# Jurnalul Oficial L 6/2016

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 6 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 599 ianuarie 2016 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 6

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 599 ianuarie 2016

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/19 al Comisiei din 8 ianuarie 2016 de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import introduse în perioada 4 ianuarie 2016-5 ianuarie 2016 în cadrul contingentului tarifar deschis prin Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 pentru uleiul de măsline originar din Tunisia | 1 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/20 al Comisiei din 8 ianuarie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 3 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2016/21 a Băncii Centrale Europene din 23 decembrie 2015 de modificare a Deciziei BCE/2008/17 de stabilire a cadrului pentru achizițiile comune ale Eurosistemului (BCE/2015/51) | 5 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea (UE) 2016/22 a Comisiei din 7 ianuarie 2016 privind prevenirea și reducerea contaminării cu carbamat de etil a rachiului din fructe sâmburoase și a rachiului de marc din fructe sâmburoase, precum și de abrogare a Recomandării 2010/133/UE (
  1
  ) | 8 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/19 al Comisiei din 8 ianuarie 2016 de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import introduse în perioada 4 ianuarie 2016-5 ianuarie 2016 în cadrul contingentului tarifar deschis prin Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 pentru uleiul de măsline originar din Tunisia

1

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/20 al Comisiei din 8 ianuarie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

3

DECIZII

*

Decizia (UE) 2016/21 a Băncii Centrale Europene din 23 decembrie 2015 de modificare a Deciziei BCE/2008/17 de stabilire a cadrului pentru achizițiile comune ale Eurosistemului (BCE/2015/51)

5

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea (UE) 2016/22 a Comisiei din 7 ianuarie 2016 privind prevenirea și reducerea contaminării cu carbamat de etil a rachiului din fructe sâmburoase și a rachiului de marc din fructe sâmburoase, precum și de abrogare a Recomandării 2010/133/UE (
  1
  )

1

8

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Columbia privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere ( JO L 333, 19.12.2015 ) | 13 |

Rectificări

*

Rectificare la Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Columbia privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere ( JO L 333, 19.12.2015 )

( JO L 333, 19.12.2015 )

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 9.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/19 AL COMISIEI

din 8 ianuarie 2016

de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import introduse în perioada 4 ianuarie 2016-5 ianuarie 2016 în cadrul contingentului tarifar deschis prin Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 pentru uleiul de măsline originar din Tunisia

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188 alineatele (1) și (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 al Comisiei (2) a deschis un contingent tarifar anual pentru importul de ulei de măsline virgin încadrat la codurile NC 1509 10 10 și NC 1509 10 90, obținut integral în Tunisia și transportat direct din această țară în Uniune. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 al Comisiei (2) a deschis un contingent tarifar anual pentru importul de ulei de măsline virgin încadrat la codurile NC 1509 10 10 și NC 1509 10 90, obținut integral în Tunisia și transportat direct din această țară în Uniune.

| (2) | Articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 stabilește, pentru anul 2016, cantitatea contingentului cu numărul de ordine 09.4032 ca fiind de 56 700 de tone. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 stabilește, pentru anul 2016, cantitatea contingentului cu numărul de ordine 09.4032 ca fiind de 56 700 de tone.

| (3) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import introduse în perioada 4 ianuarie 2016-5 ianuarie 2016 depășesc cantitățile disponibile. Este necesar, prin urmare, să se stabilească în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de alocare care urmează să fie aplicat cantităților solicitate, calculat în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(3)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import introduse în perioada 4 ianuarie 2016-5 ianuarie 2016 depășesc cantitățile disponibile. Este necesar, prin urmare, să se stabilească în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de alocare care urmează să fie aplicat cantităților solicitate, calculat în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3).

| (4) | De asemenea, nu ar trebui să se mai elibereze licențe de import pentru contingentul tarifar cu numărul de ordine 09.4032 menționat în Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 pentru perioada contingentară în curs. |
| --- | --- |

(4)

De asemenea, nu ar trebui să se mai elibereze licențe de import pentru contingentul tarifar cu numărul de ordine 09.4032 menționat în Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 pentru perioada contingentară în curs.

| (5) | Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(5)

Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import din cadrul contingentului cu numărul de ordine 09.4032, menționat la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006, introduse în perioada 4 ianuarie 2016-5 ianuarie 2016 li se aplică un coeficient de alocare de 74,495088 %.

(2)   Prezentarea de noi cereri de licențe de import în cadrul contingentului cu numărul de ordine 09.4032, menționat la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006, este suspendată începând cu data de 11 ianuarie 2016 pentru perioada contingentară în curs.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 ianuarie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 privind deschiderea și modul de gestionare a contingentelor tarifare pentru uleiul de măsline originar din Tunisia (JO L 365, 21.12.2006, p. 84).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (JO L 238, 1.9.2006, p. 13).

3

---

| 9.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/3

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/20 AL COMISIEI

din 8 ianuarie 2016

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 ianuarie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | EG | 139,2 |
| IL | 236,2 |
| MA | 81,9 |
| TR | 120,9 |
| ZZ | 144,6 |
| 0707 00 05 | MA | 89,3 |
| TR | 154,2 |
| ZZ | 121,8 |
| 0709 93 10 | MA | 63,7 |
| TR | 143,3 |
| ZZ | 103,5 |
| 0805 10 20 | EG | 45,6 |
| MA | 59,5 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 60,3 |
| 0805 20 10 | IL | 167,2 |
| MA | 75,5 |
| ZZ | 121,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 145,2 |
| JM | 147,1 |
| MA | 86,7 |
| TR | 80,0 |
| ZZ | 114,8 |
| 0805 50 10 | EG | 98,7 |
| MA | 94,2 |
| TR | 90,6 |
| ZZ | 94,5 |
| 0808 10 80 | CL | 81,3 |
| US | 105,7 |
| ZZ | 93,5 |
| 0808 30 90 | CN | 78,7 |
| TR | 137,9 |
| ZZ | 108,3 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

EG

139,2

IL

236,2

MA

81,9

TR

120,9

ZZ

144,6

0707 00 05

MA

89,3

TR

154,2

ZZ

121,8

0709 93 10

MA

63,7

TR

143,3

ZZ

103,5

0805 10 20

EG

45,6

MA

59,5

TR

75,8

ZZ

60,3

0805 20 10

IL

167,2

MA

75,5

ZZ

121,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

145,2

JM

147,1

MA

86,7

TR

80,0

ZZ

114,8

0805 50 10

EG

98,7

MA

94,2

TR

90,6

ZZ

94,5

0808 10 80

CL

81,3

US

105,7

ZZ

93,5

0808 30 90

CN

78,7

TR

137,9

ZZ

108,3

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 9.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/5

---

DECIZIA (UE) 2016/21 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 23 decembrie 2015

de modificare a Deciziei BCE/2008/17 de stabilire a cadrului pentru achizițiile comune ale Eurosistemului (BCE/2015/51)

Consiliul guvernatorilor Băncii Centrale Europene,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 127 și 128,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 12.1 coroborat cu articolele 3.1, 5, 16 și 24,

întrucât:

| (1) | La 10 iulie 2014, Consiliul guvernatorilor a decis ca mandatul Biroului de Coordonare a Achizițiilor Eurosistemului (Eurosystem Procurement Coordination Office) (EPCO) să fie extins până la 31 decembrie 2019. La 7 ianuarie 2015, Consiliul guvernatorilor a desemnat Banque centrale du Luxemburg drept gazdă a EPCO pentru această perioadă. |
| --- | --- |

(1)

La 10 iulie 2014, Consiliul guvernatorilor a decis ca mandatul Biroului de Coordonare a Achizițiilor Eurosistemului (Eurosystem Procurement Coordination Office) (EPCO) să fie extins până la 31 decembrie 2019. La 7 ianuarie 2015, Consiliul guvernatorilor a desemnat Banque centrale du Luxemburg drept gazdă a EPCO pentru această perioadă.

| (2) | Pe lângă băncile centrale naționale, și autoritățile naționale ale statelor membre, instituțiile și organismele Uniunii sau organizațiile internaționale pot avea un interes în participarea la activitățile EPCO și procedurile comune de atribuire ale acestuia. O astfel de participare ar trebui să aibă loc în condițiile stabilite de Consiliul guvernatorilor. Aceste condiții ar trebui să fie similare celor aplicabile băncilor centrale. |
| --- | --- |

(2)

Pe lângă băncile centrale naționale, și autoritățile naționale ale statelor membre, instituțiile și organismele Uniunii sau organizațiile internaționale pot avea un interes în participarea la activitățile EPCO și procedurile comune de atribuire ale acestuia. O astfel de participare ar trebui să aibă loc în condițiile stabilite de Consiliul guvernatorilor. Aceste condiții ar trebui să fie similare celor aplicabile băncilor centrale.

| (3) | La 13 noiembrie 2014, Consiliul guvernatorilor a adoptat o orientare privind achiziția de bancnote euro (1). În plus, legislația Uniunii privind achizițiile a fost revizuită prin Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2), care promovează achiziția comună de bunuri și servicii și utilizarea anumitor tehnici de achiziție centralizată. Consiliul guvernatorilor încearcă să fructifice această legislație actualizată prin încurajarea participării la achizițiile comune. |
| --- | --- |

(3)

La 13 noiembrie 2014, Consiliul guvernatorilor a adoptat o orientare privind achiziția de bancnote euro (1). În plus, legislația Uniunii privind achizițiile a fost revizuită prin Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2), care promovează achiziția comună de bunuri și servicii și utilizarea anumitor tehnici de achiziție centralizată. Consiliul guvernatorilor încearcă să fructifice această legislație actualizată prin încurajarea participării la achizițiile comune.

| (4) | Identificarea și evaluarea potențialelor cazuri de achiziții comune au prioritate în lista de atribuții a EPCO, iar retragerea din achiziții comune este supusă unor termene prestabilite. |
| --- | --- |

(4)

Identificarea și evaluarea potențialelor cazuri de achiziții comune au prioritate în lista de atribuții a EPCO, iar retragerea din achiziții comune este supusă unor termene prestabilite.

| (5) | Pentru a simplifica procedurile bugetare ale EPCO și pentru a susține eforturile suplimentare în contextul conducerii achizițiilor comune, la 7 ianuarie 2015 Consiliul guvernatorilor a aprobat utilizarea unui pachet financiar care să acopere un buget multianual. Consiliul guvernatorilor a modificat și programul de achiziții pentru a-l face mai flexibil, urmând ca EPCO să pregătească un plan de achiziții reînnoibil supus anual aprobării Consiliului guvernatorilor. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a simplifica procedurile bugetare ale EPCO și pentru a susține eforturile suplimentare în contextul conducerii achizițiilor comune, la 7 ianuarie 2015 Consiliul guvernatorilor a aprobat utilizarea unui pachet financiar care să acopere un buget multianual. Consiliul guvernatorilor a modificat și programul de achiziții pentru a-l face mai flexibil, urmând ca EPCO să pregătească un plan de achiziții reînnoibil supus anual aprobării Consiliului guvernatorilor.

| (6) | Efectivitatea și eficiența EPCO ar trebui evaluate înainte de încetarea mandatului acestuia. |
| --- | --- |

(6)

Efectivitatea și eficiența EPCO ar trebui evaluate înainte de încetarea mandatului acestuia.

| (7) | Prin urmare, Decizia BCE/2008/17 (3) ar trebui modificată în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Decizia BCE/2008/17 (3) ar trebui modificată în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Modificarea Deciziei BCE/2008/17

Decizia BCE/2008/17 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   Prezenta decizie nu aduce atingere Orientării (UE) 2015/280 a Băncii Centrale Europene (*1).


  (*1)  Orientarea (UE) 2015/280 a Băncii Centrale Europene din 13 noiembrie 2014 privind instituirea Sistemului pentru achiziții și producție din Eurosistem (BCE/2014/44) (JO L 47, 20.2.2015, p. 29).”
  " |
| --- | --- |

1.

La articolul 2, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Prezenta decizie nu aduce atingere Orientării (UE) 2015/280 a Băncii Centrale Europene (*1).

(*1)  Orientarea (UE) 2015/280 a Băncii Centrale Europene din 13 noiembrie 2014 privind instituirea Sistemului pentru achiziții și producție din Eurosistem (BCE/2014/44) (JO L 47, 20.2.2015, p. 29).”
  "

*1

| 2. | La articolul 3, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   EPCO îndeplinește următoarele atribuții de bază:






  (a) | identifică potențialele cazuri de achiziții comune, acoperite sau nu de prezenta decizie, pe baza necesităților în materie de achiziții comunicate EPCO de băncile centrale; |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 3, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   EPCO îndeplinește următoarele atribuții de bază:

(a)

identifică potențialele cazuri de achiziții comune, acoperite sau nu de prezenta decizie, pe baza necesităților în materie de achiziții comunicate EPCO de băncile centrale;

| (b) | realizează și actualizează, în măsura în care este necesar, un plan anual de achiziții pentru procedurile comune de atribuire, pe baza evaluării descrise la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

realizează și actualizează, în măsura în care este necesar, un plan anual de achiziții pentru procedurile comune de atribuire, pe baza evaluării descrise la litera (a);

| (c) | pregătește cerințe comune, în colaborare cu băncile centrale participante la o procedură comună de atribuire; |
| --- | --- |

(c)

pregătește cerințe comune, în colaborare cu băncile centrale participante la o procedură comună de atribuire;

| (d) | acordă sprijin băncilor centrale pentru procedurile comune de atribuire; |
| --- | --- |

(d)

acordă sprijin băncilor centrale pentru procedurile comune de atribuire;

| (e) | acordă sprijin băncilor centrale pentru achizițiile referitoare la proiecte comune ale Sistemului European al Băncilor Centrale, dacă acest lucru este solicitat de către banca centrală care conduce proiectul sau de către băncile centrale care conduc proiectul; |
| --- | --- |

(e)

acordă sprijin băncilor centrale pentru achizițiile referitoare la proiecte comune ale Sistemului European al Băncilor Centrale, dacă acest lucru este solicitat de către banca centrală care conduce proiectul sau de către băncile centrale care conduc proiectul;

EPCO poate îndeplini și alte atribuții decât cele sus-menționate, în special pentru a facilita adoptarea celor mai bune practici de achiziții din Eurosistem și pentru a dezvolta infrastructura (de exemplu competențe, unelte funcționale, sisteme informatice, procese) necesare pentru achiziția comună.”

| 3. | La articolul 3, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

  „(4)   Băncile centrale finanțează bugetul EPCO în conformitate cu normele adoptate de Consiliul guvernatorilor, buget care se poate întemeia pe un pachet financiar care acoperă mai mulți ani sau pe o propunere de buget anual și poate include stimulente pentru a promova activitatea de conducere a proiectelor de achiziții comune.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 3, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Băncile centrale finanțează bugetul EPCO în conformitate cu normele adoptate de Consiliul guvernatorilor, buget care se poate întemeia pe un pachet financiar care acoperă mai mulți ani sau pe o propunere de buget anual și poate include stimulente pentru a promova activitatea de conducere a proiectelor de achiziții comune.”

| 4. | La articolul 3, alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text:

  „(7)   Comitetul director al EPCO efectuează o evaluare a eficacității și a eficienței activităților EPCO în timp util înainte de încetarea mandatului acestuia. Pe baza acestei evaluări, Consiliul guvernatorilor decide dacă este necesară efectuarea unei proceduri de selecție pentru alegerea unei noi bănci centrale gazdă.” |
| --- | --- |

4.

La articolul 3, alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text:

„(7)   Comitetul director al EPCO efectuează o evaluare a eficacității și a eficienței activităților EPCO în timp util înainte de încetarea mandatului acestuia. Pe baza acestei evaluări, Consiliul guvernatorilor decide dacă este necesară efectuarea unei proceduri de selecție pentru alegerea unei noi bănci centrale gazdă.”

| 5. | La articolul 4, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   După identificarea unui potențial caz de achiziție comună, EPCO invită băncile centrale să participe la o procedură comună de atribuire. Băncile centrale informează EPCO în timp util dacă intenționează să participe la procedura comună de atribuire și, în acest caz, comunică EPCO necesitățile lor în materie de achiziții. În cazul în care nu este necesară publicarea unui anunț de participare, o bancă centrală se poate retrage dintr-o achiziție comună până la momentul în care se angajează oficial să participe. Atunci când este necesară publicarea unui anunț de participare, o bancă centrală se poate retrage oricând înainte de publicarea anunțului de participare.” |
| --- | --- |

5.

La articolul 4, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   După identificarea unui potențial caz de achiziție comună, EPCO invită băncile centrale să participe la o procedură comună de atribuire. Băncile centrale informează EPCO în timp util dacă intenționează să participe la procedura comună de atribuire și, în acest caz, comunică EPCO necesitățile lor în materie de achiziții. În cazul în care nu este necesară publicarea unui anunț de participare, o bancă centrală se poate retrage dintr-o achiziție comună până la momentul în care se angajează oficial să participe. Atunci când este necesară publicarea unui anunț de participare, o bancă centrală se poate retrage oricând înainte de publicarea anunțului de participare.”

| 6. | La articolul 4, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   În fiecare an EPCO transmite Consiliului guvernatorilor spre aprobare un plan actualizat de achiziții pentru procedurile comune de atribuire care include denumirile băncilor centrale lider. Consiliul guvernatorilor adoptă o decizie privind planul de achiziții și implementarea acestuia după consultarea Comitetului director al EPCO.” |
| --- | --- |

6.

La articolul 4, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   În fiecare an EPCO transmite Consiliului guvernatorilor spre aprobare un plan actualizat de achiziții pentru procedurile comune de atribuire care include denumirile băncilor centrale lider. Consiliul guvernatorilor adoptă o decizie privind planul de achiziții și implementarea acestuia după consultarea Comitetului director al EPCO.”

| 7. | Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 5
  Participarea altor instituții
  Consiliul guvernatorilor poate invita băncile centrale naționale ale statelor membre care nu au adoptat încă euro să participe la activitățile EPCO, precum și la procedurile comune de atribuire, în aceleași condiții ca și cele aplicate băncilor centrale din Eurosistem. În plus, Consiliul guvernatorilor poate invita autorități naționale din statele membre, instituții și organisme ale Uniunii sau organizații internaționale să participe la activitățile EPCO și la procedurile comune de achiziție în condițiile prevăzute de Consiliului guvernatorilor în invitație. Orice astfel de invitație se limitează la achiziția comună de bunuri și servicii pentru îndeplinirea nevoilor comune băncilor centrale și entităților invitate, iar condițiile vor fi similare celor aplicabile băncilor centrale din Eurosistem.”. |
| --- | --- |

7.

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

Participarea altor instituții

Consiliul guvernatorilor poate invita băncile centrale naționale ale statelor membre care nu au adoptat încă euro să participe la activitățile EPCO, precum și la procedurile comune de atribuire, în aceleași condiții ca și cele aplicate băncilor centrale din Eurosistem. În plus, Consiliul guvernatorilor poate invita autorități naționale din statele membre, instituții și organisme ale Uniunii sau organizații internaționale să participe la activitățile EPCO și la procedurile comune de achiziție în condițiile prevăzute de Consiliului guvernatorilor în invitație. Orice astfel de invitație se limitează la achiziția comună de bunuri și servicii pentru îndeplinirea nevoilor comune băncilor centrale și entităților invitate, iar condițiile vor fi similare celor aplicabile băncilor centrale din Eurosistem.”.

Articolul 2

Dispoziții finale

Prezenta decizie intră în vigoare în a treia zi de la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Frankfurt pe Main, 23 decembrie 2015.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  Orientarea (UE) 2015/280 a Băncii Centrale Europene din 13 noiembrie 2014 privind instituirea Sistemului pentru achiziții și producție din Eurosistem (BCE/2014/44) (JO L 47, 20.2.2015, p. 29).

1

(2)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

2

(3)  Decizia BCE/2008/17 din 17 noiembrie 2008 de stabilire a cadrului pentru achizițiile comune ale Eurosistemului (JO L 319, 29.11.2008, p. 76).

3

---

RECOMANDĂRI

| 9.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/8

---

RECOMANDAREA (UE) 2016/22 A COMISIEI

din 7 ianuarie 2016

privind prevenirea și reducerea contaminării cu carbamat de etil a rachiului din fructe sâmburoase și a rachiului de marc din fructe sâmburoase, precum și de abrogare a Recomandării 2010/133/UE

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,

întrucât:

| (1) | Grupul științific pentru contaminanții din lanțul alimentar din cadrul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a adoptat, la 20 septembrie 2007, un aviz științific privind carbamatul de etil și acidul cianhidric în alimente și în băuturi (1). Grupul științific a concluzionat că substanța carbamat de etil din băuturile alcoolice determină riscuri pentru sănătate, în particular în ceea ce privește brandy-urile din fructe sâmburoase, și a recomandat luarea unor măsuri de atenuare a riscurilor prin reducerea nivelurilor de carbamat de etil din aceste băuturi. Deoarece acidul cianhidric constituie un precursor important pentru formarea carbamatului de etil în rachiul din fructe sâmburoase și în rachiul de marc din fructe sâmburoase, grupul științific a concluzionat că astfel de măsuri ar trebui să se concentreze, printre altele, pe acidul cianhidric și pe alți precursori ai carbamatului de etil, pentru a preveni formarea carbamatului de etil în cursul perioadei de valabilitate a acestor produse. |
| --- | --- |

(1)

Grupul științific pentru contaminanții din lanțul alimentar din cadrul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a adoptat, la 20 septembrie 2007, un aviz științific privind carbamatul de etil și acidul cianhidric în alimente și în băuturi (1). Grupul științific a concluzionat că substanța carbamat de etil din băuturile alcoolice determină riscuri pentru sănătate, în particular în ceea ce privește brandy-urile din fructe sâmburoase, și a recomandat luarea unor măsuri de atenuare a riscurilor prin reducerea nivelurilor de carbamat de etil din aceste băuturi. Deoarece acidul cianhidric constituie un precursor important pentru formarea carbamatului de etil în rachiul din fructe sâmburoase și în rachiul de marc din fructe sâmburoase, grupul științific a concluzionat că astfel de măsuri ar trebui să se concentreze, printre altele, pe acidul cianhidric și pe alți precursori ai carbamatului de etil, pentru a preveni formarea carbamatului de etil în cursul perioadei de valabilitate a acestor produse.

| (2) | Conținuturile maxime de acid cianhidric în rachiul din fructe sâmburoase și în rachiul de marc din fructe sâmburoase au fost stabilite în Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2). Acest regulament precizează că, în rachiul din fructe sâmburoase și în rachiul de marc din fructe sâmburoase, conținutul maxim de acid cianhidric este de 7 grame la hectolitrul de alcool 100 % vol. (70 mg/l). |
| --- | --- |

(2)

Conținuturile maxime de acid cianhidric în rachiul din fructe sâmburoase și în rachiul de marc din fructe sâmburoase au fost stabilite în Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2). Acest regulament precizează că, în rachiul din fructe sâmburoase și în rachiul de marc din fructe sâmburoase, conținutul maxim de acid cianhidric este de 7 grame la hectolitrul de alcool 100 % vol. (70 mg/l).

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 1334/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (3) stabilește un nivel maxim de acid cianhidric de 35 mg/kg în băuturile alcoolice. Acest nivel maxim se aplică fără a aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 110/2008. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 1334/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (3) stabilește un nivel maxim de acid cianhidric de 35 mg/kg în băuturile alcoolice. Acest nivel maxim se aplică fără a aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 110/2008.

| (4) | Recomandarea 2010/133/UE a Comisiei (4) a prevăzut un Cod de practici pentru prevenirea și reducerea contaminării cu carbamat de etil a rachiului din fructe sâmburoase și a rachiului de marc din fructe sâmburoase și a recomandat statelor membre să ia măsurile necesare pentru a se asigura că acest cod este pus în aplicare de către toți operatorii în cauză din sectorul alimentar. În plus, era necesar să se asigure că se iau toate măsurile adecvate pentru a obține niveluri cât mai mici posibile de carbamat de etil în rachiul din fructe sâmburoase și în rachiul de marc din fructe sâmburoase, obiectivul fiind acela de a obține nivelul de 1 mg/l. S-a mai recomandat să se monitorizeze nivelurile de carbamat de etil din rachiul din fructe sâmburoase și din rachiul de marc din fructe sâmburoase în cursul anilor 2010, 2011 și 2012 pentru a evalua efectele Codului de practici. |
| --- | --- |

(4)

Recomandarea 2010/133/UE a Comisiei (4) a prevăzut un Cod de practici pentru prevenirea și reducerea contaminării cu carbamat de etil a rachiului din fructe sâmburoase și a rachiului de marc din fructe sâmburoase și a recomandat statelor membre să ia măsurile necesare pentru a se asigura că acest cod este pus în aplicare de către toți operatorii în cauză din sectorul alimentar. În plus, era necesar să se asigure că se iau toate măsurile adecvate pentru a obține niveluri cât mai mici posibile de carbamat de etil în rachiul din fructe sâmburoase și în rachiul de marc din fructe sâmburoase, obiectivul fiind acela de a obține nivelul de 1 mg/l. S-a mai recomandat să se monitorizeze nivelurile de carbamat de etil din rachiul din fructe sâmburoase și din rachiul de marc din fructe sâmburoase în cursul anilor 2010, 2011 și 2012 pentru a evalua efectele Codului de practici.

| (5) | Aceste rezultate ale monitorizării au fost raportate în raportul tehnic al EFSA intitulat „Evaluarea datelor de monitorizare a nivelurilor de carbamat de etil în perioada 2010-2012” (5), adoptat la 28 martie 2014. Raportul oferă o imagine de ansamblu asupra nivelurilor de carbamat de etil din „rachiurile din fructe sâmburoase” și din „rachiurile produse din alte fructe decât cele sâmburoase” în cei trei ani de eșantionare 2010-2012. În ansamblu, setul de date pentru perioada 2010-2012 relevă faptul că nivelurile de carbamat de etil au fost sub nivelul-țintă de 1 mg/l în cazul a 80 % din rezultatele analitice pentru „rachiurile din fructe sâmburoase” și în cazul a peste 95 % din rezultatele analitice pentru „rachiurile produse din alte fructe decât cele sâmburoase”. Prezența medie în aceleași grupe de alimente a fost, de asemenea, sub nivelul-țintă (aproximativ două treimi din nivelul-țintă pentru „rachiurile din fructe sâmburoase” și o treime din nivelul-țintă pentru „rachiurile produse din alte fructe decât cele sâmburoase”. |
| --- | --- |

(5)

Aceste rezultate ale monitorizării au fost raportate în raportul tehnic al EFSA intitulat „Evaluarea datelor de monitorizare a nivelurilor de carbamat de etil în perioada 2010-2012” (5), adoptat la 28 martie 2014. Raportul oferă o imagine de ansamblu asupra nivelurilor de carbamat de etil din „rachiurile din fructe sâmburoase” și din „rachiurile produse din alte fructe decât cele sâmburoase” în cei trei ani de eșantionare 2010-2012. În ansamblu, setul de date pentru perioada 2010-2012 relevă faptul că nivelurile de carbamat de etil au fost sub nivelul-țintă de 1 mg/l în cazul a 80 % din rezultatele analitice pentru „rachiurile din fructe sâmburoase” și în cazul a peste 95 % din rezultatele analitice pentru „rachiurile produse din alte fructe decât cele sâmburoase”. Prezența medie în aceleași grupe de alimente a fost, de asemenea, sub nivelul-țintă (aproximativ două treimi din nivelul-țintă pentru „rachiurile din fructe sâmburoase” și o treime din nivelul-țintă pentru „rachiurile produse din alte fructe decât cele sâmburoase”.

| (6) | Este adecvat să se mențină Codul de practici, cu nivelul-țintă pentru carbamatul de etil de 1 mg/l, dar în condițiile actualizării codului cu experiența dobândită, și să fie armonizat cu anumite aspecte din Codul de practici al Codex privind contaminarea cu carbamat de etil a rachiului de fructe sâmburoase, adoptat în 2011 (CAC/RCP 70-2011), |
| --- | --- |

(6)

Este adecvat să se mențină Codul de practici, cu nivelul-țintă pentru carbamatul de etil de 1 mg/l, dar în condițiile actualizării codului cu experiența dobândită, și să fie armonizat cu anumite aspecte din Codul de practici al Codex privind contaminarea cu carbamat de etil a rachiului de fructe sâmburoase, adoptat în 2011 (CAC/RCP 70-2011),

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE

Se recomandă statelor membre:

| 1. | Să ia măsurile necesare pentru a se asigura că toți operatorii implicați în producția, împachetarea, transportul, păstrarea și depozitarea rachiului din fructe sâmburoase și a rachiului de marc din fructe sâmburoase pun în aplicare „Codul de practici pentru prevenirea și reducerea contaminării cu carbamat de etil a rachiului din fructe sâmburoase și a rachiului de marc din fructe sâmburoase” descris în anexa la prezenta recomandare. |
| --- | --- |

1.

Să ia măsurile necesare pentru a se asigura că toți operatorii implicați în producția, împachetarea, transportul, păstrarea și depozitarea rachiului din fructe sâmburoase și a rachiului de marc din fructe sâmburoase pun în aplicare „Codul de practici pentru prevenirea și reducerea contaminării cu carbamat de etil a rachiului din fructe sâmburoase și a rachiului de marc din fructe sâmburoase” descris în anexa la prezenta recomandare.

| 2. | Să se asigure că se adoptă măsurile adecvate pentru a obține niveluri de carbamat de etil cât mai mici posibile în rachiul din fructe sâmburoase și în rachiul de marc din fructe sâmburoase, obiectivul fiind acela de a atinge un nivel de 1 mg/l. |
| --- | --- |

2.

Să se asigure că se adoptă măsurile adecvate pentru a obține niveluri de carbamat de etil cât mai mici posibile în rachiul din fructe sâmburoase și în rachiul de marc din fructe sâmburoase, obiectivul fiind acela de a atinge un nivel de 1 mg/l.

Recomandarea 2010/133/UE se abrogă.

Adoptată la Bruxelles, 7 ianuarie 2016.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in the Food Chain on a request from the European Commission on ethyl carbamate and hydrocyanic acid in food and beverages (Avizul grupului științific pentru contaminanții din lanțul alimentar, emis la cererea Comisiei Europene, privind carbamatul de etil și acidul cianhidric din alimente și băuturi), The EFSA Journal (2007) nr. 551, p. 1-44. http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/Contam_ej551_ethyl_carbamate_en_rev.1,3.pdf.

1

Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in the Food Chain on a request from the European Commission on ethyl carbamate and hydrocyanic acid in food and beverages

The EFSA Journal

(2)  Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului (JO L 39, 13.2.2008, p. 16).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1334/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aromele și anumite ingrediente alimentare cu proprietăți aromatizante destinate utilizării în și pe produsele alimentare și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1601/91 al Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 2232/96 și (CE) nr. 110/2008 și a Directivei 2000/13/CE (JO L 354, 31.12.2008, p. 34).

3

(4)  Recomandarea 2010/133/UE a Comisiei din 2 martie 2010 privind prevenirea și reducerea contaminării cu carbamat de etil a rachiului de fructe cu sâmburi și a rachiului de marc de fructe cu sâmburi și privind monitorizarea nivelurilor de carbamat de etil din băuturile menționate (JO L 52, 3.3.2010, p. 53).

4

(5)  
  European Food Safety Authority, 2014; Evaluation of monitoring data on levels of ethyl carbamate in the years 2010-2012 (Evaluarea datelor de monitorizare a nivelurilor de carbamat de etil în perioada 2010-2012). EFSA supporting publication 2014:EN-578, 22 p. Document disponibil la următoarea adresă: http://www.efsa.europa.eu/en/supporting/doc/578e.pdf.

5

European Food Safety Authority

Evaluation of monitoring data on levels of ethyl carbamate in the years 2010-2012

EFSA supporting publication

---

ANEXĂ

INTRODUCERE

| 1. | Carbamatul de etil este un compus prezent în mod natural în alimente fermentate și în băuturi alcoolice precum pâinea, iaurtul, sosul de soia, vinul, berea și, în particular, în rachiul din fructe sâmburoase și în rachiul de marc din fructe sâmburoase, mai ales în cele produse din cireșe, prune, corcodușe și caise. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Carbamatul de etil poate fi format din numeroase substanțe prezente în mod inerent în alimente și băuturi, inclusiv din cianură de hidrogen (sau acidul cianhidric), uree, citrulină și alți compuși cu radical N-carbamil. Cianatul este, probabil, ultimul precursor în cele mai multe cazuri, din reacția acestuia cu etanolul rezultând carbamatul de etil. |
| --- | --- |

2.

| 3. | În distilatele din fructe sâmburoase (rachiuri din fructe sâmburoase și rachiuri de marc din fructe sâmburoase), carbamatul de etil poate rezulta din glicozidele cianogenice care sunt constituenți naturali ai sâmburilor. Când se zdrobesc fructele, sâmburii se pot sparge, iar glicozidele cianogenice din sâmburi pot veni în contact cu enzimele din amestecul de fructe zdrobite. Ulterior, glicozidele cianogenice se descompun în acid cianhidric/cianuri. Acidul cianhidric poate fi eliberat și de sâmburii intacți în cursul unei depozitări mai îndelungate a amestecului fermentat de fructe zdrobite. În timpul procesului de distilare, acidul cianhidric se poate concentra în toate fracțiunile. La lumină, cianura se oxidează în cianat, reacționând cu etanolul pentru a forma carbamatul de etil. Odată ce reacția se declanșează, ea nu mai poate fi oprită. Anumite condiții de mediu, cum ar fi expunerea la lumină, temperaturi mari și prezența ionilor de cupru, promovează formarea de carbamat de etil în distilat. |
| --- | --- |

3.

| 4. | S-ar putea obține o reducere majoră a concentrației de carbamat de etil utilizând două metode diferite: prima, prin reducerea concentrației principalelor substanțe precursoare; a doua, prin reducerea tendinței acestor substanțe de a reacționa pentru a forma cianatul. Principalii factori de influență sunt concentrația precursorilor (ex., acidul cianhidric și cianurile) și condițiile de depozitare, cum ar fi expunerea la lumină și temperatura. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Deși nu a fost încă stabilită o corelație puternică între nivelul de acid cianhidric și carbamatul de etil, este evident că, în anumite condiții, concentrațiile mari de acid cianhidric determină niveluri mai mari de carbamat de etil. Nivelurile mai mari sau egale cu 1 mg/l de acid cianhidric în distilatul final au fost asociate cu o potențială creștere a formării de carbamat de etil (1) (2). Pe baza experiențelor practice, se poate presupune că dintr-un mg de acid cianhidric se poate sintetiza o cantitate de până la 0,4 mg de carbamat de etil, într-o relație neechimolară. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Partea I conține detalii privind procesul de producție. Partea II conține recomandări specifice pe baza Bunelor practici de fabricație (BPF). |
| --- | --- |

6.

I.   DESCRIEREA PROCESULUI DE PRODUCȚIE

| 7. | Procesul de producție a rachiului de fructe și a rachiului de marc de fructe implică zdrobirea și fermentarea fructelor întregi, urmate de distilare. Procesul se desfășoară în mod normal conform următoarelor etape:






  — | zdrobirea fructului copt întreg; |
| --- | --- | --- |

7.

—

zdrobirea fructului copt întreg;

| — | fermentarea amestecului de fructe zdrobite în rezervoare din oțel inoxidabil sau în alte recipiente de fermentare adecvate; |
| --- | --- |

—

fermentarea amestecului de fructe zdrobite în rezervoare din oțel inoxidabil sau în alte recipiente de fermentare adecvate;

| — | transferul amestecului de fructe zdrobite în dispozitivul de distilare, adesea un cazan de cupru; |
| --- | --- |

—

transferul amestecului de fructe zdrobite în dispozitivul de distilare, adesea un cazan de cupru;

| — | încălzirea amestecului de fructe zdrobite printr-o metodă adecvată de încălzire pentru ca alcoolul să se evaporeze lent; |
| --- | --- |

—

încălzirea amestecului de fructe zdrobite printr-o metodă adecvată de încălzire pentru ca alcoolul să se evaporeze lent;

| — | răcirea vaporilor de alcool într-o coloană corespunzătoare (de exemplu, din oțel inoxidabil), în care vaporii se condensează și se colectează lichidul; |
| --- | --- |

—

răcirea vaporilor de alcool într-o coloană corespunzătoare (de exemplu, din oțel inoxidabil), în care vaporii se condensează și se colectează lichidul;

| — | separarea a trei fracții de alcool diferite: „fruntea”, „mijlocul” și „coada”. |
| --- | --- |

—

separarea a trei fracții de alcool diferite: „fruntea”, „mijlocul” și „coada”.

| 8. | În timpul distilării, „fruntea” este prima care se evaporă. Ea se recunoaște de obicei prin mirosul de solvent sau de lac. Această fracție este, în general, improprie pentru consum și trebuie eliminată. |
| --- | --- |

8.

| 9. | În cursul distilării fracției mijlocii („mijlocul”), se distilează principalul alcool conținut de toate rachiurile, alcoolul etilic (etanolul). Această fracție de distilare, care are cel mai mic conținut de substanțe volatile altele decât etanolul și care are cea mai pură aromă de fructe, se colectează întotdeauna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | „Coada”, fracția finală a distilării, include acid acetic și uleiuri de fuzel, care se identifică frecvent prin aromele neplăcute de oțet și de vegetale. Și această fracție se elimină, dar ea poate fi redistilată, deoarece conține, în mod invariabil, o anumită cantitate de etanol. |
| --- | --- |

10.

II.   PRACTICI RECOMANDATE BAZATE PE BUNELE PRACTICI DE FABRICAȚIE (BPF)

Materiile prime și prepararea amestecului de fructe zdrobite

| 11. | Materiile prime și prepararea amestecului de fructe zdrobite trebuie să se realizeze astfel încât să se evite eliberarea de acid cianhidric, un precursor al carbamatului de etil. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Fructele sâmburoase trebuie să fie de înaltă calitate, să nu fie deteriorate mecanic, nici alterate microbiologic, întrucât fructele deteriorate și alterate pot conține mai mulți ioni cian liberi. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Este preferabil ca fructele să fie fără sâmburi. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Dacă fructele conțin sâmburi, ele trebuie zdrobite cu grijă, pentru a evita spargerea sâmburilor. Dacă este posibil, sâmburii trebuie eliminați din amestecul de fructe zdrobite. |
| --- | --- |

14.

Fermentare

| 15. | La fructele zdrobite se adaugă tulpini selecționate de drojdie pentru producerea alcoolului, conform instrucțiunilor destinate utilizatorilor. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Fructele zdrobite fermentate trebuie manipulate în condiții de igienă foarte bună, iar expunerea la lumină trebuie redusă la minimum. Amestecul fermentat de fructe zdrobite care conține sâmburi trebuie păstrat un timp cât mai scurt posibil înainte de distilare, deoarece acidul cianhidric poate fi eliberat și de sâmburii intacți dacă amestecul de fructe zdrobite este păstrat un timp îndelungat. |
| --- | --- |

16.

Echipamentul de distilare

| 17. | Echipamentul de distilare și procesul de distilare trebuie să fie corespunzătoare, pentru a se asigura că acidul cianhidric nu este transferat în distilat. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Echipamentul de distilare trebuie să includă dispozitive de clătire automată și catalizatoare din cupru. Dispozitivele de clătire automată vor menține distilatoarele curate, iar catalizatoarele din cupru vor lega acidul cianhidric înainte ca acesta să treacă în distilat. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Dispozitivele de clătire automată nu sunt necesare în cazul distilării discontinue. Echipamentul de distilare trebuie curățat prin proceduri de curățare sistematice și minuțioase. |
| --- | --- |

19.

| 20. | În anumite cazuri, când nu se utilizează catalizatoare din cupru sau alte separatoare de cianură, este necesar ca înainte de distilare, la amestecul fermentat de fructe zdrobite să se adauge agenți de cupru. Agenții de cupru au rolul de a lega acidul cianhidric. Agenții de cupru sunt vânduți în magazine specializate și trebuie utilizați cu multă atenție, conform instrucțiunilor producătorului. Aceste preparate conțin ioni de cupru (I) care leagă acidul cianhidric. Ionii de cupru (II) nu au efect și nu trebuie să fie utilizați. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Deși ionii de cupru pot inhiba formarea precursorilor carbamatului de etil în amestecul de fructe zdrobite și în distilator, ei pot promova formarea carbamatului de etil în distilat. Prin urmare, utilizarea unui condensator din oțel inoxidabil la sfârșitul distilării în locul unui condensator din cupru va limita prezența cuprului în distilat și va reduce rata formării carbamatului de etil. |
| --- | --- |

21.

Procesul de distilare

| 22. | Sâmburii aflați în amestecul fermentat de fructe zdrobite nu trebuie pompați în dispozitivul de distilare. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Distilarea trebuie efectuată astfel încât alcoolul să se evaporeze lent (de ex. utilizând abur în locul unei flăcări directe ca sursă de încălzire). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Prima fracție a distilatului, denumită „fruntea”, trebuie separată cu grijă. |
| --- | --- |

24.

| 25. | În continuare se colectează fracția mijlocie sau „mijlocul”, care trebuie păstrată la întuneric. Când conținutul de alcool atinge 50 % volum în recipientul de colectare, se trece la colectarea „cozii”, astfel încât, dacă s-a format carbamat de etil, acesta să fie separat în fracția finală. |
| --- | --- |

25.

| 26. | „Coada” rezultată în urma separării, care poate conține carbamat de etil, trebuie colectată și dacă se intenționează redistilarea, aceasta trebuie efectuată separat. Cu toate acestea, pentru reducerea concentrației de carbamat de etil, este preferabil să se elimine „coada”. |
| --- | --- |

26.

Verificări ale distilatului, redistilarea și depozitarea

Acidul cianhidric:

| 27. | Este necesară verificarea regulată a nivelurilor de acid cianhidric din distilate. Determinarea trebuie efectuată prin teste adecvate, utilizând seturi de testare rapidă a nivelurilor de acid cianhidric sau, alternativ, apelând la un laborator specializat. |
| --- | --- |

27.

| 28. | În cazul în care concentrația de acid cianhidric din distilat depășește nivelul de 1 mg/l, se recomandă, dacă este cazul, redistilarea cu catalizatori sau cu agenți de cupru (a se vedea punctele 18 și 20). |
| --- | --- |

28.

| 29. | În mod ideal, distilatele cu niveluri de acid cianhidric apropiate de 1 mg/l trebuie să fie, de asemenea, redistilate sau, dacă acest lucru nu este posibil, trebuie păstrate în sticle opace sau în cutii acoperite un timp cât mai scurt posibil și nu la temperaturi mai mari, pentru a evita formarea carbamatului de etil în timpul depozitării. |
| --- | --- |

29.

Carbamatul de etil:

| 30. | Testarea carbamatului de etil este recomandată pentru distilatele în care este posibil ca acest compus să se fi format deja (de exemplu, distilatele cu un istoric al producției necunoscut, niveluri mari de cianură, depozitare la lumină sau la temperaturi mari). Nivelul carbamatului de etil poate fi testat numai într-un laborator specializat. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Dacă distilatul are un nivel de carbamat de etil care depășește nivelul-țintă de 1 mg/l, el trebuie redistilat, dacă este cazul. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  Christoph, N., Bauer-Christoph C., Maßnahmen zur Reduzierung des Ethylcarbamatgehaltes bei der Herstellung von Steinobstbränden (I), Kleinbrennerei 1998; 11: 9-13.

(2)  Christoph, N., Bauer-Christoph C., Maßnahmen zur Reduzierung des Ethylcarbamatgehaltes bei der Herstellung von Steinobstbränden (II), Kleinbrennerei 1999; 1: 5-13.

---

Rectificări

| 9.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 6/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 6/13

---

Rectificare la Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Columbia privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 333 din 19 decembrie 2015
  )

La pagina 6:

în loc de:

„V Bruseli druhého decembra dvetisíctridsať
  ”,

se citește:

„V Bruseli druhého decembra dvetisícpätnásť
  ”.

---