# Az Európai Unió L 342/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 342 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. december 29. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 342

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. december 29.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2461 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 30.) az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete 209. cikkében említett, a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyiszabályzat-mintáról szóló 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2462 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 30.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról | 7 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2463 határozata (2015. december 18.) a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 108. cikkében említett testület eljárási szabályzatáról | 57 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2015/2461 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 30.) az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete 209. cikkében említett, a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyiszabályzat-mintáról szóló 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2015/2462 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 30.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról

7

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2015/2463 határozata (2015. december 18.) a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 108. cikkében említett testület eljárási szabályzatáról

57

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a harmadik országokban képviselettel nem rendelkező uniós polgárok konzuli védelmét elősegítő koordinációs és együttműködési intézkedésekről és a 95/553/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. április 20-i tanácsi (EU) 2015/637 irányelvhez ( HL L 106., 2015.4.24. ) | 64 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a harmadik országokban képviselettel nem rendelkező uniós polgárok konzuli védelmét elősegítő koordinációs és együttműködési intézkedésekről és a 95/553/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. április 20-i tanácsi (EU) 2015/637 irányelvhez ( HL L 106., 2015.4.24. )

( HL L 106., 2015.4.24. )

64

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 29.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2461 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. október 30.)

az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete 209. cikkében említett, a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyiszabályzat-mintáról szóló 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 209. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 547/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) a közös vállalkozások tekintetében a költségvetési rendelet 209. cikkével összhangban, külön-külön adandó felmentvényről szóló közös nyilatkozat kísérte. Az említett nyilatkozattal összhangban az (EU, Euratom) 2015/1929 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) összehangolta a külső ellenőrzés és a mentesítés tekintetében a 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikkében említett, köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervekre (a továbbiakban: PPP-szervek) alkalmazandó szabályokat a 966/2012/EU, Euratom rendelet 208. cikkében említett szervekre alkalmazandó szabályokkal. A rendelet továbbá kiterjesztette a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkének (5) és (6) bekezdésében megállapított rendelkezések alkalmazásának mellőzését a PPP-szervekre is. |
| --- | --- |

(1)

Az 547/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) a közös vállalkozások tekintetében a költségvetési rendelet 209. cikkével összhangban, külön-külön adandó felmentvényről szóló közös nyilatkozat kísérte. Az említett nyilatkozattal összhangban az (EU, Euratom) 2015/1929 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) összehangolta a külső ellenőrzés és a mentesítés tekintetében a 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikkében említett, köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervekre (a továbbiakban: PPP-szervek) alkalmazandó szabályokat a 966/2012/EU, Euratom rendelet 208. cikkében említett szervekre alkalmazandó szabályokkal. A rendelet továbbá kiterjesztette a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkének (5) és (6) bekezdésében megállapított rendelkezések alkalmazásának mellőzését a PPP-szervekre is.

| (2) | Mivel az egyes PPP-szerveknek a költségvetés végrehajtása tekintetében adandó mentesítést az Európai Parlament adja a Tanács ajánlása alapján az adott PPP-szerv igazgatójának, a 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (4) a PPP-szervek jelentéstételi kötelezettségeire és mentesítési eljárására vonatkozó rendelkezéseit hozzá kell igazítani az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) megfelelő rendelkezéseihez. Mindenekelőtt a PPP-szervek részére kötelezően elő kell írni összevont éves tevékenységi jelentés benyújtását, amely átfogó információkat tartalmaz a PPP-szerv munkaprogramjának, költségvetésének és létszámtervének végrehajtásáról, valamint irányításáról és belsőkontroll-rendszereiről. Emellett a PPP-szervek előzetes beszámolóinak elkészítési és végleges beszámolóinak jóváhagyási eljárását hozzá kell igazítani az 1271/2013/EU rendeletben meghatározott eljáráshoz. |
| --- | --- |

(2)

Mivel az egyes PPP-szerveknek a költségvetés végrehajtása tekintetében adandó mentesítést az Európai Parlament adja a Tanács ajánlása alapján az adott PPP-szerv igazgatójának, a 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (4) a PPP-szervek jelentéstételi kötelezettségeire és mentesítési eljárására vonatkozó rendelkezéseit hozzá kell igazítani az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) megfelelő rendelkezéseihez. Mindenekelőtt a PPP-szervek részére kötelezően elő kell írni összevont éves tevékenységi jelentés benyújtását, amely átfogó információkat tartalmaz a PPP-szerv munkaprogramjának, költségvetésének és létszámtervének végrehajtásáról, valamint irányításáról és belsőkontroll-rendszereiről. Emellett a PPP-szervek előzetes beszámolóinak elkészítési és végleges beszámolóinak jóváhagyási eljárását hozzá kell igazítani az 1271/2013/EU rendeletben meghatározott eljáráshoz.

| (3) | A 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikkének (2) bekezdésében bevezetett új előírással összhangban – amelynek értelmében a PPP-szerv éves beszámolóját független külső ellenőrnek kell hitelesítenie – a 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezéseit hozzá kell igazítani az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet megfelelő rendelkezéseihez. |
| --- | --- |

(3)

A 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikkének (2) bekezdésében bevezetett új előírással összhangban – amelynek értelmében a PPP-szerv éves beszámolóját független külső ellenőrnek kell hitelesítenie – a 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezéseit hozzá kell igazítani az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet megfelelő rendelkezéseihez.

| (4) | A közvetlen bizottsági irányítás alatt álló fellépésekkel való koherens végrehajtás érdekében a szerződések odaítélésekor a 966/2012/EU, Euratom rendelet, valamint az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (6) vonatkozó rendelkezései alkalmazandók, a PPP-szerv létesítő okiratában rögzített különleges rendelkezéseknek vagy azon program alap-jogiaktusának megfelelően, amelynek végrehajtásával a PPP-szervet megbízták. |
| --- | --- |

(4)

A közvetlen bizottsági irányítás alatt álló fellépésekkel való koherens végrehajtás érdekében a szerződések odaítélésekor a 966/2012/EU, Euratom rendelet, valamint az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (6) vonatkozó rendelkezései alkalmazandók, a PPP-szerv létesítő okiratában rögzített különleges rendelkezéseknek vagy azon program alap-jogiaktusának megfelelően, amelynek végrehajtásával a PPP-szervet megbízták.

| (5) | E rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie, hogy a PPP-szervek – a 2016. január 1-jére kitűzött hatálybalépésre való tekintettel – megfelelő időben elfogadhassák módosított pénzügyi szabályaikat, és ezáltal biztosítva legyen a PPP-szervek éves beszámolóinak ellenőrzésével összefüggő külső ellenőrzésre vonatkozó új követelmények tényleges alkalmazása a 2016-os év tekintetében, |
| --- | --- |

(5)

E rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie, hogy a PPP-szervek – a 2016. január 1-jére kitűzött hatálybalépésre való tekintettel – megfelelő időben elfogadhassák módosított pénzügyi szabályaikat, és ezáltal biztosítva legyen a PPP-szervek éves beszámolóinak ellenőrzésével összefüggő külső ellenőrzésre vonatkozó új követelmények tényleges alkalmazása a 2016-os év tekintetében,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Ez a rendelet azokat a lényeges alapelveket állapítja meg, amelyek alapján a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szerveknek (a továbbiakban: PPP-szervek) saját pénzügyi szabályaikat el kell fogadniuk. A 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdésével összhangban a PPP-szervek pénzügyi szabályai nem térhetnek el e rendelettől, kivéve, amennyiben különös szükségleteik ezt megkívánják, valamint a Bizottság előzetes hozzájárulásával.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ez a rendelet azokat a lényeges alapelveket állapítja meg, amelyek alapján a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szerveknek (a továbbiakban: PPP-szervek) saját pénzügyi szabályaikat el kell fogadniuk. A 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdésével összhangban a PPP-szervek pénzügyi szabályai nem térhetnek el e rendelettől, kivéve, amennyiben különös szükségleteik ezt megkívánják, valamint a Bizottság előzetes hozzájárulásával.”

| 2. | A 17. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő a PPP-szerv költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alól mentesítő határozat dátumától számított öt évig megőrzi a végrehajtott műveletekkel kapcsolatos igazoló dokumentumokat. Az igazoló dokumentumokban szereplő személyes adatok lehetőség szerint törlendők, amennyiben azok nem szükségesek kontroll vagy ellenőrzés céljából. A forgalmi adatok megőrzése tekintetében minden esetben a 45/2001/EK rendelet 37. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.” |
| --- | --- |

2.

A 17. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő a PPP-szerv költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alól mentesítő határozat dátumától számított öt évig megőrzi a végrehajtott műveletekkel kapcsolatos igazoló dokumentumokat. Az igazoló dokumentumokban szereplő személyes adatok lehetőség szerint törlendők, amennyiben azok nem szükségesek kontroll vagy ellenőrzés céljából. A forgalmi adatok megőrzése tekintetében minden esetben a 45/2001/EK rendelet 37. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.”

| 3. | A 20. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „20. cikk
  Éves jelentés
  (1)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatai elvégzéséről összevont éves tevékenységi jelentés formájában évente jelentést tesz az igazgatótanácsnak; az összevont éves jelentés az alábbiakat tartalmazza:






  a) | információk a következőkről:






  i. | a PPP-szerv éves munkaprogramjának és költségvetésének végrehajtása, valamint a személyzeti erőforrások; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 20. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„20. cikk

Éves jelentés

(1)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatai elvégzéséről összevont éves tevékenységi jelentés formájában évente jelentést tesz az igazgatótanácsnak; az összevont éves jelentés az alábbiakat tartalmazza:

a)

információk a következőkről:

i.

a PPP-szerv éves munkaprogramjának és költségvetésének végrehajtása, valamint a személyzeti erőforrások;

| ii. | irányítási és belsőkontroll-rendszerek, benne összefoglaló a belső ellenőr által végrehajtott belső ellenőrzések számáról és típusáról, a belső ellenőrzési részlegről, az elkészített ajánlásokról és az azok nyomán hozott intézkedésekről, valamint az előző évekre vonatkozó ajánlásokról, a 26. és 28. cikkben említettek szerint; |
| --- | --- |

ii.

irányítási és belsőkontroll-rendszerek, benne összefoglaló a belső ellenőr által végrehajtott belső ellenőrzések számáról és típusáról, a belső ellenőrzési részlegről, az elkészített ajánlásokról és az azok nyomán hozott intézkedésekről, valamint az előző évekre vonatkozó ajánlásokról, a 26. és 28. cikkben említettek szerint;

| iii. | a Számvevőszék észrevételei és az ezen észrevételekkel kapcsolatban hozott intézkedések; |
| --- | --- |

iii.

a Számvevőszék észrevételei és az ezen észrevételekkel kapcsolatban hozott intézkedések;

| iv. | az elszámolás, valamint a költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló jelentés, a 39., 41. és 42. cikk sérelme nélkül; |
| --- | --- |

iv.

az elszámolás, valamint a költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló jelentés, a 39., 41. és 42. cikk sérelme nélkül;

| b) | az engedélyezésre jogosult tisztviselő nyilatkozata arról, hogy – kivéve, ha a bevételek és kiadások meghatározott körével kapcsolatban tett fenntartások ezzel ellentétes információt tartalmaznak – kellő mértékben megbizonyosodott az alábbiakról:






  i. | a jelentésben foglalt információk megbízható és valós képet adnak; |
| --- | --- | --- |

b)

az engedélyezésre jogosult tisztviselő nyilatkozata arról, hogy – kivéve, ha a bevételek és kiadások meghatározott körével kapcsolatban tett fenntartások ezzel ellentétes információt tartalmaznak – kellő mértékben megbizonyosodott az alábbiakról:

i.

a jelentésben foglalt információk megbízható és valós képet adnak;

| ii. | a jelentésben bemutatott tevékenységekhez rendelt forrásokat az eredetileg tervezett célra és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban használták fel; |
| --- | --- |

ii.

a jelentésben bemutatott tevékenységekhez rendelt forrásokat az eredetileg tervezett célra és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban használták fel;

| iii. | a bevezetett kontrollintézkedések megfelelően biztosítják az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

iii.

a bevezetett kontrollintézkedések megfelelően biztosítják az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét.

Az összevont éves tevékenységi jelentésben be kell számolni a műveleteknek a kitűzött célokhoz viszonyított eredményéről, a műveletekhez kapcsolódó kockázatokról, a rendelkezésre álló források felhasználásáról, valamint a belsőkontroll-rendszerek hatékonyságáról és eredményességéről, beleértve a kontrollok költséghatékonyságának átfogó értékelését is.

Az összevont éves jelentést értékelés céljából benyújtják az igazgatótanácsnak.

(2)   Legkésőbb minden év július 1-jéig az igazgatótanács megküldi az éves összevont jelentést és annak értékelését a Számvevőszéknek, a Bizottságnak, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(3)   Kellően indokolt esetekben a létesítő okirat további jelentéstételi követelményeket írhat elő, különösen akkor, ha ezt a szerv működési területének jellege megköveteli.”

| 4. | A 33. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A közbeszerzések tekintetében a 966/2012/EU, Euratom rendelet V. címe és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet alkalmazandó, e cikk (3)–(6) bekezdésének és a PPP-szerv létesítő okiratában rögzített különleges rendelkezéseknek vagy azon program alap-jogiaktusának megfelelően, amelynek végrehajtásával a PPP-szervet megbízták.” |
| --- | --- |

4.

A 33. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A közbeszerzések tekintetében a 966/2012/EU, Euratom rendelet V. címe és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet alkalmazandó, e cikk (3)–(6) bekezdésének és a PPP-szerv létesítő okiratában rögzített különleges rendelkezéseknek vagy azon program alap-jogiaktusának megfelelően, amelynek végrehajtásával a PPP-szervet megbízták.”

| 5. | A 35. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „35. cikk
  Vissza nem térítendő támogatások
  A vissza nem térítendő támogatások tekintetében a 966/2012/EU, Euratom rendelet VI. címe és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet alkalmazandó, a PPP-szerv létesítő okiratában rögzített különleges rendelkezéseknek vagy azon program alap-jogiaktusának megfelelően, amelynek végrehajtásával a PPP-szervet megbízták.” |
| --- | --- |

5.

A 35. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„35. cikk

Vissza nem térítendő támogatások

A vissza nem térítendő támogatások tekintetében a 966/2012/EU, Euratom rendelet VI. címe és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet alkalmazandó, a PPP-szerv létesítő okiratában rögzített különleges rendelkezéseknek vagy azon program alap-jogiaktusának megfelelően, amelynek végrehajtásával a PPP-szervet megbízták.”

| 6. | A 39. cikk harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Amennyiben a PPP-szervek beszámolóit a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentést a PPP-szerv a következő pénzügyi év március 31-ig benyújtja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.” |
| --- | --- |

6.

A 39. cikk harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben a PPP-szervek beszámolóit a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentést a PPP-szerv a következő pénzügyi év március 31-ig benyújtja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.”

| 7. | A 43. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „43. cikk
  Előzetes beszámoló és a végleges beszámoló jóváhagyása
  (1)   Amennyiben a PPP-szervek beszámolóját a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője az előzetes beszámolót a következő év március 1-jéig benyújtja a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek.
  Az első albekezdésben említett esetben a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője konszolidációs célból a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által rögzített standardizált formában ugyancsak a következő év március 1-jéig jelentéscsomagot nyújt be a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének.
  (2)   A Számvevőszék legkésőbb a következő év június 1-jéig megteszi a PPP-szerv előzetes beszámolójára vonatkozó észrevételeit.
  Az előzetes beszámolóra vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően a számvitelért felelős tisztviselő összeállítja a PPP-szerv végleges beszámolóját. Az igazgató benyújtja a végleges beszámolót az igazgatótanácsnak, amely véleményezi azt.
  Amennyiben a PPP-szerv beszámolóját a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a számvitelért felelős tisztviselő a következő pénzügyi év július1-jéig benyújtja a végleges beszámolót és az igazgatótanács véleményét a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének, a Számvevőszéknek, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ebben az esetben a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője konszolidációs célból a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által rögzített standardizált formában ugyancsak július1-jéig jelentéscsomagot nyújt be a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének.
  Amennyiben a PPP-szerv beszámolóját a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője a végleges beszámoló továbbításával egyidejűleg az e végleges beszámolóra vonatkozó teljességi nyilatkozatot is benyújtja a Számvevőszéknek, egy másolati példányt pedig a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének.
  A végleges beszámolóhoz a számvitelért felelős tisztviselő által kiállított nyilatkozatot kell csatolni, amelyben a tisztviselő kijelenti, hogy a végleges beszámoló e fejezettel, valamint az alkalmazandó számviteli alapelvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült.
  A PPP-szerv jóváhagyott végleges beszámolóját a következő év november 15-éig közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
  A PPP-szerv igazgatója legkésőbb a következő év szeptember 30-ig választ küld a Számvevőszék éves jelentésében megfogalmazott észrevételekre. A PPP-szerv egyúttal a Bizottságnak is megküldi válaszait.” |
| --- | --- |

7.

A 43. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„43. cikk

Előzetes beszámoló és a végleges beszámoló jóváhagyása

(1)   Amennyiben a PPP-szervek beszámolóját a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője az előzetes beszámolót a következő év március 1-jéig benyújtja a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek.

Az első albekezdésben említett esetben a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője konszolidációs célból a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által rögzített standardizált formában ugyancsak a következő év március 1-jéig jelentéscsomagot nyújt be a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének.

(2)   A Számvevőszék legkésőbb a következő év június 1-jéig megteszi a PPP-szerv előzetes beszámolójára vonatkozó észrevételeit.

Az előzetes beszámolóra vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően a számvitelért felelős tisztviselő összeállítja a PPP-szerv végleges beszámolóját. Az igazgató benyújtja a végleges beszámolót az igazgatótanácsnak, amely véleményezi azt.

Amennyiben a PPP-szerv beszámolóját a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a számvitelért felelős tisztviselő a következő pénzügyi év július1-jéig benyújtja a végleges beszámolót és az igazgatótanács véleményét a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének, a Számvevőszéknek, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ebben az esetben a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője konszolidációs célból a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által rögzített standardizált formában ugyancsak július1-jéig jelentéscsomagot nyújt be a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének.

Amennyiben a PPP-szerv beszámolóját a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője a végleges beszámoló továbbításával egyidejűleg az e végleges beszámolóra vonatkozó teljességi nyilatkozatot is benyújtja a Számvevőszéknek, egy másolati példányt pedig a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének.

A végleges beszámolóhoz a számvitelért felelős tisztviselő által kiállított nyilatkozatot kell csatolni, amelyben a tisztviselő kijelenti, hogy a végleges beszámoló e fejezettel, valamint az alkalmazandó számviteli alapelvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült.

A PPP-szerv jóváhagyott végleges beszámolóját a következő év november 15-éig közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

A PPP-szerv igazgatója legkésőbb a következő év szeptember 30-ig választ küld a Számvevőszék éves jelentésében megfogalmazott észrevételekre. A PPP-szerv egyúttal a Bizottságnak is megküldi válaszait.”

| 8. | A 9. fejezet címének helyébe a következő szöveg lép:
  „9. FEJEZET

  KÜLSŐ ELLENŐRZÉS, MENTESÍTÉS ÉS CSALÁS ELLENI KÜZDELEM”. |
| --- | --- |

8.

A 9. fejezet címének helyébe a következő szöveg lép:

„9. FEJEZET

KÜLSŐ ELLENŐRZÉS, MENTESÍTÉS ÉS CSALÁS ELLENI KÜZDELEM”.

| 9. | A 46. és a 47. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „46. cikk
  Külső ellenőrzés
  (1)   A PPP-szerv végleges beszámolójában való konszolidálása előtt független külső ellenőr ellenőrzi, hogy a PPP-szerv éves beszámolója megfelelően tükrözi-e a PPP-szerv bevételeit, kiadásait és pénzügyi helyzetét.
  Amennyiben a létesítő okirat másként nem rendelkezik, a Számvevőszék az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének (1) bekezdésében foglalt előírásokkal összhangban különjelentést készít a PPP-szervről. A jelentés elkészítésekor a Számvevőszék figyelembe veszi az első albekezdésben említett független külső ellenőr által végzett ellenőrzési tevékenységet és az ellenőr észrevételei nyomán tett intézkedéseket.
  (2)   A PPP-szerv a véglegesen elfogadott formában megküldi költségvetését a Számvevőszéknek. A PPP-szerv lehető leghamarabb tájékoztatja a Számvevőszéket a 6., 7. és 10. cikk szerint elfogadott valamennyi döntésről és intézkedésről.
  (3)   A Számvevőszék által végzett vizsgálatot a 966/2012/EU, Euratom rendelet 158–163. cikke szabályozza.
  47. cikk
  A mentesítési eljárás ütemterve
  (1)   A létesítő okirat eltérő rendelkezése hiányában az Európai Parlament a Tanács ajánlására az n + 2. év május 15-e előtt mentesíti az igazgatót az n. évre vonatkozó költségvetés végrehajtása tekintetében. Az igazgató tájékoztatja az igazgatótanácsot az Európai Parlament mentesítő határozathoz kapcsolódó állásfoglalásban foglalt észrevételeiről.
  (2)   Amennyiben az (1) bekezdésben előírt határidő nem tartható, úgy az Európai Parlament vagy a Tanács tájékoztatja az igazgatót a halasztás okairól.
  (3)   Amennyiben az Európai Parlament elhalasztja a mentesítő határozat meghozatalát, úgy az igazgató az igazgatótanáccsal együtt minden erőfeszítést megtesz a határozat útjában álló akadályok elmozdítását vagy elmozdításának elősegítését szolgáló intézkedések mielőbbi meghozatala érdekében.” |
| --- | --- |

9.

A 46. és a 47. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„46. cikk

Külső ellenőrzés

(1)   A PPP-szerv végleges beszámolójában való konszolidálása előtt független külső ellenőr ellenőrzi, hogy a PPP-szerv éves beszámolója megfelelően tükrözi-e a PPP-szerv bevételeit, kiadásait és pénzügyi helyzetét.

Amennyiben a létesítő okirat másként nem rendelkezik, a Számvevőszék az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének (1) bekezdésében foglalt előírásokkal összhangban különjelentést készít a PPP-szervről. A jelentés elkészítésekor a Számvevőszék figyelembe veszi az első albekezdésben említett független külső ellenőr által végzett ellenőrzési tevékenységet és az ellenőr észrevételei nyomán tett intézkedéseket.

(2)   A PPP-szerv a véglegesen elfogadott formában megküldi költségvetését a Számvevőszéknek. A PPP-szerv lehető leghamarabb tájékoztatja a Számvevőszéket a 6., 7. és 10. cikk szerint elfogadott valamennyi döntésről és intézkedésről.

(3)   A Számvevőszék által végzett vizsgálatot a 966/2012/EU, Euratom rendelet 158–163. cikke szabályozza.

47. cikk

A mentesítési eljárás ütemterve

(1)   A létesítő okirat eltérő rendelkezése hiányában az Európai Parlament a Tanács ajánlására az n + 2. év május 15-e előtt mentesíti az igazgatót az n. évre vonatkozó költségvetés végrehajtása tekintetében. Az igazgató tájékoztatja az igazgatótanácsot az Európai Parlament mentesítő határozathoz kapcsolódó állásfoglalásban foglalt észrevételeiről.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben előírt határidő nem tartható, úgy az Európai Parlament vagy a Tanács tájékoztatja az igazgatót a halasztás okairól.

(3)   Amennyiben az Európai Parlament elhalasztja a mentesítő határozat meghozatalát, úgy az igazgató az igazgatótanáccsal együtt minden erőfeszítést megtesz a határozat útjában álló akadályok elmozdítását vagy elmozdításának elősegítését szolgáló intézkedések mielőbbi meghozatala érdekében.”

| 10. | A szöveg a következő 47a. és 47b. cikkel egészül ki:
  „47a. cikk
  A mentesítési eljárás
  (1)   A mentesítő határozat kiterjed a PPP-szerv bevételeinek és kiadásainak elszámolásaira, a költségvetési eredményre, valamint a PPP-szerv pénzügyi kimutatásban feltüntetett eszközeire és forrásaira.
  (2)   A mentesítés megadásának céljából az Európai Parlament – a Tanács után – megvizsgálja az PPP-szerv beszámolóit és pénzügyi kimutatásait. Megvizsgálja továbbá a Számvevőszék által készített éves jelentést, a PPP-szerv igazgatójának válaszaival együtt, a Számvevőszék bármely releváns, az adott pénzügyi évre vonatkozó különjelentését, valamint a Számvevőszéknek a beszámoló megbízhatóságát, illetve az alapul szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatát.
  (3)   Az igazgató – a 966/2012/EU, Euratom rendelet 165. cikkének (3) bekezdésében előírt módon – az Európai Parlament kérésére benyújt a Parlamentnek minden, a mentesítési eljárás adott pénzügyi évre történő szabályszerű alkalmazásához szükséges információt.
  47b. cikk
  Nyomonkövetési intézkedések
  (1)   Az igazgató megteszi a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy eleget tegyen az Európai Parlament mentesítő határozatához kapcsolódó észrevételeknek és a mentesítésre vonatkozóan a Tanács által elfogadott ajánláshoz kapcsolódó megjegyzéseknek.
  (2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére az igazgató jelentést tesz az (1) bekezdésben említett észrevételek és megjegyzések figyelembevételével hozott intézkedésekről. Az igazgató ennek egy példányát megküldi a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.” |
| --- | --- |

10.

A szöveg a következő 47a. és 47b. cikkel egészül ki:

„47a. cikk

A mentesítési eljárás

(1)   A mentesítő határozat kiterjed a PPP-szerv bevételeinek és kiadásainak elszámolásaira, a költségvetési eredményre, valamint a PPP-szerv pénzügyi kimutatásban feltüntetett eszközeire és forrásaira.

(2)   A mentesítés megadásának céljából az Európai Parlament – a Tanács után – megvizsgálja az PPP-szerv beszámolóit és pénzügyi kimutatásait. Megvizsgálja továbbá a Számvevőszék által készített éves jelentést, a PPP-szerv igazgatójának válaszaival együtt, a Számvevőszék bármely releváns, az adott pénzügyi évre vonatkozó különjelentését, valamint a Számvevőszéknek a beszámoló megbízhatóságát, illetve az alapul szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatát.

(3)   Az igazgató – a 966/2012/EU, Euratom rendelet 165. cikkének (3) bekezdésében előírt módon – az Európai Parlament kérésére benyújt a Parlamentnek minden, a mentesítési eljárás adott pénzügyi évre történő szabályszerű alkalmazásához szükséges információt.

47b. cikk

Nyomonkövetési intézkedések

(1)   Az igazgató megteszi a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy eleget tegyen az Európai Parlament mentesítő határozatához kapcsolódó észrevételeknek és a mentesítésre vonatkozóan a Tanács által elfogadott ajánláshoz kapcsolódó megjegyzéseknek.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére az igazgató jelentést tesz az (1) bekezdésben említett észrevételek és megjegyzések figyelembevételével hozott intézkedésekről. Az igazgató ennek egy példányát megküldi a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.”

| 11. | A 48. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A PPP-szerv hozzáférést biztosít a Bizottság személyzete és a Bizottság által felhatalmazott más személyek, valamint a Számvevőszék számára a telephelyeihez és helyiségeihez, továbbá az ellenőrzések lefolytatásához szükséges valamennyi információhoz, beleértve az elektronikus formában tárolt információkat is.” |
| --- | --- |

11.

A 48. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A PPP-szerv hozzáférést biztosít a Bizottság személyzete és a Bizottság által felhatalmazott más személyek, valamint a Számvevőszék számára a telephelyeihez és helyiségeihez, továbbá az ellenőrzések lefolytatásához szükséges valamennyi információhoz, beleértve az elektronikus formában tárolt információkat is.”

| 12. | Az 50. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „50. cikk
  A PPP-szerv pénzügyi szabályainak elfogadása
  (1)   A (2) bekezdés sérelme nélkül a 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikkében említett valamennyi PPP-szerv az említett rendelet 209. cikkének hatálya alá kerülésétől számított kilenc hónapon belül új pénzügyi szabályokat fogad el.
  (2)   A 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikkében említett valamennyi olyan PPP-szerv, amely már e rendelettel összhangban elfogadta pénzügyi szabályait, a pénzügyi szabályok 2016. január 1-jére kitűzött hatálybalépésére tekintettel módosítja pénzügyi szabályait.” |
| --- | --- |

12.

Az 50. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„50. cikk

A PPP-szerv pénzügyi szabályainak elfogadása

(1)   A (2) bekezdés sérelme nélkül a 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikkében említett valamennyi PPP-szerv az említett rendelet 209. cikkének hatálya alá kerülésétől számított kilenc hónapon belül új pénzügyi szabályokat fogad el.

(2)   A 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikkében említett valamennyi olyan PPP-szerv, amely már e rendelettel összhangban elfogadta pénzügyi szabályait, a pénzügyi szabályok 2016. január 1-jére kitűzött hatálybalépésére tekintettel módosítja pénzügyi szabályait.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. október 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 547/2014/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról (HL L 163., 2014.5.29., 18. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2015. október 28-i (EU, Euratom) 2015/1929 rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról (HL L 286., 2015.10.30., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 2013. szeptember 30-i 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete 209. cikkében említett, a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyiszabályzat-mintáról (HL L 38., 2014.2.7., 2. o.).

4

(5)  A Bizottság 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.).

5

(6)  A Bizottság 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).

6

---

| 29.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2462 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. október 30.)

az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 58., 60., 101., 103., 104., 104a., 105., 106., 107., 108., 110., 111., 112., 113., 115., 116., 117., 118., 119., 124., 131., 138., 139., 190., 191., 204. és 209. cikkére,

mivel:

| (1) | A 966/2012/EU, Euratom rendeletet az (EU, Euratom) 2015/1929 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) módosította a közbeszerzésről szóló módosított 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (3) és a koncessziós szerződésekről szóló 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (4) való hozzáigazítás, valamint az uniós költségvetés védelmi rendszerének megerősítése érdekében. Ezért aktualizálni kell a 966/2012/EU, Euratom rendelet alkalmazási szabályairól szóló 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (5). |
| --- | --- |

(1)

A 966/2012/EU, Euratom rendeletet az (EU, Euratom) 2015/1929 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) módosította a közbeszerzésről szóló módosított 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (3) és a koncessziós szerződésekről szóló 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (4) való hozzáigazítás, valamint az uniós költségvetés védelmi rendszerének megerősítése érdekében. Ezért aktualizálni kell a 966/2012/EU, Euratom rendelet alkalmazási szabályairól szóló 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (5).

| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 290. cikke előírja, hogy a jogalkotási aktusokban felhatalmazás adható a Bizottság részére olyan általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítik, illetve módosítják. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 290. cikke előírja, hogy a jogalkotási aktusokban felhatalmazás adható a Bizottság részére olyan általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítik, illetve módosítják.

| (3) | A költségvetés közvetett irányítás keretében való végrehajtásával megbízott szervezetekkel kötött hatáskör-átruházási megállapodások tartalmát hozzá kell igazítani a 966/2012/EU, Euratom rendelettel bevezetett arra vonatkozó kibővített kötelezettségekhez, hogy szabálytalanságok és csalás esetén jelentést tegyenek és közigazgatási szankciót szabjanak ki a gazdasági szereplőkre. |
| --- | --- |

(3)

A költségvetés közvetett irányítás keretében való végrehajtásával megbízott szervezetekkel kötött hatáskör-átruházási megállapodások tartalmát hozzá kell igazítani a 966/2012/EU, Euratom rendelettel bevezetett arra vonatkozó kibővített kötelezettségekhez, hogy szabálytalanságok és csalás esetén jelentést tegyenek és közigazgatási szankciót szabjanak ki a gazdasági szereplőkre.

| (4) | Korlátozni kell és feltételekhez kell kötni a non-profit szervezetek nemzetközi szervezetnek való minősítését, amely lehetővé teszi a közvetett irányításra vonatkozó egyedi szabályok alkalmazását. Ezért indokolt meghatározni az ilyen minősítésre vonatkozóan követendő eljárásokat és alkalmazandó kritériumokat. |
| --- | --- |

(4)

Korlátozni kell és feltételekhez kell kötni a non-profit szervezetek nemzetközi szervezetnek való minősítését, amely lehetővé teszi a közvetett irányításra vonatkozó egyedi szabályok alkalmazását. Ezért indokolt meghatározni az ilyen minősítésre vonatkozóan követendő eljárásokat és alkalmazandó kritériumokat.

| (5) | Az egyértelműség és a következetesség érdekében a szöveget új fogalommeghatározásokkal kell kiegészíteni és technikai pontosításokat kell tenni annak érdekében, hogy az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet terminológiája a lehető legnagyobb mértékben összhangban legyen a 2014/24/EU és a 2014/23/EU irányelv terminológiájával. |
| --- | --- |

(5)

Az egyértelműség és a következetesség érdekében a szöveget új fogalommeghatározásokkal kell kiegészíteni és technikai pontosításokat kell tenni annak érdekében, hogy az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet terminológiája a lehető legnagyobb mértékben összhangban legyen a 2014/24/EU és a 2014/23/EU irányelv terminológiájával.

| (6) | Indokolt a közbeszerzési eljárásoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való, a 2014/24/EU irányelvben előírt tájékoztatókra és hirdetményekre, valamint az elektronikus eszközökkel továbbított tájékoztatókra és hirdetményekre vonatkozó információkat követő közzététele. Mivel ezeket a tájékoztatókat és hirdetményeket valamennyi uniós nyelven közzé kell tenni, ki kell igazítani az ajánlatok beérkezésének határidejét azáltal, hogy a feladás és az uniós szintű közzététel közötti határidőt a 2014/24/EU irányelvben előírtakon túlmenően meghosszabbítják. |
| --- | --- |

(6)

Indokolt a közbeszerzési eljárásoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való, a 2014/24/EU irányelvben előírt tájékoztatókra és hirdetményekre, valamint az elektronikus eszközökkel továbbított tájékoztatókra és hirdetményekre vonatkozó információkat követő közzététele. Mivel ezeket a tájékoztatókat és hirdetményeket valamennyi uniós nyelven közzé kell tenni, ki kell igazítani az ajánlatok beérkezésének határidejét azáltal, hogy a feladás és az uniós szintű közzététel közötti határidőt a 2014/24/EU irányelvben előírtakon túlmenően meghosszabbítják.

| (7) | Indokolt egyszerűsíteni a 2014/24/EU irányelv hatálya alá nem tartozó szerződések odaítélésének közzétételét és indokolt, hogy az ilyen közzétételre elsősorban az ajánlatkérő szerv honlapján kerüljön sor az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel helyett, amint az az előzetes közzététel esetében történik. |
| --- | --- |

(7)

Indokolt egyszerűsíteni a 2014/24/EU irányelv hatálya alá nem tartozó szerződések odaítélésének közzétételét és indokolt, hogy az ilyen közzétételre elsősorban az ajánlatkérő szerv honlapján kerüljön sor az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel helyett, amint az az előzetes közzététel esetében történik.

| (8) | A tárgyalásos versenyeljárás tekintendő rendes eljárásnak és a korábbi, előzetes versenyeztetéssel történő tárgyalásos eljárás helyébe kell lépnie. Ezért a rendkívüli eljárásokra vonatkozó éves jelentéstételt indokolt a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárásra korlátozni. |
| --- | --- |

(8)

A tárgyalásos versenyeljárás tekintendő rendes eljárásnak és a korábbi, előzetes versenyeztetéssel történő tárgyalásos eljárás helyébe kell lépnie. Ezért a rendkívüli eljárásokra vonatkozó éves jelentéstételt indokolt a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárásra korlátozni.

| (9) | Biztosítani kell, hogy az innovációs partnerséget csak akkor alkalmazzák, ha a kívánt termék nem létezik a piacon. Ezért indokolt úgy rendelkezni, hogy innovációs partnerség alkalmazása előtt előzetes piaci felmérést kelljen lefolytatni. |
| --- | --- |

(9)

Biztosítani kell, hogy az innovációs partnerséget csak akkor alkalmazzák, ha a kívánt termék nem létezik a piacon. Ezért indokolt úgy rendelkezni, hogy innovációs partnerség alkalmazása előtt előzetes piaci felmérést kelljen lefolytatni.

| (10) | Valamennyi lehetséges beszerzésről rendelkezni kell, a 2014/24/EU irányelv hatálya alá nem tartozókat is beleértve. A tárgyalásos eljárást ezért hirdetmény közzététele nélkül kell alkalmazni e beszerzésekre vonatkozóan, beleértve bizonyos jogi szolgáltatásokat, a pénzügyi szolgáltatások bizonyos kategóriáit, a kölcsönöket és a nyilvános hírközlő hálózatokat. |
| --- | --- |

(10)

Valamennyi lehetséges beszerzésről rendelkezni kell, a 2014/24/EU irányelv hatálya alá nem tartozókat is beleértve. A tárgyalásos eljárást ezért hirdetmény közzététele nélkül kell alkalmazni e beszerzésekre vonatkozóan, beleértve bizonyos jogi szolgáltatásokat, a pénzügyi szolgáltatások bizonyos kategóriáit, a kölcsönöket és a nyilvános hírközlő hálózatokat.

| (11) | A nemzetközi szervezetek gazdasági szereplőként nyújthatnak szolgáltatásokat, ezért indokolt rendelkezni a közbeszerzési eljárásokban való lehetséges részvételükről. Rendelkezni kell továbbá a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazásának lehetőségéről néhány olyan nemzetközi szervezet esetében, amelyeknek alapszabálya tiltja a versenyeljárásokban való részvételt. Az így létrejött szerződést hozzá kell igazítani az alkalmazandó joghoz és joghatósághoz. |
| --- | --- |

(11)

A nemzetközi szervezetek gazdasági szereplőként nyújthatnak szolgáltatásokat, ezért indokolt rendelkezni a közbeszerzési eljárásokban való lehetséges részvételükről. Rendelkezni kell továbbá a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazásának lehetőségéről néhány olyan nemzetközi szervezet esetében, amelyeknek alapszabálya tiltja a versenyeljárásokban való részvételt. Az így létrejött szerződést hozzá kell igazítani az alkalmazandó joghoz és joghatósághoz.

| (12) | Harmonizációs és egyszerűsítési célokból a közbeszerzésre alkalmazandó rendes eljárásokat – a tárgyalásos versenyeljárást is beleértve – a koncessziós szerződésekre is alkalmazni kell. Ez teljesíti a koncessziós szerződésekről szóló 2014/23/EU irányelv követelményeit, amely irányelv előzetes és utólagos közzétételi kötelezettségeket ír elő. A szolgáltatási koncessziókra vonatkozó értékhatárt ezért hozzá kell igazítani a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések értékhatárához. |
| --- | --- |

(12)

Harmonizációs és egyszerűsítési célokból a közbeszerzésre alkalmazandó rendes eljárásokat – a tárgyalásos versenyeljárást is beleértve – a koncessziós szerződésekre is alkalmazni kell. Ez teljesíti a koncessziós szerződésekről szóló 2014/23/EU irányelv követelményeit, amely irányelv előzetes és utólagos közzétételi kötelezettségeket ír elő. A szolgáltatási koncessziókra vonatkozó értékhatárt ezért hozzá kell igazítani a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések értékhatárához.

| (13) | Harmonizációs és egyszerűsítési célokból a közbeszerzésre alkalmazandó rendes eljárásokat – a tárgyalásos versenyeljárást is beleértve – a 2014/24/EU irányelvben szereplő enyhébb szabályozás szerinti beszerzésekre is alkalmazni kell. Az enyhébb szabályozás alá eső beszerzésekre vonatkozó értékhatárt ezért hozzá kell igazítani a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések értékhatárához. |
| --- | --- |

(13)

Harmonizációs és egyszerűsítési célokból a közbeszerzésre alkalmazandó rendes eljárásokat – a tárgyalásos versenyeljárást is beleértve – a 2014/24/EU irányelvben szereplő enyhébb szabályozás szerinti beszerzésekre is alkalmazni kell. Az enyhébb szabályozás alá eső beszerzésekre vonatkozó értékhatárt ezért hozzá kell igazítani a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések értékhatárához.

| (14) | Az egyértelműség és az egyszerűsítés érdekében a részvételi szándék kifejezésére való felhívás időtartamát és a részvételi jelentkezések beérkezésének határidejét hozzá kell igazítani a dinamikus beszerzési rendszer szerintiekhez, mivel a két rendszer minden más tekintetben nagyon hasonló. |
| --- | --- |

(14)

Az egyértelműség és az egyszerűsítés érdekében a részvételi szándék kifejezésére való felhívás időtartamát és a részvételi jelentkezések beérkezésének határidejét hozzá kell igazítani a dinamikus beszerzési rendszer szerintiekhez, mivel a két rendszer minden más tekintetben nagyon hasonló.

| (15) | Az igazgatási egyszerűsítés érdekében és a kis- és középvállalkozások részvételének ösztönzése érdekében indokolt rendelkezni a közepes értékű szerződésekre vonatkozó tárgyalásos eljárásról. |
| --- | --- |

(15)

Az igazgatási egyszerűsítés érdekében és a kis- és középvállalkozások részvételének ösztönzése érdekében indokolt rendelkezni a közepes értékű szerződésekre vonatkozó tárgyalásos eljárásról.

| (16) | Bizonyos rendelkezéseket ki kell igazítani, hogy megkönnyítsék az elektronikus közbeszerzési eljárások alkalmazását, az ajánlatok elektronikus benyújtását is ideértve. Különösen a teljes kiírási feltételeket magukban foglaló közbeszerzési dokumentumokat az eljárás kezdetétől rendelkezésre kell bocsátani elektronikus úton, a kétlépéses eljárások esetében is, az indokolt eseteket kivéve. Ezenfelül az eljárás eredményéről elektronikus úton kell értesíteni és az ajánlattevőknek és részvételre jelentkezőknek ajánlatuk vagy részvételi jelentkezésük benyújtásakor el kell fogadniuk az ilyen módon való értesítést és ebből a célból meg kell adniuk érvényes e-mail címet. |
| --- | --- |

(16)

Bizonyos rendelkezéseket ki kell igazítani, hogy megkönnyítsék az elektronikus közbeszerzési eljárások alkalmazását, az ajánlatok elektronikus benyújtását is ideértve. Különösen a teljes kiírási feltételeket magukban foglaló közbeszerzési dokumentumokat az eljárás kezdetétől rendelkezésre kell bocsátani elektronikus úton, a kétlépéses eljárások esetében is, az indokolt eseteket kivéve. Ezenfelül az eljárás eredményéről elektronikus úton kell értesíteni és az ajánlattevőknek és részvételre jelentkezőknek ajánlatuk vagy részvételi jelentkezésük benyújtásakor el kell fogadniuk az ilyen módon való értesítést és ebből a célból meg kell adniuk érvényes e-mail címet.

| (17) | A szerződő felek kötelesek teljesíteni a környezetvédelmi, szociális és munkajog területén alkalmazandó kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(17)

A szerződő felek kötelesek teljesíteni a környezetvédelmi, szociális és munkajog területén alkalmazandó kötelezettségeket.

| (18) | Az ajánlatkérő szervnek a kizárási és kiválasztási szempontokra vonatkozóan –amennyiben megvalósítható – a 2014/24/EU irányelvben meghatározottak szerinti egységes európai közbeszerzési dokumentumot kell elfogadnia szabványosított nyilatkozatként, vagy annak hiányában az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező nyilatkozatát kell elfogadnia. Az ajánlatkérő szervnek csak a szerződést elnyerő ajánlattevőtől, illetve meghatározott esetekben valamennyi ajánlattevőtől vagy részvételre jelentkezőtől be kell kérnie igazoló dokumentumokat. |
| --- | --- |

(18)

Az ajánlatkérő szervnek a kizárási és kiválasztási szempontokra vonatkozóan –amennyiben megvalósítható – a 2014/24/EU irányelvben meghatározottak szerinti egységes európai közbeszerzési dokumentumot kell elfogadnia szabványosított nyilatkozatként, vagy annak hiányában az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező nyilatkozatát kell elfogadnia. Az ajánlatkérő szervnek csak a szerződést elnyerő ajánlattevőtől, illetve meghatározott esetekben valamennyi ajánlattevőtől vagy részvételre jelentkezőtől be kell kérnie igazoló dokumentumokat.

| (19) | A korai felismerési és kizárási rendszer adatbázisának megfelelő működése érdekében szabályokat kell meghatározni az adatbázisban tárolt információkhoz való hozzáférésre és azok továbbítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(19)

A korai felismerési és kizárási rendszer adatbázisának megfelelő működése érdekében szabályokat kell meghatározni az adatbázisban tárolt információkhoz való hozzáférésre és azok továbbítására vonatkozóan.

| (20) | Az egyszerűsítés érdekében és az igazgatási terhek csökkentése céljából indokolt a Bizottság által létrehozott meglévő automatizált információs rendszert alkalmazni a szabálytalanságok és csalás ágazatspecifikus szabályoknak megfelelő, a korai felismerési és kizárási rendszer alkalmazásában történő bejelentésére. |
| --- | --- |

(20)

Az egyszerűsítés érdekében és az igazgatási terhek csökkentése céljából indokolt a Bizottság által létrehozott meglévő automatizált információs rendszert alkalmazni a szabálytalanságok és csalás ágazatspecifikus szabályoknak megfelelő, a korai felismerési és kizárási rendszer alkalmazásában történő bejelentésére.

| (21) | Részletes szabályokat kell meghatározni az annak biztosítása érdekében létrehozott testület szervezetéről és összetételéről, hogy a közigazgatási szankciók kivetése hatékony és következetes legyen. |
| --- | --- |

(21)

Részletes szabályokat kell meghatározni az annak biztosítása érdekében létrehozott testület szervezetéről és összetételéről, hogy a közigazgatási szankciók kivetése hatékony és következetes legyen.

| (22) | A közbeszerzési dokumentumokban az egyedi gazdasági szereplőre és a gazdasági szereplők csoportjára vonatkozóan is meg kell határozni a kiválasztási szempontokat, ezzel párhuzamosan pedig biztosítani kell az arányosságot és az egyenlő bánásmódot. |
| --- | --- |

(22)

A közbeszerzési dokumentumokban az egyedi gazdasági szereplőre és a gazdasági szereplők csoportjára vonatkozóan is meg kell határozni a kiválasztási szempontokat, ezzel párhuzamosan pedig biztosítani kell az arányosságot és az egyenlő bánásmódot.

| (23) | A jogbiztonság érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a kiválasztási szempontok szigorúan a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők értékeléséhez, az odaítélési szempontok pedig szigorúan az ajánlatok értékeléséhez kapcsolódnak. Különösen a szerződés teljesítésével megbízott alkalmazotti állomány képzettségeit és tapasztalatait kizárólag kiválasztási, nem pedig odaítélési szempontként kell használni, mivel ez az átfedések kockázatát és ugyanazon elem kettős értékelését eredményezné. Továbbá a szerződés teljesítésével megbízott alkalmazotti állomány bármilyen változása – még akkor is, ha betegség vagy álláshelyváltozás indokolja – kétségbe vonná azokat a feltételeket, amelyek alapján a szerződést odaítélték, és ezáltal jogbizonytalanságot teremtene. |
| --- | --- |

(23)

A jogbiztonság érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a kiválasztási szempontok szigorúan a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők értékeléséhez, az odaítélési szempontok pedig szigorúan az ajánlatok értékeléséhez kapcsolódnak. Különösen a szerződés teljesítésével megbízott alkalmazotti állomány képzettségeit és tapasztalatait kizárólag kiválasztási, nem pedig odaítélési szempontként kell használni, mivel ez az átfedések kockázatát és ugyanazon elem kettős értékelését eredményezné. Továbbá a szerződés teljesítésével megbízott alkalmazotti állomány bármilyen változása – még akkor is, ha betegség vagy álláshelyváltozás indokolja – kétségbe vonná azokat a feltételeket, amelyek alapján a szerződést odaítélték, és ezáltal jogbizonytalanságot teremtene.

| (24) | Az egyszerűsítés érdekében indokolt összekapcsolni a felbontóbizottságra és az értékelőbizottságra vonatkozó követelményeket az engedélyezésre jogosult tisztviselő által végzett kockázatelemzés szintjével. |
| --- | --- |

(24)

Az egyszerűsítés érdekében indokolt összekapcsolni a felbontóbizottságra és az értékelőbizottságra vonatkozó követelményeket az engedélyezésre jogosult tisztviselő által végzett kockázatelemzés szintjével.

| (25) | Indokolt, hogy az eljárás eredményéről való értesítéskor a részvételre jelentkezőket és az ajánlattevőket tájékoztassák a határozat meghozásának okairól, és az értékelési jelentés tartalma alapján részletes indokolással lássák el őket. |
| --- | --- |

(25)

Indokolt, hogy az eljárás eredményéről való értesítéskor a részvételre jelentkezőket és az ajánlattevőket tájékoztassák a határozat meghozásának okairól, és az értékelési jelentés tartalma alapján részletes indokolással lássák el őket.

| (26) | Rendelkezni kell az építési beruházásokkal, árubeszerzéssel vagy összetett szolgáltatásokkal kapcsolatos teljesítési biztosíték lehetőségéről a lényeges szerződéses kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása és a szerződés annak teljes időtartama alatti megfelelő teljesítése érdekében. Rendelkezni kell jólteljesítési biztosítékról is a szerződéses jótállási időszak lefedésére az ezen ágazatokban szokásos gyakorlatnak megfelelően. |
| --- | --- |

(26)

Rendelkezni kell az építési beruházásokkal, árubeszerzéssel vagy összetett szolgáltatásokkal kapcsolatos teljesítési biztosíték lehetőségéről a lényeges szerződéses kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása és a szerződés annak teljes időtartama alatti megfelelő teljesítése érdekében. Rendelkezni kell jólteljesítési biztosítékról is a szerződéses jótállási időszak lefedésére az ezen ágazatokban szokásos gyakorlatnak megfelelően.

| (27) | Bizonyos adminisztratív egységek tekintetében lehetővé kell tenni, hogy nagykereskedelmi beszerzés vagy központosított közbeszerzés esetén központi beszerző szervként járjanak el. |
| --- | --- |

(27)

Bizonyos adminisztratív egységek tekintetében lehetővé kell tenni, hogy nagykereskedelmi beszerzés vagy központosított közbeszerzés esetén központi beszerző szervként járjanak el.

| (28) | A tájékoztatók és hirdetmények fordítására alkalmazott rendszer kiigazítása érdekében el kell halasztani a tájékoztató vagy hirdetmény feladása és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele közötti határidőre vonatkozó módosítás alkalmazását. |
| --- | --- |

(28)

A tájékoztatók és hirdetmények fordítására alkalmazott rendszer kiigazítása érdekében el kell halasztani a tájékoztató vagy hirdetmény feladása és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele közötti határidőre vonatkozó módosítás alkalmazását.

| (29) | El kell halasztani a Bizottság automatizált információs rendszerében (a szabálytalanságkezelő rendszerben) tárolt, csalásra és szabálytalanságokra vonatkozó információknak a korai felismerési és kizárási rendszer adatbázisában való elérhetőségére vonatkozó rendelkezés alkalmazását, amíg az adatbázis fogadni nem tudja ezeket az információkat. |
| --- | --- |

(29)

El kell halasztani a Bizottság automatizált információs rendszerében (a szabálytalanságkezelő rendszerben) tárolt, csalásra és szabálytalanságokra vonatkozó információknak a korai felismerési és kizárási rendszer adatbázisában való elérhetőségére vonatkozó rendelkezés alkalmazását, amíg az adatbázis fogadni nem tudja ezeket az információkat.

| (30) | Ennek a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi év elejétől alkalmazandó lehessen, |
| --- | --- |

(30)

Ennek a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi év elejétől alkalmazandó lehessen,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 32. cikk (1) bekezdése első albekezdésének bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A költségvetési rendelet 57. cikkének (2) bekezdése értelmében valószínűsíthetően összeférhetetlenséget okozó aktusok – a költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének d) pontja alapján illegális tevékenységnek minősítésük sérelme nélkül – többek között az alábbi formában jelentkezhetnek:” |
| --- | --- |

1.

A 32. cikk (1) bekezdése első albekezdésének bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A költségvetési rendelet 57. cikkének (2) bekezdése értelmében valószínűsíthetően összeférhetetlenséget okozó aktusok – a költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének d) pontja alapján illegális tevékenységnek minősítésük sérelme nélkül – többek között az alábbi formában jelentkezhetnek:”

| 2. | A 40. cikk címének helyébe a következő szöveg lép:
  „40. cikk
  A szervezetekre és személyekre költségvetés-végrehajtási feladatokat átruházó megállapodások tartalma
  (A költségvetési rendelet 60. cikkének (3) bekezdése és 61. cikkének (3) bekezdése)” |
| --- | --- |

2.

A 40. cikk címének helyébe a következő szöveg lép:

„40. cikk

A szervezetekre és személyekre költségvetés-végrehajtási feladatokat átruházó megállapodások tartalma

(A költségvetési rendelet 60. cikkének (3) bekezdése és 61. cikkének (3) bekezdése)”

| 3. | A 40. cikk (f) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „f) | olyan szabályok, amelyek lehetővé teszik a szervezet vagy személy számára, hogy kizárják a közbeszerzés, vissza nem térítendő támogatás vagy pénzdíj odaítélési eljárásában való részvételből azokat a gazdasági szereplőket, amelyek a költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének d) és f) pontjában és 107. cikke b) pontjában említett helyzetek valamelyikében vannak, vagy lehetővé teszik azt, hogy ne ítéljenek oda részükre közbeszerzési szerződéseket, vissza nem térítendő támogatásokat vagy pénzdíjakat, valamint olyan szabályok, amelyek lehetővé teszik a szervezet vagy személy számára, hogy pénzügyi szankciót szabjon ki ezekre a gazdasági szereplőkre;” |
| --- | --- | --- |

3.

A 40. cikk (f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„f)

olyan szabályok, amelyek lehetővé teszik a szervezet vagy személy számára, hogy kizárják a közbeszerzés, vissza nem térítendő támogatás vagy pénzdíj odaítélési eljárásában való részvételből azokat a gazdasági szereplőket, amelyek a költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének d) és f) pontjában és 107. cikke b) pontjában említett helyzetek valamelyikében vannak, vagy lehetővé teszik azt, hogy ne ítéljenek oda részükre közbeszerzési szerződéseket, vissza nem térítendő támogatásokat vagy pénzdíjakat, valamint olyan szabályok, amelyek lehetővé teszik a szervezet vagy személy számára, hogy pénzügyi szankciót szabjon ki ezekre a gazdasági szereplőkre;”

| 4. | A 40. cikk h) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „h) | az alábbiakat biztosító rendelkezések:






  i. | a megbízott szervezet arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot az uniós források igazgatása során elkövetett bármely, a költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének d) és f) pontjában említettek szerinti csalásról vagy szabálytalanságról és az ezzel kapcsolatban foganatosított intézkedésekről;” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 40. cikk h) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„h)

az alábbiakat biztosító rendelkezések:

i.

a megbízott szervezet arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot az uniós források igazgatása során elkövetett bármely, a költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének d) és f) pontjában említettek szerinti csalásról vagy szabálytalanságról és az ezzel kapcsolatban foganatosított intézkedésekről;”

| 5. | A 40. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „Az első bekezdés f) pontja esetében, a költségvetési rendelet 106. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában többek között akkor tekintendő úgy, hogy egy harmadik ország mulasztásban van, ha nemzeti jogszabályai nem teszik lehetővé egy gazdasági szereplő kizárását valamennyi uniós finanszírozású odaítélési eljárásból a költségvetési rendelet 106. cikkének értelmében. A hatáskör-átruházási megállapodások meghatározzák, hogy mikor tekintendő úgy, hogy egy harmadik ország mulasztásban van.
  Az első bekezdés h) pontja i. bekezdésének alkalmazásában, a harmadik országok és nemzetközi szervezetek esetében e rendelkezések meghatározzák, milyen esetekben köteles a harmadik ország és a nemzetközi szervezet a költségvetési rendelet 60. cikke (3) bekezdésének megfelelően megelőzni, felderíteni, kijavítani és jelenteni a szabálytalanságokat és a csalásokat.” |
| --- | --- |

5.

A 40. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„Az első bekezdés f) pontja esetében, a költségvetési rendelet 106. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában többek között akkor tekintendő úgy, hogy egy harmadik ország mulasztásban van, ha nemzeti jogszabályai nem teszik lehetővé egy gazdasági szereplő kizárását valamennyi uniós finanszírozású odaítélési eljárásból a költségvetési rendelet 106. cikkének értelmében. A hatáskör-átruházási megállapodások meghatározzák, hogy mikor tekintendő úgy, hogy egy harmadik ország mulasztásban van.

Az első bekezdés h) pontja i. bekezdésének alkalmazásában, a harmadik országok és nemzetközi szervezetek esetében e rendelkezések meghatározzák, milyen esetekben köteles a harmadik ország és a nemzetközi szervezet a költségvetési rendelet 60. cikke (3) bekezdésének megfelelően megelőzni, felderíteni, kijavítani és jelenteni a szabálytalanságokat és a csalásokat.”

| 6. | A 43. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „43. cikk
  A nemzetközi szervezetekkel folytatott közvetett irányításra vonatkozó különös rendelkezések
  (A költségvetési rendelet 58. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja és 188. cikke)
  (1)   A költségvetési rendelet 58. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában említett nemzetközi szervezetek a nemzetközi megállapodásokkal létrehozott nemzetközi közjogi szervezetek és az ilyen szervezetek által létrehozott szakosított intézmények.
  Az első albekezdésben említett megállapodásokat a 39. cikkben említett előzetes értékelés céljából be kell nyújtani az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek, mielőtt a Bizottság megbízást ad költségvetés-végrehajtási feladatokra.
  (2)   A következő szervezetek nemzetközi szervezetnek minősülnek:






  a) | a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága; |
| --- | --- | --- |

6.

A 43. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„43. cikk

A nemzetközi szervezetekkel folytatott közvetett irányításra vonatkozó különös rendelkezések

(A költségvetési rendelet 58. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja és 188. cikke)

(1)   A költségvetési rendelet 58. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában említett nemzetközi szervezetek a nemzetközi megállapodásokkal létrehozott nemzetközi közjogi szervezetek és az ilyen szervezetek által létrehozott szakosított intézmények.

Az első albekezdésben említett megállapodásokat a 39. cikkben említett előzetes értékelés céljából be kell nyújtani az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek, mielőtt a Bizottság megbízást ad költségvetés-végrehajtási feladatokra.

(2)   A következő szervezetek nemzetközi szervezetnek minősülnek:

a)

a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága;

| b) | a Vöröskereszt és Vörös Félhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége. |
| --- | --- |

b)

a Vöröskereszt és Vörös Félhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége.

(3)   A Bizottság kellően indokolt határozatot fogadhat el egy nonprofit szervezet nemzetközi szervezetnek való minősítéséről, feltéve, hogy a nonprofit szervezet megfelel az alábbi feltételeknek:

| a) | önálló jogi személyiséggel és autonóm irányítási szervekkel rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

önálló jogi személyiséggel és autonóm irányítási szervekkel rendelkezik;

| b) | általános nemzetközi érdekű egyedi feladatok végrehajtására hozták létre; |
| --- | --- |

b)

általános nemzetközi érdekű egyedi feladatok végrehajtására hozták létre;

| c) | legalább hat tagállam tagja a nonprofit szervezetnek; |
| --- | --- |

c)

legalább hat tagállam tagja a nonprofit szervezetnek;

| d) | megfelelő pénzügyi garanciákat nyújt; |
| --- | --- |

d)

megfelelő pénzügyi garanciákat nyújt;

| e) | állandó struktúra alapján és olyan rendszerekkel, szabályokkal és eljárásokkal összhangban működik, amelyeket a költségvetési rendelet 61. cikke (1) bekezdésének megfelelően értékelni lehet. |
| --- | --- |

e)

állandó struktúra alapján és olyan rendszerekkel, szabályokkal és eljárásokkal összhangban működik, amelyeket a költségvetési rendelet 61. cikke (1) bekezdésének megfelelően értékelni lehet.

(4)   Amennyiben a Bizottság nemzetközi szervezetekkel folytatott közvetett irányítás keretében hajtja végre a költségvetést, úgy a nemzetközi szervezetekkel kötött ellenőrzési megállapodások rendelkezései alkalmazandók.”

| 7. | Az 53. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „53. cikk
  A tárgyalásos eljárásokról szóló jelentés
  (A költségvetési rendelet 66. cikke)
  A megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő minden pénzügyi évre vonatkozóan nyilvántartást vezet az e rendelet 134. cikke (1) bekezdésének a)–f) pontjában és 266. cikkében említett tárgyalásos eljárások alapján kötött szerződésekről. Amennyiben a tárgyalásos eljárások aránya a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő által odaítélt szerződések számához képest számottevően meghaladja az előző évekét, vagy ha az arány kifejezetten magasabb, mint az intézmény esetében nyilvántartott átlag, úgy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő jelentést nyújt be az intézménynek, amelyben meghatározza azon intézkedéseket, amelyeket e trend megfordítása érdekében hozott. Valamennyi intézmény jelentést nyújt be a tárgyalásos eljárásokról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottság esetében e jelentést csatolni kell költségvetési rendelet 66. cikkének (9) bekezdésében említett éves tevékenységi jelentés összefoglalójához.” |
| --- | --- |

7.

Az 53. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„53. cikk

A tárgyalásos eljárásokról szóló jelentés

(A költségvetési rendelet 66. cikke)

A megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő minden pénzügyi évre vonatkozóan nyilvántartást vezet az e rendelet 134. cikke (1) bekezdésének a)–f) pontjában és 266. cikkében említett tárgyalásos eljárások alapján kötött szerződésekről. Amennyiben a tárgyalásos eljárások aránya a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő által odaítélt szerződések számához képest számottevően meghaladja az előző évekét, vagy ha az arány kifejezetten magasabb, mint az intézmény esetében nyilvántartott átlag, úgy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő jelentést nyújt be az intézménynek, amelyben meghatározza azon intézkedéseket, amelyeket e trend megfordítása érdekében hozott. Valamennyi intézmény jelentést nyújt be a tárgyalásos eljárásokról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottság esetében e jelentést csatolni kell költségvetési rendelet 66. cikkének (9) bekezdésében említett éves tevékenységi jelentés összefoglalójához.”

| 8. | Az első rész V. címének helyébe a következő szöveg lép:
  „V. CÍM

  KÖZBESZERZÉS ÉS KONCESSZIÓK” |
| --- | --- |

8.

Az első rész V. címének helyébe a következő szöveg lép:

„V. CÍM

KÖZBESZERZÉS ÉS KONCESSZIÓK”

| 9. | Az első rész V. címének 1. fejezetében az 1., 2. és 3. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

  „1. szakasz



  Hatály és az odaítélés alapelvei


  121. cikk
  Hatály és fogalommeghatározások
  (A költségvetési rendelet 101. cikkének (2) bekezdése)
  (1)   Az ingatlanszerződés körébe földterület, meglévő épület és egyéb ingatlan vétele, hosszú lejáratú és egyéb bérlete, haszonélvezete, lízingje és bérlet útján történő vétele tartozik, vételi opcióval vagy anélkül.
  (2)   Az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés körébe termékek megvásárlása, lízingje, bérlete vagy részletvétele tartozik, vételi joggal vagy anélkül. Az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés mellékesen beállítási és üzembe helyezési műveletekre is kiterjedhet.
  (3)   Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés körébe az olyan építmény kivitelezése, illetve tervezése és kivitelezése tartozik, amely a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) II. mellékletében szereplő tevékenységek valamelyikével kapcsolatos, vagy az építmény típusa vagy tervezése tekintetében döntő befolyással rendelkező ajánlatkérő szerv által meghatározott követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel történő kivitelezése.
  Az »építmény« magas- vagy mélyépítési munkálatok olyan, azok összességében vett eredménye, amely önmagában alkalmas valamely gazdasági vagy műszaki funkció betöltésére.
  (4)   A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés körébe olyan szellemi és nem szellemi szolgáltatások tartoznak, amelyek nem tartoznak az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés, az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés és az ingatlanszerződés körébe.
  (5)   Árubeszerzésből és szolgáltatásnyújtásból álló vegyes szerződések esetében a fő tárgyat az egyes árubeszerzések és szolgáltatások értékének összehasonlítása alapján kell meghatározni.
  Az egy típusú közbeszerzést (építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatásnyújtás) és koncessziót (építési vagy szolgáltatási) magában foglaló vegyes szerződést a közbeszerzési szerződésre alkalmazandó rendelkezések szerint kell odaítélni.
  (6)   A közbeszerzéssel összefüggésben a nómenklatúrákra tett hivatkozások esetében mindenkor a 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) meghatározott közös közbeszerzési szójegyzéket (CPV) kell használni.
  (7)   Az ajánlatkérő szerv nem írhatja elő, hogy gazdasági szereplők egy csoportja meghatározott társasági formával rendelkezzen az ajánlattétel, illetve a részvételre jelentkezés benyújtása érdekében, azonban a kiválasztott csoporttól, miután a szerződést elnyerte, ez megkövetelhető annyiban, amennyiben ez az átalakulás a szerződés megfelelő teljesítéséhez szükséges.
  (8)   A szerződő felekkel folytatott bármely kommunikáció – a szerződések megkötését és azok módosításait is ideértve – történhet az ajánlatkérő szerv által létrehozott elektronikus információcsere-rendszereken keresztül.
  (9)   Az elektronikus információcsere-rendszerekre az alábbi követelmények vonatkoznak:






  a) | kizárólag az arra jogosult személyek férhetnek hozzá a rendszerhez és a rajta keresztül továbbított dokumentumokhoz; |
| --- | --- | --- |

9.

Az első rész V. címének 1. fejezetében az 1., 2. és 3. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„1. szakasz

Hatály és az odaítélés alapelvei

121. cikk

Hatály és fogalommeghatározások

(A költségvetési rendelet 101. cikkének (2) bekezdése)

(1)   Az ingatlanszerződés körébe földterület, meglévő épület és egyéb ingatlan vétele, hosszú lejáratú és egyéb bérlete, haszonélvezete, lízingje és bérlet útján történő vétele tartozik, vételi opcióval vagy anélkül.

(2)   Az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés körébe termékek megvásárlása, lízingje, bérlete vagy részletvétele tartozik, vételi joggal vagy anélkül. Az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés mellékesen beállítási és üzembe helyezési műveletekre is kiterjedhet.

(3)   Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés körébe az olyan építmény kivitelezése, illetve tervezése és kivitelezése tartozik, amely a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) II. mellékletében szereplő tevékenységek valamelyikével kapcsolatos, vagy az építmény típusa vagy tervezése tekintetében döntő befolyással rendelkező ajánlatkérő szerv által meghatározott követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel történő kivitelezése.

Az »építmény« magas- vagy mélyépítési munkálatok olyan, azok összességében vett eredménye, amely önmagában alkalmas valamely gazdasági vagy műszaki funkció betöltésére.

(4)   A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés körébe olyan szellemi és nem szellemi szolgáltatások tartoznak, amelyek nem tartoznak az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés, az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés és az ingatlanszerződés körébe.

(5)   Árubeszerzésből és szolgáltatásnyújtásból álló vegyes szerződések esetében a fő tárgyat az egyes árubeszerzések és szolgáltatások értékének összehasonlítása alapján kell meghatározni.

Az egy típusú közbeszerzést (építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatásnyújtás) és koncessziót (építési vagy szolgáltatási) magában foglaló vegyes szerződést a közbeszerzési szerződésre alkalmazandó rendelkezések szerint kell odaítélni.

(6)   A közbeszerzéssel összefüggésben a nómenklatúrákra tett hivatkozások esetében mindenkor a 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) meghatározott közös közbeszerzési szójegyzéket (CPV) kell használni.

(7)   Az ajánlatkérő szerv nem írhatja elő, hogy gazdasági szereplők egy csoportja meghatározott társasági formával rendelkezzen az ajánlattétel, illetve a részvételre jelentkezés benyújtása érdekében, azonban a kiválasztott csoporttól, miután a szerződést elnyerte, ez megkövetelhető annyiban, amennyiben ez az átalakulás a szerződés megfelelő teljesítéséhez szükséges.

(8)   A szerződő felekkel folytatott bármely kommunikáció – a szerződések megkötését és azok módosításait is ideértve – történhet az ajánlatkérő szerv által létrehozott elektronikus információcsere-rendszereken keresztül.

(9)   Az elektronikus információcsere-rendszerekre az alábbi követelmények vonatkoznak:

a)

kizárólag az arra jogosult személyek férhetnek hozzá a rendszerhez és a rajta keresztül továbbított dokumentumokhoz;

| b) | kizárólag az arra jogosult személyek írhatnak alá elektronikusan vagy továbbíthatnak dokumentumot a rendszeren keresztül; |
| --- | --- |

b)

kizárólag az arra jogosult személyek írhatnak alá elektronikusan vagy továbbíthatnak dokumentumot a rendszeren keresztül;

| c) | az arra jogosult személyeket meghatározott módokon azonosítani kell a rendszeren keresztül; |
| --- | --- |

c)

az arra jogosult személyeket meghatározott módokon azonosítani kell a rendszeren keresztül;

| d) | az elektronikus tranzakciók időpontját és napját pontosan meg kell határozni; |
| --- | --- |

d)

az elektronikus tranzakciók időpontját és napját pontosan meg kell határozni;

| e) | a dokumentumok sértetlenségét meg kell őrizni; |
| --- | --- |

e)

a dokumentumok sértetlenségét meg kell őrizni;

| f) | a dokumentumok rendelkezésre állását biztosítani kell; |
| --- | --- |

f)

a dokumentumok rendelkezésre állását biztosítani kell;

| g) | adott esetben a dokumentumok titkosságát meg kell őrizni; |
| --- | --- |

g)

adott esetben a dokumentumok titkosságát meg kell őrizni;

| h) | a személyes adatok védelmét a 45/2001/EK rendelet követelményeinek megfelelően biztosítani kell. |
| --- | --- |

h)

a személyes adatok védelmét a 45/2001/EK rendelet követelményeinek megfelelően biztosítani kell.

(10)   Az ilyen rendszeren keresztül továbbított vagy beérkezett adatok esetében jogszerűen vélelmezhető az adatok sértetlensége és az adattovábbítás vagy -megérkezés a rendszer által jelzett időpontjának és napjának pontossága.

Az ilyen rendszer által elküldött dokumentum vagy az a dokumentum, amelyről az ilyen rendszer értesítést küld, a papírformátumú dokumentummal egyenértékűnek tekintendő, jogi eljárásban bizonyítékként alkalmazható, eredetinek minősül, hitelessége és sértetlensége pedig jogszerűen vélelmezhető, amennyiben a dokumentum nem tartalmaz a dokumentum automatikus módosítására alkalmas dinamikus elemeket.

A (9) bekezdés b) pontjában említett elektronikus aláírás a saját kezű aláírással azonos joghatású.

122. cikk

Keretszerződések és egyedi szerződések

(A költségvetési rendelet 101. cikkének (2) bekezdése)

(1)   A keretszerződés tartama nem haladhatja meg a négy évet, kivéve a kellően – különösen a keretszerződés tárgyával – indokolt kivételes eseteket.

A keretszerződések alapján kötött egyedi szerződéseket a keretszerződésben meghatározott feltételeknek megfelelően kell odaítélni.

Az egyedi szerződések odaítélésekor a felek nem tehetnek lényeges változtatásokat a keretszerződésben.

(2)   Amennyiben a keretszerződés megkötésére egyetlen gazdasági szereplővel kerül sor, az egyedi szerződéseket a keretszerződésben megállapított feltételek keretein belül kell odaítélni.

Megfelelően indokolt körülmények esetén az ajánlatkérő szervek írásban konzultálhatnak a szerződő féllel, szükség szerint ajánlatának kiegészítését kérve.

(3)   Amennyiben a keretszerződés megkötésére több gazdasági szereplővel kerül sor (többszereplős keretszerződés), úgy az létrejöhet az egyes szerződő felekkel azonos feltételek mellett kötött önálló szerződések formájában.

A több gazdasági szereplővel kötött keretszerződések alapján kötött egyedi szerződések végrehajtása az alábbi módok egyikén történik:

| a) | a keretszerződés feltételei szerint: a verseny újbóli megnyitása nélkül, amennyiben a keretszerződés az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra és árubeszerzésekre vonatkozó valamennyi feltételt meghatározza, továbbá meghatározza azokat az objektív feltételeket, amelyek alapján eldönthető, hogy melyik gazdasági szereplő teljesítse az érintett építési beruházásokat, szolgáltatásokat és árubeszerzéseket; |
| --- | --- |

a)

a keretszerződés feltételei szerint: a verseny újbóli megnyitása nélkül, amennyiben a keretszerződés az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra és árubeszerzésekre vonatkozó valamennyi feltételt meghatározza, továbbá meghatározza azokat az objektív feltételeket, amelyek alapján eldönthető, hogy melyik gazdasági szereplő teljesítse az érintett építési beruházásokat, szolgáltatásokat és árubeszerzéseket;

| b) | amennyiben a keretszerződésben nincs meghatározva az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra vagy árubeszerzésekre vonatkozó valamennyi feltétel: a versenynek a szerződő felek közötti újbóli megnyitásával, a (4) bekezdésnek megfelelően és az alábbiak bármelyike alapján:






  i. | ugyanolyan, illetve szükség esetén pontosított feltételek; |
| --- | --- | --- |

b)

amennyiben a keretszerződésben nincs meghatározva az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra vagy árubeszerzésekre vonatkozó valamennyi feltétel: a versenynek a szerződő felek közötti újbóli megnyitásával, a (4) bekezdésnek megfelelően és az alábbiak bármelyike alapján:

i.

ugyanolyan, illetve szükség esetén pontosított feltételek;

| ii. | adott esetben a keretszerződéshez kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban említett egyéb feltételek alapján; |
| --- | --- |

ii.

adott esetben a keretszerződéshez kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban említett egyéb feltételek alapján;

| c) | részben az a) pontnak megfelelően a verseny újbóli megnyitása nélkül, részben pedig a b) pontnak megfelelően a versenynek a szerződő felek közötti újbóli megnyitásával, amennyiben ezt a lehetőséget az ajánlatkérő szerv a keretszerződéshez kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban kikötötte. |
| --- | --- |

c)

részben az a) pontnak megfelelően a verseny újbóli megnyitása nélkül, részben pedig a b) pontnak megfelelően a versenynek a szerződő felek közötti újbóli megnyitásával, amennyiben ezt a lehetőséget az ajánlatkérő szerv a keretszerződéshez kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban kikötötte.

A második albekezdés c) pontjában említett közbeszerzési dokumentumokban meg kell határozni azt is, hogy mely feltételek tekintetében kerül sor a verseny újbóli megnyitására.

(4)   A verseny újbóli megnyitásával járó többszereplős keretszerződést legalább három gazdasági szereplővel kell megkötni, feltéve, hogy van elegendő számú, a 158. cikk (4) bekezdésében említettek szerinti érvényes ajánlat.

Amennyiben egyedi szerződést a versenynek a szerződő felek közötti újbóli megnyitásával ítélnek oda, az ajánlatkérő szerv írásos formában konzultál a szerződő felekkel, és meghatároz egy határidőt, amely kellően hosszú ahhoz, hogy lehetővé tegye egyedi ajánlatok benyújtását. Az egyedi ajánlatokat írásban kell benyújtani. Az ajánlatkérő szerv minden egyes egyedi szerződést annak az ajánlattevőnek ítéli oda, amelyik a keretszerződéshez kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban megállapított odaítélési szempontok alapján a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot nyújtotta be.

(5)   A gyorsan változó áraknak és gyors technológiai fejlődésnek kitett ágazatokban a verseny újbóli megnyitása nélküli keretszerződéseknek félidős felülvizsgálat vagy benchmarking rendszer alkalmazására vonatkozó rendelkezést kell tartalmazniuk. A félidős felülvizsgálatot követően, amennyiben az eredetileg megszabott feltételek már nem igazodnak az árak változásához vagy a technológiai fejlődéshez, az ajánlatkérő szerv nem használhatja a szóban forgó keretszerződést, ehelyett meg kell tennie az annak felbontását célzó megfelelő intézkedéseket.

(6)   A keretszerződések alapján megkötött egyedi szerződéseket költségvetési kötelezettségvállalás előzi meg.

2. szakasz

Közzététel

123. cikk

A költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdése szerinti értékhatárokat elérő vagy túllépő vagy a 2014/24/EU irányelv hatálya alá tartozó szerződésekre vonatkozó eljárások meghirdetése

(A költségvetési rendelet 103. cikkének (1) bekezdése)

(1)   Az eljárás átláthatóságának biztosítása érdekében az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelenő tájékoztatók és hirdetmények a 2014/24/EU irányelvben említett, vonatkozó egységes formanyomtatványokban meghatározott összes információt tartalmazzák.

(2)   Az ajánlatkérő szerv a pénzügyi évre tervezett közbeszerzésekkel kapcsolatos szándékait előzetes tájékoztató közzététele útján közölheti. Az előzetes tájékoztató által érintett időszak legfeljebb a Kiadóhivatalnak való megküldése időpontjától számított 12 hónapos időszak lehet.

Az előzetes tájékoztatót az ajánlatkérő szerv az Európai Unió Hivatalos Lapjában vagy a felhasználói oldalán teheti közzé. Ez utóbbi esetben a felhasználói oldalon közzétett tájékoztatásról szóló tájékoztatót kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(3)   A költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat elérő vagy túllépő becsült értékű eljárások megindítására az eljárást megindító hirdetményt kell alkalmazni, kivéve az e rendelet 134. cikkében meghatározott eljárást.

(4)   Az ajánlatkérő szerv a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat elérő vagy túllépő értékű szerződés vagy keretszerződés aláírásától számított 30 napon belül tájékoztatót küld a Kiadóhivatalnak a szerződés odaítéléséről.

A dinamikus beszerzési rendszeren alapuló szerződésekre vonatkozó tájékoztatókat azonban negyedéves alapon csoportosítani lehet. Ilyen esetben az ajánlatkérő szerv az egyes negyedévek végétől számított 30 napon belül küldi meg a tájékoztatót.

Keretszerződés alapján kötött egyedi szerződések esetében nem kell közzétenni szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatót.

(5)   Az ajánlatkérő szerv a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatót tesz közzé:

| a) | a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat elérő vagy túllépő értékű és az e rendelet 134. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján odaítélt szerződés vagy keretszerződés aláírását megelőzően; |
| --- | --- |

a)

a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat elérő vagy túllépő értékű és az e rendelet 134. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján odaítélt szerződés vagy keretszerződés aláírását megelőzően;

| b) | a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat elérő vagy túllépő értékű, többek között az e rendelet 134. cikke (1) bekezdésének a) és c)–f) pontja alapján odaítélt szerződés vagy keretszerződés aláírását követően. |
| --- | --- |

b)

a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat elérő vagy túllépő értékű, többek között az e rendelet 134. cikke (1) bekezdésének a) és c)–f) pontja alapján odaítélt szerződés vagy keretszerződés aláírását követően.

(6)   Az ajánlatkérő szerv a szerződés tartama alatti szerződésmódosításról szóló hirdetményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában a költségvetési rendelet 114a. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott esetekben, amennyiben a módosítás értéke eléri vagy túllépi a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat.

(7)   Intézményközi eljárás esetében az eljárásért felelős ajánlatkérő szerv viseli a felelősséget az alkalmazandó közzétételi intézkedésekért.

124. cikk

A költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdése szerinti értékhatárok alatti vagy a 2014/24/EU irányelv hatályán kívül eső szerződésekre vonatkozó eljárások meghirdetése

(A költségvetési rendelet 103. cikkének (2) bekezdése)

(1)   A költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatár alatti becsült szerződéses értékű eljárásokat megfelelő módon kell meghirdetni. A meghirdetés az interneten történő megfelelő előzetes közzétételt, vagy eljárást megindító hirdetmény vagy az e rendelet 136. cikkében meghatározott eljárásoknak megfelelően odaítélt szerződések esetében részvételi szándék kifejezésére való felhívás az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét foglalja magában. Ez a kötelezettség nem vonatkozik az e rendelet 134. cikkében meghatározott eljárásokra, valamint az e rendelet 137. cikkének (2) bekezdése szerinti nagyon alacsony értékű szerződések tárgyalásos eljárására.

(2)   Az e rendelet 134. cikke g) és i) pontjának megfelelően odaítélt szerződések esetében az ajánlatkérő szerv legkésőbb a következő pénzügyi év június 30-ig megküldi a szerződések jegyzékét az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottság esetében a jegyzéket csatolni kell a költségvetési rendelet 66. cikkének (9) bekezdésében említett éves tevékenységi jelentések összefoglalójához.

(3)   A szerződés odaítéléséről szóló közlés tartalmazza a szerződő fél nevét, az odaítélt összeget és a szerződés tárgyát, valamint a közvetlen és egyedi szerződések esetében megfelel a 21. cikk (3) bekezdésének.

Az ajánlatkérő szerv legkésőbb a következő pénzügyi év június 30-ig közzéteszi honlapján a szerződések jegyzékét az alábbiak esetében:

| a) | a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárok alatti szerződések; |
| --- | --- |

a)

a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárok alatti szerződések;

| b) | az e rendelet 134. cikkének h) és j)–m) pontjával összhangban odaítélt szerződések; |
| --- | --- |

b)

az e rendelet 134. cikkének h) és j)–m) pontjával összhangban odaítélt szerződések;

| c) | a költségvetési rendelet 114a. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározottak szerinti szerződésmódosítások; |
| --- | --- |

c)

a költségvetési rendelet 114a. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározottak szerinti szerződésmódosítások;

| d) | a költségvetési rendelet 114a. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározottak szerinti szerződésmódosítások, amennyiben a módosítás értéke nem éri el a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat; |
| --- | --- |

d)

a költségvetési rendelet 114a. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározottak szerinti szerződésmódosítások, amennyiben a módosítás értéke nem éri el a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat;

| e) | keretszerződés alapján odaítélt egyedi szerződések. |
| --- | --- |

e)

keretszerződés alapján odaítélt egyedi szerződések.

A második albekezdés e) pontjának alkalmazásában a közzétett tájékoztató ugyanazon tárgy esetében szerződő felenként összevonható.

(4)   Intézményközi keretszerződések esetében az egyes ajánlatkérő szervek felelnek egyedi szerződéseiknek és azok módosításainak a (3) bekezdésben foglalt feltételek szerinti meghirdetéséért.

125. cikk

Tájékoztatók és hirdetmények közzététele

(A költségvetési rendelet 103. cikkének (1) bekezdése)

(1)   Az ajánlatkérő szerv összeállítja és elektronikus úton továbbítja a Kiadóhivatalnak a 123. és a 124. cikkben említett tájékoztatókat és hirdetményeket.

(2)   A Kiadóhivatal a 123. és 124. cikkben említett tájékoztatókat és hirdetményeket közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában legkésőbb:

| a) | hét nappal feladásukat követően, ha az ajánlatkérő szerv a 123. cikk (1) bekezdésében említett egységes formanyomtatványok kitöltésére az elektronikus rendszert használja, és a szabad szöveget 500 szóra korlátozza; |
| --- | --- |

a)

hét nappal feladásukat követően, ha az ajánlatkérő szerv a 123. cikk (1) bekezdésében említett egységes formanyomtatványok kitöltésére az elektronikus rendszert használja, és a szabad szöveget 500 szóra korlátozza;

| b) | minden egyéb esetben 12 nappal feladásukat követően. |
| --- | --- |

b)

minden egyéb esetben 12 nappal feladásukat követően.

(3)   Az ajánlatkérő szervnek igazolnia kell a feladás időpontját.

126. cikk

Egyéb formában meghirdetett tájékoztatók és hirdetmények

(A költségvetési rendelet 103. cikkének (2) bekezdése)

A 123. és a 124. cikkben előírt hirdetményi formák mellett a közbeszerzési eljárások más módon, különösen elektronikus formában is meghirdethetők. Az ilyen hirdetményben utalni kell az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett, egyedül hiteles hirdetményre, ha közzétettek ilyet, amelynek közzétételét az ilyen hirdetmény nem előzheti meg.

Az ilyen hirdetmény nem eredményezhet megkülönböztetést a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők között, és nem tartalmazhat olyan adatot, amely nem szerepelt az eljárást megindító hirdetményben, ha közzétettek ilyen felhívást.

3. szakasz

Közbeszerzési eljárások

128. cikk

A részvételre jelentkezők minimális száma és a tárgyalásra vonatkozó rendelkezések

(A költségvetési rendelet 104. cikkének (4) bekezdése)

(1)   Meghívásos eljárásban, valamint a 136. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában és a 136a. cikkben említett eljárásokban a részvételre jelentkezők minimális számának ötnek kell lennie.

(2)   A tárgyalásos versenyeljárásban, a versenypárbeszédben, az innovációs partnerségben, a 134. cikk (1) bekezdésének g) pontja szerinti helyi piac előzetes felmérésében, valamint a 137. cikk (1) bekezdése szerinti alacsony értékű szerződések tárgyalásos eljárásában a részvételre jelentkezők minimális számának háromnak kell lennie.

(3)   E cikk (1) és (2) bekezdése nem alkalmazandó az alábbi esetekben:

| a) | a 137. cikk (2) bekezdése szerinti nagyon alacsony értékű szerződések tárgyalásos eljárása; |
| --- | --- |

a)

a 137. cikk (2) bekezdése szerinti nagyon alacsony értékű szerződések tárgyalásos eljárása;

| b) | a 134. cikk szerinti, hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás, kivéve a 134. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti tervpályázatot és a 134. cikk (1) bekezdésének g) pontja szerinti helyi piac előzetes felmérését. |
| --- | --- |

b)

a 134. cikk szerinti, hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás, kivéve a 134. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti tervpályázatot és a 134. cikk (1) bekezdésének g) pontja szerinti helyi piac előzetes felmérését.

(4)   Amennyiben a kiválasztási szempontoknak megfelelő részvételre jelentkezők száma nem éri el az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott minimális számot, az ajánlatkérő szerv folytathatja az eljárást a megkövetelt kapacitással rendelkező részvételre jelentkezők meghívásával. Az ajánlatkérő szerv nem vonhat be az eljárásba olyan más gazdasági szereplőket, amelyek eredetileg nem jelentkeztek részvételre vagy amelyeket az ajánlatkérő szerv eredetileg nem hívott meg.

(5)   A tárgyalás során az ajánlatkérő szerv valamennyi ajánlattevőt egyenlő bánásmódban részesíti.

Tárgyalás lefolytatására egymást követő szakaszokban is sor kerülhet annak érdekében, hogy a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott odaítélési szempontok alkalmazása révén csökkentsék a megvitatandó ajánlatok számát. Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban jelzi, hogy élni fog-e ezzel a lehetőséggel.

(6)   A 134. cikk (1) bekezdésének d) és g) pontjában, valamint a 136a. és a 137. cikkben meghatározott eljárások esetében az ajánlatkérő legalább minden olyan gazdasági szereplőt meghív, amelyek a 124. cikk (1) bekezdésében foglalt előzetes közzétételt vagy a helyi piac előzetes felmérését vagy tervpályázatot követően kifejezték érdeklődésüket.

129. cikk

Innovációs partnerség

(A költségvetési rendelet 104. cikkének (1) bekezdése)

(1)   Az innovációs partnerség célja egy innovatív termék, szolgáltatás vagy innovatív építési beruházás kifejlesztése, és az ennek eredményeként létrejövő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások ezt követő beszerzése, feltéve, hogy azok megfelelnek az ajánlatkérők és a partnerek által közösen megállapított teljesítményszinteknek és maximális költségeknek.

Az innovációs partnerség a kutatási és innovációs folyamat lépései szerint egymást követő szakaszokból épül fel, amelyek magukban foglalhatják az építési beruházások megvalósítását, a termékek előállítását vagy a szolgáltatások nyújtását is. Az innovációs partnerség meghatározza a partnerek által elérendő közbenső célokat.

Az ajánlatkérő szerv e közbenső célok alapján minden szakasz lezárulását követően dönthet a partnerség megszüntetéséről vagy – amennyiben az innovációs partnerséget több partnerrel hozta létre – a partnerek számának csökkentéséről egyéni szerződések felmondása révén, amennyiben a közbeszerzési dokumentumokban jelezte ezeket a lehetőségeket, és azok igénybevételének a feltételeit is.

(2)   Az innovációs partnerség elindítása előtt az ajánlatkérő szerv a 137a. cikkben előírtak szerint piaci konzultációt folytat, hogy megbizonyosodjon arról, hogy az építési beruházás, áru vagy szolgáltatás nem létezik a piacon vagy piacközeli fejlesztési tevékenységként.

A költségvetési rendelet 104. cikkének (4) bekezdésében és az e rendelet 128. cikkének (5) bekezdésében foglalt, tárgyalásra vonatkozó rendelkezéseket kell követni.

Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban meghatározza igényét azon innovatív építési beruházásra, termékre vagy szolgáltatásra, amely a piacon már rendelkezésre álló építési beruházás, áru vagy szolgáltatás beszerzése révén nem teljesíthető. Megjelöli továbbá, hogy e leírás mely elemei jelentik a minimumkövetelményeket. Az információknak kellően pontosaknak kell lenniük ahhoz, hogy a gazdasági szereplők megállapíthassák az igényelt megoldás jellegét és körét, valamint eldönthessék, hogy kérelmezik-e részvételüket az eljárásban.

Az ajánlatkérő szerv eldöntheti, hogy az innovációs partnerséget egy partnerrel, vagy több, külön kutatási és fejlesztési tevékenységeket folytató partnerrel hozza létre.

A szerződéseket kizárólag a legjobb ár-érték arány szempontja alapján kell odaítélni a költségvetési rendelet 110. cikkének (4) bekezdésében meghatározottak szerint.

(3)   A közbeszerzési dokumentumokban az ajánlatkérő szerv meghatározza a szellemitulajdon-jogok tekintetében alkalmazandó részletes szabályokat.

Az innovációs partnerség keretében az ajánlatkérő szerv a valamely partner által közölt, javasolt megoldásokat vagy egyéb bizalmas információt a partner beleegyezése nélkül nem közölhet a többi partnerrel.

Az ajánlatkérő szerv biztosítja, hogy a partnerség felépítése, különösen a különböző szakaszok tartama és értéke tükrözze a javasolt megoldás innovatív jellegének mértékét és azt, hogy a piacon még nem elérhető innovatív megoldás kifejlesztéséhez milyen kutatási és innovációs tevékenységek sorozatára van szükség. Az építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatás becsült értéke nem lehet aránytalan a kifejlesztéséhez szükséges beruházáshoz képest.

130. cikk

Tervpályázat

(A költségvetési rendelet 104. cikkének (1) bekezdése)

(1)   A tervpályázatra a 123. cikkben foglalt meghirdetési szabályok vonatkoznak, és a tervpályázat magában foglalhatja pénzdíjak odaítélését.

Amennyiben a tervpályázaton korlátozott számban vehetnek részt részvételre jelentkezők, az ajánlatkérő világos és megkülönböztetéstől mentes kiválasztási szempontokat határoz meg.

A részvételre felhívott jelentkezők számának minden esetben elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy tényleges verseny jöjjön létre.

(2)   A bírálóbizottság tagjait az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő nevezi ki. A bírálóbizottság kizárólag a tervpályázatban részvételre jelentkezőktől független természetes személyekből állhat. Ha a tervpályázatban a részvételre jelentkezőktől meghatározott szakképesítést követelnek meg, a bírálóbizottság tagjai legalább egyharmadának rendelkeznie kell a részvételre jelentkezőktől megkövetelt vagy azzal egyenértékű szakképesítéssel.

A bírálóbizottság önállóan alakítja ki véleményét. Véleményét a hozzá a részvételre jelentkezők által névtelenül benyújtott projektek alapján és kizárólag a tervpályázati hirdetményben meghatározott szempontok figyelembevételével alkotja meg.

(3)   A bírálóbizottságnak a projektek érdemi pontjain alapuló javaslatait, rangsorolását és megjegyzéseit a bizottság tagjai által aláírt jelentésben kell rögzíteni.

A részvételre jelentkezők névtelenek maradnak, amíg a bírálóbizottság nem közölte véleményét.

A bírálóbizottság felkérheti a részvételre jelentkezőket arra, hogy a projekt részleteinek tisztázása érdekében válaszoljanak a jelentésben rögzített kérdésekre. Az ebből keletkező párbeszédről átfogó jelentés készül.

(4)   Az ajánlatkérő szerv ezt követően hoz döntést az odaítélésről, amelynek során ismerteti a kiválasztott részvételre jelentkező nevét és címét, valamint a döntés indokolását, utalva a tervpályázati hirdetményben közzétett szempontokra, különösen akkor, ha döntése eltér a bírálóbizottság véleményében foglalt javaslattól.

131. cikk

Dinamikus beszerzési rendszer

(A költségvetési rendelet 104. cikkének (6) bekezdése)

(1)   A dinamikus beszerzési rendszer a gyakori beszerzések lebonyolítására szolgáló, teljes mértékben elektronikus folyamat, amely az eljárás teljes időtartama alatt nyitva áll minden olyan gazdasági szereplő előtt, amely megfelel a kiválasztási szempontoknak. A rendszert fel lehet osztani építési beruházás, termék- vagy szolgáltatáskategóriákra, amelyeket az adott kategóriában végrehajtandó közbeszerzés jellemzői alapján objektív módon kell meghatározni. Ebben az esetben minden egyes kategóriára vonatkozóan meg kell határozni kiválasztási szempontokat.

(2)   Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban feltünteti az előirányzott árubeszerzés jellegét és becsült mennyiségét, valamint a beszerzési rendszerrel, a felhasznált elektronikus eszközökkel és a csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával kapcsolatos valamennyi szükséges információt.

(3)   Az ajánlatkérő szerv a dinamikus beszerzési rendszer fennállásának teljes időtartama alatt biztosítja valamennyi gazdasági szereplő számára a rendszerben való részvételre jelentkezés lehetőségét. Az ajánlatkérő szerv a jelentkezés beérkezésétől számított 10 munkanapon belül befejezi a jelentkezés értékelését. Ezt a határidőt indokolt esetben 15 munkanapra lehet hosszabbítani. Az ajánlatkérő szerv azonban meghosszabbíthatja az értékelési időszakot, feltéve, hogy időközben nem tesznek közzé ajánlattételi felhívást.

Az ajánlatkérő szerv a lehető leghamarabb értesíti a részvételre jelentkezőt arról, hogy felvették-e a dinamikus beszerzési rendszerbe.

(4)   Az ajánlatkérő szerv a vonatkozó kategória szerint a rendszerbe felvett minden részvételre jelentkezőt felkér arra, hogy ésszerű határidőn belül nyújtson be ajánlatot. Az ajánlatkérő szerv annak az ajánlattevőnek ítéli oda a szerződést, amelyik az eljárást megindító hirdetményben meghatározott odaítélési szempontok alapján a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot nyújtotta be. Ezeket a szempontokat adott esetben az ajánlattételi felhívásban pontosítani lehet.

(5)   Az ajánlatkérő szerv az eljárást megindító hirdetményben jelzi a dinamikus beszerzési rendszer fennállásának időtartamát.

A dinamikus beszerzési rendszer fennállásának időtartama – a megfelelően indokolt rendkívüli esetek kivételével – nem haladhatja meg a négy évet.

Az ajánlatkérő szerv nem alkalmazhatja ezt a rendszert a verseny akadályozására, korlátozására vagy torzítására.

132. cikk

Versenypárbeszéd

(A költségvetési rendelet 104. cikkének (1) bekezdése)

(1)   Az ajánlatkérő szerv az eljárást megindító hirdetményben vagy egy ismertetőben meghatározza igényeit és követelményeit, az odaítélési szempontokat és az indikatív határidőt.

Az ajánlatkérő szerv a legjobb ár-érték arányt kínáló ajánlat alapján ítéli oda a szerződést.

(2)   Az ajánlatkérő szerv a kiválasztási szempontoknak eleget tevő részvételre jelentkezőkkel párbeszédet kezd, amelynek segítségével meghatározza az igényeinek legjobban megfelelő megoldásokat. E párbeszéd folyamán az ajánlatkérő szerv a közbeszerzés minden aspektusát megvitathatja a kiválasztott részvételre jelentkezőkkel, de nem módosíthatja az (1) bekezdésben előírtak szerinti igényeit és követelményeit, valamint az odaítélési szempontokat.

A párbeszéd során az ajánlatkérő szerv az ajánlattevők számára egyenlő elbánást biztosít, valamint nem közölhet mások számára valamely ajánlattevő által közölt javasolt megoldásokat vagy egyéb bizalmas információkat, kivéve, ha az ajánlattevő lemond a bizalmas kezelésről.

A versenypárbeszéd egymást követő szakaszokban is lefolytatható annak érdekében, hogy a bejelentett odaítélési szempontok alkalmazása révén csökkentsék a megvitatandó megoldások számát, amennyiben erről a lehetőségről az eljárást megindító hirdetményben vagy az ismertetőben rendelkeznek.

(3)   Az ajánlatkérő szerv addig folytatja a párbeszédet, amíg meg nem találja azt a megoldást vagy azokat a megoldásokat, amely(ek) az igényei kielégítésére alkalmas(ak).

A fennmaradó ajánlattevőknek a párbeszéd lezárásáról történő tájékoztatását követően az ajánlatkérő szerv minden egyes fennmaradó ajánlattevőt felkér, hogy a párbeszéd során ismertetett és meghatározott megoldás vagy megoldások alapján nyújtsák be végleges ajánlatukat. Ezeknek az ajánlatoknak tartalmazniuk kell minden, a projekt megvalósításához előírt és szükséges elemet.

Az ajánlatkérő szerv kérésére ezek a végleges ajánlatok pontosíthatók, konkretizálhatók és optimalizálhatók, feltéve, hogy az nem vezet az ajánlat vagy a közbeszerzési dokumentumok lényeges módosításához.

Az ajánlatkérő szerv tárgyalásokat folytathat a legjobb ár-érték arányú ajánlatot benyújtó ajánlattevővel az ajánlatban szereplő kötelezettségvállalásainak megerősítése érdekében, feltéve, hogy ez nem jár az ajánlat lényeges elemeinek módosításával, valamint nem fenyeget a verseny torzításával, illetve diszkrimináció okozásával.

(4)   Az ajánlatkérő szerv rendelkezhet a párbeszédben részt vevő, kiválasztott részvételre jelentkezőket megillető összegekről.

133. cikk

Intézményközi eljárás

(A költségvetési rendelet 104a. cikkének (1) bekezdése)

Intézményközi eljárás esetében az ajánlatkérő szervek egyike saját maga és a többi érintett ajánlatkérő szerv nevében bonyolítja le az eljárást, és kezeli a későbbi szerződést vagy keretszerződést.

Az eljárást megindító hirdetményben meg kell jelölni a közbeszerzési eljárásban részt vevő, a költségvetési rendelet 104a. cikkének (1) bekezdésében említett ajánlatkérő szerveket, az eljárásért felelős intézményt, valamint az említett ajánlatkérő szervek szerződéseinek összesített volumenét.

134. cikk

Hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása

(A költségvetési rendelet 104. cikkének (5) bekezdése)

(1)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazza, úgy a költségvetési rendelet 104. cikkének (4) bekezdésében és az e rendelet 128. cikkének (5) bekezdésében foglalt, tárgyalásra vonatkozó rendelkezéseket kell követnie.

Az ajánlatkérő szerv a szerződés becsült értékétől függetlenül az alábbi esetekben alkalmazhatja a tárgyalásos eljárást:

| a) | amennyiben nyílt vagy meghívásos eljárásban közzétett felhívásra nem nyújtottak be a (2) bekezdés szerinti ajánlatot vagy megfelelő ajánlatot, illetve részvételi jelentkezést vagy megfelelő részvételi jelentkezést az eljárás lezárásáig, feltéve, hogy az eredeti közbeszerzési dokumentumok lényegesen nem változnak; |
| --- | --- |

a)

amennyiben nyílt vagy meghívásos eljárásban közzétett felhívásra nem nyújtottak be a (2) bekezdés szerinti ajánlatot vagy megfelelő ajánlatot, illetve részvételi jelentkezést vagy megfelelő részvételi jelentkezést az eljárás lezárásáig, feltéve, hogy az eredeti közbeszerzési dokumentumok lényegesen nem változnak;

| b) | amennyiben az építési beruházást, árubeszerzést vagy szolgáltatást csak egyetlen gazdasági szereplő képes teljesíteni a (3) bekezdésben foglalt feltételek mellett és az alábbi okok bármelyike miatt:






  i. | a közbeszerzés célja egyedi művészeti alkotás vagy művészi előadás létrehozása vagy megvásárlása; |
| --- | --- | --- |

b)

amennyiben az építési beruházást, árubeszerzést vagy szolgáltatást csak egyetlen gazdasági szereplő képes teljesíteni a (3) bekezdésben foglalt feltételek mellett és az alábbi okok bármelyike miatt:

i.

a közbeszerzés célja egyedi művészeti alkotás vagy művészi előadás létrehozása vagy megvásárlása;

| ii. | technikai okok miatt nincs verseny; |
| --- | --- |

ii.

technikai okok miatt nincs verseny;

| iii. | biztosítani kell a kizárólagos jogok védelmét, ideértve szellemitulajdon-jogokat is; |
| --- | --- |

iii.

biztosítani kell a kizárólagos jogok védelmét, ideértve szellemitulajdon-jogokat is;

| c) | amennyiben feltétlenül szükséges, ha előre nem látható események által kiváltott rendkívüli sürgősség miatt a 152., a 154. és a 275. cikkben foglalt határidők nem tarthatók be és ha a rendkívüli sürgősség indokolására felhozott körülmények semmiképpen nem lehetnek az ajánlatkérő szervnek betudhatók; |
| --- | --- |

c)

amennyiben feltétlenül szükséges, ha előre nem látható események által kiváltott rendkívüli sürgősség miatt a 152., a 154. és a 275. cikkben foglalt határidők nem tarthatók be és ha a rendkívüli sürgősség indokolására felhozott körülmények semmiképpen nem lehetnek az ajánlatkérő szervnek betudhatók;

| d) | amennyiben a tervpályázatot szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés követi és azt a nyertesnek vagy a nyertesek valamelyikének kell odaítélni; ez utóbbi esetben mindegyik nyertest meg kell hívni a tárgyalásokban való részvételre; |
| --- | --- |

d)

amennyiben a tervpályázatot szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés követi és azt a nyertesnek vagy a nyertesek valamelyikének kell odaítélni; ez utóbbi esetben mindegyik nyertest meg kell hívni a tárgyalásokban való részvételre;

| e) | olyan új szolgáltatások vagy építési beruházások esetében, amelyek az attól a gazdasági szereplőtől megrendelt hasonló szolgáltatások vagy építési beruházások ismételt nyújtásából állnak, amelynek ugyanaz az ajánlatkérő szerv már korábban odaítélt egy eredeti szerződést, feltéve, hogy e szolgáltatások vagy építési beruházások megfelelnek egy alapprojektnek, amelyre vonatkozóan az eredeti szerződést eljárást megindító hirdetmény közzétételét követően ítélték oda, a (4) bekezdésben előírt feltételekre is figyelemmel; |
| --- | --- |

e)

olyan új szolgáltatások vagy építési beruházások esetében, amelyek az attól a gazdasági szereplőtől megrendelt hasonló szolgáltatások vagy építési beruházások ismételt nyújtásából állnak, amelynek ugyanaz az ajánlatkérő szerv már korábban odaítélt egy eredeti szerződést, feltéve, hogy e szolgáltatások vagy építési beruházások megfelelnek egy alapprojektnek, amelyre vonatkozóan az eredeti szerződést eljárást megindító hirdetmény közzétételét követően ítélték oda, a (4) bekezdésben előírt feltételekre is figyelemmel;

| f) | árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés esetében:






  i. | olyan kiegészítő szállítások tekintetében, amelyek célja vagy az áruk, illetve felszerelések részleges pótlása, vagy a meglévő áruk, illetve felszerelések kibővítése, amennyiben a beszállító megváltozása esetén az ajánlatkérő szerv arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező árut szerezzen be, amely inkompatibilitást, illetve az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne; amennyiben az intézmények saját felelősségükre ítélik oda a szerződéseket, azok időtartama nem haladhatja meg a három évet; |
| --- | --- | --- |

f)

árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés esetében:

i.

olyan kiegészítő szállítások tekintetében, amelyek célja vagy az áruk, illetve felszerelések részleges pótlása, vagy a meglévő áruk, illetve felszerelések kibővítése, amennyiben a beszállító megváltozása esetén az ajánlatkérő szerv arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező árut szerezzen be, amely inkompatibilitást, illetve az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne; amennyiben az intézmények saját felelősségükre ítélik oda a szerződéseket, azok időtartama nem haladhatja meg a három évet;

| ii. | amennyiben kizárólag kutatási, kísérleti, vizsgálati vagy fejlesztési célból kerül sor a termékek előállítására; az ilyen szerződések azonban nem terjedhetnek ki a piacképességet megalapozó, illetve a kutatási és fejlesztési költségek fedezését szolgáló mennyiségi termelésre; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben kizárólag kutatási, kísérleti, vizsgálati vagy fejlesztési célból kerül sor a termékek előállítására; az ilyen szerződések azonban nem terjedhetnek ki a piacképességet megalapozó, illetve a kutatási és fejlesztési költségek fedezését szolgáló mennyiségi termelésre;

| iii. | árutőzsdén jegyzett és vásárolt áruk esetében; |
| --- | --- |

iii.

árutőzsdén jegyzett és vásárolt áruk esetében;

| iv. | akár az üzleti tevékenységét végleg beszüntető gazdasági szereplőtől, akár egy fizetésképtelenné vált vállalkozás felszámolóitól – csődeljárás, felszámolási eljárás vagy csődegyezség keretében, vagy a nemzeti jog szerinti más, hasonló eljárás keretében – áruk különösen előnyös feltételek mellett történő beszerzése esetében; |
| --- | --- |

iv.

akár az üzleti tevékenységét végleg beszüntető gazdasági szereplőtől, akár egy fizetésképtelenné vált vállalkozás felszámolóitól – csődeljárás, felszámolási eljárás vagy csődegyezség keretében, vagy a nemzeti jog szerinti más, hasonló eljárás keretében – áruk különösen előnyös feltételek mellett történő beszerzése esetében;

| g) | ingatlanszerződések esetében a helyi piac előzetes felmérését követően; |
| --- | --- |

g)

ingatlanszerződések esetében a helyi piac előzetes felmérését követően;

| h) | az alábbiak bármelyikére vonatkozó szerződések esetében:






  i. | a 77/249/EGK tanácsi irányelv (8) 1. cikke szerinti ügyvéd általi jogi képviselet választott bírósági, békéltetési vagy bírósági eljárásokban; |
| --- | --- | --- |

h)

az alábbiak bármelyikére vonatkozó szerződések esetében:

i.

a 77/249/EGK tanácsi irányelv (8) 1. cikke szerinti ügyvéd általi jogi képviselet választott bírósági, békéltetési vagy bírósági eljárásokban;

| ii. | jogi tanácsadás, ha arra a fent említett eljárások bármelyikére való felkészítésként kerül sor, vagy amennyiben kézzel fogható jele és nagy valószínűsége van annak, hogy az az ügy, melyben a jogi tanácsadásra sor kerül, ilyen eljárások tárgyát fogja képezni, feltéve, hogy a tanácsadást a 77/249/EGK irányelv 1. cikke értelmében vett ügyvéd nyújtja; |
| --- | --- |

ii.

jogi tanácsadás, ha arra a fent említett eljárások bármelyikére való felkészítésként kerül sor, vagy amennyiben kézzel fogható jele és nagy valószínűsége van annak, hogy az az ügy, melyben a jogi tanácsadásra sor kerül, ilyen eljárások tárgyát fogja képezni, feltéve, hogy a tanácsadást a 77/249/EGK irányelv 1. cikke értelmében vett ügyvéd nyújtja;

| iii. | választott bírói és békéltetési szolgáltatások; |
| --- | --- |

iii.

választott bírói és békéltetési szolgáltatások;

| iv. | közjegyző által nyújtandó irathitelesítési és irat-felülhitelesítési szolgáltatások; |
| --- | --- |

iv.

közjegyző által nyújtandó irathitelesítési és irat-felülhitelesítési szolgáltatások;

| i) | titkosnak nyilvánított szerződések, illetve azon szerződések esetében, amelyek végrehajtását a hatályban lévő közigazgatási rendelkezéseknek megfelelően különleges biztonsági intézkedésekkel kell kísérni, valamint ha az Unió alapvető érdekeinek védelme ezt megköveteli, feltéve, hogy az érintett alapvető érdekeket más intézkedések révén nem lehet biztosítani; ezek az intézkedések követelményeket tartalmazhatnak, amelyek célja az ajánlatkérő szerv által a közbeszerzési eljárás során rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének védelme; |
| --- | --- |

i)

titkosnak nyilvánított szerződések, illetve azon szerződések esetében, amelyek végrehajtását a hatályban lévő közigazgatási rendelkezéseknek megfelelően különleges biztonsági intézkedésekkel kell kísérni, valamint ha az Unió alapvető érdekeinek védelme ezt megköveteli, feltéve, hogy az érintett alapvető érdekeket más intézkedések révén nem lehet biztosítani; ezek az intézkedések követelményeket tartalmazhatnak, amelyek célja az ajánlatkérő szerv által a közbeszerzési eljárás során rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének védelme;

| j) | az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, értékesítésével, vételével vagy átruházásával kapcsolatos, a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) értelmében vett pénzügyi szolgáltatások esetében, jegybanki szolgáltatások, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az Európai Stabilitási Mechanizmus segítségével végrehajtott műveletek esetében; |
| --- | --- |

j)

az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, értékesítésével, vételével vagy átruházásával kapcsolatos, a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) értelmében vett pénzügyi szolgáltatások esetében, jegybanki szolgáltatások, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az Európai Stabilitási Mechanizmus segítségével végrehajtott műveletek esetében;

| k) | kölcsönök, függetlenül attól, hogy értékpapírok vagy egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatosak-e; |
| --- | --- |

k)

kölcsönök, függetlenül attól, hogy értékpapírok vagy egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatosak-e;

| l) | a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) értelmében vett nyilvános hírközlő hálózat és elektronikus hírközlő hálózat beszerzése esetében; |
| --- | --- |

l)

a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) értelmében vett nyilvános hírközlő hálózat és elektronikus hírközlő hálózat beszerzése esetében;

| m) | nemzetközi szervezet által nyújtott szolgáltatások esetében, amennyiben a nemzetközi szervezet alapszabálya vagy alapító okirata szerint nem vehet részt versenyeljárásokban. |
| --- | --- |

m)

nemzetközi szervezet által nyújtott szolgáltatások esetében, amennyiben a nemzetközi szervezet alapszabálya vagy alapító okirata szerint nem vehet részt versenyeljárásokban.

(2)   Az ajánlat akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha nem kapcsolódik a szerződés tárgyához, a részvételi jelentkezés pedig akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha a gazdasági szereplő a költségvetési rendelet 106. cikkének (1) bekezdése szerinti kizárást indokoló helyzetben van, vagy nem teljesíti a kiválasztási szempontokat.

(3)   Az (1) bekezdés b) pontjának ii. és iii. alpontjában foglalt kivételek csak akkor alkalmazhatók, ha nem létezik ésszerű alternatíva vagy helyettesítési lehetőség, és a verseny hiánya nem annak a következménye, hogy a közbeszerzés meghatározása során mesterségesen leszűkítették a paramétereket.

(4)   Az (1) bekezdés e) pontjában említett esetekben az alapprojektben meg kell jelölni a lehetséges új szolgáltatások vagy építési beruházások terjedelmét, és azok odaítélésének feltételeit. Az alapprojekt meghirdetésekor közzé kell tenni, hogy sor kerülhet a tárgyalásos eljárás alkalmazására, és a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében, illetve a külső fellépések területén a 265. cikk (1) bekezdésének a) pontjában, a 267. cikk (1) bekezdésének a) pontjában vagy a 269. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett értékhatárok alkalmazásakor figyelembe kell venni a későbbi szolgáltatások vagy építési beruházások teljes becsült összegét. Amennyiben az intézmények saját felelősségükre ítélik oda a szerződéseket, az említett eljárás kizárólag az eredeti szerződés végrehajtása alatt, de legkésőbb az eredeti szerződés aláírását követően három évvel alkalmazható.

135. cikk

Tárgyalásos versenyeljárás vagy versenypárbeszéd alkalmazása

(A költségvetési rendelet 104. cikkének (5) bekezdése)

(1)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv a tárgyalásos versenyeljárást vagy a versenypárbeszédet alkalmazza, a költségvetési rendelet 104. cikkének (4) bekezdésében és az e rendelet 128. cikkének (5) bekezdésében foglalt, tárgyalásra vonatkozó rendelkezéseket kell követnie. Az ajánlatkérő szerv a szerződés becsült értékétől függetlenül az alábbi esetekben alkalmazhatja ezeket az eljárásokat:

| a) | amennyiben nyílt vagy meghívásos eljárás keretében kizárólag a (2) és a (3) bekezdésben meghatározottak szerinti szabálytalan vagy érvénytelen ajánlatok érkeztek be az eljárás lezárásáig, feltéve, hogy az eredeti közbeszerzési dokumentumok nem módosultak lényegesen; az eljárást megindító hirdetmény közzétételétől a (4) bekezdésben foglalt feltételek alapján el lehet tekinteni; |
| --- | --- |

a)

amennyiben nyílt vagy meghívásos eljárás keretében kizárólag a (2) és a (3) bekezdésben meghatározottak szerinti szabálytalan vagy érvénytelen ajánlatok érkeztek be az eljárás lezárásáig, feltéve, hogy az eredeti közbeszerzési dokumentumok nem módosultak lényegesen; az eljárást megindító hirdetmény közzétételétől a (4) bekezdésben foglalt feltételek alapján el lehet tekinteni;

| b) | a következő kritériumok legalább egyikét teljesítő építési beruházások, árubeszerzések vagy szolgáltatások tekintetében:






  i. | amennyiben az ajánlatkérő szerv igényeit azonnal rendelkezésre álló megoldás kiigazítása nélkül nem lehet kielégíteni; |
| --- | --- | --- |

b)

a következő kritériumok legalább egyikét teljesítő építési beruházások, árubeszerzések vagy szolgáltatások tekintetében:

i.

amennyiben az ajánlatkérő szerv igényeit azonnal rendelkezésre álló megoldás kiigazítása nélkül nem lehet kielégíteni;

| ii. | az építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatás tervezést vagy innovatív megoldásokat tartalmaz; |
| --- | --- |

ii.

az építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatás tervezést vagy innovatív megoldásokat tartalmaz;

| iii. | a szerződés a jellegével, összetettségével kapcsolatos sajátos körülmények vagy a szerződés jogi és pénzügyi kialakítása vagy a szerződés tárgyához kötődő kockázatok miatt előzetes tárgyalások nélkül nem ítélhető oda; |
| --- | --- |

iii.

a szerződés a jellegével, összetettségével kapcsolatos sajátos körülmények vagy a szerződés jogi és pénzügyi kialakítása vagy a szerződés tárgyához kötődő kockázatok miatt előzetes tárgyalások nélkül nem ítélhető oda;

| iv. | az ajánlatkérő szerv a műszaki leírást nem tudja kellő pontossággal elkészíteni szabványra való hivatkozással a 139. cikk (3) bekezdésében meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

iv.

az ajánlatkérő szerv a műszaki leírást nem tudja kellő pontossággal elkészíteni szabványra való hivatkozással a 139. cikk (3) bekezdésében meghatározottak szerint;

| c) | koncessziós szerződések esetében; |
| --- | --- |

c)

koncessziós szerződések esetében;

| d) | a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv XIV. mellékletében említett szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében; |
| --- | --- |

d)

a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv XIV. mellékletében említett szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében;

| e) | a 73000000-2–73120000-9, a 73300000-5, a 73420000-2 és a 73430000-5 CPV-kód által szabályozottaktól eltérő kutatás-fejlesztési szolgáltatás esetében, kivéve, ha a haszon kizárólag az ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során vagy a kapott szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az ajánlatkérő fizeti meg; |
| --- | --- |

e)

a 73000000-2–73120000-9, a 73300000-5, a 73420000-2 és a 73430000-5 CPV-kód által szabályozottaktól eltérő kutatás-fejlesztési szolgáltatás esetében, kivéve, ha a haszon kizárólag az ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során vagy a kapott szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az ajánlatkérő fizeti meg;

| f) | a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) meghatározottak szerinti audiovizuális médiaszolgáltatások vagy rádiós médiaszolgáltatások céljára szánt programanyagok vételére, fejlesztésére, előállítására vagy közös előállítására vonatkozó szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések, vagy közvetítési időre vagy programszolgáltatásra vonatkozó szerződések esetében. |
| --- | --- |

f)

a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) meghatározottak szerinti audiovizuális médiaszolgáltatások vagy rádiós médiaszolgáltatások céljára szánt programanyagok vételére, fejlesztésére, előállítására vagy közös előállítására vonatkozó szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések, vagy közvetítési időre vagy programszolgáltatásra vonatkozó szerződések esetében.

(2)   Szabálytalannak kell tekinteni az ajánlatot az alábbiak közül bármely esetben:

| a) | amennyiben nem felel meg a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott minimumkövetelményeknek; |
| --- | --- |

a)

amennyiben nem felel meg a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott minimumkövetelményeknek;

| b) | amennyiben nem felel meg a benyújtásra vonatkozóan a költségvetési rendelet 111. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

b)

amennyiben nem felel meg a benyújtásra vonatkozóan a költségvetési rendelet 111. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek;

| c) | amennyiben az ajánlattevőt a költségvetési rendelet 107. cikke (1) bekezdésének b) vagy c) pontja értelmében elutasították; |
| --- | --- |

c)

amennyiben az ajánlattevőt a költségvetési rendelet 107. cikke (1) bekezdésének b) vagy c) pontja értelmében elutasították;

| d) | amennyiben az ajánlatkérő szerv az ajánlatot kirívóan alacsony összegűnek nyilvánította. |
| --- | --- |

d)

amennyiben az ajánlatkérő szerv az ajánlatot kirívóan alacsony összegűnek nyilvánította.

(3)   Érvénytelennek kell tekinteni az ajánlatot az alábbiak közül bármely esetben:

| a) | amennyiben az ajánlat értéke meghaladja az ajánlatkérő szervnek a közbeszerzési eljárás megindítása előtt meghatározott és dokumentált maximális költségvetését; |
| --- | --- |

a)

amennyiben az ajánlat értéke meghaladja az ajánlatkérő szervnek a közbeszerzési eljárás megindítása előtt meghatározott és dokumentált maximális költségvetését;

| b) | amennyiben az ajánlat nem teljesíti az odaítélési szempontokra vonatkozó minőségi minimumokat. |
| --- | --- |

b)

amennyiben az ajánlat nem teljesíti az odaítélési szempontokra vonatkozó minőségi minimumokat.

(4)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett esetekben az ajánlatkérő szerv nem kötelezhető eljárást megindító hirdetmény közzétételére, ha a tárgyalásos versenyeljárásba bevonja mindazokat az ajánlattevőket, amelyek teljesítették a kizárási és kiválasztási szempontokat, kivéve azokat, amelyek kirívóan alacsony összegűnek nyilvánított ajánlatot nyújtottak be.

136. cikk

A részvételi szándék kifejezésére való felhívást magában foglaló eljárás

(A költségvetési rendelet 104. cikkének (5) bekezdése)

(1)   A költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében vagy az e rendelet 265. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett értékhatár alatti szerződések esetében, valamint e rendelet 134. és 135. cikkének sérelme nélkül, az ajánlatkérő szerv részvételi szándék kifejezésére való felhívást alkalmazhat a következők valamelyike céljából:

| a) | jövőbeli meghívásos ajánlattételi felhívásokhoz kapcsolódóan ajánlat benyújtására felkérendő részvételre jelentkezők előválogatása; |
| --- | --- |

a)

jövőbeli meghívásos ajánlattételi felhívásokhoz kapcsolódóan ajánlat benyújtására felkérendő részvételre jelentkezők előválogatása;

| b) | részvételi jelentkezések vagy ajánlatok benyújtására felkérendő értékesítők listájának összeállítása. |
| --- | --- |

b)

részvételi jelentkezések vagy ajánlatok benyújtására felkérendő értékesítők listájának összeállítása.

(2)   A részvételi szándék kifejezésére való felhívást követően összeállított lista az attól a naptól számított legfeljebb négy évig érvényes, amikor a 124. cikk (1) bekezdésében említett hirdetményt közzéteszik.

Az első albekezdésben említett lista allistákat is tartalmazhat.

Valamennyi érdekelt gazdasági szereplő a lista érvényességi ideje alatt az utolsó három hónap kivételével bármikor kifejezheti részvételi szándékát.

(3)   Amennyiben szerződés odaítélésére kerül sor, úgy az ajánlatkérő szerv a vonatkozó listán vagy allistán szereplő összes részvételre jelentkezőt vagy értékesítőt felszólítja arra, hogy:

| a) | az (1) bekezdés a) pontjában említett esetben nyújtson be ajánlatot; vagy |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a) pontjában említett esetben nyújtson be ajánlatot; vagy

| b) | az (1) bekezdés b) pontjában említett lista esetében nyújtsa be a következők valamelyikét:






  i. | a kizárási és kiválasztási szempontokkal kapcsolatos dokumentumokat is magukban foglaló ajánlatot; |
| --- | --- | --- |

b)

az (1) bekezdés b) pontjában említett lista esetében nyújtsa be a következők valamelyikét:

i.

a kizárási és kiválasztási szempontokkal kapcsolatos dokumentumokat is magukban foglaló ajánlatot;

| ii. | a kizárási és kiválasztási szempontokkal kapcsolatos dokumentumokat, valamint második lépésben az e szempontokat teljesítők esetében ajánlatot. |
| --- | --- |

ii.

a kizárási és kiválasztási szempontokkal kapcsolatos dokumentumokat, valamint második lépésben az e szempontokat teljesítők esetében ajánlatot.

136a. cikk

Közepes értékű szerződések

(A költségvetési rendelet 104. cikkének (1) bekezdése)

A költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében említett értékhatár alatti közepes értékű szerződés a költségvetési rendelet 104. cikkének (4) bekezdésében és az e rendelet 128. cikkének (5) bekezdésében foglalt, tárgyalásra vonatkozó rendelkezések alapján odaítélhető tárgyalásos eljárással. Az ilyen eljárásokra az e rendelet 124. cikkének (1) bekezdése, valamint 128. cikkének (1) és (4) bekezdése alkalmazandó. Csak olyan részvételre jelentkezők nyújthatnak be előzetes ajánlatot, amelyeket az ajánlatkérő szerv egyidejűleg, írásban meghív.

137. cikk

Alacsony értékű szerződések

(A költségvetési rendelet 104. cikkének (1) bekezdése)

(1)   A 60 000 EUR-t meg nem haladó, alacsony értékű szerződés a költségvetési rendelet 104. cikkének (4) bekezdésében és az e rendelet 128. cikkének (5) bekezdésében foglalt, tárgyalásra vonatkozó rendelkezések alapján odaítélhető tárgyalásos eljárással. Az ilyen eljárásokra az e rendelet 124. cikkének (1) bekezdése, valamint 128. cikkének (2) és (4) bekezdése alkalmazandó. Csak olyan részvételre jelentkezők nyújthatnak be előzetes ajánlatot, amelyeket az ajánlatkérő szerv egyidejűleg, írásban meghív.

(2)   A 15 000 EUR-t meg nem haladó, nagyon alacsony értékű szerződés a költségvetési rendelet 104. cikkének (4) bekezdésében és az e rendelet 128. cikkének (5) bekezdésében foglalt, tárgyalásra vonatkozó rendelkezések alapján odaítélhető tárgyalásos eljárással. Az ilyen eljárásokra e rendelet 128. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó. Csak olyan részvételre jelentkezők nyújthatnak be előzetes ajánlatot, amelyeket az ajánlatkérő szerv egyidejűleg, írásban meghív.

(3)   Az 1 000 EUR-nál alacsonyabb összegű kiadások esetében teljesített kifizetések számla ellenében történő egyszerű kifizetéssel, ajánlat előzetes elfogadása nélkül is megvalósíthatók.

137a. cikk

Előzetes piaci konzultáció

(A költségvetési rendelet 105. cikkének (1) bekezdése)

(1)   Az ajánlatkérő szerv előzetes piaci konzultáció céljából tanácsot kérhet, illetve fogadhat el független szakértőktől, hatóságoktól vagy gazdasági szereplőktől. A tanács a közbeszerzési eljárás megtervezése és lebonyolítása során felhasználható, feltéve, hogy a tanácsadás nem jár a verseny torzulásával, illetve nem vezet a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elvének megsértéséhez.

(2)   Ha egy gazdasági szereplő tanácsot adott az ajánlatkérő szervnek vagy egyéb módon részt vett a közbeszerzési eljárás előkészítésében, az ajánlatkérő szerv a 142. cikkben meghatározottak szerint megfelelő intézkedéseket hoz annak biztosítása érdekében, hogy a szóban forgó gazdasági szereplő részvétele ne torzítsa a versenyt.

138. cikk

Közbeszerzési dokumentumok

(A költségvetési rendelet 105. cikkének (2) bekezdése)

(1)   A közbeszerzési dokumentumok magukban foglalják a következőket:

| a) | adott esetben az eljárást megindító hirdetmény vagy egyéb közzétételi intézkedések a 123–126. cikkben előírtak szerint; |
| --- | --- |

a)

adott esetben az eljárást megindító hirdetmény vagy egyéb közzétételi intézkedések a 123–126. cikkben előírtak szerint;

| b) | az ajánlattételi felhívás; |
| --- | --- |

b)

az ajánlattételi felhívás;

| c) | a kiírási feltételek, illetve versenypárbeszéd esetében az ismertető; ezek magukban foglalják a műszaki leírást és az értékelési szempontokat; |
| --- | --- |

c)

a kiírási feltételek, illetve versenypárbeszéd esetében az ismertető; ezek magukban foglalják a műszaki leírást és az értékelési szempontokat;

| d) | a mintaszerződésen alapuló szerződéstervezet. |
| --- | --- |

d)

a mintaszerződésen alapuló szerződéstervezet.

Az első albekezdés d) pontja nem alkalmazandó olyan esetekben, amelyekben a mintaszerződés kivételes és kellően indokolt körülmények miatt nem alkalmazható.

(2)   Az ajánlattételi felhívás a következőket tartalmazza:

| a) | az ajánlatok benyújtására vonatkozó szabályok meghatározása, beleértve különösen a felbontásig való bizalmas kezelésre vonatkozó feltételeket, a beérkezés zárónapját és -időpontját és azt a címet, amelyre el kell küldeni vagy juttatni az ajánlatokat, illetve elektronikus benyújtás esetén az internetcímet; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatok benyújtására vonatkozó szabályok meghatározása, beleértve különösen a felbontásig való bizalmas kezelésre vonatkozó feltételeket, a beérkezés zárónapját és -időpontját és azt a címet, amelyre el kell küldeni vagy juttatni az ajánlatokat, illetve elektronikus benyújtás esetén az internetcímet;

| b) | annak közlése, hogy az ajánlat benyújtása egyúttal a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott feltételek elfogadását is jelenti, és hogy a benyújtott ajánlat a szerződés teljesítése során kötelező a szerződést elnyert ajánlattevőre; |
| --- | --- |

b)

annak közlése, hogy az ajánlat benyújtása egyúttal a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott feltételek elfogadását is jelenti, és hogy a benyújtott ajánlat a szerződés teljesítése során kötelező a szerződést elnyert ajánlattevőre;

| c) | azon időszak meghatározása, amelynek során a benyújtott ajánlat érvényes és semmilyen tekintetben nem módosítható; |
| --- | --- |

c)

azon időszak meghatározása, amelynek során a benyújtott ajánlat érvényes és semmilyen tekintetben nem módosítható;

| d) | az ajánlatkérő szerv és az ajánlattevők közötti mindennemű kapcsolat tilalma az eljárás idejére, kivéve a 160. cikkben megállapított feltételek szerinti esetet, továbbá helyszíni látogatás előírása esetén a látogatással kapcsolatos pontos feltételek meghatározása; |
| --- | --- |

d)

az ajánlatkérő szerv és az ajánlattevők közötti mindennemű kapcsolat tilalma az eljárás idejére, kivéve a 160. cikkben megállapított feltételek szerinti esetet, továbbá helyszíni látogatás előírása esetén a látogatással kapcsolatos pontos feltételek meghatározása;

| e) | az ajánlatok beérkezési határidejének való megfelelés bizonyítási eszközének meghatározása; |
| --- | --- |

e)

az ajánlatok beérkezési határidejének való megfelelés bizonyítási eszközének meghatározása;

| f) | annak közlése, hogy az ajánlat benyújtása egyúttal az eljárás eredményéről szóló értesítés elektronikus módon való kézhezvételének elfogadását is jelenti. |
| --- | --- |

f)

annak közlése, hogy az ajánlat benyújtása egyúttal az eljárás eredményéről szóló értesítés elektronikus módon való kézhezvételének elfogadását is jelenti.

(3)   A kiírási feltételek az alábbiakat tartalmazzák:

| a) | a kizárási és kiválasztási szempontok; |
| --- | --- |

a)

a kizárási és kiválasztási szempontok;

| b) | az odaítélési szempontok és relatív súlyozásuk, vagy adott esetben, amennyiben a súlyozás objektív okok miatt nem lehetséges, az említett szempontok csökkenő fontosságú sorrendben való feltüntetése, ami a változatokra is alkalmazandó, amennyiben azokat az eljárást megindító hirdetményben engedélyezték; |
| --- | --- |

b)

az odaítélési szempontok és relatív súlyozásuk, vagy adott esetben, amennyiben a súlyozás objektív okok miatt nem lehetséges, az említett szempontok csökkenő fontosságú sorrendben való feltüntetése, ami a változatokra is alkalmazandó, amennyiben azokat az eljárást megindító hirdetményben engedélyezték;

| c) | a 139. cikkben említett műszaki leírás; |
| --- | --- |

c)

a 139. cikkben említett műszaki leírás;

| d) | változatok engedélyezése esetén azon minimumkövetelmények, amelyeknek a változatoknak meg kell felelniük; |
| --- | --- |

d)

változatok engedélyezése esetén azon minimumkövetelmények, amelyeknek a változatoknak meg kell felelniük;

| e) | tájékoztatás arról, hogy az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv vagy adott esetben a diplomáciai kapcsolatokról szóló bécsi egyezmény vagy a konzuli kapcsolatokról szóló bécsi szerződés alkalmazandó; |
| --- | --- |

e)

tájékoztatás arról, hogy az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv vagy adott esetben a diplomáciai kapcsolatokról szóló bécsi egyezmény vagy a konzuli kapcsolatokról szóló bécsi szerződés alkalmazandó;

| f) | a közbeszerzéshez való hozzáférés bizonyítéka a 172. és a 263. cikkben meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

f)

a közbeszerzéshez való hozzáférés bizonyítéka a 172. és a 263. cikkben meghatározottak szerint;

| g) | dinamikus beszerzési rendszer vagy elektronikus katalógus esetében a felhasznált elektronikus eszközök és a csatlakozás műszaki szabályai és leírása. |
| --- | --- |

g)

dinamikus beszerzési rendszer vagy elektronikus katalógus esetében a felhasznált elektronikus eszközök és a csatlakozás műszaki szabályai és leírása.

(4)   A szerződéstervezet az alábbiakat tartalmazza:

| a) | a szerződés záradékainak nemteljesítése esetén alkalmazandó kötbér meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a szerződés záradékainak nemteljesítése esetén alkalmazandó kötbér meghatározása;

| b) | azon adatok meghatározása, amelyeket a számláknak vagy a megfelelő bizonylatoknak a 102. cikkel összhangban tartalmazniuk kell; |
| --- | --- |

b)

azon adatok meghatározása, amelyeket a számláknak vagy a megfelelő bizonylatoknak a 102. cikkel összhangban tartalmazniuk kell;

| c) | annak közlése, hogy amennyiben az intézmények saját felelősségükre ítélik oda a szerződést, a szerződésre irányadó jog az uniós jog, amelyet szükség szerint kiegészít a nemzeti jog, illetve amennyiben a 121. cikk (1) bekezdésében említett szerződések esetében szükséges, kizárólag a nemzeti jog; |
| --- | --- |

c)

annak közlése, hogy amennyiben az intézmények saját felelősségükre ítélik oda a szerződést, a szerződésre irányadó jog az uniós jog, amelyet szükség szerint kiegészít a nemzeti jog, illetve amennyiben a 121. cikk (1) bekezdésében említett szerződések esetében szükséges, kizárólag a nemzeti jog;

| d) | a vitás ügyekben illetékes bíróság meghatározása; |
| --- | --- |

d)

a vitás ügyekben illetékes bíróság meghatározása;

| e) | annak előírása, hogy a gazdasági szereplőknek a közbeszerzési szerződések teljesítése során be kell tartaniuk a vonatkozó környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeket, amelyeket az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve a 2014/24/EU irányelv X. mellékletében felsorolt nemzetközi környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő; |
| --- | --- |

e)

annak előírása, hogy a gazdasági szereplőknek a közbeszerzési szerződések teljesítése során be kell tartaniuk a vonatkozó környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeket, amelyeket az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve a 2014/24/EU irányelv X. mellékletében felsorolt nemzetközi környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő;

| f) | annak meghatározása, hogy szükség lesz-e a szellemitulajdon-jogok átruházására; |
| --- | --- |

f)

annak meghatározása, hogy szükség lesz-e a szellemitulajdon-jogok átruházására;

| g) | annak közlése, hogy az ajánlatban szereplő ár fix és nem módosítható, vagy azon feltételek vagy képletek meghatározása, amelyeknek megfelelően az ár a szerződés időtartama alatt módosítható. |
| --- | --- |

g)

annak közlése, hogy az ajánlatban szereplő ár fix és nem módosítható, vagy azon feltételek vagy képletek meghatározása, amelyeknek megfelelően az ár a szerződés időtartama alatt módosítható.

Az első albekezdés g) pontjának alkalmazásában, amennyiben a szerződés rendelkezik ármódosításról, úgy az ajánlatkérő szerv különösen az alábbiakat veszi figyelembe:

| i. | a közbeszerzés tárgya és az adott gazdasági helyzet; |
| --- | --- |

i.

a közbeszerzés tárgya és az adott gazdasági helyzet;

| ii. | a szerződés, valamint a feladatok típusa és időtartama; |
| --- | --- |

ii.

a szerződés, valamint a feladatok típusa és időtartama;

| iii. | pénzügyi érdekei. |
| --- | --- |

iii.

pénzügyi érdekei.

A 134. cikk (1) bekezdése m) pontjának megfelelően aláírt szerződések esetében mentesség adható az első albekezdés c) és d) pontja alól.

139. cikk

Műszaki leírás

(A költségvetési rendelet 105. cikkének (2) bekezdése)

(1)   A műszaki leírás valamennyi gazdasági szereplő számára egyenlő hozzáférést tesz lehetővé a közbeszerzési eljárásokhoz, és nem lehet olyan hatása, amely indokolatlanul akadályozná a verseny biztosítását a közbeszerzés során.

A műszaki leírás tartalmazza az építési beruházások, a beszerzendő áruk vagy szolgáltatások kívánt jellemzőit, a minimumkövetelményeket is ideértve, hogy megfeleljenek az ajánlatkérő szerv szándéka szerinti rendeltetésnek.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jellemzők adott esetben magukban foglalhatják az alábbiakat:

| a) | a minőségi színvonal; |
| --- | --- |

a)

a minőségi színvonal;

| b) | környezeti teljesítmény és éghajlati teljesítmény; |
| --- | --- |

b)

környezeti teljesítmény és éghajlati teljesítmény;

| c) | a természetes személyek általi felhasználásra szánt beszerzések esetében a fogyatékossággal élők számára való akadálymentesség és a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítás, a megfelelően indokolt eseteket kivéve; |
| --- | --- |

c)

a természetes személyek általi felhasználásra szánt beszerzések esetében a fogyatékossággal élők számára való akadálymentesség és a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítás, a megfelelően indokolt eseteket kivéve;

| d) | a megfelelőségértékelés szintjei és eljárásai; |
| --- | --- |

d)

a megfelelőségértékelés szintjei és eljárásai;

| e) | az áruk teljesítménye vagy felhasználása; |
| --- | --- |

e)

az áruk teljesítménye vagy felhasználása;

| f) | biztonság vagy méretek, beleértve árubeszerzés esetén a termék kereskedelmi nevét és a használati utasítást, valamint – valamennyi szerződés esetén – a terminológiát, a szimbólumokat, a tesztelést és a tesztelési módszereket, a csomagolást, a jelölést és címkézést, valamint a gyártási folyamatokat és módszereket; |
| --- | --- |

f)

biztonság vagy méretek, beleértve árubeszerzés esetén a termék kereskedelmi nevét és a használati utasítást, valamint – valamennyi szerződés esetén – a terminológiát, a szimbólumokat, a tesztelést és a tesztelési módszereket, a csomagolást, a jelölést és címkézést, valamint a gyártási folyamatokat és módszereket;

| g) | építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a minőségbiztosításra vonatkozó eljárások, a tervezésre és a költségekre vonatkozó szabályok, az építmény vizsgálatára, ellenőrzésére és átvételére vonatkozó feltételek, az építési eljárások, illetve technológiák, valamint minden olyan egyéb műszaki feltétel, amelyet az ajánlatkérő szervnek módjában áll általános vagy különös rendelkezésekkel előírni az elkészült építmény és azon anyagok vagy alkatrészek vonatkozásában, amelyeket az magában foglal. |
| --- | --- |

g)

építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a minőségbiztosításra vonatkozó eljárások, a tervezésre és a költségekre vonatkozó szabályok, az építmény vizsgálatára, ellenőrzésére és átvételére vonatkozó feltételek, az építési eljárások, illetve technológiák, valamint minden olyan egyéb műszaki feltétel, amelyet az ajánlatkérő szervnek módjában áll általános vagy különös rendelkezésekkel előírni az elkészült építmény és azon anyagok vagy alkatrészek vonatkozásában, amelyeket az magában foglal.

(3)   A műszaki leírást az alábbi módok valamelyikén kell megadni:

| a) | a következő sorrendben, a következőkre történő hivatkozással: európai szabványok, európai műszaki tanúsítványok, közös műszaki leírások, nemzetközi szabványok, az európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki hivatkozási rendszerek, vagy ezek hiányában nemzeti megfelelőik; valamennyi hivatkozást a »vagy azzal egyenértékű« kifejezésnek kell kísérnie; |
| --- | --- |

a)

a következő sorrendben, a következőkre történő hivatkozással: európai szabványok, európai műszaki tanúsítványok, közös műszaki leírások, nemzetközi szabványok, az európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki hivatkozási rendszerek, vagy ezek hiányában nemzeti megfelelőik; valamennyi hivatkozást a »vagy azzal egyenértékű« kifejezésnek kell kísérnie;

| b) | a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények szempontjából, ideértve a környezetvédelmi jellemzőket is, feltéve, hogy a paraméterek kellően pontosak ahhoz, hogy lehetővé tegyék az ajánlattevők számára a szerződés tárgyának megállapítását, az ajánlatkérő szerv számára pedig a szerződés odaítélését; |
| --- | --- |

b)

a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények szempontjából, ideértve a környezetvédelmi jellemzőket is, feltéve, hogy a paraméterek kellően pontosak ahhoz, hogy lehetővé tegyék az ajánlattevők számára a szerződés tárgyának megállapítását, az ajánlatkérő szerv számára pedig a szerződés odaítélését;

| c) | az) és a b) pontban meghatározott két módszer kombinációjával. |
| --- | --- |

c)

az) és a b) pontban meghatározott két módszer kombinációjával.

(4)   Ha az ajánlatkérő szerv él a (3) bekezdés a) pontjában előírt leírásra való hivatkozás lehetőségével, nem utasíthat el ajánlatot azon az alapon, hogy az nem felel meg az említett leírásnak, amennyiben az ajánlattevő bármely megfelelő eszközzel bizonyítja, hogy a javasolt megoldások egyenértékű módon megfelelnek a műszaki leírásban meghatározott követelményeknek.

(5)   Ha az ajánlatkérő szerv a (3) bekezdés b) pontjában előírt lehetőséggel élve a műszaki leírásokat a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények szempontjából állapítja meg, nem utasíthat el olyan ajánlatot, amely megfelel valamely európai szabványt, európai műszaki tanúsítványt, közös műszaki leírást, nemzetközi szabványt vagy valamely európai szabványügyi szervezet által létrehozott műszaki referenciarendszert átültető nemzeti szabványnak, amennyiben az említett leírások az általa megállapított teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre vonatkoznak.

Az ajánlattevőnek bármely megfelelő eszközzel bizonyítania kell, hogy a szabványnak megfelelő építési beruházás, áru vagy szolgáltatás megfelel az ajánlatkérő szerv által meghatározott teljesítménybeli, illetve funkcionális követelményeknek.

(6)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv különös környezeti, szociális vagy egyéb jellemzőkkel bíró építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat kíván beszerezni, előírhatja konkrét címke vagy egy címkéből származó konkrét követelmények használatát, feltéve, hogy a következő feltételek mindegyike teljesül:

| a) | a címkére vonatkozó követelmények csak olyan jellemzőket érintenek, amelyek a szerződés tárgyához kapcsolódnak, és amelyek alkalmasak a beszerzés jellemzőinek meghatározására; |
| --- | --- |

a)

a címkére vonatkozó követelmények csak olyan jellemzőket érintenek, amelyek a szerződés tárgyához kapcsolódnak, és amelyek alkalmasak a beszerzés jellemzőinek meghatározására;

| b) | a címkére vonatkozó követelmények objektív módon ellenőrizhető és megkülönböztetéstől mentes szempontokon alapulnak; |
| --- | --- |

b)

a címkére vonatkozó követelmények objektív módon ellenőrizhető és megkülönböztetéstől mentes szempontokon alapulnak;

| c) | a címkét olyan nyílt és átlátható eljárás keretében fogadják el, amelyben valamennyi érdekelt fél részt vehet; |
| --- | --- |

c)

a címkét olyan nyílt és átlátható eljárás keretében fogadják el, amelyben valamennyi érdekelt fél részt vehet;

| d) | a címkék valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhetők; |
| --- | --- |

d)

a címkék valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhetők;

| e) | a címkére vonatkozó követelményeket olyan harmadik fél határozza meg, amelyre a címkét kérelmező gazdasági szereplő nem tud jelentős befolyást gyakorolni. |
| --- | --- |

e)

a címkére vonatkozó követelményeket olyan harmadik fél határozza meg, amelyre a címkét kérelmező gazdasági szereplő nem tud jelentős befolyást gyakorolni.

Az ajánlatkérő szerv megkövetelheti, hogy a gazdasági szereplők a közbeszerzési dokumentumoknak való megfelelés bizonyítékaként nyújtsanak be a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12) megfelelően akkreditált megfelelőségértékelő szervtől vagy azzal egyenértékű megfelelőségértékelő szervtől származó vizsgálati jelentést vagy tanúsítványt.

(7)   Az ajánlatkérő szerv a (6) bekezdésben említetteken kívül bármilyen más megfelelő bizonyítási eszközöket – például a gyártó műszaki dokumentációját – is elfogadja, ha a gazdasági szereplő nem fért hozzá a tanúsítványokhoz vagy vizsgálati jelentésekhez, illetve nem volt lehetősége azoknak az adott határidőn belül történő megszerzésére vagy konkrét címke megszerzésére az említett gazdasági szereplőnek nem tulajdonítható okokból, és feltéve, hogy az érintett gazdasági szereplő bizonyítja, hogy az építési beruházás, a szállítandó áru vagy a nyújtandó szolgáltatás teljesíti az ajánlatkérő szerv által megjelölt konkrét címke követelményeit vagy konkrét követelményeket.

(8)   A szerződés tárgya által indokolt esetek kivételével a műszaki leírás nem hivatkozhat adott gyártmányra vagy forrásra, illetve konkrét eljárásra, amely egy adott gazdasági szereplő termékeit vagy az általa nyújtott szolgáltatásokat jellemzi, vagy védjegyre, szabadalomra, típusra vagy adott származásra vagy gyártási folyamatra, ha az bizonyos termékek vagy gazdasági szereplők előnyben részesítéséhez vagy kiszorításához vezetne.

Az ilyen hivatkozás kivételes esetekben megengedhető, amennyiben nem lehetséges a szerződés tárgyának kellően részletes és érthető leírása. Az ilyen hivatkozást a »vagy azzal egyenértékű« kifejezésnek kell kísérnie.

141. cikk

Kizárást indokoló helyzet hiányára vonatkozó nyilatkozat és bizonyíték

(A költségvetési rendelet 106. és 107. cikke)

(1)   A költségvetési rendelet 106. cikke (10) bekezdésének alkalmazásában az ajánlatkérő szerv elfogadja a 2014/24/EU irányelvben említett egységes európai közbeszerzési dokumentumot, vagy annak hiányában egy aláírt és keltezett nyilatkozatot, amelyben a gazdasági szereplő kijelenti, hogy nincs a költségvetési rendelet 106. cikkének (1) és (4) bekezdésében és 107. cikkében említett egyik helyzetben sem, vagy hogy a költségvetési rendelet 106. cikke (7) bekezdésének a) pontjában említett valamelyik helyzetben van.

A gazdasági szereplő később is felhasználhatja azt az egységes európai közbeszerzési dokumentumot, amelyet egy korábbi eljárásban már használtak, amennyiben megerősíti, hogy az abban foglalt információk továbbra is helytállóak.

Amennyiben az ajánlatkérő szerv a költségvetési rendelet 104. cikkének (3) bekezdése értelmében korlátozza a részvételre jelentkezők számát, valamennyi részvételre jelentkezőnek be kell nyújtania az e cikk (3) bekezdésében említett bizonyítékot.

Az ajánlatkérő szerv az általa elvégzett kockázatértékeléstől függően dönthet úgy, hogy eltekint az egységes európai közbeszerzési dokumentumtól vagy a nyilatkozattól az alábbi esetekben:

| a) | a 137. cikk (2) bekezdése szerinti nagyon alacsony értékű szerződésekre vonatkozó eljárások; |
| --- | --- |

a)

a 137. cikk (2) bekezdése szerinti nagyon alacsony értékű szerződésekre vonatkozó eljárások;

| b) | a külső fellépések területén odaítélt, a 265. cikk (1) bekezdése, a 267. cikk (1) bekezdése vagy a 269. cikk (1) bekezdése szerinti, 20 000 EUR-t meg nem haladó értékű szerződésekre vonatkozó eljárások. |
| --- | --- |

b)

a külső fellépések területén odaítélt, a 265. cikk (1) bekezdése, a 267. cikk (1) bekezdése vagy a 269. cikk (1) bekezdése szerinti, 20 000 EUR-t meg nem haladó értékű szerződésekre vonatkozó eljárások.

(2)   A szerződést elnyerő ajánlattevő az ajánlatkérő szerv által meghatározott határidőn belül, de még a szerződés aláírása előtt benyújtja a (3) bekezdésében említett, az egységes európai közbeszerzési dokumentumot vagy a nyilatkozatot megerősítő bizonyítékot az alábbi esetekben:

| a) | az intézmények által saját felelősségükre odaítélt, a költségvetési rendelet 118. cikk (1) bekezdésében említett értékhatárokat elérő vagy túllépő értékű szerződések esetében; |
| --- | --- |

a)

az intézmények által saját felelősségükre odaítélt, a költségvetési rendelet 118. cikk (1) bekezdésében említett értékhatárokat elérő vagy túllépő értékű szerződések esetében;

| b) | a külső fellépések területén odaítélt, a 265. cikk (1) bekezdésének a) pontjában, a 267. cikk (1) bekezdésének a) pontjában vagy a 269. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott értékhatárt elérő vagy túllépő értékű szerződések esetében. |
| --- | --- |

b)

a külső fellépések területén odaítélt, a 265. cikk (1) bekezdésének a) pontjában, a 267. cikk (1) bekezdésének a) pontjában vagy a 269. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott értékhatárt elérő vagy túllépő értékű szerződések esetében.

(3)   Annak kielégítő igazolásaként, hogy a gazdasági szereplő nincs a költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének a), c), d) vagy f) pontjában említett helyzetek egyikében sem, az ajánlatkérő szerv friss hatósági erkölcsi bizonyítványt, vagy ennek hiányában a gazdasági szereplő székhelye szerinti ország igazságügyi vagy közigazgatási hatósága által kibocsátott, ezzel egyenértékű okiratot fogad el, amely igazolja az említett követelmények teljesítését.

Annak kielégítő igazolásaként, hogy a gazdasági szereplő nincs a költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontjában említett helyzetek egyikében sem, az ajánlatkérő szerv az érintett állam illetékes hatósága által frissen kibocsátott igazolást fogad el.

Amennyiben az érintett országban nem bocsátják ki az igazolást, a gazdasági szereplő a székhelye szerinti országban igazságügyi hatóság vagy közjegyző előtt eskü alatt tett nyilatkozatot, vagy ennek hiányában közigazgatási hatóság vagy illetékes szakmai testület előtt tett nyilatkozatot nyújthat be.

(4)   Nemzetközi szervezet esetében az ajánlatkérő szerv felmenti a gazdasági szereplőt a (3) bekezdésben említett igazoló dokumentum benyújtásának kötelezettsége alól, ha ahhoz egy nemzeti adatbázisban ingyenesen hozzáférhet, vagy ha egy másik eljárásban már benyújtottak számára ilyen igazoló dokumentumot, és amennyiben a dokumentum kibocsátásának időpontja nem régebbi egy évnél, és az még mindig érvényben van.

Ilyen esetben a gazdasági szereplő nyilatkozatot tesz, hogy az igazoló dokumentumot egy korábbi eljárásban már benyújtották, és megerősíti, hogy helyzetében nem történt változás.

142. cikk

A verseny torzulását megakadályozó intézkedések

(A költségvetési rendelet 107. cikkének (1) bekezdése)

A költségvetési rendelet 107. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett intézkedések közé tartozik a részvételre jelentkezőnek vagy az ajánlattevőnek a közbeszerzési eljárás előkészítésében való részvételével kapcsolatban kicserélt, illetve abból származó releváns információk közlése a többi részvételre jelentkezővel és ajánlattevővel, valamint az ajánlatok beérkezésére a megfelelő határidők meghatározása.

Az érintett részvételre jelentkező vagy ajánlattevő csak akkor zárható ki az eljárásból, ha nincs más eszköz arra, hogy az egyenlő bánásmód elvének betartását biztosítsák.

Az ilyen kizárást megelőzően biztosítani kell a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők részére annak lehetőségét, hogy bebizonyítsák, hogy a közbeszerzési eljárás előkészítésében való részvételük nem képes a verseny torzítására.

143. cikk

A korai felismerési és kizárási rendszer adatbázisának működése

(A költségvetési rendelet 108. cikkének (2), (3), (4) és (12) bekezdése)

A költségvetési rendelet 108. cikkének (1) bekezdésében említett adatbázis működésének biztosítása érdekében a költségvetési rendelet 108. cikke (2) bekezdésének c), d) és e) pontjában említett intézmények, hivatalok, szervek, ügynökségek és szervezetek arra jogosult személyeket jelölnek ki.

Adott esetben ezen arra jogosult személyek benyújtják a költségvetési rendelet 108. cikkének (3) bekezdésében említett információkat. Az arra jogosult személyek számára a költségvetési rendelet 108. cikke (4) és (12) bekezdésének megfelelően hozzáférést kell biztosítani.

A költségvetési rendelet 108. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett szervezetek által az ágazatspecifikus szabályoknak megfelelően már kijelölt, arra jogosult személyek alkalmazhatók a költségvetési rendelet 108. cikke (12) bekezdésének alkalmazásában.

A költségvetési rendelet 108. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett szervezetektől kért információk kizárólag a szabálytalanságkezelő rendszeren keresztül továbbíthatók, amely a Bizottság által létrehozott és a csalás vagy szabálytalanságok ágazatspecifikus szabályoknak megfelelő bejelentésére jelenleg használt automatizált információs rendszer.

A költségvetési rendelet 108. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában, az ezen az automatizált információs rendszeren keresztül továbbított információkat a Bizottságnak a költségvetési rendelet 108. cikkének (1) bekezdésében említett adatbázisban kell rendelkezésre bocsátania.

144. cikk

Testület

(A költségvetési rendelet 108. cikkének (6) bekezdése)

(1)   A testület elnökét a Bizottság nevezi ki. Az elnököt a Számvevőszék korábbi tagjai, a Bíróság korábbi tagjai vagy olyan korábbi tisztviselők közül kell kiválasztani, akik a Bizottság kivételével valamelyik uniós intézményben legalább főigazgatói posztot töltöttek be. Az elnököt személyes tulajdonságai és szakmai képességei, jogi és pénzügyi kérdésekben szerzett széles körű tapasztalata, valamint bizonyított szaktudása, függetlensége és feddhetetlensége alapján kell kiválasztani. A megbízatás öt évre szól és nem megújítható. Az elnököt az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 5. cikke értelmében különleges tanácsadóként kell kinevezni.

A testület valamennyi ülését a testület elnöke vezeti. Az elnök a feladatai ellátása során függetlenül jár el. Az elnök tekintetében nem állhat fenn összeférhetetlenség az elnökként végzett feladatai és bármely más hivatali feladata között.

(2)   A Bizottság két állandó tagot nevez ki. Egy további tag az ajánlatkérő szervet képviseli és őt az ajánlatkérő szerv belső struktúrájának megfelelően kell kinevezni.

(3)   A testület állandó titkársága biztosítja az alábbiakat:

| a) | elkészíti a költségvetési rendelet 108. cikke (8) bekezdésének a) pontja szerint a testületnek benyújtott információk elemzését; |
| --- | --- |

a)

elkészíti a költségvetési rendelet 108. cikke (8) bekezdésének a) pontja szerint a testületnek benyújtott információk elemzését;

| b) | a költségvetési rendelet 108. cikke (8) bekezdésének b), c) és f) pontjának alkalmazásában kapcsolatot tart fenn a gazdasági szereplőkkel és a többi engedélyezésre jogosult tisztviselővel; |
| --- | --- |

b)

a költségvetési rendelet 108. cikke (8) bekezdésének b), c) és f) pontjának alkalmazásában kapcsolatot tart fenn a gazdasági szereplőkkel és a többi engedélyezésre jogosult tisztviselővel;

| c) | nyilvántartja a költségvetési rendelet 108. cikke (5) bekezdésének megfelelően a testület által elfogadott ajánlásokat és a költségvetési rendelet 106. cikke (3) bekezdésének megfelelően az ajánlatkérő szerv által hozott határozatokat; |
| --- | --- |

c)

nyilvántartja a költségvetési rendelet 108. cikke (5) bekezdésének megfelelően a testület által elfogadott ajánlásokat és a költségvetési rendelet 106. cikke (3) bekezdésének megfelelően az ajánlatkérő szerv által hozott határozatokat;

| d) | a költségvetési rendelet 106. cikke (16) bekezdésének megfelelően biztosítja a központosított közzétételt. |
| --- | --- |

d)

a költségvetési rendelet 106. cikke (16) bekezdésének megfelelően biztosítja a központosított közzétételt.

(4)   A testület tagjai minden egyes benyújtott ügyet az e rendeletben, a költségvetési rendeletben, valamint a Bizottság által megállapított bármilyen más alkalmazandó szabálynak megfelelően mérlegelnek. Kinevezésük előtt és megbízatásuk alatt a testület tagjai kötelesek haladéktalanul bejelenteni minden, a költségvetési rendelet 57. cikkének és e rendelet 32. cikkének értelmében valószínűsíthetően összeférhetetlenséget okozó aktust. A testület tagjai tartózkodnak bármely olyan ügytől, amelyben tényleges összeférhetetlenségük van.

(5)   A testület eljárási szabályzatát a Bizottság fogadja el.

146. cikk

Kiválasztási szempontok

(A költségvetési rendelet 110. cikkének (2) bekezdése)

(1)   Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban feltünteti a kiválasztási szempontokat, a minimális kapacitásszintet és az e kapacitás igazolásához szükséges dokumentumokat. Minden követelménynek a szerződés tárgyához kell kapcsolódnia, és azzal arányban kell állnia.

Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban meghatározza, hogy a gazdasági szereplők csoportjának milyen módon kell megfelelnie a kiválasztási szempontoknak a (6) bekezdés figyelembevételével.

Többtételes szerződések esetében az ajánlatkérő szerv minden egyes tétel esetében minimális kapacitásszintet állapíthat meg. Amennyiben több tételt azonos szerződő félnek ítélnek oda, kiegészítő minimális kapacitásszinteket írhat elő.

(2)   A szakmai tevékenység végzéséhez szükséges képesség tekintetében az ajánlatkérő szerv előírhatja, hogy a gazdasági szereplő feleljen meg a következő feltételek legalább egyikének:

| a) | be van jegyezve a vonatkozó szakmai vagy kamarai névjegyzékbe, nemzetközi szervezetek kivételével; |
| --- | --- |

a)

be van jegyezve a vonatkozó szakmai vagy kamarai névjegyzékbe, nemzetközi szervezetek kivételével;

| b) | szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében rendelkezik olyan engedéllyel, amely igazolja, hogy a székhelye szerinti országban engedélyezett számára a szerződés végrehajtása, vagy meghatározott szakmai szervezet tagja. |
| --- | --- |

b)

szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében rendelkezik olyan engedéllyel, amely igazolja, hogy a székhelye szerinti országban engedélyezett számára a szerződés végrehajtása, vagy meghatározott szakmai szervezet tagja.

(3)   Részvételi jelentkezés vagy ajánlat benyújtásakor az ajánlatkérő szerv elfogadja az egységes európai közbeszerzési dokumentumot vagy ennek hiányában a kiválasztási szempontok a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő általi teljesítéséről szóló nyilatkozatot.

Az ajánlatkérő szerv az eljárás során bármikor kérheti az ajánlattevőket és a részvételre jelentkezőket, hogy nyújtsanak be aktualizált nyilatkozatot, vagy nyújtsák be az összes igazoló dokumentumot vagy azok egy részét, amennyiben az az eljárás megfelelő lefolytatásához szükséges.

Az ajánlatkérő szerv kötelezi a részvételre jelentkezőket vagy a sikeres ajánlattevőt, hogy naprakész igazoló dokumentumokat nyújtson be; ettől csak abban az esetben lehet eltekinteni, ha más eljárás keretében már megkapta e dokumentumokat, és azok továbbra is naprakészek, vagy ha a dokumentumokhoz az ajánlatkérő szerv nemzeti adatbázisban díjmentesen hozzáfér.

(4)   Az ajánlatkérő szerv, az általa elvégzett kockázatértékeléstől függően, a következő esetekben dönthet úgy, hogy eltekint a gazdasági szereplő jogképességét, szabályozási képességét, pénzügyi és gazdasági kapacitását, valamint műszaki és szakmai hozzáértését bizonyító dokumentumok benyújtásának szükségességétől:

| a) | az intézmények által saját felelősségükre odaítélt közepes vagy alacsony értékű, a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében említett értéket meg nem haladó értékű szerződések; |
| --- | --- |

a)

az intézmények által saját felelősségükre odaítélt közepes vagy alacsony értékű, a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében említett értéket meg nem haladó értékű szerződések;

| b) | a külső fellépések területén odaítélt, a 265. cikk (1) bekezdésének a) pontjában, a 267. cikk (1) bekezdésének a) pontjában vagy a 269. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett értékhatárt meg nem haladó értékű szerződések. |
| --- | --- |

b)

a külső fellépések területén odaítélt, a 265. cikk (1) bekezdésének a) pontjában, a 267. cikk (1) bekezdésének a) pontjában vagy a 269. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett értékhatárt meg nem haladó értékű szerződések.

Amennyiben az ajánlatkérő szerv eltekint a gazdasági szereplő jogképességét, szabályozási képességét, pénzügyi és gazdasági kapacitását, valamint műszaki és szakmai hozzáértését bizonyító dokumentumok benyújtásának szükségességétől, úgy előfinanszírozásra nincs lehetőség.

(5)   A gazdasági szereplő adott esetben, valamely konkrét szerződés kapcsán más szervezetek kapacitására is támaszkodhat, tekintet nélkül hozzájuk fűződő kapcsolatának jogi természetére. Ebben az esetben a gazdasági szereplőnek bizonyítania kell az ajánlatkérő szerv számára, hogy a szükséges erőforrások rendelkezésére fognak állni, és e célból be kell mutatnia az említett szervezetek erre vonatkozó kötelezettségvállalását.

A műszaki és szakmai szempontok tekintetében a gazdasági szereplő csak akkor támaszkodhat más szervezetek kapacitására, ha azokat az építési beruházásokat vagy szolgáltatásokat, amelyekhez e kapacitás szükséges, ez utóbbiak hajtják végre.

Ha egy gazdasági szereplő a gazdasági és pénzügyi kapacitásra vonatkozó szempontok tekintetében más szervezetek kapacitásait veszi igénybe, akkor az ajánlatkérő szerv előírhatja, hogy a gazdasági szereplő és az említett szervezetek közösen feleljenek a szerződés teljesítéséért.

Az ajánlatkérő szerv információt kérhet az ajánlattevőktől a szerződés azon részével kapcsolatban, amelyet az ajánlattevő alvállalkozásba szándékozik adni, továbbá az alvállalkozó személyéről.

Az ajánlatkérő szerv közvetlen felügyelete alatti létesítményeknél megvalósított építési beruházások és szolgáltatások esetében az ajánlatkérő szerv kötelezi a szerződő felet arra, hogy adja meg a szerződés teljesítésében részt vevő alvállalkozóinak nevét, elérhetőségét és jogi képviselőinek nevét, továbbá az alvállalkozók személyében bekövetkező változásokat.

(6)   Az ajánlatkérő szerv ellenőrzi, hogy azok a szervezetek, amelyeknek kapacitásait a gazdasági szereplő igénybe kívánja venni, valamint a szerződés jelentős részét kitevő alvállalkozói tevékenység esetében a tervezett alvállalkozók megfelelnek-e a vonatkozó kiválasztási szempontoknak.

Az ajánlatkérő szerv kötelezi a gazdasági szereplőt arra, hogy cserélje le azt a szervezetet vagy alvállalkozót, amely nem felel meg valamely vonatkozó kiválasztási szempontnak.

(7)   Építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés, illetve árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződéssel kapcsolatos beállítási vagy üzembe helyezési műveletek esetén az ajánlatkérő szerv előírhatja, hogy bizonyos kritikus fontosságú feladatokat maga az ajánlattevő vagy – amennyiben az ajánlatot gazdasági szereplők egy csoportja nyújtotta be – a csoport egyik tagja végezzen el.

147. cikk

Gazdasági és pénzügyi kapacitás

(A költségvetési rendelet 110. cikkének (2) bekezdése)

(1)   Annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplők rendelkezzenek a szerződés teljesítéséhez szükséges gazdasági és pénzügyi kapacitással, az ajánlatkérő szerv előírhatja különösen azt, hogy:

| a) | a gazdasági szereplők meghatározott minimális éves árbevétellel – és ezen belül a szerződés által érintett területre vonatkozó minimális éves árbevétellel – rendelkezzenek; |
| --- | --- |

a)

a gazdasági szereplők meghatározott minimális éves árbevétellel – és ezen belül a szerződés által érintett területre vonatkozó minimális éves árbevétellel – rendelkezzenek;

| b) | a gazdasági szereplők nyújtsanak tájékoztatást éves beszámolójukról, amelyben feltüntetik például az eszközök és a források arányait; |
| --- | --- |

b)

a gazdasági szereplők nyújtsanak tájékoztatást éves beszámolójukról, amelyben feltüntetik például az eszközök és a források arányait;

| d) | a gazdasági szereplők biztosítsák a szakmai felelősségbiztosítás megfelelő szintjét. |
| --- | --- |

d)

a gazdasági szereplők biztosítsák a szakmai felelősségbiztosítás megfelelő szintjét.

Az első albekezdés a) pontjának alkalmazásában a minimális éves árbevétel nem haladhatja meg a szerződés tervezett éves értékének kétszeresét, kivéve a beszerzés jellegével összefüggő, megfelelően indokolt körülmények esetén, amelyeket az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban ismertet.

Az első albekezdés b) pontjának alkalmazásában az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban ismerteti az említett arányokkal kapcsolatos módszereket és kritériumokat.

(2)   Dinamikus beszerzési rendszer alkalmazása esetén az éves árbevételre vonatkozó maximális követelményt az említett rendszer keretében odaítélendő egyes szerződések várható maximális nagyságrendje alapján kell kiszámítani.

(3)   Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban meghatározza, hogy a gazdasági szereplőnek milyen igazoló dokumentumok benyújtásával kell bizonyítania gazdasági és pénzügyi kapacitását. E célból különösen a következő dokumentumok legalább egyikének benyújtását írhatja elő:

| a) | bankoktól származó megfelelő nyilatkozatok vagy – adott esetben – a vonatkozó szakmai felelősségbiztosítás igazolása; |
| --- | --- |

a)

bankoktól származó megfelelő nyilatkozatok vagy – adott esetben – a vonatkozó szakmai felelősségbiztosítás igazolása;

| b) | legfeljebb a három legutóbbi befejezett pénzügyi év mérlege vagy mérlegkivonata; |
| --- | --- |

b)

legfeljebb a három legutóbbi befejezett pénzügyi év mérlege vagy mérlegkivonata;

| d) | a gazdasági szereplő összforgalmáról és – adott esetben – a szerződés tárgyát képező tevékenységi terület forgalmáról szóló kimutatás legfeljebb az előző három pénzügyi évre vonatkozóan. |
| --- | --- |

d)

a gazdasági szereplő összforgalmáról és – adott esetben – a szerződés tárgyát képező tevékenységi terület forgalmáról szóló kimutatás legfeljebb az előző három pénzügyi évre vonatkozóan.

Ha a gazdasági szereplő bármilyen jogos okból nem tudja az ajánlatkérő szerv által kért dokumentumokat benyújtani, bármely egyéb, az ajánlatkérő szerv által megfelelőnek tekintett irattal igazolhatja gazdasági és pénzügyi kapacitását.

148. cikk

Műszaki és szakmai kapacitás

(A költségvetési rendelet 110. cikkének (2) bekezdése)

(1)   Az ajánlatkérő szerv ellenőrzi, hogy a részvételre jelentkező vagy ajánlattevő a műszaki és szakmai kapacitás tekintetében megfelel-e a minimális kiválasztási szempontoknak a (2)–(5) bekezdésnek megfelelően.

(2)   Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban meghatározza, hogy a gazdasági szereplőnek milyen igazoló dokumentumok benyújtásával kell bizonyítania műszaki és szakmai kapacitását. E célból a következő dokumentumok legalább egyikének benyújtását írhatja elő:

| a) | építési beruházások, beállítást vagy üzembe helyezést igénylő árubeszerzés, vagy szolgáltatásnyújtás esetében a teljesítésért felelős személyek iskolai végzettségét, szakképesítését, jártasságát, tapasztalatát és szakértelmét igazoló iratok; |
| --- | --- |

a)

építési beruházások, beállítást vagy üzembe helyezést igénylő árubeszerzés, vagy szolgáltatásnyújtás esetében a teljesítésért felelős személyek iskolai végzettségét, szakképesítését, jártasságát, tapasztalatát és szakértelmét igazoló iratok;

| b) | a következők jegyzéke:






  i. | az elmúlt három évben teljesített főbb szolgáltatások és áruszállítások, valamint azok összege, ideje és megrendelői, továbbá, hogy köz- vagy magánszektorbeli szereplő volt-e megrendelő, illetve kérésre a megrendelő nyilatkozata; |
| --- | --- | --- |

b)

a következők jegyzéke:

i.

az elmúlt három évben teljesített főbb szolgáltatások és áruszállítások, valamint azok összege, ideje és megrendelői, továbbá, hogy köz- vagy magánszektorbeli szereplő volt-e megrendelő, illetve kérésre a megrendelő nyilatkozata;

| ii. | az elmúlt öt évben megvalósított építési beruházások listája, a legfontosabb munkák megfelelő elvégzésére vonatkozó igazolásokkal; |
| --- | --- |

ii.

az elmúlt öt évben megvalósított építési beruházások listája, a legfontosabb munkák megfelelő elvégzésére vonatkozó igazolásokkal;

| c) | azon műszaki berendezések, szerszámok és felszerelések leírása, amelyeket a gazdasági szereplő a szolgáltatásra, illetve az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés teljesítése során igénybe vesz; |
| --- | --- |

c)

azon műszaki berendezések, szerszámok és felszerelések leírása, amelyeket a gazdasági szereplő a szolgáltatásra, illetve az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés teljesítése során igénybe vesz;

| d) | a gazdasági szereplő által a minőség biztosításának céljára igénybe vehető műszaki háttér, valamint a rendelkezésre álló vizsgálati és kutatási létesítmények leírása; |
| --- | --- |

d)

a gazdasági szereplő által a minőség biztosításának céljára igénybe vehető műszaki háttér, valamint a rendelkezésre álló vizsgálati és kutatási létesítmények leírása;

| e) | a gazdasági szereplő rendelkezésére álló, különösen a minőség-ellenőrzésért felelős technikusok és műszaki szervezetek megjelölése, függetlenül attól, hogy közvetlenül a gazdasági szereplőhöz tartoznak-e vagy sem; |
| --- | --- |

e)

a gazdasági szereplő rendelkezésére álló, különösen a minőség-ellenőrzésért felelős technikusok és műszaki szervezetek megjelölése, függetlenül attól, hogy közvetlenül a gazdasági szereplőhöz tartoznak-e vagy sem;

| f) | árubeszerzés tekintetében: áruminták, termékleírások, hiteles fényképek vagy hatáskörrel rendelkezőként elismert hivatalos minőség-ellenőrző intézetek vagy hivatalok által kiállított bizonyítványok, amelyek műszaki leírásokra vagy szabványokra való egyértelmű hivatkozással igazolják a termékek megfelelőségét; |
| --- | --- |

f)

árubeszerzés tekintetében: áruminták, termékleírások, hiteles fényképek vagy hatáskörrel rendelkezőként elismert hivatalos minőség-ellenőrző intézetek vagy hivatalok által kiállított bizonyítványok, amelyek műszaki leírásokra vagy szabványokra való egyértelmű hivatkozással igazolják a termékek megfelelőségét;

| g) | építési beruházás vagy szolgáltatásnyújtás esetében kimutatás a gazdasági szereplő által alkalmazott teljes munkaerő és vezető személyzet átlagos létszámáról az utolsó három évben; |
| --- | --- |

g)

építési beruházás vagy szolgáltatásnyújtás esetében kimutatás a gazdasági szereplő által alkalmazott teljes munkaerő és vezető személyzet átlagos létszámáról az utolsó három évben;

| h) | azon ellátásilánc-irányítási és ellenőrzési rendszerek megjelölése, amelyeket a gazdasági szereplő a szerződés teljesítése során alkalmazni tud; |
| --- | --- |

h)

azon ellátásilánc-irányítási és ellenőrzési rendszerek megjelölése, amelyeket a gazdasági szereplő a szerződés teljesítése során alkalmazni tud;

| i) | azon környezetgazdálkodási intézkedések megjelölése, amelyeket a gazdasági szereplő a szerződés teljesítése során alkalmazni tud. |
| --- | --- |

i)

azon környezetgazdálkodási intézkedések megjelölése, amelyeket a gazdasági szereplő a szerződés teljesítése során alkalmazni tud.

Az első albekezdés b) pontja i. alpontjának alkalmazásában az ajánlatkérő szerv a megfelelő szintű verseny biztosítása érdekében szükség esetén jelezheti, hogy figyelembe veszi a három évnél régebben teljesített vonatkozó árubeszerzések vagy szolgáltatások igazolását is.

Az első albekezdés b) pontja ii. alpontjának alkalmazásában az ajánlatkérő szerv a megfelelő szintű verseny biztosítása érdekében szükség esetén jelezheti, hogy figyelembe veszi az öt évnél régebben teljesített vonatkozó építési beruházások igazolását is.

(3)   Amennyiben az árubeszerzés vagy szolgáltatás összetett vagy – kivételes esetben – különleges célt szolgál, úgy a műszaki és a szakmai kapacitás bizonyítása olyan ellenőrzés útján is lehetséges, amelyet az ajánlatkérő szerv vagy az ő nevében azon ország illetékes hivatalos szerve hajt végre, külön megállapodás alapján, ahol a gazdasági szereplő letelepedett. Ezen ellenőrzések a szállító műszaki és termelési kapacitását, valamint, amennyiben szükséges, vizsgálati és kutatási létesítményeit és minőség-ellenőrzési intézkedéseit érintik.

(4)   Ha az ajánlatkérő szerv a gazdasági szereplő bizonyos minőségbiztosítási szabványoknak, köztük a fogyatékossággal élő személyek számára történő akadálymentesítésre vonatkozó szabványoknak való megfeleléséről szóló, független szervek által kiállított tanúsítvány bemutatását követeli meg, akkor akkreditált szervek által tanúsított, a vonatkozó európai szabványsorozaton alapuló minőségbiztosítási rendszerekre kell hivatkoznia. Az ajánlatkérő szerv elfogadja továbbá az egyenértékű minőségbiztosítási intézkedések egyéb bizonyítékait is, ha a gazdasági szereplőnek – neki fel nem róható okból – bizonyíthatóan nincs lehetősége hozzáférni az említett tanúsítványokhoz vagy azokat az előírt határidőn belül beszerezni, feltéve, hogy a gazdasági szereplő bizonyítja, hogy a javasolt minőségbiztosítási intézkedések megfelelnek az előírt minőségbiztosítási szabványoknak.

(5)   Ha az ajánlatkérő szerv a gazdasági szereplő bizonyos környezetvédelmi vezetési rendszereknek vagy szabványoknak való megfeleléséről szóló, független szervek által kiállított tanúsítvány bemutatását követeli meg, akkor az uniós környezetvédelmi vezetési rendszerre vagy az 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 45. cikkének megfelelően elismert egyéb környezetvédelmi vezetési rendszerre vagy akkreditált szervek egyéb, a vonatkozó európai vagy nemzetközi szabványokon alapuló, környezetvédelmi vezetési szabványaira kell hivatkoznia. Az ajánlatkérő szerv elfogadja továbbá a környezetvédelmi vezetési intézkedések egyéb bizonyítékait is, ha a gazdasági szereplőnek – neki fel nem róható okból – bizonyíthatóan nincs lehetősége hozzáférni az említett tanúsítványokhoz vagy azokat az előírt határidőn belül beszerezni, feltéve, hogy a gazdasági szereplő bizonyítja, hogy az említett intézkedések egyenértékűek az alkalmazandó környezetvédelmi vezetési rendszerek vagy szabványok által előírt intézkedésekkel.

(6)   Az ajánlatkérő szerv dönthet úgy, hogy egy adott gazdasági szereplő nem rendelkezik a szerződés megfelelő minőségi szabványt kielégítő teljesítéséhez szükséges szakmai kapacitással, amennyiben megállapította, hogy a gazdasági szereplő esetében összeférhetetlenség áll fenn, és az hátrányosan befolyásolhatja a szerződés teljesítését.

149. cikk

Odaítélési szempontok

(A költségvetési rendelet 110. cikkének (3) bekezdése)

(1)   Az odaítélési szempontok magukban foglalhatják a következő elemeket: műszaki érték, esztétikai és funkcionális jellemzők, hozzáférhetőség, valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítás, szociális, környezetvédelmi és innovatív jellemzők, gyártási, ellátási, forgalmazási és egyéb folyamatok az életciklus bármely szakaszában, a szerződés teljesítésére kijelölt személyi állomány szervezete, vevőszolgálat, technikai segítségnyújtás, szállítási feltételek, pl. szállítási határidő, szállítási folyamat, szállítási időszak vagy teljesítési időszak.

(2)   Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban feltünteti, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat meghatározásánál milyen relatív súllyal veszi figyelembe a választott egyes szempontokat, kivéve, ha a legalacsonyabb ár módszerét alkalmazzák. A súlyozás megfelelő maximális terjedelmű sávok megadásával is kifejezhető.

Az árnak vagy a költségnek a többi szemponttal szembeni súlyozása nem vezethet az ár vagy a költség jelentőségének figyelmen kívül hagyásához.

Amennyiben a súlyozás objektív okokból nem lehetséges, az ajánlatkérő szerv csökkenő fontossági sorrendben tünteti fel a szempontokat.

(3)   Az ajánlatkérő megállapíthat minőségi minimumokat. A minimum alatti ajánlatokat el kell utasítani.

(4)   Az életciklusköltség-elemzésnek az építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatásnyújtás teljes életciklusára vonatkozóan és a megfelelő mértékben ki kell terjednie a következő költségek egy részére vagy egészére:

| a) | az ajánlatkérő szerv vagy más felhasználók által viselt költségek, mint például:






  i. | a beszerzéshez kapcsolódó költségek; |
| --- | --- | --- |

a)

az ajánlatkérő szerv vagy más felhasználók által viselt költségek, mint például:

i.

a beszerzéshez kapcsolódó költségek;

| ii. | a használat költségei, például energiafogyasztás és más források felhasználása; |
| --- | --- |

ii.

a használat költségei, például energiafogyasztás és más források felhasználása;

| iii. | karbantartási költségek; |
| --- | --- |

iii.

karbantartási költségek;

| iv. | az életciklus végéhez kapcsolódó költségek, például elszállítási és újrahasznosítási költségek; |
| --- | --- |

iv.

az életciklus végéhez kapcsolódó költségek, például elszállítási és újrahasznosítási költségek;

| b) | az adott építési beruházáshoz, áruhoz vagy szolgáltatáshoz annak életciklusa során kapcsolódó környezeti externáliáknak betudható költségek, amennyiben ezek pénzben kifejezett értéke meghatározható és ellenőrizhető. |
| --- | --- |

b)

az adott építési beruházáshoz, áruhoz vagy szolgáltatáshoz annak életciklusa során kapcsolódó környezeti externáliáknak betudható költségek, amennyiben ezek pénzben kifejezett értéke meghatározható és ellenőrizhető.

(5)   Ha az ajánlatkérő szerv életciklusköltség-elemzés alkalmazásával méri fel a költségeket, akkor a közbeszerzési dokumentumokban feltünteti egyrészt azt, hogy az ajánlattevőknek milyen adatokat kell megadniuk, másrészt azt, hogy melyik módszert fogja alkalmazni az életciklusköltségeknek az említett adatok alapján történő meghatározásához.

A környezeti externáliáknak betudható költségek meghatározására alkalmazott módszernek teljesítenie kell a következő feltételeket:

| a) | objektíven ellenőrizhető, megkülönböztetésmentes kritériumokon alapul; |
| --- | --- |

a)

objektíven ellenőrizhető, megkülönböztetésmentes kritériumokon alapul;

| b) | minden érdekelt fél számára hozzáférhető; |
| --- | --- |

b)

minden érdekelt fél számára hozzáférhető;

| c) | a szükséges adatokat a gazdasági szereplők ésszerű erőfeszítéssel rendelkezésre tudják bocsátani. |
| --- | --- |

c)

a szükséges adatokat a gazdasági szereplők ésszerű erőfeszítéssel rendelkezésre tudják bocsátani.

Adott esetben az ajánlatkérő szerv az életciklusköltségek számítására vonatkozóan a 2014/24/EU irányelv XIII. melléklete szerinti kötelező közös módszert alkalmazza.

150. cikk

Elektronikus árlejtés alkalmazása

(A költségvetési rendelet 110. cikkének (5) bekezdése)

(1)   Az ajánlatkérő szerv elektronikus árlejtést is alkalmazhat, amelyben új – egyre csökkenő – árakat vagy az ajánlat egyes elemeire vonatkozó új értékeket ajánl.

Az ajánlatkérő szerv az elektronikus árlejtést ismétlődő elektronikus folyamatként alakítja ki, amely az ajánlatok első teljes körű értékelése után indul el, lehetővé téve az ajánlatok automatikus értékelési módszerek alkalmazásával történő rangsorolását.

(2)   A nyílt eljárásban, a meghívásos eljárásban vagy a tárgyalásos versenyeljárásban az ajánlatkérő szerv dönthet úgy, hogy a közbeszerzési szerződés odaítélését elektronikus árlejtés előzze meg, amennyiben a közbeszerzési dokumentumok tartalma pontosan meghatározható.

Az elektronikus árlejtés megtartható a 122. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerinti keretszerződés felei közötti verseny újbóli megnyitása esetén is, valamint a 131. cikkben említett dinamikus beszerzési rendszer keretében odaítélendő szerződésekre vonatkozó verseny megnyitása esetén is.

Az elektronikus árlejtést a költségvetési rendelet 110. cikkének (4) bekezdésében meghatározott odaítélési módszerek egyike alapján kell lefolytatni.

(3)   Az elektronikus árlejtés megtartása mellett döntő ajánlatkérő szerv e tényt feltünteti az eljárást megindító hirdetményben.

A közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetni a következőket:

| a) | azon elemek, amelyek értéke elektronikus árlejtés tárgyát fogja képezni, feltéve, hogy ezek az elemek számszerűsíthetők, és számjegyekkel vagy százalékban kifejezhetők; |
| --- | --- |

a)

azon elemek, amelyek értéke elektronikus árlejtés tárgyát fogja képezni, feltéve, hogy ezek az elemek számszerűsíthetők, és számjegyekkel vagy százalékban kifejezhetők;

| b) | a benyújtható értékek esetleges korlátai, ahogyan az a szerződés tárgyára vonatkozó kiírási feltételekből következik; |
| --- | --- |

b)

a benyújtható értékek esetleges korlátai, ahogyan az a szerződés tárgyára vonatkozó kiírási feltételekből következik;

| c) | az elektronikus árlejtés során az ajánlattevők rendelkezésére bocsátott információ és adott esetben a rendelkezésre bocsátás időpontja; |
| --- | --- |

c)

az elektronikus árlejtés során az ajánlattevők rendelkezésére bocsátott információ és adott esetben a rendelkezésre bocsátás időpontja;

| d) | az elektronikus árlejtés menetére vonatkozó releváns információk, ezen belül szakaszok esetleges alkalmazása és az árlejtés lezárásának (7) bekezdés szerinti módszere; |
| --- | --- |

d)

az elektronikus árlejtés menetére vonatkozó releváns információk, ezen belül szakaszok esetleges alkalmazása és az árlejtés lezárásának (7) bekezdés szerinti módszere;

| e) | az ajánlattevők árlejtésen való részvételének feltételei és különösen az ajánlat benyújtásakor adott esetben megkövetelt minimális eltérések; |
| --- | --- |

e)

az ajánlattevők árlejtésen való részvételének feltételei és különösen az ajánlat benyújtásakor adott esetben megkövetelt minimális eltérések;

| f) | a felhasznált elektronikus eszközökkel és a csatlakozásra vonatkozó szabályokkal és műszaki előírásokkal kapcsolatos releváns információk. |
| --- | --- |

f)

a felhasznált elektronikus eszközökkel és a csatlakozásra vonatkozó szabályokkal és műszaki előírásokkal kapcsolatos releváns információk.

(4)   Minden, érvényes ajánlatot benyújtó ajánlattevőt elektronikus úton egyidejűleg fel kell hívni arra, hogy vegyen részt az elektronikus árlejtésen, az utasítások szerinti kapcsolattartás alkalmazásával. A felhívásban meg kell jelölni az elektronikus árlejtés kezdetének napját és időpontját.

Az elektronikus árlejtés több egymást követő szakaszból is állhat. Az elektronikus árlejtés legkorábban a felhívások megküldése után két munkanappal kezdődhet meg.

(5)   A felhíváshoz csatolni kell az érintett ajánlat tekintetében végzett teljes körű értékelés eredményét.

A felhívásnak az elektronikus árlejtés során alkalmazandó azon matematikai képletet is tartalmaznia kell, amelyet a benyújtott új árakon és/vagy új értékeken alapuló automatikus újrarangsorolás megállapításához használnak. A képletnek tartalmaznia kell a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat meghatározása céljából megállapított valamennyi szempontnak a közbeszerzési dokumentumokban szereplő súlyozását. E célból azonban minden értéktartományt előzetesen egy meghatározott értékre kell csökkenteni.

Amennyiben változatok benyújtása megengedett, minden egyes változatra külön képletet kell meghatározni.

(6)   Az ajánlatkérő szerv az elektronikus árlejtés minden szakaszában minden ajánlattevőt folyamatosan ellát legalább annyi információval, amely elegendő ahhoz, hogy az ajánlattevő bármikor meggyőződhessen relatív rangsorolásáról. Az ajánlatkérő szerv – ha azt korábban jelezték – a benyújtott árakra vagy értékekre vonatkozó egyéb információt is közölhet, továbbá az árlejtés bármely meghatározott szakaszában bejelentheti a résztvevők számát. Az elektronikus árlejtés egyik szakaszában sem fedheti fel azonban az ajánlattevők kilétét.

(7)   Az ajánlatkérő szerv az elektronikus árlejtést a következő módszerek közül egy vagy több alkalmazásával zárja le:

| a) | az előre megadott napon és időpontban; |
| --- | --- |

a)

az előre megadott napon és időpontban;

| b) | ha nem kap több olyan új árat vagy új értéket, amely megfelelne a minimális eltérésre vonatkozó követelményeknek, feltéve, hogy korábban feltüntette, hogy mennyi idő telhet el az utolsó ajánlat beérkezése után az elektronikus árlejtés lezárásáig; |
| --- | --- |

b)

ha nem kap több olyan új árat vagy új értéket, amely megfelelne a minimális eltérésre vonatkozó követelményeknek, feltéve, hogy korábban feltüntette, hogy mennyi idő telhet el az utolsó ajánlat beérkezése után az elektronikus árlejtés lezárásáig;

| c) | ha az előzetesen megállapított árlejtési szakaszok befejeződtek. |
| --- | --- |

c)

ha az előzetesen megállapított árlejtési szakaszok befejeződtek.

(8)   Az elektronikus árlejtés lezárása után az ajánlatkérő szerv a szerződést az elektronikus árlejtés eredményei alapján ítéli oda.

151. cikk

Kirívóan alacsony összegű ajánlatok

(A költségvetési rendelet 110. cikkének (5) bekezdése)

(1)   Amennyiben egy adott szerződéssel kapcsolatban az ajánlatban szereplő ár vagy költség kirívóan alacsonynak tűnik, úgy az ajánlatkérő szerv írásban bekéri az ár vagy költség általa lényegesnek tartott elemeire vonatkozó részletes adatokat, és az ajánlattevő számára lehetőséget biztosít észrevételei benyújtására.

Az ajánlatkérő szerv különösen az alábbiakra vonatkozó észrevételeket veszi figyelembe:

| a) | a gyártási folyamat, a nyújtott szolgáltatás vagy az építési módszer gazdaságossága; |
| --- | --- |

a)

a gyártási folyamat, a nyújtott szolgáltatás vagy az építési módszer gazdaságossága;

| b) | a választott műszaki megoldások vagy az ajánlattevő rendelkezésére álló kivételesen előnyös feltételek; |
| --- | --- |

b)

a választott műszaki megoldások vagy az ajánlattevő rendelkezésére álló kivételesen előnyös feltételek;

| c) | az ajánlat eredetisége; |
| --- | --- |

c)

az ajánlat eredetisége;

| d) | az ajánlattevő megfelelése az alkalmazandó környezetvédelmi, szociális és munkajogi kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

d)

az ajánlattevő megfelelése az alkalmazandó környezetvédelmi, szociális és munkajogi kötelezettségeknek;

| e) | az alvállalkozók megfelelése az alkalmazandó környezetvédelmi, szociális és munkajogi kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

e)

az alvállalkozók megfelelése az alkalmazandó környezetvédelmi, szociális és munkajogi kötelezettségeknek;

| f) | az ajánlattevő állami támogatások alkalmazandó szabályoknak megfelelő megszerzésére vonatkozó lehetősége. |
| --- | --- |

f)

az ajánlattevő állami támogatások alkalmazandó szabályoknak megfelelő megszerzésére vonatkozó lehetősége.

(2)   Az ajánlatkérő szerv csak abban az esetben utasíthatja el az ajánlatot, ha a közölt bizonyítékok nem indokolják kielégítően az ajánlatban feltüntetett ár vagy költségek alacsony szintjét.

Az ajánlatkérő szerv elutasítja az ajánlatot, ha megállapította, hogy az ajánlat azért tartalmaz kirívóan alacsony összeget, mert nem tesz eleget az alkalmazandó környezetvédelmi, szociális és munkajogi kötelezettségeknek.

(3)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv megállapítja, hogy az ajánlatban szereplő összeg azért kirívóan alacsony, mert az ajánlattevő állami támogatáshoz jutott, az ajánlatot pusztán ezen az alapon csak akkor utasíthatja el, ha az ajánlattevő az ajánlatkérő szerv által biztosított elegendő időn belül nem tudja bizonyítani, hogy a kérdéses támogatás az EUMSZ 107. cikkének értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.

152. cikk

Az ajánlatok beérkezésére és a részvételi jelentkezésre vonatkozó határidő

(A költségvetési rendelet 111. cikkének (1) bekezdése)

(1)   Az ajánlatkérő szerv az ajánlatok és a részvételi jelentkezések beérkezésére vonatkozóan határidőt állapít meg.

Az ajánlatok és a részvételi jelentkezések beérkezésére vonatkozó határidő meghatározásakor az ajánlatkérő szerv figyelembe veszi a szerződés összetettségét és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időt. Amennyiben az ajánlatokat csak a helyszín megtekintése vagy a közbeszerzési dokumentumokhoz csatolt iratok helyszíni megtekintése után lehet elkészíteni, a határidőnek hosszabbnak kell lennie az e cikkben meghatározott minimális határidőnél.

A következő esetekben a határidőt öt nappal meg kell hosszabbítani:

| a) | az ajánlatkérő szerv nem biztosít elektronikus úton közvetlen, ingyenes hozzáférést a közbeszerzési dokumentumokhoz; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatkérő szerv nem biztosít elektronikus úton közvetlen, ingyenes hozzáférést a közbeszerzési dokumentumokhoz;

| b) | az eljárást megindító hirdetményt a 125. cikk (2) bekezdése b) pontjának megfelelően teszik közzé. |
| --- | --- |

b)

az eljárást megindító hirdetményt a 125. cikk (2) bekezdése b) pontjának megfelelően teszik közzé.

(2)   Nyílt eljárás esetében az ajánlatok beérkezésének határideje az eljárást megindító hirdetmény feladásának napjától számított legalább 37 nap.

(3)   Meghívásos eljárás, versenypárbeszéd, tárgyalásos versenyeljárás, dinamikus beszerzési rendszer alkalmazása és innovációs partnerség esetében a részvételi jelentkezések beérkezésének határideje az eljárást megindító hirdetmény feladásának napjától számított legalább 32 nap.

(4)   Meghívásos eljárás és tárgyalásos versenyeljárás esetében az ajánlatok beérkezésének határideje az ajánlattételi felhívás feladásának napjától számított legalább 30 nap.

(5)   Dinamikus beszerzési rendszer alkalmazása esetében az ajánlatok beérkezésének határideje az ajánlattételi felhívás feladásának napjától számított legalább 10 nap.

(6)   A 136. cikk (1) bekezdésében említett, részvételi szándék kifejezésére való felhívás közzététele utáni eljárások során a határidő:

| a) | az ajánlatok beérkezésére vonatkozóan az ajánlattételi felhívás feladásának napjától számított legalább 10 nap a 136. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 136. cikk (3) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett eljárás esetében; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatok beérkezésére vonatkozóan az ajánlattételi felhívás feladásának napjától számított legalább 10 nap a 136. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 136. cikk (3) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett eljárás esetében;

| b) | a részvételi jelentkezések beérkezésére vonatkozóan legalább 10 nap és az ajánlatok beérkezésére vonatkozóan legalább 10 nap a 136. cikk (3) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett kétlépéses eljárás esetében. |
| --- | --- |

b)

a részvételi jelentkezések beérkezésére vonatkozóan legalább 10 nap és az ajánlatok beérkezésére vonatkozóan legalább 10 nap a 136. cikk (3) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett kétlépéses eljárás esetében.

(7)   Nyílt vagy meghívásos eljárás esetében az ajánlatkérő szerv öt nappal csökkentheti az ajánlatok beérkezésének határidejét, ha elfogadja, hogy az ajánlatokat elektronikus úton is be lehet nyújtani.

153. cikk

A közbeszerzési dokumentumokhoz való hozzáférés és a kiegészítő információk nyújtására vonatkozó határidő

(A költségvetési rendelet 111. cikkének (1) bekezdése)

(1)   Az ajánlatkérő szerv az eljárást megindító hirdetmény közzétételének időpontjától, vagy amennyiben hirdetmény nélküli eljárásról vagy a 136. cikk szerinti eljárásról van szó, az ajánlattételi felhívás elküldésének időpontjától elektronikus úton ingyenes és közvetlen hozzáférést kínál a közbeszerzési dokumentumokhoz.

Indokolt esetben az ajánlatkérő szerv az általa meghatározott egyéb módon is hozzáférést kínálhat a közbeszerzési dokumentumokhoz, amennyiben a közvetlen elektronikus hozzáférés műszaki okokból nem biztosítható, vagy ha a közbeszerzési dokumentumok bizalmas információkat tartalmaznak. A 154. cikk (1) bekezdése szerinti sürgős esetek kivételével ezekben az esetekben a 152. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

Az ajánlatkérő szerv előírhat a gazdasági szereplők számára olyan követelményeket, amelyek célja a közbeszerzési dokumentumokban rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének védelme. Az ajánlatkérő szerv bejelenti ezeket a követelményeket és az érintett közbeszerzési dokumentumokhoz való hozzáférés biztosításának módját.

(2)   Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokhoz kapcsolódó kiegészítő információkat egyidejűleg, írásban és a lehető leghamarabb juttatja el valamennyi érdekelt gazdasági szereplő részére.

Az ajánlatkérő szerv az ajánlatok beérkezésének határideje előtt kevesebb mint hat munkanappal benyújtott kiegészítő információkérésekre nem köteles válaszolni.

(3)   Az ajánlatkérő szerv az alábbi esetekben meghosszabbítja az ajánlatok beérkezésének határidejét:

| a) | ha az ajánlatok beérkezésének határideje előtt legalább hat nappal nem válaszolt a gazdasági szereplő által megfelelő időben benyújtott kiegészítő információkérésre; |
| --- | --- |

a)

ha az ajánlatok beérkezésének határideje előtt legalább hat nappal nem válaszolt a gazdasági szereplő által megfelelő időben benyújtott kiegészítő információkérésre;

| b) | ha jelentősen módosítja a közbeszerzési dokumentumokat. |
| --- | --- |

b)

ha jelentősen módosítja a közbeszerzési dokumentumokat.

154. cikk

Sürgős esetekben alkalmazandó határidők

(A költségvetési rendelet 111. cikkének (1) bekezdése)

(1)   Amennyiben kellően indokolt sürgősségre való tekintettel nem lehetséges a 152. cikk (2) és (3) bekezdésében említett határidők betartása nyílt vagy meghívásos eljárásban, úgy az ajánlatkérő szerv az alábbi határidőket szabhatja:

| a) | a részvételi jelentkezések vagy nyílt eljárásban az ajánlatok beérkezésének határideje tekintetében az eljárást megindító hirdetmény elküldésének napjától számított legalább 15 nap; |
| --- | --- |

a)

a részvételi jelentkezések vagy nyílt eljárásban az ajánlatok beérkezésének határideje tekintetében az eljárást megindító hirdetmény elküldésének napjától számított legalább 15 nap;

| b) | meghívásos eljárásban az ajánlatok beérkezésének határideje tekintetében az ajánlattételi felhívás elküldésének napjától számított legalább 10 nap. |
| --- | --- |

b)

meghívásos eljárásban az ajánlatok beérkezésének határideje tekintetében az ajánlattételi felhívás elküldésének napjától számított legalább 10 nap.

(2)   Sürgős esetekben a 153. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében és a 153. cikk (3) bekezdésének a) pontjában megállapított határidő négy nap.

155. cikk

Az ajánlatok benyújtására vonatkozó szabályok

(A költségvetési rendelet 111. cikkének (1) és (2) bekezdése)

(1)   Az ajánlatok és a részvételi jelentkezések benyújtására vonatkozó szabályokat az ajánlatkérő szerv határozza meg, amely kiválaszthat egy kizárólagos benyújtási módot.

A kiválasztott kommunikációs eszközöknek biztosítaniuk kell a következő feltételek teljesülését:

| a) | valamennyi benyújtott ajánlat vagy részvételi jelentkezés tartalmazza az annak értékeléséhez szükséges valamennyi információt; |
| --- | --- |

a)

valamennyi benyújtott ajánlat vagy részvételi jelentkezés tartalmazza az annak értékeléséhez szükséges valamennyi információt;

| b) | az adatok sértetlensége megmarad; |
| --- | --- |

b)

az adatok sértetlensége megmarad;

| c) | az ajánlatokat és a részvételi jelentkezéseket bizalmasan kezelik, és az ajánlatkérő szerv csak akkor vizsgálja meg az ajánlatok és részvételi jelentkezések tartalmát, amikor a benyújtásukra megszabott határidő már letelt; |
| --- | --- |

c)

az ajánlatokat és a részvételi jelentkezéseket bizalmasan kezelik, és az ajánlatkérő szerv csak akkor vizsgálja meg az ajánlatok és részvételi jelentkezések tartalmát, amikor a benyújtásukra megszabott határidő már letelt;

| d) | a személyes adatokat a 45/2001/EK rendelet követelményeinek megfelelően védik. |
| --- | --- |

d)

a személyes adatokat a 45/2001/EK rendelet követelményeinek megfelelően védik.

(2)   A költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében megállapított értékhatár alatti szerződéseket kivéve, az ajánlatok és a részvételi jelentkezések elektronikus fogadására szolgáló készülékeknek műszaki eszközök és megfelelő eljárások révén biztosítaniuk kell a következőket:

| a) | a gazdasági szereplő kiléte bizonyossággal hitelesíthető; |
| --- | --- |

a)

a gazdasági szereplő kiléte bizonyossággal hitelesíthető;

| b) | az ajánlatok és a részvételi jelentkezések beérkezésének napja és időpontja pontosan meghatározható; |
| --- | --- |

b)

az ajánlatok és a részvételi jelentkezések beérkezésének napja és időpontja pontosan meghatározható;

| c) | ésszerű módon biztosítható, hogy a megállapított határidők előtt senki nem férhet hozzá az e követelmények szerint továbbított adatokhoz; |
| --- | --- |

c)

ésszerű módon biztosítható, hogy a megállapított határidők előtt senki nem férhet hozzá az e követelmények szerint továbbított adatokhoz;

| d) | csak az arra jogosult személyek állapíthatják meg, illetve változtathatják meg a beérkezett adatok megnyitásának időpontját; |
| --- | --- |

d)

csak az arra jogosult személyek állapíthatják meg, illetve változtathatják meg a beérkezett adatok megnyitásának időpontját;

| e) | a közbeszerzési eljárás különböző szakaszai folyamán csak az arra jogosult személyek férnek hozzá a benyújtott adatok összességéhez, és adnak hozzáférést ezekhez az adatokhoz az eljárás szükségletei szerint; |
| --- | --- |

e)

a közbeszerzési eljárás különböző szakaszai folyamán csak az arra jogosult személyek férnek hozzá a benyújtott adatok összességéhez, és adnak hozzáférést ezekhez az adatokhoz az eljárás szükségletei szerint;

| f) | ésszerű módon biztosítható az a)–e) pontban megállapított feltételek megsértésére irányuló kísérletek felderíthetősége. |
| --- | --- |

f)

ésszerű módon biztosítható az a)–e) pontban megállapított feltételek megsértésére irányuló kísérletek felderíthetősége.

(3)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv engedélyezi az ajánlatok és a részvételi jelentkezések elektronikus úton történő benyújtását, úgy az ilyen rendszerben benyújtott elektronikus dokumentumok eredeti dokumentumoknak tekintendők.

(4)   Amennyiben a részvételi jelentkezés vagy az ajánlat benyújtására levélben kerül sor, a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők megtehetik azt:

| a) | postai úton vagy futárszolgálattal, amely esetben a postai bélyegző vagy a feladóvevényen szereplő időpont szolgál igazolásul; |
| --- | --- |

a)

postai úton vagy futárszolgálattal, amely esetben a postai bélyegző vagy a feladóvevényen szereplő időpont szolgál igazolásul;

| b) | az ajánlatkérő szerv helyiségeiben történő kézbesítéssel, amelyet az ajánlattevő, illetve a részvételre jelentkező személyesen, vagy megbízottja útján végezhet, amely esetben az átvételi elismervény szolgál igazolásul. |
| --- | --- |

b)

az ajánlatkérő szerv helyiségeiben történő kézbesítéssel, amelyet az ajánlattevő, illetve a részvételre jelentkező személyesen, vagy megbízottja útján végezhet, amely esetben az átvételi elismervény szolgál igazolásul.

(5)   A részvételi jelentkezés vagy az ajánlat benyújtásával a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő elfogadja, hogy az eljárás eredményéről elektronikus úton kap értesítést.

155a. cikk

Elektronikus katalógusok

(A költségvetési rendelet 111. cikkének (7) bekezdése)

(1)   Amennyiben az elektronikus kommunikációs eszközök használata kötelező, az ajánlatkérő szerv előírhatja, hogy az ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani, illetve, hogy elektronikus katalógust kell csatolni az ajánlathoz.

(2)   Amennyiben az ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani, illetve az ilyen benyújtást elfogadják, az ajánlatkérő szerv:

| a) | ezt közli az eljárást megindító hirdetményben; |
| --- | --- |

a)

ezt közli az eljárást megindító hirdetményben;

| b) | a közbeszerzési dokumentumokban feltünteti az elektronikus katalógus formátumával, a használt elektronikus eszközökkel és a csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával kapcsolatos valamennyi szükséges információt. |
| --- | --- |

b)

a közbeszerzési dokumentumokban feltünteti az elektronikus katalógus formátumával, a használt elektronikus eszközökkel és a csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával kapcsolatos valamennyi szükséges információt.

(3)   Ha az ajánlatok elektronikus katalógusok formájában történő benyújtását követően többszereplős keretszerződés megkötésére kerül sor, az ajánlatkérő szerv rendelkezhet úgy, hogy a verseny egyes konkrét szerződések tekintetében való újbóli megnyitása frissített katalógusok alapján történjen a következő módszerek egyikének megfelelően:

| a) | az ajánlatkérő szerv felhívja a szerződő feleket, hogy az adott szerződés követelményeihez igazítva ismételten nyújtsák be elektronikus katalógusaikat; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatkérő szerv felhívja a szerződő feleket, hogy az adott szerződés követelményeihez igazítva ismételten nyújtsák be elektronikus katalógusaikat;

| b) | az ajánlatkérő szerv értesíti a szerződő feleket, hogy a már benyújtott elektronikus katalógusokból szándékozik összegyűjteni azokat az információkat, amelyek az adott szerződés követelményeihez igazított ajánlatok létrehozásához szükségesek, feltéve, hogy e módszer alkalmazását bejelentették a keretszerződéssel kapcsolatos közbeszerzési dokumentumokban. |
| --- | --- |

b)

az ajánlatkérő szerv értesíti a szerződő feleket, hogy a már benyújtott elektronikus katalógusokból szándékozik összegyűjteni azokat az információkat, amelyek az adott szerződés követelményeihez igazított ajánlatok létrehozásához szükségesek, feltéve, hogy e módszer alkalmazását bejelentették a keretszerződéssel kapcsolatos közbeszerzési dokumentumokban.

(4)   A (3) bekezdés b) pontja szerinti módszer alkalmazása esetén az ajánlatkérő szerv értesíti a szerződő feleket arról, hogy mely napon és időpontban tervezi az adott szerződés követelményeihez igazított ajánlatok létrehozásához szükséges információk összegyűjtését, és lehetőséget ad arra, hogy a szerződő felek elutasítsák az információgyűjtést.

Az ajánlatkérő szerv megfelelő időt hagy az értesítés és a tényleges információgyűjtés között.

Az adott szerződés odaítélése előtt az ajánlatkérő szerv átadja az összegyűjtött információkat az érintett ajánlattevőnek, hogy lehetőséget adjon neki annak megerősítésére, hogy az így létrehozott ajánlat nem tartalmaz lényegi hibákat, vagy kifogása jelzésére, amennyiben lényegi hibát észlel.

156. cikk

Ajánlati biztosítékok

(A költségvetési rendelet 111. cikkének (3) bekezdése)

(1)   Az ajánlatkérő szerv a 163. cikkel összhangban letétbe helyezett ajánlati biztosítékot kérhet, amely a szerződés összértékének 1 %-a és 2 %-a közötti összegnek felelhet meg.

(2)   Amennyiben az ajánlatot a szerződés aláírását megelőzően visszavonják, az ajánlatkérő szerv lehívja az ajánlati biztosítékot.

Az ajánlatkérő szerv az ajánlati biztosítékot a következők szerint oldja fel:

| a) | az eljárás eredményéről szóló tájékoztatást követően a 159. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett elutasított ajánlattevők és a 159. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett elutasított ajánlatok esetében; |
| --- | --- |

a)

az eljárás eredményéről szóló tájékoztatást követően a 159. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett elutasított ajánlattevők és a 159. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett elutasított ajánlatok esetében;

| b) | a szerződés aláírásakor a 159. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett, rangsorolt ajánlatok esetében. |
| --- | --- |

b)

a szerződés aláírásakor a 159. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett, rangsorolt ajánlatok esetében.

157. cikk

Az ajánlatok és a részvételi jelentkezések felbontása

(A költségvetési rendelet 111. cikkének (4) bekezdése)

(1)   Nyílt eljárásban az ajánlattevők felhatalmazott képviselői részt vehetnek a tenderbontáson.

(2)   Amennyiben a szerződés értéke eléri vagy túllépi a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében megállapított értékhatárt, úgy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő bizottságot nevez ki az ajánlatok felbontására. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő kockázatelemzés alapján eltekinthet ettől a kötelezettségtől a verseny újbóli megnyitásával járó keretszerződés esetében és az e rendelet 134. cikkének (1) bekezdésében meghatározott esetekben, az említett bekezdés d) és g) pontjában meghatározott esetek kivételével.

A felbontóbizottság legalább két személyből áll, akik az érintett intézmény legalább két, egymással hierarchikus viszonyban nem álló szervezeti egységének képviselői. Az összeférhetetlenség elkerülése érdekében e személyekre a költségvetési rendelet 57. cikkében megállapított kötelezettségek vonatkoznak.

Az e rendelet 72. cikkében említett, vagy egy tagállamban elszigetelten működő képviseletekre és helyi szervekre különálló szervezeti egységek hiányában nem alkalmazandó azon követelmény, hogy a szervezeti egységek között ne legyen hierarchikus viszony.

(3)   Intézményközi alapon indított közbeszerzési eljárás esetében a felbontóbizottságot a közbeszerzési eljárásért felelős intézmény illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselője nevezi ki.

(4)   Az ajánlatkérő szerv megfelelő módszer alkalmazásával ellenőrzi és biztosítja az eredeti ajánlat és annak részeként a pénzügyi ajánlat sértetlenségét, valamint az eredeti ajánlat beérkezésének napját és időpontját igazoló, a 155. cikk (2) és (4) bekezdése szerinti bizonyíték sértetlenségét.

(5)   Nyílt eljárásban, amennyiben a szerződést a költségvetési rendelet 110. cikke (4) bekezdésének megfelelően a legalacsonyabb ár vagy a legalacsonyabb költség módszere alapján ítélik oda, a követelményeknek megfelelő ajánlatokban feltüntetett árakat hangosan fel kell olvasni.

(6)   A beérkezett ajánlatok felbontásáról szóló jegyzőkönyvet az ajánlatok felbontásáért felelős személy(ek)nek vagy a felbontóbizottság tagjainak alá kell írniuk. A jegyzőkönyvben meg kell határozni azon ajánlatokat, amelyek megfelelnek a 155. cikk követelményeinek, és azokat is, amelyek nem, és közölni kell a költségvetési rendelet 111. cikkének (4) bekezdése szerinti azon okokat, amelyek következtében a nem megfelelő ajánlatok elutasításra kerültek. A jegyzőkönyv aláírására elektronikus rendszerben is sor kerülhet, feltéve, hogy az aláírót megfelelően azonosítják.

158. cikk

Az ajánlatok és a részvételi jelentkezések értékelése

(A költségvetési rendelet 111. cikkének (5) bekezdése)

(1)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő értékelőbizottságot nevez ki, hogy az szakvéleményt adjon a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében említett értékhatárt elérő vagy meghaladó szerződésekkel kapcsolatban. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő kockázatelemzés alapján eltekinthet ettől a kötelezettségtől a verseny újbóli megnyitásával járó keretszerződés esetében és a 134. cikk (1) bekezdésének c) és e) pontjában, f) pontjának i. és iii. alpontjában és h) pontjában meghatározott esetekben.

Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő azonban dönthet úgy, hogy az értékelőbizottságnak az ajánlatokat csak az odaítélési szempontok alapján kell értékelnie és rangsorolnia, míg a kizárási kritériumok és a kiválasztási szempontok értékelése az összeférhetetlenség elkerülését garantáló egyéb megfelelő módon történik.

(2)   Az értékelőbizottság legalább három személyből áll, akik a költségvetési rendelet 208. cikkében említett intézmény vagy szerv legalább két, egymással hierarchikus viszonyban nem álló szervezeti egységének képviselői, és akik közül legalább egy nem függ az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőtől.

A 72. cikkben említett vagy egy tagállamban elszigetelten működő képviseletekre és helyi szervekre különálló szervezeti egységek hiányában nem alkalmazandó azon követelmény, hogy a szervezeti egységek között ne legyen hierarchikus viszony.

Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő döntése alapján külső szakértők is segíthetik a bizottságot.

Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő gondoskodik arról, hogy az értékelésben részt vevő személyek és a bevont külső szakértők teljesítik a költségvetési rendelet 57. cikkében előírt kötelezettségeket.

(3)   Intézményközi alapon indított közbeszerzési eljárás esetében az értékelőbizottságot a közbeszerzési eljárásért felelős intézmény illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselője nevezi ki. Az értékelőbizottság összetételének a lehető legnagyobb mértékben tükröznie kell a közbeszerzési eljárás intézményközi jellegét.

(4)   A 134. cikk (2) bekezdése értelmében megfelelő és a 135. cikk (2) és (3) bekezdése értelmében nem szabálytalan és nem érvénytelen részvételi jelentkezések és ajánlatok érvényesnek minősülnek.

159. cikk

Az értékelés eredménye és a szerződés odaítéléséről szóló döntés

(A költségvetési rendelet 113. cikkének (1) bekezdése)

(1)   Az értékelés eredménye a szerződés odaítélésére vonatkozó javaslatot tartalmazó értékelő jelentés. A keltezéssel ellátott értékelő jelentést az értékelést végző személy vagy személyek vagy az értékelőbiztottság tagjai írják alá. A jelentés aláírására elektronikus rendszerben is sor kerülhet, feltéve, hogy az aláírót megfelelően azonosítják.

Amennyiben az értékelőbizottság nem volt illetékes az ajánlatoknak a kizárási kritériumok és a kiválasztási szempontok tekintetében történő ellenőrzésében, akkor a jelentést azok a személyek is aláírják, akiket az engedélyezésre jogosult tisztviselő e feladatok elvégzésére felhatalmazott.

(2)   Az értékelő jelentés tartalmazza a következőket:

| a) | az ajánlatkérő szerv neve és címe, valamint a szerződés tárgya és értéke vagy a keretszerződés tárgya és maximális értéke; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatkérő szerv neve és címe, valamint a szerződés tárgya és értéke vagy a keretszerződés tárgya és maximális értéke;

| b) | az elutasított részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők neve, valamint az elutasítás oka hivatkozással a költségvetési rendelet 107. cikkében meghatározott valamely helyzetre vagy a kiválasztási szempontokra; |
| --- | --- |

b)

az elutasított részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők neve, valamint az elutasítás oka hivatkozással a költségvetési rendelet 107. cikkében meghatározott valamely helyzetre vagy a kiválasztási szempontokra;

| c) | az elutasított ajánlatok hivatkozása és az elutasítás oka a következők bármelyikére való hivatkozással:






  i. | a költségvetési rendelet 110. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett minimumkövetelmények nem teljesítése; |
| --- | --- | --- |

c)

az elutasított ajánlatok hivatkozása és az elutasítás oka a következők bármelyikére való hivatkozással:

i.

a költségvetési rendelet 110. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett minimumkövetelmények nem teljesítése;

| ii. | az e rendelet 149. cikkének (3) bekezdése alapján megállapított minőségi minimumok nem teljesítése; |
| --- | --- |

ii.

az e rendelet 149. cikkének (3) bekezdése alapján megállapított minőségi minimumok nem teljesítése;

| iii. | az ajánlat e rendelet 151. cikke szerint kirívóan alacsony összegű; |
| --- | --- |

iii.

az ajánlat e rendelet 151. cikke szerint kirívóan alacsony összegű;

| d) | a kiválasztott részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők neve és a kiválasztás oka; |
| --- | --- |

d)

a kiválasztott részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők neve és a kiválasztás oka;

| e) | az elért pontszám szerint rangsorolandó ajánlattevők neve és az elért pontszám indokai; |
| --- | --- |

e)

az elért pontszám szerint rangsorolandó ajánlattevők neve és az elért pontszám indokai;

| f) | a javasolt részvételre jelentkezők vagy a sikeres ajánlattevő neve és kiválasztásuk indokai; |
| --- | --- |

f)

a javasolt részvételre jelentkezők vagy a sikeres ajánlattevő neve és kiválasztásuk indokai;

| g) | amennyiben ismert, a szerződés vagy a keretszerződés azon részaránya, amelyet a javasolt szerződő fél alvállalkozó harmadik felekkel kíván teljesíttetni. |
| --- | --- |

g)

amennyiben ismert, a szerződés vagy a keretszerződés azon részaránya, amelyet a javasolt szerződő fél alvállalkozó harmadik felekkel kíván teljesíttetni.

(3)   Az ajánlatkérő szerv ezt követően meghozza döntését, amely legalább az alábbiakat tartalmazza:

| a) | a (2) bekezdésben felsorolt valamennyi információt tartalmazó értékelő jelentés jóváhagyása, kiegészítve a következőkkel:






  i. | a sikeres ajánlattevő neve és kiválasztásának indokai, hivatkozással az előre bejelentett kiválasztási és odaítélési szempontokra, adott esetben ideértve az értékelő jelentésben szereplő ajánlástól eltérő döntés indokait; |
| --- | --- | --- |

a)

a (2) bekezdésben felsorolt valamennyi információt tartalmazó értékelő jelentés jóváhagyása, kiegészítve a következőkkel:

i.

a sikeres ajánlattevő neve és kiválasztásának indokai, hivatkozással az előre bejelentett kiválasztási és odaítélési szempontokra, adott esetben ideértve az értékelő jelentésben szereplő ajánlástól eltérő döntés indokait;

| ii. | hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás, tárgyalásos versenyeljárás vagy versenypárbeszéd esetében az alkalmazásukat indokoló, a 134., a 135. és a 266. cikkben említett körülmények; |
| --- | --- |

ii.

hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás, tárgyalásos versenyeljárás vagy versenypárbeszéd esetében az alkalmazásukat indokoló, a 134., a 135. és a 266. cikkben említett körülmények;

| b) | adott esetben az ajánlatkérő szerv azon döntésének indokolása, hogy nem ítéli oda a szerződést. |
| --- | --- |

b)

adott esetben az ajánlatkérő szerv azon döntésének indokolása, hogy nem ítéli oda a szerződést.

(4)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő az alábbi esetekben az értékelő jelentés és az odaítélésről szóló döntés tartalmát aláírásával ellátott, egyetlen dokumentumba foglalhatja:

| a) | a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében említett értékhatárok alatti eljárások esetében, ha egyetlen ajánlatot nyújtottak be; |
| --- | --- |

a)

a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében említett értékhatárok alatti eljárások esetében, ha egyetlen ajánlatot nyújtottak be;

| b) | a verseny újbóli megnyitásával járó keretszerződés esetében, ha nem jelöltek ki értékelőbizottságot; |
| --- | --- |

b)

a verseny újbóli megnyitásával járó keretszerződés esetében, ha nem jelöltek ki értékelőbizottságot;

| c) | a 134. cikk (1) bekezdésének c) és e) pontjában, f) pontjának i. és iii. alpontjában és h) pontjában meghatározott esetekben, ha nem jelöltek ki értékelőbizottságot. |
| --- | --- |

c)

a 134. cikk (1) bekezdésének c) és e) pontjában, f) pontjának i. és iii. alpontjában és h) pontjában meghatározott esetekben, ha nem jelöltek ki értékelőbizottságot.

(5)   Intézményközi alapon indított közbeszerzési eljárás esetében a (3) bekezdésben említett döntést a közbeszerzési eljárásért felelős ajánlatkérő szerv hozza meg.

160. cikk

Kapcsolattartás az ajánlatkérő szerv és a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők között

(A költségvetési rendelet 112. cikke)

(1)   A közbeszerzési eljárás során az ajánlatkérő szerv és a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők közötti kapcsolatfelvételre kivételes jelleggel, a (2) és (3) bekezdésben előírt feltételek szerint kerülhet sor.

(2)   Az ajánlatkérő szerv a részvételi jelentkezések vagy az ajánlatok beérkezésének határideje előtt a 153. cikk (2) bekezdésében említettnek megfelelően kiegészítő információkat adhat:

| a) | a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő kérésére kizárólag a közbeszerzési dokumentumok tartalmának tisztázására; |
| --- | --- |

a)

a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő kérésére kizárólag a közbeszerzési dokumentumok tartalmának tisztázására;

| b) | saját kezdeményezésére, amennyiben hibát, pontatlanságot, kihagyást vagy egyéb elírást talál a közbeszerzési dokumentumok szövegében. |
| --- | --- |

b)

saját kezdeményezésére, amennyiben hibát, pontatlanságot, kihagyást vagy egyéb elírást talál a közbeszerzési dokumentumok szövegében.

(3)   Kapcsolatfelvétel esetében mindenkor, és azokban a kellően indokolt, a költségvetési rendelet 96. cikkében említett esetekben is, amikor a kapcsolatfelvételre nem került sor, jegyzőkönyvet kell készíteni és a közbeszerzési dossziéban megőrizni.

161. cikk

A részvételre jelentkezők és az ajánlattevők tájékoztatása

(A költségvetési rendelet 113. cikkének (2) és (3) bekezdése)

(1)   Az ajánlatkérő szerv az eljárás eredményével kapcsolatos döntésekről a lehető legrövidebb határidőn belül egyidejűleg, egyenként, elektronikus úton tájékoztatja a részvételre jelentkezőket vagy az ajánlattevőket az alábbiakat követően:

| a) | a költségvetési rendelet 111. cikkének (4) bekezdésében említett esetekben a felbontási szakasz; |
| --- | --- |

a)

a költségvetési rendelet 111. cikkének (4) bekezdésében említett esetekben a felbontási szakasz;

| b) | a két különálló szakaszban szervezett közbeszerzési eljárások esetében a kizárási kritériumok és kiválasztási szempontok alapján hozott döntés; |
| --- | --- |

b)

a két különálló szakaszban szervezett közbeszerzési eljárások esetében a kizárási kritériumok és kiválasztási szempontok alapján hozott döntés;

| c) | a szerződés odaítéléséről szóló döntés. |
| --- | --- |

c)

a szerződés odaítéléséről szóló döntés.

Az ajánlatkérő szerv valamennyi esetben feltünteti a részvételi jelentkezés vagy az ajánlat elutasításának okait és a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket.

A sikeres ajánlattevő értesítése során az ajánlatkérő szerv kijelenti, hogy az értesítés tárgyát képező döntés nem jelent a részéről kötelezettségvállalást.

(2)   Az ajánlatkérő szerv a költségvetési rendelet 113. cikkének (3) bekezdésében meghatározott információkat a lehető legrövidebb határidőn belül, de legkésőbb az írásban kért tájékoztatás kézhezvételétől számított 15 napon belül közli. Amennyiben az ajánlatkérő szerv saját felelősségére ítél oda szerződést, elektronikus úton közli az információkat. Az ajánlattevő a tájékoztatási kérelmet ugyancsak benyújthatja elektronikus úton.

(3)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv elektronikus úton ad tájékoztatást, akkor tekintendő úgy, hogy a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő megkapta az információt, ha az ajánlatkérő szerv bizonyítani tudja, hogy azt elküldte az ajánlatban vagy a részvételi jelentkezésben megadott elektronikus címre.

Ilyen esetben az a nap minősül a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő általi kézhezvétel idejének, amelyen az ajánlatkérő szerv elküldte az információt.

(6)

| (1)* | Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/24/EU irányelve a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.). |
| --- | --- |

(1)*

Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/24/EU irányelve a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

(7)

| (2)* | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. november 5-i 2195/2002/EK rendelete a közös közbeszerzési szószedetről (CPV) (HL L 340., 2002.12.16., 1. o.). |
| --- | --- |

(2)*

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. november 5-i 2195/2002/EK rendelete a közös közbeszerzési szószedetről (CPV) (HL L 340., 2002.12.16., 1. o.).

(8)

| (3)* | A Tanács 1977. március 22-i 77/249/EGK irányelve az ügyvédi szolgáltatásnyújtás szabadsága tényleges gyakorlásának elősegítéséről (HL L 78., 1977.3.26., 17. o.). |
| --- | --- |

(3)*

A Tanács 1977. március 22-i 77/249/EGK irányelve az ügyvédi szolgáltatásnyújtás szabadsága tényleges gyakorlásának elősegítéséről (HL L 78., 1977.3.26., 17. o.).

(9)

| (4)* | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/39/EK irányelve a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.). |
| --- | --- |

(4)*

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/39/EK irányelve a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).

(10)

| (5)* | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.). |
| --- | --- |

(5)*

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.).

(11)

| (6)* | Az Európai Parlament és a Tanács 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelve a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (HL L 95., 2010.4.15., 1. o.). |
| --- | --- |

(6)*

Az Európai Parlament és a Tanács 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelve a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (HL L 95., 2010.4.15., 1. o.).

(12)

| (7)* | Az Európai Parlament és a Tanács 2008. július 9-i 765/2008/EK rendelete a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.). |
| --- | --- |

(7)*

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. július 9-i 765/2008/EK rendelete a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

(13)

| (8)* | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 1221/2009/EK rendelete a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről és a 761/2001/EK rendelet, a 2001/681/EK és a 2006/193/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 342., 2009.12.22., 1. o.).” |
| --- | --- |

(8)*

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 1221/2009/EK rendelete a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről és a 761/2001/EK rendelet, a 2001/681/EK és a 2006/193/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 342., 2009.12.22., 1. o.).”

| 10. | Az első rész V. címének 1. fejezetében a 4. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

  „4. szakasz



  A szerződés teljesítése, biztosítékok és korrekciós intézkedések


  163. cikk
  Biztosítékok
  (A költségvetési rendelet 115. cikke)
  (1)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv úgy határoz, hogy biztosítékot kér, ezt a közbeszerzési dokumentumokban bejelenti.
  (2)   Amennyiben a szerződő félnek biztosítékot kell letétbe helyeznie, úgy a biztosíték összegének és a letéti időszaknak meg kell felelnie a biztosíték érvényesítésére vonatkozó követelményeknek.
  (3)   A biztosítékot az ajánlatkérő szerv által elfogadott bank vagy felhatalmazással rendelkező pénzügyi intézmény nyújthatja. A biztosíték helyettesíthető harmadik személy által nyújtott egyetemleges kezességgel is, az ajánlatkérő szerv hozzájárulásával.
  A biztosíték összegét euróban kell megadni.
  A biztosíték célja az, hogy a bank vagy a pénzügyi intézmény, illetve az érintett harmadik személy visszavonhatatlan készfizető kezességet nyújtson, vagy a szerződő fél kötelezettségeiért első felszólításra felelőssé tehető legyen.
  164. cikk
  Előfinanszírozási biztosíték
  (A költségvetési rendelet 115. cikke)
  (1)   Az ajánlatkérő szerv az előfinanszírozás szükségességének megállapítása után, de még a közbeszerzési eljárás elindítása előtt értékeli az előfinanszírozási kifizetésekhez kapcsolódó kockázatokat, a következő szempontok figyelembevételével:






  a) | a szerződés becsült értéke; |
| --- | --- | --- |

10.

Az első rész V. címének 1. fejezetében a 4. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„4. szakasz

A szerződés teljesítése, biztosítékok és korrekciós intézkedések

163. cikk

Biztosítékok

(A költségvetési rendelet 115. cikke)

(1)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv úgy határoz, hogy biztosítékot kér, ezt a közbeszerzési dokumentumokban bejelenti.

(2)   Amennyiben a szerződő félnek biztosítékot kell letétbe helyeznie, úgy a biztosíték összegének és a letéti időszaknak meg kell felelnie a biztosíték érvényesítésére vonatkozó követelményeknek.

(3)   A biztosítékot az ajánlatkérő szerv által elfogadott bank vagy felhatalmazással rendelkező pénzügyi intézmény nyújthatja. A biztosíték helyettesíthető harmadik személy által nyújtott egyetemleges kezességgel is, az ajánlatkérő szerv hozzájárulásával.

A biztosíték összegét euróban kell megadni.

A biztosíték célja az, hogy a bank vagy a pénzügyi intézmény, illetve az érintett harmadik személy visszavonhatatlan készfizető kezességet nyújtson, vagy a szerződő fél kötelezettségeiért első felszólításra felelőssé tehető legyen.

164. cikk

Előfinanszírozási biztosíték

(A költségvetési rendelet 115. cikke)

(1)   Az ajánlatkérő szerv az előfinanszírozás szükségességének megállapítása után, de még a közbeszerzési eljárás elindítása előtt értékeli az előfinanszírozási kifizetésekhez kapcsolódó kockázatokat, a következő szempontok figyelembevételével:

a)

a szerződés becsült értéke;

| b) | tárgya; |
| --- | --- |

b)

tárgya;

| c) | időtartama és ütemezése; |
| --- | --- |

c)

időtartama és ütemezése;

| d) | a piac szerkezete. |
| --- | --- |

d)

a piac szerkezete.

(2)   A 137. cikk (1) bekezdésében említett kis értékű szerződések esetében nincs szükség biztosíték előírására.

A biztosíték felszabadítására akkor kerül sor, amikor az előfinanszírozás összegét levonják a szerződő fél javára a szerződéses feltételeknek megfelelően teljesített időközi kifizetésekből vagy egyenlegkifizetésekből.

165. cikk

Teljesítési biztosíték

(A költségvetési rendelet 115. cikke)

(1)   Az ajánlatkérő szerv eseti alapon, előzetes kockázatelemzés alapján teljesítési biztosítékot kérhet a szerződő fél szerződéses kötelezettségei teljesítésének biztosítása érdekében.

(2)   A teljesítési biztosíték összege nem haladhatja meg a szerződés teljes értékének 10 %-át.

(3)   Az ajánlatkérő szerv az építési beruházás, árubeszerzés vagy összetett szolgáltatásnyújtás végleges elfogadását követően, a költségvetési rendelet 92. cikke (1) bekezdésének megfelelő, a szerződésben meghatározott időtartamon belül felszabadítja a teljesítési biztosíték teljes összegét. Az építési beruházás, árubeszerzés vagy összetett szolgáltatásnyújtás ideiglenes elfogadása esetén a teljesítési biztosíték részben vagy teljes összegben felszabadítható.

165a. cikk

Jólteljesítési biztosíték

(A költségvetési rendelet 115. cikke)

(1)   Az ajánlatkérő szerv eseti alapon, előzetes kockázatelemzés alapján jólteljesítési biztosítékot kérhet annak biztosítása érdekében, hogy a szerződő fél kijavítja a szerződéses jótállási időszak során felmerülő hibákat.

A jólteljesítési biztosíték nem alkalmazható olyan esetekben, amikor az ajánlatkérő szerv teljesítési biztosítékot kért és azt még nem szabadította fel.

(2)   A jólteljesítési biztosíték, amelynek összege nem haladhatja meg a szerződés teljes értékének 10 %-át, levonható a mindenkori időközi kifizetésekből vagy az egyenlegkifizetésből.

Az összeget az ajánlatkérő szerv határozza meg a szerződés teljesítésével kapcsolatban azonosított kockázatok arányában, figyelembe véve a szerződés tárgyát, valamint az ágazatban szokásos ügyleti feltételeket is.

(3)   Az ajánlatkérő szerv jóváhagyásával a szerződő fél kérheti a jólteljesítési biztosíték 163. cikkben említett biztosítékkal való felváltását.

(4)   Az ajánlatkérő szerv a szerződéses jótállási időszak lejártát követően, a költségvetési rendelet 92. cikkének (1) bekezdésének megfelelő, a szerződésben meghatározott időtartamon belül felszabadítja a jólteljesítési biztosítékot.

166. cikk

A szerződés felfüggesztése lényeges hiba vagy szabálytalanság esetén

(A költségvetési rendelet 116. cikkének (3) bekezdése)

Amennyiben a szerződés teljesítésének a költségvetési rendelet 116. cikkének (3) bekezdése szerinti felfüggesztését követően nem kerül bizonyításra, hogy megtörtént a feltételezett lényeges hiba, szabálytalanság vagy csalás, a szerződés teljesítését mielőbb folytatni kell.”

| 11. | Az első rész V. címének 2. fejezete helyébe a következő szöveg lép:

  „2. FEJEZET



  Az Unió intézményei által saját felelősségükre odaítélt szerződésekre alkalmazandó rendelkezések


  166a. cikk
  Központi beszerző szerv
  (A költségvetési rendelet 117. cikke)
  (1)   A központi beszerző szerv működhet:






  a) | más ajánlatkérő szervek számára történő vásárlással, raktározással és viszonteladással foglalkozó nagykereskedőként; |
| --- | --- | --- |

11.

Az első rész V. címének 2. fejezete helyébe a következő szöveg lép:

„2. FEJEZET

Az Unió intézményei által saját felelősségükre odaítélt szerződésekre alkalmazandó rendelkezések

166a. cikk

Központi beszerző szerv

(A költségvetési rendelet 117. cikke)

(1)   A központi beszerző szerv működhet:

a)

más ajánlatkérő szervek számára történő vásárlással, raktározással és viszonteladással foglalkozó nagykereskedőként;

| b) | keretszerződéseket odaítélő vagy az eredeti hirdetményben bejelentettnek megfelelően más ajánlatkérő szervek által használható dinamikus beszerzési rendszereket működtető közvetítőként. |
| --- | --- |

b)

keretszerződéseket odaítélő vagy az eredeti hirdetményben bejelentettnek megfelelően más ajánlatkérő szervek által használható dinamikus beszerzési rendszereket működtető közvetítőként.

(2)   A központi beszerző szerv az összes közbeszerzési eljárást elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásával végzi el.

167. cikk

A szerződéses érték elérésének megállapítása

(A költségvetési rendelet 117. cikke)

Az egyes intézményeken belül a megbízott vagy közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő feladata annak felmérése, hogy elérték-e a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében megállapított értékhatárokat.

168. cikk

Tételek

(A költségvetési rendelet 118. cikkének (4) bekezdése)

(1)   Amennyiben helyénvaló, technikailag kivitelezhető és költséghatékony, a szerződéseket egy eljáráshoz tartozó külön tételek formájában kell odaítélni.

(2)   Amennyiben a szerződés tárgya több tételre oszlik, amely tételek mindegyike önálló szerződés tárgyát képezi, úgy a szerződés valamennyi tételének összértékét kell figyelembe venni az alkalmazandó értékhatár átfogó értékelésekor.

Amennyiben a tételek összértéke eléri vagy túllépi a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében megállapított értékhatárt, úgy a költségvetési rendelet 103. cikke (1) bekezdésének, 104. cikkének és 104a. cikkének rendelkezései alkalmazandók minden egyes tételre.

(3)   Amennyiben a szerződést külön tételek formájában ítélik oda, az ajánlatokat tételenként külön értékelik. Amennyiben ugyanannak az ajánlattevőnek több tételt ítélnek oda, elegendő egyetlen, e tételeket magában foglaló szerződést aláírni.

169. cikk

A szerződés becsült értékének meghatározására vonatkozó rendelkezések

(A költségvetési rendelet 118. cikkének (4) bekezdése)

(1)   Az ajánlatkérő szerv a teljes kifizetendő összeg alapján becsüli meg a szerződés értékét, amelybe beleértendő az opció minden formája és a szerződések meghosszabbítása.

E becslést legkésőbb akkor kell elvégezni, amikor az ajánlatkérő szerv megindítja a közbeszerzési eljárást.

(2)   A keretszerződések és a dinamikus beszerzési rendszerek esetében a keretszerződés vagy a dinamikus beszerzési rendszer teljes időtartama alatt tervezett összes szerződés maximális értékét kell figyelembe venni.

Az innovációs partnerségek esetében a figyelembe veendő érték a tervezett partnerség valamennyi szakasza során megvalósítandó kutatási és fejlesztési tevékenységek, valamint a tervezett partnerség végén megvásárolandó áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások legmagasabb becsült értéke.

Amennyiben az ajánlatkérő szerv a részvételre jelentkezők, illetve ajánlattevők számára fizetendő összegekről rendelkezik, azokat a szerződés becsült értékének kiszámításakor figyelembe kell vennie.

(3)   Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében figyelembe kell venni a következőket:

| a) | biztosítási szolgáltatás esetében a fizetendő biztosítási díj és egyéb ellenszolgáltatások; |
| --- | --- |

a)

biztosítási szolgáltatás esetében a fizetendő biztosítási díj és egyéb ellenszolgáltatások;

| b) | banki vagy pénzügyi szolgáltatás esetében a díjak, jutalékok, kamatok és egyéb ellenszolgáltatások; |
| --- | --- |

b)

banki vagy pénzügyi szolgáltatás esetében a díjak, jutalékok, kamatok és egyéb ellenszolgáltatások;

| c) | tervezést is magában foglaló szolgáltatás esetében a díjak, a fizetendő jutalékok és egyéb ellenszolgáltatások. |
| --- | --- |

c)

tervezést is magában foglaló szolgáltatás esetében a díjak, a fizetendő jutalékok és egyéb ellenszolgáltatások.

(4)   Olyan szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében, amely nem határozza meg a teljes árat, illetve olyan árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés esetében, amely termékek pénzügyi lízingjére, bérletére, haszonbérletére vagy részletvételére irányul, a következő értéket kell alapul venni a becsült érték kiszámításához:

| a) | határozott időre szóló szerződés esetében:






  i. | amennyiben a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés időtartama nem haladja meg a 48 hónapot, illetve az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés időtartama nem haladja meg a 12 hónapot, a szerződésnek a teljes futamidőre számított összértéke; |
| --- | --- | --- |

a)

határozott időre szóló szerződés esetében:

i.

amennyiben a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés időtartama nem haladja meg a 48 hónapot, illetve az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés időtartama nem haladja meg a 12 hónapot, a szerződésnek a teljes futamidőre számított összértéke;

| ii. | amennyiben az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés időtartama meghaladja a 12 hónapot, úgy a szerződés összértéke, a becsült maradványértéket is beleértve; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés időtartama meghaladja a 12 hónapot, úgy a szerződés összértéke, a becsült maradványértéket is beleértve;

| b) | határozatlan időre szóló szerződés, illetve a 48 hónapot meghaladó időre szóló, szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a szerződés havi értékének negyvennyolcszorosa. |
| --- | --- |

b)

határozatlan időre szóló szerződés, illetve a 48 hónapot meghaladó időre szóló, szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a szerződés havi értékének negyvennyolcszorosa.

(5)   Rendszeresen odaítélt vagy adott időn belül meghosszabbítandó, szolgáltatásnyújtásra vagy árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés esetében a szerződés becsült értékének kiszámítása a következők valamelyikén alapul:

| a) | az előző 12 hónap vagy pénzügyi év során egymást követően odaítélt, azonos típusú szerződések tényleges, lehetőség szerint az első szerződést követő 12 hónap folyamán bekövetkező mennyiségi vagy értékbeli változások figyelembevételével kiigazított összértéke; |
| --- | --- |

a)

az előző 12 hónap vagy pénzügyi év során egymást követően odaítélt, azonos típusú szerződések tényleges, lehetőség szerint az első szerződést követő 12 hónap folyamán bekövetkező mennyiségi vagy értékbeli változások figyelembevételével kiigazított összértéke;

| b) | a pénzügyi év során egymást követően odaítélt, azonos típusú szerződések becsült összértéke. |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi év során egymást követően odaítélt, azonos típusú szerződések becsült összértéke.

(6)   Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében nemcsak a beruházás értékét kell figyelembe venni, hanem a beruházás végrehajtásához szükséges, és a szerződő fél részére az ajánlatkérő által rendelkezésre bocsátott árukészletek és szolgáltatások becsült összértékét is.

(7)   Koncessziós szerződés esetében a koncesszió értéke a koncessziós jogosult teljes becsült árbevétele a szerződés időtartama alatt.

Az értéket a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott objektív módszer alkalmazásával kell kiszámítani, figyelembe véve különösen a következőket:

| a) | az építmények használói vagy a szolgáltatások igénybe vevői által fizetett – az ajánlatkérő szerv nevében beszedetteken kívüli – díjakból és bírságokból származó bevétel; |
| --- | --- |

a)

az építmények használói vagy a szolgáltatások igénybe vevői által fizetett – az ajánlatkérő szerv nevében beszedetteken kívüli – díjakból és bírságokból származó bevétel;

| b) | harmadik felek által a koncesszió teljesítésével összefüggésben nyújtott támogatások vagy egyéb pénzügyi előnyök; |
| --- | --- |

b)

harmadik felek által a koncesszió teljesítésével összefüggésben nyújtott támogatások vagy egyéb pénzügyi előnyök;

| c) | a koncesszió részét képező bármilyen eszköz értékesítéséből származó jövedelem; |
| --- | --- |

c)

a koncesszió részét képező bármilyen eszköz értékesítéséből származó jövedelem;

| d) | mindazon áruk és szolgáltatások értéke, amelyeket az ajánlatkérő szerv a koncessziós jogosult rendelkezésére bocsát, feltéve, hogy azok az építési beruházások kivitelezéséhez vagy a szolgáltatások nyújtásához szükségesek; |
| --- | --- |

d)

mindazon áruk és szolgáltatások értéke, amelyeket az ajánlatkérő szerv a koncessziós jogosult rendelkezésére bocsát, feltéve, hogy azok az építési beruházások kivitelezéséhez vagy a szolgáltatások nyújtásához szükségesek;

| e) | a részvételre jelentkezők vagy az ajánlattevők részére teljesített kifizetések. |
| --- | --- |

e)

a részvételre jelentkezők vagy az ajánlattevők részére teljesített kifizetések.

171. cikk

A szerződés aláírását megelőző várakozási időszak

(A költségvetési rendelet 118. cikkének (2) és (3) bekezdése)

(1)   A várakozási időszakot az alábbi időpontok egyikétől kell számítani:

| a) | a sikeres és sikertelen ajánlattevőknek küldött értesítés egyidejű, elektronikus úton történő feladását követő nap; |
| --- | --- |

a)

a sikeres és sikertelen ajánlattevőknek küldött értesítés egyidejű, elektronikus úton történő feladását követő nap;

| b) | amennyiben a szerződést vagy keretszerződést a 134. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint ítélték oda, a 123. cikk (5) bekezdésében említett, a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatónak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő nap. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a szerződést vagy keretszerződést a 134. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint ítélték oda, a 123. cikk (5) bekezdésében említett, a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatónak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő nap.

Amennyiben szükséges, az ajánlatkérő szerv további vizsgálat céljából felfüggesztheti a szerződés aláírását, ha ezt a sikertelen vagy sérelmet szenvedő részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők kérelmei vagy megjegyzései, vagy a költségvetési rendelet 118. cikkének (3) bekezdésben meghatározott időszak alatt kapott bármely releváns információ indokolja. Felfüggesztés esetén valamennyi részvételre jelentkezőt vagy ajánlattevőt a felfüggesztési határozatot követő három munkanapon belül értesíteni kell.

Amennyiben a szerződés vagy keretszerződés nem írható alá az eredetileg nyertes ajánlattevővel, az ajánlatkérő szerv odaítélheti azt a következő legjobb ajánlattevőnek.

(2)   Az (1) bekezdésben előírt várakozási időszak nem alkalmazandó a következő esetekben:

| a) | bármely eljárás esetében, amennyiben csak egyetlen ajánlatot nyújtottak be; |
| --- | --- |

a)

bármely eljárás esetében, amennyiben csak egyetlen ajánlatot nyújtottak be;

| b) | keretszerződésen alapuló egyedi szerződések; |
| --- | --- |

b)

keretszerződésen alapuló egyedi szerződések;

| c) | dinamikus beszerzési rendszerek; |
| --- | --- |

c)

dinamikus beszerzési rendszerek;

| d) | a 134. cikkben említett hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás a 134. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett eljárás kivételével. |
| --- | --- |

d)

a 134. cikkben említett hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás a 134. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett eljárás kivételével.

172. cikk

A közbeszerzéshez való hozzáférés bizonyítása

(A költségvetési rendelet 119. cikke)

A közbeszerzési dokumentumokban elő kell írni, hogy a részvételre jelentkezők vagy az ajánlattevők jelöljék meg, melyik államban letelepedettek, és mutassák be az adott állam joga szerint általában elfogadott, ezt igazoló dokumentumokat.”

| 12. | A 182. cikkben a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Amennyiben az utólagos kontroll során kiderül, hogy a támogatás alapjául szolgáló esemény nem következett be, és a kedvezményezett jogosulatlanul jutott egyösszegű átalányon, egységköltségeken vagy átalányfinanszírozáson alapuló vissza nem térítendő támogatáshoz, a Bizottság visszafizettetésre jogosult a vissza nem térítendő támogatás összegének erejéig.” |
| --- | --- |

12.

A 182. cikkben a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Amennyiben az utólagos kontroll során kiderül, hogy a támogatás alapjául szolgáló esemény nem következett be, és a kedvezményezett jogosulatlanul jutott egyösszegű átalányon, egységköltségeken vagy átalányfinanszírozáson alapuló vissza nem térítendő támogatáshoz, a Bizottság visszafizettetésre jogosult a vissza nem térítendő támogatás összegének erejéig.”

| 13. | A 197. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „197. cikk
  Bizonyíték a kizárás hiányáról
  (A költségvetési rendelet 131. cikke)
  Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kockázatértékelés alapján a sikeres pályázóktól kérheti a 141. cikk (3) bekezdésében említett igazolás bemutatását, a 141. cikk (4) bekezdésére is figyelemmel.
  Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kéri, a sikeres pályázók benyújtják a 141. cikk (3) bekezdésében említett igazolást, a 141. cikk (4) bekezdésére is figyelemmel, kivéve akkor, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által is elismert fizikai lehetetlenség áll fenn.” |
| --- | --- |

13.

A 197. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„197. cikk

Bizonyíték a kizárás hiányáról

(A költségvetési rendelet 131. cikke)

Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kockázatértékelés alapján a sikeres pályázóktól kérheti a 141. cikk (3) bekezdésében említett igazolás bemutatását, a 141. cikk (4) bekezdésére is figyelemmel.

Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kéri, a sikeres pályázók benyújtják a 141. cikk (3) bekezdésében említett igazolást, a 141. cikk (4) bekezdésére is figyelemmel, kivéve akkor, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által is elismert fizikai lehetetlenség áll fenn.”

| 14. | A 200. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

14.

A 200. cikket el kell hagyni.

| 15. | A 212. cikkben az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A versenypályázat szabályai meghatározzák a következőket:






  a) | a részvételi feltételek, amelyek legalább:






  i. | meghatározzák a részvételre jogosultság feltételeit; |
| --- | --- | --- | --- |

15.

A 212. cikkben az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A versenypályázat szabályai meghatározzák a következőket:

a)

a részvételi feltételek, amelyek legalább:

i.

meghatározzák a részvételre jogosultság feltételeit;

| ii. | meghatározzák szükség esetén a résztvevők nyilvántartásba vételére és a pályázat benyújtására vonatkozó rendelkezéseket és végső határidőket a (2) bekezdésben előírt feltételek szerint; |
| --- | --- |

ii.

meghatározzák szükség esetén a résztvevők nyilvántartásba vételére és a pályázat benyújtására vonatkozó rendelkezéseket és végső határidőket a (2) bekezdésben előírt feltételek szerint;

| iii. | rendelkeznek azon résztvevők kizárásáról, akik a költségvetési rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében és 107. cikkében felsorolt helyzetek valamelyikében vannak; |
| --- | --- |

iii.

rendelkeznek azon résztvevők kizárásáról, akik a költségvetési rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében és 107. cikkében felsorolt helyzetek valamelyikében vannak;

| iv. | rendelkeznek a résztvevők kizárólagos felelősségéről a versenypályázat keretében elvégzett tevékenységekhez kapcsolódó követelés esetén; |
| --- | --- |

iv.

rendelkeznek a résztvevők kizárólagos felelősségéről a versenypályázat keretében elvégzett tevékenységekhez kapcsolódó követelés esetén;

| v. | rendelkeznek arról, hogy a nyertes hozzájárul a Bizottság, az OLAF és a Számvevőszék által végzett ellenőrzésekhez és vizsgálatokhoz, valamint elfogadja a versenypályázat szabályaiban meghatározott közzétételi kötelezettségeket; |
| --- | --- |

v.

rendelkeznek arról, hogy a nyertes hozzájárul a Bizottság, az OLAF és a Számvevőszék által végzett ellenőrzésekhez és vizsgálatokhoz, valamint elfogadja a versenypályázat szabályaiban meghatározott közzétételi kötelezettségeket;

| vi. | kijelentik, hogy a versenypályázatra irányadó jog az uniós jog, szükség esetén a nemzeti joggal kiegészítve, a versenypályázat szabályaiban meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

vi.

kijelentik, hogy a versenypályázatra irányadó jog az uniós jog, szükség esetén a nemzeti joggal kiegészítve, a versenypályázat szabályaiban meghatározottak szerint;

| vii. | meghatározzák a jogviták tárgyalásában illetékes bíróságot vagy választott bíróságot; |
| --- | --- |

vii.

meghatározzák a jogviták tárgyalásában illetékes bíróságot vagy választott bíróságot;

| viii. | kijelentik, hogy a költségvetési rendelet 106. cikkének hatálya alá tartozó résztvevők pénzbírsággal és kizáró határozattal szankcionálhatók; |
| --- | --- |

viii.

kijelentik, hogy a költségvetési rendelet 106. cikkének hatálya alá tartozó résztvevők pénzbírsággal és kizáró határozattal szankcionálhatók;

| b) | az odaítélési szempontok, amelyeknek lehetővé kell tenniük a benyújtott pályázatok minőségének értékelését a kitűzött célok és a várt eredmények tekintetében, és annak objektív meghatározását, hogy a benyújtott pályázatok nyertesnek minősülnek-e; |
| --- | --- |

b)

az odaítélési szempontok, amelyeknek lehetővé kell tenniük a benyújtott pályázatok minőségének értékelését a kitűzött célok és a várt eredmények tekintetében, és annak objektív meghatározását, hogy a benyújtott pályázatok nyertesnek minősülnek-e;

| c) | a pénzdíj vagy pénzdíjak összege; |
| --- | --- |

c)

a pénzdíj vagy pénzdíjak összege;

| d) | odaítélésüket követően a pénzdíjak nyerteseknek való kifizetésére vonatkozó rendelkezések. |
| --- | --- |

d)

odaítélésüket követően a pénzdíjak nyerteseknek való kifizetésére vonatkozó rendelkezések.

Az első albekezdés a) pontja i. alpontjának alkalmazásában az uniós vissza nem térítendő támogatások kedvezményezettjei jogosultak a részvételre, hacsak a versenypályázat szabályai másként nem rendelkeznek.

Az első albekezdés a) pontja vi. alpontjának alkalmazásában nemzetközi szervezetek részvétele esetén eltérés engedélyezhető.”

| 16. | A 221. cikk (3) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

16.

A 221. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.

| 17. | A második rész IV. címének 3. fejezete helyébe a következő szöveg lép:

  „3. FEJEZET



  Közbeszerzés


  260. cikk
  Épületek bérlése
  (A költségvetési rendelet 190. cikke)
  Az egyetlen olyan ingatlanszerződés, amely külső fellépésekre vonatkozó operatív előirányzatból finanszírozható, a bérleti szerződés aláírásakor már meglévő, illetve elkészült épületek bérletére vonatkozó szerződés. Az ilyen szerződéseket a 124. cikkben meghatározottak szerint kell közzétenni.
  261. cikk
  Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések
  (A költségvetési rendelet 190. cikke)
  (1)   A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések körébe tartoznak a következők:






  a) | tanulmány elkészítésére vonatkozó szerződés, amely a szerződő fél és az ajánlatkérő szerv között létrejött, projektek meghatározásával és előkészítésével kapcsolatos tanulmányok, megvalósíthatósági tanulmányok, gazdaságossági és piaci tanulmányok, műszaki tanulmányok és ellenőrző tanulmányok elkészítésre vonatkozó szerződés; |
| --- | --- | --- |

17.

A második rész IV. címének 3. fejezete helyébe a következő szöveg lép:

„3. FEJEZET

Közbeszerzés

260. cikk

Épületek bérlése

(A költségvetési rendelet 190. cikke)

Az egyetlen olyan ingatlanszerződés, amely külső fellépésekre vonatkozó operatív előirányzatból finanszírozható, a bérleti szerződés aláírásakor már meglévő, illetve elkészült épületek bérletére vonatkozó szerződés. Az ilyen szerződéseket a 124. cikkben meghatározottak szerint kell közzétenni.

261. cikk

Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések

(A költségvetési rendelet 190. cikke)

(1)   A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések körébe tartoznak a következők:

a)

tanulmány elkészítésére vonatkozó szerződés, amely a szerződő fél és az ajánlatkérő szerv között létrejött, projektek meghatározásával és előkészítésével kapcsolatos tanulmányok, megvalósíthatósági tanulmányok, gazdaságossági és piaci tanulmányok, műszaki tanulmányok és ellenőrző tanulmányok elkészítésre vonatkozó szerződés;

| b) | technikai segítségnyújtási szerződés, amelyben a szerződő felet tanácsadói szerepre, projekt irányítására vagy felügyeletére, vagy a szerződésben meghatározott szakértő biztosítására kérik fel. |
| --- | --- |

b)

technikai segítségnyújtási szerződés, amelyben a szerződő felet tanácsadói szerepre, projekt irányítására vagy felügyeletére, vagy a szerződésben meghatározott szakértő biztosítására kérik fel.

(2)   Amennyiben egy harmadik ország közszektorban működő szervezeti egységei, illetve testületei megfelelően képzett igazgatási személyzettel rendelkeznek, úgy a szerződés végrehajtható közvetlenül e szervezeti egységek vagy testületek ellenőrzése mellett.

262. cikk

Az értékhatárokra és a külső szerződések odaítélése tekintetében megállapított intézkedésekre vonatkozó különös rendelkezések

(A költségvetési rendelet 190. cikke)

E rendelet 123–126. cikke a fogalommeghatározások kivételével, továbbá a 128. cikk, a 134. cikk (1) bekezdésének a) pontja, a 135. cikk (1) bekezdésének a) pontja és c)–f) pontja, a 135. cikk (4) bekezdése, a 137. cikk, a 137a. cikk, a 139. cikk (3)–(7) bekezdése, a 148. cikk (4) bekezdése, a 151. cikk (3) bekezdése, a 152. cikk, a 153. cikk (2) és (3) bekezdése, a 154. cikk, a 155. cikk, a 157. cikk, a 158. cikk a 158. cikk (4) bekezdése kivételével és a 160. cikk nem alkalmazandó a költségvetési rendelet 190. cikkének (2) bekezdésében említett ajánlatkérő szervek által vagy azok nevében kötött közbeszerzési szerződésekre.

Az e fejezetben foglalt közbeszerzési rendelkezések végrehajtásáról a Bizottság dönt, beleértve az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által azokban az esetekben alkalmazandó megfelelő kontrollokat, amikor nem a Bizottság az ajánlatkérő szerv.

263. cikk

A közbeszerzéshez való hozzáférés bizonyítása

(A költségvetési rendelet 191. cikke)

A közbeszerzési dokumentumokban elő kell írni, hogy a részvételre jelentkezők vagy az ajánlattevők jelöljék meg, melyik államban letelepedettek, és mutassák be az adott állam joga szerint általában elfogadott, ezt igazoló dokumentumokat.

264. cikk

Meghirdetés

(A költségvetési rendelet 190. cikke)

(1)   Adott esetben a nemzetközi ajánlati felhívás előzetes tájékoztatóját elektronikus úton a lehető legkorábbi időpontban meg kell küldeni a Kiadóhivatalnak.

(2)   E fejezet alkalmazásában az eljárást megindító hirdetmény közzétételére az alábbiak szerint kerül sor:

| a) | nemzetközi ajánlati felhívás esetében legalább az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

a)

nemzetközi ajánlati felhívás esetében legalább az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| b) | helyi ajánlattételi felhívás esetében legalább a kedvezményezett állam hivatalos közlönyében vagy ezzel egyenértékű kiadványban. |
| --- | --- |

b)

helyi ajánlattételi felhívás esetében legalább a kedvezményezett állam hivatalos közlönyében vagy ezzel egyenértékű kiadványban.

Amennyiben az eljárást megindító hirdetményt helyi szinten is közzéteszik, annak azonosnak kell lennie az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett változattal, és a közzétételnek egyidejűnek kell lennie. Az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételért a Bizottság felel. A hirdetményt helyi szinten a költségvetési rendelet 190. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett szervezetek tehetik közzé.

(3)   A szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató kiküldésére a szerződés aláírását követően kerül sor, kivéve, ha a szerződést titkosnak nyilvánították, vagy ha a szerződés teljesítését különleges biztonsági intézkedéseknek kell kísérniük, vagy amikor az Unió vagy a harmadik ország alapvető érdekeinek védelme úgy kívánja, és ha a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató közzététele nem helyénvaló.

(4)   Amennyiben a módosítás értéke eléri vagy túllépi az e rendelet 265. cikke (1) bekezdésének a) pontjában, 267. cikke (1) bekezdésének a) pontjában vagy 269. cikke (1) bekezdésének a) pontjában megállapított értékhatárt, a költségvetési rendelet 114a. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott esetekben a szerződés módosításáról szóló tájékoztatót kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

265. cikk

A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések és a szolgáltatási koncessziós szerződések odaítélésére vonatkozó értékhatárok és eljárások

(A költségvetési rendelet 190. cikke)

(1)   A költségvetési rendelet 190. cikkében említett értékhatárok és eljárások a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések és a szolgáltatási koncessziós szerződések esetében az alábbiak:

| a) | legalább 300 000 EUR értékű szerződések esetében:






  i. | nemzetközi ajánlattételi felhívás meghívásos eljárásra a költségvetési rendelet 104. cikke (1) bekezdése b) pontjának és e rendelet 264. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében; |
| --- | --- | --- |

a)

legalább 300 000 EUR értékű szerződések esetében:

i.

nemzetközi ajánlattételi felhívás meghívásos eljárásra a költségvetési rendelet 104. cikke (1) bekezdése b) pontjának és e rendelet 264. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében;

| ii. | nemzetközi ajánlattételi felhívás nyílt eljárásra a költségvetési rendelet 104. cikke (1) bekezdése a) pontjának és e rendelet 264. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében; |
| --- | --- |

ii.

nemzetközi ajánlattételi felhívás nyílt eljárásra a költségvetési rendelet 104. cikke (1) bekezdése a) pontjának és e rendelet 264. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében;

| b) | 300 000 EUR-nál kisebb értékű szerződések esetében: versenytárgyalásos eljárás e cikk (3) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

b)

300 000 EUR-nál kisebb értékű szerződések esetében: versenytárgyalásos eljárás e cikk (3) bekezdése értelmében.

| c) | a legfeljebb 20 000 EUR értékű szerződések egyetlen ajánlat alapján is odaítélhetők. |
| --- | --- |

c)

a legfeljebb 20 000 EUR értékű szerződések egyetlen ajánlat alapján is odaítélhetők.

| d) | a legfeljebb 2 500 EUR összegű kiadási tételek kifizetése megvalósulhat egyszerűen számla ellenében, ajánlat előzetes elfogadása nélkül. |
| --- | --- |

d)

a legfeljebb 2 500 EUR összegű kiadási tételek kifizetése megvalósulhat egyszerűen számla ellenében, ajánlat előzetes elfogadása nélkül.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett nemzetközi meghívásos eljárásban az eljárást megindító hirdetmény közli azon részvételre jelentkezők számát, akiket ajánlattételre felhívnak. Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében legalább négy pályázót kell meghívni. A tényleges verseny biztosítása érdekében elegendő számú részvételre jelentkezőnek kell lehetővé tenni, hogy ajánlatot nyújtson be.

A kiválasztott részvételre jelentkezők listáját a Bizottság internetes honlapján közzé kell tenni.

Ha a kiválasztási szempontoknak vagy a kapacitásra vonatkozó minimumszinteknek megfelelő pályázók száma nem éri el a minimális értéket, az ajánlatkérő szerv dönthet úgy, hogy csak az ajánlattétel feltételeinek megfelelő jelentkezőket kéri fel ajánlattételre.

(3)   Az (1) bekezdés b) pontjában említett versenytárgyalásos eljárás szerint az ajánlatkérő szerv legalább három, általa kiválasztott ajánlattevőből álló listát állít össze, hirdetmény közzététele nélkül.

A versenytárgyalásos eljárás ajánlattevőit a 136. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, részvételi szándék kifejezésére való felhívás meghirdetése nyomán összeállított értékesítők listájáról lehet kiválasztani.

Ha az ajánlattevőkkel folytatott konzultációt követően az ajánlatkérő szerv csak egyetlen, közigazgatási és technikai szempontból érvényes ajánlatot kap, a szerződés odaítélhető, amennyiben az odaítélési szempontok teljesülnek.

(4)   Azon jogi szolgáltatások esetében, amelyek nem tartoznak a 134. cikk (1) bekezdésének h) pontja alá, az ajánlatkérő szerv a szerződés becsült értékétől függetlenül alkalmazhatja a versenytárgyalásos eljárást.

266. cikk

A tárgyalásos eljárás alkalmazása szolgáltatásra, árubeszerzésre és építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében

(A költségvetési rendelet 190. cikke)

(1)   Az ajánlatkérő szerv az alábbi esetekben alkalmazhat egyetlen résztvevővel folytatott tárgyalásos eljárást:

| a) | amennyiben a szolgáltatásokat közszektorbeli szervek vagy nonprofit intézmények vagy szervezetek végzik, és intézményi jellegű vagy az embereknek szociális téren segítséget nyújtó tevékenységről van szó; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a szolgáltatásokat közszektorbeli szervek vagy nonprofit intézmények vagy szervezetek végzik, és intézményi jellegű vagy az embereknek szociális téren segítséget nyújtó tevékenységről van szó;

| b) | amennyiben az ajánlati eljárás sikertelen volt, azaz minőségileg és/vagy pénzügyileg értékelhető ajánlatot nem nyújtottak be; ezen esetben az ajánlati eljárás megszüntetését követően az ajánlatkérő szerv az eljárás résztvevői közül általa kiválasztott egy vagy több ajánlattevővel tárgyalhat, feltéve, hogy a közbeszerzési dokumentumokat nem változtatják meg lényegesen; |
| --- | --- |

b)

amennyiben az ajánlati eljárás sikertelen volt, azaz minőségileg és/vagy pénzügyileg értékelhető ajánlatot nem nyújtottak be; ezen esetben az ajánlati eljárás megszüntetését követően az ajánlatkérő szerv az eljárás résztvevői közül általa kiválasztott egy vagy több ajánlattevővel tárgyalhat, feltéve, hogy a közbeszerzési dokumentumokat nem változtatják meg lényegesen;

| c) | amennyiben a meglévő szerződés idő előtti felbontását követően új szerződés megkötésére van szükség. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a meglévő szerződés idő előtti felbontását követően új szerződés megkötésére van szükség.

(2)   A 134. cikk (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában a 190. cikk (2) bekezdésében említett válsághelyzetben végrehajtott műveletek úgy tekintendők, hogy kimerítik a rendkívüli sürgősség esetét. A megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő adott esetben más érintett, megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselővel egyeztetve megállapítja, hogy rendkívüli sürgősség helyzete áll fenn, és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvére tekintettel rendszeresen felülvizsgálja döntését.

(3)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett intézményi jellegű tevékenységek magukban foglalják a közszektorbeli szervek alapokmányához közvetlenül kapcsolódó szolgáltatásokat.

267. cikk

Az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés odaítélésére vonatkozó értékhatárok és eljárások

(A költségvetési rendelet 190. cikke)

(1)   A költségvetési rendelet 190. cikkében említett értékhatárok és eljárások az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés esetében az alábbiak:

| a) | legalább 300 000 EUR értékű szerződések esetében: nemzetközi ajánlattételi felhívás nyílt eljárásra a költségvetési rendelet 104. cikke (1) bekezdése a) pontjának és e rendelet 264. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében; |
| --- | --- |

a)

legalább 300 000 EUR értékű szerződések esetében: nemzetközi ajánlattételi felhívás nyílt eljárásra a költségvetési rendelet 104. cikke (1) bekezdése a) pontjának és e rendelet 264. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében;

| b) | 300 000 EUR-nál kisebb értékű szerződések esetében:






  i. | legalább 100 000 EUR értékű, de 300 000 EUR-nál kisebb értékű szerződéseknél: helyi ajánlattételi felhívás nyílt eljárásra a költségvetési rendelet 104. cikke (1) bekezdése a) pontjának és e rendelet 264. cikke (2) bekezdése b) pontjának értelmében; |
| --- | --- | --- |

b)

300 000 EUR-nál kisebb értékű szerződések esetében:

i.

legalább 100 000 EUR értékű, de 300 000 EUR-nál kisebb értékű szerződéseknél: helyi ajánlattételi felhívás nyílt eljárásra a költségvetési rendelet 104. cikke (1) bekezdése a) pontjának és e rendelet 264. cikke (2) bekezdése b) pontjának értelmében;

| ii. | 100 000 EUR-nál kisebb értékű szerződések esetében: a (2) bekezdés értelmében vett versenytárgyalásos eljárás; |
| --- | --- |

ii.

100 000 EUR-nál kisebb értékű szerződések esetében: a (2) bekezdés értelmében vett versenytárgyalásos eljárás;

| c) | a legfeljebb 2 500 EUR összegű kiadási tételek kifizetése megvalósulhat egyszerűen számla ellenében, ajánlat előzetes elfogadása nélkül. |
| --- | --- |

c)

a legfeljebb 2 500 EUR összegű kiadási tételek kifizetése megvalósulhat egyszerűen számla ellenében, ajánlat előzetes elfogadása nélkül.

| d) | a legfeljebb 20 000 EUR értékű szerződések egyetlen ajánlat alapján is odaítélhetők. |
| --- | --- |

d)

a legfeljebb 20 000 EUR értékű szerződések egyetlen ajánlat alapján is odaítélhetők.

(2)   Az (1) bekezdés b) pontjának ii. alpontjában említett versenytárgyalásos eljárás szerint az ajánlatkérő szerv legalább három, általa kiválasztott szállítóból álló listát állít össze, hirdetmény közzététele nélkül.

Ha a szállítókkal folytatott konzultációt követően az ajánlatkérő szerv csak egyetlen, közigazgatási és technikai szempontból érvényes ajánlatot kap, a szerződés odaítélhető, amennyiben az odaítélési szempontok teljesülnek.

269. cikk

Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések és koncessziós szerződések odaítélésére vonatkozó értékhatárok és eljárások

(A költségvetési rendelet 190. cikke)

(1)   A költségvetési rendelet 190. cikkében említett értékhatárok és eljárások az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések és építési koncessziós szerződések esetében az alábbiak:

| a) | legalább 5 000 000 EUR értékű szerződéseknél a következők valamelyike:






  i. | nemzetközi ajánlattételi felhívás nyílt eljárásra a költségvetési rendelet 104. cikke (1) bekezdése a) pontjának és e rendelet 264. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében; |
| --- | --- | --- |

a)

legalább 5 000 000 EUR értékű szerződéseknél a következők valamelyike:

i.

nemzetközi ajánlattételi felhívás nyílt eljárásra a költségvetési rendelet 104. cikke (1) bekezdése a) pontjának és e rendelet 264. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében;

| ii. | egyes építési beruházások sajátosságaira tekintettel, nemzetközi ajánlattételi felhívás meghívásos eljárásra a költségvetési rendelet 104. cikke (1) bekezdése b) pontjának és e rendelet 264. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében; |
| --- | --- |

ii.

egyes építési beruházások sajátosságaira tekintettel, nemzetközi ajánlattételi felhívás meghívásos eljárásra a költségvetési rendelet 104. cikke (1) bekezdése b) pontjának és e rendelet 264. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében;

| b) | legalább 300 000 EUR értékű, de 5 000 000 EUR-nál kisebb értékű szerződéseknél: helyi ajánlattételi felhívás nyílt eljárásra a költségvetési rendelet 104. cikke (1) bekezdése a) pontjának és e rendelet 264. cikke (2) bekezdése b) pontjának értelmében; |
| --- | --- |

b)

legalább 300 000 EUR értékű, de 5 000 000 EUR-nál kisebb értékű szerződéseknél: helyi ajánlattételi felhívás nyílt eljárásra a költségvetési rendelet 104. cikke (1) bekezdése a) pontjának és e rendelet 264. cikke (2) bekezdése b) pontjának értelmében;

| c) | a 300 000 EUR-nál kisebb értékű szerződések esetében: versenytárgyalásos eljárás az e cikk (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

c)

a 300 000 EUR-nál kisebb értékű szerződések esetében: versenytárgyalásos eljárás az e cikk (2) bekezdése értelmében;

| d) | a legfeljebb 20 000 EUR értékű szerződések egyetlen ajánlat alapján is odaítélhetők; |
| --- | --- |

d)

a legfeljebb 20 000 EUR értékű szerződések egyetlen ajánlat alapján is odaítélhetők;

| e) | a legfeljebb 2 500 EUR összegű kiadási tételek kifizetése megvalósulhat egyszerűen számla ellenében, ajánlat előzetes elfogadása nélkül. |
| --- | --- |

e)

a legfeljebb 2 500 EUR összegű kiadási tételek kifizetése megvalósulhat egyszerűen számla ellenében, ajánlat előzetes elfogadása nélkül.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett versenytárgyalásos eljárás szerint az ajánlatkérő szerv legalább három, általa kiválasztott ajánlattevőből álló listát állít össze, hirdetmény közzététele nélkül.

Ha a szerződő felekkel folytatott konzultációt követően az ajánlatkérő szerv csak egyetlen, közigazgatási és technikai szempontból érvényes ajánlatot kap, a szerződés odaítélhető, amennyiben az odaítélési szempontok teljesülnek.

273. cikk

Kiírási feltételek

(A költségvetési rendelet 190. cikke)

A 138. cikk (3) bekezdésétől eltérve a részvételi jelentkezéssel járó eljárásokban a kiírási feltételek az eljárás két szakaszának megfelelően két részre bonthatók úgy, hogy az első rész csak a 138. cikk (3) bekezdésének a) és f) pontjában említett információt tartalmazza.

274. cikk

Biztosítékok

(A költségvetési rendelet 190. cikke)

(1)   A 163. cikktől eltérve a biztosítékokat euróban vagy azon szerződés valutájában kell rendelkezésre bocsátani, amelyre vonatkoznak.

(2)   Az ajánlatkérő szerv a 156. cikkel összhangban ajánlati biztosítékot kérhet. A 156. cikk (2) bekezdésétől eltérve az ajánlatkérő szerv a szerződés aláírásakor oldja fel az ajánlati biztosítékot.

(3)   A 165. cikk (1) bekezdésétől eltérve az alábbi értékhatárok túllépése esetén teljesítési biztosítékot kell kérni:

| a) | 345 000 EUR építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében; |
| --- | --- |

a)

345 000 EUR építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében;

| b) | 150 000 EUR árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés esetében. |
| --- | --- |

b)

150 000 EUR árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés esetében.

(4)   Az ajánlatkérő szerv a 165a. cikknek megfelelően jólteljesítési biztosíték benyújtását írhatja elő.

275. cikk

Eljárási határidők

(A költségvetési rendelet 190. cikke)

(1)   Az ajánlatoknak legkésőbb az ajánlattételi felhívásban megadott időpontban és címen kell beérkezniük az ajánlatkérő szervhez. Az ajánlatkérő szerv által az ajánlatok és a részvételi jelentkezések beérkezésére meghatározott határidőnek kellően hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy valamennyi érdeklődő elkészíthesse és benyújthassa ajánlatát.

Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében az ajánlattételi felhívást tartalmazó levél feladásának és az ajánlatok beérkezésének végső időpontja között legalább 50 napnak kell eltelnie. Egyes rendkívüli esetekben azonban más határidő is engedélyezhető.

(2)   Az ajánlattevők az ajánlatok beérkezésének végső időpontja előtt írásban kérdéseket tehetnek fel. Az ajánlatkérő szerv az ajánlatok beérkezésének határideje előtt megválaszolja a kérdéseket.

(3)   Nemzetközi meghívásos eljárás esetében a részvételi jelentkezések beérkezésének határideje az eljárást megindító hirdetmény közzétételétől számítva legalább 30 nap. Az ajánlatkérő levél elküldésének napjától az ajánlatok beérkezésének végső határidejéig legalább 50 napnak kell eltelnie. Egyes rendkívüli esetekben azonban más határidő is engedélyezhető.

(4)   Nemzetközi nyílt eljárás során az ajánlatok beérkezésének határideje az eljárást megindító hirdetmény elküldésének napjától számítva legalább:

| a) | 90 nap építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében; |
| --- | --- |

a)

90 nap építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében;

| b) | 60 nap árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés esetében. |
| --- | --- |

b)

60 nap árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés esetében.

Egyes rendkívüli esetekben azonban más határidő is engedélyezhető.

(5)   Helyi nyílt eljárás során az ajánlatok beérkezésének határideje az eljárást megindító hirdetmény közzétételének napjától számítva legalább:

| a) | 60 nap építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében; |
| --- | --- |

a)

60 nap építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében;

| b) | 30 nap árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés esetében. |
| --- | --- |

b)

30 nap árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés esetében.

Egyes rendkívüli esetekben azonban más határidő is engedélyezhető.

(6)   A 265. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, a 267. cikk (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában és a 269. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett versenytárgyalásos eljárásban a részvételre jelentkezőknek az ajánlattételi felhívást tartalmazó levél feladásának időpontjától legalább 30 nap áll rendelkezésükre ajánlatuk benyújtására.

276. cikk

Értékelőbizottság

(A költségvetési rendelet 190. cikke)

(1)   A követelményeknek megfelelő valamennyi részvételi jelentkezést és ajánlatot értékelőbizottság értékeli és rangsorolja az előzetesen közzétett kizárási kritériumok, kiválasztási szempontok és odaítélési szempontok alapján. A bizottság páratlan számú, de legalább három személyből áll, akik rendelkeznek az ajánlatok értékeléséhez szükséges technikai és közigazgatási szakértelemmel. Az értékelőbizottság tagjai pártatlansági és összeférhetetlenségi nyilatkozatot írnak alá.

(2)   Amennyiben nem a Bizottság az ajánlatkérő szerv, a Bizottság bekérheti a közbeszerzési dokumentumok, az ajánlatok, az ajánlatok értékelése és az aláírt szerződések másolatát. A Bizottság megfigyelőként az ajánlatok felbontásán és értékelésén is részt vehet.

(3)   Kizárásra kerülnek azon ajánlatok, amelyek nem tartalmazzák a közbeszerzési dokumentumokban előírt valamennyi lényeges tételt, vagy amelyek nem felelnek meg a megállapított különös követelményeknek.

Az értékelőbizottság vagy az ajánlatkérő szerv azonban felkérheti a részvételre jelentkezőket vagy az ajánlattevőket, hogy – az előbbiek által meghatározott határidőn belül, és az egyenlő bánásmód elvére tekintettel – nyújtsanak be kiegészítő anyagot, vagy tisztázzák a kizárási kritériumokra, kiválasztási szempontokra és odaítélési szempontokra vonatkozóan benyújtott igazoló dokumentumokban foglaltakat.

(4)   A 151. cikkben említett, kirívóan alacsony összegű ajánlatok esetében a bizottság bekéri az ajánlat összeállítására vonatkozó, szükséges magyarázatokat.

(5)   A legfeljebb 20 000 EUR értékű eljárások esetében kockázatelemzés alapján a verseny újbóli megnyitásával járó keretszerződés és a 134. cikk (1) bekezdésének c) és e) pontjában, f) pontjának i. és iii. alpontjában és h) pontjában említett tárgyalásos eljárások esetében el lehet tekinteni az értékelőbizottság felállítására vonatkozó követelménytől.”

| 18. | A 287. cikkben a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Valamennyi érdeklődő természetes személy az utolsó három hónap kivételével a részvételi szándék kifejezésére való felhívás érvényességi ideje alatt bármikor benyújthatja jelentkezését.” |
| --- | --- |

18.

A 287. cikkben a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Valamennyi érdeklődő természetes személy az utolsó három hónap kivételével a részvételi szándék kifejezésére való felhívás érvényességi ideje alatt bármikor benyújthatja jelentkezését.”

2. cikk

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő első napon lép hatályba.

A (2) és a (3) bekezdésre is figyelemmel ez a rendelet 2016. január 1-jétől alkalmazandó.

(2)   Az e rendelettel módosított 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 125. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott határidő 2018. január 1-jétől alkalmazandó.

2017. december 31-ig az e rendelettel módosított 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 152. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott határidő ajánlat benyújtása esetén legalább 42 nap, részvételi jelentkezés benyújtása esetén pedig legalább 37 nap.

(3)   Az e rendelettel módosított 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 143. cikkének ötödik albekezdése 2017. január 1-jétől alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. október 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2015. október 28-i (EU, Euratom) 2015/1929 rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról (HL L 286., 2015.10.30., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/24/EU irányelve a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/23/EU irányelve a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).

5

---

HATÁROZATOK

| 29.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/57

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2463 HATÁROZATA

(2015. december 18.)

a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 108. cikkében említett testület eljárási szabályzatáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendeletre (2) és különösen annak 144. cikkére,

mivel:

| (1) | A 966/2012/EU, Euratom rendelet testületet hoz létre a 106. cikk (1) bekezdésében említett helyzetek központi értékelése és megfelelő ajánlások elfogadása céljából (a továbbiakban: testület). |
| --- | --- |

(1)

A 966/2012/EU, Euratom rendelet testületet hoz létre a 106. cikk (1) bekezdésében említett helyzetek központi értékelése és megfelelő ajánlások elfogadása céljából (a továbbiakban: testület).

| (2) | A 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikkének (7) bekezdése megállapítja a testület összetételét és rendelkezik arról, hogy testületet a Bizottság által biztosított állandó titkárság segíti. |
| --- | --- |

(2)

A 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikkének (7) bekezdése megállapítja a testület összetételét és rendelkezik arról, hogy testületet a Bizottság által biztosított állandó titkárság segíti.

| (3) | Az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 144. cikke szabályozza a testület felépítését és összetételét, a testület elnökének kinevezésére irányuló eljárást és az összeférhetetlenségek kezelését. A 144. cikk (5) bekezdése rendelkezik arról, hogy a testület eljárási szabályzatát a Bizottság fogadja el. |
| --- | --- |

(3)

Az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 144. cikke szabályozza a testület felépítését és összetételét, a testület elnökének kinevezésére irányuló eljárást és az összeférhetetlenségek kezelését. A 144. cikk (5) bekezdése rendelkezik arról, hogy a testület eljárási szabályzatát a Bizottság fogadja el.

| (4) | Helyénvaló részletezni az elnök kinevezésére és felmentésére vonatkozó eljárást, valamint rendelkezni helyettesítésének módjáról abban az esetben, ha nincs jelen vagy nem tudja ellátni feladatait. |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló részletezni az elnök kinevezésére és felmentésére vonatkozó eljárást, valamint rendelkezni helyettesítésének módjáról abban az esetben, ha nincs jelen vagy nem tudja ellátni feladatait.

| (5) | Szükséges rögzíteni a testület összetételére vonatkozó részletes szabályokat minden esetben, különösen a két állandó tag, azok helyettesei és az engedélyezésre jogosult tisztviselőt képviselő kiegészítő tag kinevezése tekintetében. |
| --- | --- |

(5)

Szükséges rögzíteni a testület összetételére vonatkozó részletes szabályokat minden esetben, különösen a két állandó tag, azok helyettesei és az engedélyezésre jogosult tisztviselőt képviselő kiegészítő tag kinevezése tekintetében.

| (6) | A testület megfelelő működése érdekében helyénvaló tovább részletezni a titkárságnak az eljárás keretében biztosítandó támogató feladatait. |
| --- | --- |

(6)

A testület megfelelő működése érdekében helyénvaló tovább részletezni a titkárságnak az eljárás keretében biztosítandó támogató feladatait.

| (7) | Tovább kell részletezni az ügyek testület elé terjesztésének eljárását, különös tekintettel az engedélyezésre jogosult tisztviselő kérelmének kötelező tartalmára. |
| --- | --- |

(7)

Tovább kell részletezni az ügyek testület elé terjesztésének eljárását, különös tekintettel az engedélyezésre jogosult tisztviselő kérelmének kötelező tartalmára.

| (8) | A gazdasági szereplők érdekében tisztázni kell a meghallgatáshoz való joguk tiszteletben tartásának biztosításához szükséges gyakorlati intézkedéseket. |
| --- | --- |

(8)

A gazdasági szereplők érdekében tisztázni kell a meghallgatáshoz való joguk tiszteletben tartásának biztosításához szükséges gyakorlati intézkedéseket.

| (9) | Helyénvaló részletezni a testület és az Európai Csalás Elleni Hivatal (a továbbiakban: OLAF) közötti szoros együttműködésre vonatkozó gyakorlati intézkedéseket a Bizottság és az OLAF közötti, együttműködésről és megfelelő időben történő információcseréről szóló igazgatási megállapodás alapján. |
| --- | --- |

(9)

Helyénvaló részletezni a testület és az Európai Csalás Elleni Hivatal (a továbbiakban: OLAF) közötti szoros együttműködésre vonatkozó gyakorlati intézkedéseket a Bizottság és az OLAF közötti, együttműködésről és megfelelő időben történő információcseréről szóló igazgatási megállapodás alapján.

| (10) | Helyénvaló rögzíteni a testület ajánlásai elfogadásának szabályait. |
| --- | --- |

(10)

Helyénvaló rögzíteni a testület ajánlásai elfogadásának szabályait.

| (11) | A testület és titkársága valamennyi személyes adatot a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően köteles kezelni. |
| --- | --- |

(11)

A testület és titkársága valamennyi személyes adatot a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően köteles kezelni.

| (12) | A testület által elfogadott ajánlásokra az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alkalmazandó, |
| --- | --- |

(12)

A testület által elfogadott ajánlásokra az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

Ez a határozat a 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikkében említett testület (a továbbiakban: testület) eljárási szabályzatát határozza meg.

2. cikk

Az elnök kinevezése és felmentése

(1)   A testület elnökét a Bizottság nevezi ki az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 144. cikkének megfelelően.

(2)   Amennyiben az elnök már nem teljesíti a feladatainak ellátásához szükséges feltételeket, a Bizottság felmentheti tisztségéből.

3. cikk

Az elnök helyettesítése

(1)   Az elnök helyettessel rendelkezik, aki akkor helyettesíti őt, ha nincs jelen vagy nem tudja ellátni feladatait. A helyettest az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 144. cikkének megfelelően nevezik ki.

(2)   Amennyiben az elnök és a helyettese egyaránt távol van vagy nem tudja ellátni feladatait, úgy az elnököt a 4. cikknek megfelelően kinevezett állandó tagok közül a magasabb beosztású (5) helyettesíti. Ebben az esetben az elnököt helyettesítő állandó tagot a 4. cikknek megfelelően kinevezett helyettese helyettesíti.

4. cikk

A testület tagjainak és helyetteseiknek kinevezése

(1)   A testület egyik, az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 144. cikkének (2) bekezdése szerinti állandó tagja a Költségvetési Főigazgatóság központi pénzügyi szolgálatának igazgatója. Az ő helyetteseként a költségvetésért felelős főigazgató jelöl ki egy legalább AD11 besorolási fokozatú tisztviselőt.

A második állandó tagot és annak helyettesét a költségvetésért felelős főigazgató személyében nevezi ki a legalább AD14 illetve AD11 besorolási fokozatú tisztviselők közül.

(2)   A kérelmező engedélyezésre jogosult tisztviselőt egy kiegészítő tag képviseli az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 144. cikke (2) bekezdésének megfelelően; e kiegészítő tagot az eljárási szabályzat és az érintett intézmény, ügynökség, hivatal vagy szerv belső igazgatási szabályai szerint, a 966/2012/EU, Euratom rendelet 65. cikke (3) bekezdésének megfelelően nevezik ki.

5. cikk

A megfigyelők kinevezése és az OLAF-fal való együttműködés

(1)   A testület 13. cikk szerinti ajánlásainak elfogadásában a megfigyelők nem vesznek részt.

(2)   A következő szervek képviselői kapnak megfigyelői státust:

| a) | a Bizottság Jogi Szolgálata; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság Jogi Szolgálata;

| b) | az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF), amennyiben az engedélyezésre jogosult tisztviselő kérelme többek közt az OLAF által átadott információn alapul; |
| --- | --- |

b)

az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF), amennyiben az engedélyezésre jogosult tisztviselő kérelme többek közt az OLAF által átadott információn alapul;

| c) | a Bizottság, a Bizottság által létrehozott európai hivatal, végrehajtó ügynökségek, más intézmények, illetve a testület elé terjesztett ügyben érintett más európai hivatalok, szervek vagy ügynökségek engedélyezésre jogosult tisztviselői (a kérelmező engedélyezésre jogosult tisztviselő kivételével); valamint |
| --- | --- |

c)

a Bizottság, a Bizottság által létrehozott európai hivatal, végrehajtó ügynökségek, más intézmények, illetve a testület elé terjesztett ügyben érintett más európai hivatalok, szervek vagy ügynökségek engedélyezésre jogosult tisztviselői (a kérelmező engedélyezésre jogosult tisztviselő kivételével); valamint

| d) | az elnök által meghívott bármely más szerv vagy személy. |
| --- | --- |

d)

az elnök által meghívott bármely más szerv vagy személy.

(3)   A Jogi Szolgálat képviselője a testület minden ülésén részt vesz. A Jogi Szolgálatot minden 10. cikk szerinti írásbeli eljárásról tájékoztatják, és azzal összefüggésben a Jogi Szolgálat szóbeli vagy írásbeli észrevételt tehet. Az elnök kérésére köteles ilyen észrevételt tenni.

(4)   Amennyiben a (2) bekezdés b) pontja alapján az OLAF megfigyelői státusszal rendelkezik, az OLAF szorosan együttműködik a testülettel a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) szerint, megfelelően tiszteletben tartva az eljárási és alapvető jogokat, valamint a visszaélést bejelentő személyek védelmét. Ilyen esetekben az OLAF képviselői részt vehetnek a testület valamennyi ülésén és részt vehetnek a 9. és 10. cikkben említett valamennyi szóbeli és írásbeli eljárásban, melyek során szóbeli és/vagy írásbeli észrevételeket tehetnek, illetve az elnök kérésére tenni kötelesek.

Más esetekben az OLAF felkérhető vonatkozó információk vagy tanács nyújtására, amennyiben az elnök ezt helyénvalónak ítéli az Unió pénzügyi érdekei védelmének céljából.

(5)   A (2) bekezdés c) pontja szerint megfigyelői státusszal rendelkező engedélyezésre jogosult tisztviselők a testület minden ülésén részt vesznek. Minden 10. cikk szerinti írásbeli eljárásról tájékoztatják őket, és szóbeli és írásbeli észrevételt tehetnek.

(6)   A többi megfigyelő az elnök felkérése esetén részt vesz a testület ülésein, és az elnök felkérésére szóbeli és írásbeli észrevételt tehet.

6. cikk

Az összeférhetetlenség megelőzése és kezelése

(1)   Ha a testület tanácskozása során egy konkrét napirendi pont tekintetében bármely tag vagy megfigyelő részvétele esetén összeférhetetlenség állna fenn, e tag vagy megfigyelő haladéktalanul, de mindenképp a tanácskozás megkezdését megelőzően értesíti erről az elnököt és a titkárságot.

(2)   Ha megállapítják az összeférhetetlenség fennállását, a tag vagy megfigyelő visszavonja részvételét és tartózkodik a napirendi pont megtárgyalásától, és az esettől függően a tanácskozásban, a konszenzus kialakításában vagy a szavazásban való részvételtől.

(3)   A tagoknak és a megfigyelőknek a testület tanácskozásainak megkezdését megelőzően minden esetben alá kell írniuk egy nyilatkozatot arról, hogy az adott ügyben nem áll fenn összeférhetetlenség személyükkel kapcsolatban.

(4)   Amennyiben egy konkrét napirendi pont kapcsán az elnök tekintetében áll fenn összeférhetetlenség, az elnök tájékoztatja erről a titkárságot, és visszavonja a részvételét. Ilyen esetekben az elnököt a helyettese helyettesíti.

(5)   Az (1), (2) és (3) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az elnök helyettesére, a tagok helyetteseire és a testület titkárságának tagjaira.

7. cikk

Állandó titkárság

(1)   A testület titkárságát a Költségvetési Főigazgatóság biztosítja, és a titkárság igazgatásilag a főigazgatósághoz tartozik.

(2)   A titkárság az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 144. cikke szerinti feladatokat látja el. A titkárság különösen a következő feladatokat látja el:

| a) | ellenőrzi, hogy az ügyek testület elé utalására irányuló kérelmek hiánytalanok-e, mielőtt továbbítja ezeket az elnöknek és a tagoknak; |
| --- | --- |

a)

ellenőrzi, hogy az ügyek testület elé utalására irányuló kérelmek hiánytalanok-e, mielőtt továbbítja ezeket az elnöknek és a tagoknak;

| b) | azonosítja az ügyben érintett többi engedélyezésre jogosult tisztviselőt, aki lehetséges megfigyelőnek javasolható; |
| --- | --- |

b)

azonosítja az ügyben érintett többi engedélyezésre jogosult tisztviselőt, aki lehetséges megfigyelőnek javasolható;

| c) | azonosítja azokat az ügyeket, amelyekben az OLAF felkérhető a vonatkozó információk átadására vagy tanácsadásra, az 5. cikk (4) bekezdésének második albekezdésében foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

c)

azonosítja azokat az ügyeket, amelyekben az OLAF felkérhető a vonatkozó információk átadására vagy tanácsadásra, az 5. cikk (4) bekezdésének második albekezdésében foglaltaknak megfelelően;

| d) | az elnök felügyelete mellett összeállítja a testület találkozóinak napirendjét, és megküldi azt a tagoknak és a megfigyelőknek; |
| --- | --- |

d)

az elnök felügyelete mellett összeállítja a testület találkozóinak napirendjét, és megküldi azt a tagoknak és a megfigyelőknek;

| e) | részt vesz a testület tanácskozásain, és minden találkozóról jegyzőkönyvet készít; |
| --- | --- |

e)

részt vesz a testület tanácskozásain, és minden találkozóról jegyzőkönyvet készít;

| f) | értesíti az érintett gazdasági szereplőket és más engedélyezésre jogosult tisztviselőket a 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikke (8) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

f)

értesíti az érintett gazdasági szereplőket és más engedélyezésre jogosult tisztviselőket a 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikke (8) bekezdésének megfelelően;

| g) | értesíti a kérelmező engedélyezésre jogosult tisztviselőt a testület által elfogadott ajánlásról; |
| --- | --- |

g)

értesíti a kérelmező engedélyezésre jogosult tisztviselőt a testület által elfogadott ajánlásról;

| h) | kezeli a testület dokumentumaihoz, különösen az ajánlásaihoz való hozzáférésre irányuló kérelmeket, az 1049/2001/EK rendeletnek megfelelően. |
| --- | --- |

h)

kezeli a testület dokumentumaihoz, különösen az ajánlásaihoz való hozzáférésre irányuló kérelmeket, az 1049/2001/EK rendeletnek megfelelően.

8. cikk

Az ügyek testület elé utalása

(1)   A testületet a Bizottság, más intézmények, a Bizottság által létrehozott európai hivatalok, végrehajtó ügynökségek, illetve más európai hivatalok, szervek vagy ügynökségek bármely engedélyezésre jogosult tisztviselőjének kérésére hívják össze.

(2)   A kérelmet a titkársághoz kell benyújtani elektronikus úton, a Bizottság hatályos titkosítási szabályainak megfelelően titkosított e-mailben a Panel-secretariat-BUDG@ec.europa.eu címre.

(3)   Ha az engedélyezésre jogosult tisztviselő tudomására jut a 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikkének (2) bekezdése és 108. cikkének (3) bekezdése szerinti információ, az ügyet a kellően indokolt esetek kivételével az információ tudomására jutásától számított legfeljebb két hónapon belül a testület elé terjeszti.

(4)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az ügy testület elé terjesztésére irányuló kérelme a 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikke (8) bekezdésének a) pontjában előírt információkat tartalmazza. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő minden más vonatkozó információt is átad, különösen az OLAF jelentéseit, ha az információt az OLAF adta át a 883/2013/EU, Euratom rendelet 7. cikkének (6) bekezdésével és 11. cikkével összhangban.

(5)   A 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikke (8) bekezdésének f) pontjában szereplő időszak csak akkor kezdődik meg, ha a kérelem tartalmazza (4) bekezdésben említett információkat.

(6)   A kérelem legfeljebb tíz oldal terjedelmű lehet mellékletek nélkül, a különösen összetett jogi vagy tényállásbeli kérdéseket felvető ügyek kivételével.

9. cikk

Az ülések összehívása

A testület üléseit az elnök hívja össze a következő céllal:

| a) | a 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikke (8) bekezdésének b) pontjában említett előzetes jogi minősítés megállapítása; |
| --- | --- |

a)

a 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikke (8) bekezdésének b) pontjában említett előzetes jogi minősítés megállapítása;

| b) | az ugyanazon rendelet 108. cikkének (9) bekezdésében említett ajánlás elfogadása. |
| --- | --- |

b)

az ugyanazon rendelet 108. cikkének (9) bekezdésében említett ajánlás elfogadása.

10. cikk

Írásbeli eljárás

(1)   Az elnök kezdeményezésére vagy a testület valamely tagjának kérésére az előzetes jogi minősítés megállapítása és az ajánlás elfogadása írásbeli eljárás útján is történhet. A testület bármely tagja és/vagy az elnök kifogást emelhet az írásbeli eljárás alkalmazásával szemben. Ilyen esetben az elnök ésszerű időn belül ülést hív össze.

(2)   Az elnök a írásbeli eljárás határidejét az ügy sürgősségének függvényében állapítja meg, megfelelően figyelembe véve a 12. cikkben szereplő időkorlátokat.

11. cikk

Írásbeli észrevételek benyújtásához való jog

(1)   A testület fenntartja a gazdasági szereplők arra vonatkozó jogát, hogy benyújtsák észrevételeiket a 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikke (8) bekezdésének megfelelően.

(2)   Az OLAF által folytatott vagy koordinált vizsgálatokból származó vagy azokkal kapcsolatos információk közzétételéhez az OLAF hozzájárulása szükséges, amelyet az OLAF az 5. cikk (4) bekezdésében szereplő szóbeli vagy írásbeli eljárás keretében ad meg.

(3)   Amennyiben az engedélyezésre jogosult tisztviselő kérelme az OLAF által átadott információn alapul, valamint annak biztosítása érdekében, hogy ne sérüljön az OLAF által folytatott vagy koordinált vizsgálatok, illetve az OLAF által ismert nemzeti vizsgálatok vagy bírósági eljárások bizalmas jellege, a testület konzultál az OLAF-fal a 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikkének (8) bekezdésében említett gazdasági szereplő értesítését megelőzően.

(4)   A gazdasági szereplő észrevételeit a titkárságnak nyújtja be írásban és elektronikus formátumban a Panel-secretariat-BUDG@ec.europa.eu e-mail címre, szövegszerkesztő szoftverrel készített, általánosan használt elektronikus fájl formájában.

(5)   Az írásbeli észrevétel elvben legfeljebb tíz oldal terjedelmű lehet mellékletek nélkül, a különösen összetett jogi vagy tényállásbeli kérdéseket felvető ügyek kivételével.

12. cikk

Alkalmazandó határidők

(1)   A testület ajánlásainak elfogadására alkalmazandó határidőket a 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikke (8) bekezdésének f) pontja rögzíti.

(2)   E határidők szempontjából kivételes és kellően indokolt esetnek minősülhet, ha a gazdasági szereplő által benyújtott észrevételeket fordítani szükséges; ilyenkor meghosszabbítható az ajánlás elfogadásához a testület rendelkezésére álló határidő.

13. cikk

Az ajánlás elfogadása

A testület konszenzus kialakítására törekszik.

Konszenzus hiányában az ügyet szavazásra bocsátják, melynek során:

| a) | az elnök egy szavazattal rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

az elnök egy szavazattal rendelkezik;

| b) | a két állandó tag együttesen egy szavazattal rendelkezik; |
| --- | --- |

b)

a két állandó tag együttesen egy szavazattal rendelkezik;

| c) | a kérelmező engedélyezésre jogosult tisztviselőt képviselő kiegészítő tag egy szavazattal rendelkezik. |
| --- | --- |

c)

a kérelmező engedélyezésre jogosult tisztviselőt képviselő kiegészítő tag egy szavazattal rendelkezik.

A testület álláspontját abszolút többséggel hagyják jóvá.

14. cikk

Az ajánlásról szóló értesítés

(1)   A testület haladéktalanul értesíti ajánlásáról a kérelmező engedélyezésre jogosult tisztviselőt.

(2)   A testület ezzel egyidejűleg értesíti ajánlásáról az esettől függően a megfigyelőket, illetve az OLAF-ot, ha az ügy az OLAF által átadott információkon alapul.

15. cikk

A tanácskozások bizalmas jellege

A testület tanácskozásai titkosak, és azok titkosságát később is meg kell őrizni.

16. cikk

A személyes adatok védelme

A testület és annak titkársága valamennyi személyes adatot a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően dolgoz fel.

17. cikk

Átmeneti rendelkezések

Az elnök és helyettesének kinevezéséig a magasabb beosztású állandó tag látja el a testület elnökének feladatait.

18. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

1

(2)  HL L 362., 2012.12.31., 1. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

4

(5)  A Bizottság beosztásra vonatkozó szabályai alkalmazandók.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

6

---

Helyesbítések

| 29.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/64

---

Helyesbítés a harmadik országokban képviselettel nem rendelkező uniós polgárok konzuli védelmét elősegítő koordinációs és együttműködési intézkedésekről és a 95/553/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. április 20-i tanácsi (EU) 2015/637 irányelvhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 106., 2015. április 24.
  )

A 11. oldalon, az I. melléklet A. részében (Közös formanyomtatvány a konzuli védelem költségeinek visszafizetésére vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozathoz pénzügyi segítségnyújtás esetében), a formanyomtatvány szövegében:

a következő szövegrész:

„... az említett tagállam nemzeti jogának megfelelően, a szóban forgó összeggel egyenértékű vagy a felmerült költségekkel egyenértékű, a bankszámlámra átutalt vagy részemre előleg címén átadott, és az engem kísérő családtagom/családtagjaim tekintetében felmerült költségeket is magában foglaló összeget (pénznem megnevezése) ...pénznemben, ...”

helyesen:

„... az említett tagállam nemzeti jogának megfelelően, a szóban forgó összeggel egyenértékű vagy a felmerült költségekkel egyenértékű, az érdekemben kifizetett vagy részemre előleg címén átadott, és az engem kísérő családtagom/családtagjaim tekintetében felmerült költségeket is magában foglaló összeget (pénznem megnevezése) ...pénznemben, ...”.

A 11. oldalon, az I. melléklet. B. részében (Közös formanyomtatvány a konzuli védelem költségeinek visszafizetésére vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozathoz hazaszállítás esetében), a formanyomtatvány szövegében:

a következő szövegrész:

„... az említett tagállam nemzeti jogának megfelelően,. kormányának konzuli tisztviselője által ..-ban/-ben a bankszámlámra átutalt vagy részemre előleg címén átadott valamennyi költség egyenértékét, ...”

helyesen:

„... az említett tagállam nemzeti jogának megfelelően,. kormányának konzuli tisztviselője által ..-ban/-ben az érdekemben kifizetett vagy részemre előleg címén átadott valamennyi költség egyenértékét, ...”.

A 12. oldalon, az I. melléklet. B. részében (Közös formanyomtatvány a konzuli védelem költségeinek visszafizetésére vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozathoz hazaszállítás esetében), a formanyomtatvány ii. alpontában, a *-gal jelölt lábjegyzet érintetlenül hagyásával:

a következő szövegrész:

| „ii. (*) | A bankszámlámon lévő minden olyan összeg, amely saját magam és az engem kísérő családtagjaim hazaszállítására szolgál vagy azzal kapcsolatos, és amely ezen visszafizetésre vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat aláírásának pillanatában még nem határozható meg.” |
| --- | --- |

„ii. (*)

A bankszámlámon lévő minden olyan összeg, amely saját magam és az engem kísérő családtagjaim hazaszállítására szolgál vagy azzal kapcsolatos, és amely ezen visszafizetésre vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat aláírásának pillanatában még nem határozható meg.”

helyesen:

| „ii. (*) | Az érdekemben felmerülő minden olyan összeg, amely saját magam és az engem kísérő családtagjaim hazaszállítására szolgál vagy azzal kapcsolatos, és amely ezen visszafizetésre vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat aláírásának pillanatában még nem határozható meg.” |
| --- | --- |

„ii. (*)

Az érdekemben felmerülő minden olyan összeg, amely saját magam és az engem kísérő családtagjaim hazaszállítására szolgál vagy azzal kapcsolatos, és amely ezen visszafizetésre vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat aláírásának pillanatában még nem határozható meg.”

---