įperkamos ir konkurencingomis kainomis parduodamos energijos ir tiekimo saugumo; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina tai, kad Komisija priėmė ne teisėkūros procedūra priimtų Energetikos sąjungos dokumentų rinkinį, nes taip iš tikrųjų priartėjama prie geriau integruotos 28 valstybių narių energetikos rinkos ir sistemos, ir kuris leidžia išplėsti diskusijas svarbiausiais aktualiais energetikos politikos klausimais, kuriuos Regionų komitetas jau analizavo atlikdamas politinį darbą, taip pat neseniai priimtose nuomonėse dėl tvarios energijos, visiems įperkamos ir konkurencingomis kainomis parduodamos energijos ir tiekimo saugumo;

| 5. | prašo Europos Komisiją būsimuose teisės aktų pasiūlymuose dėl energetikos sąjungos laikytis subsidiarumo ir proporcingumo principų; |
| --- | --- |

5.

prašo Europos Komisiją būsimuose teisės aktų pasiūlymuose dėl energetikos sąjungos laikytis subsidiarumo ir proporcingumo principų;

| 6. | primena energijos importo svarbą ES prekybos balansui ir didėjančią ES priklausomybę nuo trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

6.

primena energijos importo svarbą ES prekybos balansui ir didėjančią ES priklausomybę nuo trečiųjų šalių;

| 7. | remdamasis pirmiau pateiktomis pastabomis, ragina imtis reguliavimo iniciatyvų ir įgyvendinti infrastruktūros projektus, kad būtų veiksmingai sprendžiama pernelyg didelės ES valstybių narių priklausomybės nuo atskirų tiekėjų importo problema; |
| --- | --- |

7.

remdamasis pirmiau pateiktomis pastabomis, ragina imtis reguliavimo iniciatyvų ir įgyvendinti infrastruktūros projektus, kad būtų veiksmingai sprendžiama pernelyg didelės ES valstybių narių priklausomybės nuo atskirų tiekėjų importo problema;

| 8. | primena, kad šiuo metu Europos elektros energijos sistema keičiasi. Jos pajėgumai daugiausia yra pertekliniai, nes iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminta elektra į tinklą paduodama kintamu režimu, todėl reikia daugiau balansavimo energijos ir būtina pakeisti kai kurias senas elektrines. Be to, dėl tiekimo saugumo kyla tam tikrų nuogąstavimų, į kuriuos būtina skubiai reaguoti; |
| --- | --- |

8.

primena, kad šiuo metu Europos elektros energijos sistema keičiasi. Jos pajėgumai daugiausia yra pertekliniai, nes iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminta elektra į tinklą paduodama kintamu režimu, todėl reikia daugiau balansavimo energijos ir būtina pakeisti kai kurias senas elektrines. Be to, dėl tiekimo saugumo kyla tam tikrų nuogąstavimų, į kuriuos būtina skubiai reaguoti;

| 9. | pripažįsta, kad padidėjus atsinaujinančiosios energijos gamybai sumažėjo Europos didmeninės rinkos kainos ir įprastinių gamybos priemonių pelningumas, ir dėl to, nors tai ir paradoksalu, kai kuriais atvejais vėl pradėtos eksploatuoti anglimis kūrenamos elektrinės bei atitinkamai padidėjo CO2 išlakų. Pripažįsta, kad viena iš tokios padėties priežasčių yra nepakankamas mechanizmų, kuriais būtų galima skatinti investicijas siekiant, kad ši sistema taptų veiksmingesnė ir tvaresnė, kiekis; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad padidėjus atsinaujinančiosios energijos gamybai sumažėjo Europos didmeninės rinkos kainos ir įprastinių gamybos priemonių pelningumas, ir dėl to, nors tai ir paradoksalu, kai kuriais atvejais vėl pradėtos eksploatuoti anglimis kūrenamos elektrinės bei atitinkamai padidėjo CO2 išlakų. Pripažįsta, kad viena iš tokios padėties priežasčių yra nepakankamas mechanizmų, kuriais būtų galima skatinti investicijas siekiant, kad ši sistema taptų veiksmingesnė ir tvaresnė, kiekis;

| 10. | pateiktuose dokumentuose pasigenda nurodymų, kaip reikėtų spręsti vieną pagrindinių energetikos sistemos pertvarkymo problemų: rasti būdą suderinti ilgalaikes investicijas ir didelį kainų svyravimą, atsirandantį dėl tebevykstančio rinkos atvėrimo. Tai aktualu tiek hidroakumuliacinėms elektrinėms, tiek ir modernioms, labai našioms dujomis varomoms kogeneracinėms ir kombinuoto ciklo (dujų ir vandens garų) jėgainėms; |
| --- | --- |

10.

pateiktuose dokumentuose pasigenda nurodymų, kaip reikėtų spręsti vieną pagrindinių energetikos sistemos pertvarkymo problemų: rasti būdą suderinti ilgalaikes investicijas ir didelį kainų svyravimą, atsirandantį dėl tebevykstančio rinkos atvėrimo. Tai aktualu tiek hidroakumuliacinėms elektrinėms, tiek ir modernioms, labai našioms dujomis varomoms kogeneracinėms ir kombinuoto ciklo (dujų ir vandens garų) jėgainėms;

| 11. | atkreipia dėmesį, kad elektros rinka susiduria su dideliais iššūkiais, didmeninės rinkos kainos nuolat mažėja ir neatspindi visų sąnaudų, kurios būtinos infrastruktūrai kurti ir modernizuoti. Be to, pabrėžia, kad šioje rinkoje reikia remtis skirtingose valstybėse narėse esančiais ištekliais ir infrastruktūra, tačiau kartu atsižvelgti į tai, kad kai kurie subjektai veikia kelete šalių ar net Europos mastu; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį, kad elektros rinka susiduria su dideliais iššūkiais, didmeninės rinkos kainos nuolat mažėja ir neatspindi visų sąnaudų, kurios būtinos infrastruktūrai kurti ir modernizuoti. Be to, pabrėžia, kad šioje rinkoje reikia remtis skirtingose valstybėse narėse esančiais ištekliais ir infrastruktūra, tačiau kartu atsižvelgti į tai, kad kai kurie subjektai veikia kelete šalių ar net Europos mastu;

| 12. | pažymi, kad galutinė elektros kaina Europos piliečiams didėja dėl didelio investicijų poreikio, mokesčių didinimo, atsinaujinančiajai energijai ir kitoms energijos rūšims skirtos paramos ir monopolistinio tarifų nustatymo vartotojui, taip pat dėl užslėptų subsidijų iškastinio kuro energijai ar kitoms neatsinaujinančiosios energijos rūšims; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad galutinė elektros kaina Europos piliečiams didėja dėl didelio investicijų poreikio, mokesčių didinimo, atsinaujinančiajai energijai ir kitoms energijos rūšims skirtos paramos ir monopolistinio tarifų nustatymo vartotojui, taip pat dėl užslėptų subsidijų iškastinio kuro energijai ar kitoms neatsinaujinančiosios energijos rūšims;

| 13. | mano, kad labai svarbu Europos kovos su klimato atšilimu politiką susieti su energetikos politika, ir primena, kad tinkamas anglies dioksido rinkos veikimas, kuris leis nustatyti faktinę CO2 kainą, kartu su padidintu energijos vartojimo efektyvumu ir investicijomis į atsinaujinančiuosius energijos išteklius yra veiksmingiausios priemonės norimoms investicijoms į ekologinę mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką pritraukti; |
| --- | --- |

13.

mano, kad labai svarbu Europos kovos su klimato atšilimu politiką susieti su energetikos politika, ir primena, kad tinkamas anglies dioksido rinkos veikimas, kuris leis nustatyti faktinę CO2 kainą, kartu su padidintu energijos vartojimo efektyvumu ir investicijomis į atsinaujinančiuosius energijos išteklius yra veiksmingiausios priemonės norimoms investicijoms į ekologinę mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką pritraukti;

| 14. | pažymi, jog reikia sustabdyti „prekybą subsidijomis“ visiškai internalizuojant energijos sąnaudas ir mažinant skirtingų paramos sistemų ir subsidijų disbalansą. Prašo Europos Komisiją paskelbti gaires ir rekomendacijas, skirtas įvairioms paramos sistemoms, subsidijoms ir mokesčių lengvatoms suderinti visoje ES; |
| --- | --- |

14.

pažymi, jog reikia sustabdyti „prekybą subsidijomis“ visiškai internalizuojant energijos sąnaudas ir mažinant skirtingų paramos sistemų ir subsidijų disbalansą. Prašo Europos Komisiją paskelbti gaires ir rekomendacijas, skirtas įvairioms paramos sistemoms, subsidijoms ir mokesčių lengvatoms suderinti visoje ES;

| 15. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad visiškai neatsižvelgiama į branduolinės energijos keliamą riziką ir objektyvius trūkumus. Teigiant, kad ES pirmauja „saugiausios pasaulyje branduolinės energijos gamybos srityse“, daroma prielaida į jos saugumą, tačiau nutylima apie branduolinės energijos keliamą pavojų. Be to, teiginys, kad ES turi užtikrinti aukščiausių branduolinių atliekų šalinimo standartų laikymąsi, leidžia daryti prielaidą, kad branduolinių atliekų šalinimas iš tikrųjų yra vykdomas. Tačiau šiuolaikinėmis technologijomis iki šiol įmanoma tik saugoti branduolines atliekas ir tikrasis jų šalinimas nevyksta. Tokiu būdu atliekų tvarkymo problema lieka neišspręsta ir tik atidedama neapibrėžtam laikui; |
| --- | --- |

15.

reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad visiškai neatsižvelgiama į branduolinės energijos keliamą riziką ir objektyvius trūkumus. Teigiant, kad ES pirmauja „saugiausios pasaulyje branduolinės energijos gamybos srityse“, daroma prielaida į jos saugumą, tačiau nutylima apie branduolinės energijos keliamą pavojų. Be to, teiginys, kad ES turi užtikrinti aukščiausių branduolinių atliekų šalinimo standartų laikymąsi, leidžia daryti prielaidą, kad branduolinių atliekų šalinimas iš tikrųjų yra vykdomas. Tačiau šiuolaikinėmis technologijomis iki šiol įmanoma tik saugoti branduolines atliekas ir tikrasis jų šalinimas nevyksta. Tokiu būdu atliekų tvarkymo problema lieka neišspręsta ir tik atidedama neapibrėžtam laikui;

| 16. | apgailestauja, kad pateikiamas labai iškreiptas ir nepagrįstai teigiamas branduolinės energijos vaizdas kritiškai jos neįvertinant. Daugelyje teksto vietų sąvoka „mažaanglė“ vartojama kaip kodinis branduolinės energijos žodis: jei tai pirmiausia reikštų atsinaujinančius energijos šaltinius, būtų vartojama sąvoka „atsinaujinanti mažaanglė energija“. Sudaromas įspūdis, kad branduolinė energija yra būtina priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo priemonė. Toks išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo susiejimas su branduoline energija verčia abejoti pasiūlymu juo labiau, kad pirmiau pateikiama nuoroda į valstybių narių laisvę pasirinkti energijos šaltinius; |
| --- | --- |

16.

apgailestauja, kad pateikiamas labai iškreiptas ir nepagrįstai teigiamas branduolinės energijos vaizdas kritiškai jos neįvertinant. Daugelyje teksto vietų sąvoka „mažaanglė“ vartojama kaip kodinis branduolinės energijos žodis: jei tai pirmiausia reikštų atsinaujinančius energijos šaltinius, būtų vartojama sąvoka „atsinaujinanti mažaanglė energija“. Sudaromas įspūdis, kad branduolinė energija yra būtina priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo priemonė. Toks išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo susiejimas su branduoline energija verčia abejoti pasiūlymu juo labiau, kad pirmiau pateikiama nuoroda į valstybių narių laisvę pasirinkti energijos šaltinius;

| 17. | palankiai vertina pasiūlymą reformuoti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS) ir pabrėžia, kad energetikos sąjunga turi būti kuriama kartu tobulinant šią sistemą, nes blogai veikianti ATLPS suskaidys vidaus rinką ir iškreips vienodų sąlygų principą, o tai lems grįžimą prie nacionalinių priemonių; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina pasiūlymą reformuoti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS) ir pabrėžia, kad energetikos sąjunga turi būti kuriama kartu tobulinant šią sistemą, nes blogai veikianti ATLPS suskaidys vidaus rinką ir iškreips vienodų sąlygų principą, o tai lems grįžimą prie nacionalinių priemonių;

| 18. | mano, kad Europos energetikos politika yra svarbus ES teritorinės sanglaudos svertas, nes ja atsižvelgiama į įvairių teritorijų trūkumus ir pranašumus, o suderinus kiekvienos vietovės stipriuosius ir silpnuosius aspektus, visų padėtis turėtų pagerėti. Visų pirma pabrėžia, kad perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio tvarios energetikos atveria didžiulį vystymosi potencialą daugelyje regionų, ypač menkiau išsivysčiusių, tačiau galinčių turėti daug tvarios energijos išteklių, pavyzdžiui, saulės ar vėjo; |
| --- | --- |

18.

mano, kad Europos energetikos politika yra svarbus ES teritorinės sanglaudos svertas, nes ja atsižvelgiama į įvairių teritorijų trūkumus ir pranašumus, o suderinus kiekvienos vietovės stipriuosius ir silpnuosius aspektus, visų padėtis turėtų pagerėti. Visų pirma pabrėžia, kad perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio tvarios energetikos atveria didžiulį vystymosi potencialą daugelyje regionų, ypač menkiau išsivysčiusių, tačiau galinčių turėti daug tvarios energijos išteklių, pavyzdžiui, saulės ar vėjo;

| 19. | pareiškia, kad norėtų dalyvauti neseniai pradėtose diskusijose dėl energetikos sąjungos kaip institucinis partneris ir savo politinėmis rekomendacijomis prisidėti prie kitų institucijų darbo, visų pirma susijusio su energetikos sąjungos teisės aktais ir valdymu; |
| --- | --- |

19.

pareiškia, kad norėtų dalyvauti neseniai pradėtose diskusijose dėl energetikos sąjungos kaip institucinis partneris ir savo politinėmis rekomendacijomis prisidėti prie kitų institucijų darbo, visų pirma susijusio su energetikos sąjungos teisės aktais ir valdymu;

| 20. | pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą stiprinant energetinį saugumą ir kuriant bendrą energijos rinką Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą stiprinant energetinį saugumą ir kuriant bendrą energijos rinką Europos Sąjungoje;

| 21. | be to, atsižvelgia į energetikos sąjungos dokumentų rinkinyje vietos ir regionų valdžios institucijoms suteikiamą konkretų vaidmenį, susijusį su būtinomis pastangomis pastatų energijos vartojimo efektyvumo srityje, ir palankiai vertina tai, kad Komisija įsipareigojo pagerinti bendrąsias energijos vartojimo efektyvumo projektų, taip pat ir įgyvendinamų vietos bei regionų lygmeniu, finansavimo sąlygas; |
| --- | --- |

21.

be to, atsižvelgia į energetikos sąjungos dokumentų rinkinyje vietos ir regionų valdžios institucijoms suteikiamą konkretų vaidmenį, susijusį su būtinomis pastangomis pastatų energijos vartojimo efektyvumo srityje, ir palankiai vertina tai, kad Komisija įsipareigojo pagerinti bendrąsias energijos vartojimo efektyvumo projektų, taip pat ir įgyvendinamų vietos bei regionų lygmeniu, finansavimo sąlygas;

| 22. | primygtinai ragina labiau įtraukti Komitetą į Komisijos darbus, kuriais konkrečiai siekiama imtis naujos išmaniųjų pastatų finansavimo iniciatyvos, taip pat parengti energijos vartojimo efektyvumo didinimo esamuose pastatuose priemones; |
| --- | --- |

22.

primygtinai ragina labiau įtraukti Komitetą į Komisijos darbus, kuriais konkrečiai siekiama imtis naujos išmaniųjų pastatų finansavimo iniciatyvos, taip pat parengti energijos vartojimo efektyvumo didinimo esamuose pastatuose priemones;

| 23. | vis dėlto apgailestauja, kad svarbiausiose energetikos sąjungos dokumentų rinkinio srityse, kaip antai atsinaujinančioji energija, inovacijos ir technologijos, tiekimo saugumas ir išorės santykiai, nėra minimos vietos valdžios institucijos, ir prašo labiau įtraukti Regionų komitetą bei atsižvelgti į jo politines rekomendacijas Komisijai rengiant naujus energetikos sąjungos dokumentų rinkinyje numatytus teisės aktus; |
| --- | --- |

23.

vis dėlto apgailestauja, kad svarbiausiose energetikos sąjungos dokumentų rinkinio srityse, kaip antai atsinaujinančioji energija, inovacijos ir technologijos, tiekimo saugumas ir išorės santykiai, nėra minimos vietos valdžios institucijos, ir prašo labiau įtraukti Regionų komitetą bei atsižvelgti į jo politines rekomendacijas Komisijai rengiant naujus energetikos sąjungos dokumentų rinkinyje numatytus teisės aktus;

| 24. | pažymi, kad energetikos sąjungos sėkmė bus matuojama pagal jos pridėtinę vertę užtikrinant laisvą energijos srautų tekėjimą, energetinį saugumą, energetikos sektoriaus skaidrumą ir konkurencingas bei prieinamas kainas, kadangi tai yra pagrindas energetikos sektoriaus modernizavimui siekiant plėtoti mažo anglies dioksido kiekio ekonomiką, kuri būtina, kad būtų įgyvendinti klimato kaitos tikslai. Energetinis saugumas, energijos vidaus rinkos sukūrimas ir energetikos sektoriaus infrastruktūros modernizavimas yra kertinės energetikos sąjungos dimensijos, o visi kiti veiksmai, kurių bus imamasi siekiant sukurti sąjungą, turi būti orientuoti į šių svarbiausių dimensijų stiprinimą; |
| --- | --- |

24.

pažymi, kad energetikos sąjungos sėkmė bus matuojama pagal jos pridėtinę vertę užtikrinant laisvą energijos srautų tekėjimą, energetinį saugumą, energetikos sektoriaus skaidrumą ir konkurencingas bei prieinamas kainas, kadangi tai yra pagrindas energetikos sektoriaus modernizavimui siekiant plėtoti mažo anglies dioksido kiekio ekonomiką, kuri būtina, kad būtų įgyvendinti klimato kaitos tikslai. Energetinis saugumas, energijos vidaus rinkos sukūrimas ir energetikos sektoriaus infrastruktūros modernizavimas yra kertinės energetikos sąjungos dimensijos, o visi kiti veiksmai, kurių bus imamasi siekiant sukurti sąjungą, turi būti orientuoti į šių svarbiausių dimensijų stiprinimą;

| 25. | primena visų lygmenų politinės paramos svarbą sėkmingam įvairių sričių Europos politikos įgyvendinimui ir pabrėžia, kad, norint praktiškai įgyvendinti energetikos sąjungos plataus užmojo viziją, reikės aktyvaus Europos institucijų, valstybių narių, nacionalinių parlamentų, vietos ir regionų valdžios institucijų, įmonių ir piliečių dalyvavimo savo lygmeniu ir atsižvelgiant į kiekvieno iš šių subjektų kompetenciją; |
| --- | --- |

25.

primena visų lygmenų politinės paramos svarbą sėkmingam įvairių sričių Europos politikos įgyvendinimui ir pabrėžia, kad, norint praktiškai įgyvendinti energetikos sąjungos plataus užmojo viziją, reikės aktyvaus Europos institucijų, valstybių narių, nacionalinių parlamentų, vietos ir regionų valdžios institucijų, įmonių ir piliečių dalyvavimo savo lygmeniu ir atsižvelgiant į kiekvieno iš šių subjektų kompetenciją;

| 26. | pabrėžia vietos valdžios institucijų, kaip būtinų energetikos sąjungos dalyvių, vaidmenį, visų pirma kalbant apie energijos taupymą miesto ir tarpmiestinio transporto srityje, regionų ryšių strategijas, tarpvalstybinius energetikos infrastruktūros objektus, bendradarbiavimą naujų saugojimo technologijų srityje, viešųjų išmaniųjų ir efektyviai energiją vartojančių pastatų bendrą finansavimą, įstatymų, susijusių su mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika, priėmimą ir BSP fondų panaudojimą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui atsinaujinančiosios energijos srityje. Vietos ir regionų valdžios institucijos kartais yra energijos gamybos infrastruktūros savininkės, taigi savo ruožtu yra ir energijos gamintojos; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia vietos valdžios institucijų, kaip būtinų energetikos sąjungos dalyvių, vaidmenį, visų pirma kalbant apie energijos taupymą miesto ir tarpmiestinio transporto srityje, regionų ryšių strategijas, tarpvalstybinius energetikos infrastruktūros objektus, bendradarbiavimą naujų saugojimo technologijų srityje, viešųjų išmaniųjų ir efektyviai energiją vartojančių pastatų bendrą finansavimą, įstatymų, susijusių su mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika, priėmimą ir BSP fondų panaudojimą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui atsinaujinančiosios energijos srityje. Vietos ir regionų valdžios institucijos kartais yra energijos gamybos infrastruktūros savininkės, taigi savo ruožtu yra ir energijos gamintojos;

| 27. | pabrėžia, kad Merų paktas yra geras vietos valdžios institucijų indėlio įgyvendinant tvarią energetikos politiką pavyzdys. Primena, kad Regionų komitetas tvirtai palaikė šią iniciatyvą ir mano, kad reikia labiau išnaudoti jos, kaip vienos iš galimų priemonių padedančių kurti energetikos sąjungą ir pasiekti ES 2030 m. energetikos tikslus, potencialą. Ragina Komisiją stiprinti savo paramą Merų paktui iki 2030 m. siekiant pritraukti naujus signatarus. Taip pat ragina skatinti vietos ir regionines iniciatyvas, nesusijusias su šiuo paktu, bet padedančias pasiekti reikšmingų rezultatų, pavyzdžiui, EuroCities ir Europos savivaldybių ir regionų taryba; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad Merų paktas yra geras vietos valdžios institucijų indėlio įgyvendinant tvarią energetikos politiką pavyzdys. Primena, kad Regionų komitetas tvirtai palaikė šią iniciatyvą ir mano, kad reikia labiau išnaudoti jos, kaip vienos iš galimų priemonių padedančių kurti energetikos sąjungą ir pasiekti ES 2030 m. energetikos tikslus, potencialą. Ragina Komisiją stiprinti savo paramą Merų paktui iki 2030 m. siekiant pritraukti naujus signatarus. Taip pat ragina skatinti vietos ir regionines iniciatyvas, nesusijusias su šiuo paktu, bet padedančias pasiekti reikšmingų rezultatų, pavyzdžiui, EuroCities ir Europos savivaldybių ir regionų taryba;

Plataus užmojo energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos tikslai iki 2030 m.:

Didinti paramą vietos ir regionų subjektams

| 28. | pažymi, kad reikia stiprinti arba kurti naujas tarptautinės, nacionalinės ir regioninės pagalbos struktūras, skirtas vietos ir regionų energetikos ir klimato politikos veiksmams remti. Tai galima atlikti ne tik įgyvendinant Merų paktą, bet ir kitais veiksmais – vykdant vietos ir regionų valdžios institucijų, valstybių narių, regionų, regioninių energetikos agentūrų ir kitų subjektų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad reikia stiprinti arba kurti naujas tarptautinės, nacionalinės ir regioninės pagalbos struktūras, skirtas vietos ir regionų energetikos ir klimato politikos veiksmams remti. Tai galima atlikti ne tik įgyvendinant Merų paktą, bet ir kitais veiksmais – vykdant vietos ir regionų valdžios institucijų, valstybių narių, regionų, regioninių energetikos agentūrų ir kitų subjektų bendradarbiavimą;

| 29. | pabrėžia, kad regioninis bendradarbiavimas yra vienas iš svarbiausių veiksnių kuriant visiškai funkcionuojančią vieningą ES energijos rinką ir energetikos sąjungą. Regioninį bendradarbiavimą būtina toliau stiprinti ir kelti į aukštesnį lygmenį, ypač tam, kad būtų galima imtis didesnių politinių prioritetų ir būtų galima užtikrinti realų energetikos sąjungos veikimą plėtojant regioninę integraciją; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad regioninis bendradarbiavimas yra vienas iš svarbiausių veiksnių kuriant visiškai funkcionuojančią vieningą ES energijos rinką ir energetikos sąjungą. Regioninį bendradarbiavimą būtina toliau stiprinti ir kelti į aukštesnį lygmenį, ypač tam, kad būtų galima imtis didesnių politinių prioritetų ir būtų galima užtikrinti realų energetikos sąjungos veikimą plėtojant regioninę integraciją;

| 30. | primena, kad ES priemonės neturėtų būti skirtos tik didiesiems miestams, nes maždaug 56 % Europos miestų yra mažo arba vidutinio dydžio, kurių gyventojų skaičius yra nuo 5  000 iki 1 00  000 ir kurie turi svarbų kumuliacinį poveikį; |
| --- | --- |

30.

primena, kad ES priemonės neturėtų būti skirtos tik didiesiems miestams, nes maždaug 56 % Europos miestų yra mažo arba vidutinio dydžio, kurių gyventojų skaičius yra nuo 5  000 iki 1 00  000 ir kurie turi svarbų kumuliacinį poveikį;

| 31. | siūlo šiuo tikslu apsvarstyti galimybę bendradarbiaujant su Merų paktu sukurti ES vietos ir regionų valdžios institucijoms skirtą teritorijų forumą, kurį remtų Regionų komitetas ir į kurį būtų įtrauktas energetikos sąjungos klausimas. Šis forumas galėtų padėti skleisti gerąją patirtį energetikos srityje ir informaciją apie finansavimo galimybes, nustatyti ir skatinti būdus pasiekti visuomenės pritarimą energetikos sistemos pertvarkymo projektams ir užtikrinti jų priimtinumą piliečiams; |
| --- | --- |

31.

siūlo šiuo tikslu apsvarstyti galimybę bendradarbiaujant su Merų paktu sukurti ES vietos ir regionų valdžios institucijoms skirtą teritorijų forumą, kurį remtų Regionų komitetas ir į kurį būtų įtrauktas energetikos sąjungos klausimas. Šis forumas galėtų padėti skleisti gerąją patirtį energetikos srityje ir informaciją apie finansavimo galimybes, nustatyti ir skatinti būdus pasiekti visuomenės pritarimą energetikos sistemos pertvarkymo projektams ir užtikrinti jų priimtinumą piliečiams;

| 32. | mano, kad vietos ir regionų lygmens priemonėmis turėtų būti siekiama įvairinti tiekėjus, žaliavų šaltinius ir tiekimo maršrutus. Todėl labai svarbu ir šiuo lygmeniu įgyvendinti bendros svarbos projektus, visų pirma supaprastinant procedūras, suteikiant leidimus ir pan.; |
| --- | --- |

32.

mano, kad vietos ir regionų lygmens priemonėmis turėtų būti siekiama įvairinti tiekėjus, žaliavų šaltinius ir tiekimo maršrutus. Todėl labai svarbu ir šiuo lygmeniu įgyvendinti bendros svarbos projektus, visų pirma supaprastinant procedūras, suteikiant leidimus ir pan.;

| 33. | reikalauja konsultacijų procese dėl bendros svarbos projektų atsižvelgti į susijusių regionų interesus; |
| --- | --- |

33.

reikalauja konsultacijų procese dėl bendros svarbos projektų atsižvelgti į susijusių regionų interesus;

Atsižvelgti į vietos valdžios institucijų pastangas ir indėlį

| 34. | primena, kad vietos valdžios institucijos dažnai savanoriškai įgyvendina platesnio užmojo tikslus nei nurodytieji Europos Sąjungos teisės aktuose; |
| --- | --- |

34.

primena, kad vietos valdžios institucijos dažnai savanoriškai įgyvendina platesnio užmojo tikslus nei nurodytieji Europos Sąjungos teisės aktuose;

| 35. | pabrėžia, kad reikia kurti savanoriško paklausos sujungimo mechanizmus (bendras pirkimas), ir atkreipia dėmesį į šioje srityje vietos ir regionų lygmeniu jau egzistuojančią geriausią praktiką (bendras energijos šildymui pirkimas); |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad reikia kurti savanoriško paklausos sujungimo mechanizmus (bendras pirkimas), ir atkreipia dėmesį į šioje srityje vietos ir regionų lygmeniu jau egzistuojančią geriausią praktiką (bendras energijos šildymui pirkimas);

| 36. | ragina Komisiją nustatyti šią gerąją patirtį ir ja remtis rengiant su energetikos sąjungos tikslais susijusius teisės aktus; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją nustatyti šią gerąją patirtį ir ja remtis rengiant su energetikos sąjungos tikslais susijusius teisės aktus;

| 37. | siūlo, kad teritorijų forumas, palaikant glaudų bendradarbiavimą su Merų paktu, padėtų Europos Komisijai vykdyti šią užduotį. Jis galėtų kaupti informaciją apie vietos valdžios institucijų įsipareigojimus, juos viešinti ir užtikrinti jų suderinamumą ir nuoseklumą; |
| --- | --- |

37.

siūlo, kad teritorijų forumas, palaikant glaudų bendradarbiavimą su Merų paktu, padėtų Europos Komisijai vykdyti šią užduotį. Jis galėtų kaupti informaciją apie vietos valdžios institucijų įsipareigojimus, juos viešinti ir užtikrinti jų suderinamumą ir nuoseklumą;

Stiprinti ir plėsti Merų pakto veiksmus

| 38. | primena daugiapakopį valdymo principą, kuris buvo sėkmingai taikomas Merų paktui ir kurį reikia stiprinti ir perkelti į kitas energetikos sąjungos veiksmų sritis; |
| --- | --- |

38.

primena daugiapakopį valdymo principą, kuris buvo sėkmingai taikomas Merų paktui ir kurį reikia stiprinti ir perkelti į kitas energetikos sąjungos veiksmų sritis;

| 39. | pažymi, kad Regionų komitetas yra pasirengęs prisidėti prie Merų pakto strategijos apibrėžimo laikotarpiui po 2020 m.; |
| --- | --- |

39.

pažymi, kad Regionų komitetas yra pasirengęs prisidėti prie Merų pakto strategijos apibrėžimo laikotarpiui po 2020 m.;

| 40. | pabrėžia, kad svarbu, jog, nepažeidžiant valstybių narių teisinės sistemos ir būsimų ES teisės aktų, pagrindiniai energetikos sektoriaus partneriai, dalyvaujantys plėtojant ir valdant projektus ir elektros energijos įmones bei užtikrinant jų veiklą vietos ir regionų lygmeniu, įskaitant energetikos agentūras, tinklų operatorius, observatorijas ir bendroves, keistųsi energetikos duomenimis tam, kad būtų galima parengti, įgyvendinti ir stebėti tvarios energijos veiksmų planus (angl. SEAP) ir pagal vietinius energetinius duomenis apskaičiuoti pradinio išmetamųjų teršalų aprašo (angl. BEI) rezultatus; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad svarbu, jog, nepažeidžiant valstybių narių teisinės sistemos ir būsimų ES teisės aktų, pagrindiniai energetikos sektoriaus partneriai, dalyvaujantys plėtojant ir valdant projektus ir elektros energijos įmones bei užtikrinant jų veiklą vietos ir regionų lygmeniu, įskaitant energetikos agentūras, tinklų operatorius, observatorijas ir bendroves, keistųsi energetikos duomenimis tam, kad būtų galima parengti, įgyvendinti ir stebėti tvarios energijos veiksmų planus (angl. SEAP) ir pagal vietinius energetinius duomenis apskaičiuoti pradinio išmetamųjų teršalų aprašo (angl. BEI) rezultatus;

Raginti paversti atokiausius regionus tikromis energetikos sistemos pertvarkymo laboratorijomis

| 41. | pripažįsta ypatingą atokiausių regionų pobūdį: jie dažniausiai nėra sujungti tinklų jungiamosiomis linijomis ir priklauso nuo brangios anglies dioksidą išskiriančios energijos gamybos, nors kartu turi didelį potencialą atsinaujinančiosios energijos plėtojimo srityje; |
| --- | --- |

41.

pripažįsta ypatingą atokiausių regionų pobūdį: jie dažniausiai nėra sujungti tinklų jungiamosiomis linijomis ir priklauso nuo brangios anglies dioksidą išskiriančios energijos gamybos, nors kartu turi didelį potencialą atsinaujinančiosios energijos plėtojimo srityje;

| 42. | ragina Komisiją remti inovatyvius projektus atokiausiuose regionuose, kad jie taptų tikromis energetikos sistemos pertvarkymo laboratorijomis; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją remti inovatyvius projektus atokiausiuose regionuose, kad jie taptų tikromis energetikos sistemos pertvarkymo laboratorijomis;

Energijos vartojimo efektyvumo ir tvarios energijos vietos ir regionų lygmens projektų finansavimas:

Sukurti veiksmingas finansavimo priemones

| 43. | patvirtina, kad teikia pirmenybę bendradarbiavimui su kitomis institucijomis, siekiant gerinti reglamentavimo ir finansines sąlygas, taikomas vietos ir regioninėms investicijoms į tvarią energiją. Pabrėžia EIB sėkmingai praktiškai įgyvendintų iniciatyvų ir tolesnio su finansavimo priemonėmis susijusio bendradarbiavimo svarbą; |
| --- | --- |

43.

patvirtina, kad teikia pirmenybę bendradarbiavimui su kitomis institucijomis, siekiant gerinti reglamentavimo ir finansines sąlygas, taikomas vietos ir regioninėms investicijoms į tvarią energiją. Pabrėžia EIB sėkmingai praktiškai įgyvendintų iniciatyvų ir tolesnio su finansavimo priemonėmis susijusio bendradarbiavimo svarbą;

| 44. | pripažįsta, kad svarbu labiau skatinti finansavimo priemones, konkrečiai skirtas didinti energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiosios energijos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų naudojimą transporto ir statybų sektoriuje, pirmiausia vietos lygmeniu, pavyzdžiui, būsimą Komisijos pažangiojo išmaniųjų pastatų finansavimo iniciatyvą, kurią Regionų komitetas laiko labai svarbia; |
| --- | --- |

44.

pripažįsta, kad svarbu labiau skatinti finansavimo priemones, konkrečiai skirtas didinti energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiosios energijos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų naudojimą transporto ir statybų sektoriuje, pirmiausia vietos lygmeniu, pavyzdžiui, būsimą Komisijos pažangiojo išmaniųjų pastatų finansavimo iniciatyvą, kurią Regionų komitetas laiko labai svarbia;

| 45. | ragina Komisiją nustatyti gerąją praktiką vietos lygmeniu ir ja pasinaudoti siekiant paremti energijos vartojimo efektyvumo pastatuose veiksmus, taip pat kurti novatoriškus ir veiksmingus ERPB, EIB ir kitų ES finansavimo programų mechanizmus jiems finansuoti ir siekti jų tarpusavio sąveikos. Daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ne tik didesniam pastato apvalkalo energetiniam naudingumui, bet tikslui mažinti energijos poreikius diegiant bendras vietos lygmens sistemas, pavyzdžiui, centralizuotas šilumos ir vėsumos tiekimo sistemas; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją nustatyti gerąją praktiką vietos lygmeniu ir ja pasinaudoti siekiant paremti energijos vartojimo efektyvumo pastatuose veiksmus, taip pat kurti novatoriškus ir veiksmingus ERPB, EIB ir kitų ES finansavimo programų mechanizmus jiems finansuoti ir siekti jų tarpusavio sąveikos. Daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ne tik didesniam pastato apvalkalo energetiniam naudingumui, bet tikslui mažinti energijos poreikius diegiant bendras vietos lygmens sistemas, pavyzdžiui, centralizuotas šilumos ir vėsumos tiekimo sistemas;

| 46. | todėl ragina ES fondų ir finansinių priemonių ir EIB lėšomis remti ne tik didelius infrastruktūros projektus, tačiau ir mažesnės apimties projektus atsižvelgiant į jų naudą vietos valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

46.

todėl ragina ES fondų ir finansinių priemonių ir EIB lėšomis remti ne tik didelius infrastruktūros projektus, tačiau ir mažesnės apimties projektus atsižvelgiant į jų naudą vietos valdžios institucijoms;

| 47. | pabrėžia, kad ši politika daugeliu atvejų priklausys nuo privačiųjų lėšų sutelkimo. To siekiant reglamentavimo aplinka turi būti derinama ir užtikrinamas jos patikimumas, kartu ji turi leisti vystytis inovacijoms, siekiant sukurti vartotojams pažangesnę sistemą ir teikti geresnės kokybės bei pigesnes paslaugas; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad ši politika daugeliu atvejų priklausys nuo privačiųjų lėšų sutelkimo. To siekiant reglamentavimo aplinka turi būti derinama ir užtikrinamas jos patikimumas, kartu ji turi leisti vystytis inovacijoms, siekiant sukurti vartotojams pažangesnę sistemą ir teikti geresnės kokybės bei pigesnes paslaugas;

| 48. | apgailestaudamas pastebi, kad įgyvendinus Europos Komisijos planus, viešosioms investicijoms į atsinaujinančiosios energijos gamybą kiltų daug kliūčių. Plataus užmojo tikslas iki 2030 m. iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos energijos dalį ES padidinti mažiausiai 27 % yra praktiškai neįgyvendinamas, jei jis bus remiamas tik rinkos mechanizmais, kurie negalės iškreipti energijos vidaus rinkos, nes iš esmės būtų apribojama tiek valstybių narių, tiek ir regionų ir vietos valdžios institucijų veiksmų laisvė; |
| --- | --- |

48.

apgailestaudamas pastebi, kad įgyvendinus Europos Komisijos planus, viešosioms investicijoms į atsinaujinančiosios energijos gamybą kiltų daug kliūčių. Plataus užmojo tikslas iki 2030 m. iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos energijos dalį ES padidinti mažiausiai 27 % yra praktiškai neįgyvendinamas, jei jis bus remiamas tik rinkos mechanizmais, kurie negalės iškreipti energijos vidaus rinkos, nes iš esmės būtų apribojama tiek valstybių narių, tiek ir regionų ir vietos valdžios institucijų veiksmų laisvė;

| 49. | ragina užtikrinti, kad visose valstybėse narėse ir toliau būtų galima naudoti ir skatinti atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Dėl centralizuoto ES valdymo kai kuriose valstybėse narėse ateityje nebūtų įmanoma toliau remti daugelio atsinaujinančiosios energijos šaltinių ir labai išaugtų tinklų jungiamųjų linijų poreikis. Regioninei atsinaujinančiajai energijai neturi būti sudaromos blogesnės sąlygos; |
| --- | --- |

49.

ragina užtikrinti, kad visose valstybėse narėse ir toliau būtų galima naudoti ir skatinti atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Dėl centralizuoto ES valdymo kai kuriose valstybėse narėse ateityje nebūtų įmanoma toliau remti daugelio atsinaujinančiosios energijos šaltinių ir labai išaugtų tinklų jungiamųjų linijų poreikis. Regioninei atsinaujinančiajai energijai neturi būti sudaromos blogesnės sąlygos;

| 50. | ragina Komisiją užtikrinti, kad dėl naujųjų valstybės pagalbos gairių neatsirastų papildomų išlaidų įgyvendinant vietos ir regionų atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo projektus ar pavyzdines vietos iniciatyvas, susijusias su pažangiaisiais tinklais (smart grids) ir saugojimu, kurie negali atsilaikyti prieš didelių veiklos vykdytojų konkurenciją; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją užtikrinti, kad dėl naujųjų valstybės pagalbos gairių neatsirastų papildomų išlaidų įgyvendinant vietos ir regionų atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo projektus ar pavyzdines vietos iniciatyvas, susijusias su pažangiaisiais tinklais (smart grids) ir saugojimu, kurie negali atsilaikyti prieš didelių veiklos vykdytojų konkurenciją;

Vartotojų vaidmuo energijos vidaus rinkoje

| 51. | palankiai vertina Komisijos komunikatą „Naujų galimybių energijos vartotojams teikiančių priemonių rinkinio įgyvendinimas“, nes jis apima tas sritis, kurias Regionų komitetas savo pastarojo laikotarpio nuomonėse dėl energetikos politikos laiko esminėmis, pavyzdžiui, aktyvus vartotojų įtraukimas į energetikos sistemą. Primena, kad ES lygmeniu būtina svarstyti tokius klausimus kaip energijos nepriteklius ir pažeidžiamų vartotojų apsauga; |
| --- | --- |

51.

palankiai vertina Komisijos komunikatą „Naujų galimybių energijos vartotojams teikiančių priemonių rinkinio įgyvendinimas“, nes jis apima tas sritis, kurias Regionų komitetas savo pastarojo laikotarpio nuomonėse dėl energetikos politikos laiko esminėmis, pavyzdžiui, aktyvus vartotojų įtraukimas į energetikos sistemą. Primena, kad ES lygmeniu būtina svarstyti tokius klausimus kaip energijos nepriteklius ir pažeidžiamų vartotojų apsauga;

Skatinti energijos vartojimo efektyvumą, kad sumažėtų energijos suvartojimas

| 52. | pripažįsta, kad Europos Sąjungos tikslas geriau išnaudoti energijos vartojimo efektyvumo galimybes statybų sektoriuje turi esminę reikšmę. Šioje srityje taikomos priemonės turėtų sumažinti gyventojų sąskaitas už energiją ir kartu sumažinti ES anglies pėdsaką ir priklausomybę nuo energijos importo; |
| --- | --- |

52.

pripažįsta, kad Europos Sąjungos tikslas geriau išnaudoti energijos vartojimo efektyvumo galimybes statybų sektoriuje turi esminę reikšmę. Šioje srityje taikomos priemonės turėtų sumažinti gyventojų sąskaitas už energiją ir kartu sumažinti ES anglies pėdsaką ir priklausomybę nuo energijos importo;

| 53. | primena, kad parama veiksmingam būsto energijos izoliavimui gali būti svarbi priemonė sprendžiant energijos nepritekliaus problemą ir didinant užimtumą vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

53.

primena, kad parama veiksmingam būsto energijos izoliavimui gali būti svarbi priemonė sprendžiant energijos nepritekliaus problemą ir didinant užimtumą vietos lygmeniu;

| 54. | pabrėžia, kad ši politika gali būti visapusiškai veiksminga tik jeigu bus įgyvendinama plačiu mastu; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad ši politika gali būti visapusiškai veiksminga tik jeigu bus įgyvendinama plačiu mastu;

| 55. | primena, kad šios priemonės veiksmingumas priklauso ir nuo plataus užmojo energijos vartojimo efektyvumo tikslų, ir nuo glaudaus vietos valdžios ir gyventojų bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

55.

primena, kad šios priemonės veiksmingumas priklauso ir nuo plataus užmojo energijos vartojimo efektyvumo tikslų, ir nuo glaudaus vietos valdžios ir gyventojų bendradarbiavimo;

Veiksmingas vartotojų apsaugos reguliavimas

| 56. | pabrėžia, kad reguliavimas yra esminis energetikos rinkos veikimo aspektas ir kad kainos signalas yra būtinas siekiant optimaliai lokalizuoti infrastruktūros objektus ir gamybos priemones ir įgyvendinti bendrus veiksmus, kurių tikslas optimizuoti išlaidas energijos vartotojams. Be to, energijos tarifų atskirų sudedamųjų dalių atskleidimas palyginimo tikslais užtikrintų konkurencinių sąlygų skaidrumą; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad reguliavimas yra esminis energetikos rinkos veikimo aspektas ir kad kainos signalas yra būtinas siekiant optimaliai lokalizuoti infrastruktūros objektus ir gamybos priemones ir įgyvendinti bendrus veiksmus, kurių tikslas optimizuoti išlaidas energijos vartotojams. Be to, energijos tarifų atskirų sudedamųjų dalių atskleidimas palyginimo tikslais užtikrintų konkurencinių sąlygų skaidrumą;

| 57. | pažymi, kad žvelgiant iš vartotojų perspektyvos ypač svarbu užtikrinti skaidrų dujų ir elektros rinkos veikimą Europos Sąjungoje. Reikėtų tinkamai pasinaudoti jau sukurtomis priemonėmis šioje srityje, pavyzdžiui, nustatytomis Reglamente dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo. Todėl Regionų komitetas ragina Europos Komisiją nuo 2016 m. Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai (ACER) iš biudžeto skirti reikiamus išteklius šiai užduočiai atlikti; |
| --- | --- |

57.

pažymi, kad žvelgiant iš vartotojų perspektyvos ypač svarbu užtikrinti skaidrų dujų ir elektros rinkos veikimą Europos Sąjungoje. Reikėtų tinkamai pasinaudoti jau sukurtomis priemonėmis šioje srityje, pavyzdžiui, nustatytomis Reglamente dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo. Todėl Regionų komitetas ragina Europos Komisiją nuo 2016 m. Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai (ACER) iš biudžeto skirti reikiamus išteklius šiai užduočiai atlikti;

| 58. | ragina Europos Komisiją įgyvendinant planuojamas teisėkūros iniciatyvas pateikti veiksmingą tarptautinių sutarčių ir prekybos susitarimų ex ante patikrinimo mechanizmą, leidžiantį užtikrinanti, kad šie susitarimai atitinka ES teisę ir ES energetinio saugumo politikos prioritetus; |
| --- | --- |

58.

ragina Europos Komisiją įgyvendinant planuojamas teisėkūros iniciatyvas pateikti veiksmingą tarptautinių sutarčių ir prekybos susitarimų ex ante patikrinimo mechanizmą, leidžiantį užtikrinanti, kad šie susitarimai atitinka ES teisę ir ES energetinio saugumo politikos prioritetus;

| 59. | remdamasis pirmiau pateiktomis pastabomis, pabrėžia, kad būtina stiprinti rinkos skaidrumą atliekant Reglamento dėl dujų tiekimo saugumo peržiūrą; |
| --- | --- |

59.

remdamasis pirmiau pateiktomis pastabomis, pabrėžia, kad būtina stiprinti rinkos skaidrumą atliekant Reglamento dėl dujų tiekimo saugumo peržiūrą;

| 60. | primena, kad energetikos sektorius vis dar yra labai imlus kapitalui, o tai reiškia, kad būtinas ilgalaikis stabilus reglamentavimas; |
| --- | --- |

60.

primena, kad energetikos sektorius vis dar yra labai imlus kapitalui, o tai reiškia, kad būtinas ilgalaikis stabilus reglamentavimas;

| 61. | pažymi, kad, didėjant atsinaujinančiosios energijos gamybai, kuri pagal savo pobūdį yra plačiau išdėstyta, reikės paskirstyti gamybos vietas ir šioje veikloje turės aktyviai dalyvauti vietos valdžios institucijas. Tokiu būdu būtų didinama energijos gamyba ES viduje; |
| --- | --- |

61.

pažymi, kad, didėjant atsinaujinančiosios energijos gamybai, kuri pagal savo pobūdį yra plačiau išdėstyta, reikės paskirstyti gamybos vietas ir šioje veikloje turės aktyviai dalyvauti vietos valdžios institucijas. Tokiu būdu būtų didinama energijos gamyba ES viduje;

| 62. | prašo Europos Sąjungos skatinti nacionalines reguliavimo institucijas į savo veiklą įtraukti vietos valdžios institucijų atstovą; |
| --- | --- |

62.

prašo Europos Sąjungos skatinti nacionalines reguliavimo institucijas į savo veiklą įtraukti vietos valdžios institucijų atstovą;

| 63. | norėtų, kad Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (ACER) į savo veiklą įtrauktų vietos valdžios institucijų atstovą, kurį galėtų paskirti Regionų komitetas; |
| --- | --- |

63.

norėtų, kad Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (ACER) į savo veiklą įtrauktų vietos valdžios institucijų atstovą, kurį galėtų paskirti Regionų komitetas;

Kova su energijos nepritekliumi – europinio masto prioritetas

| 64. | apgailestauja, kad energijos nepriteklius didėja, t. y. kad daugėja atvejų, kai asmenys neturi įprastos ir nuolatinės prieigos prie energijos išteklių, būtinų jų kasdieniams buities ir kelionės poreikiams patenkinti; |
| --- | --- |

64.

apgailestauja, kad energijos nepriteklius didėja, t. y. kad daugėja atvejų, kai asmenys neturi įprastos ir nuolatinės prieigos prie energijos išteklių, būtinų jų kasdieniams buities ir kelionės poreikiams patenkinti;

| 65. | siūlo parengti energijos nepritekliaus apibrėžtį, kuria būtų atsižvelgiama į konkrečius valstybių narių ypatumus, ir nustatyti ES rodiklius, siekiant geriau nustatyti ir spręsti šią problemą; |
| --- | --- |

65.

siūlo parengti energijos nepritekliaus apibrėžtį, kuria būtų atsižvelgiama į konkrečius valstybių narių ypatumus, ir nustatyti ES rodiklius, siekiant geriau nustatyti ir spręsti šią problemą;

| 66. | siūlo teritorijų forume rengti reguliarias diskusijas dėl energijos nepritekliaus, siekiant skatinti vietos, nacionalines ir Europos iniciatyvas, ir pateikti praktines rekomendacijas politinius sprendimus priimantiems asmenims, asociacijoms ir pramonės atstovams; |
| --- | --- |

66.

siūlo teritorijų forume rengti reguliarias diskusijas dėl energijos nepritekliaus, siekiant skatinti vietos, nacionalines ir Europos iniciatyvas, ir pateikti praktines rekomendacijas politinius sprendimus priimantiems asmenims, asociacijoms ir pramonės atstovams;

| 67. | mano, kad energijos nepritekliaus problema turi būti sprendžiama įgyvendinant energijos vartojimo efektyvumo didinimo, visų pirma, pastatuose, kuriuose gyvena nedideles pajamas gaunančios šeimos, transporto, taip pat švietimo ir socialinę politiką; |
| --- | --- |

67.

mano, kad energijos nepritekliaus problema turi būti sprendžiama įgyvendinant energijos vartojimo efektyvumo didinimo, visų pirma, pastatuose, kuriuose gyvena nedideles pajamas gaunančios šeimos, transporto, taip pat švietimo ir socialinę politiką;

| 68. | mano, kad sprendžiant sudėtingiausius atvejus turi būti laikomasi kompleksinio požiūrio į problemą, apimančio ne tik socialinės politikos priemones, tiesioginę finansinę paramą, informavimo ir konsultavimo iniciatyvas, bet ir ilgalaikes energetikos politikos priemones; |
| --- | --- |

68.

mano, kad sprendžiant sudėtingiausius atvejus turi būti laikomasi kompleksinio požiūrio į problemą, apimančio ne tik socialinės politikos priemones, tiesioginę finansinę paramą, informavimo ir konsultavimo iniciatyvas, bet ir ilgalaikes energetikos politikos priemones;

Pažangieji tinklai ir skaitikliai: vartotojui naudingos priemonės

| 69. | primygtinai pabrėžia, kad yra būtina spartinti pažangios sistemos kūrimą tiek tinklų, tiek gamintojų ir vartotojų lygmeniu, siekiant optimizuoti visą sistemą, taip pat įdiegti pažangiuosius skaitiklius, kurie iš esmės paskatintų veiksmingą paklausos valdymą, kuriame aktyviai dalyvautų vartotojas. Atsižvelgdamas į tai, primena būtinybę spręsti duomenų apsaugos ir duomenų saugumo problemas; |
| --- | --- |

69.

primygtinai pabrėžia, kad yra būtina spartinti pažangios sistemos kūrimą tiek tinklų, tiek gamintojų ir vartotojų lygmeniu, siekiant optimizuoti visą sistemą, taip pat įdiegti pažangiuosius skaitiklius, kurie iš esmės paskatintų veiksmingą paklausos valdymą, kuriame aktyviai dalyvautų vartotojas. Atsižvelgdamas į tai, primena būtinybę spręsti duomenų apsaugos ir duomenų saugumo problemas;

Energetikos infrastruktūra. Būtinos tinklų jungtys tarp kai kurių valstybių

| 70. | pripažįsta strateginę visiškai integruotos vidaus energijos rinkos, užtikrinančios dujų ir elektros tinklų jungtis visoje ES, svarbą. Sutinka, kad prieš investuojant į naują infrastruktūrą labai svarbu patikrinti, ar esama infrastruktūra yra naudojama optimaliai, ir kad reikia teikti pirmenybę investicijoms, kurių tikslas pažangūs į tinklai ir sistema; |
| --- | --- |

70.

pripažįsta strateginę visiškai integruotos vidaus energijos rinkos, užtikrinančios dujų ir elektros tinklų jungtis visoje ES, svarbą. Sutinka, kad prieš investuojant į naują infrastruktūrą labai svarbu patikrinti, ar esama infrastruktūra yra naudojama optimaliai, ir kad reikia teikti pirmenybę investicijoms, kurių tikslas pažangūs į tinklai ir sistema;

| 71. | pabrėžia, kad yra svarbu investuoti į energetikos infrastruktūrą, ir prašo įtraukti Regionų komitetą į energetikos infrastruktūros forumo veiklą; |
| --- | --- |

71.

pabrėžia, kad yra svarbu investuoti į energetikos infrastruktūrą, ir prašo įtraukti Regionų komitetą į energetikos infrastruktūros forumo veiklą;

| 72. | pabrėžia, kad reikia investuoti į energetikos infrastruktūros atsparumą, kad būtų sumažinta rizika, susijusi su stichinėmis ir žmogaus sukeltomis nelaimėmis. Primena, kad yra ekonomiškai efektyviau kurti atsparias infrastruktūras nei vykdyti jų rekonstrukciją; |
| --- | --- |

72.

pabrėžia, kad reikia investuoti į energetikos infrastruktūros atsparumą, kad būtų sumažinta rizika, susijusi su stichinėmis ir žmogaus sukeltomis nelaimėmis. Primena, kad yra ekonomiškai efektyviau kurti atsparias infrastruktūras nei vykdyti jų rekonstrukciją;

| 73. | vis dėlto primena, kad infrastruktūrą finansuoja vartotojai ir todėl reikia remtis išsamiomis sąnaudų ir naudos analizėmis bei dėti visas pastangas informuoti ir įtraukti piliečius siekiant laiku užtikrinti plačią visuomenės paramą šioms investicijoms; |
| --- | --- |

73.

vis dėlto primena, kad infrastruktūrą finansuoja vartotojai ir todėl reikia remtis išsamiomis sąnaudų ir naudos analizėmis bei dėti visas pastangas informuoti ir įtraukti piliečius siekiant laiku užtikrinti plačią visuomenės paramą šioms investicijoms;

| 74. | siekiant užtikrinti didžiausią solidarumo mechanizmų, nustatytų Reglamentu dėl dujų tiekimo saugumo, veiksmingumą, siūlo nustatyti reikalavimą parengti tarpvalstybinius prevencijos ir reagavimo į krizę planus. Reikėtų suvienodinti sąvokas „apsaugoti vartotojai“ remiantis Reglamentu dėl dujų tiekimo saugumo, kad ištikus dujų tiekimo krizei nebūtų ribojamos šalių galimybės teikti savitarpio pagalbą; |
| --- | --- |

74.

siekiant užtikrinti didžiausią solidarumo mechanizmų, nustatytų Reglamentu dėl dujų tiekimo saugumo, veiksmingumą, siūlo nustatyti reikalavimą parengti tarpvalstybinius prevencijos ir reagavimo į krizę planus. Reikėtų suvienodinti sąvokas „apsaugoti vartotojai“ remiantis Reglamentu dėl dujų tiekimo saugumo, kad ištikus dujų tiekimo krizei nebūtų ribojamos šalių galimybės teikti savitarpio pagalbą;

Pripažinti vietos valdžios institucijų indėlį užtikrinant elektros tinklo saugumą

| 75. | pripažįsta, kad vietos valdžios institucijos yra labai svarbios siekiant užtikrinti energijos gamybos poreikius optimaliai paskirstant gamybos priemones, visų pirma atsižvelgiant į vietos energetikos potencialą; |
| --- | --- |

75.

pripažįsta, kad vietos valdžios institucijos yra labai svarbios siekiant užtikrinti energijos gamybos poreikius optimaliai paskirstant gamybos priemones, visų pirma atsižvelgiant į vietos energetikos potencialą;

| 76. | mano, kad ir vietos lygmeniu reikėtų skatinti inovacijas į atsinaujinančiąją energiją, tausojamąjį judumą, esamos energetikos infrastruktūros modernizavimą, pažangiųjų jėgainių statybą, anglies dioksido surinkimą ir energijos saugojimą; |
| --- | --- |

76.

mano, kad ir vietos lygmeniu reikėtų skatinti inovacijas į atsinaujinančiąją energiją, tausojamąjį judumą, esamos energetikos infrastruktūros modernizavimą, pažangiųjų jėgainių statybą, anglies dioksido surinkimą ir energijos saugojimą;

| 77. | siūlo Europos Sąjungai, laikantis subsidiarumo principo, skatinti rengti energetikos sistemos vystymo schemas bent regionų lygmeniu, kurių suderinamumas būtų prižiūrimas Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

77.

siūlo Europos Sąjungai, laikantis subsidiarumo principo, skatinti rengti energetikos sistemos vystymo schemas bent regionų lygmeniu, kurių suderinamumas būtų prižiūrimas Europos lygmeniu;

Pasienio regionai – energetikos sąjungos laboratorijos

| 78. | apgailestauja, kad dėl sienų poveikio ir nacionalinės teisės aktų skirtumų daug pasienio regionų dažnai atsiduria nepalankioje padėtyje arba negali visaverčiai išnaudoti savo potencialo rasti inovatyvius ir tvarius energetinius sprendimus ir todėl siūlo Komisijai skatinti regionus savanoriškai ieškoti būdų, kaip panaikinti neigiamą sienų poveikį; |
| --- | --- |

78.

apgailestauja, kad dėl sienų poveikio ir nacionalinės teisės aktų skirtumų daug pasienio regionų dažnai atsiduria nepalankioje padėtyje arba negali visaverčiai išnaudoti savo potencialo rasti inovatyvius ir tvarius energetinius sprendimus ir todėl siūlo Komisijai skatinti regionus savanoriškai ieškoti būdų, kaip panaikinti neigiamą sienų poveikį;

| 79. | ragina ES prireikus remti tokias reglamentavimo ir reguliavimo sistemas kaip ETBG, kurios galėtų padėti sujungti abiejose sienos pusėse esančius paskirstymo tinklus ir optimizuoti energetinę integraciją; |
| --- | --- |

79.

ragina ES prireikus remti tokias reglamentavimo ir reguliavimo sistemas kaip ETBG, kurios galėtų padėti sujungti abiejose sienos pusėse esančius paskirstymo tinklus ir optimizuoti energetinę integraciją;

| 80. | prašo Europos Komisiją palaikyti ir konkrečiai skatinti regionų bendradarbiavimo paskirstymo srityje projektus; |
| --- | --- |

80.

prašo Europos Komisiją palaikyti ir konkrečiai skatinti regionų bendradarbiavimo paskirstymo srityje projektus;

| 81. | siūlo nuolat siekti Europos Sąjungos išlaidų, skirtų dideliems tarpvalstybiniams infrastruktūros objektams, ir reagavimo į vietos poreikius teisingos pusiausvyros, kad į tinklą būtų geriau integruota vietoje pagaminta atsinaujinančioji energija ir kartu būtų vystomi pažangieji paskirstymo tinklai; |
| --- | --- |

81.

siūlo nuolat siekti Europos Sąjungos išlaidų, skirtų dideliems tarpvalstybiniams infrastruktūros objektams, ir reagavimo į vietos poreikius teisingos pusiausvyros, kad į tinklą būtų geriau integruota vietoje pagaminta atsinaujinančioji energija ir kartu būtų vystomi pažangieji paskirstymo tinklai;

Moksliniai tyrimai ir inovacijos. Inovacijos – energetikos sistemos pertvarkymo svertas ir užimtumo skatinimo priemonė

| 82. | pripažįsta strateginį mokslinių tyrimų ir inovacijų vaidmenį energetikos technologijų srityje siekiant sėkmingai mažinti ES energetikos sistemos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir taip mažinti išlakas; |
| --- | --- |

82.

pripažįsta strateginį mokslinių tyrimų ir inovacijų vaidmenį energetikos technologijų srityje siekiant sėkmingai mažinti ES energetikos sistemos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir taip mažinti išlakas;

| 83. | pabrėžia, kad technologiškai išvystytų pramonės sektorių, kuriuose, glaudžiai bendradarbiaujant su mokslinių tyrimų centrais ir universitetais, būtų skatinamas aktyvus paklausos valdymas, pažangus energijos naudojimas ir energijos vartojimo efektyvumas, turi būti energetikos sąjungos prioritetas. Be to, mano, kad pirmenybė turėtų būti teikiama inovacijoms daugiausia energijos suvartojančiuose pramonės sektoriuose; |
| --- | --- |

83.

pabrėžia, kad technologiškai išvystytų pramonės sektorių, kuriuose, glaudžiai bendradarbiaujant su mokslinių tyrimų centrais ir universitetais, būtų skatinamas aktyvus paklausos valdymas, pažangus energijos naudojimas ir energijos vartojimo efektyvumas, turi būti energetikos sąjungos prioritetas. Be to, mano, kad pirmenybė turėtų būti teikiama inovacijoms daugiausia energijos suvartojančiuose pramonės sektoriuose;

| 84. | mano, kad šis pertvarkymas, jeigu jis būtų greitai atliktas, galėtų būti pirmas veiksnys siekiant didesnio energijos sektoriaus konkurencingumo, CO2 išlakų mažinimo ir neperkeliamų darbo vietų kūrimo; |
| --- | --- |

84.

mano, kad šis pertvarkymas, jeigu jis būtų greitai atliktas, galėtų būti pirmas veiksnys siekiant didesnio energijos sektoriaus konkurencingumo, CO2 išlakų mažinimo ir neperkeliamų darbo vietų kūrimo;

| 85. | mano, kad užimtumo ir inovacijų srityje vietos valdžios institucijos turi galingus svertus didinti atsinaujinančiosios energijos naudojimą ir energijos vartojimo efektyvumą įgyvendindamos savo pastatų, būsto, judumo ir teritorijų planavimo politiką, taip pat vykdydamos švietimo ir profesinio rengimo programas; |
| --- | --- |

85.

mano, kad užimtumo ir inovacijų srityje vietos valdžios institucijos turi galingus svertus didinti atsinaujinančiosios energijos naudojimą ir energijos vartojimo efektyvumą įgyvendindamos savo pastatų, būsto, judumo ir teritorijų planavimo politiką, taip pat vykdydamos švietimo ir profesinio rengimo programas;

| 86. | išreiškia norą dirbti kartu su Energetikos GD ir Regioninės ir miestų politikos GD, taip pat su Jungtinių tyrimų centru, siekiant ištirti galimybes geriau susieti ES įvairių sričių politiką ir finansavimo programas ir (arba) padidinti jų sąveiką, kad būtų optimaliai pasinaudota regionų ir vietos investicijomis energijos srityje įgyvendinant pažangiosios specializacijos strategijas; |
| --- | --- |

86.

išreiškia norą dirbti kartu su Energetikos GD ir Regioninės ir miestų politikos GD, taip pat su Jungtinių tyrimų centru, siekiant ištirti galimybes geriau susieti ES įvairių sričių politiką ir finansavimo programas ir (arba) padidinti jų sąveiką, kad būtų optimaliai pasinaudota regionų ir vietos investicijomis energijos srityje įgyvendinant pažangiosios specializacijos strategijas;

| 87. | atkreipia dėmesį į didelę papildomą naudą, kurią sukurs sustiprinta energijos bendrija, visų pirma dėl patobulintų ES teisės aktų taikymo mechanizmų jai priklausančiose šalyse. Taip pat mano, kad didelės papildomos naudos suteiktų energijos bendrijai priklausančių šalių įtraukimas į ES energijos tiekimo saugumo mechanizmus, įskaitant naująjį reglamentą; |
| --- | --- |

87.

atkreipia dėmesį į didelę papildomą naudą, kurią sukurs sustiprinta energijos bendrija, visų pirma dėl patobulintų ES teisės aktų taikymo mechanizmų jai priklausančiose šalyse. Taip pat mano, kad didelės papildomos naudos suteiktų energijos bendrijai priklausančių šalių įtraukimas į ES energijos tiekimo saugumo mechanizmus, įskaitant naująjį reglamentą;

| 88. | ragina valstybes nares laikantis solidarumo principų koordinuoti savo pozicijas ir laikytis vienodo požiūrio derybose su trečiosiomis šalimis. Pažymi, kad bendradarbiavimas energijos srityje gali būti naudingas propaguojant ir stiprinant demokratiją, teisinę valstybę ir žmogaus teisių apsaugą šalyse partnerėse; |
| --- | --- |

88.

ragina valstybes nares laikantis solidarumo principų koordinuoti savo pozicijas ir laikytis vienodo požiūrio derybose su trečiosiomis šalimis. Pažymi, kad bendradarbiavimas energijos srityje gali būti naudingas propaguojant ir stiprinant demokratiją, teisinę valstybę ir žmogaus teisių apsaugą šalyse partnerėse;

Energetikos politikos išorės aspektas

| 89. | tvirtina, kad Regionų komitetas reguliariai dalyvavo Rytų partnerystės energetinio saugumo platformoje ir kad mūsų išorės partneriams turi būti suteikta galimybė pasinaudoti Europos Sąjungos patirtimi, taip pat mūsų įmonių pramonės ir technologijų žiniomis ir praktine patirtimi; |
| --- | --- |

89.

tvirtina, kad Regionų komitetas reguliariai dalyvavo Rytų partnerystės energetinio saugumo platformoje ir kad mūsų išorės partneriams turi būti suteikta galimybė pasinaudoti Europos Sąjungos patirtimi, taip pat mūsų įmonių pramonės ir technologijų žiniomis ir praktine patirtimi;

| 90. | pabrėžia, kad vietos ir regionų lygmens tvarios energijos projektai yra labai svarbūs mažinant Europos Sąjungos energetinę priklausomybę nuo išorės šaltinių ir trečiųjų šalių, su kuriomis išorės tiekėjai yra labai dažnai susiję, ir kad reikia dėti daugiau pastangų šių projektų potencialui geriau ištirti. Siūlo Regionų Komitetą tiesiogiai įtraukti į būsimų iniciatyvų kūrimo procesą, visų pirma į tų, kurios plėtojamos vietos ir regionų lygmeniu ir yra susijusios su išorės energetikos politika. |
| --- | --- |

90.

pabrėžia, kad vietos ir regionų lygmens tvarios energijos projektai yra labai svarbūs mažinant Europos Sąjungos energetinę priklausomybę nuo išorės šaltinių ir trečiųjų šalių, su kuriomis išorės tiekėjai yra labai dažnai susiję, ir kad reikia dėti daugiau pastangų šių projektų potencialui geriau ištirti. Siūlo Regionų Komitetą tiesiogiai įtraukti į būsimų iniciatyvų kūrimo procesą, visų pirma į tų, kurios plėtojamos vietos ir regionų lygmeniu ir yra susijusios su išorės energetikos politika.

Briuselis, 2015 m. spalio 14 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

III Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

114-oji plenarinė sesija, 2015 m. spalio 12–14 d.

| 17.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 423/72 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 423/72

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Sprendimų dėl genetiškai modifikuotų maisto ir pašarų priėmimo procesas

(2015/C 423/13)

| Pranešėjas: | Mark Weinmeister, Heseno žemės Europos reikalų valstybės sekretorius (DE/EPP) |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 nuostatos dėl valstybių narių galimybės apriboti ar uždrausti genetiškai modifikuotų maisto ir pašarų naudojimą savo teritorijose,
  COM(2015) 177 final
  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Sprendimų dėl genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) priėmimo proceso peržiūra“,
  COM(2015) 176 final |

Pranešėjas:

Mark Weinmeister, Heseno žemės Europos reikalų valstybės sekretorius (DE/EPP)

Pamatiniai dokumentai:

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 nuostatos dėl valstybių narių galimybės apriboti ar uždrausti genetiškai modifikuotų maisto ir pašarų naudojimą savo teritorijose,

COM(2015) 177 final

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Sprendimų dėl genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) priėmimo proceso peržiūra“,

COM(2015) 176 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | iš esmės palankiai vertina požiūrį, kuriuo grindžiamas Komisijos pasiūlymas, – išplėsti regionų teisę dalyvauti priimant sprendimus ir teisę savarankiškai juos priimti; |
| --- | --- |

1.

iš esmės palankiai vertina požiūrį, kuriuo grindžiamas Komisijos pasiūlymas, – išplėsti regionų teisę dalyvauti priimant sprendimus ir teisę savarankiškai juos priimti;

| 2. | vis dėlto šiuo konkrečiu atveju labai kritiškai vertina šios priemonės tikslingumą; |
| --- | --- |

2.

vis dėlto šiuo konkrečiu atveju labai kritiškai vertina šios priemonės tikslingumą;

| 3. | nurodo, kad didelė dalis visuomenės į genetiškai modifikuotus organizmus žiūri skeptiškai ir nepritaria jų naudojimui. Į šį skepticizmą ir nepritarimą reikėtų atsižvelgti, be kita ko, taikant skaidresnę leidimų naudoti genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus išdavimo procedūrą; |
| --- | --- |

3.

nurodo, kad didelė dalis visuomenės į genetiškai modifikuotus organizmus žiūri skeptiškai ir nepritaria jų naudojimui. Į šį skepticizmą ir nepritarimą reikėtų atsižvelgti, be kita ko, taikant skaidresnę leidimų naudoti genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus išdavimo procedūrą;

| 4. | patvirtina, kad reikalingas aiškus ženklinimo reglamentavimas – vartotojai turi galėti sąmoningai nuspręsti, ar gaminį pirkti. Ženklinimas turi būti skaidrus – iš jo turi būti aišku ir tai, ar gyvūninių maisto produktų gamyboje naudoti genetiškai modifikuoti pašarai; |
| --- | --- |

4.

patvirtina, kad reikalingas aiškus ženklinimo reglamentavimas – vartotojai turi galėti sąmoningai nuspręsti, ar gaminį pirkti. Ženklinimas turi būti skaidrus – iš jo turi būti aišku ir tai, ar gyvūninių maisto produktų gamyboje naudoti genetiškai modifikuoti pašarai;

| 5. | šiuo klausimu nurodo Regionų komiteto nuomonę „Valstybių narių teisė spręsti dėl genetiškai modifikuotų kultūrų auginimo savo teritorijoje“ (CdR 338/2010 fin) (88-oji plenarinė sesija, 2011 m. sausio 27–28 d.) ir Rezoliuciją dėl Europos Komisijos 2016 m. darbo programos prioritetų (113-oji plenarinė sesija, 2015 m. liepos 9 d); |
| --- | --- |

5.

šiuo klausimu nurodo Regionų komiteto nuomonę „Valstybių narių teisė spręsti dėl genetiškai modifikuotų kultūrų auginimo savo teritorijoje“ (CdR 338/2010 fin) (88-oji plenarinė sesija, 2011 m. sausio 27–28 d.) ir Rezoliuciją dėl Europos Komisijos 2016 m. darbo programos prioritetų (113-oji plenarinė sesija, 2015 m. liepos 9 d);

Leidimų naudoti genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus išdavimo procedūra

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungoje sukurta išsami genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) ir genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų leidimų išdavimo, atsekamumo ir ženklinimo teisinė sistema, kuri grindžiama Direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/220/EEB, 2003 m. rugsėjo 22 d. Reglamentu (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų ir 2003 m. rugsėjo 22 d. Reglamentu (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo ir iš dalies pakeičiančiu Direktyvą 2001/18/EB; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungoje sukurta išsami genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) ir genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų leidimų išdavimo, atsekamumo ir ženklinimo teisinė sistema, kuri grindžiama Direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/220/EEB, 2003 m. rugsėjo 22 d. Reglamentu (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų ir 2003 m. rugsėjo 22 d. Reglamentu (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo ir iš dalies pakeičiančiu Direktyvą 2001/18/EB;

| 7. | pažymi, kad siūlomoje teisinėje sistemoje numatyta, jog neturint išankstinio pagal atitinkamą teisinę sistemą išduodamo leidimo joks GMO ir genetiškai modifikuotas maisto produktas ar pašaras negali būti išleidžiamas į apyvartą; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad siūlomoje teisinėje sistemoje numatyta, jog neturint išankstinio pagal atitinkamą teisinę sistemą išduodamo leidimo joks GMO ir genetiškai modifikuotas maisto produktas ar pašaras negali būti išleidžiamas į apyvartą;

| 8. | pažymi, kad pagal leidimų naudoti genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus išdavimo procedūrą Europos maisto saugos tarnyba (angl. EFSA), išnagrinėjusi prašymo dokumentus, turi pateikti galutinį mokslinį vertinimą; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad pagal leidimų naudoti genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus išdavimo procedūrą Europos maisto saugos tarnyba (angl. EFSA), išnagrinėjusi prašymo dokumentus, turi pateikti galutinį mokslinį vertinimą;

| 9. | nurodo, kad Komisija, gavusi EFSA nuomonę, Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniame komitete paveda valstybėms narėms balsuoti dėl sprendimo, ar išduoti leidimą, projekto; |
| --- | --- |

9.

nurodo, kad Komisija, gavusi EFSA nuomonę, Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniame komitete paveda valstybėms narėms balsuoti dėl sprendimo, ar išduoti leidimą, projekto;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad tokiu atveju, kai nei Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniame komitete, nei apeliaciniame komitete nepasiekiami vienareikšmiai balsavimo rezultatai, pagal GMO reglamentuojančią teisinę sistemą ir Pagrindinių teisių chartiją sprendimą dėl prašymo išduoti leidimą privalo priimti Komisija; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad tokiu atveju, kai nei Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniame komitete, nei apeliaciniame komitete nepasiekiami vienareikšmiai balsavimo rezultatai, pagal GMO reglamentuojančią teisinę sistemą ir Pagrindinių teisių chartiją sprendimą dėl prašymo išduoti leidimą privalo priimti Komisija;

Leidimų naudoti genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus išdavimo procedūros peržiūra

| 11. | nurodo, kad Komisija savo 2015 m. darbo programoje paskelbė persvarstysianti sprendimų dėl GMO leidimų priėmimo procedūrą, taip atsakydama į piliečių ir valstybių narių susirūpinimą, susijusį su dabartiniu Komisijos teisiniu įsipareigojimu patvirtinti GMO leidimą net ir tais atvejais, kai nepasiekiama kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma „už“; |
| --- | --- |

11.

nurodo, kad Komisija savo 2015 m. darbo programoje paskelbė persvarstysianti sprendimų dėl GMO leidimų priėmimo procedūrą, taip atsakydama į piliečių ir valstybių narių susirūpinimą, susijusį su dabartiniu Komisijos teisiniu įsipareigojimu patvirtinti GMO leidimą net ir tais atvejais, kai nepasiekiama kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma „už“;

| 12. | stebisi, kad skelbtosios peržiūros rezultatas – tik vienas pasiūlymas dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų naudojimo, o ne principinė leidimų išdavimo procedūros peržiūra, kaip skelbta; |
| --- | --- |

12.

stebisi, kad skelbtosios peržiūros rezultatas – tik vienas pasiūlymas dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų naudojimo, o ne principinė leidimų išdavimo procedūros peržiūra, kaip skelbta;

| 13. | atkreipia dėmesį į atskirų valstybių narių balsavimą, susijusį su šiuo metu taikoma leidimų išdavimo procedūra pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į atskirų valstybių narių balsavimą, susijusį su šiuo metu taikoma leidimų išdavimo procedūra pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų;

| 14. | apgailestauja, kad nuolatiniame ir apeliaciniame komitetuose valstybėms narėms balsuojant dėl atitinkamų pasiūlymų dėl sprendimo dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų paprastai nepasiekiama kvalifikuotos balsų daugumos nei „už“, nei „prieš“; |
| --- | --- |

14.

apgailestauja, kad nuolatiniame ir apeliaciniame komitetuose valstybėms narėms balsuojant dėl atitinkamų pasiūlymų dėl sprendimo dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų paprastai nepasiekiama kvalifikuotos balsų daugumos nei „už“, nei „prieš“;

| 15. | nurodo, kad priežastys, kodėl valstybės narės susilaiko arba balsuoja „prieš“, dažnai būna ne tik su moksliniu EFSA rizikos vertinimu, bet ir su kitais aspektais susijusios abejonės; |
| --- | --- |

15.

nurodo, kad priežastys, kodėl valstybės narės susilaiko arba balsuoja „prieš“, dažnai būna ne tik su moksliniu EFSA rizikos vertinimu, bet ir su kitais aspektais susijusios abejonės;

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad, esant dabartinei teisinei padėčiai, sprendimą dėl prašymų išduoti leidimą turi priimti Komisija; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į tai, kad, esant dabartinei teisinei padėčiai, sprendimą dėl prašymų išduoti leidimą turi priimti Komisija;

| 17. | labai apgailestauja, kad dėl minėtos priežasties Komisija sprendimą de facto visada priima neturėdama valstybių narių balsavimu išreikšto palaikymo, o, EFSA pateikus teigiamą nuomonę, Komisija įprastai priima sprendimą leidimą išduoti; |
| --- | --- |

17.

labai apgailestauja, kad dėl minėtos priežasties Komisija sprendimą de facto visada priima neturėdama valstybių narių balsavimu išreikšto palaikymo, o, EFSA pateikus teigiamą nuomonę, Komisija įprastai priima sprendimą leidimą išduoti;

| 18. | nepalankiai vertina tai, kad tokios praktikos pasekmė – priimant sprendimą dėl leidimo išdavimo dažniausiai neatsižvelgiama į vienos ar keleto valstybių narių per leidimo išdavimo procedūrą išsakytas abejones, pavyzdžiui, socialinės politikos aspektu; |
| --- | --- |

18.

nepalankiai vertina tai, kad tokios praktikos pasekmė – priimant sprendimą dėl leidimo išdavimo dažniausiai neatsižvelgiama į vienos ar keleto valstybių narių per leidimo išdavimo procedūrą išsakytas abejones, pavyzdžiui, socialinės politikos aspektu;

| 19. | pabrėžia, kad, esant tokioms aplinkybėms, į leidimus, išduotus remiantis vien EFSA rizikos vertinimu, žvelgiama vis kritiškiau; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad, esant tokioms aplinkybėms, į leidimus, išduotus remiantis vien EFSA rizikos vertinimu, žvelgiama vis kritiškiau;

Pasiūlymai dėl šiuo metu taikomos leidimų išdavimo procedūros patobulinimo

| 20. | pritaria valstybių narių nuomonei, kad GMO leidimų išdavimas arba atsisakymas juos išduoti yra svarbus viešojo intereso klausimas, todėl sprendimų priėmimo procese turi būti galima atsižvelgti ir į, pavyzdžiui, ne mokslinio pobūdžio abejones; |
| --- | --- |

20.

pritaria valstybių narių nuomonei, kad GMO leidimų išdavimas arba atsisakymas juos išduoti yra svarbus viešojo intereso klausimas, todėl sprendimų priėmimo procese turi būti galima atsižvelgti ir į, pavyzdžiui, ne mokslinio pobūdžio abejones;

| 21. | apgailestauja, kad šiuo metu de facto taip nėra, nes dabartiniame procese dėl valstybių narių nuomonę nulemiančių skirtingų veiksnių, o kartu – nepakankamos balsų daugumos, Komisija sprendimą galiausiai priima remdamasi EFSA rizikos vertinimu; |
| --- | --- |

21.

apgailestauja, kad šiuo metu de facto taip nėra, nes dabartiniame procese dėl valstybių narių nuomonę nulemiančių skirtingų veiksnių, o kartu – nepakankamos balsų daugumos, Komisija sprendimą galiausiai priima remdamasi EFSA rizikos vertinimu;

| 22. | pritaria tam, kad, atlikus teisinį tyrimą ir neatmetant teiginių dėl pateikto pasiūlymo dėl reglamento, ateityje Komisija teigiamą sprendimą dėl leidimo išdavimo iš esmės galėtų priimti tik tokiu atveju, kai tam bent kvalifikuota balsų dauguma pritartų nuolatinis arba apeliacinis komitetas; |
| --- | --- |

22.

pritaria tam, kad, atlikus teisinį tyrimą ir neatmetant teiginių dėl pateikto pasiūlymo dėl reglamento, ateityje Komisija teigiamą sprendimą dėl leidimo išdavimo iš esmės galėtų priimti tik tokiu atveju, kai tam bent kvalifikuota balsų dauguma pritartų nuolatinis arba apeliacinis komitetas;

| 23. | mano, kad taip būtų galima labiau atsižvelgti į su kitais aspektais susijusias valstybių narių abejones ir būtų sustiprintas jų atsakomybės už savo balsavimą jausmas; |
| --- | --- |

23.

mano, kad taip būtų galima labiau atsižvelgti į su kitais aspektais susijusias valstybių narių abejones ir būtų sustiprintas jų atsakomybės už savo balsavimą jausmas;

| 24. | nesutinka su Komisija, kad dabartinę teisinę sistemą reikėtų išlaikyti ir kad balsavimo taisyklių negalima keisti tik dėl to, kad jos taip pat taikomos kitose politikos srityse; |
| --- | --- |

24.

nesutinka su Komisija, kad dabartinę teisinę sistemą reikėtų išlaikyti ir kad balsavimo taisyklių negalima keisti tik dėl to, kad jos taip pat taikomos kitose politikos srityse;

| 25. | todėl ragina Komisiją apsvarstyti, ar galima nepažeidžiant ES teisės pakeisti GMO srities leidimų išdavimo tvarką rizikos valdymo lygmeniu; |
| --- | --- |

25.

todėl ragina Komisiją apsvarstyti, ar galima nepažeidžiant ES teisės pakeisti GMO srities leidimų išdavimo tvarką rizikos valdymo lygmeniu;

| 26. | sutinka su Komisija, kad turėtų būti viena rizikos vertinimo sistema; |
| --- | --- |

26.

sutinka su Komisija, kad turėtų būti viena rizikos vertinimo sistema;

| 27. | ragina Europos Komisiją ir nacionalines ar regionines GMO auginimo klausimais kompetentingas įstaigas glaudžiau bendradarbiauti; |
| --- | --- |

27.

ragina Europos Komisiją ir nacionalines ar regionines GMO auginimo klausimais kompetentingas įstaigas glaudžiau bendradarbiauti;

| 28. | pabrėžia, kad taip būtų galima ne tik padidinti valstybių narių pritarimą rizikos vertinimui, bet ir pagerinti jo kokybę; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad taip būtų galima ne tik padidinti valstybių narių pritarimą rizikos vertinimui, bet ir pagerinti jo kokybę;

| 29. | pritaria tam, kad vykdant leidimų išdavimo procedūrą daugiau dėmesio reikia skirti geresniam aplinkos aspektų, kuriuos lemia genetiškai modifikuoti augalai, maistas ir pašarai, tyrimui; |
| --- | --- |

29.

pritaria tam, kad vykdant leidimų išdavimo procedūrą daugiau dėmesio reikia skirti geresniam aplinkos aspektų, kuriuos lemia genetiškai modifikuoti augalai, maistas ir pašarai, tyrimui;

| 30. | mano, kad būtina kuo skubiau į Direktyvos 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką priedus įtraukti sugriežtintas EFSA gaires dėl genetiškai modifikuotų augalų rizikos aplinkai vertinimo, kad jos taptų labiau teisiškai įpareigojančios; |
| --- | --- |

30.

mano, kad būtina kuo skubiau į Direktyvos 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką priedus įtraukti sugriežtintas EFSA gaires dėl genetiškai modifikuotų augalų rizikos aplinkai vertinimo, kad jos taptų labiau teisiškai įpareigojančios;

Pateikto pasiūlymo dėl reglamento vertinimas

| 31. | pažymi, kad Komisija savo Komunikate COM(2015) 176 apsvarstė leidimų išdavimo procedūros eigą, kurią ir pati Komisija laiko nepatenkinama, ir labai panašiai kaip Direktyvos (ES) 2015/412 (pasirinkimo auginti GMO galimybė) atveju, pateikė pasiūlymą dėl atitinkamo Reglamento dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų pakeitimo; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad Komisija savo Komunikate COM(2015) 176 apsvarstė leidimų išdavimo procedūros eigą, kurią ir pati Komisija laiko nepatenkinama, ir labai panašiai kaip Direktyvos (ES) 2015/412 (pasirinkimo auginti GMO galimybė) atveju, pateikė pasiūlymą dėl atitinkamo Reglamento dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų pakeitimo;

| 32. | mano, kad Komisijos siekiamą tikslą – labiau atsižvelgti į individualias valstybių narių abejones – lengviau pasiekti ne pateiktu pasiūlymu dėl reglamento, o nedelsiant persvarstant rizikos aplinkai vertinimą leidimų išdavimo procese, kaip neseniai nustatyta Direktyvos (ES) 2015/412 3 straipsniu; |
| --- | --- |

32.

mano, kad Komisijos siekiamą tikslą – labiau atsižvelgti į individualias valstybių narių abejones – lengviau pasiekti ne pateiktu pasiūlymu dėl reglamento, o nedelsiant persvarstant rizikos aplinkai vertinimą leidimų išdavimo procese, kaip neseniai nustatyta Direktyvos (ES) 2015/412 3 straipsniu;

| 33. | pažymi, kad pasiūlymu nesiekiama pakeisti vienodo saugos lygio, kuris pasiektas EFSA atliekant ES lygmens rizikos vertinimą. ES teisinėje sistemoje jau esama nuostatų, pagal kurias valstybės narės tais atvejais, kai, remiantis naujais įrodymais, genetiškai modifikuotas maisto produktas ar pašaras gali kelti rimtą riziką sveikatai arba aplinkai, gali uždrausti jį naudoti, kol bus atliktas naujas ES lygmens patikrinimas; |
| --- | --- |

33.

pažymi, kad pasiūlymu nesiekiama pakeisti vienodo saugos lygio, kuris pasiektas EFSA atliekant ES lygmens rizikos vertinimą. ES teisinėje sistemoje jau esama nuostatų, pagal kurias valstybės narės tais atvejais, kai, remiantis naujais įrodymais, genetiškai modifikuotas maisto produktas ar pašaras gali kelti rimtą riziką sveikatai arba aplinkai, gali uždrausti jį naudoti, kol bus atliktas naujas ES lygmens patikrinimas;

| 34. | pažymi, kad valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė nacionaliniu lygmeniu priimti sprendimus dėl GMO, kuriems išduotas ES leidimas, naudojimo maiste ar pašaruose apribojimo ar uždraudimo (pasirinkimo naudoti GMO galimybė); |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė nacionaliniu lygmeniu priimti sprendimus dėl GMO, kuriems išduotas ES leidimas, naudojimo maiste ar pašaruose apribojimo ar uždraudimo (pasirinkimo naudoti GMO galimybė);

| 35. | pažymi, kad tuomet valstybės narės vis dėlto turėtų užtikrinti, kad jų priemonės būtų suderinamos su ES teisės aktais, atsižvelgiant į proporcingumo principą ir draudimą diskriminuoti nacionalinius ir importuotus gaminius, bei su tarptautiniais ES įsipareigojimais PPO; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad tuomet valstybės narės vis dėlto turėtų užtikrinti, kad jų priemonės būtų suderinamos su ES teisės aktais, atsižvelgiant į proporcingumo principą ir draudimą diskriminuoti nacionalinius ir importuotus gaminius, bei su tarptautiniais ES įsipareigojimais PPO;

| 36. | nurodo, kad tokios priemonės turi būti suderinamos ne tik pasauliniu lygmeniu su PPO reikalavimais, bet ir vidaus rinkoje su laisvo prekių judėjimo principu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 34 straipsnį, kuriuo draudžiamos bet kokios kiekybiniams importo apribojimams lygiaverčio poveikio priemonės; |
| --- | --- |

36.

nurodo, kad tokios priemonės turi būti suderinamos ne tik pasauliniu lygmeniu su PPO reikalavimais, bet ir vidaus rinkoje su laisvo prekių judėjimo principu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 34 straipsnį, kuriuo draudžiamos bet kokios kiekybiniams importo apribojimams lygiaverčio poveikio priemonės;

| 37. | pažymi, kad valstybės narės, norinčios pasinaudoti draudimo galimybe, savo priemones turi pateisinti SESV 36 straipsnyje nurodytomis priežastimis ir privalomais bendrojo intereso pagrindais, remdamosi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, o jų draudimo motyvai negali prieštarauti EFSA atliktam rizikos žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai vertinimui; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad valstybės narės, norinčios pasinaudoti draudimo galimybe, savo priemones turi pateisinti SESV 36 straipsnyje nurodytomis priežastimis ir privalomais bendrojo intereso pagrindais, remdamosi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, o jų draudimo motyvai negali prieštarauti EFSA atliktam rizikos žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai vertinimui;

| 38. | kritikuoja tai, kad, remiantis dabartinėmis žiniomis, valstybė narė, norėdama pasinaudoti draudimo galimybe ir nacionaliniu lygmeniu paskelbti atitinkamą draudimą, turi įveikti neproporcingai dideles kliūtis; tai kelia susirūpinimą dėl subsidiarumo ir rodo, kad pagal šį pasiūlymą bus akivaizdžiai pažeidžiamas proporcingumo principas; |
| --- | --- |

38.

kritikuoja tai, kad, remiantis dabartinėmis žiniomis, valstybė narė, norėdama pasinaudoti draudimo galimybe ir nacionaliniu lygmeniu paskelbti atitinkamą draudimą, turi įveikti neproporcingai dideles kliūtis; tai kelia susirūpinimą dėl subsidiarumo ir rodo, kad pagal šį pasiūlymą bus akivaizdžiai pažeidžiamas proporcingumo principas;

| 39. | todėl apgailestauja, kad nėra pateiktas sąrašas argumentų kaip pavyzdžių, kuriais remdamosi valstybės narės galėtų pagrįsti nacionalinį draudimą, kartu užtikrindamos teisinį tikrumą. Toks sąrašas, kuris padėjo užtikrinti teisinį tikrumą, pateiktas, pavyzdžiui, Direktyvoje (ES) 2015/412, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2001/18/EB nuostatos dėl valstybių narių galimybės savo teritorijoje riboti ar drausti genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) auginimą; |
| --- | --- |

39.

todėl apgailestauja, kad nėra pateiktas sąrašas argumentų kaip pavyzdžių, kuriais remdamosi valstybės narės galėtų pagrįsti nacionalinį draudimą, kartu užtikrindamos teisinį tikrumą. Toks sąrašas, kuris padėjo užtikrinti teisinį tikrumą, pateiktas, pavyzdžiui, Direktyvoje (ES) 2015/412, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2001/18/EB nuostatos dėl valstybių narių galimybės savo teritorijoje riboti ar drausti genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) auginimą;

| 40. | todėl labai apgailestauja, kad prie pasiūlymo nepridėtas poveikio vertinimas; |
| --- | --- |

40.

todėl labai apgailestauja, kad prie pasiūlymo nepridėtas poveikio vertinimas;

| 41. | apskritai kritikuoja tai, kad, nors Komisijos pasiūlymu valstybėms narėms suteikiama galimybė apriboti arba uždrausti maiste ar pašaruose naudoti GMO, kuriems išduotas ES leidimas, tačiau neparodoma, kaip tokį sprendimą būtų galima įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu, kartu užtikrinant teisinį tikrumą; |
| --- | --- |

41.

apskritai kritikuoja tai, kad, nors Komisijos pasiūlymu valstybėms narėms suteikiama galimybė apriboti arba uždrausti maiste ar pašaruose naudoti GMO, kuriems išduotas ES leidimas, tačiau neparodoma, kaip tokį sprendimą būtų galima įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu, kartu užtikrinant teisinį tikrumą;

| 42. | mano, kad dėl minėtos priežasties ir daugybės įvykdytinų sąlygų kol kas labai sunku prognozuoti, kokiu mastu šia draudimo galimybe praktikoje apskritai bus naudojamasi; |
| --- | --- |

42.

mano, kad dėl minėtos priežasties ir daugybės įvykdytinų sąlygų kol kas labai sunku prognozuoti, kokiu mastu šia draudimo galimybe praktikoje apskritai bus naudojamasi;

| 43. | kritikuoja tai, kad, remiantis dabartinėmis žiniomis, dėl laisvo prekių judėjimo vidaus rinkoje, pasaulinių prekių srautų ir daugybės suinteresuotųjų subjektų pramoninės maisto ir pašarų gamybos procesų grandinėse nacionalinio naudojimo draudimo neįmanoma kontroliuoti priimtinomis sąnaudomis; |
| --- | --- |

43.

kritikuoja tai, kad, remiantis dabartinėmis žiniomis, dėl laisvo prekių judėjimo vidaus rinkoje, pasaulinių prekių srautų ir daugybės suinteresuotųjų subjektų pramoninės maisto ir pašarų gamybos procesų grandinėse nacionalinio naudojimo draudimo neįmanoma kontroliuoti priimtinomis sąnaudomis;

| 44. | mano, kad svarbiau yra labiau atsižvelgti į valstybių narių abejones pakeitus balsavimo komitetuose rezultatų vertinimą, o ne reglamentuoti nacionalinį draudimą. Draudimas nacionaliniu lygmeniu įmanomas tik įveikus dideles kliūtis ir to beveik neįmanoma kontroliuoti; |
| --- | --- |

44.

mano, kad svarbiau yra labiau atsižvelgti į valstybių narių abejones pakeitus balsavimo komitetuose rezultatų vertinimą, o ne reglamentuoti nacionalinį draudimą. Draudimas nacionaliniu lygmeniu įmanomas tik įveikus dideles kliūtis ir to beveik neįmanoma kontroliuoti;

| 45. | šiuo požiūriu nepritaria Komisijos išvadai, kuria remdamasi ji pateikė šį reglamento projektą; |
| --- | --- |

45.

šiuo požiūriu nepritaria Komisijos išvadai, kuria remdamasi ji pateikė šį reglamento projektą;

| 46. | todėl ragina reglamento projektui nepritarti. |
| --- | --- |

46.

todėl ragina reglamento projektui nepritarti.

2015 m. spalio 13 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

| 17.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 423/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 423/76

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Mokesčių skaidrumo dokumentų rinkinys

(2015/C 423/14)

| Pranešėjas: | Hicham Imane (BE/PES), Valonijos regiono parlamento narys |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2003/48/EB
  COM(2015) 129 final
  Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos mainų
  COM(2015) 135 final
  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl mokesčių skaidrumo kaip kovos su mokesčių slėpimu ir vengimu priemonės
  COM(2015) 136 final |

Pranešėjas:

Hicham Imane (BE/PES), Valonijos regiono parlamento narys

Pamatiniai dokumentai:

Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2003/48/EB

COM(2015) 129 final

Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos mainų

COM(2015) 135 final

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl mokesčių skaidrumo kaip kovos su mokesčių slėpimu ir vengimu priemonės

COM(2015) 136 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI (COM(2015) 135 final)

1 pakeitimas

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | valstybės narės turėtų keistis pagrindine informacija, kuri taip pat turi būti perduodama Komisijai. Tai sudarytų sąlygas Komisijai bet kuriuo metu stebėti ir įvertinti, kiek efektyviai vykdomi automatiniai informacijos apie tarpvalstybinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainai. Toks informacijos perdavimas neatleis valstybių narių nuo pareigos informuoti Komisiją apie bet kokią
  valstybės pagalbą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(8)

valstybės narės turėtų keistis pagrindine informacija, kuri taip pat turi būti perduodama Komisijai. Tai sudarytų sąlygas Komisijai bet kuriuo metu stebėti ir įvertinti, kiek efektyviai vykdomi automatiniai informacijos apie tarpvalstybinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainai. Toks informacijos perdavimas neatleis valstybių narių nuo pareigos informuoti Komisiją apie bet kokią
  valstybės pagalbą
  ;

| (8) | valstybės narės turėtų keistis pagrindine informacija, kuri taip pat turi būti perduodama Komisijai. Tai sudarytų sąlygas Komisijai bet kuriuo metu stebėti ir įvertinti, kiek efektyviai vykdomi automatiniai informacijos apie tarpvalstybinius sprendimus
  arba tuos, kuriais siekiama sumažinti mokesčio bazę nacionaliniuose mokesčių teisės aktuose dėl bendrovių grupės struktūros,
  ir išankstinę kainodaros tvarką mainai. Toks informacijos perdavimas neatleis valstybių narių nuo pareigos informuoti Komisiją apie bet kokią
  su įmonių mokesčiu susijusią valstybės pagalbą, kuri gali būti laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį
  ; |
| --- | --- |

(8)

valstybės narės turėtų keistis pagrindine informacija, kuri taip pat turi būti perduodama Komisijai. Tai sudarytų sąlygas Komisijai bet kuriuo metu stebėti ir įvertinti, kiek efektyviai vykdomi automatiniai informacijos apie tarpvalstybinius sprendimus
  arba tuos, kuriais siekiama sumažinti mokesčio bazę nacionaliniuose mokesčių teisės aktuose dėl bendrovių grupės struktūros,
  ir išankstinę kainodaros tvarką mainai. Toks informacijos perdavimas neatleis valstybių narių nuo pareigos informuoti Komisiją apie bet kokią
  su įmonių mokesčiu susijusią valstybės pagalbą, kuri gali būti laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį
  ;

Paaiškinimas

Teisinis patikslinimas dėl konkrečios valstybės pagalbos taikymo srities.

2 pakeitimas

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | siekdamos padidinti išteklių naudojimo efektyvumą, palengvinti informacijos mainus ir išvengti būtinybės kitoms valstybėms narėms panašiai plėtoti savo sistemas informacijos saugojimo tikslais, reikėtų priimti specialias nuostatas, pagal kurias būtų sukurtas centrinis visoms valstybėms narėms ir Komisijai prieinamas registras, į kurį valstybės narės
  įkeltų
  ir kuriame
  saugotų
  informaciją
  , užuot siuntusios ją elektroniniu paštu
  . Komisija turėtų patvirtinti tokiam registrui sukurti reikalingą praktinę tvarką Direktyvos 2011/16/ES 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(12)

siekdamos padidinti išteklių naudojimo efektyvumą, palengvinti informacijos mainus ir išvengti būtinybės kitoms valstybėms narėms panašiai plėtoti savo sistemas informacijos saugojimo tikslais, reikėtų priimti specialias nuostatas, pagal kurias būtų sukurtas centrinis visoms valstybėms narėms ir Komisijai prieinamas registras, į kurį valstybės narės
  įkeltų
  ir kuriame
  saugotų
  informaciją
  , užuot siuntusios ją elektroniniu paštu
  . Komisija turėtų patvirtinti tokiam registrui sukurti reikalingą praktinę tvarką Direktyvos 2011/16/ES 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka;

| (12) | siekdamos padidinti išteklių naudojimo efektyvumą, palengvinti informacijos mainus ir išvengti būtinybės kitoms valstybėms narėms panašiai plėtoti savo sistemas informacijos saugojimo tikslais, reikėtų priimti specialias nuostatas, pagal kurias būtų sukurtas centrinis visoms valstybėms narėms ir Komisijai prieinamas registras, į kurį valstybės narės
  įkels
  ir kuriame
  saugos
  informaciją. Komisija turėtų patvirtinti tokiam registrui sukurti reikalingą praktinę tvarką Direktyvos 2011/16/ES 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka
  užtikrindama valstybėms narėms galimybę nustatyti naudos pagal šį sprendimą gavėją arba gavėjus
  ; |
| --- | --- |

(12)

siekdamos padidinti išteklių naudojimo efektyvumą, palengvinti informacijos mainus ir išvengti būtinybės kitoms valstybėms narėms panašiai plėtoti savo sistemas informacijos saugojimo tikslais, reikėtų priimti specialias nuostatas, pagal kurias būtų sukurtas centrinis visoms valstybėms narėms ir Komisijai prieinamas registras, į kurį valstybės narės
  įkels
  ir kuriame
  saugos
  informaciją. Komisija turėtų patvirtinti tokiam registrui sukurti reikalingą praktinę tvarką Direktyvos 2011/16/ES 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka
  užtikrindama valstybėms narėms galimybę nustatyti naudos pagal šį sprendimą gavėją arba gavėjus
  ;

Paaiškinimas

Neturėtų atrodyti, kad svarbios informacijos įkėlimas į centrinį registrą ir saugojimas yra neprivalomojo pobūdžio. Be to, tai nėra nesuderinama su papildomu siuntimu elektroniniu paštu.

3 pakeitimas

1 straipsnis, naujo 8a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kompetentinga valstybės narės institucija taip pat pateiks visų kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Europos Komisijai informaciją apie išankstinius tarpvalstybinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką, kurie priimti per laikotarpį, prasidėjusį prieš dešimt metų iki šios direktyvos įsigaliojimo, bet kurie vis dar galioja šios direktyvos įsigaliojimo dieną. | 2.   Kompetentinga valstybės narės institucija taip pat pateiks visų kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Europos Komisijai informaciją apie išankstinius tarpvalstybinius sprendimus
  arba tuos sprendimus, kuriais siekiama sumažinti mokesčio bazę nacionaliniuose mokesčių teisės aktuose dėl bendrovių grupės struktūros, ir
  apie
  išankstinę kainodaros tvarką, kurie vis dar galioja šios direktyvos įsigaliojimo dieną.
  Šie duomenys taip pat bus saugomi centriniame registre. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.   Kompetentinga valstybės narės institucija taip pat pateiks visų kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Europos Komisijai informaciją apie išankstinius tarpvalstybinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką, kurie priimti per laikotarpį, prasidėjusį prieš dešimt metų iki šios direktyvos įsigaliojimo, bet kurie vis dar galioja šios direktyvos įsigaliojimo dieną.

2.   Kompetentinga valstybės narės institucija taip pat pateiks visų kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Europos Komisijai informaciją apie išankstinius tarpvalstybinius sprendimus
  arba tuos sprendimus, kuriais siekiama sumažinti mokesčio bazę nacionaliniuose mokesčių teisės aktuose dėl bendrovių grupės struktūros, ir
  apie
  išankstinę kainodaros tvarką, kurie vis dar galioja šios direktyvos įsigaliojimo dieną.
  Šie duomenys taip pat bus saugomi centriniame registre.

Paaiškinimas

Šiame pakeitime atsižvelgiama į įvairių viešųjų institucijų išreikštą susirūpinimą dėl to, kad teikiant informaciją apie visus per pastaruosius 10 metų priimtus sprendimus dėl mokesčių, kurie nebūtinai tebegalioja, susidarytų pernelyg didelė administracinė našta.

4 pakeitimas

1 straipsnis, naujo 8a straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  1 dalis netaikoma tuo atveju, kai išankstinis tarpvalstybinis sprendimas susijęs tik su vieno ar kelių fizinių asmenų mokesčių reikalais. | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.   
  1 dalis netaikoma tuo atveju, kai išankstinis tarpvalstybinis sprendimas susijęs tik su vieno ar kelių fizinių asmenų mokesčių reikalais.

Paaiškinimas

Šis pasiūlymas apriboti taikymo sritį yra žingsnis atgal, palyginti su Direktyvos 2011/16/ES taikymo sritimi.

5 pakeitimas

1 straipsnis, naujo 8a straipsnio 3a dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.   
  Įmonės, kuriose dirba daugiau kaip 250 darbuotojų arba kurių metinė apyvarta viršija 50 mln. EUR arba bendra balanso suma yra didesnė nei 43 mln. EUR ir kurios dalyvauja tarpvalstybinėje veikloje, tiesiogiai informuoja Komisiją apie visus išankstinius tarpvalstybinius sprendimus dėl mokesčių arba tuos sprendimus, kuriais siekiama sumažinti mokesčio bazę nacionaliniuose mokesčių teisės aktuose dėl bendrovių grupės struktūros, ir išankstinę kainodaros tvarką, kurių turi laikytis visi įmonės padaliniai Europos Sąjungos valstybėse narėse. Komisija skelbia didelių tarptautinių bendrovių jai pateiktos informacijos registrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3a.   
  Įmonės, kuriose dirba daugiau kaip 250 darbuotojų arba kurių metinė apyvarta viršija 50 mln. EUR arba bendra balanso suma yra didesnė nei 43 mln. EUR ir kurios dalyvauja tarpvalstybinėje veikloje, tiesiogiai informuoja Komisiją apie visus išankstinius tarpvalstybinius sprendimus dėl mokesčių arba tuos sprendimus, kuriais siekiama sumažinti mokesčio bazę nacionaliniuose mokesčių teisės aktuose dėl bendrovių grupės struktūros, ir išankstinę kainodaros tvarką, kurių turi laikytis visi įmonės padaliniai Europos Sąjungos valstybėse narėse. Komisija skelbia didelių tarptautinių bendrovių jai pateiktos informacijos registrą.

Paaiškinimas

Kiekvienos šalies didelės tarptautinės bendrovės turėtų laikytis ypatingo skaidrumo reikalavimų informuodamos apie išankstinius tarpvalstybinius sprendimus ir susitarimus dėl mokesčių, kadangi šios bendrovės turi daugiausia galimybių pasinaudoti konkurencijos iškraipymais ir turėtų jausti moralinę atsakomybę klientų atžvilgiu už savo elgesį mokesčių srityje.

6 pakeitimas

1 straipsnis, naujo 8a straipsnio 4 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | informacijos mainų pagal 2 dalį atveju – iki
  2016 m. gruodžio 31 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

b)

informacijos mainų pagal 2 dalį atveju – iki
  2016 m. gruodžio 31 d.

| b) | informacijos mainų pagal 2 dalį atveju – iki
  2015 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

b)

informacijos mainų pagal 2 dalį atveju – iki
  2015 m. gruodžio 31 d.

Paaiškinimas

Nereikia nustatyti konkretaus termino informavimui apie išankstinius tarpvalstybinius sprendimus dėl mokesčių ir išankstinę kainodaros tvarką, kurie vis dar galioja šios iš dalies pakeistos direktyvos įsigaliojimo dieną, kadangi jis skirsis nuo termino, iki kurio valstybės narės turės priimti ir paskelbti įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi iš dalies pakeistos direktyvos (žr. pasiūlymo dėl direktyvos 2 str.).

7 pakeitimas

1 straipsnis, naujo 8a straipsnio 5 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | f) | Europos mokesčių mokėtojo identifikacinį numerį (TIN), kai tik jis suteikiamas, kaip nurodyta 2012 m. Komisijos veiksmų plane, skirtame kovai su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

f)

Europos mokesčių mokėtojo identifikacinį numerį (TIN), kai tik jis suteikiamas, kaip nurodyta 2012 m. Komisijos veiksmų plane, skirtame kovai su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu.

8 pakeitimas

1 straipsnis, naujo 8a straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Nustatydama 20 straipsnio 5 dalyje nurodytą standartinę formą, kad palengvintų mainus, Komisija priima bet kokias priemones ir praktines nuostatas, būtinas šiam straipsniui įgyvendinti, įskaitant priemones, skirtas šio straipsnio 5 dalyje nurodytos informacijos pranešimui standartizuoti. | 6.   Nustatydama 20 straipsnio 5 dalyje nurodytą standartinę formą, kad palengvintų mainus, Komisija priima bet kokias priemones ir praktines nuostatas, būtinas šiam straipsniui įgyvendinti, įskaitant priemones, skirtas šio straipsnio 5 dalyje nurodytos informacijos pranešimui standartizuoti.
  Tose valstybėse narėse, kuriose decentralizuotiems teritoriniams ar administraciniams padaliniams suteikti įgaliojimai mokesčių srityje, Komisija teikia savo pagalbą valstybėms narėms siekdama, kad jos atliktų savo pareigą užtikrinti šiems padaliniams mokymą ir paramą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

6.   Nustatydama 20 straipsnio 5 dalyje nurodytą standartinę formą, kad palengvintų mainus, Komisija priima bet kokias priemones ir praktines nuostatas, būtinas šiam straipsniui įgyvendinti, įskaitant priemones, skirtas šio straipsnio 5 dalyje nurodytos informacijos pranešimui standartizuoti.

6.   Nustatydama 20 straipsnio 5 dalyje nurodytą standartinę formą, kad palengvintų mainus, Komisija priima bet kokias priemones ir praktines nuostatas, būtinas šiam straipsniui įgyvendinti, įskaitant priemones, skirtas šio straipsnio 5 dalyje nurodytos informacijos pranešimui standartizuoti.
  Tose valstybėse narėse, kuriose decentralizuotiems teritoriniams ar administraciniams padaliniams suteikti įgaliojimai mokesčių srityje, Komisija teikia savo pagalbą valstybėms narėms siekdama, kad jos atliktų savo pareigą užtikrinti šiems padaliniams mokymą ir paramą.

Paaiškinimas

Pasiūlyme dėl direktyvos numatyti skaidrumo reikalavimai gali būti taikomi ir teritoriniams ar administraciniams padaliniams. Nors rengti šiems padaliniams mokymus ir teikti jiems paramą yra valstybių narių atsakomybė, Komisija turi užtikrinti, kad jos pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų duoda naudos.

9 pakeitimas

1 straipsnis, naujo 8a straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Pagal 5 straipsnį valstybės narės gali paprašyti valstybės narės, priėmusios išankstinį tarpvalstybinį sprendimą arba išankstinę kainodaros tvarką, papildomos informacijos, taip pat viso tų dokumentų teksto. | 8.   Pagal 5 straipsnį valstybės narės
  , taip pat prireikus jų teritoriniai ar administraciniai padaliniai, įskaitant vietos valdžios institucijas,
  gali paprašyti valstybės narės, priėmusios išankstinį tarpvalstybinį sprendimą arba išankstinę kainodaros tvarką, papildomos informacijos, taip pat viso tų dokumentų teksto. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

8.   Pagal 5 straipsnį valstybės narės gali paprašyti valstybės narės, priėmusios išankstinį tarpvalstybinį sprendimą arba išankstinę kainodaros tvarką, papildomos informacijos, taip pat viso tų dokumentų teksto.

8.   Pagal 5 straipsnį valstybės narės
  , taip pat prireikus jų teritoriniai ar administraciniai padaliniai, įskaitant vietos valdžios institucijas,
  gali paprašyti valstybės narės, priėmusios išankstinį tarpvalstybinį sprendimą arba išankstinę kainodaros tvarką, papildomos informacijos, taip pat viso tų dokumentų teksto.

Paaiškinimas

Pasiūlyme dėl direktyvos numatyti skaidrumo reikalavimai yra taikomi ne tik pagrindinėms valstybių narių mokesčių institucijoms, bet ir teritoriniams ar administraciniams padaliniams, įskaitant vietos valdžios institucijas (1). Todėl jos turėtų prireikus taip pat turėti galimybę paprašyti tokios papildomos informacijos.

10 pakeitimas

1 straipsnis, naujo 8a straipsnio 10 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 10.   
  Komisija privalo išnagrinėti visas sankcijas, kurios turi būti nustatytos tiems atvejams, kai atsisakoma keistis informacija arba ji nepateikiama. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

10.   
  Komisija privalo išnagrinėti visas sankcijas, kurios turi būti nustatytos tiems atvejams, kai atsisakoma keistis informacija arba ji nepateikiama.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymus, kurie yra svarbus Europos Sąjungos (ES) žingsnis reaguojant į nustatytą faktą, kad dėl mokestinio sukčiavimo ir mokesčių vengimo kiekvienais metais ES mastu prarandama apie 1  000 mlrd. EUR galimų mokestinių pajamų, turint omenyje, kad mokestinės pajamos ES sudaro maždaug 90 % bendrų valdžios sektoriaus pajamų. Dėl šio trūkumo kyla didelis pavojus ES mokesčių sistemų veiksmingumui ir teisingumui, didėja mokesčių našta visiems piliečiams ir įmonėms, mažėja turimos viešosios lėšos viešosioms ir privačiosioms investicijoms, o dėl konkurencijos iškraipymų, kurie daro įtaką ekonominės veiklos vietos pasirinkimui, darosi sunkiau pasiekti ES ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslą; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymus, kurie yra svarbus Europos Sąjungos (ES) žingsnis reaguojant į nustatytą faktą, kad dėl mokestinio sukčiavimo ir mokesčių vengimo kiekvienais metais ES mastu prarandama apie 1  000 mlrd. EUR galimų mokestinių pajamų, turint omenyje, kad mokestinės pajamos ES sudaro maždaug 90 % bendrų valdžios sektoriaus pajamų. Dėl šio trūkumo kyla didelis pavojus ES mokesčių sistemų veiksmingumui ir teisingumui, didėja mokesčių našta visiems piliečiams ir įmonėms, mažėja turimos viešosios lėšos viešosioms ir privačiosioms investicijoms, o dėl konkurencijos iškraipymų, kurie daro įtaką ekonominės veiklos vietos pasirinkimui, darosi sunkiau pasiekti ES ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslą;

| 2. | taigi pritaria Komisijos pasiūlymui išplėsti Direktyvos 2011/16/ES taikymo sritį į privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos mainų mechanizmą įtraukiant informaciją apie išankstinius tarpvalstybinius sprendimus dėl mokesčių arba tuos sprendimus, kuriais siekiama mažinti mokesčio bazę nacionaliniuose mokesčių teisės aktuose dėl bendrovių grupės struktūros, ir išankstinę kainodaros tvarką, nes šias priemones naudoja tarpvalstybines operacijas vykdančios įmonės siekdamos sukurti struktūras, kurios sukelia mokesčių bazės eroziją valstybėse narėse ir mažina vidaus rinkos veiksmingumą; |
| --- | --- |

2.

taigi pritaria Komisijos pasiūlymui išplėsti Direktyvos 2011/16/ES taikymo sritį į privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos mainų mechanizmą įtraukiant informaciją apie išankstinius tarpvalstybinius sprendimus dėl mokesčių arba tuos sprendimus, kuriais siekiama mažinti mokesčio bazę nacionaliniuose mokesčių teisės aktuose dėl bendrovių grupės struktūros, ir išankstinę kainodaros tvarką, nes šias priemones naudoja tarpvalstybines operacijas vykdančios įmonės siekdamos sukurti struktūras, kurios sukelia mokesčių bazės eroziją valstybėse narėse ir mažina vidaus rinkos veiksmingumą;

| 3. | primena, kad Komisijos pateiktame dokumentų rinkinyje nėra smerkiama sprendimų dėl mokesčių praktika, kadangi šie susitarimai yra reglamentuojami 22 ES valstybių narių įstatymais ir yra teisėta, kad konkrečioje vietovėje besisteigianti įmonė iš anksto pasitikrina mokesčių sumą. Vis dėlto reikėtų užtikrinti, kad nepakankamai skaidrios priemonės nepaskatintų konkurencijos iškraipymų ar mokesčių bazės erozijos ir neturėtų neigiamos įtakos bendroms ES valdžios sektoriaus pajamoms; |
| --- | --- |

3.

primena, kad Komisijos pateiktame dokumentų rinkinyje nėra smerkiama sprendimų dėl mokesčių praktika, kadangi šie susitarimai yra reglamentuojami 22 ES valstybių narių įstatymais ir yra teisėta, kad konkrečioje vietovėje besisteigianti įmonė iš anksto pasitikrina mokesčių sumą. Vis dėlto reikėtų užtikrinti, kad nepakankamai skaidrios priemonės nepaskatintų konkurencijos iškraipymų ar mokesčių bazės erozijos ir neturėtų neigiamos įtakos bendroms ES valdžios sektoriaus pajamoms;

| 4. | pabrėžia, kad pasiūlyme dėl direktyvos numatyti skaidrumo reikalavimai yra taikomi ne tik pagrindinėms valstybių narių mokesčių institucijoms, bet ir teritoriniams ar administraciniams padaliniams, įskaitant vietos valdžios institucijas. Todėl atrodo pagrįsta, kad jos taip pat gali pateikti prašymus suteikti informacijos ir Komisija, atsižvelgdama į jų turimus ribotus išteklius, prireikus turėtų turėti galimybę suteikti pagalbą ir mokymą; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad pasiūlyme dėl direktyvos numatyti skaidrumo reikalavimai yra taikomi ne tik pagrindinėms valstybių narių mokesčių institucijoms, bet ir teritoriniams ar administraciniams padaliniams, įskaitant vietos valdžios institucijas. Todėl atrodo pagrįsta, kad jos taip pat gali pateikti prašymus suteikti informacijos ir Komisija, atsižvelgdama į jų turimus ribotus išteklius, prireikus turėtų turėti galimybę suteikti pagalbą ir mokymą;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad į Komisijos pasiūlymą neįtraukti konkrečių sankcijų skaidrumo reikalavimų nesilaikančioms valstybėms narėms taikymo mechanizmai; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad į Komisijos pasiūlymą neįtraukti konkrečių sankcijų skaidrumo reikalavimų nesilaikančioms valstybėms narėms taikymo mechanizmai;

| 6. | mano, kad direktyva, iš dalies keičianti Direktyvą 2011/16/ES, suteikia naują pagrindą Komisijai derėtis EBPO lygmeniu dėl BEPS (mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimas) projekto, kuris yra platesnio užmojo už tą, dėl kurio šiuo metu deramasi; |
| --- | --- |

6.

mano, kad direktyva, iš dalies keičianti Direktyvą 2011/16/ES, suteikia naują pagrindą Komisijai derėtis EBPO lygmeniu dėl BEPS (mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimas) projekto, kuris yra platesnio užmojo už tą, dėl kurio šiuo metu deramasi;

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija veikiau remiasi SESV 115 straipsniu dėl vidaus rinkos sukūrimo kaip savo pasiūlymo dėl direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2011/16/ES, teisiniu pagrindu, o ne SESV 113 straipsniu dėl mokesčių suderinimo. SESV 115 straipsnis priklauso pasidalijamosios kompetencijos sričiai ir jam taikomas subsidiarumo principas. Tačiau aiškinamojo memorandumo 2.3 punkte Komisijos pateikti paaiškinimai dėl teisėkūros veiksmų Europos Sąjungos lygmeniu pridėtinės vertės ir subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymosi yra visiškai pagrįsti; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija veikiau remiasi SESV 115 straipsniu dėl vidaus rinkos sukūrimo kaip savo pasiūlymo dėl direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2011/16/ES, teisiniu pagrindu, o ne SESV 113 straipsniu dėl mokesčių suderinimo. SESV 115 straipsnis priklauso pasidalijamosios kompetencijos sričiai ir jam taikomas subsidiarumo principas. Tačiau aiškinamojo memorandumo 2.3 punkte Komisijos pateikti paaiškinimai dėl teisėkūros veiksmų Europos Sąjungos lygmeniu pridėtinės vertės ir subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymosi yra visiškai pagrįsti;

| 8. | primena, kad net jeigu ES neturi tiesioginės įtakos nacionalinėms mokesčių sistemoms, Komisija gali išnagrinėti, ar kai kurios mokesčių sistemos yra neteisėta valstybės pagalba tam tikroms įmonėms suteikiant konkrečias mokesčių lengvatas. Atsižvelgiant į plataus masto tyrimus, apimančius 21 valstybę narę, kuriuos atliekant vidutiniškai nagrinėjama 5–10 kiekvienos valstybės narės sprendimų dėl mokesčių, ir į tai, kad kitos dvi valstybės narės dar nepateikė nuo 2010 m. (2) išduotų sprendimų dėl mokesčių apžvalgos, atrodo būtina, kad Komisija parengtų sprendimų dėl mokesčių, susijusių su valstybės pagalba, rengimo gaires; |
| --- | --- |

8.

primena, kad net jeigu ES neturi tiesioginės įtakos nacionalinėms mokesčių sistemoms, Komisija gali išnagrinėti, ar kai kurios mokesčių sistemos yra neteisėta valstybės pagalba tam tikroms įmonėms suteikiant konkrečias mokesčių lengvatas. Atsižvelgiant į plataus masto tyrimus, apimančius 21 valstybę narę, kuriuos atliekant vidutiniškai nagrinėjama 5–10 kiekvienos valstybės narės sprendimų dėl mokesčių, ir į tai, kad kitos dvi valstybės narės dar nepateikė nuo 2010 m. (2) išduotų sprendimų dėl mokesčių apžvalgos, atrodo būtina, kad Komisija parengtų sprendimų dėl mokesčių, susijusių su valstybės pagalba, rengimo gaires;

| 9. | pritaria, kad reikia panaikinti Tarybos direktyvą 2003/48/EB dėl taupymo pajamų apmokestinimo (Taupymo pajamų apmokestinimo direktyva), kadangi Tarybos direktyva 2014/107/ES, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2011/16/ES, taikoma visiems finansiniams produktams, įskaitant tuos, kuriems taikoma Taupymo pajamų apmokestinimo direktyva, ir kad reikia vengti lygiagretaus dviejų standartų taikymo; |
| --- | --- |

9.

pritaria, kad reikia panaikinti Tarybos direktyvą 2003/48/EB dėl taupymo pajamų apmokestinimo (Taupymo pajamų apmokestinimo direktyva), kadangi Tarybos direktyva 2014/107/ES, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2011/16/ES, taikoma visiems finansiniams produktams, įskaitant tuos, kuriems taikoma Taupymo pajamų apmokestinimo direktyva, ir kad reikia vengti lygiagretaus dviejų standartų taikymo;

| 10. | palankiai vertina Komisijos 2015 m. birželio mėn. pateiktą veiksmų planą dėl įmonių apmokestinimo ir kitų priemonių, kuriomis kovojama su mokesčių vengimu ir žalinga mokesčių konkurencija, ir ypač įsipareigojimą 2016 m. pateikti naują pasiūlymą dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB), kuri būtų privaloma bent daugiašalėms įmonėms. Primenama, kad, remiantis Europos Komisijos 2011 m. pateiktais duomenimis, BKPMB leistų ES įmonėms kasmet sutaupyti 700 mln. EUR reikalavimų laikymosi išlaidų ir 1,3 mlrd. EUR vykdant konsolidavimą. Todėl pakartoja savo raginimą Komisijai konsultuotis su RK dėl naujo pasiūlymo dėl BKPMB. |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina Komisijos 2015 m. birželio mėn. pateiktą veiksmų planą dėl įmonių apmokestinimo ir kitų priemonių, kuriomis kovojama su mokesčių vengimu ir žalinga mokesčių konkurencija, ir ypač įsipareigojimą 2016 m. pateikti naują pasiūlymą dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB), kuri būtų privaloma bent daugiašalėms įmonėms. Primenama, kad, remiantis Europos Komisijos 2011 m. pateiktais duomenimis, BKPMB leistų ES įmonėms kasmet sutaupyti 700 mln. EUR reikalavimų laikymosi išlaidų ir 1,3 mlrd. EUR vykdant konsolidavimą. Todėl pakartoja savo raginimą Komisijai konsultuotis su RK dėl naujo pasiūlymo dėl BKPMB.

2015 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  Direktyvos 2011/16/ES 2 straipsnis.

1

(2)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5140_fr.htm

2

---