# Službeni list C 13/15.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 13 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 59.15. siječnja 2016. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 13

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 59.15. siječnja 2016.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 510. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 16. i 17. Rujna 2015. |
| 2016/C 013/01 | Rezolucija Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o aktualnoj izbjegličkoj krizi | 1 |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 510. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 16. i 17. Rujna 2015. |
| 2016/C 013/02 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Iskustva na području zakonodavstva o malom poduzetništvu u SAD-u i EU-u: najbolje prakse za inovativne mjere u pogledu malih i srednjih poduzeća (samoinicijativno mišljenje) | 2 |
| 2016/C 013/03 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o obiteljskim poduzećima u Europi kao izvoru novog rasta i boljih radnih mjesta (samoinicijativno mišljenje) | 8 |
| 2016/C 013/04 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Ususret digitalnom zdravstvu – elektronički podaci za sigurno korištenje medicinskih proizvoda (samoinicijativno mišljenje) | 14 |
| 2016/C 013/05 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Državne potpore poduzećima: Jesu li učinkovite i djelotvorne? (samoinicijativno mišljenje) | 19 |
| 2016/C 013/06 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Gospodarstvo za opće dobro: održiv gospodarski model usmjeren na socijalnu koheziju (samoinicijativno mišljenje) | 26 |
| 2016/C 013/07 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Metoda Zajednice za demokratsku i socijalnu ekonomsku i monetarnu uniju (samoinicijativno mišljenje) | 33 |
| 2016/C 013/08 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Načela učinkovitih i pouzdanih sustava socijalne skrbi (samoinicijativno mišljenje) | 40 |
| 2016/C 013/09 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Priznavanje vještina i kvalifikacija stečenih neformalnim i informalnim učenjem – praktični doprinos organiziranog civilnog društva (samoinicijativno mišljenje) | 49 |
| 2016/C 013/10 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Poboljšanje uspješnosti nacionalnih dvojnih sustava obrazovanja (samoinicijativno mišljenje) | 57 |
| 2016/C 013/11 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Prijedlozi za borbu protiv korupcije u EU-u: odgovor na zabrinutost poslovnog svijeta i civilnog društva (samoinicijativno mišljenje) | 63 |
| 2016/C 013/12 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Izgledi za dugoročan, održiv i pametan razvoj europske odobalne industrije i njezini odnosi s pomorskim sektorima EU-a (samoinicijativno mišljenje) | 73 |
| 2016/C 013/13 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Kreativne i kulturne industrije – prednost Europe u svjetskom tržišnom natjecanju (samoinicijativno mišljenje) | 83 |
| 2016/C 013/14 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Programi ruralnog razvoja – prva pomoć ili prvi znakovi oporavka? (samoinicijativno mišljenje) | 89 |
| 2016/C 013/15 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Važnost poljoprivredne trgovine za budući razvoj poljoprivrede u EU-u u kontekstu globalne sigurnosti opskrbe hranom (samoinicijativno mišljenje) | 97 |
| 2016/C 013/16 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Socijalne inovacije, mreže i digitalna komunikacija (samoinicijativno mišljenje) | 104 |
| 2016/C 013/17 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Socijalni damping u sektoru europskog civilnog zrakoplovstva (samoinicijativno mišljenje) | 110 |
| 2016/C 013/18 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Internetski aktivizam i organizacije civilnog društva (samoinicijativno mišljenje) | 116 |
| 2016/C 013/19 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Reviziji Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Meksika (samoinicijativno mišljenje) | 121 |
| 2016/C 013/20 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Poljoprivreda, ruralna područja i održivi razvoj u zemljama Istočnog partnerstva (samoinicijativno mišljenje) | 128 |
| 2016/C 013/21 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora Za konvenciju Međunarodne organizacije rada protiv rodno uvjetovanoga nasilja na radnome mjestu (samoinicijativno mišljenje) | 138 |
| 2016/C 013/22 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o delegiranim aktima (dodatno mišljenje) | 145 |
| 2016/C 013/23 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Izgradnja financijskog ekosustava za socijalna poduzeća (razmatračko mišljenje) | 152 |
| 2016/C 013/24 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Učinci digitalizacije na uslužne djelatnosti i zapošljavanje u okviru industrijskih promjena (razmatračko mišljenje) | 161 |
| 2016/C 013/25 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Integrirana zrakoplovna politika EU-a (razmatračko mišljenje) | 169 |
| 2016/C 013/26 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Unutarnje tržište međunarodnog cestovnog prijevoza tereta: socijalni damping i kabotaža (razmatračko mišljenje) | 176 |
| 2016/C 013/27 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Poboljšanje funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona i Moguće promjene i prilagodbe aktualnog institucionalnog ustroja Europske unije | 183 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski gospodarski i socijalni odbor

510. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 16. i 17. Rujna 2015.

2016/C 013/01

Rezolucija Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o aktualnoj izbjegličkoj krizi

1

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

510. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 16. i 17. Rujna 2015.

2016/C 013/02

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Iskustva na području zakonodavstva o malom poduzetništvu u SAD-u i EU-u: najbolje prakse za inovativne mjere u pogledu malih i srednjih poduzeća (samoinicijativno mišljenje)

2

2016/C 013/03

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o obiteljskim poduzećima u Europi kao izvoru novog rasta i boljih radnih mjesta (samoinicijativno mišljenje)

8

2016/C 013/04

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Ususret digitalnom zdravstvu – elektronički podaci za sigurno korištenje medicinskih proizvoda (samoinicijativno mišljenje)

14

2016/C 013/05

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Državne potpore poduzećima: Jesu li učinkovite i djelotvorne? (samoinicijativno mišljenje)

19

2016/C 013/06

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Gospodarstvo za opće dobro: održiv gospodarski model usmjeren na socijalnu koheziju (samoinicijativno mišljenje)

26

2016/C 013/07

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Metoda Zajednice za demokratsku i socijalnu ekonomsku i monetarnu uniju (samoinicijativno mišljenje)

33

2016/C 013/08

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Načela učinkovitih i pouzdanih sustava socijalne skrbi (samoinicijativno mišljenje)

40

2016/C 013/09

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Priznavanje vještina i kvalifikacija stečenih neformalnim i informalnim učenjem – praktični doprinos organiziranog civilnog društva (samoinicijativno mišljenje)

49

2016/C 013/10

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Poboljšanje uspješnosti nacionalnih dvojnih sustava obrazovanja (samoinicijativno mišljenje)

57

2016/C 013/11

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Prijedlozi za borbu protiv korupcije u EU-u: odgovor na zabrinutost poslovnog svijeta i civilnog društva (samoinicijativno mišljenje)

63

2016/C 013/12

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Izgledi za dugoročan, održiv i pametan razvoj europske odobalne industrije i njezini odnosi s pomorskim sektorima EU-a (samoinicijativno mišljenje)

73

2016/C 013/13

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Kreativne i kulturne industrije – prednost Europe u svjetskom tržišnom natjecanju (samoinicijativno mišljenje)

83

2016/C 013/14

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Programi ruralnog razvoja – prva pomoć ili prvi znakovi oporavka? (samoinicijativno mišljenje)

89

2016/C 013/15

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Važnost poljoprivredne trgovine za budući razvoj poljoprivrede u EU-u u kontekstu globalne sigurnosti opskrbe hranom (samoinicijativno mišljenje)

97

2016/C 013/16

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Socijalne inovacije, mreže i digitalna komunikacija (samoinicijativno mišljenje)

104

2016/C 013/17

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Socijalni damping u sektoru europskog civilnog zrakoplovstva (samoinicijativno mišljenje)

110

2016/C 013/18

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Internetski aktivizam i organizacije civilnog društva (samoinicijativno mišljenje)

116

2016/C 013/19

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Reviziji Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Meksika (samoinicijativno mišljenje)

121

2016/C 013/20

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Poljoprivreda, ruralna područja i održivi razvoj u zemljama Istočnog partnerstva (samoinicijativno mišljenje)

128

2016/C 013/21

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora Za konvenciju Međunarodne organizacije rada protiv rodno uvjetovanoga nasilja na radnome mjestu (samoinicijativno mišljenje)

138

2016/C 013/22

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o delegiranim aktima (dodatno mišljenje)

145

2016/C 013/23

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Izgradnja financijskog ekosustava za socijalna poduzeća (razmatračko mišljenje)

152

2016/C 013/24

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Učinci digitalizacije na uslužne djelatnosti i zapošljavanje u okviru industrijskih promjena (razmatračko mišljenje)

161

2016/C 013/25

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Integrirana zrakoplovna politika EU-a (razmatračko mišljenje)

169

2016/C 013/26

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Unutarnje tržište međunarodnog cestovnog prijevoza tereta: socijalni damping i kabotaža (razmatračko mišljenje)

176

2016/C 013/27

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Poboljšanje funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona i Moguće promjene i prilagodbe aktualnog institucionalnog ustroja Europske unije

183

---

| | III.   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR |
| | 510. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 16. i 17. Rujna 2015. |
| 2016/C 013/28 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Bolja regulativa za bolje rezultate – Agenda EU-a(COM(2015) 215 završna verzija) | 192 |
| 2016/C 013/29 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira Unije za prikupljanje, upravljanje i korištenje podataka u sektoru ribarstva i podršci za znanstveno savjetovanje vezano uz zajedničku ribarstvenu politiku (preinaka) (COM(2015) 294 završna verzija – 2015/0133 (COD)) | 201 |
| 2016/C 013/30 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području (klizni program) (COM(2015) 177 završna verzija – 2015/0093 (COD)) | 203 |

III.   Pripremni akti

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

510. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 16. i 17. Rujna 2015.

2016/C 013/28

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Bolja regulativa za bolje rezultate – Agenda EU-a(COM(2015) 215 završna verzija)

(COM(2015) 215 završna verzija)

192

2016/C 013/29

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira Unije za prikupljanje, upravljanje i korištenje podataka u sektoru ribarstva i podršci za znanstveno savjetovanje vezano uz zajedničku ribarstvenu politiku (preinaka) (COM(2015) 294 završna verzija – 2015/0133 (COD))

(COM(2015) 294 završna verzija – 2015/0133 (COD))

201

2016/C 013/30

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području (klizni program) (COM(2015) 177 završna verzija – 2015/0093 (COD))

(COM(2015) 177 završna verzija – 2015/0093 (COD))

203

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski gospodarski i socijalni odbor

510. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 16. i 17. Rujna 2015.

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/1

---

Rezolucija Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o aktualnoj izbjegličkoj krizi

(2016/C 013/01)

EGSO poziva na hitne odgovorne i zajedničke europske mjere za rješavanje problema dolaska golemog broja izbjeglica

Postojeća neprihvatljiva situacija u kojoj se nalaze tražitelji azila iziskuje snažnu strategiju na razini EU-a u suradnji s državama članicama, socijalnim partnerima i drugim dionicima kako bi se bez odlaganja riješili brojni problemi s kojima se izbjeglice suočavaju.

Humanitarna kriza u tijeku s kojom se suočavaju brojne izbjeglice uvelike zabrinjava naš Odbor s obzirom na to da muškarci, žene i djeca svakodnevno riskiraju svoje živote kako bi došli do Europe. Aktualna izbjeglička kriza nezapamćenih je razmjera, a nekoliko država članica nesrazmjerno je pogođeno. Zbog tako zahtjevne situacije države članice EU-a moraju pokazati solidarnost, kako prema ljudima koji bježe od rata, progona, sukoba i siromaštva, tako i jedna prema drugoj. Osiguravanje sigurnog ulaza i dobrodošlica odgovornost su svih država članica i dio naših temeljnih europskih vrijednosti.

EGSO izražava solidarnost i duboko žaljenje zbog gubitka života i teških uvjeta s kojima se izbjeglice suočavaju na putu u sigurnost. Pozivamo organizacije civilnog društva, posebice one zastupljene u EGSO-u, da učine sve što je u njihovoj moći da pomognu u pružanju dobrodošlice izbjeglicama i njihovoj integraciji. EGSO cijeni predanost djelatnika lokalne javne uprave, nevladinih organizacija i volontera aktivnih u lokalnim inicijativama diljem EU-a koji pružaju pomoć ljudima u nevolji.

Danas Europska unija mora djelovati kao prava unija i donijeti jedinstveno zakonodavstvo o azilu, počevši s revizijom Dublinske uredbe. Vrijeme je da vlade i političari slijede primjer građana, udruga, kao i mnogih općina koji se mnogo snažnije i brže mobiliziraju nego naše vlade i institucije EU-a. EGSO izražava žaljenje zbog činjenice da Vijeće još nije uspjelo donijeti potrebne odluke u kontekstu humanitarne krize koju je prijeko potrebno riješiti. Stoga EGSO poziva Europsko vijeće da održi izvanredan sastanak na vrhu prije kraja mjeseca kako bi se postigao dogovor o konkretnim mjerama i potezima, uključujući pravedan sustav kvota.

EGSO je vrlo zabrinut zbog aktualnog narušavanja Schengenskog sporazuma i slobodnog kretanja jer je posrijedi jedno od temeljnih postignuća na korist građana EU-a.

Od ključne je važnosti osmisliti hitne mjere i za rješavanje glavnih uzroka priljeva izbjeglica. EU treba sa zemljama podrijetla i tranzita raditi na tim pitanjima te EGSO pozdravlja pristup utemeljen na ljudskim pravima koji Komisija predviđa za tu suradnju. Naposljetku, EGSO naglašava nužnost uključivanja civilnog društva u dijalog s trećim zemljama.

---

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

510. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 16. i 17. Rujna 2015.

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/2

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Iskustva na području zakonodavstva o malom poduzetništvu u SAD-u i EU-u: „najbolje prakse” za inovativne mjere u pogledu malih i srednjih poduzeća

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/02)

| Izvjestitelj: | Ullrich SCHRÖDER |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Ullrich SCHRÖDER

Dana 10. srpnja 2014., sukladno pravilu 29. stavku 2. Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je sastaviti mišljenje o temi:

Iskustva na području zakonodavstva o malom poduzetništvu u SAD-u i EU-u: „najbolje prakse” za inovativne mjere u pogledu malih i srednjih poduzeća (samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 14. srpnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna), s 207 glasova za i 6 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

U EU-u postoji oko 21 milijun malih i srednjih poduzeća (MSP), koja zapošljavaju gotovo 90 milijuna ljudi i stvaraju više od 3 600 bilijuna eura dodane vrijednosti. Drugim riječima, mala i srednja poduzeća predstavljaju 99 % svih poduzeća te zapošljavaju dvije trećine svih zaposlenih osoba i proizvode 58 % dodane vrijednosti. Stoga je potreban snažan „Akt o malom poduzetništvu”.

EGSO želi dati sljedeće preporuke u vezi s nekim važnim poglavljima revizije „Akta o malom poduzetništvu” (Small Business Act, SBA) u EU-u na temelju iskustava Agencije za malo poduzetništvo (Small Business Administration, SBA) u SAD-u (koja ima istu kraticu, ali se koristi potpuno drugačijim pristupom).

1.1.   
  Nužna je revizija SBA-a

Europska je komisija navela da namjerava objaviti reviziju u prvoj polovini 2015. godine, no sada je to odgodila. Budući da postoje važna područja na kojima je moguće uvesti poboljšanja (vidjeti dalje u tekstu), zajednica MSP-ova očekuje reviziju nakon savjetovanja. Imajući u vidu ključnu važnost MSP-ova, ta bi se revizija trebala objaviti što prije.

1.2.   
  Pravni položaj i provedba

„Akt o malom poduzetništvu” potrebno je unaprijediti kako bi postao više obvezujući i imao ambiciozniji pristup. EGSO je to zahtijevao i 2008. i 2011. godine, no Europska komisija to nije učinila.

Trebalo bi po potrebi iznijeti više pravnih mehanizama, primjerice na polju javne nabave, načela „počnimo od malih”, procjene učinka i testa za MSP-ove. To bi se trebalo primijeniti i na razini EU-a i na razini država članica te će iziskivati veću ulogu Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata. Načela „počnimo od malih” i „samo jednom” potrebno je uključiti u međuinstitucijski sporazum o boljoj regulativi institucija EU-a.

1.3.   
  Politički položaj

SBA je u slabijem političkom položaju u EU-u nego u SAD-u. U cilju jačanja njegova položaja u EU-u, EGSO predlaže sljedeće:

| — | organiziranje posebnog godišnjeg vijeća za konkurentnost za MSP-ove i SBA na razini EU-a, kao što je EGSO već preporučio u mišljenju iz 2011. godine (1), |
| --- | --- |

—

organiziranje posebnog godišnjeg vijeća za konkurentnost za MSP-ove i SBA na razini EU-a, kao što je EGSO već preporučio u mišljenju iz 2011. godine (1),

| — | Skupina na visokoj razini za konkurentnost i rast Vijeća trebala bi razmotriti napredak u pogledu nacionalnih mjera za provođenje prioriteta SBA-a te razmisliti o dodatnim mjerama na razini EU-a. Rezultate tog postupka trebalo bi proslijediti godišnjem vijeću za konkurentnost za MSP-ove i SBa, |
| --- | --- |

—

Skupina na visokoj razini za konkurentnost i rast Vijeća trebala bi razmotriti napredak u pogledu nacionalnih mjera za provođenje prioriteta SBA-a te razmisliti o dodatnim mjerama na razini EU-a. Rezultate tog postupka trebalo bi proslijediti godišnjem vijeću za konkurentnost za MSP-ove i SBa,

| — | unapređenje europske mreže izaslanika MSP-ova podizanjem razine sudionika na pomoćnike ministra u ministarstvima gospodarstva. Time bi se osigurala jača i bolja koordinacija između EU-a i država članica. |
| --- | --- |

—

unapređenje europske mreže izaslanika MSP-ova podizanjem razine sudionika na pomoćnike ministra u ministarstvima gospodarstva. Time bi se osigurala jača i bolja koordinacija između EU-a i država članica.

1.4.   
  Upravljanje i učinkovitost

| 1.4.1. | Mora se uvesti godišnje izvješće EU-a o provedbi SBA-a koje će uključivati i činjenično izvješće o načinu na koji Komisija upravlja njime te o funkcioniranju pojedinačnih programa. |
| --- | --- |

1.4.1.

Mora se uvesti godišnje izvješće EU-a o provedbi SBA-a koje će uključivati i činjenično izvješće o načinu na koji Komisija upravlja njime te o funkcioniranju pojedinačnih programa.

| 1.4.2. | Potrebno je potaknuti Europski revizorski sud da objavljuje redovna izvješća o funkcioniranju relevantnih programa i mjera za MSP-ove, kao što to čini vanjski Vladin ured za reviziju u SAD-u u pogledu SBA-a u SAD-u. Nezavisni ured unutar Komisije trebao bi se baviti unutarnjim upravljanjem po uzoru na „Ured glavnog inspektora” u sklopu Agencije za malo poduzetništvo u SAD-u. |
| --- | --- |

1.4.2.

Potrebno je potaknuti Europski revizorski sud da objavljuje redovna izvješća o funkcioniranju relevantnih programa i mjera za MSP-ove, kao što to čini vanjski Vladin ured za reviziju u SAD-u u pogledu SBA-a u SAD-u. Nezavisni ured unutar Komisije trebao bi se baviti unutarnjim upravljanjem po uzoru na „Ured glavnog inspektora” u sklopu Agencije za malo poduzetništvo u SAD-u.

| 1.4.3. | SBA neće biti uspješan ako se ne uspostavi upravljačko partnerstvo koje uključuje više dionika (socijalne partnere te javne i privatne dionike). Stoga je potrebno uspostaviti savjetodavnu skupinu za SBA (vidjeti točku 4.3.4.), koja je trebala biti osnovana 2011. godine, ali nije bila, te je potrebno savjetovati se s njom u fazi koja prethodi donošenju odluka. |
| --- | --- |

1.4.3.

SBA neće biti uspješan ako se ne uspostavi upravljačko partnerstvo koje uključuje više dionika (socijalne partnere te javne i privatne dionike). Stoga je potrebno uspostaviti savjetodavnu skupinu za SBA (vidjeti točku 4.3.4.), koja je trebala biti osnovana 2011. godine, ali nije bila, te je potrebno savjetovati se s njom u fazi koja prethodi donošenju odluka.

| 1.4.4. | Sustav nacionalnih i lokalnih planova za provedbu SBA-a (vidjeti točku 4.3.3.) mora se unaprijediti i dopuniti sustavnim korištenjem pokazatelja. |
| --- | --- |

1.4.4.

Sustav nacionalnih i lokalnih planova za provedbu SBA-a (vidjeti točku 4.3.3.) mora se unaprijediti i dopuniti sustavnim korištenjem pokazatelja.

Korištenje ciljeva

Preporučuje se pojačano korištenje okvirnih ciljeva kako bi se povećala uključenost malih i srednjih poduzeća u javnu nabavu te obvezujućih ciljeva u pogledu programa za istraživanje i razvoj (na razini EU-a i na nacionalnoj razini). Korištenjem mehanizma ciljeva te bi se razine u narednim godinama trebale povećati.

Godišnja konferencija dionika malog poduzetništva

SAD i EU bogati su znanjima i iskustvima u pogledu politika i programa koji se tiču MSP-ova, ali ne organiziraju se strukturirane i redovite rasprave u koje bi bili uključeni dionici. Godišnja konferencija o toj temi na kojoj bi se prikazivali najbolji primjeri mogla bi stoga biti korisna, a mogla bi se održavati naizmjenično u SAD-u i EU-u. U nju bi trebali biti uključeni relevantni dionici s obiju strana Atlantika: političari i uprave, mreža izaslanika MSP-ova te organizacije malog poduzetništva. Zbog ograničenosti njihovih financijskih sredstava, organizacijama malog poduzetništva trebalo bi nadoknaditi troškove sudjelovanja. Uz opće rasprave svake bi se godine mogla razraditi posebna tema: financije, inovacije, trgovina (uključujući TTIP), žene u poduzetništvu i drugo.

2.   Uvod i svrha ovog mišljenja

| 2.1. | Svrha: usporediti opće pristupe i mjere za MSP-ove u pogledu zakonodavstva o malom poduzetništvu: Agencije za malo poduzetništvo u SAD-u i „Akta o malom poduzetništvu” EU-a. |
| --- | --- |

2.1.

Svrha: usporediti opće pristupe i mjere za MSP-ove u pogledu zakonodavstva o malom poduzetništvu: Agencije za malo poduzetništvo u SAD-u i „Akta o malom poduzetništvu” EU-a.

Politička i poslovna klima u SAD-u i Europskoj uniji vrlo su različite i u obje regije, uz mjere SBA-a, postoji mnogo mjera za MSP-ove na nacionalnoj i lokalnoj razini (2).

| 2.2. | U zaključcima Mišljenja (vidjeti točku 1.) stoga se ne uspoređuju specifični programi dvaju SBA-a, već se usredotočuje na moguća poboljšanja u pogledu pravnog i političkog položaja, upravljanja i korištenja ciljeva u okviru EU-ova „Akta o malom poduzetništvu”. |
| --- | --- |

2.2.

U zaključcima Mišljenja (vidjeti točku 1.) stoga se ne uspoređuju specifični programi dvaju SBA-a, već se usredotočuje na moguća poboljšanja u pogledu pravnog i političkog položaja, upravljanja i korištenja ciljeva u okviru EU-ova „Akta o malom poduzetništvu”.

3.   Agencija za malo poduzetništvo u SAD-u

| 3.1. | Agencija za malo poduzetništvo u SAD-u nezavisna je vladina agencija koja na saveznoj razini pruža potporu malim poduzetnicima. Osnovao ju je predsjednik Eisenhower 1953. godine nakon usvajanja Zakona o malom poduzetništvu. Njezina je misija savjetovati mala poduzeća, pomagati im i štiti njihove interese. Njezin je proračun za 2013. godinu iznosio približno 1 milijardu USD (ne uključujući proračun za aktivnosti koje nisu vezane uz poduzeća). Neke su mjere pravno obvezujuće. SBA ima urede u svakoj saveznoj državi SAD-a i 1000 lokalnih centara. Predsjednik Obama podigao je status glavnog direktora SBA-a uključivši ga u svoj ured. |
| --- | --- |

3.1.

Agencija za malo poduzetništvo u SAD-u nezavisna je vladina agencija koja na saveznoj razini pruža potporu malim poduzetnicima. Osnovao ju je predsjednik Eisenhower 1953. godine nakon usvajanja Zakona o malom poduzetništvu. Njezina je misija savjetovati mala poduzeća, pomagati im i štiti njihove interese. Njezin je proračun za 2013. godinu iznosio približno 1 milijardu USD (ne uključujući proračun za aktivnosti koje nisu vezane uz poduzeća). Neke su mjere pravno obvezujuće. SBA ima urede u svakoj saveznoj državi SAD-a i 1000 lokalnih centara. Predsjednik Obama podigao je status glavnog direktora SBA-a uključivši ga u svoj ured.

| 3.2. | SBA se služi složenom definicijom malog poduzeća – to je poduzeće koje je u osnovi u samostalnom vlasništvu, kojim se upravlja i koje je organizirano radi profita. Ovisno o industriji, proizvodu ili usluzi, standard veličine temelji se na broju zaposlenika ili obujmu prodaje. Uzimajući u obzir broja zaposlenika, najveća poduzeća imaju između otprilike 100 i 1 500 zaposlenika. |
| --- | --- |

3.2.

SBA se služi složenom definicijom malog poduzeća – to je poduzeće koje je u osnovi u samostalnom vlasništvu, kojim se upravlja i koje je organizirano radi profita. Ovisno o industriji, proizvodu ili usluzi, standard veličine temelji se na broju zaposlenika ili obujmu prodaje. Uzimajući u obzir broja zaposlenika, najveća poduzeća imaju između otprilike 100 i 1 500 zaposlenika.

| 3.3. | Pregled aktivnosti i programa američke SBA-a (3) |
| --- | --- |

3.3.

Pregled aktivnosti i programa američke SBA-a (3)

| 3.3.1. | Financije: krediti i poduzetnički kapital |
| --- | --- |

3.3.1.

Financije: krediti i poduzetnički kapital

| 3.3.1.1. | SBA daje jamstva za mala poduzeća koja ne mogu na drugim mjestima dobiti kredit. Te kredite obično daju partneri SBA-a (banke i druge financijske ustanove), a jamstvo osigurava SBA. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

SBA daje jamstva za mala poduzeća koja ne mogu na drugim mjestima dobiti kredit. Te kredite obično daju partneri SBA-a (banke i druge financijske ustanove), a jamstvo osigurava SBA.

Program mikrokreditiranja usmjeren je na nova poduzeća i poduzeća u početnim fazama poslovanja na tržištima sa slabom ponudom. Hitne kredite nastoji se odobriti u roku od 36 sati. Programom kreditiranja u slučaju katastrofe u roku od 45 dana osiguravaju se krediti malim poduzećima pogođenim općim katastrofama.

| 3.3.1.2. | Trgovačka društva za ulaganja u mala poduzeća (Small Business Investment Company, SBIC) malim poduzetnicima olakšavaju pristup rizičnom kapitalu. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Trgovačka društva za ulaganja u mala poduzeća (Small Business Investment Company, SBIC) malim poduzetnicima olakšavaju pristup rizičnom kapitalu.

| 3.3.2. | Programi za sklapanje ugovora s malim poduzećima |
| --- | --- |

3.3.2.

Programi za sklapanje ugovora s malim poduzećima

| 3.3.2.1. | Nekoliko programa za ugovaranje poslova omogućuje malim poduzećima (koja su u vlasništvu osoba iz ugroženih skupina ili se nalaze u nedovoljno iskorištenim područjima) da se za važne vladine ugovore natječu samo sa sličnim tvrtkama. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Nekoliko programa za ugovaranje poslova omogućuje malim poduzećima (koja su u vlasništvu osoba iz ugroženih skupina ili se nalaze u nedovoljno iskorištenim područjima) da se za važne vladine ugovore natječu samo sa sličnim tvrtkama.

Vladi su postavljeni opći godišnji ciljevi za sklapanje javnih ugovora s malim poduzećima na saveznoj razini, a za pojedina ministarstva i agencije postoje diferencirani podciljevi. Trenutno je opći cilj najmanje 23 % ukupne vrijednosti glavnih ugovora na saveznoj razini. Taj je cilj u EU-u viši i iznosi 29 %, no u njega su uključeni i ugovori s regionalnim i lokalnim vlastima. U SAD-u će se u budućnosti možda postaviti viši cilj.

| 3.3.3. | Programi za istraživanje i razvoj: strategija za povećanje sudjelovanja MSP-ova postavljanjem viših ciljeva |
| --- | --- |

3.3.3.

Programi za istraživanje i razvoj: strategija za povećanje sudjelovanja MSP-ova postavljanjem viših ciljeva

| 3.3.3.1. | Programom za istraživanje i inovacije u malim poduzećima (Small Business Innovation Research, SBIR) povećava se sudjelovanje malih visokotehnoloških tvrtki u istraživanju i razvoju na saveznoj razini u okviru saveznih ministarstava koja imaju proračun za istraživanje i razvoj od najmanje 100 milijuna USD. Dio njihova proračuna za istraživanje i razvoj mora se iskoristiti za uključivanje malih poduzeća. Taj je udio prvotno iznosio 0,2 % 1983. godine i stalno je rastao do 2,7 % 2013. godine (novi je cilj 3,2 % za 2017.). |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Programom za istraživanje i inovacije u malim poduzećima (Small Business Innovation Research, SBIR) povećava se sudjelovanje malih visokotehnoloških tvrtki u istraživanju i razvoju na saveznoj razini u okviru saveznih ministarstava koja imaju proračun za istraživanje i razvoj od najmanje 100 milijuna USD. Dio njihova proračuna za istraživanje i razvoj mora se iskoristiti za uključivanje malih poduzeća. Taj je udio prvotno iznosio 0,2 % 1983. godine i stalno je rastao do 2,7 % 2013. godine (novi je cilj 3,2 % za 2017.).

| 3.3.3.2. | Programom za prijenos tehnologije uz pomoć malih poduzeća (Small Business Technology Transfer, STTR) osiguravaju se sredstva za istraživanje na saveznoj razini kojim se zajednički bave mala poduzeća i neprofitne istraživačke organizacije: 0,35 % 2013. godine, što je poraslo na 0,45 % 2016. godine. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

Programom za prijenos tehnologije uz pomoć malih poduzeća (Small Business Technology Transfer, STTR) osiguravaju se sredstva za istraživanje na saveznoj razini kojim se zajednički bave mala poduzeća i neprofitne istraživačke organizacije: 0,35 % 2013. godine, što je poraslo na 0,45 % 2016. godine.

| 3.3.4. | Programi za razvoj poduzetništva |
| --- | --- |

3.3.4.

Programi za razvoj poduzetništva

Tim se programima pruža osposobljavanje za mala poduzeća u 1000 centara. SCORE okuplja 50 nezavisnih neprofitnih organizacija s 13 000 volontera.

| 3.3.5. | Ured za međunarodnu trgovinu |
| --- | --- |

3.3.5.

Ured za međunarodnu trgovinu

Taj ured pruža potporu pri izvozu, a njegove aktivnosti uključuju hitne kredite (u roku od 36 sati) i potpore za sudjelovanje na sajmovima u inozemstvu, dokumentaciju i audiovizualni materijal.

| 3.3.6. | Posebni uredi |
| --- | --- |

3.3.6.

Posebni uredi

Ured glavnog inspektora: misija mu je unaprijediti upravljanje i učinkovitost SBA-a, boriti se protiv prijevara u programima te revidirati postojeće ili razmatrati predloženo zakonodavstvo. To je samostalan ured u okviru SBA-a, a vodi ga glavni inspektor.

Ured za zastupanje: služi za nezavisno izražavanje stavova malih poduzetnika u sklopu savezne vlade. Misija mu je potaknuti politike koje podupiru mala poduzeća sudjelovanjem u regulatornim postupcima saveznih agencija i istraživanjem utjecaja saveznih propisa.

4.   Razvoj u Europskoj uniji – od Povelje o malom poduzetništvu do Akta o malom poduzetništvu
   (4)

4.1.   
  Europska povelja o malom poduzetništvu (2000.)

Tu su povelju usvojili čelnici EU-a 2000. godine. Ona je izražavala predanost država članica unapređenju poslovne klime za mala poduzeća u državama članicama i na razini EU-a, ali nije imala nikakvu pravnu snagu. Povelja je bila namijenjena posebno malim poduzećima s manje od 50 zaposlenika.

4.2.   
  „Akt o malom poduzetništvu Europske unije” (SBA-EU) (2008.)

| 4.2.1. | Komisija je proučila pristup SBA-a u SAD-u i objavila komunikaciju „Počnimo od malih, Akt o malom poduzetništvu u Europi” 2008. godine (5). usmjerenu na širu ciljnu skupinu (MSP-ovi s manje od 250 zaposlenika). |
| --- | --- |

4.2.1.

Komisija je proučila pristup SBA-a u SAD-u i objavila komunikaciju „Počnimo od malih, Akt o malom poduzetništvu u Europi” 2008. godine (5). usmjerenu na širu ciljnu skupinu (MSP-ovi s manje od 250 zaposlenika).

Iznesen je samo ograničen broj novih zakonskih prijedloga.

Najveći dio SBA-a odnosi se na novi politički okvir kojim se objedinjuju postojeće politike za poduzetništvo i koji se nadovezuje na Povelju o malom poduzetništvu.

| 4.2.2. | Uvedeno je deset načela za izradu i provedbu politika za MSP-ove na razini EU-a i na nacionalnoj razini koja se odnose na poslovno okruženje, poduzetništvo, načelo „počnimo od malih”, javnu nabavu, kraće rokove isplate, unaprijeđeno jedinstveno tržište, vještine i inovacije. |
| --- | --- |

4.2.2.

Uvedeno je deset načela za izradu i provedbu politika za MSP-ove na razini EU-a i na nacionalnoj razini koja se odnose na poslovno okruženje, poduzetništvo, načelo „počnimo od malih”, javnu nabavu, kraće rokove isplate, unaprijeđeno jedinstveno tržište, vještine i inovacije.

| 4.2.3. | EGSO je 2008. godine predložio ambiciozniji SBA (6). U tom se mišljenju poziva na američki SBA. |
| --- | --- |

4.2.3.

EGSO je 2008. godine predložio ambiciozniji SBA (6). U tom se mišljenju poziva na američki SBA.

| 4.2.4. | Glavne preporuke Odbora bile su:






  — | obvezujući pravni instrument koji uređuje primjenu načela „počnimo od malih”, |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

Glavne preporuke Odbora bile su:

—

obvezujući pravni instrument koji uređuje primjenu načela „počnimo od malih”,

| — | uspostava odbora za SBA koji bi uključivao države članice i europske predstavničke poslovne udruge, |
| --- | --- |

—

uspostava odbora za SBA koji bi uključivao države članice i europske predstavničke poslovne udruge,

| — | imenovanje nacionalnog izaslanika MSP-ova u svakoj državi članici. |
| --- | --- |

—

imenovanje nacionalnog izaslanika MSP-ova u svakoj državi članici.

Nažalost, Europska komisija nije provela prve dvije preporuke.

4.3.   
  Revizija Akta o malom poduzetništvu EU-a (2011.)

| 4.3.1. | Komisija je 2011. objavila komunikaciju „Revizija SBA-a u Europi” (7). Komisija je zaključila da je ostvaren određeni napredak, ali da je potrebno učiniti još više. |
| --- | --- |

4.3.1.

Komisija je 2011. objavila komunikaciju „Revizija SBA-a u Europi” (7). Komisija je zaključila da je ostvaren određeni napredak, ali da je potrebno učiniti još više.

| 4.3.2. | Komisija je manje pozitivna u pogledu razvoja stanja u državama članicama na sljedećim područjima:






  — | smanjenje administrativnog opterećenja i provedba nacionalnih testova za MSP-ove, |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

Komisija je manje pozitivna u pogledu razvoja stanja u državama članicama na sljedećim područjima:

—

smanjenje administrativnog opterećenja i provedba nacionalnih testova za MSP-ove,

| — | promicanje Europskog kodeksa najboljih praksi, |
| --- | --- |

—

promicanje Europskog kodeksa najboljih praksi,

| — | pojednostavljenje stečajnog postupka. |
| --- | --- |

—

pojednostavljenje stečajnog postupka.

| 4.3.3. | U okviru revizije SBA-a predložene su mjere kojima se odgovara na gospodarsku krizu na sljedećim poljima: propisi, financiranje, pristup tržištu, poduzetništvo, otvaranje radnih mjesta i uključiv rast (uključujući žene u poduzetništvu i inicijativu za socijalno poduzetništvo). |
| --- | --- |

4.3.3.

U okviru revizije SBA-a predložene su mjere kojima se odgovara na gospodarsku krizu na sljedećim poljima: propisi, financiranje, pristup tržištu, poduzetništvo, otvaranje radnih mjesta i uključiv rast (uključujući žene u poduzetništvu i inicijativu za socijalno poduzetništvo).

| 4.3.4. | Strateška poboljšanja uključuju jačanje upravljanja:






  — | Komisija će i dalje izdavati opća godišnja izvješća o pojedinim državama članicama u skladu sa strategijom Europa 2020.; napredak u pogledu SBA-a dio je izvješća. |
| --- | --- | --- |

4.3.4.

Strateška poboljšanja uključuju jačanje upravljanja:

—

Komisija će i dalje izdavati opća godišnja izvješća o pojedinim državama članicama u skladu sa strategijom Europa 2020.; napredak u pogledu SBA-a dio je izvješća.

| — | Potrebno je uspostaviti savjetodavnu skupinu za SBA (vidjeti točku 4.3.4.), koja je trebala biti osnovana 2011. godine, ali nije bila, te je potrebno savjetovati se s njom u fazi koja prethodi donošenju odluka. |
| --- | --- |

—

Potrebno je uspostaviti savjetodavnu skupinu za SBA (vidjeti točku 4.3.4.), koja je trebala biti osnovana 2011. godine, ali nije bila, te je potrebno savjetovati se s njom u fazi koja prethodi donošenju odluka.

| — | Uvedena je mreža izaslanika MSP-ova koja se sastoji od izaslanika MSP-ova Komisije i nacionalnih izaslanika. Time bi se trebala uspostaviti izravna veza između Komisije, nacionalnih uprava i nacionalnih poslovnih organizacija. |
| --- | --- |

—

Uvedena je mreža izaslanika MSP-ova koja se sastoji od izaslanika MSP-ova Komisije i nacionalnih izaslanika. Time bi se trebala uspostaviti izravna veza između Komisije, nacionalnih uprava i nacionalnih poslovnih organizacija.

| — | Izrada nacionalnih planova za provedbu SBA-a, uz podršku jakog nadzornog mehanizma i u suradnji s državama članicama i poslovnim organizacijama. (No, EGSO izražava žaljenje zbog toga što se to ne provodi na učinkovit način.) |
| --- | --- |

—

Izrada nacionalnih planova za provedbu SBA-a, uz podršku jakog nadzornog mehanizma i u suradnji s državama članicama i poslovnim organizacijama. (No, EGSO izražava žaljenje zbog toga što se to ne provodi na učinkovit način.)

| 4.3.5. | EGSO je 2011. godine uvidio da je MSP-ovima potrebno posvetiti veću pozornost (8). |
| --- | --- |

4.3.5.

EGSO je 2011. godine uvidio da je MSP-ovima potrebno posvetiti veću pozornost (8).

Glavni zaključci Odbora uključivali su sljedeće:

| — | Odbor smatra da SBA treba postati više obvezujući, |
| --- | --- |

—

Odbor smatra da SBA treba postati više obvezujući,

| — | akt o malom poduzetništvu neće biti uspješan ako se ne uspostavi upravljačko partnerstvo više dionika (sa socijalnim partnerima te javnim i privatnim dionicima), |
| --- | --- |

—

akt o malom poduzetništvu neće biti uspješan ako se ne uspostavi upravljačko partnerstvo više dionika (sa socijalnim partnerima te javnim i privatnim dionicima),

| — | zanemarena je bitna uloga posredničkih organizacija iz javnog i privatnog sektora koje nude prilagođene usluge, |
| --- | --- |

—

zanemarena je bitna uloga posredničkih organizacija iz javnog i privatnog sektora koje nude prilagođene usluge,

| — | EGSO poziva Vijeće da osnuje posebno godišnje vijeće za konkurentnost za MSP-ove, mikropoduzeća i SBA. |
| --- | --- |

—

EGSO poziva Vijeće da osnuje posebno godišnje vijeće za konkurentnost za MSP-ove, mikropoduzeća i SBA.

EGSO izražava žaljenje zbog toga što Europska komisija nije provela te preporuke.

4.4.   
  Javno savjetovanje o SBA-u (2014.)

| 4.4.1. | U rujnu 2014. Komisija je pokrenula savjetovanje o tome kako revidirati SBA pod nazivom „Snažna europska politika za potporu malim i srednjim poduzećima i poduzetnicima 2015. – 2020.” |
| --- | --- |

4.4.1.

U rujnu 2014. Komisija je pokrenula savjetovanje o tome kako revidirati SBA pod nazivom „Snažna europska politika za potporu malim i srednjim poduzećima i poduzetnicima 2015. – 2020.”

| 4.4.2. | Komisija je zaključila da SBA nije u potpunosti proveden u mnogim državama članicama. |
| --- | --- |

4.4.2.

Komisija je zaključila da SBA nije u potpunosti proveden u mnogim državama članicama.

Predložena su sljedeća prioritetna područja:

| — | smanjenje administrativnih opterećenja, |
| --- | --- |

—

smanjenje administrativnih opterećenja,

| — | pristup financijskim sredstvima i tržištima, |
| --- | --- |

—

pristup financijskim sredstvima i tržištima,

| — | poduzetnički i inovativni potencijal, |
| --- | --- |

—

poduzetnički i inovativni potencijal,

| — | jačanje razvoja vještina (novo). |
| --- | --- |

—

jačanje razvoja vještina (novo).

| 4.4.3. | Komisija je objavila izvješće o rezultatima u travnju 2015. godine. Iznošenje prijedloga za revidirani SBA prvobitno je planirano za prvu polovinu 2015. godine, no sada je odgođeno do 2016. godine. Europske poslovne organizacije izrazile su svoje nezadovoljstvo tim odgađanjem te pozvale na djelovanje tijekom 2015. godine. |
| --- | --- |

4.4.3.

Komisija je objavila izvješće o rezultatima u travnju 2015. godine. Iznošenje prijedloga za revidirani SBA prvobitno je planirano za prvu polovinu 2015. godine, no sada je odgođeno do 2016. godine. Europske poslovne organizacije izrazile su svoje nezadovoljstvo tim odgađanjem te pozvale na djelovanje tijekom 2015. godine.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospoda rskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  SL C 376, 22.12.2011., str. 51.

1

(2)  Detaljnija usporedba mjera za MSP-ove bila bi prekompleksna za ovo mišljenje.

2

(3)  Ovo je opći prikaz zanimljivih aktivnosti. Za više informacija vidjeti internetske stranice www.sba.gov ili izvješće Kongresa SAD-a iz 2013. godine „Agencija za malo poduzetništvo, osnovni priručnik za programe” na internetskim stranicama www.crs.gov. Pregled programa SBA-a daje i Vladin ured za reviziju u izvješću GAO-12-819 „Pomoć za poduzetnike” na www.gao.gov.

3

(4)  Slijedi sažetak razvoja na području SBA-a. Za detaljniji pregled, vidjeti informativni dokument dostupan na internetskim stranicama EGSO-a.

4

(5)  COM(2008) 394 završna verzija.

5

(6)  SL C 182, 4.8.2009., str. 30.

6

(7)  COM(2011) 78 završna verzija.

7

(8)  SL C 376, 22.12.2011., str. 51.

8

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/8

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o obiteljskim poduzećima u Europi kao izvoru novog rasta i boljih radnih mjesta

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/03)

| Izvjestitelj: | Jan KLIMEK |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Jan KLIMEK

Dana 22. siječnja 2015., sukladno pravilu 29. stavku 2. Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje o

obiteljskim poduzećima u Europi kao izvoru novog rasta i boljih radnih mjesta

(samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 14. srpnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 17. rujna), sa 110 glasova za i 3 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Obiteljska poduzeća predstavljaju okosnicu mnogih gospodarstava u svijetu i bilježe izrazito dinamičan razvoj. Ona su izvor gospodarskog rasta i zapošljavanja, a puno pažnje posvećuju regionalnim i lokalnim okolnostima. Različiti su razlozi pokretanja obiteljskih poduzeća, ali im je svima zajedničko prirodno stvoren sustav vrijednosti, spremnost na potpunu angažiranost i odricanje te osjećaj odgovornosti prema onima koji su ih stvorili i onima koji će ih preuzeti. Obiteljska poduzeća lakše podnose teška razdoblja recesije i stagnacije, a jedan je od glavnih razloga njihove otpornosti osjećaj osobne odgovornosti za imidž poduzeća. |
| --- | --- |

1.1.

Obiteljska poduzeća predstavljaju okosnicu mnogih gospodarstava u svijetu i bilježe izrazito dinamičan razvoj. Ona su izvor gospodarskog rasta i zapošljavanja, a puno pažnje posvećuju regionalnim i lokalnim okolnostima. Različiti su razlozi pokretanja obiteljskih poduzeća, ali im je svima zajedničko prirodno stvoren sustav vrijednosti, spremnost na potpunu angažiranost i odricanje te osjećaj odgovornosti prema onima koji su ih stvorili i onima koji će ih preuzeti. Obiteljska poduzeća lakše podnose teška razdoblja recesije i stagnacije, a jedan je od glavnih razloga njihove otpornosti osjećaj osobne odgovornosti za imidž poduzeća.

| 1.2. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) ukazuje na jedinstvenu vrijednost obiteljskih poduzeća te poziva Europsku komisiju da u državama članicama EU-a provede aktivnu strategiju za poticanje dobrih praksi u vezi s obiteljskim poduzećima, u skladu s načelom Akta o malom poduzetništvu da „EU i države članice trebaju stvoriti okružje u kojemu se poduzetnici i obiteljska poduzeća mogu razvijati i u kojemu se poduzetništvo nagrađuje” (1). |
| --- | --- |

1.2.

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) ukazuje na jedinstvenu vrijednost obiteljskih poduzeća te poziva Europsku komisiju da u državama članicama EU-a provede aktivnu strategiju za poticanje dobrih praksi u vezi s obiteljskim poduzećima, u skladu s načelom Akta o malom poduzetništvu da „EU i države članice trebaju stvoriti okružje u kojemu se poduzetnici i obiteljska poduzeća mogu razvijati i u kojemu se poduzetništvo nagrađuje” (1).

| 1.3. | U kasnijoj bi se fazi mogli razraditi pravni okvir i propisi za obiteljska poduzeća. U njima treba iznijeti definiciju obiteljskog poduzeća te odrediti područja zajedničkog rada Komisije te pravnih, gospodarskih i političkih institucija nadležnih za te mjere. |
| --- | --- |

1.3.

U kasnijoj bi se fazi mogli razraditi pravni okvir i propisi za obiteljska poduzeća. U njima treba iznijeti definiciju obiteljskog poduzeća te odrediti područja zajedničkog rada Komisije te pravnih, gospodarskih i političkih institucija nadležnih za te mjere.

| 1.4. | Kada je riječ o konkretnim mjerama, EGSO traži:






  — | uvođenje kategorije obiteljskih poduzeća u statistiku Eurostata te učinkovito prikupljanje podataka o obiteljskim poduzećima od strane nacionalnih statističkih ureda, |
| --- | --- | --- |

1.4.

Kada je riječ o konkretnim mjerama, EGSO traži:

—

uvođenje kategorije obiteljskih poduzeća u statistiku Eurostata te učinkovito prikupljanje podataka o obiteljskim poduzećima od strane nacionalnih statističkih ureda,

| — | poboljšanje pravnih propisa u području međugeneracijskog prijenosa obiteljskih poduzeća, posebice u pogledu poreza, kako bi se smanjilo izlaganje tih poduzeća problemima financijske likvidnosti, |
| --- | --- |

—

poboljšanje pravnih propisa u području međugeneracijskog prijenosa obiteljskih poduzeća, posebice u pogledu poreza, kako bi se smanjilo izlaganje tih poduzeća problemima financijske likvidnosti,

| — | poticanje klime obiteljskog poduzetništva, usmjerene na dugoročno zapošljavanje, |
| --- | --- |

—

poticanje klime obiteljskog poduzetništva, usmjerene na dugoročno zapošljavanje,

| — | poticanje inovativnosti među obiteljskim poduzećima, između ostalog uz pomoć inovativnih javnih nabava, |
| --- | --- |

—

poticanje inovativnosti među obiteljskim poduzećima, između ostalog uz pomoć inovativnih javnih nabava,

| — | proširenje edukativne ponude te promicanje istraživačkih aktivnosti u području obiteljskog poduzetništva, |
| --- | --- |

—

proširenje edukativne ponude te promicanje istraživačkih aktivnosti u području obiteljskog poduzetništva,

| — | poticanje obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava te obnavljanje zadružnog poduzetništva, napose zadruga u koje se udružuju obiteljski subjekti, |
| --- | --- |

—

poticanje obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava te obnavljanje zadružnog poduzetništva, napose zadruga u koje se udružuju obiteljski subjekti,

| — | uvođenje poreznog izuzeća za reinvestiranu dobit te dokapitalizaciju obiteljskih poduzeća bez prijenosa prava glasa, |
| --- | --- |

—

uvođenje poreznog izuzeća za reinvestiranu dobit te dokapitalizaciju obiteljskih poduzeća bez prijenosa prava glasa,

| — | aktivnu suradnju na razini Europske unije s organizacijama koje zastupaju obiteljska poduzeća, npr. u okviru stalne skupine stručnjaka. |
| --- | --- |

—

aktivnu suradnju na razini Europske unije s organizacijama koje zastupaju obiteljska poduzeća, npr. u okviru stalne skupine stručnjaka.

2.   Uvod

| 2.1. | Obiteljska poduzeća predstavljaju više od 60 % svih europskih poduzeća – kako malih, tako i velikih – te zapošljavaju od 40 do 50 % ukupno zaposlenih (2). U velikoj većini gospodarstava dominiraju poduzeća iz sektora mikro, malih i srednjih poduzeća, tako da većina obiteljskih poduzeća također pripada tom sektoru. |
| --- | --- |

2.1.

Obiteljska poduzeća predstavljaju više od 60 % svih europskih poduzeća – kako malih, tako i velikih – te zapošljavaju od 40 do 50 % ukupno zaposlenih (2). U velikoj većini gospodarstava dominiraju poduzeća iz sektora mikro, malih i srednjih poduzeća, tako da većina obiteljskih poduzeća također pripada tom sektoru.

| 2.2. | U glavne prednosti obiteljskih poduzeća ubrajaju se njihova usmjerenost na dugoročno djelovanje, specifične vrijednosti koje čine jedinstvenu poduzetničku kulturu te angažiranost u korist lokalnih zajednica. Jedinstvena poduzetnička kultura temelji se na vrijednostima koje promiču dionici obiteljskih poduzeća, kao što su visoka razina povjerenja prema poduzeću te visoka kvaliteta proizvoda ili usluga koje pružaju. |
| --- | --- |

2.2.

U glavne prednosti obiteljskih poduzeća ubrajaju se njihova usmjerenost na dugoročno djelovanje, specifične vrijednosti koje čine jedinstvenu poduzetničku kulturu te angažiranost u korist lokalnih zajednica. Jedinstvena poduzetnička kultura temelji se na vrijednostima koje promiču dionici obiteljskih poduzeća, kao što su visoka razina povjerenja prema poduzeću te visoka kvaliteta proizvoda ili usluga koje pružaju.

| 2.3. | Usmjerenost obiteljskih poduzeća na dugoročno djelovanje podrazumijeva stvaranje dugoročnih odnosa s dionicima poduzeća (zaposlenicima, klijentima, dobavljačima i lokalnim zajednicama). |
| --- | --- |

2.3.

Usmjerenost obiteljskih poduzeća na dugoročno djelovanje podrazumijeva stvaranje dugoročnih odnosa s dionicima poduzeća (zaposlenicima, klijentima, dobavljačima i lokalnim zajednicama).

| 2.4. | Obiteljska se poduzeća odlikuju i namjerom prenošenja sljedećoj generaciji te angažmanom i osjećajem odgovornosti prema zaposlenicima. Taj aspekt dodatno potiče odgovornost obiteljskog poduzeća u kojem se odnosi grade na povjerenju. |
| --- | --- |

2.4.

Obiteljska se poduzeća odlikuju i namjerom prenošenja sljedećoj generaciji te angažmanom i osjećajem odgovornosti prema zaposlenicima. Taj aspekt dodatno potiče odgovornost obiteljskog poduzeća u kojem se odnosi grade na povjerenju.

| 2.5. | Kad je riječ o ostvarivanju ciljeva, obiteljska poduzeća maksimiziranje dobiti podređuju izgradnji stabilnog, neovisnog i inovativnog poduzeća zasnovanog na vlastitom kapitalu te u prvom redu teže tome da na najmanju moguću mjeru smanje rizike koji bi mogli ugroziti postojanje poduzeća kroz više generacija. Obiteljska poduzeća razvijaju se na uravnoteženiji način te nastoje postići dugoročne (višegeneracijske) ciljeve. |
| --- | --- |

2.5.

Kad je riječ o ostvarivanju ciljeva, obiteljska poduzeća maksimiziranje dobiti podređuju izgradnji stabilnog, neovisnog i inovativnog poduzeća zasnovanog na vlastitom kapitalu te u prvom redu teže tome da na najmanju moguću mjeru smanje rizike koji bi mogli ugroziti postojanje poduzeća kroz više generacija. Obiteljska poduzeća razvijaju se na uravnoteženiji način te nastoje postići dugoročne (višegeneracijske) ciljeve.

3.   Definicija obiteljskog poduzeća

| 3.1. | Za definiranje obiteljskog poduzeća u obzir se uglavnom uzimaju tri aspekta: obitelj, poduzeće i vlasnička struktura (3). Utjecaj obitelji na dva druga aspekta ključan je za to hoće li se neko poduzeće definirati kao obiteljsko. Zbog tog utjecaja obiteljska su poduzeća složenija od drugih poduzeća te stoga zahtijevaju odgovarajući tretman. |
| --- | --- |

3.1.

Za definiranje obiteljskog poduzeća u obzir se uglavnom uzimaju tri aspekta: obitelj, poduzeće i vlasnička struktura (3). Utjecaj obitelji na dva druga aspekta ključan je za to hoće li se neko poduzeće definirati kao obiteljsko. Zbog tog utjecaja obiteljska su poduzeća složenija od drugih poduzeća te stoga zahtijevaju odgovarajući tretman.

| 3.2. | U nekim državama članicama postoje pravni propisi kojima je definiran pojam obiteljskog poduzeća:






  — | u Španjolskoj i Finskoj obiteljska su poduzeća definirana na razini ministarstava (ministarstva gospodarstva odnosno trgovine), |
| --- | --- | --- |

3.2.

U nekim državama članicama postoje pravni propisi kojima je definiran pojam obiteljskog poduzeća:

—

u Španjolskoj i Finskoj obiteljska su poduzeća definirana na razini ministarstava (ministarstva gospodarstva odnosno trgovine),

| — | οbiteljska poduzeća pravno su definirana i u Italiji (Građanski zakonik) i u Rumunjskoj, |
| --- | --- |

—

οbiteljska poduzeća pravno su definirana i u Italiji (Građanski zakonik) i u Rumunjskoj,

| — | u Mađarskoj su pravno definirana poljoprivredna obiteljska poduzeća, |
| --- | --- |

—

u Mađarskoj su pravno definirana poljoprivredna obiteljska poduzeća,

| — | dansko se zakonodavstvo bavi zapošljavanjem mladih u obiteljskim poduzećima (Arbejdsmiljølovgivningens anvendelse for elever i erhvervspraktik, VEJ br. 60106, 1. veljače 1998.), |
| --- | --- |

—

dansko se zakonodavstvo bavi zapošljavanjem mladih u obiteljskim poduzećima (Arbejdsmiljølovgivningens anvendelse for elever i erhvervspraktik, VEJ br. 60106, 1. veljače 1998.),

| — | u Austriji je saveznim propisima o radnom vremenu trgovina (Ladenöffnungszeitenverordnung) za obiteljska poduzeća predviđeno fleksibilno radno vrijeme, a obiteljska se poduzeća definiraju u pokrajinskim zakonima o poljoprivredi, |
| --- | --- |

—

u Austriji je saveznim propisima o radnom vremenu trgovina (Ladenöffnungszeitenverordnung) za obiteljska poduzeća predviđeno fleksibilno radno vrijeme, a obiteljska se poduzeća definiraju u pokrajinskim zakonima o poljoprivredi,

| — | prema odluci Vrhovnog suda Litve, poduzeća osnovana unutar uređene bračne zajednice smatraju se obiteljskim poduzećima, |
| --- | --- |

—

prema odluci Vrhovnog suda Litve, poduzeća osnovana unutar uređene bračne zajednice smatraju se obiteljskim poduzećima,

| — | u Bugarskoj i Slovačkoj se u slučaju samozapošljavanja obitelji daje pravo suvlasništva, |
| --- | --- |

—

u Bugarskoj i Slovačkoj se u slučaju samozapošljavanja obitelji daje pravo suvlasništva,

| — | u Malti se trenutačno izrađuje prvi zakon o obiteljskim poduzećima u svijetu (Family Business Act). |
| --- | --- |

—

u Malti se trenutačno izrađuje prvi zakon o obiteljskim poduzećima u svijetu (Family Business Act).

| 3.3. | Odbor smatra da bi sve države članice u registar trgovačkih društava trebale uvesti kategoriju obiteljskog poduzeća. |
| --- | --- |

3.3.

Odbor smatra da bi sve države članice u registar trgovačkih društava trebale uvesti kategoriju obiteljskog poduzeća.

| 3.4. | U izvješću Skupine stručnjaka za obiteljska poduzeća preporučuje se usvajanje sljedeće definicije obiteljskog poduzeća:






  — | većina glasova je u rukama jedne ili više fizičkih osoba koje su osnovale poduzeće ili stekle udjele u poduzeću, odnosno u rukama njihovog bračnog druga, roditelja, djece ili izravnih nasljednika djece, |
| --- | --- | --- |

3.4.

U izvješću Skupine stručnjaka za obiteljska poduzeća preporučuje se usvajanje sljedeće definicije obiteljskog poduzeća:

—

većina glasova je u rukama jedne ili više fizičkih osoba koje su osnovale poduzeće ili stekle udjele u poduzeću, odnosno u rukama njihovog bračnog druga, roditelja, djece ili izravnih nasljednika djece,

| — | većinsko pravo glasa može biti izravno ili neizravno, |
| --- | --- |

—

većinsko pravo glasa može biti izravno ili neizravno,

| — | najmanje jedan predstavnik obitelji ili srodnik angažiran je u rukovodstvu ili administraciji poduzeća, |
| --- | --- |

—

najmanje jedan predstavnik obitelji ili srodnik angažiran je u rukovodstvu ili administraciji poduzeća,

| — | kod poduzeća koja kotiraju na burzi, poduzeće se smatra obiteljskim ako ga je osnovala ili u njemu stekla udjele neka obitelj, odnosno ako potomci posjeduju 25 % glasova koji proizlaze iz vlasničkog kapitala. |
| --- | --- |

—

kod poduzeća koja kotiraju na burzi, poduzeće se smatra obiteljskim ako ga je osnovala ili u njemu stekla udjele neka obitelj, odnosno ako potomci posjeduju 25 % glasova koji proizlaze iz vlasničkog kapitala.

| 3.5. | Ta je definicija ipak preširoka. Trebalo bi je ograničiti tako da se istakne obiteljski karakter poduzeća, a posebice namjera višegeneracijskog upravljanja poduzećem. |
| --- | --- |

3.5.

Ta je definicija ipak preširoka. Trebalo bi je ograničiti tako da se istakne obiteljski karakter poduzeća, a posebice namjera višegeneracijskog upravljanja poduzećem.

| 3.6. | Usvajanje takve definicije u europskim državama omogućilo bi prikupljanje kvantitativnih podataka koji bi zatim u akumuliranom obliku mogli poslužiti za izradu statistika o toj vrsti poduzeća. Ti bi podaci osobito pomogli u analizi obiteljskih poduzeća u novim državama članicama u kojima ta poduzeća igraju važnu ulogu. Taj bi zadatak mogao preuzeti Eurostat. |
| --- | --- |

3.6.

Usvajanje takve definicije u europskim državama omogućilo bi prikupljanje kvantitativnih podataka koji bi zatim u akumuliranom obliku mogli poslužiti za izradu statistika o toj vrsti poduzeća. Ti bi podaci osobito pomogli u analizi obiteljskih poduzeća u novim državama članicama u kojima ta poduzeća igraju važnu ulogu. Taj bi zadatak mogao preuzeti Eurostat.

| 3.7. | Na nacionalnoj se razini pokušava kvantificirati broj obiteljskih poduzeća. Takvo iskustvo ima npr. Irska čiji je Središnji statistički ured izdao publikaciju Family Business in Ireland – Services Sector 2005. Savez europskih obiteljskih poduzeća (European Family Businesses) u suradnji s konzultantskom kućom KPMG izdaje pak Europski barometar obiteljskih poduzeća. U Poljskoj je 2008. godine vladina agencija za razvoj poduzetništva (Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości) provela složeno kvantitativno-kvalitativno ispitivanje. |
| --- | --- |

3.7.

Na nacionalnoj se razini pokušava kvantificirati broj obiteljskih poduzeća. Takvo iskustvo ima npr. Irska čiji je Središnji statistički ured izdao publikaciju Family Business in Ireland – Services Sector 2005. Savez europskih obiteljskih poduzeća (European Family Businesses) u suradnji s konzultantskom kućom KPMG izdaje pak Europski barometar obiteljskih poduzeća. U Poljskoj je 2008. godine vladina agencija za razvoj poduzetništva (Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości) provela složeno kvantitativno-kvalitativno ispitivanje.

| 3.8. | Uključivanjem Eurostata postigla bi se dva važna cilja: standardizacija definicije obiteljskog poduzeća te – na temelju te definicije – prikupljanje statističkih podataka o toj vrsti poduzeća. |
| --- | --- |

3.8.

Uključivanjem Eurostata postigla bi se dva važna cilja: standardizacija definicije obiteljskog poduzeća te – na temelju te definicije – prikupljanje statističkih podataka o toj vrsti poduzeća.

4.   Izazovi za obiteljska poduzeća

| 4.1. | Izazovi s kojima se suočavaju obiteljska poduzeća mogu se podijeliti u dvije kategorije: izazove s kojima se suočavaju sva poduzeća i specifične izazove za obiteljska poduzeća. U prvu se kategoriju mogu ubrojiti opći čimbenici koji utječu na konjunkturna kretanja dane države, kao što su unutarnja potražnja, demografija te socioekonomska situacija. U ovom se mišljenju obrađuje druga kategorija, dakle izazovi specifični za obiteljska poduzeća koji su ključni za razvoj i rast tih poduzeća. |
| --- | --- |

4.1.

Izazovi s kojima se suočavaju obiteljska poduzeća mogu se podijeliti u dvije kategorije: izazove s kojima se suočavaju sva poduzeća i specifične izazove za obiteljska poduzeća. U prvu se kategoriju mogu ubrojiti opći čimbenici koji utječu na konjunkturna kretanja dane države, kao što su unutarnja potražnja, demografija te socioekonomska situacija. U ovom se mišljenju obrađuje druga kategorija, dakle izazovi specifični za obiteljska poduzeća koji su ključni za razvoj i rast tih poduzeća.

| 4.2. | Vlasništvo u obiteljskom poduzeću ne predstavljaju likvidna sredstva, nego nešto što obitelj gradi i razvija generacijama i što obuhvaća vrijednosti, tradiciju i stručna znanja (4). Zbog toga je prenošenje vlasništva poduzeća na sljedeću generaciju najveći izazov pred kojim se takvo poduzeće može naći. |
| --- | --- |

4.2.

Vlasništvo u obiteljskom poduzeću ne predstavljaju likvidna sredstva, nego nešto što obitelj gradi i razvija generacijama i što obuhvaća vrijednosti, tradiciju i stručna znanja (4). Zbog toga je prenošenje vlasništva poduzeća na sljedeću generaciju najveći izazov pred kojim se takvo poduzeće može naći.

| 4.2.1. | Složeno planiranje nasljedstva zasigurno je važna aktivnost za obiteljska poduzeća jer je namjera njihovih vlasnika da sljedećoj generaciji prenesu poduzeće u dobrom stanju. |
| --- | --- |

4.2.1.

Složeno planiranje nasljedstva zasigurno je važna aktivnost za obiteljska poduzeća jer je namjera njihovih vlasnika da sljedećoj generaciji prenesu poduzeće u dobrom stanju.

| 4.2.2. | Svake godine oko 450 tisuća poduzeća koja zapošljavaju oko 2 milijuna radnika stoji pred takvim izazovom. Zbog neuspjelog rješavanja nasljedstva svake se godine zatvori oko 150 tisuća poduzeća, što dovodi do gubitka 600 tisuća radnih mjesta (5). |
| --- | --- |

4.2.2.

Svake godine oko 450 tisuća poduzeća koja zapošljavaju oko 2 milijuna radnika stoji pred takvim izazovom. Zbog neuspjelog rješavanja nasljedstva svake se godine zatvori oko 150 tisuća poduzeća, što dovodi do gubitka 600 tisuća radnih mjesta (5).

| 4.2.3. | Kad je riječ o planiranju nasljeđivanja, trebalo bi razmotriti glavne razloge neuspjeha u tom procesu te podržati olakšavanje prijenosa poduzeća, npr. u pogledu nasljednog prava ili poreznih poticaja koji pogoduju prijenosu. |
| --- | --- |

4.2.3.

Kad je riječ o planiranju nasljeđivanja, trebalo bi razmotriti glavne razloge neuspjeha u tom procesu te podržati olakšavanje prijenosa poduzeća, npr. u pogledu nasljednog prava ili poreznih poticaja koji pogoduju prijenosu.

| 4.2.4. | Opseg i raspon različitih pristupa nasljeđivanju i porezu na imovinu u EU-u upućuju na zaključak da se u pogledu okvirnih pravnih uvjeta u tom području još dosta toga može popraviti (6). |
| --- | --- |

4.2.4.

Opseg i raspon različitih pristupa nasljeđivanju i porezu na imovinu u EU-u upućuju na zaključak da se u pogledu okvirnih pravnih uvjeta u tom području još dosta toga može popraviti (6).

| 4.2.5. | Kao primjer rješenja na području prijenosa poslovanja može poslužiti Nizozemska čije je Ministarstvo gospodarstva uvelo tzv. paket smjernica za nasljeđivanje (Overdrachtspakket). Poduzetnik koji je navršio 55. godinu dobiva paket smjernica za nasljeđivanje u kojem ga se podsjeća na važnost planiranja prijenosa poslovanja te mu se predstavlja skup alata koji potpomažu taj proces. Belgijski Institut za obiteljska poduzeća (Instituut voor het Familiebedrijf) uveo je povelju propisa nasljeđivanja na tri jezika: nizozemskom (Scorecard Opvolging), francuskom (Scorecard Transmission) te engleskom (Succession Scorecard). Kao drugi primjer može poslužiti Slovenija čija Obrtničko-poduzetnička komora (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) nudi seminare i edukacije koje obuhvaćaju cijeli niz pitanja povezanih s nasljeđivanjem. Finska ima vlastiti program nasljeđivanja (ViestinVaihto-ohjelma). U Austriji postoji pravo prema kojemu član obitelji ima pravo nastaviti s djelatnošću poduzeća u slučaju smrti rukovoditelja (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994.). Slično rješenje postoji u Francuskoj (successions et des libéralités) i Luksemburgu. Poljska agencija za razvoj poduzetništva u suradnji s Institutom obiteljskog poslovanja pripremila je paket smjernica za nasljeđivanje namijenjen obiteljskim poduzećima. U okviru tog paketa obiteljska poduzeća dobivaju savjetnika za nasljeđivanje, besplatne alate za potporu tom procesu te besplatne praktične radionice. |
| --- | --- |

4.2.5.

Kao primjer rješenja na području prijenosa poslovanja može poslužiti Nizozemska čije je Ministarstvo gospodarstva uvelo tzv. paket smjernica za nasljeđivanje (Overdrachtspakket). Poduzetnik koji je navršio 55. godinu dobiva paket smjernica za nasljeđivanje u kojem ga se podsjeća na važnost planiranja prijenosa poslovanja te mu se predstavlja skup alata koji potpomažu taj proces. Belgijski Institut za obiteljska poduzeća (Instituut voor het Familiebedrijf) uveo je povelju propisa nasljeđivanja na tri jezika: nizozemskom (Scorecard Opvolging), francuskom (Scorecard Transmission) te engleskom (Succession Scorecard). Kao drugi primjer može poslužiti Slovenija čija Obrtničko-poduzetnička komora (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) nudi seminare i edukacije koje obuhvaćaju cijeli niz pitanja povezanih s nasljeđivanjem. Finska ima vlastiti program nasljeđivanja (ViestinVaihto-ohjelma). U Austriji postoji pravo prema kojemu član obitelji ima pravo nastaviti s djelatnošću poduzeća u slučaju smrti rukovoditelja (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994.). Slično rješenje postoji u Francuskoj (successions et des libéralités) i Luksemburgu. Poljska agencija za razvoj poduzetništva u suradnji s Institutom obiteljskog poslovanja pripremila je paket smjernica za nasljeđivanje namijenjen obiteljskim poduzećima. U okviru tog paketa obiteljska poduzeća dobivaju savjetnika za nasljeđivanje, besplatne alate za potporu tom procesu te besplatne praktične radionice.

| 4.3. | Obiteljska poduzeća trajno nastoje stvarati radna mjesta, što pridonosi nastanku kulture obiteljskog poduzetništva. Iz tog razloga radna mjesta u obiteljskim poduzećima mogu biti posebno poželjna za npr. majke. Treba poticati kulturu obiteljskog poduzetništva koja može predstavljati konkurentsku prednost. |
| --- | --- |

4.3.

Obiteljska poduzeća trajno nastoje stvarati radna mjesta, što pridonosi nastanku kulture obiteljskog poduzetništva. Iz tog razloga radna mjesta u obiteljskim poduzećima mogu biti posebno poželjna za npr. majke. Treba poticati kulturu obiteljskog poduzetništva koja može predstavljati konkurentsku prednost.

| 4.4. | Bračni drugovi ili životni partneri poduzetnika često igraju važnu ulogu u obiteljskim poduzećima premda njihov status iz različitih razloga nije formaliziran. To može dovesti do pravno-financijskih problema npr. u slučaju razvoda braka. Bolja formalizacija statusa tih osoba, kao i drugih članova obitelji neformalno angažiranih u djelatnosti poduzeća, pomogla bi u sprečavanju problematičnih situacija u slučaju obiteljskih problema. |
| --- | --- |

4.4.

Bračni drugovi ili životni partneri poduzetnika često igraju važnu ulogu u obiteljskim poduzećima premda njihov status iz različitih razloga nije formaliziran. To može dovesti do pravno-financijskih problema npr. u slučaju razvoda braka. Bolja formalizacija statusa tih osoba, kao i drugih članova obitelji neformalno angažiranih u djelatnosti poduzeća, pomogla bi u sprečavanju problematičnih situacija u slučaju obiteljskih problema.

| 4.5. | Kad je riječ o inovativnosti, obiteljska poduzeća moraju usredotočiti svoju djelatnost ne samo na tradicionalna tržišta i proizvode, nego i na nova inovativna rješenja. |
| --- | --- |

4.5.

Kad je riječ o inovativnosti, obiteljska poduzeća moraju usredotočiti svoju djelatnost ne samo na tradicionalna tržišta i proizvode, nego i na nova inovativna rješenja.

| 4.5.1. | Inovativnost obiteljskih poduzeća može se poticati inovativnim sustavom javnih nabava, kod kojeg cijena ne mora biti jedini kriterij odabira ponuditelja. Obilježje obiteljskih poduzeća jest da konkuriraju visokom kvalitetom i uslugom za klijente, što, pored ostalog, jamči obiteljski brend (često prezime vlasnika ili osnivačke obitelji). Iz tog razloga obiteljska poduzeća često ne daju ponude na javnim nabavama čiji je jedini kriterij cijena. Predlaže se da se za ocjenu vrijednosti ponude uvede kriterij ekonomski najpovoljnije ponude (MEAT – Most Economically Advantegous Tender) (7) te da se o tome informiraju obiteljska poduzeća. |
| --- | --- |

4.5.1.

Inovativnost obiteljskih poduzeća može se poticati inovativnim sustavom javnih nabava, kod kojeg cijena ne mora biti jedini kriterij odabira ponuditelja. Obilježje obiteljskih poduzeća jest da konkuriraju visokom kvalitetom i uslugom za klijente, što, pored ostalog, jamči obiteljski brend (često prezime vlasnika ili osnivačke obitelji). Iz tog razloga obiteljska poduzeća često ne daju ponude na javnim nabavama čiji je jedini kriterij cijena. Predlaže se da se za ocjenu vrijednosti ponude uvede kriterij ekonomski najpovoljnije ponude (MEAT – Most Economically Advantegous Tender) (7) te da se o tome informiraju obiteljska poduzeća.

| 4.6. | Globalizacija prisiljava poduzeća na otvaranje prema novim tržištima, tehnologijama i kompetencijama. Obiteljska bi poduzeća u svojim razvojnim strategijama trebala voditi računa o tim aspektima. To može značiti i da se moraju otvoriti prema zapošljavanju novih zaposlenika – također i na razini rukovodstva. |
| --- | --- |

4.6.

Globalizacija prisiljava poduzeća na otvaranje prema novim tržištima, tehnologijama i kompetencijama. Obiteljska bi poduzeća u svojim razvojnim strategijama trebala voditi računa o tim aspektima. To može značiti i da se moraju otvoriti prema zapošljavanju novih zaposlenika – također i na razini rukovodstva.

| 4.7. | Na nacionalnoj razini treba uvažiti ulogu obiteljskih poduzeća u gospodarstvima pojedinih zemalja, a zatim razviti povoljne uvjete u području oporezivanja i zakonskih propisa o gospodarskoj djelatnosti (pri čemu se ne smije zaboraviti zakon o obiteljskima poduzećima) ili podupirati edukaciju obiteljskih poduzetnika. Kod tih se edukativnih mjera mora voditi računa o posebnostima obiteljskih poduzeća, npr. u pogledu nasljeđivanja, nadzora od strane obitelji itd. |
| --- | --- |

4.7.

Na nacionalnoj razini treba uvažiti ulogu obiteljskih poduzeća u gospodarstvima pojedinih zemalja, a zatim razviti povoljne uvjete u području oporezivanja i zakonskih propisa o gospodarskoj djelatnosti (pri čemu se ne smije zaboraviti zakon o obiteljskima poduzećima) ili podupirati edukaciju obiteljskih poduzetnika. Kod tih se edukativnih mjera mora voditi računa o posebnostima obiteljskih poduzeća, npr. u pogledu nasljeđivanja, nadzora od strane obitelji itd.

| 4.8. | Kao primjeri edukativnih mjera usmjerenih na vlasnike obiteljskih poduzeća mogu poslužiti mjere koje su uveli Cipar (Akademija obiteljskih poduzeća koju organizira Cyprus International Institute of Management), Francuska (Master 2 professionnel: Gouvernance des entreprises familiales et patrimoniales – M2 GEFP, koji organizira Sveučilište u Bordeauxu) i Finska (Omistajuus ja hallitustyöskentely – valmennusohjelma jatkajille – „Vlasnička struktura i uprava poduzeća” – program edukacije za nasljednike) (8). Isto tako, organizacije koje potpomažu obiteljska poduzeća organiziraju tečajeve za obiteljske poduzetnike npr. švedski ogranak FBN-a (Family Business Network) organizira Akademiju FBN-a, a edukacijske programe organizira i španjolski Instituto de la Empresa Familiar. |
| --- | --- |

4.8.

Kao primjeri edukativnih mjera usmjerenih na vlasnike obiteljskih poduzeća mogu poslužiti mjere koje su uveli Cipar (Akademija obiteljskih poduzeća koju organizira Cyprus International Institute of Management), Francuska (Master 2 professionnel: Gouvernance des entreprises familiales et patrimoniales – M2 GEFP, koji organizira Sveučilište u Bordeauxu) i Finska (Omistajuus ja hallitustyöskentely – valmennusohjelma jatkajille – „Vlasnička struktura i uprava poduzeća” – program edukacije za nasljednike) (8). Isto tako, organizacije koje potpomažu obiteljska poduzeća organiziraju tečajeve za obiteljske poduzetnike npr. švedski ogranak FBN-a (Family Business Network) organizira Akademiju FBN-a, a edukacijske programe organizira i španjolski Instituto de la Empresa Familiar.

| 4.9. | Uvažavanje uloge obiteljskih poduzeća u gospodarstvima država članica i pružanje potpore mogu pridonijeti obnovi obiteljske obrtničke tradicije. Znatan broj malih obiteljskih poduzeća udružen je u obrtničke cehove, koji se brinu o kontinuiranosti obrtništva, zbog čega je važno poticati takav tip subjekata. |
| --- | --- |

4.9.

Uvažavanje uloge obiteljskih poduzeća u gospodarstvima država članica i pružanje potpore mogu pridonijeti obnovi obiteljske obrtničke tradicije. Znatan broj malih obiteljskih poduzeća udružen je u obrtničke cehove, koji se brinu o kontinuiranosti obrtništva, zbog čega je važno poticati takav tip subjekata.

| 4.10. | Manja obiteljska poduzeća izložena su rizicima koji mogu dovesti do njihova nestanka s tržišta. Stoga je potrebno uvesti odgovarajuće pravne i porezne poticaje za podržavanje njihova razvoja. S druge strane, međunarodna obiteljska poduzeća mogu imati koristi od institucionalne podrške i mjera usmjerenih na poticanje lokalnih dobavljača i lokalnog gospodarstva. |
| --- | --- |

4.10.

Manja obiteljska poduzeća izložena su rizicima koji mogu dovesti do njihova nestanka s tržišta. Stoga je potrebno uvesti odgovarajuće pravne i porezne poticaje za podržavanje njihova razvoja. S druge strane, međunarodna obiteljska poduzeća mogu imati koristi od institucionalne podrške i mjera usmjerenih na poticanje lokalnih dobavljača i lokalnog gospodarstva.

| 4.11. | Posebna vrsta obiteljskih poduzeća su obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Ona se, osim s tipičnim izazovima karakterističnima za sva obiteljska poduzeća, moraju boriti s problemima specifičnima za ruralna područja. |
| --- | --- |

4.11.

Posebna vrsta obiteljskih poduzeća su obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Ona se, osim s tipičnim izazovima karakterističnima za sva obiteljska poduzeća, moraju boriti s problemima specifičnima za ruralna područja.

| 4.11.1. | S tim u vezi posebno je alarmantno pitanje masovnog otkupa poljoprivrednog zemljišta, što dovodi do nepovratnog uništavanja ekonomske strukture u ruralnim područjima i do društveno nepoželjne industrijalizacije poljoprivrede. U mišljenju (9) usvojenom u siječnju 2015. godine Odbor je pozvao na poduzimanje odgovarajućih koraka kako bi se u cijelom EU-u održavao model poljoprivrede zasnovane na obiteljskim gospodarstvima. |
| --- | --- |

4.11.1.

S tim u vezi posebno je alarmantno pitanje masovnog otkupa poljoprivrednog zemljišta, što dovodi do nepovratnog uništavanja ekonomske strukture u ruralnim područjima i do društveno nepoželjne industrijalizacije poljoprivrede. U mišljenju (9) usvojenom u siječnju 2015. godine Odbor je pozvao na poduzimanje odgovarajućih koraka kako bi se u cijelom EU-u održavao model poljoprivrede zasnovane na obiteljskim gospodarstvima.

| 4.11.2. | Obiteljska gospodarstva često se povezuju u zadruge u svrhu postizanja učinka ekonomije razmjera i poboljšanja konkurentnosti na tržištu (10). Zadružno poduzetništvo pokazuje slične značajke kao obiteljsko poduzetništvo, tj. usredotočuje se na dugoročno djelovanje, a ne na postizanje kratkoročnih profita. Međutim, u novije su vrijeme zadruge izgubile na dinamici, a neke su čak i obustavile djelatnost, pa je potrebno poduzeti korake kako bi se oživio taj oblik poslovanja. |
| --- | --- |

4.11.2.

Obiteljska gospodarstva često se povezuju u zadruge u svrhu postizanja učinka ekonomije razmjera i poboljšanja konkurentnosti na tržištu (10). Zadružno poduzetništvo pokazuje slične značajke kao obiteljsko poduzetništvo, tj. usredotočuje se na dugoročno djelovanje, a ne na postizanje kratkoročnih profita. Međutim, u novije su vrijeme zadruge izgubile na dinamici, a neke su čak i obustavile djelatnost, pa je potrebno poduzeti korake kako bi se oživio taj oblik poslovanja.

| 4.12. | U slučaju dugotrajne akumulacije kapitala za razvoj obiteljskog poduzeća govori se o tzv. strpljivom kapitalu (eng. patient capital) (11). Prenošenjem obiteljskog poduzeća istodobno se prenosi i kapital i njegova socijalna i kulturna dimenzija, a ulagač u poduzeće ili kupac poduzeća stječe i njegovo generacijama akumulirano znanje, (obiteljsku) kulturu te obvezu prema (lokalnoj) zajednici. |
| --- | --- |

4.12.

U slučaju dugotrajne akumulacije kapitala za razvoj obiteljskog poduzeća govori se o tzv. strpljivom kapitalu (eng. patient capital) (11). Prenošenjem obiteljskog poduzeća istodobno se prenosi i kapital i njegova socijalna i kulturna dimenzija, a ulagač u poduzeće ili kupac poduzeća stječe i njegovo generacijama akumulirano znanje, (obiteljsku) kulturu te obvezu prema (lokalnoj) zajednici.

| 4.12.1. | U kontekstu definicije strpljivog kapitala vrijedi razmotriti uvođenje poreznih olakšica na reinvestiranu dobit. Treba razmisliti o olakšicama za obiteljska (i ostala) poduzeća koja reinvestiraju dobit te samim time daju prednost dokapitalizaciji vlastitim, a ne dužničkim kapitalom. |
| --- | --- |

4.12.1.

U kontekstu definicije strpljivog kapitala vrijedi razmotriti uvođenje poreznih olakšica na reinvestiranu dobit. Treba razmisliti o olakšicama za obiteljska (i ostala) poduzeća koja reinvestiraju dobit te samim time daju prednost dokapitalizaciji vlastitim, a ne dužničkim kapitalom.

| 4.12.2. | U slučaju zaduživanja, poduzeća dobivaju dodatni poticaj u obliku otpisivanja kamata od zajma, što znači da je trošak zaduživanja u stvarnosti niži. Kod vlastitog pak kapitala nema takvog poticaja. |
| --- | --- |

4.12.2.

U slučaju zaduživanja, poduzeća dobivaju dodatni poticaj u obliku otpisivanja kamata od zajma, što znači da je trošak zaduživanja u stvarnosti niži. Kod vlastitog pak kapitala nema takvog poticaja.

| 4.12.3. | Naravno, porezna pitanja ostaju u nadležnosti pojedinih država članica, ali Europska unija treba promicati dobre prakse prema obiteljskim poduzećima. |
| --- | --- |

4.12.3.

Naravno, porezna pitanja ostaju u nadležnosti pojedinih država članica, ali Europska unija treba promicati dobre prakse prema obiteljskim poduzećima.

| 4.13. | Bilo bi dobro razmotriti mogućnost dokapitalizacije obiteljskih poduzeća osnivanjem nacionalnih kapitalnih fondova za obiteljska poduzeća. Specifičnost takvih fondova bila bi osiguravanje kapitala za obiteljska poduzeća bez davanja prava glasa ulagačima, po uzoru na Aksjeloven u Norveškoj ili Ley de Sociedades de Responsabilidad Limitada u Španjolskoj. |
| --- | --- |

4.13.

Bilo bi dobro razmotriti mogućnost dokapitalizacije obiteljskih poduzeća osnivanjem nacionalnih kapitalnih fondova za obiteljska poduzeća. Specifičnost takvih fondova bila bi osiguravanje kapitala za obiteljska poduzeća bez davanja prava glasa ulagačima, po uzoru na Aksjeloven u Norveškoj ili Ley de Sociedades de Responsabilidad Limitada u Španjolskoj.

| 4.14. | Mjere za poticanje obiteljskog poduzetništva mogu poduzimati i nacionalne i lokalne organizacije za podršku obiteljskim gospodarstvima (npr. vladina tijela poput ministarstava, organizacije poslodavaca, obrtnički cehovi itd.) te nadnacionalne organizacije, među kojima su najvažnije European Family Business, FBN International i Les Hénokiens. |
| --- | --- |

4.14.

Mjere za poticanje obiteljskog poduzetništva mogu poduzimati i nacionalne i lokalne organizacije za podršku obiteljskim gospodarstvima (npr. vladina tijela poput ministarstava, organizacije poslodavaca, obrtnički cehovi itd.) te nadnacionalne organizacije, među kojima su najvažnije European Family Business, FBN International i Les Hénokiens.

| 4.14.1. | Te organizacije imaju važnu ulogu u poticanju oporavka sektora obiteljskih poduzeća. Pružaju platforme za razmjenu znanja i iskustava između obiteljskih poduzetnika te objavljuju izvješća o obiteljskim poduzećima u kojima prenose relevantna saznanja o njima. Isto tako, organizacije za podršku obiteljskim poduzećima mogu lobirati u korist konkretnih rješenja. |
| --- | --- |

4.14.1.

Te organizacije imaju važnu ulogu u poticanju oporavka sektora obiteljskih poduzeća. Pružaju platforme za razmjenu znanja i iskustava između obiteljskih poduzetnika te objavljuju izvješća o obiteljskim poduzećima u kojima prenose relevantna saznanja o njima. Isto tako, organizacije za podršku obiteljskim poduzećima mogu lobirati u korist konkretnih rješenja.

Bruxelles, 17. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odb ora

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2008) 394 završna verzija.

1

(2)  Završno izvješće Skupine stručnjaka: Overview of family-business-relevant issues: research, networks, policy measures and existing studies („Pregled tema relevantnih za obiteljska poduzeća: istraživanje, umrežavanje, političke mjere i postojeće studije”), Europska komisija, studeni 2009.

2

Overview of family-business-relevant issues: research, networks, policy measures and existing studies

(3)  Vidjeti: Tagiuri R., Davis J. A., Bivalent Attributes of the Family Firm, radni dokument, Harvard Business School, 1982.

3

Bivalent Attributes of the Family Firm

(4)  COM(2012) 795 završna verzija – Akcijski plan 2020. za razvoj poduzetništva: ponovno buđenje poduzetničkog duha u Europi.

4

(5)  Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankruptcy („Poslovna dinamika: novoosnovana poduzeća, prijenos poslovanja i stečaj”) (2011.).

5

Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankruptcy

(6)  COM(2012) 795 završna verzija.

6

(7)  Guide on dealing with innovative solutions in public procurement – 10 elements of good practice („Savjetnik za inovativna rješenja u javnim nabavama – 10 elemenata dobre prakse”), SEC(2007) 280.

7

Guide on dealing with innovative solutions in public procurement – 10 elements of good practice

(8)  Irene Mandl, Overview of Family Business Relevant Issues. KMU Forschung Austria, 2008.

8

Overview of Family Business Relevant Issues

(9)  Mišljenje EGSO-a „Otimanje poljoprivrednog zemljišta – upozorenje za Europu i prijetnja obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima” (SL C 242, 23.7.2015., str. 15.).

9

(10)  Obiteljska poljoprivredna gospodarstva u Europi: izazovi i izgledi – temeljita analiza. Europski parlament, 2014.

10

Obiteljska poljoprivredna gospodarstva u Europi: izazovi i izgledi – temeljita analiza

(11)  Strpljivi kapital je vlasnički kapital koji je stekao vlasnik obiteljskog poduzeća koji nastoji postići ravnotežu između trenutnog povrata ulaganja i odgovarajuće definirane dugoročne strategije poduzeća te osiguravanja kontinuiteta tradicije i obiteljskog nasljeđa. Izvor: De Visscher F. M., Aronoff C. E., Ward J. L. (2011.), Financing Transitions. Managing Capital and Liquidity in the Family Business, Palgrave Macmillan.

11

Financing Transitions. Managing Capital and Liquidity in the Family Business

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/14

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Ususret digitalnom zdravstvu – elektronički podaci za sigurno korištenje medicinskih proizvoda”

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/04)

| Izvjestiteljica: | Renate HEINISCH |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Renate HEINISCH

Dana 22. siječnja 2015. Europski gospodarski i socijalni odbor, sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje o temi

„Ususret digitalnom zdravstvu – elektronički podaci za sigurno korištenje medicinskih proizvoda”

(samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 14. srpnja 2015.

Odbor je Mišljenje usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna), s 212 glasova za i 6 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) podržava nastojanja Europske komisije da se rješenjima digitalnog zdravstva da visoki prioritet u okviru Digitalnog programa. |
| --- | --- |

1.1.

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) podržava nastojanja Europske komisije da se rješenjima digitalnog zdravstva da visoki prioritet u okviru Digitalnog programa.

| 1.2. | EGSO je utvrdio da osobe koje traže informacije, pacijenti i zdravstveni stručnjaci često naglašavaju potrebu za sveobuhvatnim, točnim i ažuriranim podacima o zdravstvenim proizvodima te jedinstvenom digitalnom tržištu. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO je utvrdio da osobe koje traže informacije, pacijenti i zdravstveni stručnjaci često naglašavaju potrebu za sveobuhvatnim, točnim i ažuriranim podacima o zdravstvenim proizvodima te jedinstvenom digitalnom tržištu.

| 1.3. | Prema mišljenju EGSO-a, ti službeno odobreni podaci moraju biti lako pristupačni i davati se bez diskriminacije kako bi se njima mogle koristiti i osobe slabijeg vida, sluha ili osobe s drugim tjelesnim ograničenjima. Potrebno ih je prilagoditi individualnim potrebama građana, pacijenata i zdravstvenih djelatnika kako bi se omogućila najučinkovitija i najsigurnija primjena medicinskih proizvoda. |
| --- | --- |

1.3.

Prema mišljenju EGSO-a, ti službeno odobreni podaci moraju biti lako pristupačni i davati se bez diskriminacije kako bi se njima mogle koristiti i osobe slabijeg vida, sluha ili osobe s drugim tjelesnim ograničenjima. Potrebno ih je prilagoditi individualnim potrebama građana, pacijenata i zdravstvenih djelatnika kako bi se omogućila najučinkovitija i najsigurnija primjena medicinskih proizvoda.

| 1.4. | EGSO smatra da će elektronička distribucija informacija o proizvodima koje su odobrile nadležne agencije za lijekove omogućiti dodatno poboljšanje u pogledu pristupa. Elektronička baza podataka s uputama za upotrebu i podacima za zdravstvene stručnjake odobrenim od strane zdravstvenih ustanova (Summary of ProductCharacteristics, SmPC) omogućuje ažurno i ciljano informiranje o medicinskom proizvodu. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO smatra da će elektronička distribucija informacija o proizvodima koje su odobrile nadležne agencije za lijekove omogućiti dodatno poboljšanje u pogledu pristupa. Elektronička baza podataka s uputama za upotrebu i podacima za zdravstvene stručnjake odobrenim od strane zdravstvenih ustanova (Summary of ProductCharacteristics, SmPC) omogućuje ažurno i ciljano informiranje o medicinskom proizvodu.

| 1.5 | EGSO predlaže da informacije budu dostupne u obliku koji je najprimjereniji osobama slabijeg vida, npr. da budu napisane većim slovima ili da budu u obliku audiozapisa. Na raspolaganje se ujedno mogu staviti i demonstracije ispravnog korištenja pomagala (npr. sprejevi za astmu) u obliku videosnimki, odnosno videosnimki sa znakovnim jezikom za potrebe gluhih osoba. Daljnje uklanjanje prepreka u komunikaciji ostvaruje se u vidu ponuda napisanih „jednostavnim jezikom”. Na taj način osobe s poteškoćama u učenju mogu ravnopravno sudjelovati kao ciljna skupina, a ograničenja povezana sa stupnjem obrazovanja se kompenziraju. |
| --- | --- |

1.5

EGSO predlaže da informacije budu dostupne u obliku koji je najprimjereniji osobama slabijeg vida, npr. da budu napisane većim slovima ili da budu u obliku audiozapisa. Na raspolaganje se ujedno mogu staviti i demonstracije ispravnog korištenja pomagala (npr. sprejevi za astmu) u obliku videosnimki, odnosno videosnimki sa znakovnim jezikom za potrebe gluhih osoba. Daljnje uklanjanje prepreka u komunikaciji ostvaruje se u vidu ponuda napisanih „jednostavnim jezikom”. Na taj način osobe s poteškoćama u učenju mogu ravnopravno sudjelovati kao ciljna skupina, a ograničenja povezana sa stupnjem obrazovanja se kompenziraju.

| 1.6. | EGSO je također utvrdio da se sažimanjem svih informacija na jednom portalu stvara pouzdani i višestruko lako pristupačan izvor za službeno odobrene informacije koje ispunjavaju kriterije za pristupačnost bez prepreka. Na taj je način pacijentima i zdravstvenim djelatnicima omogućeno uspoređivanje informacija koje su prikupili na drugim mjestima s odobrenim osnovnim informacijama. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO je također utvrdio da se sažimanjem svih informacija na jednom portalu stvara pouzdani i višestruko lako pristupačan izvor za službeno odobrene informacije koje ispunjavaju kriterije za pristupačnost bez prepreka. Na taj je način pacijentima i zdravstvenim djelatnicima omogućeno uspoređivanje informacija koje su prikupili na drugim mjestima s odobrenim osnovnim informacijama.

| 1.7. | Za osiguravanje sveobuhvatne uporabljivosti takav bi razvoj trebao biti popraćen suradnjom korisnika i web-dizajnera koji imaju iskustva s pristupačnošću bez prepreka. Treba izraditi rješenje koje ne ovisi o obliku faktora, kako bi se samim korisnicima mogao prepustiti odabir krajnjeg uređaja (stolno računalo, tablet, pametni telefon itd.) za pristup informacijama sukladno njihovim potrebama i mogućnostima. |
| --- | --- |

1.7.

Za osiguravanje sveobuhvatne uporabljivosti takav bi razvoj trebao biti popraćen suradnjom korisnika i web-dizajnera koji imaju iskustva s pristupačnošću bez prepreka. Treba izraditi rješenje koje ne ovisi o obliku faktora, kako bi se samim korisnicima mogao prepustiti odabir krajnjeg uređaja (stolno računalo, tablet, pametni telefon itd.) za pristup informacijama sukladno njihovim potrebama i mogućnostima.

| 1.8. | EGSO smatra da se baza podataka/portal za službeno odobrene informacije treba razvijati u uskoj suradnji svih važnih dionika, odnosno farmaceutske industrije, udruga pacijenata, predstavnika osoba s invaliditetom i zdravstvenih djelatnika, a financiranje bi trebala preuzeti farmaceutska industrija kako bi se potrebe zadovoljile na najbolji mogući način. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO smatra da se baza podataka/portal za službeno odobrene informacije treba razvijati u uskoj suradnji svih važnih dionika, odnosno farmaceutske industrije, udruga pacijenata, predstavnika osoba s invaliditetom i zdravstvenih djelatnika, a financiranje bi trebala preuzeti farmaceutska industrija kako bi se potrebe zadovoljile na najbolji mogući način.

| 1.9. | EGSO smatra da je važno pronaći rješenja koja su usmjerena na korisnika kako bi se i osobama s minimalnim obrazovanjem kao i osobama koje rijetko koriste internet omogućio pristup tim informacijama. |
| --- | --- |

1.9.

EGSO smatra da je važno pronaći rješenja koja su usmjerena na korisnika kako bi se i osobama s minimalnim obrazovanjem kao i osobama koje rijetko koriste internet omogućio pristup tim informacijama.

| 1.10. | Premda se elektronički pristup informacijama smatra važnim, treba naglasiti da liječnici (posebice liječnici opće prakse) i drugi stručni zdravstveni djelatnici kao što su farmaceuti i medicinske sestre predstavljaju prvi kontakti za pacijente koji posredstvom njih dobivaju preporuke o svojim bolestima i liječenju. |
| --- | --- |

1.10.

Premda se elektronički pristup informacijama smatra važnim, treba naglasiti da liječnici (posebice liječnici opće prakse) i drugi stručni zdravstveni djelatnici kao što su farmaceuti i medicinske sestre predstavljaju prvi kontakti za pacijente koji posredstvom njih dobivaju preporuke o svojim bolestima i liječenju.

| 1.11. | EGSO od Europske komisije traži da podrži zahtjev za projekt IMI2 o pružanju elektroničkih informacija o proizvodu. Moli države članice da se priključe inicijativi usklađivanja postojeće baze podataka. |
| --- | --- |

1.11.

EGSO od Europske komisije traži da podrži zahtjev za projekt IMI2 o pružanju elektroničkih informacija o proizvodu. Moli države članice da se priključe inicijativi usklađivanja postojeće baze podataka.

2.   Uvod

| 2.1. | Europska komisija je 2012. godine objavila akcijski plan u kojem se navode prepreke za potpuno korištenje digitalnih rješenja u europskim zdravstvenim sustavima. Plan se provodi pod nazivom „Akcijski plan za e-zdravstvo 2012.–2020.: inovativna zdravstvena zaštita u 21. stoljeću” (1). |
| --- | --- |

2.1.

Europska komisija je 2012. godine objavila akcijski plan u kojem se navode prepreke za potpuno korištenje digitalnih rješenja u europskim zdravstvenim sustavima. Plan se provodi pod nazivom „Akcijski plan za e-zdravstvo 2012.–2020.: inovativna zdravstvena zaštita u 21. stoljeću” (1).

| 2.2. | Europska komisija objašnjava da je cilj poboljšati zdravstvenu zaštitu u korist pacijenata i pacijentima dati veću kontrolu nad njihovim liječenjem, ali i smanjiti troškove. Dok pacijenti, građani i zdravstveni djelatnici s oduševljenjem koriste telemedicinske aplikacije i dok su milijuni Europljana na svoje pametne telefone preuzeli odgovarajuće aplikacije kojima prate svoje zdravstveno stanje, digitalna zdravstvena zaštita treba tek razviti svoj najveći potencijal, kako bi poboljšala zdravstvene sustave te učinkovitije smanjila troškove. S tim u vezi EGSO napominje da se pritom treba voditi računa i o osobnim potrebama kao i potrebi zaštite podataka. |
| --- | --- |

2.2.

Europska komisija objašnjava da je cilj poboljšati zdravstvenu zaštitu u korist pacijenata i pacijentima dati veću kontrolu nad njihovim liječenjem, ali i smanjiti troškove. Dok pacijenti, građani i zdravstveni djelatnici s oduševljenjem koriste telemedicinske aplikacije i dok su milijuni Europljana na svoje pametne telefone preuzeli odgovarajuće aplikacije kojima prate svoje zdravstveno stanje, digitalna zdravstvena zaštita treba tek razviti svoj najveći potencijal, kako bi poboljšala zdravstvene sustave te učinkovitije smanjila troškove. S tim u vezi EGSO napominje da se pritom treba voditi računa i o osobnim potrebama kao i potrebi zaštite podataka.

| 2.3. | Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) definira eHealth, uključujući telemedicinu i mHealth, na sljedeći način: eHealth je transfer zdravstvenih resursa i zdravstvene zaštite kroz elektroničke medije. Obuhvaća tri glavna područja:






  — | prijenos zdravstvenih informacija za zdravstvene djelatnike i potrošače internetom i telekomunikacijama, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) definira eHealth, uključujući telemedicinu i mHealth, na sljedeći način: eHealth je transfer zdravstvenih resursa i zdravstvene zaštite kroz elektroničke medije. Obuhvaća tri glavna područja:

—

prijenos zdravstvenih informacija za zdravstvene djelatnike i potrošače internetom i telekomunikacijama,

| — | korištenje IT-a i elektroničke trgovine (eCommerce) za poboljšanje zdravstvenih sustava, npr. obrazovanjem i obukom zdravstvenih djelatnika, |
| --- | --- |

—

korištenje IT-a i elektroničke trgovine (eCommerce) za poboljšanje zdravstvenih sustava, npr. obrazovanjem i obukom zdravstvenih djelatnika,

| — | korištenje praksi elektroničke trgovine i elektroničkog poslovanja (eBusiness) u upravljanju zdravstvenim sustavom. |
| --- | --- |

—

korištenje praksi elektroničke trgovine i elektroničkog poslovanja (eBusiness) u upravljanju zdravstvenim sustavom.

| 2.4. | Europska komisija izdala je zelenu knjigu o temi mHealth
   (2). Mobilno zdravlje (mHealth) segment je eHealtha i odnosi se na medicinske i javne zdravstvene prakse podržane mobilnim uređajima. Posebice obuhvaća korištenje mobilnih komunikacijskih mogućnosti za usluge u području zdravstva i dobrobiti kao i mobilne zdravstvene aplikacije. |
| --- | --- |

2.4.

Europska komisija izdala je zelenu knjigu o temi mHealth
   (2). Mobilno zdravlje (mHealth) segment je eHealtha i odnosi se na medicinske i javne zdravstvene prakse podržane mobilnim uređajima. Posebice obuhvaća korištenje mobilnih komunikacijskih mogućnosti za usluge u području zdravstva i dobrobiti kao i mobilne zdravstvene aplikacije.

| 2.5. | Povećava se broj ljudi svih dobnih skupina koji koriste sve veći broj zdravstvenih informacija i aplikacija dostupnih elektroničkim putem. |
| --- | --- |

2.5.

Povećava se broj ljudi svih dobnih skupina koji koriste sve veći broj zdravstvenih informacija i aplikacija dostupnih elektroničkim putem.

| 2.6. | Kvaliteta tih informacija nažalost jako varira, a tražilice u pravilu ne razlikuju pouzdane, službeno odobrene izvore od onih manje pouzdanih. |
| --- | --- |

2.6.

Kvaliteta tih informacija nažalost jako varira, a tražilice u pravilu ne razlikuju pouzdane, službeno odobrene izvore od onih manje pouzdanih.

| 2.7. | Za zdravstvene djelatnike na raspolaganju je niz certificiranih informacijskih sustava. Zdravstveni djelatnici, posebice liječnici obiteljske medicine i farmaceuti, imaju ključnu ulogu u zdravstvenim sustavima te su kvalitetne informacije prijeko potrebne ako želimo imati dobro informirane zdravstvene djelatnike koji uspješno ispunjavaju potrebe zdravstvene skrbi za građane Europske unije. |
| --- | --- |

2.7.

Za zdravstvene djelatnike na raspolaganju je niz certificiranih informacijskih sustava. Zdravstveni djelatnici, posebice liječnici obiteljske medicine i farmaceuti, imaju ključnu ulogu u zdravstvenim sustavima te su kvalitetne informacije prijeko potrebne ako želimo imati dobro informirane zdravstvene djelatnike koji uspješno ispunjavaju potrebe zdravstvene skrbi za građane Europske unije.

| 2.8. | EGSO smatra da i pacijenti u jednakoj mjeri trebaju pristup pouzdanim informacijama kako bi mogli bolje organizirati svoju zdravstvenu skrb i u njoj sudjelovati, što će se ujedno odraziti u vidu veće spremnosti na liječenje. Detalji o potrebi za naobrazbom i uključivanjem svih skupina (uključujući starije dobne skupine i osobe s ograničenjima) opisani su već u prethodnim mišljenjima (3). |
| --- | --- |

2.8.

EGSO smatra da i pacijenti u jednakoj mjeri trebaju pristup pouzdanim informacijama kako bi mogli bolje organizirati svoju zdravstvenu skrb i u njoj sudjelovati, što će se ujedno odraziti u vidu veće spremnosti na liječenje. Detalji o potrebi za naobrazbom i uključivanjem svih skupina (uključujući starije dobne skupine i osobe s ograničenjima) opisani su već u prethodnim mišljenjima (3).

| 2.9. | Povećana količina posla za zdravstvene djelatnike i različite mogućnosti za pacijente, odnosno građane da se angažiraju u zdravstvenim organizacijama, npr. u nacionalnim ustanovama za izdavanje dozvola, odborima Europske agencije za lijekove (EMA) i povjerenstvima za etiku, iziskuje širok spektar znanja. |
| --- | --- |

2.9.

Povećana količina posla za zdravstvene djelatnike i različite mogućnosti za pacijente, odnosno građane da se angažiraju u zdravstvenim organizacijama, npr. u nacionalnim ustanovama za izdavanje dozvola, odborima Europske agencije za lijekove (EMA) i povjerenstvima za etiku, iziskuje širok spektar znanja.

| 2.10. | Mogućnost obrazovanja pacijenata nudi Europska akademija pacijenata za terapeutske inovacije (EUPATI). Taj se konzorcij financira kroz Inicijativu inovativne medicine, javno-privatnog partnerstva Europske komisije i Europskog udruženja inovativnih farmaceutskih kompanija (EFPIA). |
| --- | --- |

2.10.

Mogućnost obrazovanja pacijenata nudi Europska akademija pacijenata za terapeutske inovacije (EUPATI). Taj se konzorcij financira kroz Inicijativu inovativne medicine, javno-privatnog partnerstva Europske komisije i Europskog udruženja inovativnih farmaceutskih kompanija (EFPIA).

| 2.11. | EUPATI je konzorcij koji se sastoji od 29 organizacija, a predvodi ga Europski forum pacijenata EPF. On u jedinstvenom obliku obuhvaća organizacije pacijenata iz cijele Europe te akademske i neprofitne organizacije, koje se ističu kao stručnjaci u angažmanu oko pacijenata i javnom angažmanu, te poduzeća koja su članice EFPIA-e. Pruža informacije pacijentima kao laicima u zdravstvenom sustavu te teško dostupnim grupama pacijenata na način da stvara javnu svijest za razvoj novih terapija. EUPATI ujedno omogućuje organiziranje obuka koje pomažu u razumijevanju informacija o medicinskim proizvodima, odnosno stvaranje odgovarajućeg obrazovnog programa. |
| --- | --- |

2.11.

EUPATI je konzorcij koji se sastoji od 29 organizacija, a predvodi ga Europski forum pacijenata EPF. On u jedinstvenom obliku obuhvaća organizacije pacijenata iz cijele Europe te akademske i neprofitne organizacije, koje se ističu kao stručnjaci u angažmanu oko pacijenata i javnom angažmanu, te poduzeća koja su članice EFPIA-e. Pruža informacije pacijentima kao laicima u zdravstvenom sustavu te teško dostupnim grupama pacijenata na način da stvara javnu svijest za razvoj novih terapija. EUPATI ujedno omogućuje organiziranje obuka koje pomažu u razumijevanju informacija o medicinskim proizvodima, odnosno stvaranje odgovarajućeg obrazovnog programa.

| 2.12. | Neke države članice već imaju informacije o medicinskim proizvodima u elektroničkom obliku. Najjače razvijena baza podataka je FASS (4), kojom upravlja švedski farmaceutski savez LIF. Baze podataka postoje npr. još u Njemačkoj, Velikoj Britaniji, Finskoj i Danskoj. One nisu u potpunosti pristupačne osobama slabijeg vida ili ne obuhvaćaju sav asortiman medicinskih proizvoda. |
| --- | --- |

2.12.

Neke države članice već imaju informacije o medicinskim proizvodima u elektroničkom obliku. Najjače razvijena baza podataka je FASS (4), kojom upravlja švedski farmaceutski savez LIF. Baze podataka postoje npr. još u Njemačkoj, Velikoj Britaniji, Finskoj i Danskoj. One nisu u potpunosti pristupačne osobama slabijeg vida ili ne obuhvaćaju sav asortiman medicinskih proizvoda.

| 2.13. | Osim toga, neke se ne ažuriraju redovito. |
| --- | --- |

2.13.

Osim toga, neke se ne ažuriraju redovito.

| 2.14. | Agencije za lijekove i medicinske proizvode također su dopustile da se na upute o lijeku umetnu kodovi (QR kodovi) koji vode do uputa o lijeku na web-stranici poduzeća. Pristup bez ograničenja u brojnim slučajevima ni ovdje nije moguć. |
| --- | --- |

2.14.

Agencije za lijekove i medicinske proizvode također su dopustile da se na upute o lijeku umetnu kodovi (QR kodovi) koji vode do uputa o lijeku na web-stranici poduzeća. Pristup bez ograničenja u brojnim slučajevima ni ovdje nije moguć.

| 2.15. | Spomenute inicijative pokazuju da je za osiguravanje pristupa informacijama putem novih tehnologija za sve društvene skupine i dalje neophodna usklađenost. |
| --- | --- |

2.15.

Spomenute inicijative pokazuju da je za osiguravanje pristupa informacijama putem novih tehnologija za sve društvene skupine i dalje neophodna usklađenost.

3.   Opće napomene

3.1.   
  Infrastruktura

| 3.1.1. | EGSO smatra da je farmaceutska industrija odgovorna za precizne i aktualne informacije o svojim proizvodima. Svako tehnološko rješenje trebalo bi biti rezultat uske suradnje s industrijom, čime se omogućuje korištenje već postojećih tehničkih rješenja te njihov nadzor od strane agencija za lijekove i medicinske proizvode. |
| --- | --- |

3.1.1.

EGSO smatra da je farmaceutska industrija odgovorna za precizne i aktualne informacije o svojim proizvodima. Svako tehnološko rješenje trebalo bi biti rezultat uske suradnje s industrijom, čime se omogućuje korištenje već postojećih tehničkih rješenja te njihov nadzor od strane agencija za lijekove i medicinske proizvode.

| 3.1.2. | EGSO naglašava da se način na koji se službeno odobrene informacije iznose te mogućnosti pristupa moraju uskladiti s relevantnim dionicima (agencijama za lijekove, organizacijama pacijenata, zdravstvenim djelatnicima). |
| --- | --- |

3.1.2.

EGSO naglašava da se način na koji se službeno odobrene informacije iznose te mogućnosti pristupa moraju uskladiti s relevantnim dionicima (agencijama za lijekove, organizacijama pacijenata, zdravstvenim djelatnicima).

| 3.1.3. | Konzorcij zadužen za koordinaciju razvoja baze podataka/portala mogao bi se formirati i financirati u okviru inicijative IMI. |
| --- | --- |

3.1.3.

Konzorcij zadužen za koordinaciju razvoja baze podataka/portala mogao bi se formirati i financirati u okviru inicijative IMI.

| 3.1.4. | Kod uspostavljanja predloženog portala u obzir će se uzeti postojeće baze podataka (npr. EMA). |
| --- | --- |

3.1.4.

Kod uspostavljanja predloženog portala u obzir će se uzeti postojeće baze podataka (npr. EMA).

3.2.   
  Potreba za daljnjim istraživanjem

3.2.1.   Tehničko istraživanje i tehnički razvoj

| — | Dizajni nacionalnih baza podataka stoje na raspolaganju. Osim toga, zbog potreba demonstriranja lako pristupačne baze podataka prilagođene korisnicima razvijen je dodatni prototip koji sadrži i mogućnost pohranjivanja audio i videodatoteka. Neophodno je izraditi rješenje sa slobodnim pristupom, koje će najučinkovitije koristiti postojeće izvore. |
| --- | --- |

—

Dizajni nacionalnih baza podataka stoje na raspolaganju. Osim toga, zbog potreba demonstriranja lako pristupačne baze podataka prilagođene korisnicima razvijen je dodatni prototip koji sadrži i mogućnost pohranjivanja audio i videodatoteka. Neophodno je izraditi rješenje sa slobodnim pristupom, koje će najučinkovitije koristiti postojeće izvore.

| — | Kod tog tehničkog rješenja mora se voditi računa o tome da građani/pacijenti ne žele koristiti prevelik broj aplikacija za skeniranje na svojim pametnim telefonima. Stoga bi baza podataka/portal trebao biti dostupan posredstvom uobičajenih tehnologija za skeniranje. |
| --- | --- |

—

Kod tog tehničkog rješenja mora se voditi računa o tome da građani/pacijenti ne žele koristiti prevelik broj aplikacija za skeniranje na svojim pametnim telefonima. Stoga bi baza podataka/portal trebao biti dostupan posredstvom uobičajenih tehnologija za skeniranje.

| — | Treba težiti rješenjima koja nisu uvjetovana čimbenikom oblika kako bi se povećala njihova prihvatljivost. Pretraživanje i uvid u informacije treba se omogućiti sa svih uređaja (stolnih računala, tableta, pametnih telefona itd.). |
| --- | --- |

—

Treba težiti rješenjima koja nisu uvjetovana čimbenikom oblika kako bi se povećala njihova prihvatljivost. Pretraživanje i uvid u informacije treba se omogućiti sa svih uređaja (stolnih računala, tableta, pametnih telefona itd.).

| — | Tehnička rješenja treba usporediti, pri čemu treba uzeti u obzir i sektore zdravstvenih sustava (npr. inicijative država članica o kontaktiranju osoba putem TV priključaka ili bankomata, inicijative koje je predložila Europska komisija (5)). |
| --- | --- |

—

Tehnička rješenja treba usporediti, pri čemu treba uzeti u obzir i sektore zdravstvenih sustava (npr. inicijative država članica o kontaktiranju osoba putem TV priključaka ili bankomata, inicijative koje je predložila Europska komisija (5)).

| — | U Italiji ljekarne imaju zakonsku obvezu ispisa ažuriranih uputa o lijeku koje farmaceutska industrija učitava u bazu podataka. Ispis u ljekarnama od strane ljekarnika ili pacijenta (na terminalima koji nalikuju bankomatima) jedna je od dodatnih mogućnosti koja može uključiti osobe bez pristupa internetu. |
| --- | --- |

—

U Italiji ljekarne imaju zakonsku obvezu ispisa ažuriranih uputa o lijeku koje farmaceutska industrija učitava u bazu podataka. Ispis u ljekarnama od strane ljekarnika ili pacijenta (na terminalima koji nalikuju bankomatima) jedna je od dodatnih mogućnosti koja može uključiti osobe bez pristupa internetu.

3.2.2.   Ispitivanje sadržaja i njihovo predstavljanje

Treba ispitivati prihvaćenost različitih rješenja u javnosti, a tehnička se rješenja trebaju podvrgavati ispitivanju od strane korisnika radi provjere funkcionalnosti razvijenih rješenja.

| — | Istraživanje treba sadržavati strukturalna pitanja o neophodnoj kontroli tehničkih rješenja kako bi se povećala njihova prihvaćenost. |
| --- | --- |

—

Istraživanje treba sadržavati strukturalna pitanja o neophodnoj kontroli tehničkih rješenja kako bi se povećala njihova prihvaćenost.

| — | Na koji način agencije za lijekove kontroliraju sadržaje? |
| --- | --- |

—

Na koji način agencije za lijekove kontroliraju sadržaje?

| — | Sadržaji se moraju prezentirati na način koji omogućuje njihovo prilagođavanje individualnim potrebama pacijenata/građana te istodobno obuhvaćati sve informacije koje su propisane pravilima za izdavanje odobrenja, odnosno zakonom. |
| --- | --- |

—

Sadržaji se moraju prezentirati na način koji omogućuje njihovo prilagođavanje individualnim potrebama pacijenata/građana te istodobno obuhvaćati sve informacije koje su propisane pravilima za izdavanje odobrenja, odnosno zakonom.

| — | Za osiguravanje brzih povratnih informacija svim sudionicima, moglo bi se integrirati mogućnost ocjenjivanja informacija (prije svega njihove razumljivosti) od strane korisnika. Za prezentaciju, distribuciju i razmjenu informacija mogle bi se koristiti komponente socijalnih medija. |
| --- | --- |

—

Za osiguravanje brzih povratnih informacija svim sudionicima, moglo bi se integrirati mogućnost ocjenjivanja informacija (prije svega njihove razumljivosti) od strane korisnika. Za prezentaciju, distribuciju i razmjenu informacija mogle bi se koristiti komponente socijalnih medija.

3.2.3.   Obrazovanje i obuka

Korištenje interneta snažno varira u različitim društvenim skupinama. Mnogi koriste socijalne mreže, ali ne i njihove informativne ponude. Mali dio stanovništva (10 % prema procjenama njemačkog Saveznog zavoda za statistiku) uopće ne koristi internet. Trebalo bi razmotriti sljedeće teme:

| — | Kako potaknuti aktivno učenje s ciljem korištenja postojećih izvora informacija o zdravstvenim temama (uključujući digitalne informacije)? |
| --- | --- |

—

Kako potaknuti aktivno učenje s ciljem korištenja postojećih izvora informacija o zdravstvenim temama (uključujući digitalne informacije)?

| — | Naučiti kako se uči (cjeloživotno učenje) jedna je od osam ključnih komponenti sadržanih u preporuci Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. (6), kojom se države članice pozivaju na provedbu nacionalnih mjera. U Europskom programu za obrazovanje odraslih državama članicama predlažu se mjere za aktivno učenje odraslih. Digitalna zdravstvena pismenost mogla bi biti uključena u kriterije PIAAC za vrednovanje obrazovanja odraslih. |
| --- | --- |

—

Naučiti kako se uči (cjeloživotno učenje) jedna je od osam ključnih komponenti sadržanih u preporuci Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. (6), kojom se države članice pozivaju na provedbu nacionalnih mjera. U Europskom programu za obrazovanje odraslih državama članicama predlažu se mjere za aktivno učenje odraslih. Digitalna zdravstvena pismenost mogla bi biti uključena u kriterije PIAAC za vrednovanje obrazovanja odraslih.

| — | Koju ulogu mogu imati različite obrazovne ustanove (sveučilišta, centri za obrazovanje odraslih itd.) i zdravstvene ustanove u jačanju raznoraznih vještina potrebnih npr. za rad s novim tehnologijama, dobrotvorni rad i prosljeđivanje tehničke stručnosti? |
| --- | --- |

—

Koju ulogu mogu imati različite obrazovne ustanove (sveučilišta, centri za obrazovanje odraslih itd.) i zdravstvene ustanove u jačanju raznoraznih vještina potrebnih npr. za rad s novim tehnologijama, dobrotvorni rad i prosljeđivanje tehničke stručnosti?

| — | Zdravstveni djelatnici moraju proći adekvatnu obuku tijekom svog znanstvenog obrazovanja. Centri za obrazovanje odraslih mogli bi osmisliti privlačne tečajeve prilagođene potrebama sistemskih korisnika. Mogli bi djelovati u suradnji sa zdravstvenim djelatnicima (posebice liječnicima), lokalnim ljekarnicima i lokalnim zdravstvenim i socijalnim ustanovama kako bi doprli do ciljne skupine. To je od posebne važnosti u ruralnim područjima, gdje ljudi žive izolirano. Osobito međugeneracijsko učenje moglo bi pomoći u razmjeni znanja o sadržajima i tehničkim vještinama. |
| --- | --- |

—

Zdravstveni djelatnici moraju proći adekvatnu obuku tijekom svog znanstvenog obrazovanja. Centri za obrazovanje odraslih mogli bi osmisliti privlačne tečajeve prilagođene potrebama sistemskih korisnika. Mogli bi djelovati u suradnji sa zdravstvenim djelatnicima (posebice liječnicima), lokalnim ljekarnicima i lokalnim zdravstvenim i socijalnim ustanovama kako bi doprli do ciljne skupine. To je od posebne važnosti u ruralnim područjima, gdje ljudi žive izolirano. Osobito međugeneracijsko učenje moglo bi pomoći u razmjeni znanja o sadržajima i tehničkim vještinama.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 736 završna verzija.

1

(2)  COM(2014) 219 završna verzija, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DE/TXT/PDF/?uri=CELEX:52014DC0219&from=EN

2

(3)  Mišljenje EGSO-a „Digitalno društvo: pristup, obrazovanje, izobrazba, zapošljavanje i instrumenti za ravnopravnost” (SL C 451 od 16.12.2014., str. 25.).

3

(4)  http://www.fass.se/LIF/startpage?userType=2

4

(5)  http://www.mobilehealthglobal.com/in-the-news/interviews/46/interview-with-peteris-zilgalvis

5

(6)  SL L 394 od 30.12.2006., str. 10.

6

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/19

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Državne potpore poduzećima: Jesu li učinkovite i djelotvorne?”

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/05)

| Izvjestitelj: | Edgardo Maria IOZIA |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Edgardo Maria IOZIA

Dana 19. veljače 2015. godine, sukladno članku 29. stavku 2. Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je izraditi samoinicijativno mišljenje o temi

„Državne potpore poduzećima: Jesu li učinkovite i djelotvorne?”

(samoinicijativno mišljenje)

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 14. srpnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna 2015.), sa 198 glasova za, 3 protiv i 9 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) smatra da je ocjena učinka državnih potpora ključan alat za provjeru dosljednosti između rezultata i predloženih ciljeva, čime se omogućuje učinkovitija dodjela resursa te poboljšava transparentnost i potvrđivanje postupaka upravljanja. |
| --- | --- |

1.1.

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) smatra da je ocjena učinka državnih potpora ključan alat za provjeru dosljednosti između rezultata i predloženih ciljeva, čime se omogućuje učinkovitija dodjela resursa te poboljšava transparentnost i potvrđivanje postupaka upravljanja.

| 1.2. | Mnoge su države članice već razvile kompleksne i strukturirane sustave vrednovanja. Ti se sustavi razvijaju paralelno s rastućim interesom akademskih krugova, što je omogućilo poboljšanje tehnika ocjenjivanja te uvođenje mjernih instrumenata na raspolaganje tijelima za odobrenje. |
| --- | --- |

1.2.

Mnoge su države članice već razvile kompleksne i strukturirane sustave vrednovanja. Ti se sustavi razvijaju paralelno s rastućim interesom akademskih krugova, što je omogućilo poboljšanje tehnika ocjenjivanja te uvođenje mjernih instrumenata na raspolaganje tijelima za odobrenje.

| 1.3. | Europska komisija zajedno s državama članicama uspostavila je forum na visokoj razini za državne potpore poduzećima, koji se bavi i ocjenama. |
| --- | --- |

1.3.

Europska komisija zajedno s državama članicama uspostavila je forum na visokoj razini za državne potpore poduzećima, koji se bavi i ocjenama.

| 1.4. | U svom govoru na forumu na visokoj razini iz prosinca prošle godine, povjerenica za zaštitu tržišnog natjecanja Margrethe Vestager rekla je sljedeće: „Postoje dva ključna elementa u programu modernizacije državnih potpora (MDP) koji su vrlo važni: transparentnost, koja omogućuje građanima da znaju kamo je otišao njihov novac, i ocjena, koja ih informira o tome je li dobro utrošen”. EGSO se potpuno slaže s tom porukom. |
| --- | --- |

1.4.

U svom govoru na forumu na visokoj razini iz prosinca prošle godine, povjerenica za zaštitu tržišnog natjecanja Margrethe Vestager rekla je sljedeće: „Postoje dva ključna elementa u programu modernizacije državnih potpora (MDP) koji su vrlo važni: transparentnost, koja omogućuje građanima da znaju kamo je otišao njihov novac, i ocjena, koja ih informira o tome je li dobro utrošen”. EGSO se potpuno slaže s tom porukom.

| 1.5. | EGSO pozdravlja raspravu o ocjeni učinka politika za poslovne potpore i potiče Komisiju da nastavi s pristupom kojeg provodi već nekoliko godina. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO pozdravlja raspravu o ocjeni učinka politika za poslovne potpore i potiče Komisiju da nastavi s pristupom kojeg provodi već nekoliko godina.

| 1.6. | Međutim, bitno je napomenuti da danas mnogo programa potpora nije podložno ocjenama učinka, uz iznimku ocjena utvrđenih europskim propisima. U mnogo slučajeva, propisima se zahtijeva samo potvrda da se pojedinačne operacije formalno pridržavaju pravnih zahtjeva – stoga ne omogućuju sveobuhvatnu, dugoročnu ocjenu učinkovitosti svih ulaganja u potporu poduzećima. EGSO se zalaže za to da se ocjene učinka uopće i, ako je to moguće, za smanjenje praga od 150 milijuna EUR, definiranog Uredbom o općem skupnom izuzeću kao prag za srednji godišnji proračun iznad kojeg su programi pomoći dužni izraditi ex ante ocjenu, što bi inače isključilo mnoge države članice, osobito kada je potpora u pitanju velika i u odnosu na veličinu države. |
| --- | --- |

1.6.

Međutim, bitno je napomenuti da danas mnogo programa potpora nije podložno ocjenama učinka, uz iznimku ocjena utvrđenih europskim propisima. U mnogo slučajeva, propisima se zahtijeva samo potvrda da se pojedinačne operacije formalno pridržavaju pravnih zahtjeva – stoga ne omogućuju sveobuhvatnu, dugoročnu ocjenu učinkovitosti svih ulaganja u potporu poduzećima. EGSO se zalaže za to da se ocjene učinka uopće i, ako je to moguće, za smanjenje praga od 150 milijuna EUR, definiranog Uredbom o općem skupnom izuzeću kao prag za srednji godišnji proračun iznad kojeg su programi pomoći dužni izraditi ex ante ocjenu, što bi inače isključilo mnoge države članice, osobito kada je potpora u pitanju velika i u odnosu na veličinu države.

| 1.7. | EGSO naglašava kako cjelokupni zakonodavni okvir o državnim potporama postupno mijenja ulogu Komisije i odmiče je od pretežno administrativne kulture koja je nekad dominirala k novom obliku suradnje s državama članicama, čiji je cilj optimizirati rezultate državnih potpora usmjeravajući se na njihovu učinkovitost. Usvajanje „modernizacije” bio je važan korak naprijed. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO naglašava kako cjelokupni zakonodavni okvir o državnim potporama postupno mijenja ulogu Komisije i odmiče je od pretežno administrativne kulture koja je nekad dominirala k novom obliku suradnje s državama članicama, čiji je cilj optimizirati rezultate državnih potpora usmjeravajući se na njihovu učinkovitost. Usvajanje „modernizacije” bio je važan korak naprijed.

| 1.8. | Države članice moraju uspostaviti odgovarajuće mehanizme za ocjenu, koju bi provodila neovisna tijela. EGSO smatra nužnim sudjelovanje socijalnih partnera u definiranju modela ocjene, bez da se pritom žrtvuje stručnost koju su stekli zaposlenici tijela javne vlasti. Oni također trebaju imati ulogu u razvoju postupaka procjene i sudjelovati u nacrtima finalnog izvješća, čime bi se širila kultura ocjene u sklopu njihovih organizacija i postupno poboljšao postupak istrage. Europska komisija mora doprinijeti harmoniziranju kriterija ocjene u državama članicama. Uspostava usporedivih kriterija ocjene omogućit će sveukupnu ocjenu učinkovitosti državne potpore koju je potrebno provesti. |
| --- | --- |

1.8.

Države članice moraju uspostaviti odgovarajuće mehanizme za ocjenu, koju bi provodila neovisna tijela. EGSO smatra nužnim sudjelovanje socijalnih partnera u definiranju modela ocjene, bez da se pritom žrtvuje stručnost koju su stekli zaposlenici tijela javne vlasti. Oni također trebaju imati ulogu u razvoju postupaka procjene i sudjelovati u nacrtima finalnog izvješća, čime bi se širila kultura ocjene u sklopu njihovih organizacija i postupno poboljšao postupak istrage. Europska komisija mora doprinijeti harmoniziranju kriterija ocjene u državama članicama. Uspostava usporedivih kriterija ocjene omogućit će sveukupnu ocjenu učinkovitosti državne potpore koju je potrebno provesti.

| 1.9. | Potrebno je posebno obratiti pozornost na specifične uvjete u regijama koje su uključene u sustav državne potpore. Komisijina hvalevrijedna odluka o izuzećima od prethodne obavijesti, koja pokriva približno 80 % državnih potpora (1), omogućuje hitno odobravanje sredstava, ali i značajno povećava odgovornost i troškove lokalnih tijela, a samim time i javnu potrošnju. Stoga će se države članice morati koncentrirati na davanje potrebnih sredstava za pokretanje specifičnih tečajeva osposobljavanja i razmjenu najboljih praksi između lokalnih vlasti. Potrebno je razviti kulturu partnerstva na svim razinama. |
| --- | --- |

1.9.

Potrebno je posebno obratiti pozornost na specifične uvjete u regijama koje su uključene u sustav državne potpore. Komisijina hvalevrijedna odluka o izuzećima od prethodne obavijesti, koja pokriva približno 80 % državnih potpora (1), omogućuje hitno odobravanje sredstava, ali i značajno povećava odgovornost i troškove lokalnih tijela, a samim time i javnu potrošnju. Stoga će se države članice morati koncentrirati na davanje potrebnih sredstava za pokretanje specifičnih tečajeva osposobljavanja i razmjenu najboljih praksi između lokalnih vlasti. Potrebno je razviti kulturu partnerstva na svim razinama.

| 1.10. | EGSO smatra da novi sustav kojim se državama članicama daje odgovornost ex ante ocjene za sobom povlači sveukupni porast troškova za tijela javne vlasti i za poduzeća koji zahtijeva pažljivo planiranje kojim se mogu ukloniti bespotrebne obveze i pojednostavniti postupci. Također napominje da bi razdoblje od šest mjeseci za postupke odobravanja planova za ocjenu veoma složenih programa moglo biti prekratko te da bi izrada protučinjeničnog modela mogla malim državama donijeti znatne probleme. |
| --- | --- |

1.10.

EGSO smatra da novi sustav kojim se državama članicama daje odgovornost ex ante ocjene za sobom povlači sveukupni porast troškova za tijela javne vlasti i za poduzeća koji zahtijeva pažljivo planiranje kojim se mogu ukloniti bespotrebne obveze i pojednostavniti postupci. Također napominje da bi razdoblje od šest mjeseci za postupke odobravanja planova za ocjenu veoma složenih programa moglo biti prekratko te da bi izrada protučinjeničnog modela mogla malim državama donijeti znatne probleme.

| 1.11. | EGSO preporučuje žurno usvajanje komunikacije o konceptu državne pomoći kako bi se pomoglo osobito lokalnim upravama na koje je zbog masovnih izuzeća od obveze dostavljanja prethodne obavijesti prenesen velik teret prepoznavanja državnih potpora i njegovog provođenja na način koji je kompatibilan tržištu. Na primjer, u slučaju javnog financiranja kulture i očuvanja baštine, zbog ustrajne pravne nesigurnosti o tome kada se radi o državnim potporama, javnu upravu prisiljava da svaku intervenciju smatra podložnom pravilima o državnim potporama i svim iz njih proizlazećim administrativnim i proceduralnim opterećenjima. Ista pravna nesigurnost karakterizira i javno financiranje svih infrastruktura, osobito nakon presude u slučaju zračne luke u Leipzigu. Potrebno je jasno razlučivanje između javnih potpora poduzećima koje nisu državne i onih koje su državne prema definiciji iz članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

1.11.

EGSO preporučuje žurno usvajanje komunikacije o konceptu državne pomoći kako bi se pomoglo osobito lokalnim upravama na koje je zbog masovnih izuzeća od obveze dostavljanja prethodne obavijesti prenesen velik teret prepoznavanja državnih potpora i njegovog provođenja na način koji je kompatibilan tržištu. Na primjer, u slučaju javnog financiranja kulture i očuvanja baštine, zbog ustrajne pravne nesigurnosti o tome kada se radi o državnim potporama, javnu upravu prisiljava da svaku intervenciju smatra podložnom pravilima o državnim potporama i svim iz njih proizlazećim administrativnim i proceduralnim opterećenjima. Ista pravna nesigurnost karakterizira i javno financiranje svih infrastruktura, osobito nakon presude u slučaju zračne luke u Leipzigu. Potrebno je jasno razlučivanje između javnih potpora poduzećima koje nisu državne i onih koje su državne prema definiciji iz članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| 1.12. | Iako pozdravlja dosadašnje napore, EGSO smatra da je ključno da se kultura ocjene proširi na sve razine vlasti, kako na regionalnu, tako i na nacionalnu, te se ne smije ograničavati na gore navedene slučajeve. U tom cilju Odbor poziva na ponovno ulaganje napora Komisije i država članica. |
| --- | --- |

1.12.

Iako pozdravlja dosadašnje napore, EGSO smatra da je ključno da se kultura ocjene proširi na sve razine vlasti, kako na regionalnu, tako i na nacionalnu, te se ne smije ograničavati na gore navedene slučajeve. U tom cilju Odbor poziva na ponovno ulaganje napora Komisije i država članica.

| 1.13. | Provedena analiza upućuje na to da tijela jave vlasti nemaju podatke o upravljanju troškovima koji nastanu zbog nadzora državnih potpora za poduzeća. Nije moguće provesti temeljitu ocjenu učinkovitosti tih sredstava bez da se uzme u obzir koliko troše tijela javne vlasti, osim mjerenja same potpore na temelju dobivenih rezultata. Transparentnost tog sustava ovisi o objavi tih podataka. Iz dostupnih podataka sveukupni administrativni troškovi iznose otprilike 5 %, a tome se još pridaju troškovi usklađivanja od dodatnih 5 % i daljnji troškovi ocjene koji prema procjenama Komisije iznose nešto manje od 1 %. Navedena količina resursa, koja je vjerojatno objektivno manja, čini se pretjeranom. |
| --- | --- |

1.13.

Provedena analiza upućuje na to da tijela jave vlasti nemaju podatke o upravljanju troškovima koji nastanu zbog nadzora državnih potpora za poduzeća. Nije moguće provesti temeljitu ocjenu učinkovitosti tih sredstava bez da se uzme u obzir koliko troše tijela javne vlasti, osim mjerenja same potpore na temelju dobivenih rezultata. Transparentnost tog sustava ovisi o objavi tih podataka. Iz dostupnih podataka sveukupni administrativni troškovi iznose otprilike 5 %, a tome se još pridaju troškovi usklađivanja od dodatnih 5 % i daljnji troškovi ocjene koji prema procjenama Komisije iznose nešto manje od 1 %. Navedena količina resursa, koja je vjerojatno objektivno manja, čini se pretjeranom.

| 1.14. | EGSO traži od Komisije da izbjegne stvaranje nepredviđenih daljnjih opterećenja za poduzeća i da se pobrine da cijeli sustav ocjene postane učinkovitiji. |
| --- | --- |

1.14.

EGSO traži od Komisije da izbjegne stvaranje nepredviđenih daljnjih opterećenja za poduzeća i da se pobrine da cijeli sustav ocjene postane učinkovitiji.

| 1.15. | Iznimno je važno da se pri ocjeni u obzir uzme i učinkovitost administrativnih troškova i troškova koji proizlaze iz modela ocjene. |
| --- | --- |

1.15.

Iznimno je važno da se pri ocjeni u obzir uzme i učinkovitost administrativnih troškova i troškova koji proizlaze iz modela ocjene.

| 1.16. | Potrebno je osigurati usporedivost različitih modela te fleksibilnost u pogledu dimenzija, vrste i pokazatelja kako bi se pojednostavnila ex ante procjena i uskladili kriteriji ex post ocjene. |
| --- | --- |

1.16.

Potrebno je osigurati usporedivost različitih modela te fleksibilnost u pogledu dimenzija, vrste i pokazatelja kako bi se pojednostavnila ex ante procjena i uskladili kriteriji ex post ocjene.

| 1.17. | EGSO poziva na integriranu viziju Komisijinog djelovanja u različitim područjima gospodarske politike: strukturnim fondovima, državnim potporama i partnerskim trgovinskim sporazumima, u cilju osiguranja jedinstvenog programa europske gospodarske politike temeljenog na razvoju i rastu. |
| --- | --- |

1.17.

EGSO poziva na integriranu viziju Komisijinog djelovanja u različitim područjima gospodarske politike: strukturnim fondovima, državnim potporama i partnerskim trgovinskim sporazumima, u cilju osiguranja jedinstvenog programa europske gospodarske politike temeljenog na razvoju i rastu.

| 1.18. | EGSO preporučuje korištenje kriterije analognih onima iz Delegirane Uredbe Komisije (EU) br. 240/2014 (2) od 7. siječnja 2014. o europskom Kodeksu ponašanja za partnerstvo u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova kojima se propisuje obavezno savjetovanje sa svim potencijalno zainteresiranim stranama pri izradi uredbe o ocjeni učinkovitosti državnih potpora. |
| --- | --- |

1.18.

EGSO preporučuje korištenje kriterije analognih onima iz Delegirane Uredbe Komisije (EU) br. 240/2014 (2) od 7. siječnja 2014. o europskom Kodeksu ponašanja za partnerstvo u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova kojima se propisuje obavezno savjetovanje sa svim potencijalno zainteresiranim stranama pri izradi uredbe o ocjeni učinkovitosti državnih potpora.

| 1.19. | Transparentnost provedenih ocjena mora biti zajamčena i što je više moguće javna, kao što je već na snazi u nekim državama članicama u odnosu na poduzeća i iznos odobrenih potpora. |
| --- | --- |

1.19.

Transparentnost provedenih ocjena mora biti zajamčena i što je više moguće javna, kao što je već na snazi u nekim državama članicama u odnosu na poduzeća i iznos odobrenih potpora.

| 1.20. | EGSO preporučuje da planovi za ocjenu predviđaju:






  — | ispunjenje cilja politike, |
| --- | --- | --- |

1.20.

EGSO preporučuje da planovi za ocjenu predviđaju:

—

ispunjenje cilja politike,

| — | učinak na konkurenciju i razmjenu, |
| --- | --- |

—

učinak na konkurenciju i razmjenu,

| — | djelotvornost/učinkovitost instrumenta, |
| --- | --- |

—

djelotvornost/učinkovitost instrumenta,

| — | provjeru ex ante preduvjeta za nastavak programa ili za slične programe na mikrorazini (specifikacije potpora), |
| --- | --- |

—

provjeru ex ante preduvjeta za nastavak programa ili za slične programe na mikrorazini (specifikacije potpora),

| — | učinak poticaja. |
| --- | --- |

—

učinak poticaja.

| 1.21. | EGSO zahtijeva da bude uključen u postupak ocjene sveukupne djelotvornosti i učinkovitosti sustava državnih potpora na kraju razdoblja 2014. – 2020. |
| --- | --- |

1.21.

EGSO zahtijeva da bude uključen u postupak ocjene sveukupne djelotvornosti i učinkovitosti sustava državnih potpora na kraju razdoblja 2014. – 2020.

2.   Uvod

| 2.1. | Potpore poduzećima mogu narušiti tržišno natjecanje i fragmentirati unutarnje tržište, čime su kontradiktorne odredbama i duhu ugovora, ako nisu: postavljene unutar jasnog regulatornog okvira; usmjerene na proizvodne djelatnosti i poduzeća koja posebno ulažu u inovacije, istraživanje i razvoj te donose gospodarske i socijalne dobitke; ako nisu ograničene ili kontrolirane. |
| --- | --- |

2.1.

Potpore poduzećima mogu narušiti tržišno natjecanje i fragmentirati unutarnje tržište, čime su kontradiktorne odredbama i duhu ugovora, ako nisu: postavljene unutar jasnog regulatornog okvira; usmjerene na proizvodne djelatnosti i poduzeća koja posebno ulažu u inovacije, istraživanje i razvoj te donose gospodarske i socijalne dobitke; ako nisu ograničene ili kontrolirane.

| 2.2. | S druge strane, negativne gospodarske prilike koje postoje već nekoliko godina, uključujući ozbiljne nacionalne krize koje nedvojbeno utječu na poduzeća, radnike i građane, zahtijevaju relativno fleksibilan pristup, poput onog što provode glavni konkurenti EU-a na međunarodnim tržištima (koji nisu podložni jedinstvenoj skupini pravila o državnoj potpori). Konkurentnost europskih poduzeća mora biti važno mjerilo. Prioritet je nedostatak radnih mjesta u Europi. Ulaganja su pala za 15 % od njihovog vrhunca u 2007. i 25 milijuna Europljana i dalje je nezaposleno, među kojima je 5 milijuna mladih. Većina njih su žene (3). |
| --- | --- |

2.2.

S druge strane, negativne gospodarske prilike koje postoje već nekoliko godina, uključujući ozbiljne nacionalne krize koje nedvojbeno utječu na poduzeća, radnike i građane, zahtijevaju relativno fleksibilan pristup, poput onog što provode glavni konkurenti EU-a na međunarodnim tržištima (koji nisu podložni jedinstvenoj skupini pravila o državnoj potpori). Konkurentnost europskih poduzeća mora biti važno mjerilo. Prioritet je nedostatak radnih mjesta u Europi. Ulaganja su pala za 15 % od njihovog vrhunca u 2007. i 25 milijuna Europljana i dalje je nezaposleno, među kojima je 5 milijuna mladih. Većina njih su žene (3).

| 2.3. | Zanimljiva studija Europskog parlamenta (4) naglašava značajne razlike između sadašnjih programa u Europskoj uniji i SAD-u. „Politika tržišnog natjecanja Europske unije ima stroga pravila o državnoj potpori, dok zakonodavstvo SAD-a nema nikakve odredbe u tom području.” Prijedlog EU-a za reguliranje državnih potpora, na zahtjev tadašnjeg povjerenika Joaquína ALMUNIJE, uključen je u sadašnje pregovore između EU-a i SAD-a o Partnerstvu za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP) (5). |
| --- | --- |

2.3.

Zanimljiva studija Europskog parlamenta (4) naglašava značajne razlike između sadašnjih programa u Europskoj uniji i SAD-u. „Politika tržišnog natjecanja Europske unije ima stroga pravila o državnoj potpori, dok zakonodavstvo SAD-a nema nikakve odredbe u tom području.” Prijedlog EU-a za reguliranje državnih potpora, na zahtjev tadašnjeg povjerenika Joaquína ALMUNIJE, uključen je u sadašnje pregovore između EU-a i SAD-a o Partnerstvu za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP) (5).

| 2.4. | Prijedlog se čini slabim i nedosljednim (6). Europa će i dalje imati najrestriktivnije zakonodavstvo na svijetu. Dok to s jedne strane pomaže dovršiti jedinstveno tržište, s druge strane stavlja naše tvrtke u nepovoljan položaj. Europska tvrtka koja proizvodi u SAD-u ima pravo dobiti državnu potporu koja nije dopuštena u EU-u. To će se pojednostaviti usvajanjem sporazuma. EGSO izdaje ozbiljno upozorenje Komisiji da ne daje prednost američkim tvrtkama u sporazumu o slobodnoj trgovini. |
| --- | --- |

2.4.

Prijedlog se čini slabim i nedosljednim (6). Europa će i dalje imati najrestriktivnije zakonodavstvo na svijetu. Dok to s jedne strane pomaže dovršiti jedinstveno tržište, s druge strane stavlja naše tvrtke u nepovoljan položaj. Europska tvrtka koja proizvodi u SAD-u ima pravo dobiti državnu potporu koja nije dopuštena u EU-u. To će se pojednostaviti usvajanjem sporazuma. EGSO izdaje ozbiljno upozorenje Komisiji da ne daje prednost američkim tvrtkama u sporazumu o slobodnoj trgovini.

| 2.5. | Dosadašnje je iskustvo pokazalo da postoji potreba za detaljnim pregledom europskog programa državnih potpora. |
| --- | --- |

2.5.

Dosadašnje je iskustvo pokazalo da postoji potreba za detaljnim pregledom europskog programa državnih potpora.

| 2.6. | Zbog gospodarske i financijske krize zadnjih nekoliko godina bio je potreban radikalan pregled kriterija potrošnje koji se koriste za definiranje politike javnih ulaganja i politike potpore poduzećima na svim razinama vlasti. Točnije, prioritet je postala potreba da se pronađe bolji način racionalizacije podrške i davanja potpora samo gdje postoji adekvatan poticaj (koji će poboljšati kvalitetu potpore i istodobno omogućiti pravilan nadzor učinkovitosti te potpore), u svjetlu oskudice i ograničene raspoloživosti resursa. |
| --- | --- |

2.6.

Zbog gospodarske i financijske krize zadnjih nekoliko godina bio je potreban radikalan pregled kriterija potrošnje koji se koriste za definiranje politike javnih ulaganja i politike potpore poduzećima na svim razinama vlasti. Točnije, prioritet je postala potreba da se pronađe bolji način racionalizacije podrške i davanja potpora samo gdje postoji adekvatan poticaj (koji će poboljšati kvalitetu potpore i istodobno omogućiti pravilan nadzor učinkovitosti te potpore), u svjetlu oskudice i ograničene raspoloživosti resursa.

| 2.7. | EGSO smatra da je primjereno otkriti koji utjecaj imaju politike potpore poduzećima, jesu li identificirani instrumenti za podršku odgovarajući i jesu li administrativni troškovi i troškovi upravljanja proporcionalni dobivenim rezultatima. Moramo stalno imati na umu da se ono što se ne može izmjeriti ne može ni identificirati ili unaprijediti. Mjere koje su dosad usvojene pokrenule su ovaj proces |
| --- | --- |

2.7.

EGSO smatra da je primjereno otkriti koji utjecaj imaju politike potpore poduzećima, jesu li identificirani instrumenti za podršku odgovarajući i jesu li administrativni troškovi i troškovi upravljanja proporcionalni dobivenim rezultatima. Moramo stalno imati na umu da se ono što se ne može izmjeriti ne može ni identificirati ili unaprijediti. Mjere koje su dosad usvojene pokrenule su ovaj proces

| 2.8. | „Procjena se može činiti kao tehnička tema od interesa samo maloj akademskoj istraživačkoj zajednici, dok je provode veće, profesionalne zajednice konzultanata specijaliziranih u financijskoj reviziji ili u ocjenama projekata i programa. Međutim, kako je ocjena zadobila središnje mjesto na dnevnom redu o pametnom zakonodavstvu Europske komisije, postala je ključna tema regulatorne politike, postavljajući važna pitanja o upravljanju i institucionalnim aspektima izvan područja programa rashoda (7).” |
| --- | --- |

2.8.

„Procjena se može činiti kao tehnička tema od interesa samo maloj akademskoj istraživačkoj zajednici, dok je provode veće, profesionalne zajednice konzultanata specijaliziranih u financijskoj reviziji ili u ocjenama projekata i programa. Međutim, kako je ocjena zadobila središnje mjesto na dnevnom redu o pametnom zakonodavstvu Europske komisije, postala je ključna tema regulatorne politike, postavljajući važna pitanja o upravljanju i institucionalnim aspektima izvan područja programa rashoda (7).”

| 2.9. | Od 2008. godine Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku razvila je programe protučinjenične ocjene koji se koriste uz postojeće ocjene (ex ante i ex post) koje se provode u okviru planiranja strukturnih fondova. |
| --- | --- |

2.9.

Od 2008. godine Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku razvila je programe protučinjenične ocjene koji se koriste uz postojeće ocjene (ex ante i ex post) koje se provode u okviru planiranja strukturnih fondova.

| 2.10. | Od svibnja 2012., u sklopu svojeg postupka modernizacije državnih potpora (State Aid Modernization, SAM), Glavna uprava za tržišno natjecanje uvela je uporabu ocjene učinka koja koristi tehniku protučinjenične analize za neke programe potpora (8). Točnije, novom Uredbom o skupnom izuzeću ocjena programa velikih potpora (godišnjeg budžeta većeg od 150 milijuna eura) postaje obvezna u specifičnim sektorima, kao što su: politika regionalnog razvoja, potpora malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi), potpora za istraživanje, razvoj i inovacije, za zaštitu okoliša i energetiku te za širokopojasnu infrastrukturu. Neki su nacionalni planovi već predani (njih četiri), a neki se razmatraju u području istraživanja, razvoja i inovacija te širokopojasne infrastrukture (približno deset). |
| --- | --- |

2.10.

Od svibnja 2012., u sklopu svojeg postupka modernizacije državnih potpora (State Aid Modernization, SAM), Glavna uprava za tržišno natjecanje uvela je uporabu ocjene učinka koja koristi tehniku protučinjenične analize za neke programe potpora (8). Točnije, novom Uredbom o skupnom izuzeću ocjena programa velikih potpora (godišnjeg budžeta većeg od 150 milijuna eura) postaje obvezna u specifičnim sektorima, kao što su: politika regionalnog razvoja, potpora malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi), potpora za istraživanje, razvoj i inovacije, za zaštitu okoliša i energetiku te za širokopojasnu infrastrukturu. Neki su nacionalni planovi već predani (njih četiri), a neki se razmatraju u području istraživanja, razvoja i inovacija te širokopojasne infrastrukture (približno deset).

| 2.11. | Europski revizorski sud nedavno je intervenirao u slučaju sustava ocjene rezultata koje je koristio EuropeAid, i proglasio ih je neprikladnim (9). Trenutno se pregledavaju sustavi procjene koji se koriste u svim aktivnostima Komisije. |
| --- | --- |

2.11.

Europski revizorski sud nedavno je intervenirao u slučaju sustava ocjene rezultata koje je koristio EuropeAid, i proglasio ih je neprikladnim (9). Trenutno se pregledavaju sustavi procjene koji se koriste u svim aktivnostima Komisije.

| 2.12. | Ključna je bolja usklađenost između metodologija ocjene koje se koriste za ocjenu državnih potpora i rezultata korištenja strukturnih fondova, kao i detaljan pregled svih politika rashoda Unije. |
| --- | --- |

2.12.

Ključna je bolja usklađenost između metodologija ocjene koje se koriste za ocjenu državnih potpora i rezultata korištenja strukturnih fondova, kao i detaljan pregled svih politika rashoda Unije.

| 2.13. | Svrha protučinjeničnog pristupa ocjeni učinaka javnih politika jest provjeriti sposobnost politike da utječe na željenu promjenu u ponašanju ili na stanje određene ciljne populacije ili korisnika. Zapravo definira u kojoj će mjeri potpora, a ne drugi čimbenici, doprinijeti ostvarivanju određenog rezultata. To se ponekad naziva učinak poticaja. |
| --- | --- |

2.13.

Svrha protučinjeničnog pristupa ocjeni učinaka javnih politika jest provjeriti sposobnost politike da utječe na željenu promjenu u ponašanju ili na stanje određene ciljne populacije ili korisnika. Zapravo definira u kojoj će mjeri potpora, a ne drugi čimbenici, doprinijeti ostvarivanju određenog rezultata. To se ponekad naziva učinak poticaja.

| 2.14. | Cilj je postupka ocjene identificirati posljedični utjecaj usvojene politike, uključujući samo izravan učinak te politike. Drugim riječima, uklanja sve moguće distorzije zbog općih makroekonomskih prilika ili raznovrsne prirode poduzeća. |
| --- | --- |

2.14.

Cilj je postupka ocjene identificirati posljedični utjecaj usvojene politike, uključujući samo izravan učinak te politike. Drugim riječima, uklanja sve moguće distorzije zbog općih makroekonomskih prilika ili raznovrsne prirode poduzeća.

| 2.15. | Posljedični utjecaj je razlika između promatranih varijabli ishoda nakon provedbe politike (činjenično stanje) i onog što bi se dogodilo da ta politika nije usvojena (protučinjenična situacija). |
| --- | --- |

2.15.

Posljedični utjecaj je razlika između promatranih varijabli ishoda nakon provedbe politike (činjenično stanje) i onog što bi se dogodilo da ta politika nije usvojena (protučinjenična situacija).

| 2.16. | Ta vrsta analize odgovor je na zahtjeve kojima se traži uspostavljanje dokaza o neto učinku podrške i opsegu tog učinka. Na primjer, bavi se pitanjima imaju li potpore pozitivne ili negativne učinke i u kojoj mjeri, mogu li se uočene promjene pripisati usvojenoj politici, variraju li rezultati ovisno o korisniku (velika ili mala poduzeća), regiji ili vremenu, te jesu li administrativni i upravljački troškovi proporcionalni i održivi. |
| --- | --- |

2.16.

Ta vrsta analize odgovor je na zahtjeve kojima se traži uspostavljanje dokaza o neto učinku podrške i opsegu tog učinka. Na primjer, bavi se pitanjima imaju li potpore pozitivne ili negativne učinke i u kojoj mjeri, mogu li se uočene promjene pripisati usvojenoj politici, variraju li rezultati ovisno o korisniku (velika ili mala poduzeća), regiji ili vremenu, te jesu li administrativni i upravljački troškovi proporcionalni i održivi.

| 2.17. | Iako je ova tema opsežno zastupljena u ekonomskoj literaturi, osobito u zadnjih nekoliko desetljeća, postoji samo nekoliko slučajeva u kojima tijela javne vlasti u država članicama EU-a nastavljaju i proširuju uporabu ocjena utjecaja kako bi nadzirali i poboljšali svoje politike potpora poduzećima. |
| --- | --- |

2.17.

Iako je ova tema opsežno zastupljena u ekonomskoj literaturi, osobito u zadnjih nekoliko desetljeća, postoji samo nekoliko slučajeva u kojima tijela javne vlasti u država članicama EU-a nastavljaju i proširuju uporabu ocjena utjecaja kako bi nadzirali i poboljšali svoje politike potpora poduzećima.

| 2.18. | Najzanimljiviji slučajevi uključuju napore Ujedinjene Kraljevine koja od 2001. redovno ocjenjuje regionalne programe pomoći uporabom kvazi-eksperimentalnih tehnika vrednovanja te Nizozemske koje je 2012. osnovala Stručnu radnu skupinu za procjenu učinka. Slično tome, Finska je uspostavila finsku agenciju za inovacije – TEKES, a Slovenija je odobrila Zakon o nadzoru državnih potpora u 2001. |
| --- | --- |

2.18.

Najzanimljiviji slučajevi uključuju napore Ujedinjene Kraljevine koja od 2001. redovno ocjenjuje regionalne programe pomoći uporabom kvazi-eksperimentalnih tehnika vrednovanja te Nizozemske koje je 2012. osnovala Stručnu radnu skupinu za procjenu učinka. Slično tome, Finska je uspostavila finsku agenciju za inovacije – TEKES, a Slovenija je odobrila Zakon o nadzoru državnih potpora u 2001.

| 2.19. | Ovim mišljenjem EGSO želi doprinijeti raspravi koju vode Europska komisija i države članice o učinkovitosti mjera potpora za poduzeća te o potrebi proširenja uporabe ocjena učinka. |
| --- | --- |

2.19.

Ovim mišljenjem EGSO želi doprinijeti raspravi koju vode Europska komisija i države članice o učinkovitosti mjera potpora za poduzeća te o potrebi proširenja uporabe ocjena učinka.

3.   Čemu procjena? Lekcije iz literature

| 3.1. | Ne temelju empirijskih dokaza iz protučinjeničnih analiza, cilj je ovog mišljenja pokazati važnost ocjene. Ocjenu više ne treba smatrati akademskom aktivnošću, već ključnom, institucionaliziranom praksom u sklopu političkog ciklusa koji se odvija u sljedećim fazama: provedba, nadzor, ocjena, preoblikovanje. |
| --- | --- |

3.1.

Ne temelju empirijskih dokaza iz protučinjeničnih analiza, cilj je ovog mišljenja pokazati važnost ocjene. Ocjenu više ne treba smatrati akademskom aktivnošću, već ključnom, institucionaliziranom praksom u sklopu političkog ciklusa koji se odvija u sljedećim fazama: provedba, nadzor, ocjena, preoblikovanje.

| 3.2. | Stoga će se proučiti nekoliko studija koje su provedene u različitim državama članicama EU-a i istaknuti osnovne naučene lekcije, posebice implikacije politike vezano uz učinak na porast ulaganja, produktivnost, zapošljavanje, inovacije i trošak programa. Zahvaljujući tim pokazateljima možemo razumjeti učinak na rast i trebaju naglasiti potrebu za ciljnim, visokokvalitetnim potporama. |
| --- | --- |

3.2.

Stoga će se proučiti nekoliko studija koje su provedene u različitim državama članicama EU-a i istaknuti osnovne naučene lekcije, posebice implikacije politike vezano uz učinak na porast ulaganja, produktivnost, zapošljavanje, inovacije i trošak programa. Zahvaljujući tim pokazateljima možemo razumjeti učinak na rast i trebaju naglasiti potrebu za ciljnim, visokokvalitetnim potporama.

| 3.3. | Iako se u literaturi naglašava postojanje pozitivne korelacije između javne podrške poduzećima i rasta proizvodnje (ulaganja, zapošljavanje, novi proizvodi), potrebno je napomenuti da se učinak poticanja potpore ne smije uzimati zdravo za gotovo. Postoji još nekoliko čimbenika koji utječu na uspjeh politike, kao što su opći gospodarski trend, funkcioniranje tržišta te ukupna razina oporezivanja. |
| --- | --- |

3.3.

Iako se u literaturi naglašava postojanje pozitivne korelacije između javne podrške poduzećima i rasta proizvodnje (ulaganja, zapošljavanje, novi proizvodi), potrebno je napomenuti da se učinak poticanja potpore ne smije uzimati zdravo za gotovo. Postoji još nekoliko čimbenika koji utječu na uspjeh politike, kao što su opći gospodarski trend, funkcioniranje tržišta te ukupna razina oporezivanja.

| 3.4. | U studiji kojom je analiziran utjecaj Zakona 488. u Italiji, MARTINI i BONDONIO (2012.) pokazali su da su u prosjeku poduzeća koja su dobila izravnu potporu smanjila privatna ulaganja. Čini se da je u tom slučaju izravna državna potpora za poduzeća dovela do smanjenja izdataka privatnog ulaganja, čime se smanjuje potreba za privatnim resursima. Državne potpore treba pridodati ulaganju, a ne zamijeniti ga. |
| --- | --- |

3.4.

U studiji kojom je analiziran utjecaj Zakona 488. u Italiji, MARTINI i BONDONIO (2012.) pokazali su da su u prosjeku poduzeća koja su dobila izravnu potporu smanjila privatna ulaganja. Čini se da je u tom slučaju izravna državna potpora za poduzeća dovela do smanjenja izdataka privatnog ulaganja, čime se smanjuje potreba za privatnim resursima. Državne potpore treba pridodati ulaganju, a ne zamijeniti ga.

| 3.5. | U literaturi se također naglašavaju neki važni problemi u odnosu na utjecaj potpora na produktivnost. U studiji ocjene o britanskim poduzećima koja su dobila potporu u sklopu selektivnih programa za regionalnu pomoć (RSA), CRISCUOLO (2012.) objašnjava kako porast produktivnosti nije statistički značajan (10). |
| --- | --- |

3.5.

U literaturi se također naglašavaju neki važni problemi u odnosu na utjecaj potpora na produktivnost. U studiji ocjene o britanskim poduzećima koja su dobila potporu u sklopu selektivnih programa za regionalnu pomoć (RSA), CRISCUOLO (2012.) objašnjava kako porast produktivnosti nije statistički značajan (10).

| 3.6. | Čini se da su ti rezultati u skladu s drugim empirijskim dokazima koji pokazuju kako izravna potpora često ima pozitivan učinak na opseg proizvodnje, ali nema nikakvog učinka na produktivnost. Drugim riječima, poduzeća koja dobiju potporu rastu bez povećanja učinkovitosti. Time se ugrožavaju nekonkurentna poduzeća na tržištu. |
| --- | --- |

3.6.

Čini se da su ti rezultati u skladu s drugim empirijskim dokazima koji pokazuju kako izravna potpora često ima pozitivan učinak na opseg proizvodnje, ali nema nikakvog učinka na produktivnost. Drugim riječima, poduzeća koja dobiju potporu rastu bez povećanja učinkovitosti. Time se ugrožavaju nekonkurentna poduzeća na tržištu.

| 3.7. | Statističko-ekonometrijski modeli koji otkrivaju utjecaj podrške pomoću protučinjeničnog pristupa također omogućuju prikaz neto učinaka određenih mjera potpore na zapošljavanje. To omogućuje da se izmjeri trošak po novoj radnoj jedinici. |
| --- | --- |

3.7.

Statističko-ekonometrijski modeli koji otkrivaju utjecaj podrške pomoću protučinjeničnog pristupa također omogućuju prikaz neto učinaka određenih mjera potpore na zapošljavanje. To omogućuje da se izmjeri trošak po novoj radnoj jedinici.

| 3.8. | Često postoji diskrepancija između broja novih radnih jedinica koje se mogu izravno pripisati potpori i statističkih podataka koji su zabilježeni u ex-post nadzoru. U studiji koja je bila usredotočena na mjere pomoći MSP-ovima u Poljskoj, TRZCIŃSKI (2011.) pokazuje da se od 25 000 novih radnih mjesta „stvorenih” potporom, samo 10 550 uistinu može pripisati usvojenoj politici (11). BONDONIO i MARTINI (2012.) došli su do istog zaključka. Od 89 000 novih radnih mjesta u ex-post nadzoru Zakona 488., uspješno je stvoreno samo 12 500, uz trošak od 232 000 eura po radnoj jedinici (12). Zato je potrebno razmotriti učinak koji državna potpora ima na postojeće poslove te zaštititi lokalnu, regionalnu ili nacionalnu ekonomiju. |
| --- | --- |

3.8.

Često postoji diskrepancija između broja novih radnih jedinica koje se mogu izravno pripisati potpori i statističkih podataka koji su zabilježeni u ex-post nadzoru. U studiji koja je bila usredotočena na mjere pomoći MSP-ovima u Poljskoj, TRZCIŃSKI (2011.) pokazuje da se od 25 000 novih radnih mjesta „stvorenih” potporom, samo 10 550 uistinu može pripisati usvojenoj politici (11). BONDONIO i MARTINI (2012.) došli su do istog zaključka. Od 89 000 novih radnih mjesta u ex-post nadzoru Zakona 488., uspješno je stvoreno samo 12 500, uz trošak od 232 000 eura po radnoj jedinici (12). Zato je potrebno razmotriti učinak koji državna potpora ima na postojeće poslove te zaštititi lokalnu, regionalnu ili nacionalnu ekonomiju.

| 3.9. | Potpora poduzećima ima različite učinke ovisno o iznosu dodijeljene potpore, veličini poduzeća, geografskom području gdje se nalazi te vrsti dobivene potpore. Empirijski dokazi iz takvih analiza trebaju biti dostupni javnim donositeljima odluka, voditi ih pri njihovim odabirima i pomoći im da razumiju koja je vrsta potpore i u kojem kontekstu najprikladnija. Kao što je dosad jasno pokazano, važno je formulirati ciljne mjere potpore kako bi se povećala učinkovitost politika. |
| --- | --- |

3.9.

Potpora poduzećima ima različite učinke ovisno o iznosu dodijeljene potpore, veličini poduzeća, geografskom području gdje se nalazi te vrsti dobivene potpore. Empirijski dokazi iz takvih analiza trebaju biti dostupni javnim donositeljima odluka, voditi ih pri njihovim odabirima i pomoći im da razumiju koja je vrsta potpore i u kojem kontekstu najprikladnija. Kao što je dosad jasno pokazano, važno je formulirati ciljne mjere potpore kako bi se povećala učinkovitost politika.

4.   Napomene

| 4.1. | Europska komisija mora nastaviti svoj rad na povećanju svijesti o najčešćim načelima i metodama koje se koriste u području ocjene utjecaja. Točnije, EGSO vjeruje da je potrebno održavati radionice o tehnikama procjene i dostupnim metodologijama u raznim državama članicama, u suradnji sa sveučilištima, istraživačkim ustanovama i drugim dionicima. To će iskustvo pomoći Komisiji da bolje razumije prepreke u primjeni propisa te kako bi mogla brzo reagirati po tom pitanju. |
| --- | --- |

4.1.

Europska komisija mora nastaviti svoj rad na povećanju svijesti o najčešćim načelima i metodama koje se koriste u području ocjene utjecaja. Točnije, EGSO vjeruje da je potrebno održavati radionice o tehnikama procjene i dostupnim metodologijama u raznim državama članicama, u suradnji sa sveučilištima, istraživačkim ustanovama i drugim dionicima. To će iskustvo pomoći Komisiji da bolje razumije prepreke u primjeni propisa te kako bi mogla brzo reagirati po tom pitanju.

| 4.2. | Iako je potrebno pohvaliti napore Komisije, važno je da se više programa potpore ocjenjuje, osobito kada se radi o velikim iznosima potpore. Također je ključno promicati raspravu o metodologiji čiji je cilj upotpuniti tehnike protučinjenične ocjene novim instrumentima za ocjenu koji mogu obuhvatiti i učinke drugih oblika potpore poduzećima (financijska potpora, neizravna potpora, industrijska politika razmotrena per se). |
| --- | --- |

4.2.

Iako je potrebno pohvaliti napore Komisije, važno je da se više programa potpore ocjenjuje, osobito kada se radi o velikim iznosima potpore. Također je ključno promicati raspravu o metodologiji čiji je cilj upotpuniti tehnike protučinjenične ocjene novim instrumentima za ocjenu koji mogu obuhvatiti i učinke drugih oblika potpore poduzećima (financijska potpora, neizravna potpora, industrijska politika razmotrena per se).

| 4.3. | EGSO insistira na nužnosti razvoja prikladne pluralističke metodologije koja bi u obzir uzimala pokazatelje ocjene. Komisija potvrđuje sljedeće (13): „jamči se da javna potpora potiče inovacije, zelene tehnologije i razvoj ljudskog kapitala, izbjegava štetu za okoliš i, naposljetku, omogućuje rast, zapošljavanje i europsku konkurentnost”. Svaki od ovih elemenata, neovisno o samoj ocjeni troška, pridonosi ocjeni učinka državnih potpora. Europski parlament traži da ga se uključi u definiranje metodologije ocjenjivanja, kao i u pogledu europskog zakona o državnim potporama, jer on uvelike utječe na odluke političke ekonomije država članica. EGSO također ističe da bi u cilju istraživanja trebao imati slobodan pristup podacima ocjenjivanja, kako bi poboljšali metodologiju. |
| --- | --- |

4.3.

EGSO insistira na nužnosti razvoja prikladne pluralističke metodologije koja bi u obzir uzimala pokazatelje ocjene. Komisija potvrđuje sljedeće (13): „jamči se da javna potpora potiče inovacije, zelene tehnologije i razvoj ljudskog kapitala, izbjegava štetu za okoliš i, naposljetku, omogućuje rast, zapošljavanje i europsku konkurentnost”. Svaki od ovih elemenata, neovisno o samoj ocjeni troška, pridonosi ocjeni učinka državnih potpora. Europski parlament traži da ga se uključi u definiranje metodologije ocjenjivanja, kao i u pogledu europskog zakona o državnim potporama, jer on uvelike utječe na odluke političke ekonomije država članica. EGSO također ističe da bi u cilju istraživanja trebao imati slobodan pristup podacima ocjenjivanja, kako bi poboljšali metodologiju.

| 4.4. | Bilo bi korisno za Komisiju da zajedno s nacionalnim i europskim statističkim organizacijama raspravi o mogućnosti izrade pouzdane baze podataka o državnim potporama za poduzeća u sklopu jednog metodološkog okvira. Time bi se jamčila transparentnost postupaka donošenja odluka, ali i poticalo istraživačke i ocjenjivačke aktivnosti uključenih javnih tijela i istraživača. |
| --- | --- |

4.4.

Bilo bi korisno za Komisiju da zajedno s nacionalnim i europskim statističkim organizacijama raspravi o mogućnosti izrade pouzdane baze podataka o državnim potporama za poduzeća u sklopu jednog metodološkog okvira. Time bi se jamčila transparentnost postupaka donošenja odluka, ali i poticalo istraživačke i ocjenjivačke aktivnosti uključenih javnih tijela i istraživača.

| 4.5. | Sveučilišta i istraživački centri mogli bi igrati odlučujuću ulogu u pomicanju svijesti prema kulturi ocjenjivanja i u cirkuliranju novih i naprednijih instrumenata za ocjenu javne politike. Nadalje, Europska komisija mogla bi koristiti neovisne istraživačke institute za provođenje studija slučaja s ciljem ocjene učinkovitosti potpore u određenim sektorima kao što su potpore za istraživanje, razvoj i inovacije, potpore za MSP-ove te potpore za energetski sektor i infrastrukturu. |
| --- | --- |

4.5.

Sveučilišta i istraživački centri mogli bi igrati odlučujuću ulogu u pomicanju svijesti prema kulturi ocjenjivanja i u cirkuliranju novih i naprednijih instrumenata za ocjenu javne politike. Nadalje, Europska komisija mogla bi koristiti neovisne istraživačke institute za provođenje studija slučaja s ciljem ocjene učinkovitosti potpore u određenim sektorima kao što su potpore za istraživanje, razvoj i inovacije, potpore za MSP-ove te potpore za energetski sektor i infrastrukturu.

| 4.6. | S obzirom na to da ocjene koje su obvezne u skladu s novim propisima Zajednice ne uzimaju u obzir učinke koje politika poslovnih potpora ima na europsko gospodarstvo u cijelosti, preporučljivo je da Komisija pokrene pilot studiju o toj temi na kraju sadašnjeg razdoblja izrade programa (2014. – 2020.). Studija bi trebala istražiti tri glavna čimbenika koji utječu na to kako se potpora troši, definirati odnos između potpore za poduzeća i ekonomskog potencijala tijela koje je odobrava, te razumjeti postojeću vezu između politike kohezije i politike konkurentnosti. |
| --- | --- |

4.6.

S obzirom na to da ocjene koje su obvezne u skladu s novim propisima Zajednice ne uzimaju u obzir učinke koje politika poslovnih potpora ima na europsko gospodarstvo u cijelosti, preporučljivo je da Komisija pokrene pilot studiju o toj temi na kraju sadašnjeg razdoblja izrade programa (2014. – 2020.). Studija bi trebala istražiti tri glavna čimbenika koji utječu na to kako se potpora troši, definirati odnos između potpore za poduzeća i ekonomskog potencijala tijela koje je odobrava, te razumjeti postojeću vezu između politike kohezije i politike konkurentnosti.

| 4.7. | Ovo je mišljenje prvi korak u radu EGSO-a u mjerenju učinka država na poduzeća. Također odgovara na i podržava aktivnosti Komisije u tom području. Međutim, EGSO smatra da je ključno poboljšati i proširiti debatu. Nastavit će pozorno pratiti rad Komisije u tom području i promicati kulturu djelotvorne i učinkovite ocjene gdje god je to moguće. |
| --- | --- |

4.7.

Ovo je mišljenje prvi korak u radu EGSO-a u mjerenju učinka država na poduzeća. Također odgovara na i podržava aktivnosti Komisije u tom području. Međutim, EGSO smatra da je ključno poboljšati i proširiti debatu. Nastavit će pozorno pratiti rad Komisije u tom području i promicati kulturu djelotvorne i učinkovite ocjene gdje god je to moguće.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog go spodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Govor Margrethe Vestager, povjerenice za tržišno natjecanje, na forumu na visokoj razini država članica 18. prosinca 2014.

1

(2)  SL L 74, 14.3.2014., str. 1.

2

(3)  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=teilm020&language=en.

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/bibliotheque/briefing/2014/140779/LDM_BRI%282014%29140779_REV1_EN.pdf

4

(5)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153019.6%20Competition%20SoE%20Subsidies%20merged.pdf

5

(6)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153031.pdf

6

(7)  http://www.lexxion.de/pdf/ejrr/ejrr_2015_01-005.pdf

7

(8)  Uredba Komisije (EU) br. 651/2014 od 17. lipnja 2014. kojom su definirane određene kategorije potpore kompatibilne s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014., str.1.).

8

(9)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/INSR14_18/INSR14_18_hr.pdf

9

(10)  Criscuolo, C., Martin, R., Overman H. i Van Reenen, J. (2012.), The causal effects of an industrial policy (Uzročno-posljedični učinci industrijske politike), CEPR Discussion Papers 8818.

10

The causal effects of an industrial policy (Uzročno-posljedični učinci industrijske politike)

(11)  Trzciński, R. (2011), Towards Innovative Economy – Effects of Grants to Enterprises in Poland (Prema inovativnom gospodarstvu – učinci bespovratnih sredstava na poduzeća u Poljskoj), uredio Jacek Pokorski.

11

Towards Innovative Economy – Effects of Grants to Enterprises in Poland (Prema inovativnom gospodarstvu – učinci bespovratnih sredstava na poduzeća u Poljskoj),

(12)  Martini, A. i D. Bondonio (2012.), Counterfactual impact evaluation of cohesion policy: impact and cost effectiveness of investment subsidies in Italy (Ocjena protučinjeničnog učinka kohezijske politike: učinak i isplativost bespovratnih sredstava za ulaganja u Italiji), izvješće za Europsku komisiju, GU Regio.

12

Counterfactual impact evaluation of cohesion policy: impact and cost effectiveness of investment subsidies in Italy (Ocjena protučinjeničnog učinka kohezijske politike: učinak i isplativost bespovratnih sredstava za ulaganja u Italiji)

(13)  COM(2012) 209 završna verzija.

13

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/26

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Gospodarstvo za opće dobro: održiv gospodarski model usmjeren na socijalnu koheziju”

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/06)

| Izvjestitelj: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Stefano PALMIERI |

Izvjestitelj:

Carlos TRIAS PINTÓ

Suizvjestitelj:

Stefano PALMIERI

Dana 19. veljače 2015., sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje o temi

„Gospodarstvo za opće dobro: održiv gospodarski model usmjeren na socijalnu koheziju”

(samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 10. srpnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 17. rujna), sa 144 glasa za, 13 protiv i 11 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO smatra da je model gospodarstva za opće dobro (1) zamišljen radi uključivanja kako u europski tako i u domaći pravni okvir kako bi se napravio pomak prema jedinstvenom europskom tržištu s pomoću gospodarstva utemeljenog na većoj etičnosti i na europskim vrijednostima i postignućima politika društvene odgovornosti, uz uspostavu sinergija za njihovo jačanje. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO smatra da je model gospodarstva za opće dobro (1) zamišljen radi uključivanja kako u europski tako i u domaći pravni okvir kako bi se napravio pomak prema jedinstvenom europskom tržištu s pomoću gospodarstva utemeljenog na većoj etičnosti i na europskim vrijednostima i postignućima politika društvene odgovornosti, uz uspostavu sinergija za njihovo jačanje.

| 1.2. | Gospodarstvo za opće dobro predstavlja cjelovit pristup čiji su koncepti bliski temeljnim vrijednostima socijalne ekonomije, kružnog gospodarstva, ekonomije dijeljenja, funkcionalnog gospodarstva, gospodarstva utemeljenog na resursima i plavog gospodarstva. |
| --- | --- |

1.2.

Gospodarstvo za opće dobro predstavlja cjelovit pristup čiji su koncepti bliski temeljnim vrijednostima socijalne ekonomije, kružnog gospodarstva, ekonomije dijeljenja, funkcionalnog gospodarstva, gospodarstva utemeljenog na resursima i plavog gospodarstva.

| 1.3. | Gospodarstvo za opće dobro podržavaju organizacije civilnog društva, poduzeća i akademski krugovi, a smatra se izvedivim modelom koji jača europske vrijednosti i socijalnu koheziju te promiče odgovoran gospodarski sustav. Zapravo, gospodarstvu za opće dobro potporu je dalo više od stotinu lokalnih skupina te gotovo 2 000 trgovačkih društava (2) i razne socijalne organizacije. |
| --- | --- |

1.3.

Gospodarstvo za opće dobro podržavaju organizacije civilnog društva, poduzeća i akademski krugovi, a smatra se izvedivim modelom koji jača europske vrijednosti i socijalnu koheziju te promiče odgovoran gospodarski sustav. Zapravo, gospodarstvu za opće dobro potporu je dalo više od stotinu lokalnih skupina te gotovo 2 000 trgovačkih društava (2) i razne socijalne organizacije.

| 1.4. | U skladu sa strategijom Europa 2020. predlaže se prijelaz na „europsko etično tržište” u okviru kojeg će se poticati socijalne inovacije i povećati stopa zaposlenosti te od kojeg će okoliš imati koristi. „Europsko etično tržište” može se izgraditi provedbom nekoliko strategija, a to su: |
| --- | --- |

1.4.

U skladu sa strategijom Europa 2020. predlaže se prijelaz na „europsko etično tržište” u okviru kojeg će se poticati socijalne inovacije i povećati stopa zaposlenosti te od kojeg će okoliš imati koristi. „Europsko etično tržište” može se izgraditi provedbom nekoliko strategija, a to su:

| 1.4.1. | mjerenje pokazatelja blagostanja i društvenog razvoja izvan okvira BDP-a (3), poput proizvoda općeg dobra i bilance općeg dobra; |
| --- | --- |

1.4.1.

mjerenje pokazatelja blagostanja i društvenog razvoja izvan okvira BDP-a (3), poput proizvoda općeg dobra i bilance općeg dobra;

| 1.4.2. | donošenje politika u cilju prepoznavanja onih trgovačkih društava koja u većoj mjeri doprinose općem dobru, poput etične javne nabave i promicanja etične unutarnje trgovine; |
| --- | --- |

1.4.2.

donošenje politika u cilju prepoznavanja onih trgovačkih društava koja u većoj mjeri doprinose općem dobru, poput etične javne nabave i promicanja etične unutarnje trgovine;

| 1.4.3. | promicanje etične vanjske trgovine pod zaštitnim znakom „Europa”. Na taj će način Europa osigurati da bude prepoznata kao etično tržište, a europska trgovačka društva predvodit će svjetsko etično tržište i pridonositi unapređenju ljudskih prava, radnih standarda i zaštite okoliša diljem svijeta; |
| --- | --- |

1.4.3.

promicanje etične vanjske trgovine pod zaštitnim znakom „Europa”. Na taj će način Europa osigurati da bude prepoznata kao etično tržište, a europska trgovačka društva predvodit će svjetsko etično tržište i pridonositi unapređenju ljudskih prava, radnih standarda i zaštite okoliša diljem svijeta;

| 1.4.4. | poticanje svih vrsta poduzetnika koji osnivaju organizacije usmjerene na pridonošenje općem dobru; |
| --- | --- |

1.4.4.

poticanje svih vrsta poduzetnika koji osnivaju organizacije usmjerene na pridonošenje općem dobru;

| 1.4.5. | poticanje etične potrošnje i podizanje svijesti među europskim potrošačima; |
| --- | --- |

1.4.5.

poticanje etične potrošnje i podizanje svijesti među europskim potrošačima;

| 1.4.6. | povećanje raznolikosti financijskog ekosustava promicanjem mreža etičnih banaka i burzi diljem EU-a. |
| --- | --- |

1.4.6.

povećanje raznolikosti financijskog ekosustava promicanjem mreža etičnih banaka i burzi diljem EU-a.

| 1.5. | EGSO traži od Europske komisije da u okviru obnovljene strategije za društvenu odgovornost poduzeća učini važan korak u smjeru nagrađivanja (u pogledu javne nabave, pristupa vanjskim tržištima, poreznih olakšica itd.) onih poduzeća koja mogu dokazati bolje etičke poslovne rezultate. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO traži od Europske komisije da u okviru obnovljene strategije za društvenu odgovornost poduzeća učini važan korak u smjeru nagrađivanja (u pogledu javne nabave, pristupa vanjskim tržištima, poreznih olakšica itd.) onih poduzeća koja mogu dokazati bolje etičke poslovne rezultate.

2.   Uvod

| 2.1. | Gospodarstvo, a shodno tomu i gospodarska politika imaju ključnu ulogu u današnjem društvu te o njima ovisi uspjeh ili neuspjeh drugih osnovnih politika za dobrobit građana – na području obrazovanja, zdravstva, socijalnih usluga, kulture, okoliša, tehnologije i inovacija. Sve te politike u velikoj mjeri ovise o gospodarskom stanju u kojem se nalaze različite lokalne i regionalne razine. |
| --- | --- |

2.1.

Gospodarstvo, a shodno tomu i gospodarska politika imaju ključnu ulogu u današnjem društvu te o njima ovisi uspjeh ili neuspjeh drugih osnovnih politika za dobrobit građana – na području obrazovanja, zdravstva, socijalnih usluga, kulture, okoliša, tehnologije i inovacija. Sve te politike u velikoj mjeri ovise o gospodarskom stanju u kojem se nalaze različite lokalne i regionalne razine.

| 2.2. | Kriza, koja i dalje ima negativan učinak na gospodarstva država članica i kvalitetu života europskih građana, razotkrila je slabu otpornost socijalnog i gospodarskog sustava EU-a. |
| --- | --- |

2.2.

Kriza, koja i dalje ima negativan učinak na gospodarstva država članica i kvalitetu života europskih građana, razotkrila je slabu otpornost socijalnog i gospodarskog sustava EU-a.

| 2.3. | S druge strane, u skladu s Globalnom anketom Međunarodne konfederacije sindikata (ITUC) za 2014. godinu (4), ne postoji nijedna zemlja u kojoj većina stanovnika vjeruje da je gospodarski sustav pravedan. Četiri od pet ispitanika (78 %) smatra da gospodarski sustav pogoduje bogatima. Isto tako, 88 % Nijemaca i 90 % Austrijanaca želi „novi gospodarski poredak” (istraživanje Zaklade Bertelsmann) (5), a to nedvojbeno vrijedi i za zemlje koje su najviše pretrpjele zbog gospodarske krize poput Grčke, Portugala, Irske, Španjolske i Italije. |
| --- | --- |

2.3.

S druge strane, u skladu s Globalnom anketom Međunarodne konfederacije sindikata (ITUC) za 2014. godinu (4), ne postoji nijedna zemlja u kojoj većina stanovnika vjeruje da je gospodarski sustav pravedan. Četiri od pet ispitanika (78 %) smatra da gospodarski sustav pogoduje bogatima. Isto tako, 88 % Nijemaca i 90 % Austrijanaca želi „novi gospodarski poredak” (istraživanje Zaklade Bertelsmann) (5), a to nedvojbeno vrijedi i za zemlje koje su najviše pretrpjele zbog gospodarske krize poput Grčke, Portugala, Irske, Španjolske i Italije.

| 2.4. | Uzimajući u obzir napredak koji je Komisija ostvarila na području socijalnih inovacija te mišljenje EGSO-a SC/39 „Provjera napretka strategije Europa 2020.”, Izvješće o reviziji tijekom provedbe strategije Europa 2020. i inicijativu Upravljačkog odbora strategije Europa 2020. pod nazivom „Razgovarajmo o sreći – izvan okvira BDP-a”, očito je da, želimo li na učinkovit način poduprijeti gospodarsku konkurentnost i socijalnu koheziju, potrebna je promjena obrasca kako bi gospodarski, ekološki i socijalni ciljevi postali istinski međuovisni te kako bi se uspostavila veća ravnoteža između kvalitativnih i kvantitativnih aspekata razvoja zahvaljujući cjelovitom pristupu. |
| --- | --- |

2.4.

Uzimajući u obzir napredak koji je Komisija ostvarila na području socijalnih inovacija te mišljenje EGSO-a SC/39 „Provjera napretka strategije Europa 2020.”, Izvješće o reviziji tijekom provedbe strategije Europa 2020. i inicijativu Upravljačkog odbora strategije Europa 2020. pod nazivom „Razgovarajmo o sreći – izvan okvira BDP-a”, očito je da, želimo li na učinkovit način poduprijeti gospodarsku konkurentnost i socijalnu koheziju, potrebna je promjena obrasca kako bi gospodarski, ekološki i socijalni ciljevi postali istinski međuovisni te kako bi se uspostavila veća ravnoteža između kvalitativnih i kvantitativnih aspekata razvoja zahvaljujući cjelovitom pristupu.

| 2.5. | Gospodarstvo za opće dobro predstavlja odgovarajući dopunski model koji uživa potporu europskog društva. Njegovi ciljevi i vrijednosti nadilaze konvencionalne modele društvene odgovornosti, a zbog svoje cjelovite vizije ima kapacitet za okupljanje najrazličitijih društvenih aktera. |
| --- | --- |

2.5.

Gospodarstvo za opće dobro predstavlja odgovarajući dopunski model koji uživa potporu europskog društva. Njegovi ciljevi i vrijednosti nadilaze konvencionalne modele društvene odgovornosti, a zbog svoje cjelovite vizije ima kapacitet za okupljanje najrazličitijih društvenih aktera.

| 2.6. | U samo četiri godine gospodarstvo za opće dobro preraslo je u društveni pokret koji podržava više od stotinu lokalnih skupina, gotovo 2 000 trgovačkih društava i socijalnih organizacija te sve veći broj sveučilišta u zemljama poput Austrije, Njemačke, Švicarske, Italije i Španjolske. Osim toga, regija Južni Tirol u Italiji i nekoliko lokalnih vlada u različitim europskim zemljama usvojile su model gospodarstva za opće dobro na svojim područjima. |
| --- | --- |

2.6.

U samo četiri godine gospodarstvo za opće dobro preraslo je u društveni pokret koji podržava više od stotinu lokalnih skupina, gotovo 2 000 trgovačkih društava i socijalnih organizacija te sve veći broj sveučilišta u zemljama poput Austrije, Njemačke, Švicarske, Italije i Španjolske. Osim toga, regija Južni Tirol u Italiji i nekoliko lokalnih vlada u različitim europskim zemljama usvojile su model gospodarstva za opće dobro na svojim područjima.

3.   Gospodarstvo za opće dobro: ciljevi, vrijednosti, strategija i pokazatelji

| 3.1. | Cilj društva mora biti dobrobit svakog pojedinog člana, u skladu s ustavnim odredbama. |
| --- | --- |

3.1.

Cilj društva mora biti dobrobit svakog pojedinog člana, u skladu s ustavnim odredbama.

| 3.2. | Sukladno smjernicama iz članka 3. stavka 1., 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (6), modelom gospodarstva za opće dobro prvenstveno se predlaže da
  gospodarstvo mora služiti ljudima
  , odnosno općem dobru. Ostvarivanje tog cilja mora se zasnivati na polazištu da su novac i kapital važni instrumenti razmjene i ulaganja, ali nikad nisu sami sebi svrha. |
| --- | --- |

3.2.

Sukladno smjernicama iz članka 3. stavka 1., 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (6), modelom gospodarstva za opće dobro prvenstveno se predlaže da
  gospodarstvo mora služiti ljudima
  , odnosno općem dobru. Ostvarivanje tog cilja mora se zasnivati na polazištu da su novac i kapital važni instrumenti razmjene i ulaganja, ali nikad nisu sami sebi svrha.

| 3.3. | Gospodarski model za opće dobro temeljio bi se na vrijednostima koje su općenito prihvaćene kao univerzalne: ljudskom dostojanstvu, solidarnosti, ekološkoj održivosti, socijalnoj pravdi, transparentnosti i demokratskom sudjelovanju. |
| --- | --- |

3.3.

Gospodarski model za opće dobro temeljio bi se na vrijednostima koje su općenito prihvaćene kao univerzalne: ljudskom dostojanstvu, solidarnosti, ekološkoj održivosti, socijalnoj pravdi, transparentnosti i demokratskom sudjelovanju.

| 3.4. | Priznavanje općeg dobra kao glavnog cilja gospodarstva iziskuje poseban način mjerenja gospodarskog uspjeha u skladu s ciljem, a ne samo u skladu sa sredstvima: proizvod općeg dobra, bilancu općeg dobra i procjenu kreditne sposobnosti s obzirom na opće dobro, koji dopunjuju BDP, financijsku bilancu i financijsku dobit. |
| --- | --- |

3.4.

Priznavanje općeg dobra kao glavnog cilja gospodarstva iziskuje poseban način mjerenja gospodarskog uspjeha u skladu s ciljem, a ne samo u skladu sa sredstvima: proizvod općeg dobra, bilancu općeg dobra i procjenu kreditne sposobnosti s obzirom na opće dobro, koji dopunjuju BDP, financijsku bilancu i financijsku dobit.

| 3.5. | Gospodarstvo za opće dobro cjelovit je model kojim se gospodarstvo nastoji uključiti u socijalnu, kulturnu i ekološku dimenziju europskog društva. Kao što je vidljivo iz priložene tablice, model gospodarstva za opće dobro odražava temeljne vrijednosti raznih gospodarskih modela:











  VRIJEDNOSTI GOSPODARSTVA ZA OPĆE DOBRO/MODELI | Ljudsko dostojanstvo | Solidarnost/ suradnja | Ekološka održivost | Socijalna pravda | Demokracija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Socijalna ekonomija | X | X | X | X | X |
| Kružno gospodarstvo | | | X | | |
| Ekonomija suradnje | | X | | | X |
| Funkcionalno gospodarstvo | | X | X | | |
| Gospodarstvo utemeljeno na resursima | | | X | X | |
| Plavo gospodarstvo | | | X | | |

3.5.

Gospodarstvo za opće dobro cjelovit je model kojim se gospodarstvo nastoji uključiti u socijalnu, kulturnu i ekološku dimenziju europskog društva. Kao što je vidljivo iz priložene tablice, model gospodarstva za opće dobro odražava temeljne vrijednosti raznih gospodarskih modela:

VRIJEDNOSTI GOSPODARSTVA ZA OPĆE DOBRO/MODELI

Ljudsko dostojanstvo

Solidarnost/ suradnja

Ekološka održivost

Socijalna pravda

Demokracija

Socijalna ekonomija

X

X

X

X

X

Kružno gospodarstvo

X

Ekonomija suradnje

X

X

Funkcionalno gospodarstvo

X

X

Gospodarstvo utemeljeno na resursima

X

X

Plavo gospodarstvo

X

Izvor: vlastiti rad.

| 3.6. | Gospodarstvo za opće dobro predstavlja gospodarski model koji može doprinijeti uspjehu strategije Europa 2020., posebice:






  — | povećanjem stope zaposlenosti i unapređenjem kvalitete postojećih radnih mjesta (vrijednosti „ljudsko dostojanstvo” i „socijalna pravda”), |
| --- | --- | --- |

3.6.

Gospodarstvo za opće dobro predstavlja gospodarski model koji može doprinijeti uspjehu strategije Europa 2020., posebice:

—

povećanjem stope zaposlenosti i unapređenjem kvalitete postojećih radnih mjesta (vrijednosti „ljudsko dostojanstvo” i „socijalna pravda”),

| — | poticanjem socijalnih inovacija u civilnom društvu te poslovnoj i političkoj domeni (vrijednosti „sudjelovanje i demokracija”), |
| --- | --- |

—

poticanjem socijalnih inovacija u civilnom društvu te poslovnoj i političkoj domeni (vrijednosti „sudjelovanje i demokracija”),

| — | smanjivanjem emisija CO2, promicanjem obnovljivih izvora energije, unapređenjem energetske učinkovitosti i smanjenjem potrošnje energije (vrijednost „ekološka održivost”), |
| --- | --- |

—

smanjivanjem emisija CO2, promicanjem obnovljivih izvora energije, unapređenjem energetske učinkovitosti i smanjenjem potrošnje energije (vrijednost „ekološka održivost”),

| — | smanjivanjem broja građana izloženih riziku od siromaštva ili socijalnoj isključenosti (vrijednosti „solidarnost” i „socijalna pravda”). |
| --- | --- |

—

smanjivanjem broja građana izloženih riziku od siromaštva ili socijalnoj isključenosti (vrijednosti „solidarnost” i „socijalna pravda”).

| 3.6.1. | Gospodarstvo za opće dobro predstavlja postupak „socijalnih inovacija” i pozitivnog pothvata za promicanje i podupiranje novih zamisli kojima se istodobno zadovoljavaju društvene potrebe, stvaraju novi društveni odnosi i jača stvaranje gospodarske vrijednosti. U tom smislu „inovacije” se odnose na sposobnost stvaranja i provođenja zamisli s kapacitetom za stvaranje vrijednosti; „socijalno” se odnosi na pitanja poput kvalitete života, solidarnosti, sreće i dobrobiti. |
| --- | --- |

3.6.1.

Gospodarstvo za opće dobro predstavlja postupak „socijalnih inovacija” i pozitivnog pothvata za promicanje i podupiranje novih zamisli kojima se istodobno zadovoljavaju društvene potrebe, stvaraju novi društveni odnosi i jača stvaranje gospodarske vrijednosti. U tom smislu „inovacije” se odnose na sposobnost stvaranja i provođenja zamisli s kapacitetom za stvaranje vrijednosti; „socijalno” se odnosi na pitanja poput kvalitete života, solidarnosti, sreće i dobrobiti.

| 3.7. | Gospodarstvo za opće dobro predstavlja instrument za izgradnju snažnih socijalnih i gospodarskih sustava koji europskom civilnom društvu mogu osigurati „zaštitu i razvoj”, koji doprinose iznalaženju rješenja i, u mjeri u kojoj je to izvedivo, sprečavanju kriza te koji osim toga pridonose gospodarskim i društvenim promjenama. S pomoću gospodarstva za opće dobro otpornost dobiva središnju ulogu u podupiranju prijelaza iz faze krize u fazu oporavka i razvoja. |
| --- | --- |

3.7.

Gospodarstvo za opće dobro predstavlja instrument za izgradnju snažnih socijalnih i gospodarskih sustava koji europskom civilnom društvu mogu osigurati „zaštitu i razvoj”, koji doprinose iznalaženju rješenja i, u mjeri u kojoj je to izvedivo, sprečavanju kriza te koji osim toga pridonose gospodarskim i društvenim promjenama. S pomoću gospodarstva za opće dobro otpornost dobiva središnju ulogu u podupiranju prijelaza iz faze krize u fazu oporavka i razvoja.

| 3.7.1. | Otpornost je čimbenik koji utječe na sposobnost civilnog društva da reagira na velika previranja i odgovori na neočekivane napetosti i krize. Sredstva kojima bi se civilno društvo pripremilo za sprečavanje i rješavanje kriza postoje, no nedostaju učinkovitije upravljanje i tješnja suradnja na svim razinama koje zastupaju institucionalne, gospodarske i društvene interese. |
| --- | --- |

3.7.1.

Otpornost je čimbenik koji utječe na sposobnost civilnog društva da reagira na velika previranja i odgovori na neočekivane napetosti i krize. Sredstva kojima bi se civilno društvo pripremilo za sprečavanje i rješavanje kriza postoje, no nedostaju učinkovitije upravljanje i tješnja suradnja na svim razinama koje zastupaju institucionalne, gospodarske i društvene interese.

| 3.8. | Povećanje sposobnosti gospodarskih i socijalnih partnera da apsorbiraju učinke kriza i strukturne promjene, upravljaju njima te ih spriječe predstavlja ključan element za civilno društvo u pogledu potpore postizanju životnog standarda koji odgovara ljudskim potrebama. Time se također podupire gospodarska konkurentnost EU-a glede socijalne kohezije i održivosti, s ciljem da se ne ograniče mogućnosti za buduće naraštaje. |
| --- | --- |

3.8.

Povećanje sposobnosti gospodarskih i socijalnih partnera da apsorbiraju učinke kriza i strukturne promjene, upravljaju njima te ih spriječe predstavlja ključan element za civilno društvo u pogledu potpore postizanju životnog standarda koji odgovara ljudskim potrebama. Time se također podupire gospodarska konkurentnost EU-a glede socijalne kohezije i održivosti, s ciljem da se ne ograniče mogućnosti za buduće naraštaje.

| 3.9. | Kako bi se te zamisli ostvarile, model gospodarstva za opće dobro temelji se na neposrednom sudjelovanju građana kako u poslovnoj tako i u političkoj domeni. Instrumenti poput izvješća o općem dobru, bilance općeg dobra i, posebice, općinskog indeksa općeg dobra temelje se na aktivnom sudjelovanju svih interesnih skupina. |
| --- | --- |

3.9.

Kako bi se te zamisli ostvarile, model gospodarstva za opće dobro temelji se na neposrednom sudjelovanju građana kako u poslovnoj tako i u političkoj domeni. Instrumenti poput izvješća o općem dobru, bilance općeg dobra i, posebice, općinskog indeksa općeg dobra temelje se na aktivnom sudjelovanju svih interesnih skupina.

4.   Prijelaz na izgradnju europskog etičnog tržišta

| 4.1. | Zbog štetnih učinaka nedavne gospodarske i financijske krize europski građani pokazuju manju toleranciju po pitanju gubitka prihoda, rezova na području socijalne skrbi i usluga, ekološke štete, ekonomske neizvjesnosti i nesigurnosti zaposlenja te umanjivanja njihovih socijalnih prava, kao i njihovih potrošačkih i korisničkih prava. |
| --- | --- |

4.1.

Zbog štetnih učinaka nedavne gospodarske i financijske krize europski građani pokazuju manju toleranciju po pitanju gubitka prihoda, rezova na području socijalne skrbi i usluga, ekološke štete, ekonomske neizvjesnosti i nesigurnosti zaposlenja te umanjivanja njihovih socijalnih prava, kao i njihovih potrošačkih i korisničkih prava.

| 4.2. | Istodobno dobrovoljnim i nedovoljno ambicioznim politikama društvene odgovornosti poduzeća, koje ne iznose dovoljno relevantnih informacija, potreban je nov zamah jer se u mnogim velikim trgovačkim društvima povećavaju razlike u plaćama, žene su u manjini u postupcima odlučivanja, a slabi i angažman na području razvoja karijere mladih zaposlenika. |
| --- | --- |

4.2.

Istodobno dobrovoljnim i nedovoljno ambicioznim politikama društvene odgovornosti poduzeća, koje ne iznose dovoljno relevantnih informacija, potreban je nov zamah jer se u mnogim velikim trgovačkim društvima povećavaju razlike u plaćama, žene su u manjini u postupcima odlučivanja, a slabi i angažman na području razvoja karijere mladih zaposlenika.

| 4.3. | Poduzetnike i MSP-ove pak ugrožavaju nepoštena konkurencija i nemoralne prakse, čime se opstanak mnogih takvih poduzeća dovodi u pitanje. Građani općenito pozivaju na gospodarstvo zasnovano na vrijednostima koje su, u teoriji, ugrađene u nacionalne ustave. |
| --- | --- |

4.3.

Poduzetnike i MSP-ove pak ugrožavaju nepoštena konkurencija i nemoralne prakse, čime se opstanak mnogih takvih poduzeća dovodi u pitanje. Građani općenito pozivaju na gospodarstvo zasnovano na vrijednostima koje su, u teoriji, ugrađene u nacionalne ustave.

| 4.4. | Klima društvene nezainteresiranosti odražava se u gubitku povjerenja javnosti u institucije i njihove predstavnike. Želi li ponovno pridobiti nužno povjerenje te ojačati socijalnu i teritorijalnu koheziju, Europska unija morat će preoblikovati svoje politike i izraditi novu strategiju u skladu sa zahtjevima i vrijednostima građana. |
| --- | --- |

4.4.

Klima društvene nezainteresiranosti odražava se u gubitku povjerenja javnosti u institucije i njihove predstavnike. Želi li ponovno pridobiti nužno povjerenje te ojačati socijalnu i teritorijalnu koheziju, Europska unija morat će preoblikovati svoje politike i izraditi novu strategiju u skladu sa zahtjevima i vrijednostima građana.

| 4.5. | U tom smislu EGSO u Mišljenju o Godišnjem pregledu rasta za 2014. godinu poziva na proaktivno uključivanje ljestvice socijalnih pokazatelja u europski semestar na ravnopravnoj osnovi s makroekonomskim i proračunskim pokazateljima. Nadalje, ciljevi, metode i instrumenti europskog semestra trebali bi nastaviti uključivati „ozelenjivanje” postojećih industrijskih postupaka u svakom sektoru kao i cjelokupnog gospodarstva kako bi se osigurao izlazak iz krize na temelju održivijeg modela razvoja. |
| --- | --- |

4.5.

U tom smislu EGSO u Mišljenju o Godišnjem pregledu rasta za 2014. godinu poziva na proaktivno uključivanje ljestvice socijalnih pokazatelja u europski semestar na ravnopravnoj osnovi s makroekonomskim i proračunskim pokazateljima. Nadalje, ciljevi, metode i instrumenti europskog semestra trebali bi nastaviti uključivati „ozelenjivanje” postojećih industrijskih postupaka u svakom sektoru kao i cjelokupnog gospodarstva kako bi se osigurao izlazak iz krize na temelju održivijeg modela razvoja.

| 4.6. | Zato se u okviru modela gospodarstva za opće dobro predlaže prijelaz na „europsko etično tržište” u sklopu kojeg su gospodarska i trgovinska politika usklađene s kulturom i vrijednostima koje građani doživljavaju univerzalnima. S pomoću te strategije europsko gospodarstvo i trgovačka društva povratili bi svoj ugled i međunarodni „zaštitni znak” kao organizacije koje se ističu primjerom na području zaštite i promicanja ljudskih prava, kvalitete i značenja rada te očuvanja okoliša. |
| --- | --- |

4.6.

Zato se u okviru modela gospodarstva za opće dobro predlaže prijelaz na „europsko etično tržište” u sklopu kojeg su gospodarska i trgovinska politika usklađene s kulturom i vrijednostima koje građani doživljavaju univerzalnima. S pomoću te strategije europsko gospodarstvo i trgovačka društva povratili bi svoj ugled i međunarodni „zaštitni znak” kao organizacije koje se ističu primjerom na području zaštite i promicanja ljudskih prava, kvalitete i značenja rada te očuvanja okoliša.

| 4.7. | Treba stoga prepoznati one organizacije koje plasiraju proizvode i usluge u skladu s etičkim kriterijima te koje doprinose općem dobru. Točnije, proizvodi i usluge koji ne jamče etički minimum u cijelom vrijednosnom lancu prestali bi biti profitabilni. |
| --- | --- |

4.7.

Treba stoga prepoznati one organizacije koje plasiraju proizvode i usluge u skladu s etičkim kriterijima te koje doprinose općem dobru. Točnije, proizvodi i usluge koji ne jamče etički minimum u cijelom vrijednosnom lancu prestali bi biti profitabilni.

| 4.8. | Ukratko, model gospodarstva za opće dobro podudara se s modelima tradicionalne društvene odgovornosti poduzeća u pogledu vrijednosti, ali ide korak dalje u pogledu ciljeva i metoda. Društvena odgovornost poduzeća u Europi uglavnom se zasniva na načelu „vraćanja društvu dijela dobiti dobivene od društva”, a ne usmjerava se na cilj „stvaranja što veće zajedničke vrijednosti za vlasnike/dioničare te za druge dionike i šire društvo” (7). Zbog toga je, nažalost, velik broj trgovačkih društava sveo svoju društvenu odgovornost na puko filantropsko djelovanje ili marketinške aktivnosti. |
| --- | --- |

4.8.

Ukratko, model gospodarstva za opće dobro podudara se s modelima tradicionalne društvene odgovornosti poduzeća u pogledu vrijednosti, ali ide korak dalje u pogledu ciljeva i metoda. Društvena odgovornost poduzeća u Europi uglavnom se zasniva na načelu „vraćanja društvu dijela dobiti dobivene od društva”, a ne usmjerava se na cilj „stvaranja što veće zajedničke vrijednosti za vlasnike/dioničare te za druge dionike i šire društvo” (7). Zbog toga je, nažalost, velik broj trgovačkih društava sveo svoju društvenu odgovornost na puko filantropsko djelovanje ili marketinške aktivnosti.

5.   Buduće strategije za izgradnju europskog etičnog tržišta

| 5.1. | Predlaže se nekoliko strategija za izgradnju europskog etičnog tržišta. Plan će započeti mjerenjem doprinosa trgovačkih društava općem dobru i približavanjem europskom nefinancijskom izvješćivanju. Zatim će se europsko civilno društvo izvijestiti o rezultatima društava s pomoću razvoja etičkog označivanja. U okviru donošenja politika prepoznavat će se društva koja u većoj mjeri doprinose općem dobru s pomoću politika etične javne nabave i politika usmjerenih na izgradnju etičnog unutarnjeg i međunarodnog tržišta. Naposljetku, poduzetništvo, potrošnja i bankovne politike uskladit će se s načelima općeg dobra. Sve navedeno ostvarit će se uz izbjegavanje prekomjernog administrativnog opterećenja i uz primjenu tržišnih mehanizama. |
| --- | --- |

5.1.

Predlaže se nekoliko strategija za izgradnju europskog etičnog tržišta. Plan će započeti mjerenjem doprinosa trgovačkih društava općem dobru i približavanjem europskom nefinancijskom izvješćivanju. Zatim će se europsko civilno društvo izvijestiti o rezultatima društava s pomoću razvoja etičkog označivanja. U okviru donošenja politika prepoznavat će se društva koja u većoj mjeri doprinose općem dobru s pomoću politika etične javne nabave i politika usmjerenih na izgradnju etičnog unutarnjeg i međunarodnog tržišta. Naposljetku, poduzetništvo, potrošnja i bankovne politike uskladit će se s načelima općeg dobra. Sve navedeno ostvarit će se uz izbjegavanje prekomjernog administrativnog opterećenja i uz primjenu tržišnih mehanizama.

| 5.2. | Mjerenje doprinosa trgovačkih društava općem dobru ispunjavanjem bilance općeg dobra. Bilancom općeg dobra mjeri se nefinancijska dimenzija uspjeha trgovačkog društva: njegov etički uspjeh i doprinos općem dobru. U okviru postojeće verzije bilance općeg dobra mjere se najvažnije ustavne vrijednosti: dostojanstvo, solidarnost, održivost, pravda i demokratsko sudjelovanje – „etički poslovni rezultati” u odnosu na sve kontaktne skupine. |
| --- | --- |

5.2.

Mjerenje doprinosa trgovačkih društava općem dobru ispunjavanjem bilance općeg dobra. Bilancom općeg dobra mjeri se nefinancijska dimenzija uspjeha trgovačkog društva: njegov etički uspjeh i doprinos općem dobru. U okviru postojeće verzije bilance općeg dobra mjere se najvažnije ustavne vrijednosti: dostojanstvo, solidarnost, održivost, pravda i demokratsko sudjelovanje – „etički poslovni rezultati” u odnosu na sve kontaktne skupine.

| 5.3. | Kako bi se otišlo korak dalje od klasične društvene odgovornosti poduzeća, pokret za gospodarstvo za opće dobro predlaže osam „metakriterija” koje bilanca treba zadovoljavati. Bilanca treba biti: 1. univerzalna, 2. mjerljiva u neutralnim bodovima, 3. usporediva između trgovačkih društava, 4. razumljiva dionicima, 5. javna, 6. podložna vanjskoj reviziji, 7. obavezna, 8. s pravnim posljedicama: bolji rezultati donose niže poreze, carinske tarife, kamate itd., u skladu s geslom „etikom do uspjeha”. |
| --- | --- |

5.3.

Kako bi se otišlo korak dalje od klasične društvene odgovornosti poduzeća, pokret za gospodarstvo za opće dobro predlaže osam „metakriterija” koje bilanca treba zadovoljavati. Bilanca treba biti: 1. univerzalna, 2. mjerljiva u neutralnim bodovima, 3. usporediva između trgovačkih društava, 4. razumljiva dionicima, 5. javna, 6. podložna vanjskoj reviziji, 7. obavezna, 8. s pravnim posljedicama: bolji rezultati donose niže poreze, carinske tarife, kamate itd., u skladu s geslom „etikom do uspjeha”.

| 5.4. | U okviru pokreta za gospodarstvo za opće dobro više od 200 MSP-ova provelo je bilancu općeg dobra do posljednje faze: ocjene kolega ili vanjske revizije. Prijelaz na obaveznu bilancu može biti postupan. EU je nedavno poduzeo prvi korak usvajanjem direktive o nefinancijskom izvješćivanju. Drugi korak mogao bi biti da se u direktivu uključe samo oni standardi koji zadovoljavaju sve gore navedene metakriterije i dovode do pravnih pogodnosti u skladu s rezultatom. Preostali standardi mogli bi se potom objediniti u nefinancijski dio obavezne bilance stanja trgovačkog društva. „Univerzalna” (financijska i nefinancijska) bilanca postala bi ulaznica za buduće zajedničko etično tržište. |
| --- | --- |

5.4.

U okviru pokreta za gospodarstvo za opće dobro više od 200 MSP-ova provelo je bilancu općeg dobra do posljednje faze: ocjene kolega ili vanjske revizije. Prijelaz na obaveznu bilancu može biti postupan. EU je nedavno poduzeo prvi korak usvajanjem direktive o nefinancijskom izvješćivanju. Drugi korak mogao bi biti da se u direktivu uključe samo oni standardi koji zadovoljavaju sve gore navedene metakriterije i dovode do pravnih pogodnosti u skladu s rezultatom. Preostali standardi mogli bi se potom objediniti u nefinancijski dio obavezne bilance stanja trgovačkog društva. „Univerzalna” (financijska i nefinancijska) bilanca postala bi ulaznica za buduće zajedničko etično tržište.

| 5.5. | Etičko označivanje. U okviru gospodarstva za opće dobro traži se informiranje o etičkom ponašanju na svim proizvodima koji se prodaju na europskom zajedničkom tržištu uz pomoć zajedničkog sustava etičkog označivanja kojim bi se označavao doprinos trgovačkog društva općem dobru. Označivanjem se može vizualno rangirati rezultat bilance općeg dobra, primjerice u pet različitih boja. S pomoću koda za brzi odgovor (QR) potrošači bi mogli pristupiti detaljnoj bilanci stanja. |
| --- | --- |

5.5.

Etičko označivanje. U okviru gospodarstva za opće dobro traži se informiranje o etičkom ponašanju na svim proizvodima koji se prodaju na europskom zajedničkom tržištu uz pomoć zajedničkog sustava etičkog označivanja kojim bi se označavao doprinos trgovačkog društva općem dobru. Označivanjem se može vizualno rangirati rezultat bilance općeg dobra, primjerice u pet različitih boja. S pomoću koda za brzi odgovor (QR) potrošači bi mogli pristupiti detaljnoj bilanci stanja.

| 5.6. | Etična javna nabava. U okviru javne nabave prednost bi se davala organizacijama koje u svojoj bilanci općeg dobra pokažu najveći doprinos općem dobru. Javna nabava u Europi može poslužiti kao pokretač za razvoj „europskog etičnog tržišta” na način da se usvoje kriteriji povezani s doprinosom općem dobru i kvalitetom socijalnog i ekološkog otiska, sukladno Direktivi 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (8), te da se donesu odgovarajuće socijalne odredbe. |
| --- | --- |

5.6.

Etična javna nabava. U okviru javne nabave prednost bi se davala organizacijama koje u svojoj bilanci općeg dobra pokažu najveći doprinos općem dobru. Javna nabava u Europi može poslužiti kao pokretač za razvoj „europskog etičnog tržišta” na način da se usvoje kriteriji povezani s doprinosom općem dobru i kvalitetom socijalnog i ekološkog otiska, sukladno Direktivi 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (8), te da se donesu odgovarajuće socijalne odredbe.

| 5.7. | Etična unutarnja trgovina. Slobodna unutarnja trgovina poticala bi se među onim organizacijama koje u svojoj bilanci općeg dobra pokažu najveći doprinos općem dobru. Prvo bi se onim europskim trgovačkim društvima koja mogu dokazati da ispunjavaju minimalne etičke standarde u okviru „europskog etičnog tržišta” olakšalo slobodno plasiranje i kretanje proizvoda i usluga. Zatim bi se olakšali uvoz proizvoda, ulaganja i pružanje usluga za ona trgovačka društva iz trećih zemalja koja također mogu dokazati da ispunjavaju minimalne etičke standarde u okviru „europskog etičnog tržišta”. Na taj bi se način politika uvoznih carina i porezna politika povezane s unutarnjom trgovinom i uvozom oblikovale u skladu s etičkim ponašanjem trgovačkih društava. |
| --- | --- |

5.7.

Etična unutarnja trgovina. Slobodna unutarnja trgovina poticala bi se među onim organizacijama koje u svojoj bilanci općeg dobra pokažu najveći doprinos općem dobru. Prvo bi se onim europskim trgovačkim društvima koja mogu dokazati da ispunjavaju minimalne etičke standarde u okviru „europskog etičnog tržišta” olakšalo slobodno plasiranje i kretanje proizvoda i usluga. Zatim bi se olakšali uvoz proizvoda, ulaganja i pružanje usluga za ona trgovačka društva iz trećih zemalja koja također mogu dokazati da ispunjavaju minimalne etičke standarde u okviru „europskog etičnog tržišta”. Na taj bi se način politika uvoznih carina i porezna politika povezane s unutarnjom trgovinom i uvozom oblikovale u skladu s etičkim ponašanjem trgovačkih društava.

| 5.8. | Etična međunarodna trgovina. Etičko ponašanje i doprinos općem dobru moraju postati osobine europskog gospodarstva – odnosno dio zaštitnog znaka „Europa”. Europska trgovačka društva, kao ambasadori europskog društva, kulture i vrijednosti, moraju jamčiti etično ponašanje te to dokazati s pomoću bilance. Politike Europske unije za promicanje vanjske trgovine (programi potpore vanjskoj trgovini, etički standardi za trgovinska pravila itd.) trebale bi stoga u prvom redu podupirati ona trgovačka društva koja pokažu najveći doprinos općem dobru. |
| --- | --- |

5.8.

Etična međunarodna trgovina. Etičko ponašanje i doprinos općem dobru moraju postati osobine europskog gospodarstva – odnosno dio zaštitnog znaka „Europa”. Europska trgovačka društva, kao ambasadori europskog društva, kulture i vrijednosti, moraju jamčiti etično ponašanje te to dokazati s pomoću bilance. Politike Europske unije za promicanje vanjske trgovine (programi potpore vanjskoj trgovini, etički standardi za trgovinska pravila itd.) trebale bi stoga u prvom redu podupirati ona trgovačka društva koja pokažu najveći doprinos općem dobru.

| 5.9. | Poduzetništvo za opće dobro. Poticanje poduzetništva ključno je za osiguravanje gospodarske održivosti Europske unije. Isto tako, po definiciji socijalne inovacije moraju biti usmjerene na pružanje proizvoda i usluga koji doprinose općem dobru društva. Iz tog će se razloga politikama za promicanje poduzetništva na „europskom etičnom tržištu” poticati osnivanje poduzeća i obuka poduzetnika na temelju vrijednosti poput ljudskog dostojanstva, solidarnosti, ekološke održivosti, socijalne pravde i demokratskog sudjelovanja. U svim se gradovima (općeg dobra) mogu ustrojiti centri općeg dobra zaslužni za nastanak poduzeća koja će ili od početka primjenjivati bilancu ili će odmah nastati kao „poduzeća općeg dobra”. |
| --- | --- |

5.9.

Poduzetništvo za opće dobro. Poticanje poduzetništva ključno je za osiguravanje gospodarske održivosti Europske unije. Isto tako, po definiciji socijalne inovacije moraju biti usmjerene na pružanje proizvoda i usluga koji doprinose općem dobru društva. Iz tog će se razloga politikama za promicanje poduzetništva na „europskom etičnom tržištu” poticati osnivanje poduzeća i obuka poduzetnika na temelju vrijednosti poput ljudskog dostojanstva, solidarnosti, ekološke održivosti, socijalne pravde i demokratskog sudjelovanja. U svim se gradovima (općeg dobra) mogu ustrojiti centri općeg dobra zaslužni za nastanak poduzeća koja će ili od početka primjenjivati bilancu ili će odmah nastati kao „poduzeća općeg dobra”.

| 5.10. | Potrošači i poticanje etične potrošnje. Uspjeh „europskog etičnog tržišta” ovisit će o potražnji europskih potrošača za proizvodima i uslugama koji doprinose općem dobru. Bit će potrebno osmisliti i promicati strategije i programe za poticanje etične potrošnje. Tim bi se programima pružale informacije o svojstvima „europskog etičnog tržišta” s pomoću obrazovnih programa, programa za podizanje svijesti i komunikacijskih planova. Spoj bilance općeg dobra i označivanja pružio bi idealan instrument za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

5.10.

Potrošači i poticanje etične potrošnje. Uspjeh „europskog etičnog tržišta” ovisit će o potražnji europskih potrošača za proizvodima i uslugama koji doprinose općem dobru. Bit će potrebno osmisliti i promicati strategije i programe za poticanje etične potrošnje. Tim bi se programima pružale informacije o svojstvima „europskog etičnog tržišta” s pomoću obrazovnih programa, programa za podizanje svijesti i komunikacijskih planova. Spoj bilance općeg dobra i označivanja pružio bi idealan instrument za ostvarivanje tog cilja.

| 5.11. | Etične banke i proširenje sporazuma iz Basela uključivanjem etičkih kriterija kvalitete na području bankarskih propisa. Od financijske krize 2008. godine i negativnih događaja u bankarskom i financijskom sektoru europski građani postupno gube povjerenje ne samo u europski bankarski sustav, već i u nacionalna i europska regulatorna tijela. Takvo stanje predstavlja ozbiljan rizik za gospodarsku stabilnost europodručja. |
| --- | --- |

5.11.

Etične banke i proširenje sporazuma iz Basela uključivanjem etičkih kriterija kvalitete na području bankarskih propisa. Od financijske krize 2008. godine i negativnih događaja u bankarskom i financijskom sektoru europski građani postupno gube povjerenje ne samo u europski bankarski sustav, već i u nacionalna i europska regulatorna tijela. Takvo stanje predstavlja ozbiljan rizik za gospodarsku stabilnost europodručja.

| 5.11.1. | Zbog toga je potrebno unaprijediti etičke standarde u financijskom sektoru te istodobno povećati raznolikost financijskog ekosustava jačanjem mreža etičnih banaka iz cijelog EU-a (zadruga, štedionica, novih etičnih banaka) koje doprinose općem dobru. To može pridonijeti promicanju bankarstva u Europi u okviru kojeg se: (a) pružaju samo osnovne usluge (štednja, plaćanja, zajmovi); (b) ne isplaćuju dividende ili su one ograničene; (c) provodi revizija općeg dobra za svaki kreditni zahtjev. Etička procjena kreditne sposobnosti ove vrste (ethical creditworthiness assessment) predstavljala bi proširenje sporazuma iz Basela na etičke kriterije. Njome bi se mjerila etička dodana vrijednost ulaganja. |
| --- | --- |

5.11.1.

Zbog toga je potrebno unaprijediti etičke standarde u financijskom sektoru te istodobno povećati raznolikost financijskog ekosustava jačanjem mreža etičnih banaka iz cijelog EU-a (zadruga, štedionica, novih etičnih banaka) koje doprinose općem dobru. To može pridonijeti promicanju bankarstva u Europi u okviru kojeg se: (a) pružaju samo osnovne usluge (štednja, plaćanja, zajmovi); (b) ne isplaćuju dividende ili su one ograničene; (c) provodi revizija općeg dobra za svaki kreditni zahtjev. Etička procjena kreditne sposobnosti ove vrste (ethical creditworthiness assessment) predstavljala bi proširenje sporazuma iz Basela na etičke kriterije. Njome bi se mjerila etička dodana vrijednost ulaganja.

| 5.11.2. | Prvi prototip takve provjere općeg dobra trenutačno se razvija u okviru projekta „banke općeg dobra” u Austriji. Kreditni uvjeti mogli bi se uskladiti s rezultatom procjene. Na taj bi način financijsko tržište postalo instrument održivog društvenog i ekološkog razvoja. |
| --- | --- |

5.11.2.

Prvi prototip takve provjere općeg dobra trenutačno se razvija u okviru projekta „banke općeg dobra” u Austriji. Kreditni uvjeti mogli bi se uskladiti s rezultatom procjene. Na taj bi način financijsko tržište postalo instrument održivog društvenog i ekološkog razvoja.

| 5.12. | „(Regionalna) burza općeg dobra”. Sve etične banke koje rade za opće dobro moći će zajednički ustanoviti regionalnu burzu općeg dobra koja će zaprimati kreditne zahtjeve koji su zadovoljili etičku provjeru kreditne sposobnosti, ali ne i financijsku. Za razliku od svojih konvencionalnih pandana te burze neće biti forum za trgovanje dionicama društava ni ostvarivanje financijske dobiti – to stoga ne bi bio razlog za ulaganje u trgovačko društvo. Financijski bi ulagači svoju korist vidjeli u drugim aspektima: značenju, korisnosti i vrijednostima („trostruki obzor”, eng. triple skyline). Na taj bi način europski građani i trgovačka društva imali priliku ulagati na etičan način u skladu s vrijednostima iz ustava država članica i Ugovora same Europske unije. |
| --- | --- |

5.12.

„(Regionalna) burza općeg dobra”. Sve etične banke koje rade za opće dobro moći će zajednički ustanoviti regionalnu burzu općeg dobra koja će zaprimati kreditne zahtjeve koji su zadovoljili etičku provjeru kreditne sposobnosti, ali ne i financijsku. Za razliku od svojih konvencionalnih pandana te burze neće biti forum za trgovanje dionicama društava ni ostvarivanje financijske dobiti – to stoga ne bi bio razlog za ulaganje u trgovačko društvo. Financijski bi ulagači svoju korist vidjeli u drugim aspektima: značenju, korisnosti i vrijednostima („trostruki obzor”, eng. triple skyline). Na taj bi način europski građani i trgovačka društva imali priliku ulagati na etičan način u skladu s vrijednostima iz ustava država članica i Ugovora same Europske unije.

Bruxelles, 17. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Vidjeti internetske stranice „Gospodarstvo za opće dobro”.

1

(2)  Neka od njih djeluju na vrlo konkurentnim tržištima.

2

(3)  Radi uzimanja u obzir BDP-a i drugih dopunskih pokazatelja.

3

(4)  Globalna anketa ITUC-a 2014.

4

(5)  Zaklada Bertelsmann „Bürger wollen kein Wachstum um jeden Preis” („Građani ne žele rast po svaku cijenu”).

5

(6)  SL C 83, 30.3.2010.

6

(7)  COM(2011) 681 završna verzija.

7

(8)  SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

8

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/33

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Metoda Zajednice za demokratsku i socijalnu ekonomsku i monetarnu uniju”

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/07)

| Izvjestiteljica: | Gabriele BISCHOFF |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Gabriele BISCHOFF

Dana 19. veljače 2015., sukladno članku 29. stavku 2. svog Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje

„Metoda Zajednice za demokratsku i socijalnu ekonomsku i monetarnu uniju”

(samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 10. srpnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 17. rujna), sa 161 glasom za, 6 protiv i 10 suzdržanih.

„EU mora biti zajednica građana, a ne banaka. Njegov je operativni sustav demokracija, a njegova budućnost socijalna pravda (1).”

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Stabilizacija ekonomske i monetarne unije (EMU) može biti uspješna samo ako se uklone deficiti u arhitekturi EMU-a i radi toga poduzmu velike reforme; to iziskuje izmjenu ugovorâ u okviru konvencije. Budući da baš nije realistično očekivati da će se to dogoditi prije 2018., do tada je potrebno poduzimati druge mjere kako bi ekonomska i monetarna unija u okviru postojećih ugovora postala demokratičnija i socijalno osjetljivija te pobrinuti se za to da se usvojeni propisi zaista poštuju. |
| --- | --- |

1.1.

Stabilizacija ekonomske i monetarne unije (EMU) može biti uspješna samo ako se uklone deficiti u arhitekturi EMU-a i radi toga poduzmu velike reforme; to iziskuje izmjenu ugovorâ u okviru konvencije. Budući da baš nije realistično očekivati da će se to dogoditi prije 2018., do tada je potrebno poduzimati druge mjere kako bi ekonomska i monetarna unija u okviru postojećih ugovora postala demokratičnija i socijalno osjetljivija te pobrinuti se za to da se usvojeni propisi zaista poštuju.

| 1.2. | Osim toga, što dulje traje sadašnja politika štednje koja je usmjerena na rezanje izdataka, a ne sadrži učinkovit plan ulaganja za stvaranje prihoda uz pomoć rasta, socijalne kohezije i solidarnosti, sve je jasnije da povećanje socijalne nejednakosti ugrožava gospodarsku integraciju i blagostanje Europe. |
| --- | --- |

1.2.

Osim toga, što dulje traje sadašnja politika štednje koja je usmjerena na rezanje izdataka, a ne sadrži učinkovit plan ulaganja za stvaranje prihoda uz pomoć rasta, socijalne kohezije i solidarnosti, sve je jasnije da povećanje socijalne nejednakosti ugrožava gospodarsku integraciju i blagostanje Europe.

| 1.3. | Nastavak u tom smjeru stoga se ne može podržati. Umjesto toga treba jačati socijalnu, političku i ekonomsku koheziju kako bi se izbjegao raspad europodručja. EGSO se slaže da makroekonomskim razlikama u članicama EMU-a treba pridavati veću pozornost te da u njima moraju uslijediti uravnotežene strukturne reforme u skladu sa zahtjevima monetarne unije i nacionalnim potrebama, kako bi se osigurala potrebna konvergencija. Osim toga, EGSO smatra da je prijeko potrebno kratkoročno upravljanje potražnjom. |
| --- | --- |

1.3.

Nastavak u tom smjeru stoga se ne može podržati. Umjesto toga treba jačati socijalnu, političku i ekonomsku koheziju kako bi se izbjegao raspad europodručja. EGSO se slaže da makroekonomskim razlikama u članicama EMU-a treba pridavati veću pozornost te da u njima moraju uslijediti uravnotežene strukturne reforme u skladu sa zahtjevima monetarne unije i nacionalnim potrebama, kako bi se osigurala potrebna konvergencija. Osim toga, EGSO smatra da je prijeko potrebno kratkoročno upravljanje potražnjom.

| 1.4. | EGSO se zalaže za jaču „parlamentarizaciju” europodručja, s velikim odborom koji bi obuhvaćao sve zastupnike u EP-u iz europodručja i iz zemalja koje mu žele pristupiti (26 država članica), u kombinaciji s boljom koordinacijom parlamentarnih zastupnika iz europodručja u vezi s pitanjima u pogledu EMU-a (COSAC+). To se može početi događati u relativno kratkom roku. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO se zalaže za jaču „parlamentarizaciju” europodručja, s velikim odborom koji bi obuhvaćao sve zastupnike u EP-u iz europodručja i iz zemalja koje mu žele pristupiti (26 država članica), u kombinaciji s boljom koordinacijom parlamentarnih zastupnika iz europodručja u vezi s pitanjima u pogledu EMU-a (COSAC+). To se može početi događati u relativno kratkom roku.

| 1.5. | EGSO upozorava na to da neke ciljeve koji su u zadnjih nekoliko godina postavljeni u okviru politike gospodarskog upravljanja treba bolje uskladiti s ciljevima socijalne politike EU-a iz članka 4. stavka 2. UFEU-a te da se mora spriječiti potencijalni sukob gospodarskih i socijalnih ciljeva. Sve aktivnosti u okviru europskog semestra – u skladu s horizontalnom socijalnom klauzulom – moraju biti podvrgnute procjeni socijalnog učinka, a njezine rezultate treba objaviti i o njima javno raspravljati i na nacionalnoj i na europskoj razini. EGSO to može podržati u okviru svojih nadležnosti. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO upozorava na to da neke ciljeve koji su u zadnjih nekoliko godina postavljeni u okviru politike gospodarskog upravljanja treba bolje uskladiti s ciljevima socijalne politike EU-a iz članka 4. stavka 2. UFEU-a te da se mora spriječiti potencijalni sukob gospodarskih i socijalnih ciljeva. Sve aktivnosti u okviru europskog semestra – u skladu s horizontalnom socijalnom klauzulom – moraju biti podvrgnute procjeni socijalnog učinka, a njezine rezultate treba objaviti i o njima javno raspravljati i na nacionalnoj i na europskoj razini. EGSO to može podržati u okviru svojih nadležnosti.

| 1.6. | Prevladavanje razlika u funkcioniranju tržišta rada, sustava za određivanje plaća i sustava socijalne skrbi ima važnu ulogu u demokratskom i socijalnom EMU-u. |
| --- | --- |

1.6.

Prevladavanje razlika u funkcioniranju tržišta rada, sustava za određivanje plaća i sustava socijalne skrbi ima važnu ulogu u demokratskom i socijalnom EMU-u.

| 1.7. | EGSO je uvjeren da makroekonomski dijalog u europodručju (MED-EURO) može dati presudan doprinos demokratskom i društvenom razvoju EMU-a, a njegovi rezultati i zaključci trebaju biti uzeti u obzir kako pri sastavljanju godišnjeg pregleda rasta, tako i u ljestvici pokazatelja i u preporukama za pojedine države. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO je uvjeren da makroekonomski dijalog u europodručju (MED-EURO) može dati presudan doprinos demokratskom i društvenom razvoju EMU-a, a njegovi rezultati i zaključci trebaju biti uzeti u obzir kako pri sastavljanju godišnjeg pregleda rasta, tako i u ljestvici pokazatelja i u preporukama za pojedine države.

2.   Izazovi i kriteriji za demokratski i socijalni EMU

| 2.1. | EGSO je objavio nekoliko mišljenja s konkretnim prijedlozima o tome kako bolje osmisliti EMU. Dok se u nekima od njih iznose scenariji za budućnost, u ovom se mišljenju predlažu načini za što brži daljnji razvitak demokratskog i socijalnog upravljanja EMU-om primjenom metode Zajednice radi unapređenja demokratske otpornosti i ispunjavanja socijalnih obveza koje proizlaze iz ugovorâ. Jer malo je vjerojatno da će se prije 2018. godine zaista poduzeti koraci za opsežnije izmjene ugovorâ. Istodobno i dalje postoji zabrinutost da međuvladini instrumenti, posebno Fiskalni pakt, narušavaju metodu Zajednice i potiču podjelu Europe (2). Osim toga, što dulje traje politika štednje koja je u prvom redu usmjerena na rezanje izdataka, a ne sadrži čak ni plan ulaganja i mjere za poticanje rasta, socijalne kohezije i solidarnosti, to je jasnije da povećanje socijalne nejednakosti ugrožava gospodarsku integraciju i blagostanje Europe. |
| --- | --- |

2.1.

EGSO je objavio nekoliko mišljenja s konkretnim prijedlozima o tome kako bolje osmisliti EMU. Dok se u nekima od njih iznose scenariji za budućnost, u ovom se mišljenju predlažu načini za što brži daljnji razvitak demokratskog i socijalnog upravljanja EMU-om primjenom metode Zajednice radi unapređenja demokratske otpornosti i ispunjavanja socijalnih obveza koje proizlaze iz ugovorâ. Jer malo je vjerojatno da će se prije 2018. godine zaista poduzeti koraci za opsežnije izmjene ugovorâ. Istodobno i dalje postoji zabrinutost da međuvladini instrumenti, posebno Fiskalni pakt, narušavaju metodu Zajednice i potiču podjelu Europe (2). Osim toga, što dulje traje politika štednje koja je u prvom redu usmjerena na rezanje izdataka, a ne sadrži čak ni plan ulaganja i mjere za poticanje rasta, socijalne kohezije i solidarnosti, to je jasnije da povećanje socijalne nejednakosti ugrožava gospodarsku integraciju i blagostanje Europe.

| 2.2. | Kriza u europodručju razotkrila je konstrukcijsku pogrešku ekonomske i monetarne unije. Budući da već na samom početku nisu međusobno prilagođene razne nacionalne gospodarske politike, članovi monetarne unije razvili su se u mnogim aspektima na različit način (3). |
| --- | --- |

2.2.

Kriza u europodručju razotkrila je konstrukcijsku pogrešku ekonomske i monetarne unije. Budući da već na samom početku nisu međusobno prilagođene razne nacionalne gospodarske politike, članovi monetarne unije razvili su se u mnogim aspektima na različit način (3).

| 2.3. | Međuvladini postupci smatrali su se u vrijeme krize jedinim načinom brzog dovršenja važnih instrumenata EMU-a, kao što je Fiskalni pakt, jer pojedine države članice ne bi pristale na izmjenu ugovorâ. Neki su instrumenti s jedne strane tijekom krize unaprijeđeni, ali s druge strane vlada konsenzus da parlamenti dosad nisu u dovoljnoj mjeri osmišljavali i nadzirali EMU. To se sada mora promijeniti u skladu s integracijskom politikom. Skupina ministara vanjskih poslova (4) već je 2012. godine stoga preporučila da se kod svih mjera osigura „potpuna demokratska legitimnost i odgovornost” i u tom cilju pojača suradnja između EP-a i nacionalnih parlamenata (5). Europska komisija u svom se konceptualnom dokumentu za povezaniju ekonomsku i monetarnu uniju zalagala za to da kao osnovica pritom posluži institucionalni i pravni okvir ugovorâ. Euroskupina može poduzimati konkretne mjere nakon što takve mjere budu otvorene svim državama članicama. |
| --- | --- |

2.3.

Međuvladini postupci smatrali su se u vrijeme krize jedinim načinom brzog dovršenja važnih instrumenata EMU-a, kao što je Fiskalni pakt, jer pojedine države članice ne bi pristale na izmjenu ugovorâ. Neki su instrumenti s jedne strane tijekom krize unaprijeđeni, ali s druge strane vlada konsenzus da parlamenti dosad nisu u dovoljnoj mjeri osmišljavali i nadzirali EMU. To se sada mora promijeniti u skladu s integracijskom politikom. Skupina ministara vanjskih poslova (4) već je 2012. godine stoga preporučila da se kod svih mjera osigura „potpuna demokratska legitimnost i odgovornost” i u tom cilju pojača suradnja između EP-a i nacionalnih parlamenata (5). Europska komisija u svom se konceptualnom dokumentu za povezaniju ekonomsku i monetarnu uniju zalagala za to da kao osnovica pritom posluži institucionalni i pravni okvir ugovorâ. Euroskupina može poduzimati konkretne mjere nakon što takve mjere budu otvorene svim državama članicama.

| 2.4. | Međutim, u europskoj se političkoj praksi sve više kao „paralelni međunarodnopravni sustav” nameću međudržavna rješenja poput Fiskalnog pakta. U Van Rompuyevom izvješću iz prosinca 2012. ukazuje se na važnost zajedničke interpretacije kod provedbe većih reformi. Također se ističe nužnost veće socijalne kohezije, veće uključenosti Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata te obnova dijaloga sa socijalnim partnerima. Treba poboljšati i situaciju u vezi sa sviješću država članica o odgovornosti (eng. ownership). Tadašnji predsjednik Europskog vijeća (6) time je u raspravu – koja je do tada uglavnom bila usmjerena na gospodarska i fiskalna pitanja te na pitanje manjkavosti demokratske legitimnosti – uveo teme socijalne dimenzije i posebne uloge socijalnih partnera. |
| --- | --- |

2.4.

Međutim, u europskoj se političkoj praksi sve više kao „paralelni međunarodnopravni sustav” nameću međudržavna rješenja poput Fiskalnog pakta. U Van Rompuyevom izvješću iz prosinca 2012. ukazuje se na važnost zajedničke interpretacije kod provedbe većih reformi. Također se ističe nužnost veće socijalne kohezije, veće uključenosti Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata te obnova dijaloga sa socijalnim partnerima. Treba poboljšati i situaciju u vezi sa sviješću država članica o odgovornosti (eng. ownership). Tadašnji predsjednik Europskog vijeća (6) time je u raspravu – koja je do tada uglavnom bila usmjerena na gospodarska i fiskalna pitanja te na pitanje manjkavosti demokratske legitimnosti – uveo teme socijalne dimenzije i posebne uloge socijalnih partnera.

| 2.5. | Nakon izbora za EP 2014. godine te nakon što je tim demokratskim izborima osnažen položaj novog predsjednika Komisije, došlo je do novih prijedloga za raspravu:






  (a) | analitička obavijest Priprema sljedećih koraka za bolje gospodarsko upravljanje u europodručju, koju su 12. veljače 2015. objavila četvorica predsjednika (7); |
| --- | --- | --- |

2.5.

Nakon izbora za EP 2014. godine te nakon što je tim demokratskim izborima osnažen položaj novog predsjednika Komisije, došlo je do novih prijedloga za raspravu:

(a)

analitička obavijest Priprema sljedećih koraka za bolje gospodarsko upravljanje u europodručju, koju su 12. veljače 2015. objavila četvorica predsjednika (7);

| (b) | izvješće petorice predsjednika Dovršenje europske ekonomske i monetarne unije od 22. lipnja 2015. (8). |
| --- | --- |

(b)

izvješće petorice predsjednika Dovršenje europske ekonomske i monetarne unije od 22. lipnja 2015. (8).

| 2.6. | EGSO prima na znanje te prijedloge, a ocjenjivat će ih prema tome u kojoj mjeri njihov koncept daljnjeg razvoja gospodarskog upravljanja pridonosi socijalnoj, demokratskoj, solidarnoj i političkoj Uniji koja jamči primjereni stupanj sudjelovanja građana EU-a i socijalnih partnera. |
| --- | --- |

2.6.

EGSO prima na znanje te prijedloge, a ocjenjivat će ih prema tome u kojoj mjeri njihov koncept daljnjeg razvoja gospodarskog upravljanja pridonosi socijalnoj, demokratskoj, solidarnoj i političkoj Uniji koja jamči primjereni stupanj sudjelovanja građana EU-a i socijalnih partnera.

| 2.7. | EGSO smatra da EMU iziskuje istinsko jačanje suradnje unutar Zajednice, a ne natjecanje svih protiv svih, što je naznačeno i u nacrtu Komisije. Proširenjem a ne gušenjem potražnje postiglo bi se da gospodarski učinci različitih zemalja u kontekstu rastućeg i uspješnog gospodarstva postanu međusobno sličniji. To podrazumijeva usklađivanje socijalnih normi i prava radnika na putu prema napretku. |
| --- | --- |

2.7.

EGSO smatra da EMU iziskuje istinsko jačanje suradnje unutar Zajednice, a ne natjecanje svih protiv svih, što je naznačeno i u nacrtu Komisije. Proširenjem a ne gušenjem potražnje postiglo bi se da gospodarski učinci različitih zemalja u kontekstu rastućeg i uspješnog gospodarstva postanu međusobno sličniji. To podrazumijeva usklađivanje socijalnih normi i prava radnika na putu prema napretku.

| 2.8. | Supostojanje metode Zajednice, međuvladinih inicijativa (kao što je Fiskalni pakt) i novih „međuoblika” nadzornih funkcija Komisije i Suda Europske unije pri provedbi međudržavnih dogovora ponovno je dovelo do nepreglednog stanja u pogledu aktera, njihove legitimnosti i odgovornosti. Na taj način nije moguće osigurati transparentnost i demokratsku kontrolu. To je izazvalo brojne kritike. Tijekom krize prednost se morala davati brzim rješenjima, ali deklarirani cilj bio je da pojedini međunarodnopravni dogovori kasnije postanu dijelom metode Zajednice. Sudeći po stajalištu petorice predsjednika, stanje se neće promijeniti do 2018. godine. Prema njihovom vremenskom planu, potpuna demokratizacija EMU-a opet će se odgoditi, a pitanju političke unije u njihovom se izvješću posvećuje nedovoljno pažnje. U međuvremenu bi dijalog koji u okviru europskog semestra vode EP, Vijeće i Euroskupina te nacionalni parlamenti i Komisija odnosno nacionalni parlamenti i zastupnici u EP-u (COSAC) trebao dovesti do više povjerenja i zajedničkog djelovanja. EGSO s tim u vezi ističe da pojačani dijalog ne može nadomjestiti politiku integracije. Metoda Zajednice treba biti ponovno pojačana te, umjesto niza različitih međunarodnopravnih režima, poslužiti kao osnova za funkcionirajući EMU. |
| --- | --- |

2.8.

Supostojanje metode Zajednice, međuvladinih inicijativa (kao što je Fiskalni pakt) i novih „međuoblika” nadzornih funkcija Komisije i Suda Europske unije pri provedbi međudržavnih dogovora ponovno je dovelo do nepreglednog stanja u pogledu aktera, njihove legitimnosti i odgovornosti. Na taj način nije moguće osigurati transparentnost i demokratsku kontrolu. To je izazvalo brojne kritike. Tijekom krize prednost se morala davati brzim rješenjima, ali deklarirani cilj bio je da pojedini međunarodnopravni dogovori kasnije postanu dijelom metode Zajednice. Sudeći po stajalištu petorice predsjednika, stanje se neće promijeniti do 2018. godine. Prema njihovom vremenskom planu, potpuna demokratizacija EMU-a opet će se odgoditi, a pitanju političke unije u njihovom se izvješću posvećuje nedovoljno pažnje. U međuvremenu bi dijalog koji u okviru europskog semestra vode EP, Vijeće i Euroskupina te nacionalni parlamenti i Komisija odnosno nacionalni parlamenti i zastupnici u EP-u (COSAC) trebao dovesti do više povjerenja i zajedničkog djelovanja. EGSO s tim u vezi ističe da pojačani dijalog ne može nadomjestiti politiku integracije. Metoda Zajednice treba biti ponovno pojačana te, umjesto niza različitih međunarodnopravnih režima, poslužiti kao osnova za funkcionirajući EMU.

3.   Bolje upravljanje EMU-om uz pomoć pojačanog sudjelovanja, transparentnosti i odgovornosti

| 3.1. | Veća uključenost socijalnih partnera može pridonijeti boljem upravljanju EMU-om, a strukturirani dijalog s civilnim društvom pomaže jačanju demokratske otpornosti. EGSO je spreman igrati posebnu ulogu u tome te na raspolaganje staviti svoje iskustvo i resurse, što je, primjerice, već učinio u pogledu strategije Europa 2020. (9). |
| --- | --- |

3.1.

Veća uključenost socijalnih partnera može pridonijeti boljem upravljanju EMU-om, a strukturirani dijalog s civilnim društvom pomaže jačanju demokratske otpornosti. EGSO je spreman igrati posebnu ulogu u tome te na raspolaganje staviti svoje iskustvo i resurse, što je, primjerice, već učinio u pogledu strategije Europa 2020. (9).

| 3.2. | Kao što je napomenuo predsjednik Van Rompuy, problem „svijesti o odgovornosti”, osobito u slučaju socijalnih partnera, bit će mnogo teži, pogotovo s obzirom na to da su socijalni partneri – za razliku od vlada – dosad bili samo nedostatno uključeni u utvrđivanje ciljeva/instrumenata gospodarskog upravljanja. Kako ih se može potaknuti na sudjelovanje u politici na čije su pojedinosti imali samo neznatan utjecaj? Kao socijalni partneri i gospodarski subjekti oni uvelike utječu na razinu i stabilnost cijena, a EMU predstavlja sveobuhvatan okvir za njihove različite sustave određivanja plaća i osmišljavanja politike tržišta rada i socijalne politike. |
| --- | --- |

3.2.

Kao što je napomenuo predsjednik Van Rompuy, problem „svijesti o odgovornosti”, osobito u slučaju socijalnih partnera, bit će mnogo teži, pogotovo s obzirom na to da su socijalni partneri – za razliku od vlada – dosad bili samo nedostatno uključeni u utvrđivanje ciljeva/instrumenata gospodarskog upravljanja. Kako ih se može potaknuti na sudjelovanje u politici na čije su pojedinosti imali samo neznatan utjecaj? Kao socijalni partneri i gospodarski subjekti oni uvelike utječu na razinu i stabilnost cijena, a EMU predstavlja sveobuhvatan okvir za njihove različite sustave određivanja plaća i osmišljavanja politike tržišta rada i socijalne politike.

| 3.3. | Komisija je 2013. godine predstavila komunikaciju o socijalnoj dimenziji EMU-a (10), u kojoj se posvetila zabrinutosti dionika civilnog društva. „Problematična” gospodarska kretanja moraju se prepoznavati i suzbijati već u ranoj fazi jer bi postojane socijalne nejednakosti mogle ugroziti financijsku i gospodarsku stabilnost EMU-a. U diskusiji koja je uslijedila pokazalo se da postoje dvije škole mišljenja. Jedna kreće od pretpostavke da je socijalna dimenzija EMU-a dodatan neobvezatni stup koji je, za razliku od obvezujućeg proračunskog i gospodarskog upravljanja postupcima, dobrovoljnog karaktera. Drugi, poput EGSO-a, ukazuju na to da su neki od ciljeva gospodarske politike u proturječju s ciljevima socijalne politike EU-a iz članka 4. stavka 2. UFEU-a te da taj sukob ciljeva treba prepoznati i riješiti. |
| --- | --- |

3.3.

Komisija je 2013. godine predstavila komunikaciju o socijalnoj dimenziji EMU-a (10), u kojoj se posvetila zabrinutosti dionika civilnog društva. „Problematična” gospodarska kretanja moraju se prepoznavati i suzbijati već u ranoj fazi jer bi postojane socijalne nejednakosti mogle ugroziti financijsku i gospodarsku stabilnost EMU-a. U diskusiji koja je uslijedila pokazalo se da postoje dvije škole mišljenja. Jedna kreće od pretpostavke da je socijalna dimenzija EMU-a dodatan neobvezatni stup koji je, za razliku od obvezujućeg proračunskog i gospodarskog upravljanja postupcima, dobrovoljnog karaktera. Drugi, poput EGSO-a, ukazuju na to da su neki od ciljeva gospodarske politike u proturječju s ciljevima socijalne politike EU-a iz članka 4. stavka 2. UFEU-a te da taj sukob ciljeva treba prepoznati i riješiti.

| 3.4. | Komisija namjerava jače uključiti socijalne partnere i razmjenjivati mišljenja o razvoju plaća i kolektivnim pregovorima. Već je poduzela nekoliko koraka u tom smjeru. Također želi razgovarati sa socijalnim partnerima o europskom semestru i poziva na veće uključivanje socijalnih partnera u državama članicama. I sam EGSO je već iznio vrlo konkretne prijedloge za bolje uključivanje socijalnih partnera u upravljanje gospodarskom politikom (SOC/507) (11). U svakom slučaju, nova raspodjela dužnosti u Komisiji, posebno veće nadležnosti potpredsjednika Dombrovskisa, može se uzeti kao pokazatelj da se sudjelovanju socijalnih partnera poklanja veća pozornost. |
| --- | --- |

3.4.

Komisija namjerava jače uključiti socijalne partnere i razmjenjivati mišljenja o razvoju plaća i kolektivnim pregovorima. Već je poduzela nekoliko koraka u tom smjeru. Također želi razgovarati sa socijalnim partnerima o europskom semestru i poziva na veće uključivanje socijalnih partnera u državama članicama. I sam EGSO je već iznio vrlo konkretne prijedloge za bolje uključivanje socijalnih partnera u upravljanje gospodarskom politikom (SOC/507) (11). U svakom slučaju, nova raspodjela dužnosti u Komisiji, posebno veće nadležnosti potpredsjednika Dombrovskisa, može se uzeti kao pokazatelj da se sudjelovanju socijalnih partnera poklanja veća pozornost.

4.   Prijedlozi i ocjena

4.1.   
  Izvješće predsjednika

| 4.1.1. | EGSO polazi od pretpostavke da će izvješće petorice predsjednika (12)
  Dovršenje europske ekonomske i monetarne unije
   (13) predstavljeno 22. lipnja 2015. poslužiti kao vodič za budući razvoj struktura upravljanja gospodarskom politikom u Europi. EGSO smatra da je zbog dugotrajnih neravnoteža te radi izgradnje povjerenja potrebno učinkovitije i demokratskije upravljanje gospodarskom politikom, osobito u europodručju (14). Nasuprot tome, u analizi se polazi od sadržajno dijelom pogrešnih pretpostavki, što unatoč nekim ispravnim tezama dovodi do problematičnih zaključaka: bez promjene smjera nastavit će se politika štednje, a samim time i smanjivanje plaća i socijalni rezovi. Premda se priznaje da još nisu ostvareni minimalni preduvjeti za dugoročnu održivost ekonomske i monetarne unije, ipak se i dalje ustraje na preporučenom jačanju i trajnoj institucionalizaciji dosadašnje politike borbe protiv krize. EGSO to smatra proturječnim. |
| --- | --- |

4.1.1.

EGSO polazi od pretpostavke da će izvješće petorice predsjednika (12)
  Dovršenje europske ekonomske i monetarne unije
   (13) predstavljeno 22. lipnja 2015. poslužiti kao vodič za budući razvoj struktura upravljanja gospodarskom politikom u Europi. EGSO smatra da je zbog dugotrajnih neravnoteža te radi izgradnje povjerenja potrebno učinkovitije i demokratskije upravljanje gospodarskom politikom, osobito u europodručju (14). Nasuprot tome, u analizi se polazi od sadržajno dijelom pogrešnih pretpostavki, što unatoč nekim ispravnim tezama dovodi do problematičnih zaključaka: bez promjene smjera nastavit će se politika štednje, a samim time i smanjivanje plaća i socijalni rezovi. Premda se priznaje da još nisu ostvareni minimalni preduvjeti za dugoročnu održivost ekonomske i monetarne unije, ipak se i dalje ustraje na preporučenom jačanju i trajnoj institucionalizaciji dosadašnje politike borbe protiv krize. EGSO to smatra proturječnim.

| 4.1.2. | Sadašnja katastrofalna gospodarska situacija u europodručju (također u odnosu na SAD i Japan) ne pripisuje se dugotrajnoj politici borbe protiv krize, već nedostatku konkurentnosti u pojedinim državama članicama koji proizlazi iz razlika u kretanju plaća i državnom deficitu. EGSO izražava žaljenje što se zanemaruju kratkoročni izazovi za makroekonomsku politiku, poput inflacije i deflacije, nedostatka protuciklične politike nakon 2010. te preslabe potražnje, a želi se nastaviti s politikom pretežno asimetrične prilagodbe. Nažalost, petorica predsjednika potpuno zanemaruju osnovni problem koji je postao očit tijekom krize – naime da europodručje u cjelini, za razliku od SAD-a, Japana i Ujedinjene Kraljevine, nema „vjerovnika u zadnjoj instanci”. |
| --- | --- |

4.1.2.

Sadašnja katastrofalna gospodarska situacija u europodručju (također u odnosu na SAD i Japan) ne pripisuje se dugotrajnoj politici borbe protiv krize, već nedostatku konkurentnosti u pojedinim državama članicama koji proizlazi iz razlika u kretanju plaća i državnom deficitu. EGSO izražava žaljenje što se zanemaruju kratkoročni izazovi za makroekonomsku politiku, poput inflacije i deflacije, nedostatka protuciklične politike nakon 2010. te preslabe potražnje, a želi se nastaviti s politikom pretežno asimetrične prilagodbe. Nažalost, petorica predsjednika potpuno zanemaruju osnovni problem koji je postao očit tijekom krize – naime da europodručje u cjelini, za razliku od SAD-a, Japana i Ujedinjene Kraljevine, nema „vjerovnika u zadnjoj instanci”.

| 4.1.3. | U potpunosti se zanemaruju i različiti pristupi središnjih banaka, koji su u SAD-u i Ujedinjenoj Kraljevini doveli do razmjerno brzog oporavka, a u Europi na početku do pogoršanja stanja. Umjesto politike protuciklične stabilizacije treba – primjerice posredstvom nacionalnih tijela za konkurentnost – jačati postojeće instrumente gospodarskog upravljanja usmjerene na smanjenje duga (eng. deleveraging) i na kretanje plaća koje pogoduje produktivnosti. EGSO izražava žaljenje što nije iskorištena prilika za preispitivanje dugoročne održivosti temelja postojećeg zakonodavstva i za njegovu nadogradnju perspektivom koja bi bila jače usmjerena na cijelu Europu. |
| --- | --- |

4.1.3.

U potpunosti se zanemaruju i različiti pristupi središnjih banaka, koji su u SAD-u i Ujedinjenoj Kraljevini doveli do razmjerno brzog oporavka, a u Europi na početku do pogoršanja stanja. Umjesto politike protuciklične stabilizacije treba – primjerice posredstvom nacionalnih tijela za konkurentnost – jačati postojeće instrumente gospodarskog upravljanja usmjerene na smanjenje duga (eng. deleveraging) i na kretanje plaća koje pogoduje produktivnosti. EGSO izražava žaljenje što nije iskorištena prilika za preispitivanje dugoročne održivosti temelja postojećeg zakonodavstva i za njegovu nadogradnju perspektivom koja bi bila jače usmjerena na cijelu Europu.

| 4.1.4. | EGSO izražava žaljenje što uzrok gospodarskog razvoja – koji je znatno lošiji od očekivanog – predsjednici vide isključivo u tome što se novi mehanizmi gospodarskog upravljanja i programi prilagodbe u državama pogođenima krizom nisu u dovoljnoj mjeri primjenjivali i razvijali. Prenaglašavanjem strukturnih reformi i cjenovne konkurentnosti država članica za potrebe dovršenja gospodarske unije (prvo poglavlje) previđa se činjenica da su strukturne reforme i određivanje plaća predmetom neprestanih pregovora i rješavanja problema na lokalnoj razini, što su procesi koji slijede demokratska načela. Time se petorica predsjednika pozicioniraju kao vanjski akteri koji države članice nastoje približiti proizvoljno definiranim referentnim vrijednostima, bez jačanja demokratske legitimnosti i svijesti o odgovornosti. |
| --- | --- |

4.1.4.

EGSO izražava žaljenje što uzrok gospodarskog razvoja – koji je znatno lošiji od očekivanog – predsjednici vide isključivo u tome što se novi mehanizmi gospodarskog upravljanja i programi prilagodbe u državama pogođenima krizom nisu u dovoljnoj mjeri primjenjivali i razvijali. Prenaglašavanjem strukturnih reformi i cjenovne konkurentnosti država članica za potrebe dovršenja gospodarske unije (prvo poglavlje) previđa se činjenica da su strukturne reforme i određivanje plaća predmetom neprestanih pregovora i rješavanja problema na lokalnoj razini, što su procesi koji slijede demokratska načela. Time se petorica predsjednika pozicioniraju kao vanjski akteri koji države članice nastoje približiti proizvoljno definiranim referentnim vrijednostima, bez jačanja demokratske legitimnosti i svijesti o odgovornosti.

| 4.1.5. | EGSO stoga izražava bojazan da će to što se u izvješću ne iznosi plan za istinsku fiskalnu uniju dodatno delegitimirati europodručje u državama članicama, pogotovo zato što „povećavanje doze istog lijeka” neće pridonijeti gospodarskom blagostanju svih građana te zato što i dalje prevladava nacionalna perspektiva. EGSO smatra da predložene mjere za integraciju tržišta rada i socijalnih sustava nisu nipošto dostatne, između ostalog zato što im se pridaje drugorazredni značaj – unatoč retorici predsjednika o nastojanjima da se postigne „socijalni AAA rejting” za europodručje. Razvoj socijalne unije EGSO smatra sastavnim dijelom demokratske i socijalne ekonomske i monetarne unije, a ne njezinim privjeskom. |
| --- | --- |

4.1.5.

EGSO stoga izražava bojazan da će to što se u izvješću ne iznosi plan za istinsku fiskalnu uniju dodatno delegitimirati europodručje u državama članicama, pogotovo zato što „povećavanje doze istog lijeka” neće pridonijeti gospodarskom blagostanju svih građana te zato što i dalje prevladava nacionalna perspektiva. EGSO smatra da predložene mjere za integraciju tržišta rada i socijalnih sustava nisu nipošto dostatne, između ostalog zato što im se pridaje drugorazredni značaj – unatoč retorici predsjednika o nastojanjima da se postigne „socijalni AAA rejting” za europodručje. Razvoj socijalne unije EGSO smatra sastavnim dijelom demokratske i socijalne ekonomske i monetarne unije, a ne njezinim privjeskom.

4.2.   
  Analiza centra Bruegel i prijedlozi

   (15)

| 4.2.1. | Europski centar za strateško promišljanje Bruegel došao je do zaključka da je EMU od samog početka obilježen znatnim razlikama u gospodarskim, socijalnim i političkim uvjetima, koje su odgovorne za greške u politici država članica i neadekvatan europski mehanizam gospodarskog upravljanja. Taj centar predlaže reformu upravljanja gospodarskom politikom u području bankovne unije i makrobonitetnog nadzora financijskoga sektora, sprečavanje jakih odstupanja jediničnih troškova plaća te upravljanje fiskalnom politikom koje može osigurati održive proračune pojedinačnih članica i staviti na raspolaganje resurse u slučaju bankovne krize ili dužničke krize država. EGSO je u nedavnoj prošlosti u svojim mišljenjima izložio slične prijedloge (16). |
| --- | --- |

4.2.1.

Europski centar za strateško promišljanje Bruegel došao je do zaključka da je EMU od samog početka obilježen znatnim razlikama u gospodarskim, socijalnim i političkim uvjetima, koje su odgovorne za greške u politici država članica i neadekvatan europski mehanizam gospodarskog upravljanja. Taj centar predlaže reformu upravljanja gospodarskom politikom u području bankovne unije i makrobonitetnog nadzora financijskoga sektora, sprečavanje jakih odstupanja jediničnih troškova plaća te upravljanje fiskalnom politikom koje može osigurati održive proračune pojedinačnih članica i staviti na raspolaganje resurse u slučaju bankovne krize ili dužničke krize država. EGSO je u nedavnoj prošlosti u svojim mišljenjima izložio slične prijedloge (16).

| 4.2.2. | Tokovi kapitala iz zemalja sa suficitom pridonijeli su „pregrijavanju” stanja u zemljama s deficitom, a samim time i nominalnom povećanju plaća. Financijskim neravnotežama dosad se posvećivalo premalo pažnje. To je u suprotnosti s namjerom dublje integracije financijskih tržišta. |
| --- | --- |

4.2.2.

Tokovi kapitala iz zemalja sa suficitom pridonijeli su „pregrijavanju” stanja u zemljama s deficitom, a samim time i nominalnom povećanju plaća. Financijskim neravnotežama dosad se posvećivalo premalo pažnje. To je u suprotnosti s namjerom dublje integracije financijskih tržišta.

| 4.2.3. | Prociklička fiskalna politika za razdoblje 2011. – 2013. i izostanak anticikličke fiskalne politike za 2014. godinu nepotrebno su dodatno zaoštrili socijalnu situaciju (17). Politika bi stoga trebala, uz neophodne strukturne reforme, građanima pružiti prilike, primjerice uz pomoć okvirnih uvjeta pogodnih za privatna ulaganja, kako bi se ponovno stvorila dugoročna zaposlenost. Stoga bi politika trebala poduzeti mjere za jačanje konkurentnosti radi generiranja prihoda i blagostanja, što će svima jamčiti socijalnu stabilnost. EGSO je stoga izričito suglasan sa zaključkom da je prijeko potrebno u kratkom roku povećati ukupnu gospodarsku potražnju i inflaciju. Štoviše, ESB treba rasteretiti i lišiti zadaća fiskalne politike i prilagodbe jediničnih troškova plaća, koje nisu u okviru njegova mandata, a koje on de facto obavlja zbog političke inertnosti drugih institucija. |
| --- | --- |

4.2.3.

Prociklička fiskalna politika za razdoblje 2011. – 2013. i izostanak anticikličke fiskalne politike za 2014. godinu nepotrebno su dodatno zaoštrili socijalnu situaciju (17). Politika bi stoga trebala, uz neophodne strukturne reforme, građanima pružiti prilike, primjerice uz pomoć okvirnih uvjeta pogodnih za privatna ulaganja, kako bi se ponovno stvorila dugoročna zaposlenost. Stoga bi politika trebala poduzeti mjere za jačanje konkurentnosti radi generiranja prihoda i blagostanja, što će svima jamčiti socijalnu stabilnost. EGSO je stoga izričito suglasan sa zaključkom da je prijeko potrebno u kratkom roku povećati ukupnu gospodarsku potražnju i inflaciju. Štoviše, ESB treba rasteretiti i lišiti zadaća fiskalne politike i prilagodbe jediničnih troškova plaća, koje nisu u okviru njegova mandata, a koje on de facto obavlja zbog političke inertnosti drugih institucija.

| 4.2.4. | EGSO smatra da treba pojačati napore za rješavanje fundamentalnog pitanja demokratskog legitimiteta. EGSO se energično zalaže za potpunu „parlamentarizaciju” europodručja (s velikim odborom koji bi obuhvaćao sve zastupnike u EP-u iz EMU-a i iz zemalja koje žele pristupiti europodručju). Ujedno (u okviru COSAC-a) treba poboljšati koordinaciju parlamentarnih zastupnika iz europodručja u vezi s pitanjima u pogledu EMU-a (18). |
| --- | --- |

4.2.4.

EGSO smatra da treba pojačati napore za rješavanje fundamentalnog pitanja demokratskog legitimiteta. EGSO se energično zalaže za potpunu „parlamentarizaciju” europodručja (s velikim odborom koji bi obuhvaćao sve zastupnike u EP-u iz EMU-a i iz zemalja koje žele pristupiti europodručju). Ujedno (u okviru COSAC-a) treba poboljšati koordinaciju parlamentarnih zastupnika iz europodručja u vezi s pitanjima u pogledu EMU-a (18).

| 4.2.5. | Sam COSAC ukazao je 2014. godine na to da mnogi parlamenti još uvijek nisu dovoljno uključeni te je iskazao zabrinutost da je zbog toga narušena povezanost između građana i EU. Poziva Komisiju i Vijeće da zajedno s parlamentarnim zastupnicima pridonesu rješavanju problema iznošenjem konkretnih prijedloga (19). Oblici sudjelovanja predviđeni člankom 13. Fiskalnog pakta idu u pravom smjeru, ali su za istinsku parlamentarizaciju nedostatni. |
| --- | --- |

4.2.5.

Sam COSAC ukazao je 2014. godine na to da mnogi parlamenti još uvijek nisu dovoljno uključeni te je iskazao zabrinutost da je zbog toga narušena povezanost između građana i EU. Poziva Komisiju i Vijeće da zajedno s parlamentarnim zastupnicima pridonesu rješavanju problema iznošenjem konkretnih prijedloga (19). Oblici sudjelovanja predviđeni člankom 13. Fiskalnog pakta idu u pravom smjeru, ali su za istinsku parlamentarizaciju nedostatni.

4.3.   
  Veća odgovornosti svih gospodarskih aktera

| 4.3.1. | Svladavanje razlika u načinu funkcioniranja tržišta rada, sustava za određivanje plaća i socijalnih sustava važno je za demokratsku i socijalnu ekonomsku i monetarnu uniju. Federalni sustav s jedinstvenim europskim tržištem rada u kombinaciji s usklađenim institucijama i socijalnim sustavima kao u SAD-u po svoj prilici kratkoročno nije ostvariv. Povrh toga, taj se proces u slučaju makroekonomske neravnoteže (MIP) treba simetrično osnažiti uz sudjelovanje socijalnih partnera. |
| --- | --- |

4.3.1.

Svladavanje razlika u načinu funkcioniranja tržišta rada, sustava za određivanje plaća i socijalnih sustava važno je za demokratsku i socijalnu ekonomsku i monetarnu uniju. Federalni sustav s jedinstvenim europskim tržištem rada u kombinaciji s usklađenim institucijama i socijalnim sustavima kao u SAD-u po svoj prilici kratkoročno nije ostvariv. Povrh toga, taj se proces u slučaju makroekonomske neravnoteže (MIP) treba simetrično osnažiti uz sudjelovanje socijalnih partnera.

| 4.3.2. | EGSO upozorava na to da neke ciljeve koji su u zadnjih nekoliko godina postavljeni u okviru politike gospodarskog upravljanja treba bolje uskladiti s ciljevima socijalne politike EU-a iz članka 4. stavka 2. UFEU-a te da se mora spriječiti potencijalni sukob gospodarskih i socijalnih ciljeva. Sve aktivnosti u okviru europskog semestra – u skladu s horizontalnom socijalnom klauzulom – moraju biti podvrgnute procjeni socijalnog učinka, a njezine rezultate treba objaviti i o njima javno raspravljati i na nacionalnoj i na europskoj razini. EGSO to može podržati u okviru svojih nadležnosti. |
| --- | --- |

4.3.2.

EGSO upozorava na to da neke ciljeve koji su u zadnjih nekoliko godina postavljeni u okviru politike gospodarskog upravljanja treba bolje uskladiti s ciljevima socijalne politike EU-a iz članka 4. stavka 2. UFEU-a te da se mora spriječiti potencijalni sukob gospodarskih i socijalnih ciljeva. Sve aktivnosti u okviru europskog semestra – u skladu s horizontalnom socijalnom klauzulom – moraju biti podvrgnute procjeni socijalnog učinka, a njezine rezultate treba objaviti i o njima javno raspravljati i na nacionalnoj i na europskoj razini. EGSO to može podržati u okviru svojih nadležnosti.

| 4.3.3. | U izvješću petorice predsjednika spominju se financijska, fiskalna i politička unija, ali ne i socijalna unija. Kaže se da treba osnažiti jedinstveni europski model, ali se više ne spominje jedinstveni europski socijalni model. Iako se teži „socijalnom AAA rejtingu”, ostaje nedorečeno na koji bi se način on mogao postići u okviru povezanijeg EMU-a. Socijalna se pitanja eventualno tematiziraju kao nadopuna ili u kontekstu snažnije propusnosti tržišta rada u državama članicama. Ključni su elementi minimalna razina socijalne zaštite, učinkoviti socijalni sustavi u državama članicama kao i nove inicijative u području radnog prava – inicijative za fleksigurnost – ali se ne ulazi u detalje. |
| --- | --- |

4.3.3.

U izvješću petorice predsjednika spominju se financijska, fiskalna i politička unija, ali ne i socijalna unija. Kaže se da treba osnažiti jedinstveni europski model, ali se više ne spominje jedinstveni europski socijalni model. Iako se teži „socijalnom AAA rejtingu”, ostaje nedorečeno na koji bi se način on mogao postići u okviru povezanijeg EMU-a. Socijalna se pitanja eventualno tematiziraju kao nadopuna ili u kontekstu snažnije propusnosti tržišta rada u državama članicama. Ključni su elementi minimalna razina socijalne zaštite, učinkoviti socijalni sustavi u državama članicama kao i nove inicijative u području radnog prava – inicijative za fleksigurnost – ali se ne ulazi u detalje.

| 4.3.4. | Vlade država članica snose veliku odgovornost za daljnji razvoj demokratske i socijalne ekonomske i monetarne unije. Isto to vrijedi i za socijalne partnere, na nacionalnoj i europskoj razini, za koje EMU predstavlja nadređeni okvir za njihove različite sustave određivanja plaća i oblikovanje tržišta rada i socijalne politike. Kao gospodarski i društveni akteri u velikoj su mjeri odgovorni za poštovanje zajedničkog cilja stabilnosti EMU-a. |
| --- | --- |

4.3.4.

Vlade država članica snose veliku odgovornost za daljnji razvoj demokratske i socijalne ekonomske i monetarne unije. Isto to vrijedi i za socijalne partnere, na nacionalnoj i europskoj razini, za koje EMU predstavlja nadređeni okvir za njihove različite sustave određivanja plaća i oblikovanje tržišta rada i socijalne politike. Kao gospodarski i društveni akteri u velikoj su mjeri odgovorni za poštovanje zajedničkog cilja stabilnosti EMU-a.

| 4.3.5. | EGSO ponovo konstatira da monetarna unija s različitim kretanjima cijena i plaća u državama članicama nužno mora rezultirati neravnotežom između regija istog monetarnog područja, pri čemu vanjski šokovi uzrokuju socijalnu i političku krizu te mogu dodatno pojačati razlike (20). EGSO stoga smatra da je ozbiljna rasprava o solidnoj arhitekturi EMU-a neizostavna, što obuhvaća i konsenzus o gospodarskim i socijalnim ciljevima kao i dogovoreni način upravljanja (21). EGSO zaključuje da makroekonomski dijalog EU-a iziskuje osnaživanje i čvršće povezivanje europodručja. |
| --- | --- |

4.3.5.

EGSO ponovo konstatira da monetarna unija s različitim kretanjima cijena i plaća u državama članicama nužno mora rezultirati neravnotežom između regija istog monetarnog područja, pri čemu vanjski šokovi uzrokuju socijalnu i političku krizu te mogu dodatno pojačati razlike (20). EGSO stoga smatra da je ozbiljna rasprava o solidnoj arhitekturi EMU-a neizostavna, što obuhvaća i konsenzus o gospodarskim i socijalnim ciljevima kao i dogovoreni način upravljanja (21). EGSO zaključuje da makroekonomski dijalog EU-a iziskuje osnaživanje i čvršće povezivanje europodručja.

| 4.3.6. | Makroekonomski dijalog pokrenulo je Europsko vijeće u Kölnu (u lipnju 1999.) kako bi se ostvarila trajna mješavina makroekonomskih politika usmjerenih na rast i stabilnost, odnosno nesmetana interakcija kretanja plaća, monetarne i fiskalne politike. Njegovi su ciljevi i danas jednako aktualni: veći rast i stopa zaposlenosti uz očuvanje stabilnosti cijena, iskorištavanje potencijala proizvodnje i povećanje rasta potencijala (22). EGSO izražava žaljenje što je taj instrument tijekom godina oslabljen te se od izbijanja krize ne koristi za demokratizaciju instrumenata gospodarskog upravljanja i jačanje svijesti o odgovornosti za zajedničko monetarno područje, EMU. |
| --- | --- |

4.3.6.

Makroekonomski dijalog pokrenulo je Europsko vijeće u Kölnu (u lipnju 1999.) kako bi se ostvarila trajna mješavina makroekonomskih politika usmjerenih na rast i stabilnost, odnosno nesmetana interakcija kretanja plaća, monetarne i fiskalne politike. Njegovi su ciljevi i danas jednako aktualni: veći rast i stopa zaposlenosti uz očuvanje stabilnosti cijena, iskorištavanje potencijala proizvodnje i povećanje rasta potencijala (22). EGSO izražava žaljenje što je taj instrument tijekom godina oslabljen te se od izbijanja krize ne koristi za demokratizaciju instrumenata gospodarskog upravljanja i jačanje svijesti o odgovornosti za zajedničko monetarno područje, EMU.

| 4.3.7. | EGSO je uvjeren da makroekonomski dijalog u europodručju (MED-EURO) može dati presudan doprinos demokratskom i društvenom razvoju EMU-a, ako krug sudionika u dijalogu zadovolji njegove zahtjeve. Međutim, kako bi se makroekonomski dijalog u europodručju uopće mogao voditi, nužno je ograničiti broj sudionika. U njemu bi pored zastupnika socijalnih partnera, Europske središnje banke, Euroskupine i Komisije (uz potpuno očuvanje njihove autonomije i neovisnosti) ravnopravno trebalo sudjelovati i predsjedništvo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku Europskog parlamenta. |
| --- | --- |

4.3.7.

EGSO je uvjeren da makroekonomski dijalog u europodručju (MED-EURO) može dati presudan doprinos demokratskom i društvenom razvoju EMU-a, ako krug sudionika u dijalogu zadovolji njegove zahtjeve. Međutim, kako bi se makroekonomski dijalog u europodručju uopće mogao voditi, nužno je ograničiti broj sudionika. U njemu bi pored zastupnika socijalnih partnera, Europske središnje banke, Euroskupine i Komisije (uz potpuno očuvanje njihove autonomije i neovisnosti) ravnopravno trebalo sudjelovati i predsjedništvo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku Europskog parlamenta.

| 4.3.8. | EGSO smatra da bi se MED-EURO trebao održavati barem dva puta godišnje te postati sastavnim dijelom upravljanja gospodarskom politikom EMU-a. Njegovi rezultati i zaključci trebaju se stoga uzeti u obzir kako pri sastavljanju godišnjeg pregleda rasta, tako i u ljestvici pokazatelja i u preporukama za pojedine države. U općem kontekstu monetarne i fiskalne politike te politike plaća u EMU-u može se izgraditi povjerenje i postići veća konvergencija, bez ugrožavanja autonomije kolektivnog pregovaranja. To može, po analogiji s „Paktom o stabilnosti i rastu”, dovesti do višeg stupnja transparentnosti (samo)obvezivanja svih gospodarskih subjekata i imati isti učinak kao i „Pakt o stabilnosti i zapošljavanju”. EGSO u tom kontekstu naglašava da je nesmetana interakcija monetarne i proračunske politike i politike određivanja plaća od velike važnosti za povećanje rasta i zaposlenosti, što pak jača povjerenje u monetarnu uniju. |
| --- | --- |

4.3.8.

EGSO smatra da bi se MED-EURO trebao održavati barem dva puta godišnje te postati sastavnim dijelom upravljanja gospodarskom politikom EMU-a. Njegovi rezultati i zaključci trebaju se stoga uzeti u obzir kako pri sastavljanju godišnjeg pregleda rasta, tako i u ljestvici pokazatelja i u preporukama za pojedine države. U općem kontekstu monetarne i fiskalne politike te politike plaća u EMU-u može se izgraditi povjerenje i postići veća konvergencija, bez ugrožavanja autonomije kolektivnog pregovaranja. To može, po analogiji s „Paktom o stabilnosti i rastu”, dovesti do višeg stupnja transparentnosti (samo)obvezivanja svih gospodarskih subjekata i imati isti učinak kao i „Pakt o stabilnosti i zapošljavanju”. EGSO u tom kontekstu naglašava da je nesmetana interakcija monetarne i proračunske politike i politike određivanja plaća od velike važnosti za povećanje rasta i zaposlenosti, što pak jača povjerenje u monetarnu uniju.

| 4.3.9. | Time se odabire pristup koji se razlikuje od prijedloga petorice predsjednika – analogno prijedlogu centra Bruegel – o osnivanju tijela nadležnih za konkurentnost, kako bi se popratili procesi određivanja plaća na nacionalnoj razini. Sukladno prijedlogu petorice predsjednika, nacionalna tijela nadležna za konkurentnost trebaju se koordinirati na europskoj razini. Pravovremeno savjetovanje sa socijalnim partnerima prije izrade izvješća imalo bi smisla jer prijedlog predsjednika u ovom obliku nema velikih izgleda za uspjeh. |
| --- | --- |

4.3.9.

Time se odabire pristup koji se razlikuje od prijedloga petorice predsjednika – analogno prijedlogu centra Bruegel – o osnivanju tijela nadležnih za konkurentnost, kako bi se popratili procesi određivanja plaća na nacionalnoj razini. Sukladno prijedlogu petorice predsjednika, nacionalna tijela nadležna za konkurentnost trebaju se koordinirati na europskoj razini. Pravovremeno savjetovanje sa socijalnim partnerima prije izrade izvješća imalo bi smisla jer prijedlog predsjednika u ovom obliku nema velikih izgleda za uspjeh.

| 4.3.10. | Perspektiva: EMU nikad neće postati stabilan ako se ne poduzmu dalekosežne institucionalne i političke reforme. Odbor je vrlo zabrinut za stabilnost EU-a jer se neophodne reforme, sa ili bez izmjene ugovorâ, uvijek provode u zadnji čas i pod velikim pritiskom. Kao temelj za dobro funkcioniranje EMU-a treba ponovno ojačati socijalnu, političku i gospodarsku koheziju u EU-u te provoditi dosljednu ekonomsku i monetarnu integraciju. EMU ne može funkcionirati bez odvažnih parlamentaraca, političara i socijalnih partnera koji na nacionalnoj i europskoj razini održavaju dijalog s civilnim društvom te nastoje pronaći najbolja rješenja. |
| --- | --- |

4.3.10.

Perspektiva: EMU nikad neće postati stabilan ako se ne poduzmu dalekosežne institucionalne i političke reforme. Odbor je vrlo zabrinut za stabilnost EU-a jer se neophodne reforme, sa ili bez izmjene ugovorâ, uvijek provode u zadnji čas i pod velikim pritiskom. Kao temelj za dobro funkcioniranje EMU-a treba ponovno ojačati socijalnu, političku i gospodarsku koheziju u EU-u te provoditi dosljednu ekonomsku i monetarnu integraciju. EMU ne može funkcionirati bez odvažnih parlamentaraca, političara i socijalnih partnera koji na nacionalnoj i europskoj razini održavaju dijalog s civilnim društvom te nastoje pronaći najbolja rješenja.

Bruxelles, 17. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Heribert Prantl, „Europa – san ili noćna mora”, predavanje u Ludwigsburgu 14.7.2013.

1

(2)  The EP, the Fiscal compact and the EU-institutions: a „critical engagement” („EP, Fiskalni pakt i institucije EU-a: ‚kritični angažman’”) – Elmar Brok (EVP, DE), Roberto Gualtieri (S&D, IT) i Guy Verhofstadt (ALDE, BE).

2

The EP, the Fiscal compact and the EU-institutions: a „critical engagement”

(3)  Europska komisija: Zaposlenost i socijalna kretanja u Europi 2014., 15. siječnja 2015., http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7736

3

Zaposlenost i socijalna kretanja u Europi 2014.

(4)  Završno izvješće Skupine za budućnost Europe od 17.9.2012., koju čine ministri vanjskih poslova Belgije, Danske, Njemačke, Francuske, Italije, Luksemburga, Nizozemske, Austrije, Poljske, Portugala i Španjolske.

4

(5)  Idem, str. 2ff.

5

(6)  U bliskoj suradnji s predsjednicima Junckerom, Barrosom i Draghijem.

6

(7)  Priprema sljedećih koraka za bolje gospodarsko upravljanje u europodručju, analitička obavijest Jean-Claudea Junckera u bliskoj suradnji s Donaldom Tuskom, Jeroenom Dijsselbloemom i Mariom Draghijem, neslužbeni sastanak Europskog vijeća od 12. veljače 2015.

7

Priprema sljedećih koraka za bolje gospodarsko upravljanje u europodručju

(8)  Izvješće petorice predsjednika Dovršenje europske ekonomske i monetarne unije, http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_de.pdf

8

Dovršenje europske ekonomske i monetarne unije,

(9)  Mišljenje EGSO-a „Provjera napretka strategije Europa 2020.” (SL C 12, 15.1.2015., str. 105.).

9

(10)  COM(2013) 690 završna verzija, Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije.

10

(11)  Mišljenje EGSO-a „Struktura i organizacija socijalnog dijaloga u kontekstu istinske ekonomske i monetarne unije (EMU)” (SL C 458, 19.12.2014., str. 1.).

11

(12)  Predsjednika Europske komisije, predsjednika Europskog vijeća, predsjednika Europskog parlamenta, predsjednika Euroskupine i predsjednika Europske središnje banke.

12

(13)  Vidjeti bilješku 8. U nastavku će se razmatrati samo one teme izvješća koje su relevantne za ovo mišljenje.

13

(14)  Mišljenje EGSO-a „Dovršenje ekonomske i monetarne unije: politički stup” (SL C 332, 8.10.2015., str. 8.).

14

(15)  André Sapir, Guntram Wolff: Euro-area governance: what to reform and how to do it („Upravljanje europodručjem: što i kako reformirati”), 27. veljače 2015., http://www.bruegel.org/publications/publication-detail/publication/870-euro-area-governance-what-to-reform-and-how-to-do-it/

15

Euro-area governance: what to reform and how to do it

(16)  Mišljenja EGSO-a „Dovršenje EMU-a – Prijedlozi Europskog gospodarskog i socijalnog odbora za nadolazeće zakonodavno razdoblje EU-a” (SL C 451, 16.12.2014., str. 10.) i „Dovršenje ekonomske i monetarne unije (EMU): politički stup” (SL C 332, 8.10.2015., str. 8.).

16

(17)  Zsolt Darvas i Olga Tschekassin, Poor and under pressure: the social impact of Europe’s fiscal consolidation („Siromašni i pod pritiskom: socijalne posljedice fiskalne konsolidacije Europe”), Bruegel Policy Contribution 2015/04, ožujak 2015.

17

Poor and under pressure: the social impact of Europe’s fiscal consolidation

(18)  Vidjeti bilješku 14.

18

(19)  Contribution of the XLIX COSAC (Doprinos XLIX. zasjedanja COSAC-a), Dublin, lipanj 2014.

19

Contribution of the XLIX COSAC

(20)  EGSO, „Socijalni učinci novog zakonodavstva o gospodarskom upravljanju”, 2012. (SL C 143, 22.5.2012., str. 23.).

20

(21)  Vidjeti bilješku 14.

21

(22)  Odluka Europskog vijeća o Europskom paktu za zapošljavanje, Europsko vijeće u Kölnu, 3. – 4. lipnja 1999.

22

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/40

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Načela učinkovitih i pouzdanih sustava socijalne skrbi”

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/08)

| Izvjestitelj: | Bernd SCHLÜTER |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Bernd SCHLÜTER

Dana 22. siječnja 2015., sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje o temi

„Načela učinkovitih i pouzdanih sustava socijalne skrbi”

(samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 1. rujna 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 17. rujna 2015.), sa 130 glasova za, 46 protiv i 10 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO se zalaže za jasniju stratešku opredijeljenost socijalne politike Unije, u kojoj treba voditi računa i o posljedicama krize i politike u kriznim situacijama te gubitku povjerenja među stanovništvom. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO se zalaže za jasniju stratešku opredijeljenost socijalne politike Unije, u kojoj treba voditi računa i o posljedicama krize i politike u kriznim situacijama te gubitku povjerenja među stanovništvom.

| 1.2. | Odbor poziva Komisiju da, u okviru sveobuhvatnog programa rada, utvrdi opća načela socijalne politike. EGSO u točki 4. navodi svoje prijedloge tih načela, koja bi se mogla utvrditi u okviru vodeće inicijative, pravila upravljanja ili bijele knjige te na temelju boljeg usporednog prikupljanja podataka na razini EU-a i država članica. Za ocjenjivanje kvalitete sustava socijalne zaštite nije dovoljno raspolagati samo ulaznim pokazateljima (koliko se novca u pojedinoj državi članici utroši na pojedini oblik socijalne skrbi). |
| --- | --- |

1.2.

Odbor poziva Komisiju da, u okviru sveobuhvatnog programa rada, utvrdi opća načela socijalne politike. EGSO u točki 4. navodi svoje prijedloge tih načela, koja bi se mogla utvrditi u okviru vodeće inicijative, pravila upravljanja ili bijele knjige te na temelju boljeg usporednog prikupljanja podataka na razini EU-a i država članica. Za ocjenjivanje kvalitete sustava socijalne zaštite nije dovoljno raspolagati samo ulaznim pokazateljima (koliko se novca u pojedinoj državi članici utroši na pojedini oblik socijalne skrbi).

| 1.3. | Pri utvrđivanju načela socijalne politike u smislu podjednako visoke razine socijalnih standarda, potrebno je voditi računa o nadležnostima država članica i o političkim i kulturnim različitostima socijalnih sustava te težiti postizanju konsenzusa između država članica gdje god je to moguće. |
| --- | --- |

1.3.

Pri utvrđivanju načela socijalne politike u smislu podjednako visoke razine socijalnih standarda, potrebno je voditi računa o nadležnostima država članica i o političkim i kulturnim različitostima socijalnih sustava te težiti postizanju konsenzusa između država članica gdje god je to moguće.

| 1.4. | Načela socijalne politike trebala bi biti sadržajna osnova za, između ostaloga, buduće preporuke državama članicama u okviru učinkovitije oblikovanog Europskog semestra (1). Načela se trebaju primjenjivati i na strukturne fondove, otvorenu metodu koordinacije (OMK) i ocjenu socijalnog učinka u skladu s člankom 9. UFEU-a. Jedna od mjera kojoj treba težiti je i obvezujuća najmanja razina socijalne zaštite (engl. Minimum Social Protection Floor) na temelju postojeće pravne osnove. |
| --- | --- |

1.4.

Načela socijalne politike trebala bi biti sadržajna osnova za, između ostaloga, buduće preporuke državama članicama u okviru učinkovitije oblikovanog Europskog semestra (1). Načela se trebaju primjenjivati i na strukturne fondove, otvorenu metodu koordinacije (OMK) i ocjenu socijalnog učinka u skladu s člankom 9. UFEU-a. Jedna od mjera kojoj treba težiti je i obvezujuća najmanja razina socijalne zaštite (engl. Minimum Social Protection Floor) na temelju postojeće pravne osnove.

| 1.5. | Načela socijalne politike trebaju biti i temelj djelovanja institucija EU-a, posebice gospodarsko-političkog upravljanja, nadzora proračuna i upravljanja krizama. |
| --- | --- |

1.5.

Načela socijalne politike trebaju biti i temelj djelovanja institucija EU-a, posebice gospodarsko-političkog upravljanja, nadzora proračuna i upravljanja krizama.

| 1.6. | Socijalni partneri imaju najvažniju ulogu, naročito u paritetnim sustavima socijalne zaštite i u drugim sustavima uspostavljenima na temelju pregovora između socijalnih partnera te moraju sudjelovati u utvrđivanju načela socijalne politike. Sudjelovati moraju, u okviru svojih nadležnosti, i akteri civilnog društva, udruženja centara za socijalnu skrb, socijalna poduzeća, lokalne vlasti, državne socijalne ustanove, socijalna osiguranja, korisnici i potrošači. |
| --- | --- |

1.6.

Socijalni partneri imaju najvažniju ulogu, naročito u paritetnim sustavima socijalne zaštite i u drugim sustavima uspostavljenima na temelju pregovora između socijalnih partnera te moraju sudjelovati u utvrđivanju načela socijalne politike. Sudjelovati moraju, u okviru svojih nadležnosti, i akteri civilnog društva, udruženja centara za socijalnu skrb, socijalna poduzeća, lokalne vlasti, državne socijalne ustanove, socijalna osiguranja, korisnici i potrošači.

| 1.7. | EGSO ovom prilikom daje konkretne prijedloge za načela socijalne politike na području sustava socijalne skrbi. Cilj je poboljšati učinkovitost i pouzdanost skrbi i socijalne zaštite te socijalne sigurnosti i zdravstvenih sustava, neovisno o prirodi pružatelja skrbi i vrsti same skrbi. EGSO se posebice zalaže za socijalno-pravnu i financijsku potporu suvremenim socijalnim uslugama u cilju općeg dobra u svim državama članicama EU-a. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO ovom prilikom daje konkretne prijedloge za načela socijalne politike na području sustava socijalne skrbi. Cilj je poboljšati učinkovitost i pouzdanost skrbi i socijalne zaštite te socijalne sigurnosti i zdravstvenih sustava, neovisno o prirodi pružatelja skrbi i vrsti same skrbi. EGSO se posebice zalaže za socijalno-pravnu i financijsku potporu suvremenim socijalnim uslugama u cilju općeg dobra u svim državama članicama EU-a.

| 1.8. | Odbor uviđa raznolikost sustava u pogledu, između ostalog, ciljeva, prirode i sadržaja socijalne skrbi, solidarnog odnosa i preuzimanja vlastite odgovornosti, pravnog jamstva, financiranja i kvalitete. Također analizira položaj korisnika i socijalnih službi. Odbor smatra da je potrebno jamčiti osnovnu socijalnu skrb na temelju zajedničkih odredbi na razini Unije. |
| --- | --- |

1.8.

Odbor uviđa raznolikost sustava u pogledu, između ostalog, ciljeva, prirode i sadržaja socijalne skrbi, solidarnog odnosa i preuzimanja vlastite odgovornosti, pravnog jamstva, financiranja i kvalitete. Također analizira položaj korisnika i socijalnih službi. Odbor smatra da je potrebno jamčiti osnovnu socijalnu skrb na temelju zajedničkih odredbi na razini Unije.

2.   Uvod: kontekst i sadašnja situacija

| 2.1. | Temelje europske socijalne politike predstavljaju, između ostaloga, ljudska prava, pouke iz dva svjetska rata (2), načelo socijalnog tržišnog gospodarstva zajamčeno ugovorima, ciljevi strategije Europa 2020., potreba za produktivnim nacionalnim gospodarstvima, obveza suzbijanja siromaštva, poglavlja Ugovora o socijalnoj i zdravstvenoj politici te politici zapošljavanja, cilj socijalne kohezije i opća pravila o tržišnom natjecanju iz članka 3. UEU-a. Članak 151. UFEU-a propisuje da socijalna politika ima za cilj promicanje zapošljavanja, poboljšanje životnih uvjeta, odgovarajuću socijalnu zaštitu i borbu protiv isključenosti. Europski socijalni model izraz je jedinstvenog vrijednosnog i kulturnog zajedništva (3), u kojem se demokracija i vladavina prava stapaju s društvenom odgovornošću i solidarnošću. EGSO želi ojačati ovaj model i osigurati njegovu održivost u budućnosti. |
| --- | --- |

2.1.

Temelje europske socijalne politike predstavljaju, između ostaloga, ljudska prava, pouke iz dva svjetska rata (2), načelo socijalnog tržišnog gospodarstva zajamčeno ugovorima, ciljevi strategije Europa 2020., potreba za produktivnim nacionalnim gospodarstvima, obveza suzbijanja siromaštva, poglavlja Ugovora o socijalnoj i zdravstvenoj politici te politici zapošljavanja, cilj socijalne kohezije i opća pravila o tržišnom natjecanju iz članka 3. UEU-a. Članak 151. UFEU-a propisuje da socijalna politika ima za cilj promicanje zapošljavanja, poboljšanje životnih uvjeta, odgovarajuću socijalnu zaštitu i borbu protiv isključenosti. Europski socijalni model izraz je jedinstvenog vrijednosnog i kulturnog zajedništva (3), u kojem se demokracija i vladavina prava stapaju s društvenom odgovornošću i solidarnošću. EGSO želi ojačati ovaj model i osigurati njegovu održivost u budućnosti.

| 2.2. | EGSO je uvjeren da bi socijalna politika trebala biti jedan od stupova politike EU-a, kako sama po sebi tako i kao sredstvo za održivo promicanje rasta i zapošljavanja
   (4). Odbor pohvaljuje napredak koji je već postignut u politici zapošljavanja, nekim područjima usklađivanja i zaštiti na radu. EGSO naglašava investicijski aspekt (5) učinkovitih sustava socijalne skrbi i ukazuje na moralnu, društvenu i materijalnu cijenu zanemarivanja socijalne politike. EGSO je uvjeren da se uspješna, inovativna gospodarstva i pouzdana, učinkovita i djelotvorna socijalna skrb međusobno podupiru. Moderni socijalni sustavi mogu postići da gospodarstvo bude otpornije na krize, omogućavaju zapošljavanje te pokazuju visok potencijal za stvaranje radnih mjesta čak i u manje razvijenim regijama (6). Smanjeni izdaci za, na primjer, aktivno uključivanje, jačanje položaja nezaposlenih i povećanje mogućnosti za djecu i mlade nisu elementi održive konkurentske prednosti u kontekstu modernog tehnološkog i informacijskog društva, demografskih promjena (7) i imigracije. Daljnji razvoj sustava na temelju zajedničkih načela može pridonijeti promicanju jednakih mogućnosti i pravednog natjecanja u EU-u. |
| --- | --- |

2.2.

EGSO je uvjeren da bi socijalna politika trebala biti jedan od stupova politike EU-a, kako sama po sebi tako i kao sredstvo za održivo promicanje rasta i zapošljavanja
   (4). Odbor pohvaljuje napredak koji je već postignut u politici zapošljavanja, nekim područjima usklađivanja i zaštiti na radu. EGSO naglašava investicijski aspekt (5) učinkovitih sustava socijalne skrbi i ukazuje na moralnu, društvenu i materijalnu cijenu zanemarivanja socijalne politike. EGSO je uvjeren da se uspješna, inovativna gospodarstva i pouzdana, učinkovita i djelotvorna socijalna skrb međusobno podupiru. Moderni socijalni sustavi mogu postići da gospodarstvo bude otpornije na krize, omogućavaju zapošljavanje te pokazuju visok potencijal za stvaranje radnih mjesta čak i u manje razvijenim regijama (6). Smanjeni izdaci za, na primjer, aktivno uključivanje, jačanje položaja nezaposlenih i povećanje mogućnosti za djecu i mlade nisu elementi održive konkurentske prednosti u kontekstu modernog tehnološkog i informacijskog društva, demografskih promjena (7) i imigracije. Daljnji razvoj sustava na temelju zajedničkih načela može pridonijeti promicanju jednakih mogućnosti i pravednog natjecanja u EU-u.

| 2.3. | Sustavi socijalne skrbi i zdravstveni sustavi kao i slični sustavi doprinose, između ostaloga, nužnoj socijalnoj ravnoteži, smanjenju siromaštva, jamčenju supsidijarnih sredstava za uzdržavanje i društvenoj stabilnosti. Gotovo svaki državljanin EU-a u nekom je trenutku svog života prisiljen zatražiti pomoć u okviru socijalne skrbi. Socijalni sustavi jamče, na primjer, odgovarajuću mirovinsku zaštitu i stručnu pomoć, primjerice osobama kojima su potrebne briga i podrška. |
| --- | --- |

2.3.

Sustavi socijalne skrbi i zdravstveni sustavi kao i slični sustavi doprinose, između ostaloga, nužnoj socijalnoj ravnoteži, smanjenju siromaštva, jamčenju supsidijarnih sredstava za uzdržavanje i društvenoj stabilnosti. Gotovo svaki državljanin EU-a u nekom je trenutku svog života prisiljen zatražiti pomoć u okviru socijalne skrbi. Socijalni sustavi jamče, na primjer, odgovarajuću mirovinsku zaštitu i stručnu pomoć, primjerice osobama kojima su potrebne briga i podrška.

| 2.4. | Poslodavci i radnici pokazuju zanimanje za, između ostaloga, usklađivanje profesionalnog i obiteljskog života, unaprjeđivanje zdravlja i osnaživanje. Stručne socijalne službe promiču komunikacijske vještine i vještine potrebne u svakodnevnom životu, poboljšanje izobrazbe te pružaju podršku, na primjer, u slučaju ovisnosti ili kriza odnosno za njegu i odgoj u obitelji. |
| --- | --- |

2.4.

Poslodavci i radnici pokazuju zanimanje za, između ostaloga, usklađivanje profesionalnog i obiteljskog života, unaprjeđivanje zdravlja i osnaživanje. Stručne socijalne službe promiču komunikacijske vještine i vještine potrebne u svakodnevnom životu, poboljšanje izobrazbe te pružaju podršku, na primjer, u slučaju ovisnosti ili kriza odnosno za njegu i odgoj u obitelji.

| 2.5. | EGSO je svjestan velikih razlika u pogledu djelotvornosti, pouzdanosti i učinkovitosti socijalnih sustava
   (8). Iako u mnogim državama članicama sustavi funkcioniraju dobro, zajednički dijalog o socijalnoj politici u svim državama članicama bio bi ipak od koristi. Sredstva za uzdržavanje (minimum income) iz socijalne skrbi, stručne socijalne usluge i učinkovito uključenje na tržište rada i u društvo nisu svugdje zajamčeni. Posebice zdravstvena skrb često nije dostupna svima. Primjerice, ako korisnici ne mogu podmiriti službena ili neslužbena dodatna plaćanja, nije im u svim regijama ni državama članicama dostupna stručna skrb poput ambulantne njege, pomoći osobama s invaliditetom ili pomoći radi poteškoća u odgoju i obrazovanju. Odbor je svjestan potrebe da se poboljšaju solidarno financiranje i pravna zaštita. |
| --- | --- |

2.5.

EGSO je svjestan velikih razlika u pogledu djelotvornosti, pouzdanosti i učinkovitosti socijalnih sustava
   (8). Iako u mnogim državama članicama sustavi funkcioniraju dobro, zajednički dijalog o socijalnoj politici u svim državama članicama bio bi ipak od koristi. Sredstva za uzdržavanje (minimum income) iz socijalne skrbi, stručne socijalne usluge i učinkovito uključenje na tržište rada i u društvo nisu svugdje zajamčeni. Posebice zdravstvena skrb često nije dostupna svima. Primjerice, ako korisnici ne mogu podmiriti službena ili neslužbena dodatna plaćanja, nije im u svim regijama ni državama članicama dostupna stručna skrb poput ambulantne njege, pomoći osobama s invaliditetom ili pomoći radi poteškoća u odgoju i obrazovanju. Odbor je svjestan potrebe da se poboljšaju solidarno financiranje i pravna zaštita.

| 2.6. | Naposljetku, istraživanje zaklade Bertelsmann (9) ukazalo je na značajne razlike u kapacitetima socijalnih sustava, ustanovilo alarmantnu promjenu stanja u pogledu siromaštva i bogatstva u EU-u i svim zemljama članicama i pozvalo EU da uloži veće napore na području socijalne politike. Studija je pokazala da su učinkoviti socijalni sustavi mogući i tamo gdje je BDP relativno nizak, ali i da mogu biti manjkavi čak i tamo gdje je BDP relativno visok. Sve veće siromaštvo ugrožava društvenu stabilnost i gospodarski razvoj (10). Sve većim razlikama između država članica i zabrinjavajućim političkim tendencijama potrebno je suprotstaviti se prijedlozima za socijalnu politiku. |
| --- | --- |

2.6.

Naposljetku, istraživanje zaklade Bertelsmann (9) ukazalo je na značajne razlike u kapacitetima socijalnih sustava, ustanovilo alarmantnu promjenu stanja u pogledu siromaštva i bogatstva u EU-u i svim zemljama članicama i pozvalo EU da uloži veće napore na području socijalne politike. Studija je pokazala da su učinkoviti socijalni sustavi mogući i tamo gdje je BDP relativno nizak, ali i da mogu biti manjkavi čak i tamo gdje je BDP relativno visok. Sve veće siromaštvo ugrožava društvenu stabilnost i gospodarski razvoj (10). Sve većim razlikama između država članica i zabrinjavajućim političkim tendencijama potrebno je suprotstaviti se prijedlozima za socijalnu politiku.

| 2.7. | Potrebno je poboljšati sadržajni temelj preporuka državama članicama i politike za hitne slučajeve. Umjesto da naknadno udovoljava zahtjevima za humanitarnu pomoć, Unija bi trebala slijediti dosljedna načela socijalne politike. Upitno izravnavanje rizičnog poslovanja banaka, koje se financira novcem poreznih obveznika, mora biti u razumnom odnosu s ulaganjima u učinkovito funkcioniranje socijalnih sustava. Pravila unutarnjeg tržišta, na primjer na području državnih potpora i javne nabave, već danas imaju značajan utjecaj na socijalne sustave i socijalne usluge iako je očigledno da ih se ne ocjenjuje na temelju kriterija socijalne politike. |
| --- | --- |

2.7.

Potrebno je poboljšati sadržajni temelj preporuka državama članicama i politike za hitne slučajeve. Umjesto da naknadno udovoljava zahtjevima za humanitarnu pomoć, Unija bi trebala slijediti dosljedna načela socijalne politike. Upitno izravnavanje rizičnog poslovanja banaka, koje se financira novcem poreznih obveznika, mora biti u razumnom odnosu s ulaganjima u učinkovito funkcioniranje socijalnih sustava. Pravila unutarnjeg tržišta, na primjer na području državnih potpora i javne nabave, već danas imaju značajan utjecaj na socijalne sustave i socijalne usluge iako je očigledno da ih se ne ocjenjuje na temelju kriterija socijalne politike.

| 2.8. | Uzimajući u obzir socijalnu tržišnu privredu
   (11) kao novi cilj Ugovora, politiku unutarnjeg tržišta trebalo bi obogatiti aspektima socijalne politike (12). EGSO je svjestan trenutnih potreba (13) i ohrabruje Komisiju i Europsko vijeće da utvrde i provode načela socijalne politike (14). |
| --- | --- |

2.8.

Uzimajući u obzir socijalnu tržišnu privredu
   (11) kao novi cilj Ugovora, politiku unutarnjeg tržišta trebalo bi obogatiti aspektima socijalne politike (12). EGSO je svjestan trenutnih potreba (13) i ohrabruje Komisiju i Europsko vijeće da utvrde i provode načela socijalne politike (14).

| 2.9. | Nova etapa europske socijalne politike mogla bi se izgraditi na, primjerice, sljedećim temeljima: Vijeće je već 1992. godine pozvalo na uvođenje minimalnog dohotka (15), a 2000. je pripremilo socijalni program. U skladu s člankom 12. Europske socijalne povelje, države članice dužne su osigurati sustave socijalne sigurnosti. U ciljeve ugovora EU-a također spadaju socijalna kohezija i zaštita usluga od općeg interesa (16). MOR (17) je objavio osnovne standarde za socijalne sustave. Važeća Bijela knjiga o socijalnoj politici EU-a objavljena je 1994. Na razini EU-a zajamčeno je pravo na sredstva za uzdržavanje
   (18). Konvencija UN-a o pravima osoba s invaliditetom postavlja važne standarde. |
| --- | --- |

2.9.

Nova etapa europske socijalne politike mogla bi se izgraditi na, primjerice, sljedećim temeljima: Vijeće je već 1992. godine pozvalo na uvođenje minimalnog dohotka (15), a 2000. je pripremilo socijalni program. U skladu s člankom 12. Europske socijalne povelje, države članice dužne su osigurati sustave socijalne sigurnosti. U ciljeve ugovora EU-a također spadaju socijalna kohezija i zaštita usluga od općeg interesa (16). MOR (17) je objavio osnovne standarde za socijalne sustave. Važeća Bijela knjiga o socijalnoj politici EU-a objavljena je 1994. Na razini EU-a zajamčeno je pravo na sredstva za uzdržavanje
   (18). Konvencija UN-a o pravima osoba s invaliditetom postavlja važne standarde.

| 2.10. | U svom mišljenju SOC/482 EGSO, jednako kao i Parlament (19), Odbor regija (20) i različite organizacije, poziva na uvođenje odgovarajućeg minimalnog dohotka (21). Odbor se aktivno bavio temama kao što su, između ostalog, socijalne službe, socijalna poduzeća, socijalna ulaganja, zapošljavanje, članak 9. UFEU-a, inicijativa za mlade, gospodarsko upravljanje i usluge od općeg interesa. Ovo mišljenje je u mnogim drugim aspektima povezano s dokumentima EGSO-a i EU-a, koje ovdje ne možemo pojedinačno navoditi. |
| --- | --- |

2.10.

U svom mišljenju SOC/482 EGSO, jednako kao i Parlament (19), Odbor regija (20) i različite organizacije, poziva na uvođenje odgovarajućeg minimalnog dohotka (21). Odbor se aktivno bavio temama kao što su, između ostalog, socijalne službe, socijalna poduzeća, socijalna ulaganja, zapošljavanje, članak 9. UFEU-a, inicijativa za mlade, gospodarsko upravljanje i usluge od općeg interesa. Ovo mišljenje je u mnogim drugim aspektima povezano s dokumentima EGSO-a i EU-a, koje ovdje ne možemo pojedinačno navoditi.

3.   Opće napomene: ciljevi i sadržaj Mišljenja

| 3.1. | EGSO je u ovom mišljenju usredotočen na važan aspekt programa socijalne politike, naime na poboljšanje učinkovitosti i pouzdanosti kako skrbi tako i socijalne zaštite, socijalne sigurnosti i zdravstvenih sustava. Mišljenje se bavi „socijalnom skrbi” koja se u cijelosti ili djelomično financira iz poreza ili sustava socijalnog osiguranja te spada u područje javne socijalne politike na temelju socijalnog zakonodavstva ili paritetnih ugovora koji su podložni kontroli, pri čemu nije odlučujuća priroda pružatelja usluge. „Socijalnu skrb” u smislu ovog mišljenja mogu pružati javna i lokalna uprava, socijalna osiguranja, neovisna socijalna poduzeća, dobrotvorne organizacije i poduzeća različitog pravnog oblika. Sve njih se u ovom mišljenju smatra „socijalnim službama” ako socijalnu skrb pružaju sami. Pojam „socijalna skrb” obuhvaća sve vrste skrbi, između ostaloga usluge i novčane naknade u socijalnom i zdravstvenom sektoru. Pod socijalnim osiguranjem podrazumijevaju se paritetna i/ili obvezna socijalna osiguranja i/ili uzajamna osiguranja, koja ispunjavaju određenu funkciju u sustavima socijalne sigurnosti uspostavljenima na temelju socijalnog prava ili paritetnih sporazuma. |
| --- | --- |

3.1.

EGSO je u ovom mišljenju usredotočen na važan aspekt programa socijalne politike, naime na poboljšanje učinkovitosti i pouzdanosti kako skrbi tako i socijalne zaštite, socijalne sigurnosti i zdravstvenih sustava. Mišljenje se bavi „socijalnom skrbi” koja se u cijelosti ili djelomično financira iz poreza ili sustava socijalnog osiguranja te spada u područje javne socijalne politike na temelju socijalnog zakonodavstva ili paritetnih ugovora koji su podložni kontroli, pri čemu nije odlučujuća priroda pružatelja usluge. „Socijalnu skrb” u smislu ovog mišljenja mogu pružati javna i lokalna uprava, socijalna osiguranja, neovisna socijalna poduzeća, dobrotvorne organizacije i poduzeća različitog pravnog oblika. Sve njih se u ovom mišljenju smatra „socijalnim službama” ako socijalnu skrb pružaju sami. Pojam „socijalna skrb” obuhvaća sve vrste skrbi, između ostaloga usluge i novčane naknade u socijalnom i zdravstvenom sektoru. Pod socijalnim osiguranjem podrazumijevaju se paritetna i/ili obvezna socijalna osiguranja i/ili uzajamna osiguranja, koja ispunjavaju određenu funkciju u sustavima socijalne sigurnosti uspostavljenima na temelju socijalnog prava ili paritetnih sporazuma.

| 3.2. | Različitost socijalnih sustava, skrbi, pojmova i njihovog sadržaja iziskuje oprez u raspravama o socijalnoj politici i u prijevodima. Sustavi država članica odgovaraju njihovim pojedinačnim socijalnim politikama, kulturi i povijesti, te bi se trebali nastaviti razvijati u duhu europskog socijalnog modela. Potrebno je naći razumnu ravnotežu (22) između raznolikosti sustava i potrebnih zajedničkih načela. |
| --- | --- |

3.2.

Različitost socijalnih sustava, skrbi, pojmova i njihovog sadržaja iziskuje oprez u raspravama o socijalnoj politici i u prijevodima. Sustavi država članica odgovaraju njihovim pojedinačnim socijalnim politikama, kulturi i povijesti, te bi se trebali nastaviti razvijati u duhu europskog socijalnog modela. Potrebno je naći razumnu ravnotežu (22) između raznolikosti sustava i potrebnih zajedničkih načela.

| 3.3. | Unija bi trebala stvoriti zajednički prostor za raspravu o socijalnoj politici, izraditi suvremene standarde i razviti vlastite inicijative te poticati usklađeni daljnji razvoj socijalnih sustava. Načela socijalne politike mogu biti sadržajna osnova za prijedloge Komisije, posebice u okviru Europskog semestra, strategije Europa 2020. i otvorene metode koordinacije, kao i za provedbu ocjene socijalnog učinka u skladu s člankom 9. UFEU-a (23). Ta bi načela trebala ponuditi i sadržajnu osnovu za obveznu minimalnu razinu socijalne zaštite (engl. Minimum Social Protection Floor), rad i upravljanje (24) tijela EU-a, naročito u kriznim situacijama, nadzoru proračuna i gospodarskom upravljanju. |
| --- | --- |

3.3.

Unija bi trebala stvoriti zajednički prostor za raspravu o socijalnoj politici, izraditi suvremene standarde i razviti vlastite inicijative te poticati usklađeni daljnji razvoj socijalnih sustava. Načela socijalne politike mogu biti sadržajna osnova za prijedloge Komisije, posebice u okviru Europskog semestra, strategije Europa 2020. i otvorene metode koordinacije, kao i za provedbu ocjene socijalnog učinka u skladu s člankom 9. UFEU-a (23). Ta bi načela trebala ponuditi i sadržajnu osnovu za obveznu minimalnu razinu socijalne zaštite (engl. Minimum Social Protection Floor), rad i upravljanje (24) tijela EU-a, naročito u kriznim situacijama, nadzoru proračuna i gospodarskom upravljanju.

| 3.4. | Trebalo bi provjeriti jesu li sustavi socijalne skrbi održivi u budućnosti. Socijalne službe trebale bi poštovati demokratski legitimne ciljeve za opće dobro pri čemu trebaju sačuvati svoju svojstvenu samostalnost. |
| --- | --- |

3.4.

Trebalo bi provjeriti jesu li sustavi socijalne skrbi održivi u budućnosti. Socijalne službe trebale bi poštovati demokratski legitimne ciljeve za opće dobro pri čemu trebaju sačuvati svoju svojstvenu samostalnost.

| 3.5. | O pružanju socijalne skrbi građanima u načelu odlučuju javne ustanove za socijalnu skrb, socijalna osiguranja ili pak netko treći poput pružatelja usluga, primjerice liječnici, koji propisuju određenu terapiju. Potrebno je razlikovati odluku o pružanju socijalne skrbi od pružanja skrbi i njegova financiranja; ponekad se, na primjer, korisniku uruči novčana potpora uz ili bez obveze da koristi određenu stručnu pomoć. Neke socijalne usluge pružaju izravno lokalne uprave, druge ustanove za socijalnu skrb ili socijalna osiguranja. Ako ih, međutim, pružaju neovisne socijalne ustanove, za pravni odnos i financiranje mogu vrijediti vrlo različita pravila. Postoje, na primjer, sustavi javne nabave, dogovori o pružanju usluga i naknadi između socijalnih službi i onih koji skrb financiraju, naknadno plaćanje troškova, sustavi na temelju vaučera ili izravno financiranje socijalnih službi za nespecifične slučajeve, naročito za savjetovanje i prevenciju. U sustavima ugovora i vaučera, javna ustanova nadležna za financiranje plaća socijalnu službu izravno na temelju broja slučajeva. Trebalo bi se zapitati postoje li dovoljna pravna sigurnost i dostatne mogućnosti izbora i sudjelovanja korisnika u svakom od sustava. |
| --- | --- |

3.5.

O pružanju socijalne skrbi građanima u načelu odlučuju javne ustanove za socijalnu skrb, socijalna osiguranja ili pak netko treći poput pružatelja usluga, primjerice liječnici, koji propisuju određenu terapiju. Potrebno je razlikovati odluku o pružanju socijalne skrbi od pružanja skrbi i njegova financiranja; ponekad se, na primjer, korisniku uruči novčana potpora uz ili bez obveze da koristi određenu stručnu pomoć. Neke socijalne usluge pružaju izravno lokalne uprave, druge ustanove za socijalnu skrb ili socijalna osiguranja. Ako ih, međutim, pružaju neovisne socijalne ustanove, za pravni odnos i financiranje mogu vrijediti vrlo različita pravila. Postoje, na primjer, sustavi javne nabave, dogovori o pružanju usluga i naknadi između socijalnih službi i onih koji skrb financiraju, naknadno plaćanje troškova, sustavi na temelju vaučera ili izravno financiranje socijalnih službi za nespecifične slučajeve, naročito za savjetovanje i prevenciju. U sustavima ugovora i vaučera, javna ustanova nadležna za financiranje plaća socijalnu službu izravno na temelju broja slučajeva. Trebalo bi se zapitati postoje li dovoljna pravna sigurnost i dostatne mogućnosti izbora i sudjelovanja korisnika u svakom od sustava.

| 3.6. | Socijalni partneri imaju središnju ulogu posebice u sustavima socijalnog osiguranja te bi stoga trebali biti najvažniji sudionici u utvrđivanju načela socijalne politike. Nacionalne i lokalne socijalne ustanove, socijalna osiguranja i neovisne socijalne ustanove imaju središnju ulogu u, na primjer, pružanju socijalne skrbi. Stoga njihovi predstavnici trebaju i dosljedno sudjelovati u okviru svojih nadležnosti. |
| --- | --- |

3.6.

Socijalni partneri imaju središnju ulogu posebice u sustavima socijalnog osiguranja te bi stoga trebali biti najvažniji sudionici u utvrđivanju načela socijalne politike. Nacionalne i lokalne socijalne ustanove, socijalna osiguranja i neovisne socijalne ustanove imaju središnju ulogu u, na primjer, pružanju socijalne skrbi. Stoga njihovi predstavnici trebaju i dosljedno sudjelovati u okviru svojih nadležnosti.

| 3.7. | Imajući na umu da je potrebno naći razumnu ravnotežu između nadležnosti država članica, zajedničkih europskih vrijednosti i poštenog tržišnog natjecanja unutar EU-a, sljedeća načela trebaju dati sadržajni poticaj daljnjim koracima na području socijalne politike EU-a. |
| --- | --- |

3.7.

Imajući na umu da je potrebno naći razumnu ravnotežu između nadležnosti država članica, zajedničkih europskih vrijednosti i poštenog tržišnog natjecanja unutar EU-a, sljedeća načela trebaju dati sadržajni poticaj daljnjim koracima na području socijalne politike EU-a.

4.   Načela za sustave socijalne skrbi

| 4.1. | Načelo minimalne zaštite: jamčenje osnovne, supsidijarne socijalne skrbi, između ostalog, sredstava za uzdržavanje (engl. minimum income) za osobe koje nemaju dovoljno prihoda u vidu osobnog dohotka, mirovine ili drugih oblika socijalnih primanja. Ono obuhvaća i razvoj zajedničkih pokazatelja za osnovnu socijalnu skrb (25). Financijska sredstva za uzdržavanje trebala bi pokrivati barem stvarne troškove hrane, smještaja, odjeće, vode, energije i osnovne zdravstvene skrbi. |
| --- | --- |

4.1.

Načelo minimalne zaštite: jamčenje osnovne, supsidijarne socijalne skrbi, između ostalog, sredstava za uzdržavanje (engl. minimum income) za osobe koje nemaju dovoljno prihoda u vidu osobnog dohotka, mirovine ili drugih oblika socijalnih primanja. Ono obuhvaća i razvoj zajedničkih pokazatelja za osnovnu socijalnu skrb (25). Financijska sredstva za uzdržavanje trebala bi pokrivati barem stvarne troškove hrane, smještaja, odjeće, vode, energije i osnovne zdravstvene skrbi.

| 4.2. | Načelo nužnosti: razvoj i pružanje suvremene i stručne socijalne skrbi i zdravstvenih usluga u različitim problematičnim situacijama u kojima se nalaze, primjerice, obitelji, osobe s invaliditetom, bolesni, nezaposleni, samohrani roditelji, djeca, njegovatelji članova obitelji, izbjeglice, mladi (26) s poteškoćama u razvoju, roditelji s problemima u odgoju, pružatelji kućne njege ili druge skrbi u kućanstvu (27), osobe koje imaju probleme s prezaduženjem (28), ovisnosti i psihosocijalnih problema. Učinkovita socijalna skrb obuhvaća također savjetovanje, skrbništvo, usmjeravanje, praćenje, njegu, obrazovanje i odgoj, liječenje i terapiju (29). S obzirom na to da su razlozi nezaposlenosti raznoliki i da je potrebno spriječiti pad u siromaštvo, korisno je uz pomoć pravno zajamčenih, aktivnih mjera na tržištu rada poticati brzu reintegraciju na tržište rada, a do tada svim tražiteljima zaposlenja – naročito mladim ljudima koji su u potrazi za prvim zaposlenjem ili ženama koje, nakon dužeg prekida, žele ponovno raditi – pružiti odgovarajuću skrb. |
| --- | --- |

4.2.

Načelo nužnosti: razvoj i pružanje suvremene i stručne socijalne skrbi i zdravstvenih usluga u različitim problematičnim situacijama u kojima se nalaze, primjerice, obitelji, osobe s invaliditetom, bolesni, nezaposleni, samohrani roditelji, djeca, njegovatelji članova obitelji, izbjeglice, mladi (26) s poteškoćama u razvoju, roditelji s problemima u odgoju, pružatelji kućne njege ili druge skrbi u kućanstvu (27), osobe koje imaju probleme s prezaduženjem (28), ovisnosti i psihosocijalnih problema. Učinkovita socijalna skrb obuhvaća također savjetovanje, skrbništvo, usmjeravanje, praćenje, njegu, obrazovanje i odgoj, liječenje i terapiju (29). S obzirom na to da su razlozi nezaposlenosti raznoliki i da je potrebno spriječiti pad u siromaštvo, korisno je uz pomoć pravno zajamčenih, aktivnih mjera na tržištu rada poticati brzu reintegraciju na tržište rada, a do tada svim tražiteljima zaposlenja – naročito mladim ljudima koji su u potrazi za prvim zaposlenjem ili ženama koje, nakon dužeg prekida, žele ponovno raditi – pružiti odgovarajuću skrb.

| 4.3. | Načelo određenosti: razvoj jasnih ciljeva socijalne politike na području socijalne skrbi, poput jednakih mogućnosti i jednakosti među generacijama, aktivnog uključenja, nadoknada za teškoće, usklađivanja profesionalnog i obiteljskog života, zaštite od životnih rizika, prevencija, mjera za krizne situacije, sudjelovanja u zapošljavanju i u društvu, skrbi za starije osobe, obrazovanja itd. Uz to, potrebno je na odgovarajući način s pravno-socijalnog gledišta odrediti vrstu skrbi poput, na primjer, novca i/ili usluga, ambulantnog ili stacionarnog liječenja i sl. Pritom bi trebalo težiti ravnoteži između prava korisnika na vlastitu odluku i učinkovitosti socijalne skrbi. |
| --- | --- |

4.3.

Načelo određenosti: razvoj jasnih ciljeva socijalne politike na području socijalne skrbi, poput jednakih mogućnosti i jednakosti među generacijama, aktivnog uključenja, nadoknada za teškoće, usklađivanja profesionalnog i obiteljskog života, zaštite od životnih rizika, prevencija, mjera za krizne situacije, sudjelovanja u zapošljavanju i u društvu, skrbi za starije osobe, obrazovanja itd. Uz to, potrebno je na odgovarajući način s pravno-socijalnog gledišta odrediti vrstu skrbi poput, na primjer, novca i/ili usluga, ambulantnog ili stacionarnog liječenja i sl. Pritom bi trebalo težiti ravnoteži između prava korisnika na vlastitu odluku i učinkovitosti socijalne skrbi.

| 4.4. | Načelo dostupnosti: jamčenje lokalne, vremenske i financijske dostupnosti socijalne skrbi i, posebice, socijalnih usluga bez diskriminacije. Dostupnost omogućuju solidarno i održivo financiranje, transparentnost ponude usluga i konkretno pravno jamstvo koje uključuje mogućnost tužbe i žalbe. Obvezna participacija, ako postoji, treba biti socijalno uravnotežena i ne smije predstavljati prepreku. Administrativna kontrola nužnosti specifične vrste pomoći može biti kontraproduktivna kod određenih usluga, poput pomoći kod ovisnosti ili psihosocijalnih problema. Korisnicima posebice treba aktivno nuditi savjetovanja i prevenciju. |
| --- | --- |

4.4.

Načelo dostupnosti: jamčenje lokalne, vremenske i financijske dostupnosti socijalne skrbi i, posebice, socijalnih usluga bez diskriminacije. Dostupnost omogućuju solidarno i održivo financiranje, transparentnost ponude usluga i konkretno pravno jamstvo koje uključuje mogućnost tužbe i žalbe. Obvezna participacija, ako postoji, treba biti socijalno uravnotežena i ne smije predstavljati prepreku. Administrativna kontrola nužnosti specifične vrste pomoći može biti kontraproduktivna kod određenih usluga, poput pomoći kod ovisnosti ili psihosocijalnih problema. Korisnicima posebice treba aktivno nuditi savjetovanja i prevenciju.

| 4.5. | Načelo proporcionalnosti: usluge trebaju biti potrebne i primjerene u svom obliku i dosegu. Diskrecijske odluke i socijalno zakonodavstvo trebaju se temeljiti na načelu proporcionalnosti. Trošak resursa i očekivani učinak nekog oblika socijalne skrbi trebaju biti u razumnom razmjeru. Načelo proporcionalnosti treba primjenjivati i na pravne obveze građana u pogledu korištenja socijalne skrbi ili sličnih postupaka te na odnos prava i obveza. |
| --- | --- |

4.5.

Načelo proporcionalnosti: usluge trebaju biti potrebne i primjerene u svom obliku i dosegu. Diskrecijske odluke i socijalno zakonodavstvo trebaju se temeljiti na načelu proporcionalnosti. Trošak resursa i očekivani učinak nekog oblika socijalne skrbi trebaju biti u razumnom razmjeru. Načelo proporcionalnosti treba primjenjivati i na pravne obveze građana u pogledu korištenja socijalne skrbi ili sličnih postupaka te na odnos prava i obveza.

| 4.6. | Načelo solidarnosti: financiranje socijalne skrbi treba temeljiti prije svega na solidarnim sustavima socijalnog osiguranja i pravednim i solidarnim poreznim sustavima. Solidarno financiranje trebalo bi po mogućnosti obuhvatiti sve društvene skupine i slojeve. Time bi se doprinijelo pouzdanosti, prihvatljivosti i održivosti financiranja. Neprijavljeni rad (30) i izbjegavanje plaćanja poreza potkopavaju socijalni sustav. Zbog demografskog i gospodarskog razvoja moglo bi biti potrebno proširiti oporezivanje na sve vrste prihoda, uključujući prihode od kapitala. Bolja koordinacija europskih poreznih sustava i sustava za financiranje može poboljšati osnove za financiranje. Privatna ulaganja, donacije, građanski i vjerski angažman te korištenje fondova zaklada dobrodošla su nadopuna redovitog financiranja, ali ne mogu jamčiti ostvarenje prava niti infrastrukturu. |
| --- | --- |

4.6.

Načelo solidarnosti: financiranje socijalne skrbi treba temeljiti prije svega na solidarnim sustavima socijalnog osiguranja i pravednim i solidarnim poreznim sustavima. Solidarno financiranje trebalo bi po mogućnosti obuhvatiti sve društvene skupine i slojeve. Time bi se doprinijelo pouzdanosti, prihvatljivosti i održivosti financiranja. Neprijavljeni rad (30) i izbjegavanje plaćanja poreza potkopavaju socijalni sustav. Zbog demografskog i gospodarskog razvoja moglo bi biti potrebno proširiti oporezivanje na sve vrste prihoda, uključujući prihode od kapitala. Bolja koordinacija europskih poreznih sustava i sustava za financiranje može poboljšati osnove za financiranje. Privatna ulaganja, donacije, građanski i vjerski angažman te korištenje fondova zaklada dobrodošla su nadopuna redovitog financiranja, ali ne mogu jamčiti ostvarenje prava niti infrastrukturu.

| 4.7. | Načelo individualne odgovornosti: tražiteljima zaposlenja i osobama s teškoćama pri uključivanju na tržište rada i sl. socijalna skrb i sustavi poticaja trebali bi pružati podršku s ciljem da prihode za život ostvaruju vlastitim snagama, bilo u cijelosti ili djelomično. Građanima bi trebalo pružiti mogućnost dodatnog osiguranja u okviru paritetnih sporazuma koji nadopunjuju državni sustav i o kojima se pregovara i upravlja na neprofitnoj osnovi. Profesionalna pomoć u razvoju stručnih kvalifikacija i osobnih vještina, poput komunikacije ili socijalnih i ostalih kompetencija potrebnih u svakodnevnom životu, često je preduvjet razvoja odgovarajuće vlastite i društvene odgovornosti. U cilju očuvanja zdravlja pojedinca, sustavi socijalnog osiguranja mogli bi promicati zdrav način života uz pomoć prevencije, poticajnih mjera i više razine zaštite potrošača. |
| --- | --- |

4.7.

Načelo individualne odgovornosti: tražiteljima zaposlenja i osobama s teškoćama pri uključivanju na tržište rada i sl. socijalna skrb i sustavi poticaja trebali bi pružati podršku s ciljem da prihode za život ostvaruju vlastitim snagama, bilo u cijelosti ili djelomično. Građanima bi trebalo pružiti mogućnost dodatnog osiguranja u okviru paritetnih sporazuma koji nadopunjuju državni sustav i o kojima se pregovara i upravlja na neprofitnoj osnovi. Profesionalna pomoć u razvoju stručnih kvalifikacija i osobnih vještina, poput komunikacije ili socijalnih i ostalih kompetencija potrebnih u svakodnevnom životu, često je preduvjet razvoja odgovarajuće vlastite i društvene odgovornosti. U cilju očuvanja zdravlja pojedinca, sustavi socijalnog osiguranja mogli bi promicati zdrav način života uz pomoć prevencije, poticajnih mjera i više razine zaštite potrošača.

| 4.8. | Načelo sudjelovanja: sve vrste skrbi, pojedinačno ili u kombinaciji s drugima, trebaju pridonijeti tome da građani budu sastavni dio društva, što obuhvaća stručno, kulturno i političko sudjelovanje kao i sudjelovanje u društvenom blagostanju. |
| --- | --- |

4.8.

Načelo sudjelovanja: sve vrste skrbi, pojedinačno ili u kombinaciji s drugima, trebaju pridonijeti tome da građani budu sastavni dio društva, što obuhvaća stručno, kulturno i političko sudjelovanje kao i sudjelovanje u društvenom blagostanju.

| 4.9. | Načelo ustroja: odgovarajuće oblikovanje pravnih i financijskih odnosa među korisnicima, ovisno o tome radi li se o sustavu javnih ili neovisnih socijalnih službi, javne socijalne uprave ili socijalnog osiguranja. Ako su neovisne socijalne službe dio sustava javne socijalne skrbi na temelju, primjerice, socijalnog zakonodavstva i financiranja, njihovo djelovanje i, posebice, njihovo financiranje i dostupnost trebaju poštovati načela koja se ovdje navode. Takve socijalne službe trebale bi se financirati solidarno te bi ih trebalo regulirati u okviru socijalnog prava kako bi mogle pružati visokokvalitetnu skrb svim građanima. |
| --- | --- |

4.9.

Načelo ustroja: odgovarajuće oblikovanje pravnih i financijskih odnosa među korisnicima, ovisno o tome radi li se o sustavu javnih ili neovisnih socijalnih službi, javne socijalne uprave ili socijalnog osiguranja. Ako su neovisne socijalne službe dio sustava javne socijalne skrbi na temelju, primjerice, socijalnog zakonodavstva i financiranja, njihovo djelovanje i, posebice, njihovo financiranje i dostupnost trebaju poštovati načela koja se ovdje navode. Takve socijalne službe trebale bi se financirati solidarno te bi ih trebalo regulirati u okviru socijalnog prava kako bi mogle pružati visokokvalitetnu skrb svim građanima.

| 4.10. | Načelo vlastitog odabira korisnika: korisnici nisu pasivni primatelji nego supružatelji pomoći i građani s pravom na uslugu. Građani bi trebali imati mogućnost da, unutar određenog raspona troškova, izaberu između različitih oblika skrbi, na primjer ambulantnu, stacionarnu ili neku drugu skrb, poput organiziranog stanovanja. Odgovarajuća vrsta pomoći ovisi o osobnoj situaciji, specifičnim potrebama za stručnom pomoći koje utvrđuju osposobljeni stručnjaci, željama pojedinca i lokalnoj situaciji. Ako su neovisne socijalne službe dio sustava javne socijalne skrbi na temelju, primjerice, socijalnog zakonodavstva i financiranja, korisnicima bi trebalo omogućiti da izaberu između različitih usluga. |
| --- | --- |

4.10.

Načelo vlastitog odabira korisnika: korisnici nisu pasivni primatelji nego supružatelji pomoći i građani s pravom na uslugu. Građani bi trebali imati mogućnost da, unutar određenog raspona troškova, izaberu između različitih oblika skrbi, na primjer ambulantnu, stacionarnu ili neku drugu skrb, poput organiziranog stanovanja. Odgovarajuća vrsta pomoći ovisi o osobnoj situaciji, specifičnim potrebama za stručnom pomoći koje utvrđuju osposobljeni stručnjaci, željama pojedinca i lokalnoj situaciji. Ako su neovisne socijalne službe dio sustava javne socijalne skrbi na temelju, primjerice, socijalnog zakonodavstva i financiranja, korisnicima bi trebalo omogućiti da izaberu između različitih usluga.

| 4.11. | Načelo pravne sigurnosti: pravno jamčenje skrbi, primjerice na temelju socijalnog zakonodavstva ili sličnih demokratski utemeljenih pravnih instrumenata država članica. Odredbe takvog socijalnog zakonodavstva trebale bi regulirati: zakonska prava, diskrecijske odluke, obvezu suradnje korisnika, opis uvjeta za pružanje skrbi, mogućnosti žalbe i tužbe odnosno javnog nadzora privatnih pružatelja javnih usluga, kvalitativne standarde, jamstvo dostupnosti, obveze u pogledu infrastrukture, vrste financiranja itd. Osiguranje prava odnosno zakonska prava korisnika trebala bi biti zajamčena barem prilikom pružanja temeljne socijalne ili zdravstvene skrbi. Kod nekih oblika skrbi, diskrecijsko pravo može bolje odgovoriti na okolnosti. Osobito je nužno pravno zaštititi dobrobit osoba koje trebaju zaštitu (31). Neovisne socijalne službe trebaju imati zaštićeni pravni položaj i nediskriminirajući pristup pružanju usluga osim kad se radi o monopolskim sustavima. U nekim državama članicama načelo socijalne države, kao sastavni dio ustavnih prava, podržava stajalište socijalne politike i jamči osnovnu socijalnu skrb čak i u vrijeme krize. |
| --- | --- |

4.11.

Načelo pravne sigurnosti: pravno jamčenje skrbi, primjerice na temelju socijalnog zakonodavstva ili sličnih demokratski utemeljenih pravnih instrumenata država članica. Odredbe takvog socijalnog zakonodavstva trebale bi regulirati: zakonska prava, diskrecijske odluke, obvezu suradnje korisnika, opis uvjeta za pružanje skrbi, mogućnosti žalbe i tužbe odnosno javnog nadzora privatnih pružatelja javnih usluga, kvalitativne standarde, jamstvo dostupnosti, obveze u pogledu infrastrukture, vrste financiranja itd. Osiguranje prava odnosno zakonska prava korisnika trebala bi biti zajamčena barem prilikom pružanja temeljne socijalne ili zdravstvene skrbi. Kod nekih oblika skrbi, diskrecijsko pravo može bolje odgovoriti na okolnosti. Osobito je nužno pravno zaštititi dobrobit osoba koje trebaju zaštitu (31). Neovisne socijalne službe trebaju imati zaštićeni pravni položaj i nediskriminirajući pristup pružanju usluga osim kad se radi o monopolskim sustavima. U nekim državama članicama načelo socijalne države, kao sastavni dio ustavnih prava, podržava stajalište socijalne politike i jamči osnovnu socijalnu skrb čak i u vrijeme krize.

| 4.12. | Načelo općeg dobra: naročito bi poduzeća i organizacije čiji je cilj opće dobro i koje omogućuju sudjelovanje
   (32), poput neprofitnih organizacija, socijalnih poduzeća, javnih službi, udruga, pojedinih oblika zaklada i zadruga, udruga potrošača, i drugih aktera civilnog društva trebali imati pravo na odgovarajuće financijske i pravne uvjete. Financiranje profitnih organizacija koje se bave socijalnom djelatnošću iz poreza ili doprinosa socijalnom osiguranju zahtijeva dubinsku socijalno-političku raspravu, odgovarajuće kontrole i barem postojanje okvira za raspodjelu dobiti. |
| --- | --- |

4.12.

Načelo općeg dobra: naročito bi poduzeća i organizacije čiji je cilj opće dobro i koje omogućuju sudjelovanje
   (32), poput neprofitnih organizacija, socijalnih poduzeća, javnih službi, udruga, pojedinih oblika zaklada i zadruga, udruga potrošača, i drugih aktera civilnog društva trebali imati pravo na odgovarajuće financijske i pravne uvjete. Financiranje profitnih organizacija koje se bave socijalnom djelatnošću iz poreza ili doprinosa socijalnom osiguranju zahtijeva dubinsku socijalno-političku raspravu, odgovarajuće kontrole i barem postojanje okvira za raspodjelu dobiti.

| 4.13. | Načelo transparentnosti: korištenje javnih sredstava službi za socijalnu skrb i javne uprave trebalo bi biti transparentno. Građanima bi trebali biti dostupni podaci o pravnoj osnovi, razlozima za odluke o skrbi i odobrenju itd. |
| --- | --- |

4.13.

Načelo transparentnosti: korištenje javnih sredstava službi za socijalnu skrb i javne uprave trebalo bi biti transparentno. Građanima bi trebali biti dostupni podaci o pravnoj osnovi, razlozima za odluke o skrbi i odobrenju itd.

| 4.14. | Načelo umreženosti: svakodnevica, promjena načina života, novi oblici obitelji, starenje i imigracija zahtijevaju integrirane i umrežene usluge
   (33). Treba izbjegavati razdvajanje, isključenost i diskriminaciju. |
| --- | --- |

4.14.

Načelo umreženosti: svakodnevica, promjena načina života, novi oblici obitelji, starenje i imigracija zahtijevaju integrirane i umrežene usluge
   (33). Treba izbjegavati razdvajanje, isključenost i diskriminaciju.

| 4.15. | Načelo jednakosti: korisnici, socijalne ustanove i socijalne službe trebaju imati zakonski regulirana i izvršiva prava i obveze. Ako su predviđene kazne ili odštete u slučaju kršenja zakona, one trebaju biti primjenjive ne samo na korisnika nego i na javne socijalne ustanove. |
| --- | --- |

4.15.

Načelo jednakosti: korisnici, socijalne ustanove i socijalne službe trebaju imati zakonski regulirana i izvršiva prava i obveze. Ako su predviđene kazne ili odštete u slučaju kršenja zakona, one trebaju biti primjenjive ne samo na korisnika nego i na javne socijalne ustanove.

| 4.16. | Načelo kvalitete: za socijalne usluge trebaju postojati mjere osiguranja kvalitete. Procjenu potreba te planiranje i provedbu mjera trebalo bi temeljiti na dostignućima socijalnih znanosti i stručnom znanju; usluge svakom pojedincu treba poboljšati na temelju mjera za obuku, profesionalizacije kao i pristojnih plaća i radnih uvjeta u okviru slobodnog kolektivnog pregovaranja. Okvir za kvalitetu usluga od općeg interesa u Europi (COM(2011) 900 završna verzija (34) može biti vodilja za preporuke EU-a za socijalne službe. Trebalo bi poticati mobilizaciju i obuku volontera u uvjetima kad je to korisna dopunska mogućnost. |
| --- | --- |

4.16.

Načelo kvalitete: za socijalne usluge trebaju postojati mjere osiguranja kvalitete. Procjenu potreba te planiranje i provedbu mjera trebalo bi temeljiti na dostignućima socijalnih znanosti i stručnom znanju; usluge svakom pojedincu treba poboljšati na temelju mjera za obuku, profesionalizacije kao i pristojnih plaća i radnih uvjeta u okviru slobodnog kolektivnog pregovaranja. Okvir za kvalitetu usluga od općeg interesa u Europi (COM(2011) 900 završna verzija (34) može biti vodilja za preporuke EU-a za socijalne službe. Trebalo bi poticati mobilizaciju i obuku volontera u uvjetima kad je to korisna dopunska mogućnost.

| 4.17. | Načelo koordinacije: rješavanje prekograničnih slučajeva pružanja socijalne skrbi i socijalne zaštite treba biti poboljšano. U takvim slučajevima potrebno je poštovati kapacitete nositelja financiranja, poreznih obveznika i uplatitelja doprinosa kao i načelo socijalne solidarnosti i proporcionalnosti. Potrebno je izbjegavati jednostrano opterećenje, naročito učinkovitih nacionalnih sustava. |
| --- | --- |

4.17.

Načelo koordinacije: rješavanje prekograničnih slučajeva pružanja socijalne skrbi i socijalne zaštite treba biti poboljšano. U takvim slučajevima potrebno je poštovati kapacitete nositelja financiranja, poreznih obveznika i uplatitelja doprinosa kao i načelo socijalne solidarnosti i proporcionalnosti. Potrebno je izbjegavati jednostrano opterećenje, naročito učinkovitih nacionalnih sustava.

Bruxelles, 17. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Primjerice, pomnijim nadzorom i ocjenjivanjem provedbe preporuka te povezivanjem sa strukturnim fondovima (SL C 170, 5.6.2014., str. 23.).

1

(2)  Govor Winstona Churchilla u Zürichu, 1946.: „Moramo izgraditi Sjedinjene Države Europe”.

2

(3)  Povelja temeljnih prava EU-a; Europska socijalna povelja.

3

(4)  SL C 143, 22.5.2012., str. 102.

4

(5)  Vidjeti COM(2013) 83, 20.2.2013.; SL C 226, 16.7.2014., str. 21.

5

(6)  SL C 143, 22.5.2012., str. 23.; SL C 271, 19.9.2013., str. 91.; SL C 226, 16.7.2014., str. 21.

6

(7)  SL C 161, 6.6.2013., str. 27.

7

(8)  Dokumenti Europskog semestra, Caritas Europa: Budućnost države blagostanja (The Future of the Welfare State), 2012., dokumenti Platforme za socijalnu zaštitu.

8

The Future of the Welfare State

(9)  Social Inclusion Monitor Europe (SIM) – Index Report Social Justice in the EU – A Cross-national Comparison, 2014.

9

Social Justice in the EU

A Cross-national Comparison

(10)  Izvješće OECD-a In It Together (Zajedno u istom brodu), 2015.: Jaz između bogatih i siromašnih u većini je zemalja veći nego ikad u posljednjih 30 godina. Deset posto najbogatijih u zemljama OECD-a danas zarađuje 9,6 puta više od deset posto najsiromašnijih. U 80-ima taj je omjer iznosio 7,1.

10

In It Together

(11)  Čl. 3. stavak 3. UEU-a.

11

(12)  Npr. izvješće think-tanka Prijatelji Europe, Social Union (Socijalna unija), 23.3.2015.

12

Social Union

(13)  Vidjeti Paket mjera EU-a za socijalno ulaganje; Katoličko sveučilište Leuven, Social Protection at the Top of the international Agenda (Socijalna skrb na vrhu međunarodnog dnevnog reda), 2014.; EGSO, Vers une Europe 2020 plus efficace: les propositions de la societé civile pour renforcer l’inclusion sociale et la competitivité en Europe (Za učinkovitiju strategiju Europa 2020.: prijedlozi civilnog društva za promicanje socijalnog uključivanja i konkurentnosti u Europi), 4.12.2014.; EGSO, Akcijski plan za Europu, travanj 2014.

13

Social Protection at the Top of the international Agenda

Vers une Europe 2020 plus efficace: les propositions de la societé civile pour renforcer l’inclusion sociale et la competitivité en Europe

Akcijski plan za Europu

(14)  Vidjeti npr. COM(2014) 902 završna verzija, 28.11.2014.; Pismo povjereniku Thyssenu od 1.11.2014.; Prioriteti predsjednika Junckera, 12.9.2014.; luksemburško predsjedništvo Vijeća i sastanak ministara za socijalna pitanja 16. i 17.7.2015. o jačanju socijalne dimenzije; izvješća Odbora za socijalnu zaštitu.

14

(15)  Preporuka Vijeća od 24.6.1992. (SL L 245 od 26.8.1992., str. 46.).

15

(16)  Između ostalog članak 2. i članak 3. stavak 3. UEU-a te članak 2. stavak 3., članci 14., 56., 107., 162. i sljedeći, 168., 174. i članak 175. stavak 3. UFEU-a i Protokol broj 26. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

16

(17)  Preporuke MOR-a iz 2012. godine; MOR 2014.-2015.: World Social Protection Report (Svjetsko izvješće o socijalnoj zaštiti).

17

World Social Protection Report (Svjetsko izvješće o socijalnoj zaštiti)

(18)  Povelja o temeljnim pravima EU-a, članak 1. u vezi s člankom 34. stavkom 3.

18

(19)  Rezolucija od 20.10.2010. (2010/2039(INI)) (SL C 70 E, 8.3.2012., str. 8); Rezolucija od 15.11.2011. (2010/2039(INI)) (SL C 153 E, 31.5.2013., str. 57.).

19

(20)  http://toad.cor.europa.eu/corwipdetail.aspx?folderpath=ECOS-V%2f012&id=20923

20

(21)  SL C 170, 5.6.2014., str. 23.

21

(22)  U tom smislu, potrebno je voditi računa o pravu država članica da utvrde temeljna načela svojih sustava socijalne sigurnosti iz čl. 153. stavka 4. UFEU-a.

22

(23)  Konferencija o suverenoj dužničkoj krizi, EU-u i reformi socijalne države (The sovereign debt crisis, the EU and welfare state reform) u organizaciji Europskog sindikalnog instituta, 3.2.2015.

23

The sovereign debt crisis, the EU and welfare state reform

(24)  U srpnju 2015. predsjedništvo Vijeća uputilo je ministrima za socijalna pitanja prijedloge u vezi sa socijalnim aspektima okvira za upravljanje.

24

(25)  SL C 170, 5.6.2014., str. 23.

25

(26)  AGJ: Die europäische Dimension der Kinder- und Jugendwohlfahrt (Europska dimenzija skrbi o djeci i mladeži), 2015.

26

Die europäische Dimension der Kinder- und Jugendwohlfahrt

(27)  SL C 12, 15.1.2015., str. 16.; SL C 21, 21.1.2011., str. 39.

27

(28)  SL C 311, 12.9.2014., str. 38.

28

(29)  Vidjeti Dahme/Wohlfahrt, 2015.

29

(30)  SL C 458, 19.12.2014., str. 43.

30

(31)  Na primjer, djeca i mladi, trudnice te ranjive i poslovno nesposobne osobe.

31

(32)  EGSO-ova inicijativa za socijalno poduzetništvo.

32

(33)  Kocher/Welti, 2010.

33

(34)  Vidjeti Komunikaciju „Okvir za kvalitetu usluga od općeg interesa u Europi (COM(2011) 900 završna verzija)”, njem. Ein Qualitätsrahmen für Dienstleistungen von allgemeinem Interesse in Europa (COM(2011) 900final).

34

Ein Qualitätsrahmen für Dienstleistungen von allgemeinem Interesse in Europa

---

PRILOG

Sljedeće točke iz mišljenja Stručne skupine za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo odbačene su u korist amandmana, ali su dobile najmanje četvrtinu glasova:

Točka 1.3.

Pri utvrđivanju načela socijalne politike u cilju usklađenog razvoja socijalnih sustava, potrebno je voditi računa o nadležnosti država članica i o političkim i kulturnim različitostima socijalnih sustava te težiti postizanju konsenzusa između država članica gdje god je to moguće.

Rezultat glasovanja za amandman 1.:

| Glasova za: | 105 |
| --- | --- |
| Glasova protiv: | 51 |
| Suzdržanih: | 15 |

Glasova za:

105

Glasova protiv:

51

Suzdržanih:

15

Točka 4.2.

Načelo nužnosti: razvoj i pružanje suvremene i stručne socijalne skrbi i zdravstvenih usluga u različitim problematičnim situacijama u kojima se nalaze, primjerice, obitelji, osobe s invaliditetom, bolesni, nezaposleni, samohrani roditelji, djeca, njegovatelji članova obitelji, izbjeglice, mladi (1) s poteškoćama u razvoju, roditelji s problemima u odgoju, pružatelji kućne njege ili druge skrbi u kućanstvu (2), osobe koje imaju probleme s prezaduženjem (3), ovisnosti i psihosocijalnih problema. Učinkovita socijalna skrb obuhvaća između ostalog savjetovanje, skrbništvo, usmjeravanje, praćenje, njegu, obrazovanje i odgoj, liječenje i terapiju (4). S obzirom na to da su uzroci nezaposlenosti višestruki te da treba spriječiti sve veće siromaštvo, potrebno je poticati brzu reintegraciju na tržište rada na temelju pravno zajamčenih aktivnih mjera za tržište rada i pružati financijsku pomoć dok se ne ostvari reintegracija koja će ovisiti o, između ostalog, dotadašnjem životnom standardu ili doprinosima.

Rezultat glasovanja za amandman 3.:

| Glasova za: | 119 |
| --- | --- |
| Glasova protiv: | 53 |
| Suzdržanih: | 9 |

Glasova za:

119

Glasova protiv:

53

Suzdržanih:

9

Točka 4.4.

Načelo dostupnosti: jamčenje lokalne, vremenske i financijske dostupnosti socijalne skrbi i, posebice, socijalnih usluga bez diskriminacije. Dostupnost omogućuju solidarno i održivo financiranje, transparentnost ponude usluga i konkretno pravno jamstvo koje uključuje mogućnost tužbe i žalbe. Obvezna participacija može biti koristan instrument, ali treba biti socijalno uravnotežena i ne smije predstavljati prepreku. Administrativna kontrola nužnosti specifične vrste pomoći može biti kontraproduktivna kod određenih usluga, poput pomoći kod ovisnosti ili psihosocijalnih problema. Korisnicima posebice treba aktivno nuditi savjetovanja i prevenciju.

Rezultat glasovanja za amandman 4.:

| Glasova za: | 114 |
| --- | --- |
| Glasova protiv: | 59 |
| Suzdržanih: | 13 |

Glasova za:

114

Glasova protiv:

59

Suzdržanih:

13

Točka 4.7.

Načelo individualne odgovornosti: tražiteljima zaposlenja i osobama s teškoćama pri uključivanju na tržište rada i sl. socijalna skrb i sustavi poticaja trebali bi pružati podršku s ciljem da prihode za život ostvaruju vlastitim snagama, bilo u cijelosti ili djelomično. Građanima bi trebalo davati poticaj i priliku za ostvarenje dodatnih vlastitih prihoda na praktičan način i bez rizika. Profesionalna pomoć u razvoju stručnih kvalifikacija i osobnih vještina, poput komunikacije ili socijalnih i životnih kompetencija, često je preduvjet razvoja odgovarajuće vlastite i društvene odgovornosti. Briga za vlastito zdravlje također je djelomice odgovornost pojedinca. Sustavi socijalnog osiguranja mogli bi promicati zdrav način života uz pomoć prevencije, poticajnih mjera i više razine zaštite potrošača.

Rezultat glasovanja za amandman 5.:

| Glasova za: | 117 |
| --- | --- |
| Glasova protiv: | 62 |
| Suzdržanih: | 11 |

Glasova za:

117

Glasova protiv:

62

Suzdržanih:

11

---

(1)  AGJ: Die europäische Dimension der Kinder- und Jugendwohlfahrt (Europska dimenzija skrbi o djeci i mladeži), 2015.

(2)  SL C 12, 15.1.2015., str. 16.; SL C 21, 21.1.2011., str. 39.

(3)  SL C 311, 12.9.2014., str. 38.

(4)  Vidjeti Dahme/Wohlfahrt, 2015.

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/49

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Priznavanje vještina i kvalifikacija stečenih neformalnim i informalnim učenjem – praktični doprinos organiziranog civilnog društva”

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/09)

| Izvjestitelj: | g. Pavel TRANTINA |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | gđa Marie ZVOLSKÁ |

Izvjestitelj:

g. Pavel TRANTINA

Suizvjestiteljica:

gđa Marie ZVOLSKÁ

Dana 22. siječnja 2015., sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje

„Priznavanje vještina i kvalifikacija stečenih neformalnim i informalnim učenjem – praktični doprinos organiziranog civilnog društva”

(samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila dana 17. lipnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna 2015.), s 212 glasova za i 8 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO smatra da je potrebno staviti naglasak na identifikaciju, evidentiranje, provjeravanje i vrednovanje neformalnog i informalnog učenja, po mogućnosti uz primjenu poredbene metode razumljive svim dionicima, posebice poslodavcima i obrazovnim ustanovama. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO smatra da je potrebno staviti naglasak na identifikaciju, evidentiranje, provjeravanje i vrednovanje neformalnog i informalnog učenja, po mogućnosti uz primjenu poredbene metode razumljive svim dionicima, posebice poslodavcima i obrazovnim ustanovama.

| 1.2. | Države članice trebale bi građanima raznih dobnih skupina i stupnjeva obrazovanja omogućiti priznavanje rezultata neformalnog i informalnog učenja. To može iziskivati dodatnu suradnju pružatelja usluga neformalnog obrazovanja, javnih tijela i drugih dionika, primjerice u pogledu financiranja i priznavanja. |
| --- | --- |

1.2.

Države članice trebale bi građanima raznih dobnih skupina i stupnjeva obrazovanja omogućiti priznavanje rezultata neformalnog i informalnog učenja. To može iziskivati dodatnu suradnju pružatelja usluga neformalnog obrazovanja, javnih tijela i drugih dionika, primjerice u pogledu financiranja i priznavanja.

| 1.3. | EGSO poziva da se svim dionicima, posebno socijalnim partnerima i drugim organizacijama civilnog društva, pruži potpora kako bi postali svjesni prednosti priznavanja i mogli aktivno sudjelovati u osmišljavanju nacionalnih kvalifikacijskih okvira i formuliranju stručnih kvalifikacija. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO poziva da se svim dionicima, posebno socijalnim partnerima i drugim organizacijama civilnog društva, pruži potpora kako bi postali svjesni prednosti priznavanja i mogli aktivno sudjelovati u osmišljavanju nacionalnih kvalifikacijskih okvira i formuliranju stručnih kvalifikacija.

| 1.4. | Građanima treba pružiti relevantne informacije o prednostima, mogućnostima i mehanizmima za priznavanje sposobnosti. EGSO preporučuje državama članicama da povećaju broj institucija zaduženih za takvo usmjeravanje i savjetovanje te da u taj rad posebice uključe službe za zapošljavanje, ali i informativne centre za mlade, obrazovne ustanove, poslodavce, sindikate, centre za profesionalno savjetovanje, organizacije za mlade, za žene te za potporu migrantima i osobama s invaliditetom kao i javna tijela. |
| --- | --- |

1.4.

Građanima treba pružiti relevantne informacije o prednostima, mogućnostima i mehanizmima za priznavanje sposobnosti. EGSO preporučuje državama članicama da povećaju broj institucija zaduženih za takvo usmjeravanje i savjetovanje te da u taj rad posebice uključe službe za zapošljavanje, ali i informativne centre za mlade, obrazovne ustanove, poslodavce, sindikate, centre za profesionalno savjetovanje, organizacije za mlade, za žene te za potporu migrantima i osobama s invaliditetom kao i javna tijela.

| 1.5. | Preduvjet je za to kvalitetni pravni okvir na nacionalnoj razini kojim će se osigurati jednakovrijednost potvrda dobivenih po završetku formalnog obrazovanja i neformalnog ili informalnog učenja. To iziskuje visoku kvalitetu procesa priznavanja, koji treba podupirati i financijski, primjerice sredstvima Europskog socijalnog fonda. |
| --- | --- |

1.5.

Preduvjet je za to kvalitetni pravni okvir na nacionalnoj razini kojim će se osigurati jednakovrijednost potvrda dobivenih po završetku formalnog obrazovanja i neformalnog ili informalnog učenja. To iziskuje visoku kvalitetu procesa priznavanja, koji treba podupirati i financijski, primjerice sredstvima Europskog socijalnog fonda.

| 1.6. | EGSO poziva obrazovne ustanove, posebno srednje i više stručne škole, da jače promiču priznavanje znanja i vještina stečenih na neformalan način. S tim u vezi u EU-u postoji niz primjera dobrih praksi koje treba širiti. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO poziva obrazovne ustanove, posebno srednje i više stručne škole, da jače promiču priznavanje znanja i vještina stečenih na neformalan način. S tim u vezi u EU-u postoji niz primjera dobrih praksi koje treba širiti.

| 1.7. | EGSO je uvjeren da kolektivno pregovaranje i socijalni dijalog između sindikata i poslodavaca mogu igrati važnu ulogu u priznavanju rezultata neformalnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja. Uz njihovu pomoć treba raditi na priznavanju neformalnog učenja, što bi bio važan doprinos raspravi o operabilnosti i instrumentima za poticanje operabilnosti. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO je uvjeren da kolektivno pregovaranje i socijalni dijalog između sindikata i poslodavaca mogu igrati važnu ulogu u priznavanju rezultata neformalnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja. Uz njihovu pomoć treba raditi na priznavanju neformalnog učenja, što bi bio važan doprinos raspravi o operabilnosti i instrumentima za poticanje operabilnosti.

| 1.8. | U kontekstu visoke nezaposlenosti mladih poželjno je promicati mogućnosti za interakciju između javnih i privatnih zavoda za zapošljavanje, dobrovoljnih organizacija, posebno organizacija mladih ljudi, i poslodavaca. Time se može promicati vidljivost i podizati svijest o važnosti i vrijednosti neformalnog obrazovanja i informalnog učenja u volonterskim organizacijama te istodobno jačati uzajamno povjerenje. |
| --- | --- |

1.8.

U kontekstu visoke nezaposlenosti mladih poželjno je promicati mogućnosti za interakciju između javnih i privatnih zavoda za zapošljavanje, dobrovoljnih organizacija, posebno organizacija mladih ljudi, i poslodavaca. Time se može promicati vidljivost i podizati svijest o važnosti i vrijednosti neformalnog obrazovanja i informalnog učenja u volonterskim organizacijama te istodobno jačati uzajamno povjerenje.

| 1.9. | Stoga je važno poticati razvoj i primjenu instrumenata za samovrednovanje koji pojedincima pomažu utvrditi i opisati rezultate učenja koji se temelje na iskustvu stečenom u organizacijama civilnog društva. EGSO je već podržao stvaranje Europske mape vještina, a nakon toga i Europske mape iskustva (Europass Experience). Stoga je razočaran time što je Europska komisija obustavila rad na Europskoj mapi iskustva, te je poziva da nastavi i uspješno previde kraju uvođenje tog instrumenta. |
| --- | --- |

1.9.

Stoga je važno poticati razvoj i primjenu instrumenata za samovrednovanje koji pojedincima pomažu utvrditi i opisati rezultate učenja koji se temelje na iskustvu stečenom u organizacijama civilnog društva. EGSO je već podržao stvaranje Europske mape vještina, a nakon toga i Europske mape iskustva (Europass Experience). Stoga je razočaran time što je Europska komisija obustavila rad na Europskoj mapi iskustva, te je poziva da nastavi i uspješno previde kraju uvođenje tog instrumenta.

2.   Uvodne napomene o neformalnom i informalnom učenju

| 2.1. | Unatoč sadašnjoj nepovoljnoj gospodarskoj i socijalnoj situaciji u mnogim državama članicama EU-a, u kojoj ni formalno obrazovanje nije jamstvo mogućnosti uključivanja na tržište rada, EGSO smatra da EU ne smije zapostaviti skriveno bogatstvo sadržano u iskustvu i vještinama stečenima na neformalan ili informalan način. |
| --- | --- |

2.1.

Unatoč sadašnjoj nepovoljnoj gospodarskoj i socijalnoj situaciji u mnogim državama članicama EU-a, u kojoj ni formalno obrazovanje nije jamstvo mogućnosti uključivanja na tržište rada, EGSO smatra da EU ne smije zapostaviti skriveno bogatstvo sadržano u iskustvu i vještinama stečenima na neformalan ili informalan način.

| 2.2. | Takvim se priznavanjem osobito može pružiti prilika određenim skupinama u nepovoljnom položaju (ženama, migrantima, mladima, starijim radnicima). Međutim, time se ne bi smjelo stvarati lažna očekivanja o njegovoj brzoj isplativosti na tržištu rada. Za to je potrebna gospodarska i socijalna politika usmjerena na povećanje ulaganja, stvaranje kvalitetnih radnih mjesta te borbu protiv siromaštva i opasnosti od socijalne isključenosti. Tom se politikom također mora jačati i promicati obrazovanje, osposobljavanje i prekvalifikaciju. |
| --- | --- |

2.2.

Takvim se priznavanjem osobito može pružiti prilika određenim skupinama u nepovoljnom položaju (ženama, migrantima, mladima, starijim radnicima). Međutim, time se ne bi smjelo stvarati lažna očekivanja o njegovoj brzoj isplativosti na tržištu rada. Za to je potrebna gospodarska i socijalna politika usmjerena na povećanje ulaganja, stvaranje kvalitetnih radnih mjesta te borbu protiv siromaštva i opasnosti od socijalne isključenosti. Tom se politikom također mora jačati i promicati obrazovanje, osposobljavanje i prekvalifikaciju.

| 2.3. | EGSO se pritom poziva na važan dokument: Preporuku Vijeća o priznavanju neformalnog i informalnog učenja od 20. prosinca 2012. (1). U njemu se naglašava da priznavanje rezultata učenja (znanja, vještina i sposobnosti) postignutih na neformalan ili informalan način može igrati važnu ulogu u povećanju operabilnosti i mobilnosti te dati dodatnu motivaciju za cjeloživotno učenje, posebice socioekonomski prikraćenim osobama ili osobama s niskim kvalifikacijama. Priznavanje relevantnih znanja, vještina i sposobnosti može pridonijeti poboljšanju funkcioniranja tržišta rada, promicanju mobilnosti i jačanju konkurentnosti i gospodarskog rasta. |
| --- | --- |

2.3.

EGSO se pritom poziva na važan dokument: Preporuku Vijeća o priznavanju neformalnog i informalnog učenja od 20. prosinca 2012. (1). U njemu se naglašava da priznavanje rezultata učenja (znanja, vještina i sposobnosti) postignutih na neformalan ili informalan način može igrati važnu ulogu u povećanju operabilnosti i mobilnosti te dati dodatnu motivaciju za cjeloživotno učenje, posebice socioekonomski prikraćenim osobama ili osobama s niskim kvalifikacijama. Priznavanje relevantnih znanja, vještina i sposobnosti može pridonijeti poboljšanju funkcioniranja tržišta rada, promicanju mobilnosti i jačanju konkurentnosti i gospodarskog rasta.

| 2.4. | Prema mišljenju Vijeća, glavni dionici koji igraju važnu ulogu u pružanju mogućnosti za neformalno i informalno učenje te u povezanim postupcima priznavanja jesu udruge poslodavaca, pojedinačni poslodavci, sindikati, industrijske, trgovačke i obrtničke komore, nacionalna tijela uključena u postupak priznavanja stručnih kvalifikacija i ocjenjivanja i potvrđivanja rezultata učenja, zavodi za zapošljavanje, organizacije za mlade i radnici s mladima, pružatelji usluga obrazovanja i osposobljavanja te druge organizacije civilnog društva. |
| --- | --- |

2.4.

Prema mišljenju Vijeća, glavni dionici koji igraju važnu ulogu u pružanju mogućnosti za neformalno i informalno učenje te u povezanim postupcima priznavanja jesu udruge poslodavaca, pojedinačni poslodavci, sindikati, industrijske, trgovačke i obrtničke komore, nacionalna tijela uključena u postupak priznavanja stručnih kvalifikacija i ocjenjivanja i potvrđivanja rezultata učenja, zavodi za zapošljavanje, organizacije za mlade i radnici s mladima, pružatelji usluga obrazovanja i osposobljavanja te druge organizacije civilnog društva.

| 2.5. | Prema Preporuci Vijeća iz 2012. godine, države bi članice najkasnije do 2018. godine, a u skladu s nacionalnim okolnostima i posebnostima te na način koji smatraju primjerenim, trebale uvesti sustav priznavanja neformalnog i informalnog učenja kako bi se građanima omogućilo:







  — | priznavanje znanja, vještina i sposobnosti stečenih neformalnim i informalnim učenjem, uključujući, eventualno, i otvorene obrazovne resurse, |
| --- | --- | --- |

2.5.

Prema Preporuci Vijeća iz 2012. godine, države bi članice najkasnije do 2018. godine, a u skladu s nacionalnim okolnostima i posebnostima te na način koji smatraju primjerenim, trebale uvesti sustav priznavanja neformalnog i informalnog učenja kako bi se građanima omogućilo:

—

priznavanje znanja, vještina i sposobnosti stečenih neformalnim i informalnim učenjem, uključujući, eventualno, i otvorene obrazovne resurse,

| — | priznavanje pune ili, eventualno, djelomične kvalifikacije, na temelju potvrđenoga iskustva stečeno neformalnim i informalnim učenjem [...]. |
| --- | --- |

—

priznavanje pune ili, eventualno, djelomične kvalifikacije, na temelju potvrđenoga iskustva stečeno neformalnim i informalnim učenjem [...].

| 2.6. | Prema Preporuci Vijeća, u sustav priznavanja neformalnog i informalnog učenja trebalo bi na odgovarajući način uključiti sljedeće elemente, pri čemu bi svim pojedincima trebalo omogućiti da iskoriste svaki od njih, pojedinačno ili u kombinaciji, u skladu s vlastitim potrebama:






  — | IDENTIFIKACIJU rezultata neformalnog i informalnog učenja, |
| --- | --- | --- |

2.6.

Prema Preporuci Vijeća, u sustav priznavanja neformalnog i informalnog učenja trebalo bi na odgovarajući način uključiti sljedeće elemente, pri čemu bi svim pojedincima trebalo omogućiti da iskoriste svaki od njih, pojedinačno ili u kombinaciji, u skladu s vlastitim potrebama:

—

IDENTIFIKACIJU rezultata neformalnog i informalnog učenja,

| — | EVIDENTIRANJE rezultata neformalnog i informalnog učenja, |
| --- | --- |

—

EVIDENTIRANJE rezultata neformalnog i informalnog učenja,

| — | PROVJERAVANJE rezultata neformalnog i informalnog učenja, |
| --- | --- |

—

PROVJERAVANJE rezultata neformalnog i informalnog učenja,

| — | CERTIFICIRANJE ishoda takvog provjeravanja rezultata neformalnog i informalnog učenja u obliku kvalifikacije ili bodova koji vode do kvalifikacije ili u nekom drugom prikladnom obliku. |
| --- | --- |

—

CERTIFICIRANJE ishoda takvog provjeravanja rezultata neformalnog i informalnog učenja u obliku kvalifikacije ili bodova koji vode do kvalifikacije ili u nekom drugom prikladnom obliku.

Europske smjernice za priznavanje neformalnog i informalnog učenja iz 2009. godine (2) (odnosno inačica iz 2015.) sastavljene su za potrebe pojedinaca i subjekata odgovornih za pokretanje, razvoj, primjenu i provedbu postupka priznavanja. Ti akteri djeluju na raznim razinama (europskoj, nacionalnoj, sektorskoj i lokalnoj) i u raznim domenama (u javnoj ili u privatnoj sferi, kao volonteri, u području obrazovanja i osposobljavanja, u oblasti usluga tržišta rada). Svrha je smjernica objasniti uvjete za provedbu postupka ovjeravanja te ukazati na mogućnosti koje dionicima stoje na raspolaganju u pojedinim fazama procesa.

| 2.7. | EGSO je u više navrata istaknuo doprinos neformalnog obrazovanja i važnost njegova priznanja. Međutim, to stajalište sada prvi put obrađuje na sveobuhvatan način. Cilj mu je sažeto opisati stavove predstavnika poslodavaca, radnika i drugih organizacija civilnog društva u vezi s praktičnim postupcima priznavanja te iznijeti njihove prijedloge za praktična rješenja. |
| --- | --- |

2.7.

EGSO je u više navrata istaknuo doprinos neformalnog obrazovanja i važnost njegova priznanja. Međutim, to stajalište sada prvi put obrađuje na sveobuhvatan način. Cilj mu je sažeto opisati stavove predstavnika poslodavaca, radnika i drugih organizacija civilnog društva u vezi s praktičnim postupcima priznavanja te iznijeti njihove prijedloge za praktična rješenja.

3.   Vještine i znanja stečeni neformalnim i informalnim učenjem

| 3.1. | Smanjenje specijalizirane proizvodnje zasnovane na obrtu te tehnološke promjene i, s druge strane, rast uslužnih djelatnosti doveli su do toga da poslodavci u 21. stoljeću daju veću važnost „osobnosti” radnika te „interdisciplinarnim” ili „prenosivim” vještinama. Na značenju sve više dobiva cjeloživotno učenje i priznavanje vještina i znanja stečenih izvan škole. |
| --- | --- |

3.1.

Smanjenje specijalizirane proizvodnje zasnovane na obrtu te tehnološke promjene i, s druge strane, rast uslužnih djelatnosti doveli su do toga da poslodavci u 21. stoljeću daju veću važnost „osobnosti” radnika te „interdisciplinarnim” ili „prenosivim” vještinama. Na značenju sve više dobiva cjeloživotno učenje i priznavanje vještina i znanja stečenih izvan škole.

| 3.2. | Sveučilište u Bathu i GHK Consulting izradili su 2012. godine po narudžbi Europskog foruma mladih studiju o utjecaju neformalnog učenja u organizacijama za mlade na zapošljivost mladih (3). Organizacije za mlade važni su pružatelji neformalnog obrazovanja. Taj tip obrazovanja u gore navedenim organizacijama nije u prvom redu usmjeren na povećanje operabilnosti, ali vještine koje pojedinci stječu u tom kontekstu mogu doprinijeti njihovoj operabilnosti, a baš se tim aspektom bavi ova analiza. |
| --- | --- |

3.2.

Sveučilište u Bathu i GHK Consulting izradili su 2012. godine po narudžbi Europskog foruma mladih studiju o utjecaju neformalnog učenja u organizacijama za mlade na zapošljivost mladih (3). Organizacije za mlade važni su pružatelji neformalnog obrazovanja. Taj tip obrazovanja u gore navedenim organizacijama nije u prvom redu usmjeren na povećanje operabilnosti, ali vještine koje pojedinci stječu u tom kontekstu mogu doprinijeti njihovoj operabilnosti, a baš se tim aspektom bavi ova analiza.

| 3.3. | U studiji se dolazi do općenitog zaključka da postoji jasno preklapanje između vještina koje traži poslodavac i onih koje se stječu neformalnim učenjem. Pet od šest najtraženijih „mekih” vještina spada u vještine koje uglavnom razvijaju organizacije za mlade – s iznimkom matematičke pismenosti. „Meke” vještine koje poslodavci najčešće traže jesu: sposobnost komuniciranja, organiziranja ili planiranja, donošenja odluka, timskog rada, pouzdanost ili samostalnost i matematička pismenost. Te „meke” vještine slove kao ključni element koji pojedincima omogućava uspješno obavljanje posla. Razvijaju se i neke karakterne osobine, poput osobne motiviranosti, smisla za preuzimanje inicijative i kreativnosti – osobne kvalitete povezane s pouzdanošću ili samostalnošću i poduzetnošću. |
| --- | --- |

3.3.

U studiji se dolazi do općenitog zaključka da postoji jasno preklapanje između vještina koje traži poslodavac i onih koje se stječu neformalnim učenjem. Pet od šest najtraženijih „mekih” vještina spada u vještine koje uglavnom razvijaju organizacije za mlade – s iznimkom matematičke pismenosti. „Meke” vještine koje poslodavci najčešće traže jesu: sposobnost komuniciranja, organiziranja ili planiranja, donošenja odluka, timskog rada, pouzdanost ili samostalnost i matematička pismenost. Te „meke” vještine slove kao ključni element koji pojedincima omogućava uspješno obavljanje posla. Razvijaju se i neke karakterne osobine, poput osobne motiviranosti, smisla za preuzimanje inicijative i kreativnosti – osobne kvalitete povezane s pouzdanošću ili samostalnošću i poduzetnošću.

| 3.4. | Svi građani u procesu cjeloživotnog učenja povremeno uče na neformalan i informalan način. Na primjer, žene (i muškarci) koji vode obiteljske poslove razvijaju vještine koje se mogu prenijeti na radno mjesto, posebno u području socijalnih usluga. Ako moraju promijeniti radno mjesto zbog otpuštanja ili obiteljske situacije, te osobe mogu iskoristiti ta znanja i na novom radnom mjestu, odnosno, u slučaju migrantica, za pronalaženje prvog radnog mjesta. EGSO je već pozvao države članice (4) da „ubrzaju postupak priznavanja kvalifikacija i iskustava stečenih u inozemstvu kako bi se omogućilo da žene pronađu posao koji odgovara njihovim sposobnostima i težnjama” te da „uzmu u obzir činjenicu da rad u određenim djelatnostima (čišćenje, čuvanje djece, briga za starije osobe, hotelijersko-ugostiteljski sektor, poljoprivreda itd.) može predstavljati dobru priliku za slabije kvalificirane imigrantice ako se u tim djelatnostima iskorijeni rad na crno, profesionalizira ih se i uvaži njihova vrijednost, ako se žene za ta zanimanja osposobe i omogući im se da napreduju u karijeri”. Socijalne se partnere pozvalo da „u okviru kolektivnih ugovora migranticama olakšaju priznavanje kvalifikacija”. |
| --- | --- |

3.4.

Svi građani u procesu cjeloživotnog učenja povremeno uče na neformalan i informalan način. Na primjer, žene (i muškarci) koji vode obiteljske poslove razvijaju vještine koje se mogu prenijeti na radno mjesto, posebno u području socijalnih usluga. Ako moraju promijeniti radno mjesto zbog otpuštanja ili obiteljske situacije, te osobe mogu iskoristiti ta znanja i na novom radnom mjestu, odnosno, u slučaju migrantica, za pronalaženje prvog radnog mjesta. EGSO je već pozvao države članice (4) da „ubrzaju postupak priznavanja kvalifikacija i iskustava stečenih u inozemstvu kako bi se omogućilo da žene pronađu posao koji odgovara njihovim sposobnostima i težnjama” te da „uzmu u obzir činjenicu da rad u određenim djelatnostima (čišćenje, čuvanje djece, briga za starije osobe, hotelijersko-ugostiteljski sektor, poljoprivreda itd.) može predstavljati dobru priliku za slabije kvalificirane imigrantice ako se u tim djelatnostima iskorijeni rad na crno, profesionalizira ih se i uvaži njihova vrijednost, ako se žene za ta zanimanja osposobe i omogući im se da napreduju u karijeri”. Socijalne se partnere pozvalo da „u okviru kolektivnih ugovora migranticama olakšaju priznavanje kvalifikacija”.

| 3.5. | Za uspjeh priznavanja neformalnog i informalnog učenja važno je staviti veći naglasak na rezultate učenja. Osim toga, ta se vrsta učenja od 2004. godine izričito i sustavno potiče u politikama EU-a za obrazovanje, osposobljavanje i zapošljavanje. Nedavna studija Cedefopa (izrađena na temelju istraživanja provedenog u razdoblju 2013.–2015.) pokazuje da prebacivanje naglaska na rezultate učenja sada dobiva na tempu diljem Europe: u razvoju nacionalnih kvalifikacijskih okvira, pri definiranju i popisivanju stručnih kvalifikacija, pri primjeni rezultata učenja u obrazovnim programima i vrednovanju te u vidu referentnih točaka za potrebe priznavanja. Time bi se trebala povećati transparentnost, relevantnost i kvaliteta obrazovanja i otvorenost prema neformalnom i informalnom učenju. Na praktičnoj je razini važno zacrtati jasne ciljeve za učenike ili studente, što povećava motivaciju, omogućuje određen stupanj fleksibilnost u procesu obrazovanja te određuje izbor studija ovisno o procjeni znanja. Istodobno je za postizanje dobrog rezultata nužno unaprijediti i metode te pojedine procese obrazovanja i osposobljavanja. |
| --- | --- |

3.5.

Za uspjeh priznavanja neformalnog i informalnog učenja važno je staviti veći naglasak na rezultate učenja. Osim toga, ta se vrsta učenja od 2004. godine izričito i sustavno potiče u politikama EU-a za obrazovanje, osposobljavanje i zapošljavanje. Nedavna studija Cedefopa (izrađena na temelju istraživanja provedenog u razdoblju 2013.–2015.) pokazuje da prebacivanje naglaska na rezultate učenja sada dobiva na tempu diljem Europe: u razvoju nacionalnih kvalifikacijskih okvira, pri definiranju i popisivanju stručnih kvalifikacija, pri primjeni rezultata učenja u obrazovnim programima i vrednovanju te u vidu referentnih točaka za potrebe priznavanja. Time bi se trebala povećati transparentnost, relevantnost i kvaliteta obrazovanja i otvorenost prema neformalnom i informalnom učenju. Na praktičnoj je razini važno zacrtati jasne ciljeve za učenike ili studente, što povećava motivaciju, omogućuje određen stupanj fleksibilnost u procesu obrazovanja te određuje izbor studija ovisno o procjeni znanja. Istodobno je za postizanje dobrog rezultata nužno unaprijediti i metode te pojedine procese obrazovanja i osposobljavanja.

| 3.6. | Iz toga proizlazi da naglasak treba biti na ocjenjivanju i određivanju rezultata postignutih neformalnim učenjem, na način koji je razumljiv svim dionicima, a posebno poslodavcima i obrazovnim ustanovama. Ako to dotična osoba želi i ako su ispunjeni odgovarajući uvjeti, ti rezultati mogu biti priznati kao prave stručne kvalifikacije, jednakovrijedne formalnim obrazovnim programima. |
| --- | --- |

3.6.

Iz toga proizlazi da naglasak treba biti na ocjenjivanju i određivanju rezultata postignutih neformalnim učenjem, na način koji je razumljiv svim dionicima, a posebno poslodavcima i obrazovnim ustanovama. Ako to dotična osoba želi i ako su ispunjeni odgovarajući uvjeti, ti rezultati mogu biti priznati kao prave stručne kvalifikacije, jednakovrijedne formalnim obrazovnim programima.

4.   Praktični aspekti priznavanja vještina i kvalifikacija

4.1.   
  Usmjeravanje, savjetovanje i informiranje

| 4.1.1. | Države bi članice u okviru postupka priznavanja trebale osigurati da se pojedincima i organizacijama stave na raspolaganje informacije i smjernice o mogućnostima i prednostima priznavanja i odgovarajućih postupaka te da priznavanje neformalnog i informalnog učenja bude popraćeno odgovarajućim usmjeravanjem i savjetovanjem i da bude lako dostupno. |
| --- | --- |

4.1.1.

Države bi članice u okviru postupka priznavanja trebale osigurati da se pojedincima i organizacijama stave na raspolaganje informacije i smjernice o mogućnostima i prednostima priznavanja i odgovarajućih postupaka te da priznavanje neformalnog i informalnog učenja bude popraćeno odgovarajućim usmjeravanjem i savjetovanjem i da bude lako dostupno.

| 4.1.2. | Sustavi priznavanja neformalnog i informalnog učenja moraju biti osmišljeni na odgovarajući način, s obzirom na nacionalne, regionalne i lokalne te sektorske potrebe i okolnosti. |
| --- | --- |

4.1.2.

Sustavi priznavanja neformalnog i informalnog učenja moraju biti osmišljeni na odgovarajući način, s obzirom na nacionalne, regionalne i lokalne te sektorske potrebe i okolnosti.

| 4.1.3. | Potrebno je omogućiti uključenost građana raznih dobnih skupina i stupnjeva obrazovanja. To može iziskivati dodatnu suradnju između neprofitnog sektora, tijela javne vlasti i drugih dionika, primjerice u pogledu financiranja i priznavanja. |
| --- | --- |

4.1.3.

Potrebno je omogućiti uključenost građana raznih dobnih skupina i stupnjeva obrazovanja. To može iziskivati dodatnu suradnju između neprofitnog sektora, tijela javne vlasti i drugih dionika, primjerice u pogledu financiranja i priznavanja.

| 4.1.4. | Građani bi trebali biti informirani o drugim pogodnostima stalnog sudjelovanja u volonterskim organizacijama. Već i kratko razdoblje uključenosti u volonterske aktivnosti može imati znatan učinak u pogledu razvijanja vještina i povećanja operabilnosti. |
| --- | --- |

4.1.4.

Građani bi trebali biti informirani o drugim pogodnostima stalnog sudjelovanja u volonterskim organizacijama. Već i kratko razdoblje uključenosti u volonterske aktivnosti može imati znatan učinak u pogledu razvijanja vještina i povećanja operabilnosti.

| 4.1.5. | S građanima bi trebalo razgovarati na koordiniran način i dostavljati im relevantne informacije o prednostima, mogućnostima i mehanizmima potvrđivanja vještina. Državama članicama preporučuje se da povećaju broj institucija zaduženih za takvo usmjeravanje i savjetovanje te da u taj rad posebice uključe službe za zapošljavanje, ali i informativne centre za mlade, obrazovne ustanove, poslodavce, sindikate, centre za profesionalno savjetovanje, organizacije za dobrovoljni rad i za mlade te javna tijela. |
| --- | --- |

4.1.5.

S građanima bi trebalo razgovarati na koordiniran način i dostavljati im relevantne informacije o prednostima, mogućnostima i mehanizmima potvrđivanja vještina. Državama članicama preporučuje se da povećaju broj institucija zaduženih za takvo usmjeravanje i savjetovanje te da u taj rad posebice uključe službe za zapošljavanje, ali i informativne centre za mlade, obrazovne ustanove, poslodavce, sindikate, centre za profesionalno savjetovanje, organizacije za dobrovoljni rad i za mlade te javna tijela.

| 4.1.6. | Savjetovanje je u postupku priznavanja vještina ključno i korisno, osobito za mlade, i to na svim razinama – od identifikacije sve do potvrđivanja. Ono bi trebalo:






  — | pomoći građanima da utvrde svoje potrebe i motivaciju za sudjelovanje u procesu, |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

Savjetovanje je u postupku priznavanja vještina ključno i korisno, osobito za mlade, i to na svim razinama – od identifikacije sve do potvrđivanja. Ono bi trebalo:

—

pomoći građanima da utvrde svoje potrebe i motivaciju za sudjelovanje u procesu,

| — | stvoriti sigurno okruženje prikladno za izgradnju povjerenja sa savjetnikom/savjetnicom (okruženje koje nije previše institucionalizirano, kako bi se građani osjećali ugodno), |
| --- | --- |

—

stvoriti sigurno okruženje prikladno za izgradnju povjerenja sa savjetnikom/savjetnicom (okruženje koje nije previše institucionalizirano, kako bi se građani osjećali ugodno),

| — | sadržavati prikladne informacije o potvrđivanju kao priznatoj metodi usmjerenoj prema sudionicima obrazovnih tečajeva koji su se služili postojećim strukturama za informiranje i savjetovanje – drugim riječima, ukazati na mogućnost potvrđivanja, ali bez poticanja nerealnih očekivanja. |
| --- | --- |

—

sadržavati prikladne informacije o potvrđivanju kao priznatoj metodi usmjerenoj prema sudionicima obrazovnih tečajeva koji su se služili postojećim strukturama za informiranje i savjetovanje – drugim riječima, ukazati na mogućnost potvrđivanja, ali bez poticanja nerealnih očekivanja.

4.2.   
  Koordinacija dionika

| 4.2.1. | Prema mišljenju Vijeća, države članice trebale bi promicati koordinaciju i sudjelovanje svih relevantnih dionika u razvoju i provedbi elemenata i načela priznavanja. Radi poticanja sudjelovanja u tom procesu:







  — | poslodavci, organizacije za mlade i organizacije civilnog društva trebali bi promicati i omogućavati identificiranje i dokumentiranje rezultata učenja na radnom mjestu ili učenja kroz volonterske aktivnosti, i to uz pomoć odgovarajućih instrumenata Unije za transparentnost, poput onih razvijenih u okviru Europassa i Youthpassa, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Prema mišljenju Vijeća, države članice trebale bi promicati koordinaciju i sudjelovanje svih relevantnih dionika u razvoju i provedbi elemenata i načela priznavanja. Radi poticanja sudjelovanja u tom procesu:

—

poslodavci, organizacije za mlade i organizacije civilnog društva trebali bi promicati i omogućavati identificiranje i dokumentiranje rezultata učenja na radnom mjestu ili učenja kroz volonterske aktivnosti, i to uz pomoć odgovarajućih instrumenata Unije za transparentnost, poput onih razvijenih u okviru Europassa i Youthpassa,

| — | pružatelji usluga obrazovanja i osposobljavanja trebali bi olakšati pristup formalnom obrazovanju i osposobljavanju na temelju rezultata učenja u neformalnom i informalnom okruženju te, ako je primjereno i moguće, dodjeljivati izuzeća i/ili bodove za relevantne rezultate učenja u takvim okruženjima. |
| --- | --- |

—

pružatelji usluga obrazovanja i osposobljavanja trebali bi olakšati pristup formalnom obrazovanju i osposobljavanju na temelju rezultata učenja u neformalnom i informalnom okruženju te, ako je primjereno i moguće, dodjeljivati izuzeća i/ili bodove za relevantne rezultate učenja u takvim okruženjima.

| 4.2.2. | EGSO stoga smatra važnim da se svim dionicima, posebno socijalnim partnerima i drugim organizacijama civilnog društva, pruži potpora kako bi postali svjesni prednosti priznavanja i mogli aktivno sudjelovati u osmišljavanju nacionalnih kvalifikacijskih okvira i formuliranju stručnih kvalifikacija. Rad na „stvarnim” promjenama načina razmišljanja dionika može biti vrlo težak, posebno u onim državama članicama koje to područje ne smatraju prioritetom ili u slučaju kad pristup vrednovanju neformalnog i informalnog učenja nema istinsku potporu građana. Bilo bi korisno osigurati platformu za potporu onima koji su već ostvarili napredak u tom području (npr. pilot-projektima) u njihovim naporima na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

4.2.2.

EGSO stoga smatra važnim da se svim dionicima, posebno socijalnim partnerima i drugim organizacijama civilnog društva, pruži potpora kako bi postali svjesni prednosti priznavanja i mogli aktivno sudjelovati u osmišljavanju nacionalnih kvalifikacijskih okvira i formuliranju stručnih kvalifikacija. Rad na „stvarnim” promjenama načina razmišljanja dionika može biti vrlo težak, posebno u onim državama članicama koje to područje ne smatraju prioritetom ili u slučaju kad pristup vrednovanju neformalnog i informalnog učenja nema istinsku potporu građana. Bilo bi korisno osigurati platformu za potporu onima koji su već ostvarili napredak u tom području (npr. pilot-projektima) u njihovim naporima na nacionalnoj razini.

4.3.   
  Priznavanje nacionalnih kvalifikacijskih okvira i sustava

| 4.3.1. | Države članice trebale bi pojedincima omogućiti dobivanje pune ili, eventualno, djelomične kvalifikacije, na temelju potvrđenoga iskustva stečeno neformalnim i informalnim učenjem. Trebale bi osigurati da postupci priznavanja budu povezani s nacionalnim kvalifikacijskim okvirima i u skladu s Europskim kvalifikacijskim okvirom te da nastanu sinergije između sustava priznavanja i bodovanja koji se primjenjuju u sustavima formalnog obrazovanja i osposobljavanja, kao što su ECTS i ECVET. |
| --- | --- |

4.3.1.

Države članice trebale bi pojedincima omogućiti dobivanje pune ili, eventualno, djelomične kvalifikacije, na temelju potvrđenoga iskustva stečeno neformalnim i informalnim učenjem. Trebale bi osigurati da postupci priznavanja budu povezani s nacionalnim kvalifikacijskim okvirima i u skladu s Europskim kvalifikacijskim okvirom te da nastanu sinergije između sustava priznavanja i bodovanja koji se primjenjuju u sustavima formalnog obrazovanja i osposobljavanja, kao što su ECTS i ECVET.

| 4.3.2. | U razvoj nacionalnih sustava kvalifikacija trebali bi u najvećoj mogućoj mjeri biti uključeni (i na odgovarajući način motivirani) među ostalima socijalni partneri i druge organizacije civilnog društva. Iskustvo u nekim državama članicama pokazalo je da za provedbu postupka priznavanja na razini sektora treba uspostaviti i dobro kadrovski popuniti odbore i jedinice za vještine u određenom sektoru. Dakle, na tako definiranim područjima može se provesti osmišljavanje kvalitetnih nacionalnih normi za razna zanimanja i stručne kvalifikacije. |
| --- | --- |

4.3.2.

U razvoj nacionalnih sustava kvalifikacija trebali bi u najvećoj mogućoj mjeri biti uključeni (i na odgovarajući način motivirani) među ostalima socijalni partneri i druge organizacije civilnog društva. Iskustvo u nekim državama članicama pokazalo je da za provedbu postupka priznavanja na razini sektora treba uspostaviti i dobro kadrovski popuniti odbore i jedinice za vještine u određenom sektoru. Dakle, na tako definiranim područjima može se provesti osmišljavanje kvalitetnih nacionalnih normi za razna zanimanja i stručne kvalifikacije.

4.4.   
  Osiguravanje kvalitete priznavanja

| 4.4.1. | Države članice trebale bi osigurati transparentne mjere za osiguravanje kvalitete u skladu s postojećim okvirom jamčenja kvalitete, jer takve mjere podupiru pouzdane, korisne i vjerodostojne metode i alate za procjenu. To posebno podrazumijeva odgovarajuće zakonodavstvo – regulatorni okvir za priznavanje i za jamstva u pogledu potvrđivanja u skladu s nacionalnim kvalifikacijskim okvirima zasnovanim na Europskom kvalifikacijskom okviru. |
| --- | --- |

4.4.1.

Države članice trebale bi osigurati transparentne mjere za osiguravanje kvalitete u skladu s postojećim okvirom jamčenja kvalitete, jer takve mjere podupiru pouzdane, korisne i vjerodostojne metode i alate za procjenu. To posebno podrazumijeva odgovarajuće zakonodavstvo – regulatorni okvir za priznavanje i za jamstva u pogledu potvrđivanja u skladu s nacionalnim kvalifikacijskim okvirima zasnovanim na Europskom kvalifikacijskom okviru.

| 4.4.2. | Za EGSO to obavezno podrazumijeva potrebu za osiguravanjem jednakovrijednosti potvrda dobivenih u okviru formalnog obrazovanja i rezultata neformalnog obrazovanja ili informalnog učenja. To iziskuje visoku kvalitetu procesa priznavanja, koji treba podupirati i financijski, primjerice sredstvima Europskog socijalnog fonda. |
| --- | --- |

4.4.2.

Za EGSO to obavezno podrazumijeva potrebu za osiguravanjem jednakovrijednosti potvrda dobivenih u okviru formalnog obrazovanja i rezultata neformalnog obrazovanja ili informalnog učenja. To iziskuje visoku kvalitetu procesa priznavanja, koji treba podupirati i financijski, primjerice sredstvima Europskog socijalnog fonda.

4.5.   
  Priznavanje od strane obrazovnih ustanova

| 4.5.1. | Ključnu ulogu u priznavanju imaju obrazovne ustanove. Prema mišljenju Vijeća, pružatelji usluga obrazovanja i osposobljavanja trebali bi olakšati pristup formalnom obrazovanju i osposobljavanju na temelju rezultata učenja u neformalnom i informalnom okruženju te, ako je primjereno i moguće, dodjeljivati izuzeća i/ili bodove za relevantne rezultate učenja u takvim okruženjima. |
| --- | --- |

4.5.1.

Ključnu ulogu u priznavanju imaju obrazovne ustanove. Prema mišljenju Vijeća, pružatelji usluga obrazovanja i osposobljavanja trebali bi olakšati pristup formalnom obrazovanju i osposobljavanju na temelju rezultata učenja u neformalnom i informalnom okruženju te, ako je primjereno i moguće, dodjeljivati izuzeća i/ili bodove za relevantne rezultate učenja u takvim okruženjima.

| 4.5.2. | EGSO poziva sveučilišta na pružanje veće podrške priznavanju vještina i znanja stečenih na neformalan i informalan način. Kao primjer može poslužiti Irska. U njezinoj Nacionalnoj strategiji za visoko obrazovanje do 2030. godine izražava se podrška društvenoj misiji visokog obrazovanja i njegovoj „isprepletenosti sa širom zajednicom” kao „jednoj od triju međusobno povezanih glavnih uloga visokog obrazovanja”. Ta se isprepletenost definira kao „suradnja s poduzećima, civilnim društvom, javnom politikom te s umjetničkim, kulturnim i sportskim životom kao i s ostalim pružateljima usluga obrazovanja u općinama i regijama, pri čemu se sve veći naglasak stavlja na međunarodnu suradnju” (5). |
| --- | --- |

4.5.2.

EGSO poziva sveučilišta na pružanje veće podrške priznavanju vještina i znanja stečenih na neformalan i informalan način. Kao primjer može poslužiti Irska. U njezinoj Nacionalnoj strategiji za visoko obrazovanje do 2030. godine izražava se podrška društvenoj misiji visokog obrazovanja i njegovoj „isprepletenosti sa širom zajednicom” kao „jednoj od triju međusobno povezanih glavnih uloga visokog obrazovanja”. Ta se isprepletenost definira kao „suradnja s poduzećima, civilnim društvom, javnom politikom te s umjetničkim, kulturnim i sportskim životom kao i s ostalim pružateljima usluga obrazovanja u općinama i regijama, pri čemu se sve veći naglasak stavlja na međunarodnu suradnju” (5).

| 4.5.3. | Međutim, nisu samo sveučilišta ta koja mogu priznati rezultat neformalnog i informalnog učenja. Na primjer, malteškom se srednjoškolskom potvrdom i profilom, predstavljenima u rujnu 2010. godine, priznaju svi oblici učenja stečeni tijekom pet godina srednje škole. Također se dodjeljuju bodovi kako za formalno, tako i za neformalno obrazovanje, čime se učenici potiču na daljnje i visoko obrazovanje. |
| --- | --- |

4.5.3.

Međutim, nisu samo sveučilišta ta koja mogu priznati rezultat neformalnog i informalnog učenja. Na primjer, malteškom se srednjoškolskom potvrdom i profilom, predstavljenima u rujnu 2010. godine, priznaju svi oblici učenja stečeni tijekom pet godina srednje škole. Također se dodjeljuju bodovi kako za formalno, tako i za neformalno obrazovanje, čime se učenici potiču na daljnje i visoko obrazovanje.

4.6.   
  Priznavanje povezano s tržištem rada

| 4.6.1. | U Preporuci Vijeća naglašava se važnost provedbe priznavanja na radnom mjestu te stoga preporučuje da države članice promiču sudjelovanje svih važnih dionika, kao što su poslodavci, sindikati, gospodarske, industrijske i obrtničke komore te nacionalni subjekti uključeni u postupak priznavanja stručnih kvalifikacija. Pored toga, poslodavci su pozvani promicati i omogućavati identificiranje i evidentiranje rezultata učenja u okviru radnih aktivnosti. |
| --- | --- |

4.6.1.

U Preporuci Vijeća naglašava se važnost provedbe priznavanja na radnom mjestu te stoga preporučuje da države članice promiču sudjelovanje svih važnih dionika, kao što su poslodavci, sindikati, gospodarske, industrijske i obrtničke komore te nacionalni subjekti uključeni u postupak priznavanja stručnih kvalifikacija. Pored toga, poslodavci su pozvani promicati i omogućavati identificiranje i evidentiranje rezultata učenja u okviru radnih aktivnosti.

| 4.6.2. | Priznavanje neformalnog i informalnog učenja može biti sastavni dio kolektivnih ugovora (što je slučaj u Nizozemskoj). Ta je mjera izvrstan primjer za to kako zaposlenicima omogućiti pristup priznavanju, a pridonosi i učinkovitom upravljanju ljudskim resursima u poduzećima. Poslodavci bi trebali biti aktivno uključeni u ocjenjivanje znanja, vještina i kompetencija kako na radnom mjestu, tako i prilikom osmišljavanja planova za obrazovanje i osposobljavanje, čime bi se povećala vrijednost priznavanja i pridonijelo jačanju povjerenja u njega. |
| --- | --- |

4.6.2.

Priznavanje neformalnog i informalnog učenja može biti sastavni dio kolektivnih ugovora (što je slučaj u Nizozemskoj). Ta je mjera izvrstan primjer za to kako zaposlenicima omogućiti pristup priznavanju, a pridonosi i učinkovitom upravljanju ljudskim resursima u poduzećima. Poslodavci bi trebali biti aktivno uključeni u ocjenjivanje znanja, vještina i kompetencija kako na radnom mjestu, tako i prilikom osmišljavanja planova za obrazovanje i osposobljavanje, čime bi se povećala vrijednost priznavanja i pridonijelo jačanju povjerenja u njega.

| 4.6.3. | Kolektivno pregovaranje i socijalni dijalog između sindikata i poslodavaca mogu imati važnu ulogu u postupku vrednovanja neformalnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja. Konkretan primjer na europskoj razini predstavlja Europska federacija radnika u metalnoj industriji (EMF) koja radi na priznavanju neformalnog učenja kao važnog doprinosa raspravi o operabilnosti i instrumentima za njega. |
| --- | --- |

4.6.3.

Kolektivno pregovaranje i socijalni dijalog između sindikata i poslodavaca mogu imati važnu ulogu u postupku vrednovanja neformalnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja. Konkretan primjer na europskoj razini predstavlja Europska federacija radnika u metalnoj industriji (EMF) koja radi na priznavanju neformalnog učenja kao važnog doprinosa raspravi o operabilnosti i instrumentima za njega.

| 4.6.4. | U nekim zemljama sindikalni aktivisti preuzimaju novu ulogu: tijekom radnog vremena pružaju usluge savjetovanja i pregovaranja s poslodavcima o slobodnom pristupu mogućnostima obrazovanja na radnom mjestu. U Austriji, Danskoj, Finskoj, Norveškoj, Švedskoj i Ujedinjenoj Kraljevini predstavnici sindikata djeluju kao „veleposlanici obrazovanja”, podupirući zaposlenike u daljnjem obrazovanju i popunjavanju praznina u pogledu njihovih vještina te savjetujući poduzeća o njihovim obrazovnim potrebama (6). |
| --- | --- |

4.6.4.

U nekim zemljama sindikalni aktivisti preuzimaju novu ulogu: tijekom radnog vremena pružaju usluge savjetovanja i pregovaranja s poslodavcima o slobodnom pristupu mogućnostima obrazovanja na radnom mjestu. U Austriji, Danskoj, Finskoj, Norveškoj, Švedskoj i Ujedinjenoj Kraljevini predstavnici sindikata djeluju kao „veleposlanici obrazovanja”, podupirući zaposlenike u daljnjem obrazovanju i popunjavanju praznina u pogledu njihovih vještina te savjetujući poduzeća o njihovim obrazovnim potrebama (6).

| 4.6.5. | Budući da poslodavci prilikom zapošljavanja mladih s malo ili bez radnog iskustva vrlo cijene sudjelovanje u radu organizacija za mlade, taj bi angažman trebalo poticati kao jednu od mjera pomoći za mlade pri prelasku iz škole na tržište rada (7). |
| --- | --- |

4.6.5.

Budući da poslodavci prilikom zapošljavanja mladih s malo ili bez radnog iskustva vrlo cijene sudjelovanje u radu organizacija za mlade, taj bi angažman trebalo poticati kao jednu od mjera pomoći za mlade pri prelasku iz škole na tržište rada (7).

| 4.6.6. | Povrh toga, svim osobama zainteresiranima za priznavanje treba omogućiti bolje usmjeravanje i edukaciju kako bi prilikom prijavljivanja za određeno radno mjesto mogli uspješno predstaviti svoje vještine i kompetencije stečene neformalnim i informalnim putem te kako bi bolje razumjeli na koji način te vještine mogu primjenjivati u radnom okruženju i pridonositi obavljanju konkretnih zadaća na radnom mjestu. Doprinos tom procesu mogu dati profesionalne službe za savjetovanje, savjetnici u školama i na sveučilištima, sektor za mlade i zavodi za zapošljavanje te poslodavci i međunarodne organizacije. U tom bi se pogledu mladima moglo pomoći pružanjem informacija i „dobrih savjeta”. |
| --- | --- |

4.6.6.

Povrh toga, svim osobama zainteresiranima za priznavanje treba omogućiti bolje usmjeravanje i edukaciju kako bi prilikom prijavljivanja za određeno radno mjesto mogli uspješno predstaviti svoje vještine i kompetencije stečene neformalnim i informalnim putem te kako bi bolje razumjeli na koji način te vještine mogu primjenjivati u radnom okruženju i pridonositi obavljanju konkretnih zadaća na radnom mjestu. Doprinos tom procesu mogu dati profesionalne službe za savjetovanje, savjetnici u školama i na sveučilištima, sektor za mlade i zavodi za zapošljavanje te poslodavci i međunarodne organizacije. U tom bi se pogledu mladima moglo pomoći pružanjem informacija i „dobrih savjeta”.

4.7.   
  Priznavanje u volonterskom sektoru

| 4.7.1. | Vijeće u Preporuci ukazuje na važnost aktivnog uključivanja volonterskog sektora u postupak priznavanja; organizacije za mlade i organizacije civilnog društva trebale bi promicati i olakšavati identifikaciju i evidentiranje rezultata učenja na radnom mjestu ili u okviru dobrovoljnih aktivnosti, i to uz pomoć odgovarajućih alata za priznavanje radi jamčenja transparentnosti, poput alata osmišljenih u okviru Europassa i Youthpassa. |
| --- | --- |

4.7.1.

Vijeće u Preporuci ukazuje na važnost aktivnog uključivanja volonterskog sektora u postupak priznavanja; organizacije za mlade i organizacije civilnog društva trebale bi promicati i olakšavati identifikaciju i evidentiranje rezultata učenja na radnom mjestu ili u okviru dobrovoljnih aktivnosti, i to uz pomoć odgovarajućih alata za priznavanje radi jamčenja transparentnosti, poput alata osmišljenih u okviru Europassa i Youthpassa.

| 4.7.2. | Građani bi trebali biti svjesniji važnosti koju poslodavci pridaju vještinama i kompetencijama stečenima na neformalan ili informalan način, primjerice u okviru volonterskog rada. To se posebno odnosi na osobe s nižom razinom obrazovanja, koje su nerijetko manje svjesne važnosti te vrste aktivnosti za poslodavca i manje osposobljene za predstavljanje tih vještina. |
| --- | --- |

4.7.2.

Građani bi trebali biti svjesniji važnosti koju poslodavci pridaju vještinama i kompetencijama stečenima na neformalan ili informalan način, primjerice u okviru volonterskog rada. To se posebno odnosi na osobe s nižom razinom obrazovanja, koje su nerijetko manje svjesne važnosti te vrste aktivnosti za poslodavca i manje osposobljene za predstavljanje tih vještina.

| 4.7.3. | U kontekstu visoke nezaposlenosti mladih poželjno je promicati mogućnosti interakcije između javnih i privatnih zavoda za zapošljavanje, volonterskih organizacija (posebno za mlade) i poslodavaca. Time se može povećati vidljivost neformalnog obrazovanja u volonterskim organizacijama te podići svijest o važnosti i vrijednosti koju ono ima. Time se također može pojačati uzajamno povjerenje. |
| --- | --- |

4.7.3.

U kontekstu visoke nezaposlenosti mladih poželjno je promicati mogućnosti interakcije između javnih i privatnih zavoda za zapošljavanje, volonterskih organizacija (posebno za mlade) i poslodavaca. Time se može povećati vidljivost neformalnog obrazovanja u volonterskim organizacijama te podići svijest o važnosti i vrijednosti koju ono ima. Time se također može pojačati uzajamno povjerenje.

| 4.7.4. | Potrebno je poticati razvoj programa volonterskih organizacija za ocjenjivanje i osposobljavanje jer je njihov opstanak povezan s višom razinom razvoja vještina. S tim u vezi također treba podsjetiti na znatne razlike u aktivnostima volonterskih organizacija, a samim time i u mjerilima koja one primjenjuju za procjenu vještina razvijenih kroz svoje aktivnosti. U tom pogledu treba promicati veću dosljednost u pogledu terminologije i metoda ocjenjivanja na području volontiranja. Usklađivanje mjerila moglo bi, primjerice, pridonijeti tomu da više volontera postane svjesno vještina koje razvijaju svojim sudjelovanjem u društvenom radu volonterskih organizacija. |
| --- | --- |

4.7.4.

Potrebno je poticati razvoj programa volonterskih organizacija za ocjenjivanje i osposobljavanje jer je njihov opstanak povezan s višom razinom razvoja vještina. S tim u vezi također treba podsjetiti na znatne razlike u aktivnostima volonterskih organizacija, a samim time i u mjerilima koja one primjenjuju za procjenu vještina razvijenih kroz svoje aktivnosti. U tom pogledu treba promicati veću dosljednost u pogledu terminologije i metoda ocjenjivanja na području volontiranja. Usklađivanje mjerila moglo bi, primjerice, pridonijeti tomu da više volontera postane svjesno vještina koje razvijaju svojim sudjelovanjem u društvenom radu volonterskih organizacija.

4.8.   
  Instrumenti za priznavanje

| 4.8.1. | Radi osiguravanja transparentnosti Vijeće u Preporuci stavlja naglasak na zajedničke europske alate za priznavanje, kao što je okvir Europass i Youthpass. Države članice trebale bi osigurati sinergije između sustava priznavanja i bodovanja koji se primjenjuju u sustavima formalnog obrazovanja i osposobljavanja, kao što su ECTS i ECVET. |
| --- | --- |

4.8.1.

Radi osiguravanja transparentnosti Vijeće u Preporuci stavlja naglasak na zajedničke europske alate za priznavanje, kao što je okvir Europass i Youthpass. Države članice trebale bi osigurati sinergije između sustava priznavanja i bodovanja koji se primjenjuju u sustavima formalnog obrazovanja i osposobljavanja, kao što su ECTS i ECVET.

| 4.8.2. | Znanja i vještine razvijeni radom u organizacijama civilnog društva imaju vrijednost i na tržištu rada, ali često nisu evidentirani i dostatno vidljivi. Stoga je važno poticati razvoj i primjenu instrumenata za samovrednovanje koji građanima pomažu utvrditi i opisati prirodu iskustva stečenog učenjem u organizacijama civilnog društva. Na primjer, izrada osobnog portfelja kompetencija može predstavljati dodanu vrijednost za pojedinca u njegovu daljnjem obrazovanju i nastojanjima u poslovnom životu. |
| --- | --- |

4.8.2.

Znanja i vještine razvijeni radom u organizacijama civilnog društva imaju vrijednost i na tržištu rada, ali često nisu evidentirani i dostatno vidljivi. Stoga je važno poticati razvoj i primjenu instrumenata za samovrednovanje koji građanima pomažu utvrditi i opisati prirodu iskustva stečenog učenjem u organizacijama civilnog društva. Na primjer, izrada osobnog portfelja kompetencija može predstavljati dodanu vrijednost za pojedinca u njegovu daljnjem obrazovanju i nastojanjima u poslovnom životu.

| 4.8.3. | Potvrde i portfelji važna su sastavnica priznavanja neformalno stečenih kompetencija i kvalifikacija. Pružatelji usluga neformalnog obrazovanja trebali bi nastojati izdavati potvrde/dokumente u kojima su detaljno opisani priroda i rezultat sudjelovanja u njihovim obrazovnim aktivnostima te informirati građane o tome zašto su te aktivnosti korisne. Tu je prije svega posrijedi obrazovna vrijednost tih dokumenata (poboljšanje informiranosti pojedinaca o vještinama i kompetencijama koje su stekli u organizacijama civilnog društva te o tome kako te vještine iskoristiti pri zapošljavanju ili daljnjem obrazovanju), a ne toliko dokazivanje uspjeha. |
| --- | --- |

4.8.3.

Potvrde i portfelji važna su sastavnica priznavanja neformalno stečenih kompetencija i kvalifikacija. Pružatelji usluga neformalnog obrazovanja trebali bi nastojati izdavati potvrde/dokumente u kojima su detaljno opisani priroda i rezultat sudjelovanja u njihovim obrazovnim aktivnostima te informirati građane o tome zašto su te aktivnosti korisne. Tu je prije svega posrijedi obrazovna vrijednost tih dokumenata (poboljšanje informiranosti pojedinaca o vještinama i kompetencijama koje su stekli u organizacijama civilnog društva te o tome kako te vještine iskoristiti pri zapošljavanju ili daljnjem obrazovanju), a ne toliko dokazivanje uspjeha.

| 4.8.4. | EGSO je već podržao stvaranje Europske mape vještina, a nakon toga i Europske mape iskustva (Europass Experience). Stoga je razočaran što je Europska komisija obustavila rad na Europskoj mapi iskustva. |
| --- | --- |

4.8.4.

EGSO je već podržao stvaranje Europske mape vještina, a nakon toga i Europske mape iskustva (Europass Experience). Stoga je razočaran što je Europska komisija obustavila rad na Europskoj mapi iskustva.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:398:0001:0005:FR:PDF

1

(2)  http://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/4054

2

(3)  http://issuu.com/yomag/docs/reportnfe_print

3

(4)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Uključivanje migrantica na tržište rada” (SL C 242, 23.7.2015., str. 9.).

4

(5)  Vidjeti National Strategy for Higher Education to 2030 (Nacionalna strategija za visoko obrazovanje do 2030. godine), http://www.hea.ie/

5

National Strategy for Higher Education to 2030

(6)  Vidjeti „Učiti uz rad. Učiti u radnom okruženju: uspješni primjeri u Europi”, Cedefop, 2012., str. 59.

6

(7)  http://issuu.com/yomag/docs/reportnfe_print

7

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/57

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Poboljšanje uspješnosti nacionalnih dvojnih sustava obrazovanja”

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/10)

| Izvjestiteljica: | Dorthe ANDERSEN |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Dorthe ANDERSEN

Dana 19. veljače 2015., sukladno pravilu 29. stavku 2. svojeg Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje o temi:

„Poboljšanje uspješnosti nacionalnih dvojnih sustava obrazovanja”

(samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 1. rujna 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna 2015.), sa 206 glasova za, 1 protiv i 8 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Kriza je teško pogodila mlade Europljane u više država članica, uzrokujući goleme ljudske, društvene i gospodarske troškove. Međutim, viša stopa nezaposlenosti mladih nije ništa novo i upućuje na neke strukturne probleme koji otežavaju prijelaz iz škole u profesionalni život. |
| --- | --- |

1.1.

Kriza je teško pogodila mlade Europljane u više država članica, uzrokujući goleme ljudske, društvene i gospodarske troškove. Međutim, viša stopa nezaposlenosti mladih nije ništa novo i upućuje na neke strukturne probleme koji otežavaju prijelaz iz škole u profesionalni život.

| 1.2. | Uspješni sustavi naukovanja i drugih kvalitetnih oblika učenja kroz rad mogu olakšati prijelaz mladih muškaraca i žena iz škole u profesionalni život. |
| --- | --- |

1.2.

Uspješni sustavi naukovanja i drugih kvalitetnih oblika učenja kroz rad mogu olakšati prijelaz mladih muškaraca i žena iz škole u profesionalni život.

| 1.3. | EGSO naglašava da ne postoji „jedinstveni najbolji model” dvojnog obrazovanja; potrebno je promicati visokokvalitetno dvojno obrazovanje koje je učinkovito. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO naglašava da ne postoji „jedinstveni najbolji model” dvojnog obrazovanja; potrebno je promicati visokokvalitetno dvojno obrazovanje koje je učinkovito.

1.4.   
  Europska razina

| 1.4.1. | EGSO smatra da je potreban europski instrument za ocjenjivanje kvalitete koji bi bilježio napredak i učinke reformi koje države članice provode kako bi poboljšale uspješnost sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te dvojnog obrazovanja. |
| --- | --- |

1.4.1.

EGSO smatra da je potreban europski instrument za ocjenjivanje kvalitete koji bi bilježio napredak i učinke reformi koje države članice provode kako bi poboljšale uspješnost sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te dvojnog obrazovanja.

| 1.4.2. | EGSO preporučuje da Komisija – zajedno s relevantnim partnerima – razvije instrumente za praćenje i prikupljanje podataka, ocijeni što je djelotvorno u državama članicama i utvrdi ključne elemente sustava dvojnog obrazovanja koji dobro funkcioniraju. Cilj je mjeriti i ocjenjivati što je učinkovito kako bi se zajamčila kvaliteta sustava obuke i istaknula povezanost između dvojnog obrazovanja i zapošljavanja. |
| --- | --- |

1.4.2.

EGSO preporučuje da Komisija – zajedno s relevantnim partnerima – razvije instrumente za praćenje i prikupljanje podataka, ocijeni što je djelotvorno u državama članicama i utvrdi ključne elemente sustava dvojnog obrazovanja koji dobro funkcioniraju. Cilj je mjeriti i ocjenjivati što je učinkovito kako bi se zajamčila kvaliteta sustava obuke i istaknula povezanost između dvojnog obrazovanja i zapošljavanja.

| 1.4.3. | Visokokvalitetne strukovne vještine i kvalifikacije primjerene tržištu rada u budućnosti će također predstavljati ključni segment tržišta rada i europske konkurentnosti. EGSO stoga predlaže da EU odredi konkretan cilj za SOO i dvojno obrazovanje koji bi predstavljao korak prema boljim mogućnostima zapošljavanja mladih. On bi mogao biti dio obnovljene strategije Europa 2020. te EGSO stoga poziva Komisiju da ispita mogućnosti s tim u vezi. |
| --- | --- |

1.4.3.

Visokokvalitetne strukovne vještine i kvalifikacije primjerene tržištu rada u budućnosti će također predstavljati ključni segment tržišta rada i europske konkurentnosti. EGSO stoga predlaže da EU odredi konkretan cilj za SOO i dvojno obrazovanje koji bi predstavljao korak prema boljim mogućnostima zapošljavanja mladih. On bi mogao biti dio obnovljene strategije Europa 2020. te EGSO stoga poziva Komisiju da ispita mogućnosti s tim u vezi.

| 1.4.4. | EGSO smatra da bi cilj EU-a za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, kao i prikupljanje podataka mogli pomoći državama članicama da unaprijede razinu obrazovanja i osiguraju da iskustvo mladih ljudi u obrazovnom sustavu bude pozitivno te da po završetku školovanja posjeduju vještine koje su na tržištu rada potrebne. |
| --- | --- |

1.4.4.

EGSO smatra da bi cilj EU-a za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, kao i prikupljanje podataka mogli pomoći državama članicama da unaprijede razinu obrazovanja i osiguraju da iskustvo mladih ljudi u obrazovnom sustavu bude pozitivno te da po završetku školovanja posjeduju vještine koje su na tržištu rada potrebne.

1.5.   
  Države članice i socijalni partneri

| 1.5.1. | EGSO preporučuje da države članice koje ne posjeduju učinkovite dvojne sustave obrazovanja istraže koliki bi bili troškovi razvijanja takvih sustava, uzimajući u obzir koristi koje bi to imalo za konkurentnost poduzeća i mogućnosti zapošljavanja mladih. |
| --- | --- |

1.5.1.

EGSO preporučuje da države članice koje ne posjeduju učinkovite dvojne sustave obrazovanja istraže koliki bi bili troškovi razvijanja takvih sustava, uzimajući u obzir koristi koje bi to imalo za konkurentnost poduzeća i mogućnosti zapošljavanja mladih.

| 1.5.2. | EGSO ističe važnost partnerstava između škola, centara za osposobljavanje, sindikata i poslovne zajednice. Socijalni partneri igraju odlučujuću ulogu u svim fazama uspješnih dvojnih sustava obrazovanja (osmišljavanje, provedba, praćenje, ocjenjivanje itd.). Jačanje i bolja upotreba socijalnog dijaloga na svim razinama može biti učinkovit instrument za poboljšanje kvalitete dvojnog obrazovanja te ga može učiniti privlačnijim. |
| --- | --- |

1.5.2.

EGSO ističe važnost partnerstava između škola, centara za osposobljavanje, sindikata i poslovne zajednice. Socijalni partneri igraju odlučujuću ulogu u svim fazama uspješnih dvojnih sustava obrazovanja (osmišljavanje, provedba, praćenje, ocjenjivanje itd.). Jačanje i bolja upotreba socijalnog dijaloga na svim razinama može biti učinkovit instrument za poboljšanje kvalitete dvojnog obrazovanja te ga može učiniti privlačnijim.

| 1.5.3. | EGSO poziva države članice da uvedu ili redovito revidiraju profesionalni razvoj učitelja, mentora i instruktora na području SOO-a, posebice instruktora obuke u poduzećima, s obzirom na to da su oni ključni za poboljšanje uspješnosti sustava SOO-a. |
| --- | --- |

1.5.3.

EGSO poziva države članice da uvedu ili redovito revidiraju profesionalni razvoj učitelja, mentora i instruktora na području SOO-a, posebice instruktora obuke u poduzećima, s obzirom na to da su oni ključni za poboljšanje uspješnosti sustava SOO-a.

| 1.5.4. | EGSO ističe važnost koju imaju poslodavci te vjeruje da će poslodavci, uključujući MSP-e, u većoj mjeri sudjelovati u programima naukovanja kada oni budu istinski odgovarali njihovim potrebama i kada bude postojala dobra povezanost sa školama. Narednih bi se godina trebalo usredotočiti na uspostavu dvojnih sustava obrazovanja koji poslodavcima omogućuju da u njima sudjeluju na troškovno učinkovit način te da za njih preuzmu veću odgovornost. |
| --- | --- |

1.5.4.

EGSO ističe važnost koju imaju poslodavci te vjeruje da će poslodavci, uključujući MSP-e, u većoj mjeri sudjelovati u programima naukovanja kada oni budu istinski odgovarali njihovim potrebama i kada bude postojala dobra povezanost sa školama. Narednih bi se godina trebalo usredotočiti na uspostavu dvojnih sustava obrazovanja koji poslodavcima omogućuju da u njima sudjeluju na troškovno učinkovit način te da za njih preuzmu veću odgovornost.

| 1.5.5. | EGSO preporučuje da europski socijalni partneri nastave sa svojim radom na tom području u okviru svog autonomnog programa rada. |
| --- | --- |

1.5.5.

EGSO preporučuje da europski socijalni partneri nastave sa svojim radom na tom području u okviru svog autonomnog programa rada.

2.   Uvod – trenutna situacija u Europi

| 2.1. | Ekonomska kriza u Europi jako je pogodila mlade. Bez posla je 4,5 milijuna mladih u dobi od 15 do 24 godine (1), iako za neke države EU-a visoka nezaposlenost mladih nije ništa novo, već se samo pogoršala uslijed krize. Stopa nezaposlenosti mladih u EU-u je više nego dvostruko veća od stope nezaposlenosti odraslih – 20,9 % naspram 9,8 %. Otprilike sedam milijuna mladih Europljana nije zaposleno, niti je uključeno u programe obrazovanja ili osposobljavanja (engl.: NEET) (2). Uz vrlo slabe kratkoročne gospodarske izglede, nezaposlenost mladih je u nekim državama članicama dosegla ekstremne razine, uzrokujući goleme ljudske, društvene i ekonomske troškove. |
| --- | --- |

2.1.

Ekonomska kriza u Europi jako je pogodila mlade. Bez posla je 4,5 milijuna mladih u dobi od 15 do 24 godine (1), iako za neke države EU-a visoka nezaposlenost mladih nije ništa novo, već se samo pogoršala uslijed krize. Stopa nezaposlenosti mladih u EU-u je više nego dvostruko veća od stope nezaposlenosti odraslih – 20,9 % naspram 9,8 %. Otprilike sedam milijuna mladih Europljana nije zaposleno, niti je uključeno u programe obrazovanja ili osposobljavanja (engl.: NEET) (2). Uz vrlo slabe kratkoročne gospodarske izglede, nezaposlenost mladih je u nekim državama članicama dosegla ekstremne razine, uzrokujući goleme ljudske, društvene i ekonomske troškove.

| 2.2. | Nezaposlenost mladih je i prije krize bila viša nego nezaposlenost odraslih osoba. To upućuje na strukturni problem u uspostavljanju boljih poveznica između sustava obrazovanja i osposobljavanja i tržišta rada. U prilog tome govori i činjenica da mnoge zemlje imaju visoku nezaposlenost mladih, dok istodobno poslodavci imaju poteškoća u pronalaženju zaposlenika s odgovarajućim vještinama. |
| --- | --- |

2.2.

Nezaposlenost mladih je i prije krize bila viša nego nezaposlenost odraslih osoba. To upućuje na strukturni problem u uspostavljanju boljih poveznica između sustava obrazovanja i osposobljavanja i tržišta rada. U prilog tome govori i činjenica da mnoge zemlje imaju visoku nezaposlenost mladih, dok istodobno poslodavci imaju poteškoća u pronalaženju zaposlenika s odgovarajućim vještinama.

| 2.3. | Ta situacija iziskuje nov pristup kojim bi se poboljšale osnove zapošljavanja i rasta s ciljem razvijanja visokokvalitetnih strukovnih vještina i kvalifikacija primjerenih tržištu rada te tržišta rada koja dobro funkcioniraju. |
| --- | --- |

2.3.

Ta situacija iziskuje nov pristup kojim bi se poboljšale osnove zapošljavanja i rasta s ciljem razvijanja visokokvalitetnih strukovnih vještina i kvalifikacija primjerenih tržištu rada te tržišta rada koja dobro funkcioniraju.

| 2.4. | Međutim, postoje značajne razlike među državama članicama EU-a s obzirom na njihova iskustva u uključivanju mladih u tržište rada. |
| --- | --- |

2.4.

Međutim, postoje značajne razlike među državama članicama EU-a s obzirom na njihova iskustva u uključivanju mladih u tržište rada.

| 2.5. | U mnogim zemljama osobe sa strukovnim obrazovanjem čine većinu zaposlenika u privatnom sektoru, ali također igraju značajnu ulogu u dijelovima javnog sektora. Danas je otprilike polovica učenika srednjih škola diljem Europe uključena u programe SOO-a, a približno četvrtina njih uključena je u programe koji kombiniraju učenje u školi i učenje kroz rad (3). Ipak, ključni izazov je da se strukovno obrazovanje i osposobljavanje učini privlačnijim zahvaljujući povećanju njegove kvalitete i značaja. |
| --- | --- |

2.5.

U mnogim zemljama osobe sa strukovnim obrazovanjem čine većinu zaposlenika u privatnom sektoru, ali također igraju značajnu ulogu u dijelovima javnog sektora. Danas je otprilike polovica učenika srednjih škola diljem Europe uključena u programe SOO-a, a približno četvrtina njih uključena je u programe koji kombiniraju učenje u školi i učenje kroz rad (3). Ipak, ključni izazov je da se strukovno obrazovanje i osposobljavanje učini privlačnijim zahvaljujući povećanju njegove kvalitete i značaja.

| 2.6. | EGSO je u nizu mišljenja (4) već istaknuo važnost stvaranja odgovarajućih uvjeta za mlade, s ciljem da se prijelaz iz obrazovanja u profesionalni život olakša povećanjem prilika za različite oblike dvojnog obrazovanja u sklopu visokokvalitetnoga SOO-a. |
| --- | --- |

2.6.

EGSO je u nizu mišljenja (4) već istaknuo važnost stvaranja odgovarajućih uvjeta za mlade, s ciljem da se prijelaz iz obrazovanja u profesionalni život olakša povećanjem prilika za različite oblike dvojnog obrazovanja u sklopu visokokvalitetnoga SOO-a.

| 2.7. | EGSO smatra da je važno održati dinamičnost i osigurati da države članice, zajedno sa socijalnim partnerima, prilagode svoje sustave SOO-a uključujući u njih komponente dvojnog učenja. |
| --- | --- |

2.7.

EGSO smatra da je važno održati dinamičnost i osigurati da države članice, zajedno sa socijalnim partnerima, prilagode svoje sustave SOO-a uključujući u njih komponente dvojnog učenja.

3.   Razumijevanje definicija – dvojni sustavi obrazovanja u Europi

| 3.1. | U fokusu ovog mišljenja su dvojni sustavi obrazovanja u području SOO-a. Dvojno obrazovanje vrlo je općenit pojam koji obuhvaća različite nacionalne modele. U skladu s definicijom Europskog centra za razvoj strukovnog obrazovanja (Cedefop), dvojno obrazovanje obuhvaća obrazovanje ili osposobljavanje u sklopu kojeg se dio obuke provodi u školi ili centru za osposobljavanje, a dio na radnom mjestu. Dvojnost se odnosi na metode učenja (škole ili pružatelji SOO-a i poduzeća koja provode osposobljavanje zajedno su dužni osigurati teorijsku i praktičnu obuku) i na dvojnost aktera (javni i privatni). |
| --- | --- |

3.1.

U fokusu ovog mišljenja su dvojni sustavi obrazovanja u području SOO-a. Dvojno obrazovanje vrlo je općenit pojam koji obuhvaća različite nacionalne modele. U skladu s definicijom Europskog centra za razvoj strukovnog obrazovanja (Cedefop), dvojno obrazovanje obuhvaća obrazovanje ili osposobljavanje u sklopu kojeg se dio obuke provodi u školi ili centru za osposobljavanje, a dio na radnom mjestu. Dvojnost se odnosi na metode učenja (škole ili pružatelji SOO-a i poduzeća koja provode osposobljavanje zajedno su dužni osigurati teorijsku i praktičnu obuku) i na dvojnost aktera (javni i privatni).

| 3.2. | Sve države članice imaju sustave koji obuhvaćaju komponentu obuke na radnom mjestu, no njihova se kvaliteta, rezultat i opseg razlikuju (5). Primjerice, koliko se vremena provodi na radnom mjestu? Postoji li ugovor između učenika i poslodavca? Je li učenik plaćen? Koja je uloga socijalnih partnera? |
| --- | --- |

3.2.

Sve države članice imaju sustave koji obuhvaćaju komponentu obuke na radnom mjestu, no njihova se kvaliteta, rezultat i opseg razlikuju (5). Primjerice, koliko se vremena provodi na radnom mjestu? Postoji li ugovor između učenika i poslodavca? Je li učenik plaćen? Koja je uloga socijalnih partnera?

| 3.3. | Ne postoji jedinstveni ili „najbolji” model, a razvijanje dvojnih sustava ovisi o brojnim gospodarskim i društvenim okolnostima. |
| --- | --- |

3.3.

Ne postoji jedinstveni ili „najbolji” model, a razvijanje dvojnih sustava ovisi o brojnim gospodarskim i društvenim okolnostima.

| 3.4. | Danas postoje tri glavna pristupa na području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja:






  — | naukovanje naizmjence kombinira osposobljavanje u poduzeću i školsku nastavu te se njime stječu nacionalno priznate kvalifikacije. Obično između poslodavca i naučnika postoji ugovorni odnos, pri čemu je naučnik plaćen (npr. u Austriji, Danskoj i Njemačkoj), |
| --- | --- | --- |

3.4.

Danas postoje tri glavna pristupa na području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja:

—

naukovanje naizmjence kombinira osposobljavanje u poduzeću i školsku nastavu te se njime stječu nacionalno priznate kvalifikacije. Obično između poslodavca i naučnika postoji ugovorni odnos, pri čemu je naučnik plaćen (npr. u Austriji, Danskoj i Njemačkoj),

| — | školsko strukovno obrazovanje i osposobljavanje koje uključuje osposobljavanje na radnom mjestu. To obuhvaća kraća razdoblja osposobljavanja na poslu (npr. pripravništvo i stručnu praksu) kao obavezan ili izborni dio programa SOO-a. Programom se stječu formalne kvalifikacije, |
| --- | --- |

—

školsko strukovno obrazovanje i osposobljavanje koje uključuje osposobljavanje na radnom mjestu. To obuhvaća kraća razdoblja osposobljavanja na poslu (npr. pripravništvo i stručnu praksu) kao obavezan ili izborni dio programa SOO-a. Programom se stječu formalne kvalifikacije,

| — | školski programi. |
| --- | --- |

—

školski programi.

| 3.5. | Ključni element je uska povezanost između radnog mjesta i sinergija koje se razvijaju između učenika, teorijskog temelja te praktičnog učenja i razvoja na radnom mjestu. |
| --- | --- |

3.5.

Ključni element je uska povezanost između radnog mjesta i sinergija koje se razvijaju između učenika, teorijskog temelja te praktičnog učenja i razvoja na radnom mjestu.

4.   Pozadina europske politike

| 4.1. | Europsko vijeće se na zasjedanju 27. i 28. lipnja 2013 (6). dogovorilo o novoj strategiji za borbu protiv nezaposlenosti mladih koja uključuje i cilj promicanja „visokokvalitetnog naukovanja i učenja temeljenog na radu”. Dvadeset dvije države članice primile su specifične preporuke kako bi prilagodile svoje sustave strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, stavljajući veći naglasak na komponentu osposobljavanja temeljenog na radu i visokokvalitetno naukovanje za mlade. |
| --- | --- |

4.1.

Europsko vijeće se na zasjedanju 27. i 28. lipnja 2013 (6). dogovorilo o novoj strategiji za borbu protiv nezaposlenosti mladih koja uključuje i cilj promicanja „visokokvalitetnog naukovanja i učenja temeljenog na radu”. Dvadeset dvije države članice primile su specifične preporuke kako bi prilagodile svoje sustave strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, stavljajući veći naglasak na komponentu osposobljavanja temeljenog na radu i visokokvalitetno naukovanje za mlade.

| 4.2. | Na razini EU-a poduzet je niz mjera. Na primjer, usvojeno je Jamstvo za mlade, sredstva Europskog socijalnog fonda dodijeljena su za razvoj naukovanja na nacionalnoj razini, uključujući dvojne sustave obrazovanja, te je osnovan Europski savez za naukovanje. |
| --- | --- |

4.2.

Na razini EU-a poduzet je niz mjera. Na primjer, usvojeno je Jamstvo za mlade, sredstva Europskog socijalnog fonda dodijeljena su za razvoj naukovanja na nacionalnoj razini, uključujući dvojne sustave obrazovanja, te je osnovan Europski savez za naukovanje.

| 4.3. | U svom Okviru djelovanja za zapošljavanje mladih (7) iz lipnja 2013. europski socijalni partneri su također istaknuli važnost modela učenja temeljenog na radu, poput dvojnih sustava učenja. |
| --- | --- |

4.3.

U svom Okviru djelovanja za zapošljavanje mladih (7) iz lipnja 2013. europski socijalni partneri su također istaknuli važnost modela učenja temeljenog na radu, poput dvojnih sustava učenja.

| 4.4. | Latvijsko predsjedništvo je u okviru revizije Izvješća iz Brugesa podržalo pet ciljeva. Prvi od njih bit će promicanje učenja temeljenog na radu, s posebnim naglaskom na osposobljavanju u vidu naukovanja (8). |
| --- | --- |

4.4.

Latvijsko predsjedništvo je u okviru revizije Izvješća iz Brugesa podržalo pet ciljeva. Prvi od njih bit će promicanje učenja temeljenog na radu, s posebnim naglaskom na osposobljavanju u vidu naukovanja (8).

5.   Dvojno obrazovanje kao most prema profesionalnom životu

| 5.1. | Studije koje su proveli Europski centar za razvoj strukovnog obrazovanja (Cedefop) i Europska komisija, primjerice, ukazuju na pozitivnu vezu između sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja temeljenih na dvojnom obrazovanju i zapošljavanju mladih (9). |
| --- | --- |

5.1.

Studije koje su proveli Europski centar za razvoj strukovnog obrazovanja (Cedefop) i Europska komisija, primjerice, ukazuju na pozitivnu vezu između sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja temeljenih na dvojnom obrazovanju i zapošljavanju mladih (9).

| 5.2. | Iskustvo i brojke su jasni. Zemlje koje imaju relevantne i privlačne sustave strukovnog osposobljavanja temeljene na načelima dvojnog obrazovanja imaju bolje rezultate kad je riječ o integraciji mladih na tržište rada. Neke zemlje, poput Austrije, također pružaju dobre primjere mogućnosti obrazovanja za mlade u nepovoljnom položaju, kao što je pomoć pri zapošljavanju ili sigurnosna mreža za naučnike. |
| --- | --- |

5.2.

Iskustvo i brojke su jasni. Zemlje koje imaju relevantne i privlačne sustave strukovnog osposobljavanja temeljene na načelima dvojnog obrazovanja imaju bolje rezultate kad je riječ o integraciji mladih na tržište rada. Neke zemlje, poput Austrije, također pružaju dobre primjere mogućnosti obrazovanja za mlade u nepovoljnom položaju, kao što je pomoć pri zapošljavanju ili sigurnosna mreža za naučnike.

| 5.3. | Uspješan dvojni sustav obrazovanja mladima pruža početno radno iskustvo te oni zahvaljujući tome postaju zanimljiviji poduzećima i budućim poslodavcima. U Njemačkoj više od dvije trećine naučnika po završetku naukovanja ostaje kod istog poslodavca (10). U Danskoj brojke (11) pokazuju da su osobe koje završe program strukovnog obrazovanja i osposobljavanja među onima koji u slučaju otkaza najbrže nalaze novi posao, a velik broj njih osniva i vlastita poduzeća. |
| --- | --- |

5.3.

Uspješan dvojni sustav obrazovanja mladima pruža početno radno iskustvo te oni zahvaljujući tome postaju zanimljiviji poduzećima i budućim poslodavcima. U Njemačkoj više od dvije trećine naučnika po završetku naukovanja ostaje kod istog poslodavca (10). U Danskoj brojke (11) pokazuju da su osobe koje završe program strukovnog obrazovanja i osposobljavanja među onima koji u slučaju otkaza najbrže nalaze novi posao, a velik broj njih osniva i vlastita poduzeća.

| 5.4. | Ipak, mnogi mladi ljudi i njihovi roditelji SOO i naukovanje ne smatraju tako privlačnim kao akademsko obrazovanje, ili ih vide samo kao pripremu za tradicionalne radničke poslove. Ono što zaboravljaju je „konkurentno znanje” koje se može steći dvojnim obrazovanjem te zahvaljujući kojem mladi nemaju samo jednu moguću karijeru, već stječu i konkurentno znanje koje mogu dalje razvijati. |
| --- | --- |

5.4.

Ipak, mnogi mladi ljudi i njihovi roditelji SOO i naukovanje ne smatraju tako privlačnim kao akademsko obrazovanje, ili ih vide samo kao pripremu za tradicionalne radničke poslove. Ono što zaboravljaju je „konkurentno znanje” koje se može steći dvojnim obrazovanjem te zahvaljujući kojem mladi nemaju samo jednu moguću karijeru, već stječu i konkurentno znanje koje mogu dalje razvijati.

| 5.5. | Trebalo bi razmotriti uvođenje cilja EU-a za udio učenika u SOO-u i dvojnom obrazovanju u sklopu revidirane strategije Europa 2020. Time bi se omogućilo da se više pozornosti posveti velikoj zapošljivosti i komponenti uključivosti dvojnog obrazovanja i naukovanja. Time bi se omogućilo da se više pozornosti posveti velikoj zapošljivosti i komponenti uključivosti dvojnog obrazovanja i naukovanja. |
| --- | --- |

5.5.

Trebalo bi razmotriti uvođenje cilja EU-a za udio učenika u SOO-u i dvojnom obrazovanju u sklopu revidirane strategije Europa 2020. Time bi se omogućilo da se više pozornosti posveti velikoj zapošljivosti i komponenti uključivosti dvojnog obrazovanja i naukovanja. Time bi se omogućilo da se više pozornosti posveti velikoj zapošljivosti i komponenti uključivosti dvojnog obrazovanja i naukovanja.

| 5.6. | Taj cilj treba biti ambiciozan, s obzirom na to da je pozitivna veza sa zapošljavanjem dokazana, te treba uzeti u obzir buduću potražnju na tržištu rada za srednje kvalificiranim radnicima. |
| --- | --- |

5.6.

Taj cilj treba biti ambiciozan, s obzirom na to da je pozitivna veza sa zapošljavanjem dokazana, te treba uzeti u obzir buduću potražnju na tržištu rada za srednje kvalificiranim radnicima.

| 5.7. | Škole, centri za osposobljavanje, poduzeća, socijalni partneri i političari trebaju poduzeti zajedničke napore kako bi se povećala privlačnost i poboljšao imidž te vrste obrazovanja. Škole za strukovno obrazovanje i osposobljavanje trebaju se brže prilagođavati promjenjivim potrebama tržišta rada i gospodarstva. Trebalo bi poticati natjecanja u vještinama i uzore kako bi se predstavile vještine ili škole te pobudilo zanimanje mladih. Povezivanjem s visokoškolskim obrazovanjem – kako učenici i njihovi roditelji naukovanje ne bi vidjeli kao slijepu ulicu – ili jačanjem programa EU-a za unutarnju mobilnost, kao što je Erasmus+, mogla bi se povećati privlačnost tih oblika obrazovanja. |
| --- | --- |

5.7.

Škole, centri za osposobljavanje, poduzeća, socijalni partneri i političari trebaju poduzeti zajedničke napore kako bi se povećala privlačnost i poboljšao imidž te vrste obrazovanja. Škole za strukovno obrazovanje i osposobljavanje trebaju se brže prilagođavati promjenjivim potrebama tržišta rada i gospodarstva. Trebalo bi poticati natjecanja u vještinama i uzore kako bi se predstavile vještine ili škole te pobudilo zanimanje mladih. Povezivanjem s visokoškolskim obrazovanjem – kako učenici i njihovi roditelji naukovanje ne bi vidjeli kao slijepu ulicu – ili jačanjem programa EU-a za unutarnju mobilnost, kao što je Erasmus+, mogla bi se povećati privlačnost tih oblika obrazovanja.

| 5.8. | Kvalitetne i pravovremene usluge profesionalnog usmjeravanja i savjetovanja ključne su za bolje razumijevanje i bolji imidž dvojnih sustava obrazovanja. |
| --- | --- |

5.8.

Kvalitetne i pravovremene usluge profesionalnog usmjeravanja i savjetovanja ključne su za bolje razumijevanje i bolji imidž dvojnih sustava obrazovanja.

| 5.9. | Učitelji također doprinose većoj privlačnosti dvojnih sustava obrazovanja te imaju izravan utjecaj na predodžbu mladih o SOO-u. Posao učitelja u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju također bi trebao biti viđen kao privlačna mogućnost. Jedan od načina da se to postigne je da se zajamči stalno ažuriranje profesionalnih i pedagoških vještina učitelja u SOO-u te bolja suradnja između škola i poduzeća zahvaljujući kojoj bi učitelji bili u toku s potrebama poduzeća, aktualnim poslovnim praksama, novim tehnologijama itd. |
| --- | --- |

5.9.

Učitelji također doprinose većoj privlačnosti dvojnih sustava obrazovanja te imaju izravan utjecaj na predodžbu mladih o SOO-u. Posao učitelja u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju također bi trebao biti viđen kao privlačna mogućnost. Jedan od načina da se to postigne je da se zajamči stalno ažuriranje profesionalnih i pedagoških vještina učitelja u SOO-u te bolja suradnja između škola i poduzeća zahvaljujući kojoj bi učitelji bili u toku s potrebama poduzeća, aktualnim poslovnim praksama, novim tehnologijama itd.

| 5.10. | U dvojnom bi sustavu nazočnost kvalificiranog i motiviranog zaposlenika koji bi imao ulogu mentora ili instruktora unutar poduzeća trebalo predstavljati osnovni zahtjev u pogledu jamčenja kvalitete. Veću pažnju treba posvetiti odgovornosti instruktora unutar poduzeća. Jasniji i detaljniji opisi vještina koje se programom stječu mogu doprinijeti većoj kvaliteti učenja kroz rad. |
| --- | --- |

5.10.

U dvojnom bi sustavu nazočnost kvalificiranog i motiviranog zaposlenika koji bi imao ulogu mentora ili instruktora unutar poduzeća trebalo predstavljati osnovni zahtjev u pogledu jamčenja kvalitete. Veću pažnju treba posvetiti odgovornosti instruktora unutar poduzeća. Jasniji i detaljniji opisi vještina koje se programom stječu mogu doprinijeti većoj kvaliteti učenja kroz rad.

6.   Kontinuirano praćenje i ocjenjivanje sustava i politika strukovnog obrazovanja i osposobljavanja temeljeno na konkretnim podacima

| 6.1. | Provedeno je već više studija koje pokazuju da su, primjerice, njemački, švicarski i austrijski dvojni sustavi obrazovanja uspješni jer mladima pružaju odgovarajuću obuku i dobru polazišnu poziciju za ulazak u profesionalni život. Međutim, ne postoji „jedinstveni najbolji model” – cilj je utvrditi uspješne strukture i prakse. |
| --- | --- |

6.1.

Provedeno je već više studija koje pokazuju da su, primjerice, njemački, švicarski i austrijski dvojni sustavi obrazovanja uspješni jer mladima pružaju odgovarajuću obuku i dobru polazišnu poziciju za ulazak u profesionalni život. Međutim, ne postoji „jedinstveni najbolji model” – cilj je utvrditi uspješne strukture i prakse.

| 6.2. | Transparentnije informacije o uzrocima, sadržaju i rezultatima mogle bi biti korisne za utvrđivanje ključnih elemenata svojstvenih uspješnim dvojnim sustavima obrazovanja. Iako većina država članica i Cedefop prikupljaju podatke o zapošljivosti osoba koje završe program SOO-a, te bi informacije trebalo više koristiti kako bi se sustavi, uključujući dvojne sustave obrazovanja, poboljšali. |
| --- | --- |

6.2.

Transparentnije informacije o uzrocima, sadržaju i rezultatima mogle bi biti korisne za utvrđivanje ključnih elemenata svojstvenih uspješnim dvojnim sustavima obrazovanja. Iako većina država članica i Cedefop prikupljaju podatke o zapošljivosti osoba koje završe program SOO-a, te bi informacije trebalo više koristiti kako bi se sustavi, uključujući dvojne sustave obrazovanja, poboljšali.

| 6.3. | Primjerice, udio učenja kroz rad mogao bi poslužiti kao varijabla za EU-ovu referentnu vrijednost za zapošljivost. Europskom referentnom vrijednosti za dvojno obrazovanje mogla bi se istaknuti povezanost dvojnih sustava obrazovanja i zapošljavanja mladih. Podaci za takvu referentnu vrijednost mogli bi se prikupljati svake godine anketom o radnoj snazi. |
| --- | --- |

6.3.

Primjerice, udio učenja kroz rad mogao bi poslužiti kao varijabla za EU-ovu referentnu vrijednost za zapošljivost. Europskom referentnom vrijednosti za dvojno obrazovanje mogla bi se istaknuti povezanost dvojnih sustava obrazovanja i zapošljavanja mladih. Podaci za takvu referentnu vrijednost mogli bi se prikupljati svake godine anketom o radnoj snazi.

| 6.4. | U suradnji sa Cedefopom, Eurostat (Eurobarometar) bi mogao provesti sustavniju studiju o mladima koji su završili program strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te posjeduju vještine koje se traže, kao i o tome kako im je dvojno osposobljavanje u poduzećima pomoglo da te vještine steknu. |
| --- | --- |

6.4.

U suradnji sa Cedefopom, Eurostat (Eurobarometar) bi mogao provesti sustavniju studiju o mladima koji su završili program strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te posjeduju vještine koje se traže, kao i o tome kako im je dvojno osposobljavanje u poduzećima pomoglo da te vještine steknu.

| 6.5. | Prikupljanje usporedivih nacionalnih podataka na temelju kojih bi se mogla ocijeniti uspješnost zemalja u pogledu provedbe i rezultata različitih dvojnih sustava obrazovanja u Europi također bi moglo biti korisno. Cedefop, Eurostat i Komisija već prikupljaju podatke u sklopu strategije ET 2020. i Kopenhaške strategije, no EU-u je potreban dosljedan instrument koji će bilježiti napredak kao i učinke reformi koje brojne države članice trenutno provode kako bi povećale uspješnost i kvalitetu nacionalnih sustava SOO-a.
  EGSO predlaže da instrument za ocjenjivanje kvalitete bude usmjeren barem na sljedeća pitanja u pogledu politike:






  — | Kako i zašto dvojno obrazovanje dovodi do većeg zapošljavanja? |
| --- | --- | --- |

6.5.

Prikupljanje usporedivih nacionalnih podataka na temelju kojih bi se mogla ocijeniti uspješnost zemalja u pogledu provedbe i rezultata različitih dvojnih sustava obrazovanja u Europi također bi moglo biti korisno. Cedefop, Eurostat i Komisija već prikupljaju podatke u sklopu strategije ET 2020. i Kopenhaške strategije, no EU-u je potreban dosljedan instrument koji će bilježiti napredak kao i učinke reformi koje brojne države članice trenutno provode kako bi povećale uspješnost i kvalitetu nacionalnih sustava SOO-a.

EGSO predlaže da instrument za ocjenjivanje kvalitete bude usmjeren barem na sljedeća pitanja u pogledu politike:

—

Kako i zašto dvojno obrazovanje dovodi do većeg zapošljavanja?

| — | Dovodi li dvojno obrazovanje do smanjenja napetosti na tržištu rada, u vidu kraćih razdoblja nezaposlenosti i bolje usklađenosti vještina i radnih mjesta? |
| --- | --- |

—

Dovodi li dvojno obrazovanje do smanjenja napetosti na tržištu rada, u vidu kraćih razdoblja nezaposlenosti i bolje usklađenosti vještina i radnih mjesta?

| — | Na koji način dvojno obrazovanje može dovesti do povećanja mobilnosti, unutar sektora i među različitim sektorima? |
| --- | --- |

—

Na koji način dvojno obrazovanje može dovesti do povećanja mobilnosti, unutar sektora i među različitim sektorima?

| 6.6. | Niz razmjerno jednostavnih kronoloških parametara mogao bi poslužiti kao ishodište za kvalitativnije analize te bi se njime istodobno mogao pratiti napredak koji svaka zemlja postiže u procesu prilagođavanja sustava SOO-a načelima i prednostima dvojnog obrazovanja. Platforma podataka te vrste mogla bi doprinositi i radu Europskog saveza za naukovanje, kao i radu na referentnom okviru EQAVET (Europski referentni okvir za osiguranje kvalitete strukovnog obrazovanja i osposobljavanja). |
| --- | --- |

6.6.

Niz razmjerno jednostavnih kronoloških parametara mogao bi poslužiti kao ishodište za kvalitativnije analize te bi se njime istodobno mogao pratiti napredak koji svaka zemlja postiže u procesu prilagođavanja sustava SOO-a načelima i prednostima dvojnog obrazovanja. Platforma podataka te vrste mogla bi doprinositi i radu Europskog saveza za naukovanje, kao i radu na referentnom okviru EQAVET (Europski referentni okvir za osiguranje kvalitete strukovnog obrazovanja i osposobljavanja).

7.   Poboljšanje uspješnosti nacionalnih dvojnih sustava obrazovanja i uključivanje poduzeća u taj proces

| 7.1. | Mnogo se pitanja još uvijek ne shvaća ozbiljno, na primjer u vezi s kvalitetom osposobljavanja i njegovom primjerenošću potrebama poduzeća. |
| --- | --- |

7.1.

Mnogo se pitanja još uvijek ne shvaća ozbiljno, na primjer u vezi s kvalitetom osposobljavanja i njegovom primjerenošću potrebama poduzeća.

| 7.2. | Naukovanja igraju važnu ulogu u zadovoljavanju potreba poduzeća u pogledu vještina, a istodobno pomažu mladim ljudima da se uključe na tržište rada. Poslodavcima pružaju brojne prednosti, kao što su bolja usklađenost vještina zahvaljujući osposobljavanju unutar poduzeća te nova znanja i perspektive. Punopravno naukovanje podrazumijeva niz prava i obveza svih uključenih. |
| --- | --- |

7.2.

Naukovanja igraju važnu ulogu u zadovoljavanju potreba poduzeća u pogledu vještina, a istodobno pomažu mladim ljudima da se uključe na tržište rada. Poslodavcima pružaju brojne prednosti, kao što su bolja usklađenost vještina zahvaljujući osposobljavanju unutar poduzeća te nova znanja i perspektive. Punopravno naukovanje podrazumijeva niz prava i obveza svih uključenih.

| 7.3. | Poduzeća na to trebaju gledati kao na ulaganje u buduće kvalificirane ljudske resurse i preuzeti odgovornost da uistinu obuče mladu osobu. Međutim, da bi poduzeća, uključujući MSP-e, na naukovanja gledala kao na ulaganje, potrebno im je omogućiti da u većoj mjeri sudjeluju u programima, uključujući i izradu kurikuluma. |
| --- | --- |

7.3.

Poduzeća na to trebaju gledati kao na ulaganje u buduće kvalificirane ljudske resurse i preuzeti odgovornost da uistinu obuče mladu osobu. Međutim, da bi poduzeća, uključujući MSP-e, na naukovanja gledala kao na ulaganje, potrebno im je omogućiti da u većoj mjeri sudjeluju u programima, uključujući i izradu kurikuluma.

| 7.4. | Neki se poslodavci boje da će trošak osposobljavanja naučnika biti veći od koristi, no takav stav treba promijeniti. Analiza troškova i koristi za Švicarsku pokazuje da je produktivni doprinos naučnika veći od troškova osposobljavanja (uključujući naučničku plaću) za više od 6 000 eura po naukovanju (12), a studiju troškova i koristi naukovanja trenutno provodi i BUSINESSEUROPE. |
| --- | --- |

7.4.

Neki se poslodavci boje da će trošak osposobljavanja naučnika biti veći od koristi, no takav stav treba promijeniti. Analiza troškova i koristi za Švicarsku pokazuje da je produktivni doprinos naučnika veći od troškova osposobljavanja (uključujući naučničku plaću) za više od 6 000 eura po naukovanju (12), a studiju troškova i koristi naukovanja trenutno provodi i BUSINESSEUROPE.

| 7.5. | U nekim su zemljama uspostavljeni fondovi za podjelu troškova, pri čemu poduzeća u fond uplaćuju izvjesnu svotu kao nadoknadu za vrijeme provedeno u školi ili troškove prijevoza (u Danskoj, Arbejdsgivernes uddannelsesbidrag). Poduzeća u Austriji dobivaju bonus za obučene naučnike koji dobiju dobru ocjenu. U Austriji postoji model podjele troškova (Vorarlberg) u okviru kojeg poduzeća uplaćuju 0,2 ‰ naučničke plaće u fond za osposobljavanje. Nakon 18 mjeseci obuka se ocjenjuje i poduzeća koja nude dobro naukovanje primaju naknadu u obliku bonusa. |
| --- | --- |

7.5.

U nekim su zemljama uspostavljeni fondovi za podjelu troškova, pri čemu poduzeća u fond uplaćuju izvjesnu svotu kao nadoknadu za vrijeme provedeno u školi ili troškove prijevoza (u Danskoj, Arbejdsgivernes uddannelsesbidrag). Poduzeća u Austriji dobivaju bonus za obučene naučnike koji dobiju dobru ocjenu. U Austriji postoji model podjele troškova (Vorarlberg) u okviru kojeg poduzeća uplaćuju 0,2 ‰ naučničke plaće u fond za osposobljavanje. Nakon 18 mjeseci obuka se ocjenjuje i poduzeća koja nude dobro naukovanje primaju naknadu u obliku bonusa.

| 7.6. | Međutim, odnos između troškova i koristi može varirati ovisno o sektoru i sustavu SOO-a. Nacionalne sustave obrazovanja stoga treba stalno ocjenjivati i, po potrebi, prilagođavati kako bi se osiguralo da oni doprinose konkurentnosti Europe. U tome državama članicama također može pomoći više usporedivih i kvalitetnih alata za procjenu. |
| --- | --- |

7.6.

Međutim, odnos između troškova i koristi može varirati ovisno o sektoru i sustavu SOO-a. Nacionalne sustave obrazovanja stoga treba stalno ocjenjivati i, po potrebi, prilagođavati kako bi se osiguralo da oni doprinose konkurentnosti Europe. U tome državama članicama također može pomoći više usporedivih i kvalitetnih alata za procjenu.

| 7.7. | Jednako je važno pouzdano jamstvo kvalitete i ocjenjivanje naukovanja i dvojnih programa osposobljavanja, a u tome socijalni partneri mogu imati važnu ulogu. Socijalni partneri moraju prije svega biti uključeni u izradu nacionalnih odredbi u pogledu dvojnog obrazovanja te koristeći tradicionalne oblike kolektivnih pregovora mogu doprinijeti jamčenju kvalitete naukovanja i drugih sustava temeljenih na radu. Sindikati i njihovi predstavnici također mogu u većoj mjeri doprinijeti osposobljavanju mladih i njihovoj dobrobiti unutar poduzeća. |
| --- | --- |

7.7.

Jednako je važno pouzdano jamstvo kvalitete i ocjenjivanje naukovanja i dvojnih programa osposobljavanja, a u tome socijalni partneri mogu imati važnu ulogu. Socijalni partneri moraju prije svega biti uključeni u izradu nacionalnih odredbi u pogledu dvojnog obrazovanja te koristeći tradicionalne oblike kolektivnih pregovora mogu doprinijeti jamčenju kvalitete naukovanja i drugih sustava temeljenih na radu. Sindikati i njihovi predstavnici također mogu u većoj mjeri doprinijeti osposobljavanju mladih i njihovoj dobrobiti unutar poduzeća.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Eurostat, ožujak 2015.: Podaci o nezaposlenosti mladih.

1

(2)  Eurostat [tesem150], 2014.

2

(3)  Europska komisija, Izvješće o obrazovanju i osposobljavanju, studeni 2014.

3

(4)  Na primjer:

4

| — | Mišljenje EGSO-a „Kako visokoškolsko strukovno obrazovanje i osposobljavanje učiniti privlačnijim” (SL C 68, 6.3.2012., str. 1.), |
| --- | --- |

—

Mišljenje EGSO-a „Kako visokoškolsko strukovno obrazovanje i osposobljavanje učiniti privlačnijim” (SL C 68, 6.3.2012., str. 1.),

| — | Mišljenje EGSO-a „Kvalitativni okvir za pripravništvo” (SL C 214, 8.7.2014., str. 36.), |
| --- | --- |

—

Mišljenje EGSO-a „Kvalitativni okvir za pripravništvo” (SL C 214, 8.7.2014., str. 36.),

| — | Mišljenje EGSO-a „Zapošljivost mladih – prilagođavanje osposobljavanja potrebama industrije u doba štednje” (SL C 311, 12.9.2014., str. 7.), |
| --- | --- |

—

Mišljenje EGSO-a „Zapošljivost mladih – prilagođavanje osposobljavanja potrebama industrije u doba štednje” (SL C 311, 12.9.2014., str. 7.),

| — | Mišljenje EGSO-a „Mjere zapošljavanja mladih – najbolje prakse” (SL C 424, 26.11.2014., str. 1.). |
| --- | --- |

—

Mišljenje EGSO-a „Mjere zapošljavanja mladih – najbolje prakse” (SL C 424, 26.11.2014., str. 1.).

(5)  Studija Europskog parlamenta, Dvojno obrazovanje: moguće rješenje problema, lipanj 2014.

5

(6)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-104-2013-EXT-1/hr/pdf

6

(7)  https://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/201306_Framework_of_Actions_Youth_Employment_1.pdf

7

(8)  Zaključci latvijskog predsjedništva, Riga, 22. lipnja 2015.

8

(9)  Na primjer: Učinci strukovnog obrazovanja i osposobljavanja na tržište rada u Europi (Labour market outcomes of VET in Europe), Cedefop, 2013.; Pregled obrazovanja i osposobljavanja (Education and training Monitor), Europska komisija, 2014.; Učenje za posao – pregled strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (Learning for Jobs, reviews of VET), OECD, 2010.

9

Labour market outcomes of VET in Europe

Education and training Monitor

Learning for Jobs, reviews of VET

(10)  Germany trade & invest, Njemačka industrijska i trgovinska komora (DIHK), Savezno ministarstvo obrazovanja i istraživanja, Institut za istraživanje tržišta rada i zapošljavanja (IAB), Savezni statistički ured, 2013.

10

(11)  http://www.da.dk/bilag/AMR09%2CArbejdsmarkedsrapport%202009.pdf

11

(12)  Izvješće organizacije EENEE o politici 3/2012, studeni 2012., „Naukovanje može biti profitabilno i za poduzeća i za naučnike” (Apprenticeship Training Can Be Profitable for Firms and Apprentices Alike), Stefan C. Wolter, Sveučilište u Bernu

12

Apprenticeship Training Can Be Profitable for Firms and Apprentices Alike

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/63

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Prijedlozi za borbu protiv korupcije u EU-u: odgovor na zabrinutost poslovnog svijeta i civilnog društva”

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/11)

| Izvjestitelj: | Filip HAMRO-DROTZ |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Pierre GENDRE |

Izvjestitelj:

Filip HAMRO-DROTZ

Suizvjestitelj:

Pierre GENDRE

Dana 16. listopada 2014. Europski gospodarski i socijalni odbor, sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje o temi

„Borba protiv korupcije u EU-u: odgovor na zabrinutost poslovnog svijeta i civilnog društva”

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI), odgovorno za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojilo 15. srpnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor usvojio je sljedeće Mišljenje na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna 2015.), sa 184 glasova za i 1 suzdržanim.

1.   Preporuke

| 1.1. | EU treba bez odgode razviti koherentnu i sveobuhvatnu petogodišnju strategiju za borbu protiv korupcije i popratni akcijski plan, koje bi usvojili predsjednici Europske komisije, Europskog parlamenta i Europskog vijeća. Predsjedništva i institucije EU-a trebaju se u svojim programima i u međuinstitucijskoj suradnji obvezati na jasne antikorupcijske ciljeve. Trebaju imati proaktivan program i usredotočiti se na transverzalna pitanja vezana uz borbu protiv korupcije, kako unutar EU-a, tako i u vanjskim odnosima EU-a, ali i na bolju podršku državama članicama i veću transnacionalnu suradnju kao i na poboljšanje integriteta institucija te zaštitu financijskih interesa EU-a. Promicanje transparentnosti i sprečavanje korupcije trebaju biti osnovni ciljevi svih politika EU-a. Strategijom se trebaju uzeti u obzir preporuke iz ovog mišljenja. |
| --- | --- |

1.1.

EU treba bez odgode razviti koherentnu i sveobuhvatnu petogodišnju strategiju za borbu protiv korupcije i popratni akcijski plan, koje bi usvojili predsjednici Europske komisije, Europskog parlamenta i Europskog vijeća. Predsjedništva i institucije EU-a trebaju se u svojim programima i u međuinstitucijskoj suradnji obvezati na jasne antikorupcijske ciljeve. Trebaju imati proaktivan program i usredotočiti se na transverzalna pitanja vezana uz borbu protiv korupcije, kako unutar EU-a, tako i u vanjskim odnosima EU-a, ali i na bolju podršku državama članicama i veću transnacionalnu suradnju kao i na poboljšanje integriteta institucija te zaštitu financijskih interesa EU-a. Promicanje transparentnosti i sprečavanje korupcije trebaju biti osnovni ciljevi svih politika EU-a. Strategijom se trebaju uzeti u obzir preporuke iz ovog mišljenja.

| 1.1.1. | Prvi prioritet treba biti podrška državama članicama u njihovim nastojanjima da uvedu i provedu postojeće nacionalne, europske i međunarodne instrumente. |
| --- | --- |

1.1.1.

Prvi prioritet treba biti podrška državama članicama u njihovim nastojanjima da uvedu i provedu postojeće nacionalne, europske i međunarodne instrumente.

| 1.1.2. | Napredak postignut primjenom strategije treba se razmatrati u sklopu aktivnosti Europskog semestra, uzimajući u obzir izvješća Komisije o borbi protiv korupcije i redovna istraživanja. Raširenost korupcije također treba uzeti u obzir kada EU prati na koji način države članice poštuju vladavinu prava, i time se posebno treba pozabaviti u sklopu uvjeta za programe ekonomske pomoći koji su dogovoreni s državama članicama i trećim zemljama. |
| --- | --- |

1.1.2.

Napredak postignut primjenom strategije treba se razmatrati u sklopu aktivnosti Europskog semestra, uzimajući u obzir izvješća Komisije o borbi protiv korupcije i redovna istraživanja. Raširenost korupcije također treba uzeti u obzir kada EU prati na koji način države članice poštuju vladavinu prava, i time se posebno treba pozabaviti u sklopu uvjeta za programe ekonomske pomoći koji su dogovoreni s državama članicama i trećim zemljama.

| 1.2. | Poboljšana i inkluzivna transnacionalna suradnja u borbi protiv korupcije treba biti ključan koncept strategije. |
| --- | --- |

1.2.

Poboljšana i inkluzivna transnacionalna suradnja u borbi protiv korupcije treba biti ključan koncept strategije.

| 1.2.1. | Europska komisija i države članice EU-a trebaju ojačati transnacionalnu suradnju u borbi protiv korupcije u kontekstu obnovljene Strategije EU-a za unutarnju sigurnost 2015. – 2020., COM(2015)185, pojačati suradnju između relevantnih tijela (OLAF, Eurojust, Europol, ombudsman, Revizorski sud) i osigurati djelotvorno upravljanje Europskom antikorupcijskom mrežom (EACN). Trebale bi proširiti razmjenu najboljih praksi i povećati koordiniranost i suradnju između nacionalnih javnih tužitelja u prekograničnim kaznenim slučajevima, primjerice pri povratu i repatrijaciji nezakonito stečene imovine. |
| --- | --- |

1.2.1.

Europska komisija i države članice EU-a trebaju ojačati transnacionalnu suradnju u borbi protiv korupcije u kontekstu obnovljene Strategije EU-a za unutarnju sigurnost 2015. – 2020., COM(2015)185, pojačati suradnju između relevantnih tijela (OLAF, Eurojust, Europol, ombudsman, Revizorski sud) i osigurati djelotvorno upravljanje Europskom antikorupcijskom mrežom (EACN). Trebale bi proširiti razmjenu najboljih praksi i povećati koordiniranost i suradnju između nacionalnih javnih tužitelja u prekograničnim kaznenim slučajevima, primjerice pri povratu i repatrijaciji nezakonito stečene imovine.

| 1.2.2. | Europsko vijeće ima ključnu vodeću ulogu i može potaknuti borbu protiv korupcije na sljedeće načine:






  — | pokretanjem programa za podizanje svijesti i obrazovanosti u državama članicama o vrijednosti integriteta u gospodarstvu i društvu: priroda i razmjer korupcije u politici, pravosuđu i javnoj upravi; uloga korupcije u represiji medijskih sloboda, širenju organiziranog kriminala i uništavanju konkurentnosti, te za pokretanje važne rasprave o budućnosti demokratskog upravljanja u Europi, |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Europsko vijeće ima ključnu vodeću ulogu i može potaknuti borbu protiv korupcije na sljedeće načine:

—

pokretanjem programa za podizanje svijesti i obrazovanosti u državama članicama o vrijednosti integriteta u gospodarstvu i društvu: priroda i razmjer korupcije u politici, pravosuđu i javnoj upravi; uloga korupcije u represiji medijskih sloboda, širenju organiziranog kriminala i uništavanju konkurentnosti, te za pokretanje važne rasprave o budućnosti demokratskog upravljanja u Europi,

| — | poticanjem i uvođenjem pojačanih mjera za sprečavanje korupcije; poduzimajući u tom kontekstu radnje koje se odnose na pregled i promicanje provedbe UNCAC-a unutar EU-a (u skladu s UNCAC-om/članak 63. i Rezolucija 3/1), |
| --- | --- |

—

poticanjem i uvođenjem pojačanih mjera za sprečavanje korupcije; poduzimajući u tom kontekstu radnje koje se odnose na pregled i promicanje provedbe UNCAC-a unutar EU-a (u skladu s UNCAC-om/članak 63. i Rezolucija 3/1),

| — | poduzimanjem većih napora u usklađivanju nacionalnih kaznenih zakona u slučajevima gdje su oni predstavljali prepreku učinkovitoj istrazi korupcijskih slučajeva i kaznenom progonu. Posebno treba obratiti pozornost na usklađivanje definicija korupcije i sukoba interesa. To bi se po mogućnosti moglo postići kroz zakonodavstvo EU-a ili uz pomoć okvira kao što je „otvorena metoda koordinacije”u cilju pronalaženja zakonodavnih okvirnih planova koji mogu poslužiti kao smjernice državama članicama. |
| --- | --- |

—

poduzimanjem većih napora u usklađivanju nacionalnih kaznenih zakona u slučajevima gdje su oni predstavljali prepreku učinkovitoj istrazi korupcijskih slučajeva i kaznenom progonu. Posebno treba obratiti pozornost na usklađivanje definicija korupcije i sukoba interesa. To bi se po mogućnosti moglo postići kroz zakonodavstvo EU-a ili uz pomoć okvira kao što je „otvorena metoda koordinacije”u cilju pronalaženja zakonodavnih okvirnih planova koji mogu poslužiti kao smjernice državama članicama.

| — | pristajanjem, bez odgode, na uredbu o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) i obnovljene uredbe o Eurojustu. |
| --- | --- |

—

pristajanjem, bez odgode, na uredbu o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) i obnovljene uredbe o Eurojustu.

| 1.2.3. | Na trostranom socijalnom samitu trebalo bi se na temelju članaka 152. – 155. Ugovora o funkcioniranju Europske unije razmotriti kako bi socijalni dijalog na horizontalnim i sektorskim razinama mogao doprinijeti naporima u sprečavanju korupcije i borbi protiv nje. |
| --- | --- |

1.2.3.

Na trostranom socijalnom samitu trebalo bi se na temelju članaka 152. – 155. Ugovora o funkcioniranju Europske unije razmotriti kako bi socijalni dijalog na horizontalnim i sektorskim razinama mogao doprinijeti naporima u sprečavanju korupcije i borbi protiv nje.

| 1.2.4. | Potrebno je unaprijediti savjetovanje i poticanje civilnog društva, na temelju članka 11. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kao i Europskog gospodarskog i socijalnog odbora i Europskog odbora regija vezano uz angažman u antikorupcijskim inicijativama EU-a. |
| --- | --- |

1.2.4.

Potrebno je unaprijediti savjetovanje i poticanje civilnog društva, na temelju članka 11. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kao i Europskog gospodarskog i socijalnog odbora i Europskog odbora regija vezano uz angažman u antikorupcijskim inicijativama EU-a.

| 1.2.5. | Institucije EU-a i relevantna tijela trebaju u suradnji s državama članicama pojačati mjere osvješćivanje javnosti o tome kako se građani mogu uključiti u borbu protiv korupcije, naglašavajući prava i mogućnosti pravne zaštite koje im stoje na raspolaganju prema zakonima EU-a. Bila bi potrebna informativna kampanja usmjerena na masovne medije kako bi se, primjerice, pojasnilo koji su kanali dostupni građanima za prijavu sumnji na korupciju i zlouporabe sredstava EU-a. To bi trebalo biti popraćeno većom transparentnošću o trošenju sredstava EU-a. |
| --- | --- |

1.2.5.

Institucije EU-a i relevantna tijela trebaju u suradnji s državama članicama pojačati mjere osvješćivanje javnosti o tome kako se građani mogu uključiti u borbu protiv korupcije, naglašavajući prava i mogućnosti pravne zaštite koje im stoje na raspolaganju prema zakonima EU-a. Bila bi potrebna informativna kampanja usmjerena na masovne medije kako bi se, primjerice, pojasnilo koji su kanali dostupni građanima za prijavu sumnji na korupciju i zlouporabe sredstava EU-a. To bi trebalo biti popraćeno većom transparentnošću o trošenju sredstava EU-a.

| 1.3. | Osim zakonskih mjera, Europska unija treba pokrenuti i podržati alternativne mjere kojima bi se u trgovačkim društvima promicalo usvajanje i provedba kodeksa ponašanja i standarda za usklađenost pravila i borbu protiv mita i korupcije, u skladu s međunarodnim, sektorskim i europskim instrumentima i smjernicama. Primjena etičkog kodeksa (koji također uključuje odredbe o zviždanju) u trgovačkim društvima treba uključivati koncept transparentnog i uključivog sudjelovanja relevantnih dionika, uključujući zaposlenike. Od trgovačkih društava u cijelom svijetu trebalo bi zahtijevati da imaju uspostavljeni antikorupcijski sustav upravljanja ako žele biti odabrana za projekte koji dobivaju sredstva EU-a. |
| --- | --- |

1.3.

Osim zakonskih mjera, Europska unija treba pokrenuti i podržati alternativne mjere kojima bi se u trgovačkim društvima promicalo usvajanje i provedba kodeksa ponašanja i standarda za usklađenost pravila i borbu protiv mita i korupcije, u skladu s međunarodnim, sektorskim i europskim instrumentima i smjernicama. Primjena etičkog kodeksa (koji također uključuje odredbe o zviždanju) u trgovačkim društvima treba uključivati koncept transparentnog i uključivog sudjelovanja relevantnih dionika, uključujući zaposlenike. Od trgovačkih društava u cijelom svijetu trebalo bi zahtijevati da imaju uspostavljeni antikorupcijski sustav upravljanja ako žele biti odabrana za projekte koji dobivaju sredstva EU-a.

| 1.3.1. | EU također treba iskoristiti obnovu Strategije EU-a o društvenoj odgovornosti poduzeća kako bi uz pomoć poslovnih subjekata, socijalnih partnera i komercijalnih udruga preispitao na koji se način mogu raširiti najbolje prakse u korporativnom upravljanju i etici. |
| --- | --- |

1.3.1.

EU također treba iskoristiti obnovu Strategije EU-a o društvenoj odgovornosti poduzeća kako bi uz pomoć poslovnih subjekata, socijalnih partnera i komercijalnih udruga preispitao na koji se način mogu raširiti najbolje prakse u korporativnom upravljanju i etici.

| 1.3.2. | Pozdravlja se nedavna direktiva o nefinancijskom izvještavanju kojom je propisano da velika trgovačka društva u EU-u moraju izvještavati o standardima sukladnosti i etičkim standardima. Njome treba potaknuti trgovačka društva da osiguraju poštovanje antikorupcijskih standarda uključujući i odgovarajuće mehanizme upozoravanja, u čitavom svom opskrbnom lancu, a mala i srednja poduzeća da također usvoje razmjerne mjere. |
| --- | --- |

1.3.2.

Pozdravlja se nedavna direktiva o nefinancijskom izvještavanju kojom je propisano da velika trgovačka društva u EU-u moraju izvještavati o standardima sukladnosti i etičkim standardima. Njome treba potaknuti trgovačka društva da osiguraju poštovanje antikorupcijskih standarda uključujući i odgovarajuće mehanizme upozoravanja, u čitavom svom opskrbnom lancu, a mala i srednja poduzeća da također usvoje razmjerne mjere.

| 1.3.2.1. | To se posebno odnosi na opskrbu prirodnim resursima u kojoj se često javlja korupcija. EU se može osloniti na najbolje prakse u šumarskom sektoru i na regulatorne pristupe konfliktnim mineralima u SAD-u. Europska komisija treba u ovom kontekstu osigurati dosljedan pristup tijekom preispitivanja svoje strategije za sirovine. Također treba surađivati s predstavnicima trgovačkih društava na europskoj razini kako bi se razvio koherentan i dosljedan pristup iskorjenjivanju korupcije u opskrbnom lancu. |
| --- | --- |

1.3.2.1.

To se posebno odnosi na opskrbu prirodnim resursima u kojoj se često javlja korupcija. EU se može osloniti na najbolje prakse u šumarskom sektoru i na regulatorne pristupe konfliktnim mineralima u SAD-u. Europska komisija treba u ovom kontekstu osigurati dosljedan pristup tijekom preispitivanja svoje strategije za sirovine. Također treba surađivati s predstavnicima trgovačkih društava na europskoj razini kako bi se razvio koherentan i dosljedan pristup iskorjenjivanju korupcije u opskrbnom lancu.

| 1.4. | Europska komisija treba ponovno pregledati direktive o javnoj nabavi, posebno stoga da bi razmotrila na koji se način mogu unaprijediti transparentnost i ispravnost postupaka. Potrebno je proaktivno nadzirati kako države članice provode postojeće odredbe o sprečavanju sukoba interesa i protekcije (i na regionalnim i lokalnim razinama) te dati detaljnije smjernice ako je potrebno. Pravila javne nabave trebaju obuhvaćati sva trgovačka društva, neovisno o porijeklu. |
| --- | --- |

1.4.

Europska komisija treba ponovno pregledati direktive o javnoj nabavi, posebno stoga da bi razmotrila na koji se način mogu unaprijediti transparentnost i ispravnost postupaka. Potrebno je proaktivno nadzirati kako države članice provode postojeće odredbe o sprečavanju sukoba interesa i protekcije (i na regionalnim i lokalnim razinama) te dati detaljnije smjernice ako je potrebno. Pravila javne nabave trebaju obuhvaćati sva trgovačka društva, neovisno o porijeklu.

| 1.4.1. | Europska komisija treba se pobrinuti za to da postoje odgovarajući kanali za prijavu korupcije u postupcima javne nabave na nacionalnoj i lokalnoj razini, te omogućiti bolje mogućnosti za pravnu zaštitu – ne samo za one koji su izravno pogođeni, već i za sudionike. EU i države članice trebaju promicati visok stupanj transparentnosti u tim postupcima. Cijenimo to što će e-nabava postati standard. Treba podići svijest o činjenici da su informacije o postupku javnog nadmetanja i izabranim ugovorima dostupne na elektroničkoj platformi EU-a TED (Tenders Electronic Daily) u formatima kojima se lako pristupa i koje je lako analizirati. |
| --- | --- |

1.4.1.

Europska komisija treba se pobrinuti za to da postoje odgovarajući kanali za prijavu korupcije u postupcima javne nabave na nacionalnoj i lokalnoj razini, te omogućiti bolje mogućnosti za pravnu zaštitu – ne samo za one koji su izravno pogođeni, već i za sudionike. EU i države članice trebaju promicati visok stupanj transparentnosti u tim postupcima. Cijenimo to što će e-nabava postati standard. Treba podići svijest o činjenici da su informacije o postupku javnog nadmetanja i izabranim ugovorima dostupne na elektroničkoj platformi EU-a TED (Tenders Electronic Daily) u formatima kojima se lako pristupa i koje je lako analizirati.

| 1.4.2. | Društva koja se natječu za ugovore o javnoj nabavi trebaju navesti informacije o vlasništvu, uključujući i stvarnog vlasnika društva. Velika trgovačka društva koja se natječu za ugovore trebaju imati strog kodeks ponašanja kojim se zabranjuje podmićivanje i korupcija (u skladu s međunarodnim, sektorskim i europskim instrumentima/smjernicama). Kod otkrivanja informacija treba se poštovati zaštita poslovnih tajni (vidjeti Mišljenje EGSO-a INT/145) pri čemu razlike u nacionalnim zakonima o zaštiti podataka ne bi trebale predstavljati prepreku. |
| --- | --- |

1.4.2.

Društva koja se natječu za ugovore o javnoj nabavi trebaju navesti informacije o vlasništvu, uključujući i stvarnog vlasnika društva. Velika trgovačka društva koja se natječu za ugovore trebaju imati strog kodeks ponašanja kojim se zabranjuje podmićivanje i korupcija (u skladu s međunarodnim, sektorskim i europskim instrumentima/smjernicama). Kod otkrivanja informacija treba se poštovati zaštita poslovnih tajni (vidjeti Mišljenje EGSO-a INT/145) pri čemu razlike u nacionalnim zakonima o zaštiti podataka ne bi trebale predstavljati prepreku.

| 1.4.3. | Kao sredstvo za odvraćanje od korupcije, Europska unija treba poticati uporabu sankcija (s isključenjem iz natječaja javne nabave u razmjernom vremenskom razdoblju kao krajnjom sankcijom) i primjenu istovjetnih mjera za osobe u javnom sektoru. Europska komisija, Europska investicijska banka i države članice EU-a trebaju stvoriti sveeuropski sustav za isključivanje koji bi povezao sustave za isključenje na europskoj i nacionalnoj razini i osigurao da korumpiranim osobama bude zabranjeno sudjelovanje u javnim nadmetanjima u EU-u, kao što se predviđa novim direktivama EU-a o javnoj nabavi (2014/24 i 25). Osobe zaposlene u javnom sektoru trebale bi snositi jednake posljedice. Takvo se isključenje posebice treba razmotriti u slučajevima kada je trgovačko društvo osuđeno za protupravna djela i kada ono nije uspostavilo preventivne i antikorupcijske mjere. Sustav treba osigurati prostor za trgovačka društva koja su provela reforme i poduzela potrebne korake kako bi spriječila korupciju („samočišćenje”). Potrebno je promicati uporabu „paktova o integritetu” u okviru kojih se javnih tijela i poduzeća obvezuju na više standarde transparentnosti i integriteta u javnoj nabavi. Potrebno je strože nadzirati etičko ponašanje i poslušnost u državnim poduzećima i javnoj upravi kako na nacionalnoj, tako i na regionalnoj/lokalnoj razini. |
| --- | --- |

1.4.3.

Kao sredstvo za odvraćanje od korupcije, Europska unija treba poticati uporabu sankcija (s isključenjem iz natječaja javne nabave u razmjernom vremenskom razdoblju kao krajnjom sankcijom) i primjenu istovjetnih mjera za osobe u javnom sektoru. Europska komisija, Europska investicijska banka i države članice EU-a trebaju stvoriti sveeuropski sustav za isključivanje koji bi povezao sustave za isključenje na europskoj i nacionalnoj razini i osigurao da korumpiranim osobama bude zabranjeno sudjelovanje u javnim nadmetanjima u EU-u, kao što se predviđa novim direktivama EU-a o javnoj nabavi (2014/24 i 25). Osobe zaposlene u javnom sektoru trebale bi snositi jednake posljedice. Takvo se isključenje posebice treba razmotriti u slučajevima kada je trgovačko društvo osuđeno za protupravna djela i kada ono nije uspostavilo preventivne i antikorupcijske mjere. Sustav treba osigurati prostor za trgovačka društva koja su provela reforme i poduzela potrebne korake kako bi spriječila korupciju („samočišćenje”). Potrebno je promicati uporabu „paktova o integritetu” u okviru kojih se javnih tijela i poduzeća obvezuju na više standarde transparentnosti i integriteta u javnoj nabavi. Potrebno je strože nadzirati etičko ponašanje i poslušnost u državnim poduzećima i javnoj upravi kako na nacionalnoj, tako i na regionalnoj/lokalnoj razini.

| 1.5. | EU treba poboljšati transparentnost financijskih tokova diljem EU-a. Noviji zakoni za unapređenje transparentnosti korporativnog vlasništva u sklopu četvrte direktive protiv pranja novca su dobrodošli, ali postoji potreba za javnim informacijama o stvarnim vlasnicima zaklada i drugih korporativnih subjekata. Transparentnost međunarodnih financijskih tokova prvenstveno bi se unaprijedila poboljšanjem korporativnog izvještavanja, na temelju međunarodnih sektorskih smjernica i relevantnih smjernica EU-a koje bi zahtijevale od multinacionalnih trgovačkih društava da izvještavaju o ključnim financijskim podacima u državama u kojima posluju. |
| --- | --- |

1.5.

EU treba poboljšati transparentnost financijskih tokova diljem EU-a. Noviji zakoni za unapređenje transparentnosti korporativnog vlasništva u sklopu četvrte direktive protiv pranja novca su dobrodošli, ali postoji potreba za javnim informacijama o stvarnim vlasnicima zaklada i drugih korporativnih subjekata. Transparentnost međunarodnih financijskih tokova prvenstveno bi se unaprijedila poboljšanjem korporativnog izvještavanja, na temelju međunarodnih sektorskih smjernica i relevantnih smjernica EU-a koje bi zahtijevale od multinacionalnih trgovačkih društava da izvještavaju o ključnim financijskim podacima u državama u kojima posluju.

| 1.5.1. | Potrebno je poboljšati usklađenost banaka s važećim zakonima EU-a. U tom kontekstu, Europska komisija i Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) moraju preuzeti aktivniju ulogu i osigurati da slabosti pri uvođenju pravila u jednoj državi članici ne oslabe cjelokupni sustav. Europska komisija također treba koristiti svoje kompetencije da uskladi kaznene sankcije u tom području kako bi osigurala da odgovarajuće demotivirajuće sankcije postoje u svim zakonodavstvima EU-a. Države članice također treba usmjeriti na uvođenje kaznenog djela namjernog nezakonitog bogaćenja koje je počinio javni dužnosnik, kao što je navedeno u članku 20. UNCAC-a. |
| --- | --- |

1.5.1.

Potrebno je poboljšati usklađenost banaka s važećim zakonima EU-a. U tom kontekstu, Europska komisija i Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) moraju preuzeti aktivniju ulogu i osigurati da slabosti pri uvođenju pravila u jednoj državi članici ne oslabe cjelokupni sustav. Europska komisija također treba koristiti svoje kompetencije da uskladi kaznene sankcije u tom području kako bi osigurala da odgovarajuće demotivirajuće sankcije postoje u svim zakonodavstvima EU-a. Države članice također treba usmjeriti na uvođenje kaznenog djela namjernog nezakonitog bogaćenja koje je počinio javni dužnosnik, kao što je navedeno u članku 20. UNCAC-a.

| 1.6. | U mnogim slučajevima, razotkrivanje korupcije ovisi o želji zviždača da istupe, pod uvjetom da to naprave u dobroj vjeri i na razumnim osnovama. Europska komisija treba pronaći alternativne načine za promicanje zaštite zviždača, te provesti istraživanje o izvedivosti instrumenata na razini EU-a, po mogućnosti u obliku uredbe ili direktive, uzimajući pritom u obzir međunarodne i sektorske smjernice te relevantne odluke Europskog parlamenta. Poštovanje privatnosti i poslovnih tajni ne bi smjelo sprečavati razotkrivanje korupcije (Direktiva 2013/36 (CRD IV)). Potrebno je uvesti odgovarajuće zaštitne odredbe radi zaštite uključenih strana od nekorektnog zviždanja. |
| --- | --- |

1.6.

U mnogim slučajevima, razotkrivanje korupcije ovisi o želji zviždača da istupe, pod uvjetom da to naprave u dobroj vjeri i na razumnim osnovama. Europska komisija treba pronaći alternativne načine za promicanje zaštite zviždača, te provesti istraživanje o izvedivosti instrumenata na razini EU-a, po mogućnosti u obliku uredbe ili direktive, uzimajući pritom u obzir međunarodne i sektorske smjernice te relevantne odluke Europskog parlamenta. Poštovanje privatnosti i poslovnih tajni ne bi smjelo sprečavati razotkrivanje korupcije (Direktiva 2013/36 (CRD IV)). Potrebno je uvesti odgovarajuće zaštitne odredbe radi zaštite uključenih strana od nekorektnog zviždanja.

| 1.7. | Raspodjela i trošenje novca poreznih obveznika EU-a kroz strukturne i investicijske fondove EU-a (uključujući Europski fond za strateška ulaganja) nose rizike zlouporabe, o čemu svjedoče iskustva i istraživanja. Prijevara se često povezuje s korupcijom, ali istragu sprječavaju slabosti u suradnji između EU-a i nacionalnih tijela. EU treba preuzeti aktivniju ulogu u praćenju/reviziji korištenja sredstava oslanjajući se na načelo netoleriranja korupcije i prijevare. Potrebno je osnovati Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) kao neovisan i učinkovit europski ured koji ima odgovarajuće resurse za istragu i kazneni progon ne samo zločina koji utječu na financije EU-a, već i ozbiljnih prekograničnih prekršaja poput korupcije, kako je navedeno u Ugovoru iz Lisabona. Nadalje, potrebno je ojačati kapacitete Eurojusta jer su ponekad uključene treće zemlje koje nisu pod nadležnosti EPPO-a. |
| --- | --- |

1.7.

Raspodjela i trošenje novca poreznih obveznika EU-a kroz strukturne i investicijske fondove EU-a (uključujući Europski fond za strateška ulaganja) nose rizike zlouporabe, o čemu svjedoče iskustva i istraživanja. Prijevara se često povezuje s korupcijom, ali istragu sprječavaju slabosti u suradnji između EU-a i nacionalnih tijela. EU treba preuzeti aktivniju ulogu u praćenju/reviziji korištenja sredstava oslanjajući se na načelo netoleriranja korupcije i prijevare. Potrebno je osnovati Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) kao neovisan i učinkovit europski ured koji ima odgovarajuće resurse za istragu i kazneni progon ne samo zločina koji utječu na financije EU-a, već i ozbiljnih prekograničnih prekršaja poput korupcije, kako je navedeno u Ugovoru iz Lisabona. Nadalje, potrebno je ojačati kapacitete Eurojusta jer su ponekad uključene treće zemlje koje nisu pod nadležnosti EPPO-a.

| 1.8. | EU treba pojačati svoje sudjelovanje u antikorupcijskim naporima na globalnoj razini. Treba uključiti snažne antikorupcijske odredbe u ugovore s trećim državama. Trebaju postojati stroge odredbe uvjetovanosti za programe financiranja (pretpristup, susjedstvo, fondovi za razvojnu suradnju i inozemna pomoć itd.) vezano uz borbu protiv korupcije i njezino sprečavanje (također kako bi se zaštitili i sami fondovi). Potrebno je uvesti snažne mehanizme za nadzor uvođenja i učinkovitosti. |
| --- | --- |

1.8.

EU treba pojačati svoje sudjelovanje u antikorupcijskim naporima na globalnoj razini. Treba uključiti snažne antikorupcijske odredbe u ugovore s trećim državama. Trebaju postojati stroge odredbe uvjetovanosti za programe financiranja (pretpristup, susjedstvo, fondovi za razvojnu suradnju i inozemna pomoć itd.) vezano uz borbu protiv korupcije i njezino sprečavanje (također kako bi se zaštitili i sami fondovi). Potrebno je uvesti snažne mehanizme za nadzor uvođenja i učinkovitosti.

| 1.8.1. | Potrebno je poduzeti mjere za učinkovitu zaštitu, kako na unutarnjem tržištu tako i na međunarodnoj razini, trgovačka društva EU-a koja se pridržavaju etičkih standarda od konkurenata iz trećih zemalja koji zanemaruju te odredbe. Kao jedan od elemenata zaštite trebalo bi uključiti sljedeće: „Uvjeti ugovora trebali bi se sastavljati na način da se odrede rizici povezani s ugovorom” (uvodna izjava 65. CEF-ove Uredbe 1316/2013). To bi načelo trebalo uključiti u tekst svih instrumenata EU-a koji imaju veze s financijskim sredstvima EU-a. |
| --- | --- |

1.8.1.

Potrebno je poduzeti mjere za učinkovitu zaštitu, kako na unutarnjem tržištu tako i na međunarodnoj razini, trgovačka društva EU-a koja se pridržavaju etičkih standarda od konkurenata iz trećih zemalja koji zanemaruju te odredbe. Kao jedan od elemenata zaštite trebalo bi uključiti sljedeće: „Uvjeti ugovora trebali bi se sastavljati na način da se odrede rizici povezani s ugovorom” (uvodna izjava 65. CEF-ove Uredbe 1316/2013). To bi načelo trebalo uključiti u tekst svih instrumenata EU-a koji imaju veze s financijskim sredstvima EU-a.

| 1.8.2. | EU također treba ulagati više napora kako bi spriječio da njegov financijski sustav postane sigurna luka za prljav novac. Događaji, primjerice, u Africi, na Bliskom istoku i u Ukrajini u posljednjih nekoliko godina ukazali su na slabosti bilateralnih pristupa povratu i repatrijaciji ukradene imovine. Europska komisija treba preuzeti aktivniju ulogu u davanju pomoći i koordiniranju povrata ukradene imovine tim zemljama. |
| --- | --- |

1.8.2.

EU također treba ulagati više napora kako bi spriječio da njegov financijski sustav postane sigurna luka za prljav novac. Događaji, primjerice, u Africi, na Bliskom istoku i u Ukrajini u posljednjih nekoliko godina ukazali su na slabosti bilateralnih pristupa povratu i repatrijaciji ukradene imovine. Europska komisija treba preuzeti aktivniju ulogu u davanju pomoći i koordiniranju povrata ukradene imovine tim zemljama.

| 1.9. | Same institucije EU-a moraju pružati primjer transparentnosti, cjelovitosti i dobrog upravljanja i time postaviti standarde svojim državama članicama. Samo će na taj način institucije EU-a imati autoritet i vjerodostojnost za pokretanje, vođenje i provedbu prethodno navedenih mjera. U tom smislu, institucije trebaju težiti maksimalnoj odgovornosti i transparentnosti postupka donošenja odluka, što bi uključivalo izradu „zakonodavnog otiska” za zakonodavstvo i politike EU-a (tj. javnog i pravovremenog zapisa interakcije između institucija EU-a, država članica i lobista) kao i zakonodavstva o obaveznoj prijavi lobiranja u EU-u. |
| --- | --- |

1.9.

Same institucije EU-a moraju pružati primjer transparentnosti, cjelovitosti i dobrog upravljanja i time postaviti standarde svojim državama članicama. Samo će na taj način institucije EU-a imati autoritet i vjerodostojnost za pokretanje, vođenje i provedbu prethodno navedenih mjera. U tom smislu, institucije trebaju težiti maksimalnoj odgovornosti i transparentnosti postupka donošenja odluka, što bi uključivalo izradu „zakonodavnog otiska” za zakonodavstvo i politike EU-a (tj. javnog i pravovremenog zapisa interakcije između institucija EU-a, država članica i lobista) kao i zakonodavstva o obaveznoj prijavi lobiranja u EU-u.

| 1.9.1. | EU također treba biti dosljedna i proaktivna u nadzoru i sprečavanju sukoba interesa jer oni utječu na donošenje odluka. Potrebno je uspostaviti neovisna etička povjerenstva ovlaštena za izdavanje obvezujućih preporuka i sankcija. Daljnje je reforme potrebno navesti u petogodišnjem akcijskom planu iz preporuke 1. uzimajući u obzir zaključke iz antikorupcijskih izvješća Komisije i OLAF-a.— |
| --- | --- |

1.9.1.

EU također treba biti dosljedna i proaktivna u nadzoru i sprečavanju sukoba interesa jer oni utječu na donošenje odluka. Potrebno je uspostaviti neovisna etička povjerenstva ovlaštena za izdavanje obvezujućih preporuka i sankcija. Daljnje je reforme potrebno navesti u petogodišnjem akcijskom planu iz preporuke 1. uzimajući u obzir zaključke iz antikorupcijskih izvješća Komisije i OLAF-a.—

| 1.10. | EGSO treba poduzeti svrhovite korake koji će doprinijeti borbi protiv korupcije u EU-u:






  — | osvješćivanje civilnog društva, kao nastavak na Mišljenje, |
| --- | --- | --- |

1.10.

EGSO treba poduzeti svrhovite korake koji će doprinijeti borbi protiv korupcije u EU-u:

—

osvješćivanje civilnog društva, kao nastavak na Mišljenje,

| — | uključivanje u odgovarajući javno-privatni dijalog o korupciji, kao što to želi Komisija, |
| --- | --- |

—

uključivanje u odgovarajući javno-privatni dijalog o korupciji, kao što to želi Komisija,

| — | razmatranje borbe protiv korupcije i prijevare u narednim mišljenjima i uzimanje u obzir mogućnosti podnošenja dodatnih mišljenja, uključujući mišljenja o korupciji u pojedinim sektorima, |
| --- | --- |

—

razmatranje borbe protiv korupcije i prijevare u narednim mišljenjima i uzimanje u obzir mogućnosti podnošenja dodatnih mišljenja, uključujući mišljenja o korupciji u pojedinim sektorima,

| — | pokretanje tog pitanja u suradnji s nacionalnim gospodarskim i socijalnim odborima te u kontaktu s dionicima, kao i u sklopu vanjskih aktivnosti EGSO-a, |
| --- | --- |

—

pokretanje tog pitanja u suradnji s nacionalnim gospodarskim i socijalnim odborima te u kontaktu s dionicima, kao i u sklopu vanjskih aktivnosti EGSO-a,

| — | ocjenjivanje revizije internog EGSO-vog Kodeksa dobrog administrativnog postupanja i Kodeksa ponašanja za članove EGSO-a, uključujući uvođenje internih pravila o zviždačima, |
| --- | --- |

—

ocjenjivanje revizije internog EGSO-vog Kodeksa dobrog administrativnog postupanja i Kodeksa ponašanja za članove EGSO-a, uključujući uvođenje internih pravila o zviždačima,

| — | promicanje redovite suradnje s institucijama EU-a (Europskim vijećem, Europskom komisijom, Europskim parlamentom), relevantnim agencijama i Odborom regija u nastojanjima protiv korupcije, |
| --- | --- |

—

promicanje redovite suradnje s institucijama EU-a (Europskim vijećem, Europskom komisijom, Europskim parlamentom), relevantnim agencijama i Odborom regija u nastojanjima protiv korupcije,

| — | uspostavljanje skupine za antikorupcijski nadzor. |
| --- | --- |

—

uspostavljanje skupine za antikorupcijski nadzor.

2.   Opis korupcije

| 2.1. | Korupcija se obično, po uzoru na UNCAC, definira kao „svaka zlouporaba ovlasti za privatnu korist”. U Mišljenju se ta definicija uzima kao polazna točka. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Korupcija je rasprostranjena po cijelom svijetu. Procjenjuje se da korupcija u Europi porezne obveznike EU-a stoji približno 120 milijardi eura godišnje (isključujući prijevare počinjene korištenjem javnih sredstava EU-a) što je gotovo jednako kao ukupan godišnji proračun EU-a i čini jedan posto njegovog BDP-a. Postoje velike razlike u korupciji među državama članicama. U mnogim državama korupcija je prisutna na svim razinama javnog i privatnog života. U uvodu Izvješća o borbi protiv korupcije u EU-u iz 2014. g. Europska komisija navodi: „Korupcija ozbiljno šteti gospodarstvu i cjelokupnom društvu .... Države članice EU-a nisu otporne na tu stvarnost. Korupcija ... škodi dobrom upravljanju, razumnom upravljanju javnim novcem i konkurentnim tržištima. U krajnjim slučajevima, ona potkopava povjerenje građana u demokratske institucije i postupke.” |
| --- | --- |

2.2.

Korupcija je rasprostranjena po cijelom svijetu. Procjenjuje se da korupcija u Europi porezne obveznike EU-a stoji približno 120 milijardi eura godišnje (isključujući prijevare počinjene korištenjem javnih sredstava EU-a) što je gotovo jednako kao ukupan godišnji proračun EU-a i čini jedan posto njegovog BDP-a. Postoje velike razlike u korupciji među državama članicama. U mnogim državama korupcija je prisutna na svim razinama javnog i privatnog života. U uvodu Izvješća o borbi protiv korupcije u EU-u iz 2014. g. Europska komisija navodi: „Korupcija ozbiljno šteti gospodarstvu i cjelokupnom društvu .... Države članice EU-a nisu otporne na tu stvarnost. Korupcija ... škodi dobrom upravljanju, razumnom upravljanju javnim novcem i konkurentnim tržištima. U krajnjim slučajevima, ona potkopava povjerenje građana u demokratske institucije i postupke.”

| 2.3. | Korupcija ima mnogo lica. Može se klasificirati kao korupcija u javnom sektoru, korupcija u privatnom sektoru i politička korupcija, ovisno o sektoru u kojem se javlja. Korupcija uvijek uključuje barem dva voljna igrača u protuzakonitom činu. |
| --- | --- |

2.3.

Korupcija ima mnogo lica. Može se klasificirati kao korupcija u javnom sektoru, korupcija u privatnom sektoru i politička korupcija, ovisno o sektoru u kojem se javlja. Korupcija uvijek uključuje barem dva voljna igrača u protuzakonitom činu.

| 2.3.1. | Uobičajeni primjeri korupcije su djela podmićivanja, kako u svom aktivnom tako i u svom pasivnom obliku, uključujući nuđenje, davanje i prihvaćanje ili traženje neke pogodnosti kao poticaja na zakonitu, nezakonitu ili neetičnu radnju, što može biti u obliku darova, posudbi, naknada, neslužbenih plaćanja javnim službenicima za obavljanje posla („plaćanja sa strane”), nagrada („provizije”) i drugih pogodnosti kao što su smanjenje poreza, vize, usluge, pokroviteljstva i donacije. Korupcija je u mnogim slučajevima povezana s ostalim nezakonitim radnjama, kao što su namještanje cijena, manipuliranje ponudama na javnom natječaju, pranje novca, nezakonito bogaćenje, ucjene i prijevare. Također je prisutna i u manje konkretnim radnjama kao što su favoriziranje i nepotizam prilikom imenovanja javnih dužnosnika, zlouporaba položaja i trgovanje uslugama, klijentelizam, neetično davanje imuniteta, amnestija i privatizacijske radnje, podmićivanje pravosudnih i policijskih vlasti, financiranje političkih stranaka, namještanje izbornih kampanja. Nereguliranje ili loše vođenje sukoba interesa može dovesti do nekih oblika korupcije, poput, na primjer, unosnih položaja u trgovačkim društvima koji se nude bivšim javnim dužnosnicima bez razdoblja „mirovanja funkcije”(„pokretna vrata”). |
| --- | --- |

2.3.1.

Uobičajeni primjeri korupcije su djela podmićivanja, kako u svom aktivnom tako i u svom pasivnom obliku, uključujući nuđenje, davanje i prihvaćanje ili traženje neke pogodnosti kao poticaja na zakonitu, nezakonitu ili neetičnu radnju, što može biti u obliku darova, posudbi, naknada, neslužbenih plaćanja javnim službenicima za obavljanje posla („plaćanja sa strane”), nagrada („provizije”) i drugih pogodnosti kao što su smanjenje poreza, vize, usluge, pokroviteljstva i donacije. Korupcija je u mnogim slučajevima povezana s ostalim nezakonitim radnjama, kao što su namještanje cijena, manipuliranje ponudama na javnom natječaju, pranje novca, nezakonito bogaćenje, ucjene i prijevare. Također je prisutna i u manje konkretnim radnjama kao što su favoriziranje i nepotizam prilikom imenovanja javnih dužnosnika, zlouporaba položaja i trgovanje uslugama, klijentelizam, neetično davanje imuniteta, amnestija i privatizacijske radnje, podmićivanje pravosudnih i policijskih vlasti, financiranje političkih stranaka, namještanje izbornih kampanja. Nereguliranje ili loše vođenje sukoba interesa može dovesti do nekih oblika korupcije, poput, na primjer, unosnih položaja u trgovačkim društvima koji se nude bivšim javnim dužnosnicima bez razdoblja „mirovanja funkcije”(„pokretna vrata”).

| 2.3.2. | Postoji niz čimbenika koji olakšavaju sve to neetično i nezakonito djelovanje. Oni uključuju zakonske prepreke (imunitete izabranih dužnosnika i zastare); nepostojanje međunarodnih standarda, kodeksa ponašanja, etičkih smjernica i odgovarajućih mehanizama upozoravanja; nedostatak transparentnosti u javnom odlučivanju i kako na to utječe, primjerice, neotkrivanje informacija izabranih ili imenovanih javnih dužnosnika o vanjskom prihodu i aktivnostima ili o netransparentnim sastancima s osobama koje žele utjecati na te odluke. |
| --- | --- |

2.3.2.

Postoji niz čimbenika koji olakšavaju sve to neetično i nezakonito djelovanje. Oni uključuju zakonske prepreke (imunitete izabranih dužnosnika i zastare); nepostojanje međunarodnih standarda, kodeksa ponašanja, etičkih smjernica i odgovarajućih mehanizama upozoravanja; nedostatak transparentnosti u javnom odlučivanju i kako na to utječe, primjerice, neotkrivanje informacija izabranih ili imenovanih javnih dužnosnika o vanjskom prihodu i aktivnostima ili o netransparentnim sastancima s osobama koje žele utjecati na te odluke.

| 2.3.3. | Korupcija se često povezuje sa sivim gospodarstvom i organiziranim kriminalom. U Procjeni prijetnje koju predstavlja teški i organizirani kriminal iz 2013. (SOCTA), Europol navodi procjenu prema kojoj 3 600 organiziranih kriminalnih skupina i mreža trenutno djeluje na području EU-a i sve više se probija u sve aspekte gospodarstva. |
| --- | --- |

2.3.3.

Korupcija se često povezuje sa sivim gospodarstvom i organiziranim kriminalom. U Procjeni prijetnje koju predstavlja teški i organizirani kriminal iz 2013. (SOCTA), Europol navodi procjenu prema kojoj 3 600 organiziranih kriminalnih skupina i mreža trenutno djeluje na području EU-a i sve više se probija u sve aspekte gospodarstva.

| 2.4. | Korupciju se smatra glavnim i sve većim transnacionalnim problemom u EU-u i u svijetu. Korupcija se ne zaustavlja na nacionalnim granicama. |
| --- | --- |

2.4.

Korupciju se smatra glavnim i sve većim transnacionalnim problemom u EU-u i u svijetu. Korupcija se ne zaustavlja na nacionalnim granicama.

| 2.5. | U lipnju 2011. Europska komisija napravila je važan korak u borbi protiv korupcije u Europi usvajanjem sveobuhvatnog antikorupcijskog paketa. Uspostavila je antikorupcijski mehanizam izvještavanja u EU-u. U veljači 2014. objavljeno je prvo izvješće EU-a o borbi protiv korupcije – COM(2014) 38 završna verzija. Daljnja izvješća trebala bi se izdavati svake dvije godine. Cilj je prvog izvješća bio pokrenuti raspravu dionika, uključujući civilno društvo kako bi se podržali napori u borbi protiv korupcije i otkrili načini na koje europske institucije mogu pomoći u borbi protiv korupcije. Koncept „sudjelovanja društva” nadahnut je člankom 13. UNCAC-a. |
| --- | --- |

2.5.

U lipnju 2011. Europska komisija napravila je važan korak u borbi protiv korupcije u Europi usvajanjem sveobuhvatnog antikorupcijskog paketa. Uspostavila je antikorupcijski mehanizam izvještavanja u EU-u. U veljači 2014. objavljeno je prvo izvješće EU-a o borbi protiv korupcije – COM(2014) 38 završna verzija. Daljnja izvješća trebala bi se izdavati svake dvije godine. Cilj je prvog izvješća bio pokrenuti raspravu dionika, uključujući civilno društvo kako bi se podržali napori u borbi protiv korupcije i otkrili načini na koje europske institucije mogu pomoći u borbi protiv korupcije. Koncept „sudjelovanja društva” nadahnut je člankom 13. UNCAC-a.

| 2.5.1. | Izvješće se bavi problemima korupcije koji su specifični za pojedine države članice i općenito naglašava da države članice trebaju poboljšati svoje napore u borbi protiv korupcije jer nedovoljno transponiraju, primjenjuju i provode odredbe relevantnih međunarodnih i europskih instrumenata. |
| --- | --- |

2.5.1.

Izvješće se bavi problemima korupcije koji su specifični za pojedine države članice i općenito naglašava da države članice trebaju poboljšati svoje napore u borbi protiv korupcije jer nedovoljno transponiraju, primjenjuju i provode odredbe relevantnih međunarodnih i europskih instrumenata.

| 2.5.2. | Uz izvješće su objavljena u dva Eurobarometrova istraživanja o stavovima: (a) Posebni Barometar o korupciji i (b) „Brza anketa” (eng. Flash Survey) usmjerena na poslovanje. |
| --- | --- |

2.5.2.

Uz izvješće su objavljena u dva Eurobarometrova istraživanja o stavovima: (a) Posebni Barometar o korupciji i (b) „Brza anketa” (eng. Flash Survey) usmjerena na poslovanje.

| 2.5.2.1. | Ukratko, ankete su pokazale sljedeće (omjeri se odnose na broj građana/trgovačkih društava EU-a koji su odgovorili na pitanja iz ankete:






  — | tri četvrtine građana EU-a smatra da je korupcija rasprostranjena u njihovoj zemlji. U deset država članica taj je broj veći od 90 %, |
| --- | --- | --- |

2.5.2.1.

Ukratko, ankete su pokazale sljedeće (omjeri se odnose na broj građana/trgovačkih društava EU-a koji su odgovorili na pitanja iz ankete:

—

tri četvrtine građana EU-a smatra da je korupcija rasprostranjena u njihovoj zemlji. U deset država članica taj je broj veći od 90 %,

| — | više od polovice Europljana smatra da je razina korupcije porasla u zadnje tri godine, |
| --- | --- |

—

više od polovice Europljana smatra da je razina korupcije porasla u zadnje tri godine,

| — | tri četvrtine Europljana misli da su mito i korištenje veza najčešće najjednostavniji načini za dobivanje određene javne usluge (na primjer u zdravstvenim uslugama i skrbi) u njihovim zemljama, |
| --- | --- |

—

tri četvrtine Europljana misli da su mito i korištenje veza najčešće najjednostavniji načini za dobivanje određene javne usluge (na primjer u zdravstvenim uslugama i skrbi) u njihovim zemljama,

| — | više od dvije trećine Europljana smatra da korupcija postoji u institucijama EU-a, a više od polovice njih misli da institucije ne pomažu u smanjenju korupcije u Europi, |
| --- | --- |

—

više od dvije trećine Europljana smatra da korupcija postoji u institucijama EU-a, a više od polovice njih misli da institucije ne pomažu u smanjenju korupcije u Europi,

| — | približno polovica trgovačkih društava smatra da korupcija predstavlja problem za poslovanje. Čini se da su posebno osjetljiva državna poduzeća i javni sektor, uključujući porezna i carinska tijela, |
| --- | --- |

—

približno polovica trgovačkih društava smatra da korupcija predstavlja problem za poslovanje. Čini se da su posebno osjetljiva državna poduzeća i javni sektor, uključujući porezna i carinska tijela,

| — | više od polovice trgovačkih društava primjećuje da je korupcija rasprostranjena u javnoj nabavi zbog sukoba interesa, netransparentnih praksi i protekcije. Javna nabava za projekte i ugovore u urbanom razvoju, infrastrukturi, građevinarstvu i zdravstvu posebno je izložena korupciji na svim razinama. |
| --- | --- |

—

više od polovice trgovačkih društava primjećuje da je korupcija rasprostranjena u javnoj nabavi zbog sukoba interesa, netransparentnih praksi i protekcije. Javna nabava za projekte i ugovore u urbanom razvoju, infrastrukturi, građevinarstvu i zdravstvu posebno je izložena korupciji na svim razinama.

| 2.6. | OECD-ovo izvješće iz prosinca 2014. pokazuje da je razmjer davanja mita stranim dužnosnicima ostao neprihvatljivo visok. Opisuje više od 400 slučajeva podmićivanja stranih javnih dužnosnika u razdoblju 2009. – 2014. Prosječno mito iznosilo je 11 % ukupne vrijednosti transakcije i u mnogim je slučajevima bilo vezano uz javnu nabavu. Dvije trećine slučajeva dogodilo se u četiri sektora: ekstraktivnoj industriji, građevinskoj industriji, prijevozu i skladištenju, informacijskom i komunikacijskom sektoru. |
| --- | --- |

2.6.

OECD-ovo izvješće iz prosinca 2014. pokazuje da je razmjer davanja mita stranim dužnosnicima ostao neprihvatljivo visok. Opisuje više od 400 slučajeva podmićivanja stranih javnih dužnosnika u razdoblju 2009. – 2014. Prosječno mito iznosilo je 11 % ukupne vrijednosti transakcije i u mnogim je slučajevima bilo vezano uz javnu nabavu. Dvije trećine slučajeva dogodilo se u četiri sektora: ekstraktivnoj industriji, građevinskoj industriji, prijevozu i skladištenju, informacijskom i komunikacijskom sektoru.

| 2.7. | Kad je riječ o nastojanjima da se zaštite financijski interesi EU-a (novac poreznih obveznika kojima upravlja EU), 2013. g. bilo je 16 000prijavljenih slučajeva nepravilnosti (približno 2 milijarde eura) u korištenju sredstava EU-a, od čega 1 600 slučajeva (350 milijuna eura) prijevare. Broj prijavljenih nepravilnosti od 2009. povećao se za 22 %, a vrijednost za 48 %. Glavni izvor tog ponašanja je krivotvorenje dokumenata (vjerojatno često povezano s korupcijom). Europski revizorski sud u svojem Godišnjem izvješću za 2013. navodi zlouporabu ili greške u približno 5 % dodijeljenih sredstava EU-a, prije svega u regionalnoj politici, energetici i prometu, poljoprivredi, zaštiti okoliša, ribarstvu i zdravstvu. |
| --- | --- |

2.7.

Kad je riječ o nastojanjima da se zaštite financijski interesi EU-a (novac poreznih obveznika kojima upravlja EU), 2013. g. bilo je 16 000prijavljenih slučajeva nepravilnosti (približno 2 milijarde eura) u korištenju sredstava EU-a, od čega 1 600 slučajeva (350 milijuna eura) prijevare. Broj prijavljenih nepravilnosti od 2009. povećao se za 22 %, a vrijednost za 48 %. Glavni izvor tog ponašanja je krivotvorenje dokumenata (vjerojatno često povezano s korupcijom). Europski revizorski sud u svojem Godišnjem izvješću za 2013. navodi zlouporabu ili greške u približno 5 % dodijeljenih sredstava EU-a, prije svega u regionalnoj politici, energetici i prometu, poljoprivredi, zaštiti okoliša, ribarstvu i zdravstvu.

3.   Međunarodni instrumenti za borbu protiv korupcije i mita

| 3.1. | Osim vlastitih nacionalnih zakona za borbu protiv korupcije i mita, države članice EU-a sklopile su nekoliko međunarodnih konvencija i ugovora, te se pridržavaju relevantnih zakona EU-a. Svaka ta konvencija ima vlastite postupke nadzora koji obično uključuju neki oblik stručne provjere. |
| --- | --- |

3.1.

Osim vlastitih nacionalnih zakona za borbu protiv korupcije i mita, države članice EU-a sklopile su nekoliko međunarodnih konvencija i ugovora, te se pridržavaju relevantnih zakona EU-a. Svaka ta konvencija ima vlastite postupke nadzora koji obično uključuju neki oblik stručne provjere.

| 3.2. | Najvažniji međunarodni instrumenti i mehanizmi za borbu protiv korupcije su:






  — | Konvencija Ujedinjenih naroda protiv korupcije (UNCAC), |
| --- | --- | --- |

3.2.

Najvažniji međunarodni instrumenti i mehanizmi za borbu protiv korupcije su:

—

Konvencija Ujedinjenih naroda protiv korupcije (UNCAC),

| — | Konvencija OECD-a o borbi protiv podmićivanja stranih dužnosnika u međunarodnim poslovnim transakcijama, |
| --- | --- |

—

Konvencija OECD-a o borbi protiv podmićivanja stranih dužnosnika u međunarodnim poslovnim transakcijama,

| — | Vijeće Europe – Kaznenopravna konvencija o korupciji iz 1999.; Građanskopravna konvencija o korupciji. |
| --- | --- |

—

Vijeće Europe – Kaznenopravna konvencija o korupciji iz 1999.; Građanskopravna konvencija o korupciji.

| 3.3. | Najvažniji pravni instrumenti EU-a u borbi protiv korupcije su:






  — | članak 83. stavak 1. UFEU-a kojim se EU-u daje mandat za rješavanje teških kaznenih djela (među kojima je i korupcija) s europskim ili prekograničnim elementima, |
| --- | --- | --- |

3.3.

Najvažniji pravni instrumenti EU-a u borbi protiv korupcije su:

—

članak 83. stavak 1. UFEU-a kojim se EU-u daje mandat za rješavanje teških kaznenih djela (među kojima je i korupcija) s europskim ili prekograničnim elementima,

| — | članak 325. stavak 4. UFEU-a kojim se utvrđuje pravna osnova za sve potrebne mjere za borbu protiv prijevara usmjerenih protiv financijskih interesa EU-a, |
| --- | --- |

—

članak 325. stavak 4. UFEU-a kojim se utvrđuje pravna osnova za sve potrebne mjere za borbu protiv prijevara usmjerenih protiv financijskih interesa EU-a,

| — | Konvencija iz 1997. o borbi protiv korupcije koja uključuje dužnosnike EU-a i države članice EU-a, |
| --- | --- |

—

Konvencija iz 1997. o borbi protiv korupcije koja uključuje dužnosnike EU-a i države članice EU-a,

| — | Okvirna odluka (2003/568/JHA) o borbi protiv korupcije u privatnom sektoru. |
| --- | --- |

—

Okvirna odluka (2003/568/JHA) o borbi protiv korupcije u privatnom sektoru.

| 3.4. | UNCAC je najopsežnija međunarodna konvencija i sve su je države članice EU-a ratificirale, a Europska unija je i potpisnica. |
| --- | --- |

3.4.

UNCAC je najopsežnija međunarodna konvencija i sve su je države članice EU-a ratificirale, a Europska unija je i potpisnica.

| 3.5. | EU je usvojio direktive, komunikacije i okvirne odluke u kojima se većinom određuju minimalni standardi i bavi pitanjima povezanima s borbom protiv korupcije i prijevare kao što su: porezna prijevara i utaja poreza, pranje novca, društvena odgovornost poduzeća, izvještavanje o nefinancijskim transakcijama, korporativno upravljanje, javna nabava i revizija. EGSO redovito izdaje mišljenja o tim inicijativama EU-a. |
| --- | --- |

3.5.

EU je usvojio direktive, komunikacije i okvirne odluke u kojima se većinom određuju minimalni standardi i bavi pitanjima povezanima s borbom protiv korupcije i prijevare kao što su: porezna prijevara i utaja poreza, pranje novca, društvena odgovornost poduzeća, izvještavanje o nefinancijskim transakcijama, korporativno upravljanje, javna nabava i revizija. EGSO redovito izdaje mišljenja o tim inicijativama EU-a.

| 3.6. | EU je također uvela odredbe za borbu protiv korupcije i prijevare u svoje programe financiranja – i unutarnje i vanjske (uključujući politike vezane uz koheziju, regije, poljoprivredu, proširenje, susjedstvo i razvoj). |
| --- | --- |

3.6.

EU je također uvela odredbe za borbu protiv korupcije i prijevare u svoje programe financiranja – i unutarnje i vanjske (uključujući politike vezane uz koheziju, regije, poljoprivredu, proširenje, susjedstvo i razvoj).

| 3.7. | Kao prvu mjeru zaštite društava EU-a koja se pridržavaju zakona i posluju na tržištima trećih zemalja, u tekst svih instrumenata EU-a koji se odnose na financijska sredstva EU-a treba uključiti načela sadržana u uvodnoj izjavi 65. Uredbe o Instrumentu za povezivanje Europe (CEF) br. 1316/2013 i članku 3.24 „Smjernica i propisa o javnoj nabavi” EBRD-a, a kojima se traži pravedna raspodjela rizika vezana uz ugovor. |
| --- | --- |

3.7.

Kao prvu mjeru zaštite društava EU-a koja se pridržavaju zakona i posluju na tržištima trećih zemalja, u tekst svih instrumenata EU-a koji se odnose na financijska sredstva EU-a treba uključiti načela sadržana u uvodnoj izjavi 65. Uredbe o Instrumentu za povezivanje Europe (CEF) br. 1316/2013 i članku 3.24 „Smjernica i propisa o javnoj nabavi” EBRD-a, a kojima se traži pravedna raspodjela rizika vezana uz ugovor.

| 3.8. | Na temelju članka 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Europska komisija je od 2011. uvela sveobuhvatnu strategiju za borbu protiv prijevare CAFS (COM(2011) 376) kako bi poboljšala cijeli ciklus borbe protiv prijevare – sprečavanje, otkrivanje i uvjete za istragu prijevare te ostvarila odgovarajuću repatrijaciju i suzbijanje kriminala, s demotivirajućim sankcijama. Službe Komisije razvile su sektorske strategije za borbu protiv prijevare. Za financijske interese EU-a važan je i nacrt direktive (COM(2012)363 o primjeni kaznenog prava u borbi protiv prijevare koja šteti financijskim interesima EU-a (PIF). |
| --- | --- |

3.8.

Na temelju članka 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Europska komisija je od 2011. uvela sveobuhvatnu strategiju za borbu protiv prijevare CAFS (COM(2011) 376) kako bi poboljšala cijeli ciklus borbe protiv prijevare – sprečavanje, otkrivanje i uvjete za istragu prijevare te ostvarila odgovarajuću repatrijaciju i suzbijanje kriminala, s demotivirajućim sankcijama. Službe Komisije razvile su sektorske strategije za borbu protiv prijevare. Za financijske interese EU-a važan je i nacrt direktive (COM(2012)363 o primjeni kaznenog prava u borbi protiv prijevare koja šteti financijskim interesima EU-a (PIF).

4.   Samoregulacija – etički kodeksi vezani uz korupciju i podmićivanje

| 4.1. | Samoregulacija ima važnu ulogu u borbi protiv korupcije i mita. Trgovačka društva sve više uključuju korporativnu odgovornost, sukladnost s propisima i sprečavanje korupcije u svoju cjelokupnu politiku i upravljanje. Etički kodeksi pojedinih trgovačkih društava većinom su utemeljeni na međunarodnim, sektorskim smjernicama i trebali bi provoditi odgovarajuće standarde EU-a (izvještavanje o nefinancijskim informacijama, korporativna društvena odgovornost itd.). Osnovni je cilj kodeksa društava promicati etičko ponašanje u svim aktivnostima društva, obvezati sve dionike te ga provoditi na transparentan i inkluzivan način, razmatrajući ga i u kontekstu socijalnog dijaloga. |
| --- | --- |

4.1.

Samoregulacija ima važnu ulogu u borbi protiv korupcije i mita. Trgovačka društva sve više uključuju korporativnu odgovornost, sukladnost s propisima i sprečavanje korupcije u svoju cjelokupnu politiku i upravljanje. Etički kodeksi pojedinih trgovačkih društava većinom su utemeljeni na međunarodnim, sektorskim smjernicama i trebali bi provoditi odgovarajuće standarde EU-a (izvještavanje o nefinancijskim informacijama, korporativna društvena odgovornost itd.). Osnovni je cilj kodeksa društava promicati etičko ponašanje u svim aktivnostima društva, obvezati sve dionike te ga provoditi na transparentan i inkluzivan način, razmatrajući ga i u kontekstu socijalnog dijaloga.

| 4.2. | Osnovne međunarodne smjernice i mehanizmi koji opisuju načela koja trgovačka društva moraju poštovati u cilju izbjegavanja korupcije i podmićivanja te poticanja etičkog ponašanja i transparentnosti su:






  — | pravila Međunarodne gospodarske komore (ICC) o borbi protiv korupcije, Smjernice o zviždačima, priručnici itd., |
| --- | --- | --- |

4.2.

Osnovne međunarodne smjernice i mehanizmi koji opisuju načela koja trgovačka društva moraju poštovati u cilju izbjegavanja korupcije i podmićivanja te poticanja etičkog ponašanja i transparentnosti su:

—

pravila Međunarodne gospodarske komore (ICC) o borbi protiv korupcije, Smjernice o zviždačima, priručnici itd.,

| — | Globalni sporazum UN-a; 10 načela protiv korupcije i odgovarajuće smjernice o izvještavanju, |
| --- | --- |

—

Globalni sporazum UN-a; 10 načela protiv korupcije i odgovarajuće smjernice o izvještavanju,

| — | Smjernice OECD-a za višenacionalna trgovačka društva: Preporuka 7. o borbi protiv podmićivanja, poticanja na mito i iznude, |
| --- | --- |

—

Smjernice OECD-a za višenacionalna trgovačka društva: Preporuka 7. o borbi protiv podmićivanja, poticanja na mito i iznude,

| — | Standard ISO 37001 o sustavima upravljanja za borbu protiv podmićivanja (u izradi, ISO PC/278), |
| --- | --- |

—

Standard ISO 37001 o sustavima upravljanja za borbu protiv podmićivanja (u izradi, ISO PC/278),

| — | Antikorupcijske smjernice grupacije Svjetske banke, |
| --- | --- |

—

Antikorupcijske smjernice grupacije Svjetske banke,

| — | Globalna inicijativa za izvještavanje (GRI, GR4), |
| --- | --- |

—

Globalna inicijativa za izvještavanje (GRI, GR4),

| — | poslovna načela Transparency Internationala za suzbijanje podmićivanja. |
| --- | --- |

—

poslovna načela Transparency Internationala za suzbijanje podmićivanja.

Smjernice po industrijama na razini EU-a – na primjer, u europskoj građevinskoj industriji (www.fiec.org, uključujući relevantne smjernice i zajedničke izjave) i ekstraktivnoj industriji (www.eiti.org) – ključne su u dotičnim sektorima. Isto vrijedi i za nacionalne smjernice (na primjer, njemački kodeks održivosti, smjernice danske industrije) za koje se smatra da imaju važnu ulogu u određivanju ponašanja društava.

| 4.3. | Europski parlament i Komisija usvojili su vlastite interne etičke smjernice kako bi dopunili obveze državnih službenika koje proizlaze iz Pravilnika o osoblju EU-a, uključujući kodeks ponašanja za europske povjerenike i kodeks ponašanja za zastupnike u Europskom parlamentu u kojima se daju smjernice o tome kako se ponašati u pogledu darova i donacija, ostalih financijskih interesa i sukoba interesa. EGSO je usvojio slične kodekse. |
| --- | --- |

4.3.

Europski parlament i Komisija usvojili su vlastite interne etičke smjernice kako bi dopunili obveze državnih službenika koje proizlaze iz Pravilnika o osoblju EU-a, uključujući kodeks ponašanja za europske povjerenike i kodeks ponašanja za zastupnike u Europskom parlamentu u kojima se daju smjernice o tome kako se ponašati u pogledu darova i donacija, ostalih financijskih interesa i sukoba interesa. EGSO je usvojio slične kodekse.

5.   Opažanja koja se odnose na zabrinutost trgovačkih društava i civilnog društva

| 5.1. | Situacija s korupcijom i prijevarama vezanim uz javna sredstva unutar EU-a je neprihvatljiva. Posljedice itekako osjećaju civilno društvo i trgovačka društva. Korupcija donosi dodatne troškove za potrošače i stvara nesigurnu okolinu za trgovačka društva koja se pridržavaju etičkih standarda. EGSO je s negodovanjem primijetio rasprostranjenu korupciju i prijevare u državama članicama EU-a kao i slabu političku posvećenost vlada i lokalnih vlasti učinkovitoj borbi protiv korupcije, uključujući nedostatnu primjenu i provedbu postojećih međunarodnih, europskih i nacionalnih instrumenata. |
| --- | --- |

5.1.

Situacija s korupcijom i prijevarama vezanim uz javna sredstva unutar EU-a je neprihvatljiva. Posljedice itekako osjećaju civilno društvo i trgovačka društva. Korupcija donosi dodatne troškove za potrošače i stvara nesigurnu okolinu za trgovačka društva koja se pridržavaju etičkih standarda. EGSO je s negodovanjem primijetio rasprostranjenu korupciju i prijevare u državama članicama EU-a kao i slabu političku posvećenost vlada i lokalnih vlasti učinkovitoj borbi protiv korupcije, uključujući nedostatnu primjenu i provedbu postojećih međunarodnih, europskih i nacionalnih instrumenata.

| 5.1.1. | Građani, socijalni i gospodarski akteri, neovisno o tome gdje žive u Europi, imaju pravo živjeti u transparentnom društvu kojim se pošteno upravlja na temelju vladavine prava. Financijska kriza i kriza eura dovele su do sve oštrijih kritika među građanima zbog očite korupcije te do slabljenja povjerenja i gubitka vjere građana u demokratsko upravljanje na razini EU-a, a tako i do širenja euroskepticizma. Civilno društvo očekuje da EU i države članice povećaju napore u borbi protiv korupcije i prijevare. Donositelji odluka moraju nas uvjeriti da djeluju u javnom interesu. |
| --- | --- |

5.1.1.

Građani, socijalni i gospodarski akteri, neovisno o tome gdje žive u Europi, imaju pravo živjeti u transparentnom društvu kojim se pošteno upravlja na temelju vladavine prava. Financijska kriza i kriza eura dovele su do sve oštrijih kritika među građanima zbog očite korupcije te do slabljenja povjerenja i gubitka vjere građana u demokratsko upravljanje na razini EU-a, a tako i do širenja euroskepticizma. Civilno društvo očekuje da EU i države članice povećaju napore u borbi protiv korupcije i prijevare. Donositelji odluka moraju nas uvjeriti da djeluju u javnom interesu.

| 5.2. | Zbog tih se razloga EGSO uključuje u napore kako bi se riješio taj problem. On odgovara na želju Europske komisije da se civilno društvo uključi u borbu protiv korupcije; glavni je cilj Mišljenja pridonijeti sljedećem antikorupcijskom izvješću Komisije (2016.) te sudjelovati u podizanju svijesti, širenju informacija i promicanju transparentnosti. |
| --- | --- |

5.2.

Zbog tih se razloga EGSO uključuje u napore kako bi se riješio taj problem. On odgovara na želju Europske komisije da se civilno društvo uključi u borbu protiv korupcije; glavni je cilj Mišljenja pridonijeti sljedećem antikorupcijskom izvješću Komisije (2016.) te sudjelovati u podizanju svijesti, širenju informacija i promicanju transparentnosti.

| 5.3. | Korupcija nije samo pitanje integriteta i etičnosti, već i ekonomije jer štetno djeluje na zakonito gospodarstvo – poštene okolnosti i uvjete trgovanja, ulaganja i konkurencije – i time utječe na rast i konkurentnost. Podaci Svjetske banke i Svjetskog ekonomskog foruma pokazuju da je ekonomska konkurentnost blisko povezana sa sposobnošću vlade da kontrolira korupciju. Istraživanja su pokazala da je kontrola korupcije u EU-u snažno povezana s lakoćom poslovanja, kao i s negativnim utjecajem korupcije na privatna ulaganja. |
| --- | --- |

5.3.

Korupcija nije samo pitanje integriteta i etičnosti, već i ekonomije jer štetno djeluje na zakonito gospodarstvo – poštene okolnosti i uvjete trgovanja, ulaganja i konkurencije – i time utječe na rast i konkurentnost. Podaci Svjetske banke i Svjetskog ekonomskog foruma pokazuju da je ekonomska konkurentnost blisko povezana sa sposobnošću vlade da kontrolira korupciju. Istraživanja su pokazala da je kontrola korupcije u EU-u snažno povezana s lakoćom poslovanja, kao i s negativnim utjecajem korupcije na privatna ulaganja.

| 5.3.1. | Korupcija stvara dodatne troškove trgovačkim društvima jer „čista” trgovačka društva snose rizik od gubitka ugovora u korumpiranom okruženju. Time koči učinkovitost unutarnjeg tržišta i stoga može štetno utjecati na napore za postizanje ciljeva strategije rasta 2020. te na poboljšanje europske globalne konkurentnosti, slabeći na taj način mogućnosti za unapređenje zapošljavanja i blagostanja u Europi, kao i konkurentnost tvrtki iz EU-a koje posluju u inozemstvu. |
| --- | --- |

5.3.1.

Korupcija stvara dodatne troškove trgovačkim društvima jer „čista” trgovačka društva snose rizik od gubitka ugovora u korumpiranom okruženju. Time koči učinkovitost unutarnjeg tržišta i stoga može štetno utjecati na napore za postizanje ciljeva strategije rasta 2020. te na poboljšanje europske globalne konkurentnosti, slabeći na taj način mogućnosti za unapređenje zapošljavanja i blagostanja u Europi, kao i konkurentnost tvrtki iz EU-a koje posluju u inozemstvu.

| 5.3.2. | Trgovačka društva koja su postigle dobre rezultate a području borbe protiv korupcije privlače ulagače. Slika poslovnog svijeta je ugrožena kada se trgovačko društvo proglasi krivim za podmićivanje i korupciju. To ne samo da šteti vlastitom ugledu, već i baca negativno svjetlo na sva trgovačka društva. Međutim, u odredbama koje se odnose na usklađenost s antikorupcijskim zakonima i zahtjevima za izvještavanje u obzir treba uzeti i administrativno i financijsko opterećenje koje to predstavlja za poduzeća, a osobito za MSP-ove. |
| --- | --- |

5.3.2.

Trgovačka društva koja su postigle dobre rezultate a području borbe protiv korupcije privlače ulagače. Slika poslovnog svijeta je ugrožena kada se trgovačko društvo proglasi krivim za podmićivanje i korupciju. To ne samo da šteti vlastitom ugledu, već i baca negativno svjetlo na sva trgovačka društva. Međutim, u odredbama koje se odnose na usklađenost s antikorupcijskim zakonima i zahtjevima za izvještavanje u obzir treba uzeti i administrativno i financijsko opterećenje koje to predstavlja za poduzeća, a osobito za MSP-ove.

| 5.4. | Mediji redovno izvještavaju o korupciji na najvišim razinama u mnogim državama članicama kao i na drugim mjestima u svijetu. Političku korupciju (primjerice, povezanu s imenovanjima, mitom, financiranjem političkih stranaka i izbornih kampanja te namještanjem sportskih događaja), prije svega kada su u nju uključena pravosudna tijela i policija, građani smatraju najštetnijom za društvo. Potrebno je prekinuti tu praksu kao i rasprostranjenu praksu plaćanja „ispod stola” u mnogim državama članicama koja utječe na svakodnevni život građana. Čini se da se te društvene pojave temelje na promjeni u percepciji zakonitosti. Na tome treba raditi. Građani imaju pravo na vladavinu prava, dobro upravljanje i javne službe u kojima nema korupcije. Potrebno je promijeniti stavove, a kultura transparentnosti treba zamijeniti kulturu korupcije na mjestima gdje ona postoji. To trebaju riješiti zakoni te odgoj i obrazovanje. |
| --- | --- |

5.4.

Mediji redovno izvještavaju o korupciji na najvišim razinama u mnogim državama članicama kao i na drugim mjestima u svijetu. Političku korupciju (primjerice, povezanu s imenovanjima, mitom, financiranjem političkih stranaka i izbornih kampanja te namještanjem sportskih događaja), prije svega kada su u nju uključena pravosudna tijela i policija, građani smatraju najštetnijom za društvo. Potrebno je prekinuti tu praksu kao i rasprostranjenu praksu plaćanja „ispod stola” u mnogim državama članicama koja utječe na svakodnevni život građana. Čini se da se te društvene pojave temelje na promjeni u percepciji zakonitosti. Na tome treba raditi. Građani imaju pravo na vladavinu prava, dobro upravljanje i javne službe u kojima nema korupcije. Potrebno je promijeniti stavove, a kultura transparentnosti treba zamijeniti kulturu korupcije na mjestima gdje ona postoji. To trebaju riješiti zakoni te odgoj i obrazovanje.

| 5.5. | EGSO podržava antikorupcijske mjere i preporuke Europske komisije, napore koje EU poduzima u borbi protiv prijevare kao i mjere Europskog parlamenta, točnije Akcijski plan 2014. – 2019. za borbu protiv organiziranog kriminala, korupcije i pranja novca. Nadalje, preporuke iz izvještaja Skupine država protiv korupcije (GRECO) Vijeća Europe, UN-a, OECD-a i ICC-a prijeko su potrebne i treba ih ozbiljno razmotriti pri jačanju antikorupcijskih politika i djelovanja EU-a i njezinih država članica. |
| --- | --- |

5.5.

EGSO podržava antikorupcijske mjere i preporuke Europske komisije, napore koje EU poduzima u borbi protiv prijevare kao i mjere Europskog parlamenta, točnije Akcijski plan 2014. – 2019. za borbu protiv organiziranog kriminala, korupcije i pranja novca. Nadalje, preporuke iz izvještaja Skupine država protiv korupcije (GRECO) Vijeća Europe, UN-a, OECD-a i ICC-a prijeko su potrebne i treba ih ozbiljno razmotriti pri jačanju antikorupcijskih politika i djelovanja EU-a i njezinih država članica.

| 5.6. | Tijesna isprepletenost gospodarstava država članica i porast količine i brzine prekograničnih novčanih tokova utječe na rizik širenja korupcije u EU-u. Korupcija je postala transnacionalni fenomen i više se ne može smatrati samo pitanjem nacionalnog kaznenog prava. Može se usporediti sa zaraznom bolešću na koju nitko nije automatski otporan već je potrebno namjensko liječenje. Sadašnji fragmentirani pristup treba zamijeniti koherentnijim pristupom kako bi se ostvario važan napredak. Izvješća Komisije trebaju se na odgovarajući način pozabaviti tom dimenzijom: Antikorupcijske mjere moraju se osmisliti i provoditi u kontekstu sve integriranije Europe i globaliziranog gospodarstva. |
| --- | --- |

5.6.

Tijesna isprepletenost gospodarstava država članica i porast količine i brzine prekograničnih novčanih tokova utječe na rizik širenja korupcije u EU-u. Korupcija je postala transnacionalni fenomen i više se ne može smatrati samo pitanjem nacionalnog kaznenog prava. Može se usporediti sa zaraznom bolešću na koju nitko nije automatski otporan već je potrebno namjensko liječenje. Sadašnji fragmentirani pristup treba zamijeniti koherentnijim pristupom kako bi se ostvario važan napredak. Izvješća Komisije trebaju se na odgovarajući način pozabaviti tom dimenzijom: Antikorupcijske mjere moraju se osmisliti i provoditi u kontekstu sve integriranije Europe i globaliziranog gospodarstva.

| 5.6.1. | Stoga borbu protiv korupcije treba staviti na vrh dnevnog reda EU-a; on treba preuzeti veću ulogu u promicanju transparentnosti i zaštiti integriteta unutarnjeg tržišta, vanjskih odnosa i institucija EU-a te potrošnje. Treba se jače usredotočiti na borbu protiv korupcije i prijevare u svim relevantnim politikama EU-a, kako u unutarnjima, tako i vanjskim. Poslovni subjekti i civilno društvo očekuju ovakav razvoj i u Mišljenju se skreće pažnja na potrebu za učinkovitim vodstvom i koordiniranošću EU-a. EU ima potencijal da svoj politički utjecaj iskoristi za promicanje područja EU-a koje se temelji na integritetu i visokim antikorupcijskim standardima. |
| --- | --- |

5.6.1.

Stoga borbu protiv korupcije treba staviti na vrh dnevnog reda EU-a; on treba preuzeti veću ulogu u promicanju transparentnosti i zaštiti integriteta unutarnjeg tržišta, vanjskih odnosa i institucija EU-a te potrošnje. Treba se jače usredotočiti na borbu protiv korupcije i prijevare u svim relevantnim politikama EU-a, kako u unutarnjima, tako i vanjskim. Poslovni subjekti i civilno društvo očekuju ovakav razvoj i u Mišljenju se skreće pažnja na potrebu za učinkovitim vodstvom i koordiniranošću EU-a. EU ima potencijal da svoj politički utjecaj iskoristi za promicanje područja EU-a koje se temelji na integritetu i visokim antikorupcijskim standardima.

| 5.7. | Potrebno je ništa manje nego preuzeti jasnu obvezu – europski antikorupcijski pakt kako bi se ostvarila vjerodostojna i sveobuhvatna strategija. Njime se mora upravljati „s vrha”, a za taj je napor potreban i angažman svih relevantnih dionika na razini EU-a kao i na nacionalnim i lokalnim razinama. |
| --- | --- |

5.7.

Potrebno je ništa manje nego preuzeti jasnu obvezu – europski antikorupcijski pakt kako bi se ostvarila vjerodostojna i sveobuhvatna strategija. Njime se mora upravljati „s vrha”, a za taj je napor potreban i angažman svih relevantnih dionika na razini EU-a kao i na nacionalnim i lokalnim razinama.

| 5.8. | Države članice na prvoj su crti u borbi protiv korupcije i prijevare. Provedba snažnih antikorupcijskih mjera njihova je odgovornost (prije svega strogih zakona i funkcionalnog antikorupcijskog tijela za borbu protiv korupcije u politici i pravosuđu te organiziranog kriminala), kao i njihovo proaktivno sudjelovanje u transnacionalnoj suradnji i podizanju javne svijesti o borbi protiv korupcije i prijevara. |
| --- | --- |

5.8.

Države članice na prvoj su crti u borbi protiv korupcije i prijevare. Provedba snažnih antikorupcijskih mjera njihova je odgovornost (prije svega strogih zakona i funkcionalnog antikorupcijskog tijela za borbu protiv korupcije u politici i pravosuđu te organiziranog kriminala), kao i njihovo proaktivno sudjelovanje u transnacionalnoj suradnji i podizanju javne svijesti o borbi protiv korupcije i prijevara.

| 5.8.1. | Angažiranje civilnog društva, uključujući trgovačka društva, poslovne udruge i socijalne partnere, u nacionalne antikorupcijske napore bilo bi važno, prvenstveno u cilju podizanja svijesti i davanja smjernica o tome kako izbjeći korupciju, prijevare i podmićivanje. Ponašanje pojedinih društava i tijela od ključne je važnosti u tom kontekstu. Nacionalni forumi, primjerice, OECD-ove nacionalne kontakt točke i centri za zastupanje i pravne savjete Transparency Internationala (ALAC-ovi) također bi imali važnu ulogu u nacionalnim antikorupcijskim nastojanjima. Mediji bi također trebali prepoznati svoju ulogu i odgovornost u podizanju javne svijesti o korupciji i antikorupcijskim nastojanjima u državama članicama. |
| --- | --- |

5.8.1.

Angažiranje civilnog društva, uključujući trgovačka društva, poslovne udruge i socijalne partnere, u nacionalne antikorupcijske napore bilo bi važno, prvenstveno u cilju podizanja svijesti i davanja smjernica o tome kako izbjeći korupciju, prijevare i podmićivanje. Ponašanje pojedinih društava i tijela od ključne je važnosti u tom kontekstu. Nacionalni forumi, primjerice, OECD-ove nacionalne kontakt točke i centri za zastupanje i pravne savjete Transparency Internationala (ALAC-ovi) također bi imali važnu ulogu u nacionalnim antikorupcijskim nastojanjima. Mediji bi također trebali prepoznati svoju ulogu i odgovornost u podizanju javne svijesti o korupciji i antikorupcijskim nastojanjima u državama članicama.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/73

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Izgledi za dugoročan, održiv i pametan razvoj europske odobalne industrije i njezini odnosi s pomorskim sektorima EU-a”

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/12)

| Izvjestitelj: | Marian KRZAKLEWSKI |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | José Custódio LEIRIÃO |

Izvjestitelj:

Marian KRZAKLEWSKI

Suizvjestitelj:

José Custódio LEIRIÃO

Dana 22. siječnja 2015. Europski gospodarski i socijalni odbor, sukladno članku 29. stavku 2. svojeg Poslovnika, odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje o temi

„Izgledi za dugoročan, pametan i održiv razvoj europske odobalne industrije i njezin odnos s pomorskim sektorima EU-a”

(samoinicijativno mišljenje).

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI), odgovorno za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojilo 15. srpnja 2015. Izvjestitelj je bio Marian Krzaklewski, a suizvjestitelj José Leiriao Custodio.

Odbor je Mišljenje je usvojio na svojem 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna), sa 132 glasa za, 1 protiv i 3 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Odobalna industrija obuhvaća proizvodnju električne energije te vađenje plina, nafte i minerala iz mora. EGSO smatra da se tržišta povezana s tim sektorima razvijaju posebno dinamično te nude mogućnosti za dugotrajan, održiv i pametan rast. |
| --- | --- |

1.1.

Odobalna industrija obuhvaća proizvodnju električne energije te vađenje plina, nafte i minerala iz mora. EGSO smatra da se tržišta povezana s tim sektorima razvijaju posebno dinamično te nude mogućnosti za dugotrajan, održiv i pametan rast.

| 1.2. | EGSO je uvjeren da je za održiv razvoj odobalne industrije prijeko potreban okvir za koherentnu europsku stratešku viziju koji bi osigurao napredne tehnologije i inovativna rješenja za tu industriju. U jezgri takvog strateškog okvira trebaju biti tehnologije. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO je uvjeren da je za održiv razvoj odobalne industrije prijeko potreban okvir za koherentnu europsku stratešku viziju koji bi osigurao napredne tehnologije i inovativna rješenja za tu industriju. U jezgri takvog strateškog okvira trebaju biti tehnologije.

| 1.3. | Odbor smatra da trenutačno ne postoji sveobuhvatna europska strategija za cijelu odobalnu industriju i njezine sektore. Komisija i Vijeće postupno su, doduše, proširile opseg propisa za tu industrijsku granu, posebice za sektor odobalne eksploatacije nafte i plina, ali tim mjerama nedostaje dosljedan i sveobuhvatan koncept. |
| --- | --- |

1.3.

Odbor smatra da trenutačno ne postoji sveobuhvatna europska strategija za cijelu odobalnu industriju i njezine sektore. Komisija i Vijeće postupno su, doduše, proširile opseg propisa za tu industrijsku granu, posebice za sektor odobalne eksploatacije nafte i plina, ali tim mjerama nedostaje dosljedan i sveobuhvatan koncept.

| 1.4. | EGSO je mišljenja da je nedostatak strateškog okvira za odobalnu industriju pored ostalog i posljedica nedovoljne suradnje između te industrije, institucija EU-a, država članica i organizacija civilnog društva. Stoga Odbor smatra da će izrada i provedba europske strateške vizije za odobalnu industriju dovesti do učinkovitog stupnja suradnje u korist dionika, uključujući i druge sektore koji koriste odobalne resurse (npr. turizam). |
| --- | --- |

1.4.

EGSO je mišljenja da je nedostatak strateškog okvira za odobalnu industriju pored ostalog i posljedica nedovoljne suradnje između te industrije, institucija EU-a, država članica i organizacija civilnog društva. Stoga Odbor smatra da će izrada i provedba europske strateške vizije za odobalnu industriju dovesti do učinkovitog stupnja suradnje u korist dionika, uključujući i druge sektore koji koriste odobalne resurse (npr. turizam).

| 1.5. | Upućujući na svoja ranija mišljenja, EGSO izražava zabrinutosti zbog toga što predstavnici Komisije nisu bili ni na dvama sastancima Studijske skupine ni na javnom savjetovanju u Aberdeenu, koji su poslužili kao priprema za izradu ovog samoinicijativnog mišljenja. |
| --- | --- |

1.5.

Upućujući na svoja ranija mišljenja, EGSO izražava zabrinutosti zbog toga što predstavnici Komisije nisu bili ni na dvama sastancima Studijske skupine ni na javnom savjetovanju u Aberdeenu, koji su poslužili kao priprema za izradu ovog samoinicijativnog mišljenja.

| 1.6. | Temeljitom analizom odnosa između odobalne industrije i europske pomorske industrije EGSO je došao do zaključka da odobalna industrija predstavlja vrlo snažnu, često „zelenu” pokretačku snagu za europsku pomorsku industriju, posebice za brodogradnju te remont i opremanje brodova. Gubitak kritične mase, koji je još donedavno prijetio brodogradilištima, nesumnjivo je izbjegnut zahvaljujući potražnji iz odobalne industrije. |
| --- | --- |

1.6.

Temeljitom analizom odnosa između odobalne industrije i europske pomorske industrije EGSO je došao do zaključka da odobalna industrija predstavlja vrlo snažnu, često „zelenu” pokretačku snagu za europsku pomorsku industriju, posebice za brodogradnju te remont i opremanje brodova. Gubitak kritične mase, koji je još donedavno prijetio brodogradilištima, nesumnjivo je izbjegnut zahvaljujući potražnji iz odobalne industrije.

| 1.7. | Odbor smatra da u kontekstu tekuće provedbe Direktive o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti Europska komisija u suradnji s državama članicama treba osmisliti sustav provjere te ukazati na mogućnosti jačanja financijskog potencijala poduzeća u tom sektoru u svrhu saniranja štete nakon nesreća. |
| --- | --- |

1.7.

Odbor smatra da u kontekstu tekuće provedbe Direktive o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti Europska komisija u suradnji s državama članicama treba osmisliti sustav provjere te ukazati na mogućnosti jačanja financijskog potencijala poduzeća u tom sektoru u svrhu saniranja štete nakon nesreća.

| 1.7.1. | Potrebno je pripremiti i provesti program „kulture sigurnosti” te poduzeti mjere za promicanje i potporu akreditiranja obrazovnih institucija od strane odobalnih industrijskih poduzeća radi realizacije obuhvatnije obuke u području sigurnosti i zaštite okoliša. EGSO napominje da postizanje visoke razine sigurnosti u odobalnoj industriji također ovisi o osiguravanju dobrih uvjeta rada na moru. |
| --- | --- |

1.7.1.

Potrebno je pripremiti i provesti program „kulture sigurnosti” te poduzeti mjere za promicanje i potporu akreditiranja obrazovnih institucija od strane odobalnih industrijskih poduzeća radi realizacije obuhvatnije obuke u području sigurnosti i zaštite okoliša. EGSO napominje da postizanje visoke razine sigurnosti u odobalnoj industriji također ovisi o osiguravanju dobrih uvjeta rada na moru.

| 1.8. | EGSO predlaže da Komisija i zainteresirane države članice, u suradnji s MOR-om i socijalnim partnerima, ispitaju bi li se Konvencijom o radu pomoraca (KRP) moglo obuhvatiti i radnike zaposlene u sektoru odobalne eksploatacije nafte i plina i sektoru odobalne vjetroenergetike na teritoriju EU-a i EGP-a. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO predlaže da Komisija i zainteresirane države članice, u suradnji s MOR-om i socijalnim partnerima, ispitaju bi li se Konvencijom o radu pomoraca (KRP) moglo obuhvatiti i radnike zaposlene u sektoru odobalne eksploatacije nafte i plina i sektoru odobalne vjetroenergetike na teritoriju EU-a i EGP-a.

| 1.9. | Odbor smatra da Komisija i socijalni partneri koji predstavljaju sektore europske odobalne industrije trebaju iskoristiti dobar primjer Direktive iz 2009. o provedbi Sporazuma koji su sklopili Udruženje brodovlasnika Europske zajednice (ECSA) i Europski savez transportnih radnika (ETF) o Konvenciji o radu pomoraca. |
| --- | --- |

1.9.

Odbor smatra da Komisija i socijalni partneri koji predstavljaju sektore europske odobalne industrije trebaju iskoristiti dobar primjer Direktive iz 2009. o provedbi Sporazuma koji su sklopili Udruženje brodovlasnika Europske zajednice (ECSA) i Europski savez transportnih radnika (ETF) o Konvenciji o radu pomoraca.

| 1.10. | EGSO smatra da problem predviđenog manjka kvalificiranih radnika i vještina u odobalnoj industriji EU-a i EGP-a treba rješavati osiguravanjem dobrih uvjeta rada (provedbom odredbi KRP-a), primjenom strategije prilagođavanja kvalifikacija i mogućnosti strukovnog osposobljavanja te poticanjem mladih na rad na moru. |
| --- | --- |

1.10.

EGSO smatra da problem predviđenog manjka kvalificiranih radnika i vještina u odobalnoj industriji EU-a i EGP-a treba rješavati osiguravanjem dobrih uvjeta rada (provedbom odredbi KRP-a), primjenom strategije prilagođavanja kvalifikacija i mogućnosti strukovnog osposobljavanja te poticanjem mladih na rad na moru.

| 1.11. | Komisija i države članice trebale bi u području odobalne industrije poticati suradnju i javno-privatno partnerstvo (JPP), pored ostalog uz pomoć zajedničkih pothvata, jamstava, odredbi o podjeli proizvodnje i koncesija. Koordinacija je potrebna u pogledu pravnog okvira, prostornog planiranja i zaštite okoliša, kao i geoloških ispitivanja u vezi s pitanjem održivog iskorištavanja izvora energije. |
| --- | --- |

1.11.

Komisija i države članice trebale bi u području odobalne industrije poticati suradnju i javno-privatno partnerstvo (JPP), pored ostalog uz pomoć zajedničkih pothvata, jamstava, odredbi o podjeli proizvodnje i koncesija. Koordinacija je potrebna u pogledu pravnog okvira, prostornog planiranja i zaštite okoliša, kao i geoloških ispitivanja u vezi s pitanjem održivog iskorištavanja izvora energije.

| 1.12. | EGSO smatra da bi jedan od aspekata europske regulacije u području odobalnog eksploatiranja trebalo biti sudjelovanje Komisije u sveobuhvatnom programu geološkog ispitivanja uz primjenu IKT-a. Svrha tog programa trebalo bi biti pripremanje podataka za potrebe jačanja održivosti pri sadašnjem i budućem korištenju morskih resursa. |
| --- | --- |

1.12.

EGSO smatra da bi jedan od aspekata europske regulacije u području odobalnog eksploatiranja trebalo biti sudjelovanje Komisije u sveobuhvatnom programu geološkog ispitivanja uz primjenu IKT-a. Svrha tog programa trebalo bi biti pripremanje podataka za potrebe jačanja održivosti pri sadašnjem i budućem korištenju morskih resursa.

| 1.13. | EGSO smatra da sljedeći aspekti predstavljaju najveće izazove za odobalnu industriju s obzirom na globalnu i europsku konkurenciju te regulatorne zahtjeve:






  — | eksploatacija u dubokim vodama te – na području vjetroenergetike – postavljanje instalacija na veće udaljenosti od obale i veće dubine, |
| --- | --- | --- |

1.13.

EGSO smatra da sljedeći aspekti predstavljaju najveće izazove za odobalnu industriju s obzirom na globalnu i europsku konkurenciju te regulatorne zahtjeve:

—

eksploatacija u dubokim vodama te – na području vjetroenergetike – postavljanje instalacija na veće udaljenosti od obale i veće dubine,

| — | postupci za horizontalno bušenje i hidrauličko frakturiranje u podmorskom rudarstvu, |
| --- | --- |

—

postupci za horizontalno bušenje i hidrauličko frakturiranje u podmorskom rudarstvu,

| — | upravljanje starom infrastrukturom odobalnih pogona, |
| --- | --- |

—

upravljanje starom infrastrukturom odobalnih pogona,

| — | otkrivanje, inventarizacija i eksploatacija resursa na arktičkom području, |
| --- | --- |

—

otkrivanje, inventarizacija i eksploatacija resursa na arktičkom području,

| — | odgovor na zelene poticaje iz konvencije MARPOL, Konvencije o balastnim vodama te Direktive o recikliranju brodova. |
| --- | --- |

—

odgovor na zelene poticaje iz konvencije MARPOL, Konvencije o balastnim vodama te Direktive o recikliranju brodova.

| 1.14. | EGSO potiče na umrežavanje odobalnih sektora, priobalnih područja i poduzeća u lancu opskrbe s istraživačkim centrima i sveučilištima u okviru programa „Obzor 2020.” i projekata u područja inteligentne specijalizacije. U okviru te suradnje veću pozornost treba posvetiti inovacijama i zaštiti okoliša te koristi mogućnosti koje pruža Europski fond za strateška ulaganja (EFSU). |
| --- | --- |

1.14.

EGSO potiče na umrežavanje odobalnih sektora, priobalnih područja i poduzeća u lancu opskrbe s istraživačkim centrima i sveučilištima u okviru programa „Obzor 2020.” i projekata u područja inteligentne specijalizacije. U okviru te suradnje veću pozornost treba posvetiti inovacijama i zaštiti okoliša te koristi mogućnosti koje pruža Europski fond za strateška ulaganja (EFSU).

| 1.14.1. | EGSO od Komisije traži da razmotri mogućnost izmjene strukturnih fondova odnosno Junckerova plana kako bi se njima poticala i ulaganja u inovacije u odobalnoj industriji. |
| --- | --- |

1.14.1.

EGSO od Komisije traži da razmotri mogućnost izmjene strukturnih fondova odnosno Junckerova plana kako bi se njima poticala i ulaganja u inovacije u odobalnoj industriji.

| 1.15. | Odbor smatra da treba aktualizirati (revidirati) strategiju „Europa 2020.” kako bi se ispunili uvjeti EU-a koji se odnose na pomorske aktivnosti, projekte, resurse, kvalificiranu radnu snagu, financiranje i promicanje održivog razvoja. Pritom treba imati na umu veliki opseg i raznovrsnost poslova i kvalifikacija potrebnih za odobalne djelatnosti. |
| --- | --- |

1.15.

Odbor smatra da treba aktualizirati (revidirati) strategiju „Europa 2020.” kako bi se ispunili uvjeti EU-a koji se odnose na pomorske aktivnosti, projekte, resurse, kvalificiranu radnu snagu, financiranje i promicanje održivog razvoja. Pritom treba imati na umu veliki opseg i raznovrsnost poslova i kvalifikacija potrebnih za odobalne djelatnosti.

| 1.16. | EGSO od Komisije traži da potakne raspravu o potencijalu zasebne strategije za Sjeverno more koja bi vodila računa o izazovima za održivu i konkurentnu odobalnu industriju u Europi. |
| --- | --- |

1.16.

EGSO od Komisije traži da potakne raspravu o potencijalu zasebne strategije za Sjeverno more koja bi vodila računa o izazovima za održivu i konkurentnu odobalnu industriju u Europi.

2.   Kontekst

| 2.1. | Odobalnu industriju uglavnom čine sektori proizvodnje energije te eksploatacije plina, nafte i minerala iz mora. S obzirom na opskrbni lanac i usluge, odobalna industrija povezana je sa sljedećim sektorima pomorske industrije: brodogradnjom, remontom, održavanjem i prenamjenom brodova i brodske opreme te opremanjem brodova kao i sa sektorom pomorskih industrijskih pogona. |
| --- | --- |

2.1.

Odobalnu industriju uglavnom čine sektori proizvodnje energije te eksploatacije plina, nafte i minerala iz mora. S obzirom na opskrbni lanac i usluge, odobalna industrija povezana je sa sljedećim sektorima pomorske industrije: brodogradnjom, remontom, održavanjem i prenamjenom brodova i brodske opreme te opremanjem brodova kao i sa sektorom pomorskih industrijskih pogona.

| 2.2. | Osim toga, europska industrija povezana s odobalnim sektorima raspolaže kako stručnim znanjima, tako i odgovarajućim ljudskim potencijalom, što joj omogućava da učinkovito iskorištava prednosti koje proizlaze iz sudjelovanja na tržištima povezanima s odobalnim sektorima. |
| --- | --- |

2.2.

Osim toga, europska industrija povezana s odobalnim sektorima raspolaže kako stručnim znanjima, tako i odgovarajućim ljudskim potencijalom, što joj omogućava da učinkovito iskorištava prednosti koje proizlaze iz sudjelovanja na tržištima povezanima s odobalnim sektorima.

| 2.3. | U kontekstu pregleda stanja europske odobalne industrije i procjene njezinih izgleda za dugoročan i održiv razvoj, u Mišljenju se razmatraju sljedeći aspekti:






  — | stanje odobalne industrije nafte i plina u globalnom kontekstu te izazovi i pokretačke snage, |
| --- | --- | --- |

2.3.

U kontekstu pregleda stanja europske odobalne industrije i procjene njezinih izgleda za dugoročan i održiv razvoj, u Mišljenju se razmatraju sljedeći aspekti:

—

stanje odobalne industrije nafte i plina u globalnom kontekstu te izazovi i pokretačke snage,

| — | opće značajke sektora odobalne vjetroenergetike u EU-u, |
| --- | --- |

—

opće značajke sektora odobalne vjetroenergetike u EU-u,

| — | odnosi između europske pomorske industrije i odobalne industrije, |
| --- | --- |

—

odnosi između europske pomorske industrije i odobalne industrije,

| — | potreba za inovacijama i održivim razvojem u kontekstu aktualnih izazova i potencijalnih područja razvoja europske odobalne industrije, |
| --- | --- |

—

potreba za inovacijama i održivim razvojem u kontekstu aktualnih izazova i potencijalnih područja razvoja europske odobalne industrije,

| — | prijedlog za osiguravanje socijalne dimenzije održivog razvoja odobalne industrije u području radnog prava, |
| --- | --- |

—

prijedlog za osiguravanje socijalne dimenzije održivog razvoja odobalne industrije u području radnog prava,

| — | regulatorni okvir EU-a za europsku odobalnu industriju, |
| --- | --- |

—

regulatorni okvir EU-a za europsku odobalnu industriju,

| — | zamisao poticanja europske strategije za područje Sjevernog mora koja obuhvaća izazove za održivu i konkurentnu odobalnu industriju. |
| --- | --- |

—

zamisao poticanja europske strategije za područje Sjevernog mora koja obuhvaća izazove za održivu i konkurentnu odobalnu industriju.

3.   Europska odobalna industrija nafte i plina: aktualno stanje

| 3.1. | Udio naftnih derivata i plina u europskoj energetskoj mješavini iznosio je 2012. godine 26 %; najveći je udio imala nuklearna energija (29 %), a udio obnovljivih energenata, uključujući hidroenergiju, iznosio je 22 %. |
| --- | --- |

3.1.

Udio naftnih derivata i plina u europskoj energetskoj mješavini iznosio je 2012. godine 26 %; najveći je udio imala nuklearna energija (29 %), a udio obnovljivih energenata, uključujući hidroenergiju, iznosio je 22 %.

| 3.1.1. | EU je najveći uvoznik energije u svijetu: uvozi 53 % svoje energije za ukupno 400 milijardi eura godišnje. Iz uvoza dolazi 88 % nafte i 66 % plina, uglavnom iz Rusije. |
| --- | --- |

3.1.1.

EU je najveći uvoznik energije u svijetu: uvozi 53 % svoje energije za ukupno 400 milijardi eura godišnje. Iz uvoza dolazi 88 % nafte i 66 % plina, uglavnom iz Rusije.

| 3.2. | Najveći problem za odobalni sektor nafte i plina u Europi predstavlja pitanje hoće li tradicionalna europska industrija nafte i plina rasti s obzirom na svoju diversifikaciju, izazove koji proizlaze iz razvoja obnovljivih izvora energije te učinkovitost svladavanja tih promjena u sektoru. |
| --- | --- |

3.2.

Najveći problem za odobalni sektor nafte i plina u Europi predstavlja pitanje hoće li tradicionalna europska industrija nafte i plina rasti s obzirom na svoju diversifikaciju, izazove koji proizlaze iz razvoja obnovljivih izvora energije te učinkovitost svladavanja tih promjena u sektoru.

| 3.3. | Karakteristike europske odobalne industrije nafte i plina jesu:






  — | visoki operativni troškovi, |
| --- | --- | --- |

3.3.

Karakteristike europske odobalne industrije nafte i plina jesu:

—

visoki operativni troškovi,

| — | veliki ekološki rizik te visoka razina regulacije, |
| --- | --- |

—

veliki ekološki rizik te visoka razina regulacije,

| — | potreba za premještanjem aktivnosti na veće dubine, |
| --- | --- |

—

potreba za premještanjem aktivnosti na veće dubine,

| — | fiskalni rizici – niske cijene koje uzrokuju veći rizik ulaganja, |
| --- | --- |

—

fiskalni rizici – niske cijene koje uzrokuju veći rizik ulaganja,

| — | potencijalni problemi s jeftinijim proizvodima iz SAD-a. |
| --- | --- |

—

potencijalni problemi s jeftinijim proizvodima iz SAD-a.

| 3.4. | Aktualni izazovi koje europska odobalna industrija nafte i plina mora svladati jesu:






  — | potreba za seizmičkim istraživanjima u svrhu aktualizacije karata geoloških nalazišta, |
| --- | --- | --- |

3.4.

Aktualni izazovi koje europska odobalna industrija nafte i plina mora svladati jesu:

—

potreba za seizmičkim istraživanjima u svrhu aktualizacije karata geoloških nalazišta,

| — | nedostatno uspoređivanje i razmjenjivanje podataka, što usporava brzinu razvoja, |
| --- | --- |

—

nedostatno uspoređivanje i razmjenjivanje podataka, što usporava brzinu razvoja,

| — | pritisak zemalja proizvođača u pogledu otkrivanja novih nalazišta, |
| --- | --- |

—

pritisak zemalja proizvođača u pogledu otkrivanja novih nalazišta,

| — | problemi s natječajima za eksploatiranje uz sudjelovanje nacionalnih i međunarodnih poduzeća za eksploataciju, |
| --- | --- |

—

problemi s natječajima za eksploatiranje uz sudjelovanje nacionalnih i međunarodnih poduzeća za eksploataciju,

| — | upravljanje radnim ciklusom sektora u uzastopnim fazama: istraživanje/otkrivanje/FEED (1)/proizvodnja/demontaža. |
| --- | --- |

—

upravljanje radnim ciklusom sektora u uzastopnim fazama: istraživanje/otkrivanje/FEED (1)/proizvodnja/demontaža.

| 3.4.1. | Novi izazovi za tu industriju jesu:






  — | smanjenje raspoloživih resursa, |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Novi izazovi za tu industriju jesu:

—

smanjenje raspoloživih resursa,

| — | pad cijene nafte te konkurencija novih jeftinijih srodnih sirovina, |
| --- | --- |

—

pad cijene nafte te konkurencija novih jeftinijih srodnih sirovina,

| — | pitanja koja se odnose na poduzetništvo te državne potpore za nove tvrtke, |
| --- | --- |

—

pitanja koja se odnose na poduzetništvo te državne potpore za nove tvrtke,

| — | poticanje rasta inovacijama i internacionalizacijom industrije, |
| --- | --- |

—

poticanje rasta inovacijama i internacionalizacijom industrije,

| — | poticanje rasta „zelenom ekonomijom”. |
| --- | --- |

—

poticanje rasta „zelenom ekonomijom”.

| 3.5. | Europsku odobalnu industriju nafte i plina zaslužuje da je se podrži jer:






  — | ima obilježja održive industrije i u skladu je s propisima EU-a, |
| --- | --- | --- |

3.5.

Europsku odobalnu industriju nafte i plina zaslužuje da je se podrži jer:

—

ima obilježja održive industrije i u skladu je s propisima EU-a,

| — | izravno i neizravno osigurava gotovo 600 tisuća radnih mjesta (zajedno s Norveškom), |
| --- | --- |

—

izravno i neizravno osigurava gotovo 600 tisuća radnih mjesta (zajedno s Norveškom),

| — | predstavlja jednu od najvažnijih pokretačkih snaga pomorske industrije u EU-u, |
| --- | --- |

—

predstavlja jednu od najvažnijih pokretačkih snaga pomorske industrije u EU-u,

| — | pridonosi korisnim socijalnim transformacijama u regijama, |
| --- | --- |

—

pridonosi korisnim socijalnim transformacijama u regijama,

| — | znatno pridonosi proračunskim prihodima država članica, |
| --- | --- |

—

znatno pridonosi proračunskim prihodima država članica,

| — | prednjači u inovacijskom i tehničkom napretku u inženjerstvu, |
| --- | --- |

—

prednjači u inovacijskom i tehničkom napretku u inženjerstvu,

| — | se odlikuje znatnim, sve većim izvozom poduzeća u lancu opskrbe, što nadoknađuje eventualni pad prihoda iz proizvodnje goriva. |
| --- | --- |

—

se odlikuje znatnim, sve većim izvozom poduzeća u lancu opskrbe, što nadoknađuje eventualni pad prihoda iz proizvodnje goriva.

| 3.6. | Tijekom savjetovanja u Aberdeenu (2) predstavljeni su rezultati SWOT analize odobalne industrije nafte i plina, koji se zajedno s prijedlozima iznesenima u raspravi nalaze u Prilogu. |
| --- | --- |

3.6.

Tijekom savjetovanja u Aberdeenu (2) predstavljeni su rezultati SWOT analize odobalne industrije nafte i plina, koji se zajedno s prijedlozima iznesenima u raspravi nalaze u Prilogu.

4.   Odobalno tržište energije vjetra u EU-u – opće značajke i trendovi

| 4.1. | U morima EU-a, u 11 zemalja, trenutačno je montirano i na mrežu spojeno otprilike 2 500 vjetroturbina ukupne snage od preko 8 GW. Udio EU-a u globalnoj proizvodnju iznosi gotovo 90 %. Po završetku 12 projekata koji su u izgradnji, snaga pogona instaliranih u vodama EU-a porast će na 10,9 GW. Udio energije vjetra u ukupnoj energiji u EU-u trenutačno iznosi 7 %, pri čemu otprilike 1/7 dolazi iz odobalnih vjetroelektrana. |
| --- | --- |

4.1.

U morima EU-a, u 11 zemalja, trenutačno je montirano i na mrežu spojeno otprilike 2 500 vjetroturbina ukupne snage od preko 8 GW. Udio EU-a u globalnoj proizvodnju iznosi gotovo 90 %. Po završetku 12 projekata koji su u izgradnji, snaga pogona instaliranih u vodama EU-a porast će na 10,9 GW. Udio energije vjetra u ukupnoj energiji u EU-u trenutačno iznosi 7 %, pri čemu otprilike 1/7 dolazi iz odobalnih vjetroelektrana.

| 4.2. | Aktualni razvojni i inovacijski trendovi u tom sektoru odnose se na: turbine, temelje i instalacije na većim dubinama i na većim udaljenostima od obale. |
| --- | --- |

4.2.

Aktualni razvojni i inovacijski trendovi u tom sektoru odnose se na: turbine, temelje i instalacije na većim dubinama i na većim udaljenostima od obale.

| 4.3. | Financijsko planiranje postaje sve važnije u razvoju odobalnih vjetroelektrana. Godine 2014. ta je industrija dobila neregresne zajmove u iznosu od 3,14 milijardi eura (3), što je najveći iznos u njezinoj povijesti. Financijska partnerstva sve su važnija za uspjeh. |
| --- | --- |

4.3.

Financijsko planiranje postaje sve važnije u razvoju odobalnih vjetroelektrana. Godine 2014. ta je industrija dobila neregresne zajmove u iznosu od 3,14 milijardi eura (3), što je najveći iznos u njezinoj povijesti. Financijska partnerstva sve su važnija za uspjeh.

| 4.4. | U idućih će nekoliko godina instalirani kapacitet vjerojatno i dalje rasti. Što se tiče dalje budućnosti, Europska udruga za energiju vjetra (EWEA) procjenjuje da će ukupni kapacitet novih vjetroelektrana za čiju su izgradnju već izdane dozvole iznositi 26,4 GW, a u dugoročnim se planovima predviđa rast aktualnog kapaciteta za 98 GW. |
| --- | --- |

4.4.

U idućih će nekoliko godina instalirani kapacitet vjerojatno i dalje rasti. Što se tiče dalje budućnosti, Europska udruga za energiju vjetra (EWEA) procjenjuje da će ukupni kapacitet novih vjetroelektrana za čiju su izgradnju već izdane dozvole iznositi 26,4 GW, a u dugoročnim se planovima predviđa rast aktualnog kapaciteta za 98 GW.

| 4.5. | Prema podacima EWEA-e, krajem 2011. godine u europskom sektoru energije vjetra bilo je zaposleno 192 tisuće ljudi, od čega 30 – 40 tisuća ljudi u sektoru odobalne vjetroenergetike. |
| --- | --- |

4.5.

Prema podacima EWEA-e, krajem 2011. godine u europskom sektoru energije vjetra bilo je zaposleno 192 tisuće ljudi, od čega 30 – 40 tisuća ljudi u sektoru odobalne vjetroenergetike.

| 4.6. | Instalirani kapacitet energije mora u EU-u iznosi oko 1,5 GW (1/6 iznosa odobalne vjetroenergije), ali predviđa se da će taj iznos do 2020. godine porasti na 3,6 GW. Važno je još spomenuti pogone za iskorištavanje energije valova, plime i oseke i morskih struja kao i energije gradijenta saliniteta te pogone za pretvorbu toplinske energije mora u struju. |
| --- | --- |

4.6.

Instalirani kapacitet energije mora u EU-u iznosi oko 1,5 GW (1/6 iznosa odobalne vjetroenergije), ali predviđa se da će taj iznos do 2020. godine porasti na 3,6 GW. Važno je još spomenuti pogone za iskorištavanje energije valova, plime i oseke i morskih struja kao i energije gradijenta saliniteta te pogone za pretvorbu toplinske energije mora u struju.

5.   Gospodarski odnosi između europske pomorske industrije i odobalne industrije

| 5.1. | Ukupna vrijednost narudžbi brodova iznosila je 2014. godine 370 milijardi USD, od se čega 170 milijardi USD odnosi na odobalne pogone. Procjenjuje se da će globalna potražnja odobalnih brodova raznih vrsta između 2014. i 2025. godine iznositi 1 230 do 1 970 jedinica. Potražnja za industrijskim ronilicama povećat će se za 180 %, a potražnja za brodovima za instalaciju ili upravljanje vjetroagregatima kao i za plutajućim odobalnim pogonima za 50 do 60 %. |
| --- | --- |

5.1.

Ukupna vrijednost narudžbi brodova iznosila je 2014. godine 370 milijardi USD, od se čega 170 milijardi USD odnosi na odobalne pogone. Procjenjuje se da će globalna potražnja odobalnih brodova raznih vrsta između 2014. i 2025. godine iznositi 1 230 do 1 970 jedinica. Potražnja za industrijskim ronilicama povećat će se za 180 %, a potražnja za brodovima za instalaciju ili upravljanje vjetroagregatima kao i za plutajućim odobalnim pogonima za 50 do 60 %.

| 5.2. | Procjenjuje se da će se vrijednost narudžbi za sve vrste brodova do 2025. godine povećati za 3,7 %. Znatno veće prognoze za odobalne brodove jasno pokazuju da odobalna industrija predstavlja snažnu pokretačku snagu za brodogradnju te da će to ostati i ubuduće. Udio odobalnih brodova u ukupnoj proizvodnji europskih brodogradilišta iznosio je 2014. godine 30 %. |
| --- | --- |

5.2.

Procjenjuje se da će se vrijednost narudžbi za sve vrste brodova do 2025. godine povećati za 3,7 %. Znatno veće prognoze za odobalne brodove jasno pokazuju da odobalna industrija predstavlja snažnu pokretačku snagu za brodogradnju te da će to ostati i ubuduće. Udio odobalnih brodova u ukupnoj proizvodnji europskih brodogradilišta iznosio je 2014. godine 30 %.

| 5.3. | Jednako usko povezana s odobalnom industrijom jest europska industrija brodske opreme, koja je globalni predvodnik u proizvodnji modula za bušenje, motora, vitala, kranova i elektroničkih uređaja za odobalnu industriju. |
| --- | --- |

5.3.

Jednako usko povezana s odobalnom industrijom jest europska industrija brodske opreme, koja je globalni predvodnik u proizvodnji modula za bušenje, motora, vitala, kranova i elektroničkih uređaja za odobalnu industriju.

| 5.4. | Dobivanje energije iz mora predstavlja „zelenu” pokretačku snagu za pomorsko gospodarstvo. Procjenjuje se da će njezin ukupni potencijal u razdoblju 2012. – 2022. iznositi više od 19 milijardi eura (oko dvije milijarde godišnje). Te procjene se temelje na broju brodova i uređaja potrebnih za izgradnju i pogon planiranih vjetroelektrana. |
| --- | --- |

5.4.

Dobivanje energije iz mora predstavlja „zelenu” pokretačku snagu za pomorsko gospodarstvo. Procjenjuje se da će njezin ukupni potencijal u razdoblju 2012. – 2022. iznositi više od 19 milijardi eura (oko dvije milijarde godišnje). Te procjene se temelje na broju brodova i uređaja potrebnih za izgradnju i pogon planiranih vjetroelektrana.

| 5.5. | Nova vrsta potražnje za proizvodima i uslugama europske pomorske industrije uzrokovana je također premještanjem aktivnosti u dublje vode; to se osobito tiče odobalne industrije nafte i plina, ali i dobivanja energije iz mora. |
| --- | --- |

5.5.

Nova vrsta potražnje za proizvodima i uslugama europske pomorske industrije uzrokovana je također premještanjem aktivnosti u dublje vode; to se osobito tiče odobalne industrije nafte i plina, ali i dobivanja energije iz mora.

| 5.6. | Otapanjem leda u arktičkom prostoru stvaraju se nove perspektive za eksploataciju tamošnjih sirovina i plovidbu (iako to ne predstavlja potpuno „zelenu” pokretačku snagu). U vezi s tom tendencijom očekuje se, pored ostalog, jača potražnja za ledolomcima te transportnim i servisnim plovilima s ojačanjem protiv leda. |
| --- | --- |

5.6.

Otapanjem leda u arktičkom prostoru stvaraju se nove perspektive za eksploataciju tamošnjih sirovina i plovidbu (iako to ne predstavlja potpuno „zelenu” pokretačku snagu). U vezi s tom tendencijom očekuje se, pored ostalog, jača potražnja za ledolomcima te transportnim i servisnim plovilima s ojačanjem protiv leda.

| 5.7. | Razmjerno novi sektor energije mora sve više postaje zelenom pokretačkom snagom europske pomorske industrije, posebice industrijskih grana okupljenih u SEA Europe. |
| --- | --- |

5.7.

Razmjerno novi sektor energije mora sve više postaje zelenom pokretačkom snagom europske pomorske industrije, posebice industrijskih grana okupljenih u SEA Europe.

| 5.8. | Proizvodna paleta brodogradilišta za odobalni sektor nafte i plina povezana je s radnim ciklusom te gospodarske grane na sljedeći način:






  — | istraživanje i pronalazak izvora sirovina dovodi do potražnje za brodovima za pomoć, |
| --- | --- | --- |

5.8.

Proizvodna paleta brodogradilišta za odobalni sektor nafte i plina povezana je s radnim ciklusom te gospodarske grane na sljedeći način:

—

istraživanje i pronalazak izvora sirovina dovodi do potražnje za brodovima za pomoć,

| — | za bušenje su potrebni odobalni brodovi i jedinice za bušenje, |
| --- | --- |

—

za bušenje su potrebni odobalni brodovi i jedinice za bušenje,

| — | eksploatacija izvora sirovina dovodi do potražnje za posebnim plovilima za građevinske radove, |
| --- | --- |

—

eksploatacija izvora sirovina dovodi do potražnje za posebnim plovilima za građevinske radove,

| — | za eksploataciju sirovina potrebni su brodovi ili plutajuće platforme za vađenje i skladištenje, |
| --- | --- |

—

za eksploataciju sirovina potrebni su brodovi ili plutajuće platforme za vađenje i skladištenje,

| — | kod zatvaranja lokacija za skladištenje potrebna su plovila za instaliranje vjetroturbina i odobalnih pogona. |
| --- | --- |

—

kod zatvaranja lokacija za skladištenje potrebna su plovila za instaliranje vjetroturbina i odobalnih pogona.

| 5.9. | Kako bi se osigurala dostava nafte i plina u budućnosti, bit će potrebno obavljati odobalna bušenja u znatno većoj mjeri. S tim je povezana velika potražnja za tehnički suvremenim modulima za platforme te za remontom i rekonstrukcijom različitih vrsta instalacija i tornjeva za bušenje na otvorenom moru. Te usluge predstavljaju važan izvor zarade za brodogradnju i remont brodova u EU-u. |
| --- | --- |

5.9.

Kako bi se osigurala dostava nafte i plina u budućnosti, bit će potrebno obavljati odobalna bušenja u znatno većoj mjeri. S tim je povezana velika potražnja za tehnički suvremenim modulima za platforme te za remontom i rekonstrukcijom različitih vrsta instalacija i tornjeva za bušenje na otvorenom moru. Te usluge predstavljaju važan izvor zarade za brodogradnju i remont brodova u EU-u.

| 5.10. | Zanimljive perspektive proizlaze iz novog, posebnog proizvoda brodogradnje: brodova koji nisu konstruirani samo za prijevoz ukapljenog prirodnog plina, nego i za pružanje različitih usluga za odobalnu industriju nafte i plina, te tako uz pomoć mobilnih terminala zamjenjuju kopnene terminale za ukapljeni zemni plin. Tu se radi o inačicama plovila FPSO (za podršku u proizvodnji, skladištenju i istovaru ukapljenog plina) i plovila FSRU (za prijevoz, skladištenje i uplinjavanje). |
| --- | --- |

5.10.

Zanimljive perspektive proizlaze iz novog, posebnog proizvoda brodogradnje: brodova koji nisu konstruirani samo za prijevoz ukapljenog prirodnog plina, nego i za pružanje različitih usluga za odobalnu industriju nafte i plina, te tako uz pomoć mobilnih terminala zamjenjuju kopnene terminale za ukapljeni zemni plin. Tu se radi o inačicama plovila FPSO (za podršku u proizvodnji, skladištenju i istovaru ukapljenog plina) i plovila FSRU (za prijevoz, skladištenje i uplinjavanje).

| 5.11. | I europske luke mogu imati koristi od pokretačke snage odobalne industrije. To se odnosi na usluge u vezi s teretom u komadu i pretovarom komponenata za vjetroturbine: dijelova stupova, generatora i krila rotora te ostalih elemenata koje naruči odobalna industrija. |
| --- | --- |

5.11.

I europske luke mogu imati koristi od pokretačke snage odobalne industrije. To se odnosi na usluge u vezi s teretom u komadu i pretovarom komponenata za vjetroturbine: dijelova stupova, generatora i krila rotora te ostalih elemenata koje naruči odobalna industrija.

6.   Potreba za inovacijama i održivim razvojem u kontekstu aktualnih izazova i potencijalnih područja evolucije europske odobalne industrije

| 6.1. | I tijekom posljednjeg desetljeća ulaganja u inovacije u Europi zaostajala su u odnosu na veće konkurente (SAD). To utječe na sve industrijske sektore, uključujući odobalnu industriju nafte i plina. |
| --- | --- |

6.1.

I tijekom posljednjeg desetljeća ulaganja u inovacije u Europi zaostajala su u odnosu na veće konkurente (SAD). To utječe na sve industrijske sektore, uključujući odobalnu industriju nafte i plina.

| 6.2. | Jedan od glavnih izazova u sektoru nafte i plina jest osiguravanje sigurnog korištenja objekata koji stare. Prosječno 30 % platformi na svijetu u pogonu je već više od 20 godina i mnoge od njih premašile su planirani životni vijek. |
| --- | --- |

6.2.

Jedan od glavnih izazova u sektoru nafte i plina jest osiguravanje sigurnog korištenja objekata koji stare. Prosječno 30 % platformi na svijetu u pogonu je već više od 20 godina i mnoge od njih premašile su planirani životni vijek.

| 6.3. | Najvažnije mjere koje treba poduzimati zbog starenja objekata u odobalnoj industriji nafte i plina su sljedeće:






  — | kontrola stanja materijala i jačanje svijesti u vezi s tim, |
| --- | --- | --- |

6.3.

Najvažnije mjere koje treba poduzimati zbog starenja objekata u odobalnoj industriji nafte i plina su sljedeće:

—

kontrola stanja materijala i jačanje svijesti u vezi s tim,

| — | razumijevanje pitanja korozije ispod izolacije, |
| --- | --- |

—

razumijevanje pitanja korozije ispod izolacije,

| — | pitanja pregleda, popravaka i održavanja u kontekstu upravljanja starenjem, |
| --- | --- |

—

pitanja pregleda, popravaka i održavanja u kontekstu upravljanja starenjem,

| — | iskorištavanje starih strojeva. |
| --- | --- |

—

iskorištavanje starih strojeva.

| 6.4. | Rast sektora ovisi o inovativnim tehnologijama kojima je cilj poticanje istraživanja i koje omogućuju što veće iskorištavanje zastarjelih instalacija i produljivanje razdoblja eksploatacije nekih proizvodnih polja. |
| --- | --- |

6.4.

Rast sektora ovisi o inovativnim tehnologijama kojima je cilj poticanje istraživanja i koje omogućuju što veće iskorištavanje zastarjelih instalacija i produljivanje razdoblja eksploatacije nekih proizvodnih polja.

| 6.4.1. | Nove tehnologije također igraju ključnu ulogu u istraživanjima u dubokom moru i u proizvodnji, što iziskuje ulaganja koja se računaju u milijardama. Cilj razvoja novih tehnologija jest smanjivanje operativnih troškova i rizika te eksploatacija bušotina pri višim temperaturama i višem tlaku. |
| --- | --- |

6.4.1.

Nove tehnologije također igraju ključnu ulogu u istraživanjima u dubokom moru i u proizvodnji, što iziskuje ulaganja koja se računaju u milijardama. Cilj razvoja novih tehnologija jest smanjivanje operativnih troškova i rizika te eksploatacija bušotina pri višim temperaturama i višem tlaku.

| 6.5. | EGSO smatra da Komisija treba razmotriti mogućnost prilagodbe strukturnih fondova ili Junckerova plana u cilju potpore ulaganjima u inovacije u odobalnoj industriji, osobito u područjima:






  — | starenja infrastrukture i osiguravanja kontinuiteta proizvodnje, |
| --- | --- | --- |

6.5.

EGSO smatra da Komisija treba razmotriti mogućnost prilagodbe strukturnih fondova ili Junckerova plana u cilju potpore ulaganjima u inovacije u odobalnoj industriji, osobito u područjima:

—

starenja infrastrukture i osiguravanja kontinuiteta proizvodnje,

| — | novih tehnologija koje služe za iskorištavanje starih naftnih i plinskih polja, |
| --- | --- |

—

novih tehnologija koje služe za iskorištavanje starih naftnih i plinskih polja,

| — | sve veće složenosti proizvodnih bušotina. |
| --- | --- |

—

sve veće složenosti proizvodnih bušotina.

Nova područja razvoja

| 6.6. | Razvoj plina iz škriljevca uz poštovanje ekoloških zahtjeva sve je atraktivnija mogućnost i za odobalnu industriju nafte i plina. To proizlazi iz značajnog poboljšanja hidrauličkog frakturiranja podvodnih stijena. Sekvestracija CO2 na moru još je jedan potencijalni čimbenik rasta za odobalnu industriju u kontekstu razvoja gospodarstva s niskim udjelom ugljika. |
| --- | --- |

6.6.

Razvoj plina iz škriljevca uz poštovanje ekoloških zahtjeva sve je atraktivnija mogućnost i za odobalnu industriju nafte i plina. To proizlazi iz značajnog poboljšanja hidrauličkog frakturiranja podvodnih stijena. Sekvestracija CO2 na moru još je jedan potencijalni čimbenik rasta za odobalnu industriju u kontekstu razvoja gospodarstva s niskim udjelom ugljika.

| 6.7. | Daljnja područja razvoja predstavljaju izgradnja višenamjenskih industrijskih platformi po isteku pilot-projekata (7. okvirni program) te postavljanje kompletnih pogona i uvođenje instalacija za iskorištavanje energije valova i plime i oseke. |
| --- | --- |

6.7.

Daljnja područja razvoja predstavljaju izgradnja višenamjenskih industrijskih platformi po isteku pilot-projekata (7. okvirni program) te postavljanje kompletnih pogona i uvođenje instalacija za iskorištavanje energije valova i plime i oseke.

| 6.8. | Zadaća kreatora politika u EU-u jest da što učinkovitije provedu program Obzor 2020. radi pružanja potpore istraživanju i inovacijama (4) u europskoj odobalnoj industriji. |
| --- | --- |

6.8.

Zadaća kreatora politika u EU-u jest da što učinkovitije provedu program Obzor 2020. radi pružanja potpore istraživanju i inovacijama (4) u europskoj odobalnoj industriji.

7.   Regulatorni okvir EU-a za europsku odobalnu industriju

| 7.1. | Regulatorni okvir za djelatnosti europskog odobalnog industrijskog sektora sve je širi. Na tu industriju najviše utječu sljedeće odredbe:






  — | direktiva EU-a o industrijskim emisijama (IED) odnosno o integriranom sprečavanju i kontroli onečišćenja (IPPC), kao i direktiva o ograničenju emisija određenih onečišćujućih tvari u zrak iz velikih uređaja za loženje (LCP), |
| --- | --- | --- |

7.1.

Regulatorni okvir za djelatnosti europskog odobalnog industrijskog sektora sve je širi. Na tu industriju najviše utječu sljedeće odredbe:

—

direktiva EU-a o industrijskim emisijama (IED) odnosno o integriranom sprečavanju i kontroli onečišćenja (IPPC), kao i direktiva o ograničenju emisija određenih onečišćujućih tvari u zrak iz velikih uređaja za loženje (LCP),

| — | direktiva o ograničenju emisija određenih onečišćivača u zrak iz srednje velikih postrojenja za izgaranje (MCP), koja utječe na proizvodnju nafte i plina, |
| --- | --- |

—

direktiva o ograničenju emisija određenih onečišćivača u zrak iz srednje velikih postrojenja za izgaranje (MCP), koja utječe na proizvodnju nafte i plina,

| — | Europski sustav trgovanja emisijskim jedinicama (EU ETS), |
| --- | --- |

—

Europski sustav trgovanja emisijskim jedinicama (EU ETS),

| — | Direktiva o sigurnosti na moru. |
| --- | --- |

—

Direktiva o sigurnosti na moru.

| 7.2. | Direktiva o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti stupila je na snagu 2013. godine, a u nacionalne pravne sustave bit će prenesena do srpnja 2015. godine, dok će se industrija novim standardima morati prilagoditi do srpnja 2016. godine. |
| --- | --- |

7.2.

Direktiva o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti stupila je na snagu 2013. godine, a u nacionalne pravne sustave bit će prenesena do srpnja 2015. godine, dok će se industrija novim standardima morati prilagoditi do srpnja 2016. godine.

| 7.2.1. | Kako bi se postigao globalni učinak i ostvarila mogućnost nadzora nad nesrećama većih razmjera u Europi i drugdje, potrebna je suradnja između Komisije, država članica i specijaliziranih tvrtki na sljedećim područjima:






  — | izdavanje vodiča o utjecaju na rizik, |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

Kako bi se postigao globalni učinak i ostvarila mogućnost nadzora nad nesrećama većih razmjera u Europi i drugdje, potrebna je suradnja između Komisije, država članica i specijaliziranih tvrtki na sljedećim područjima:

—

izdavanje vodiča o utjecaju na rizik,

| — | stvaranje „kulture sigurnosti” u tom području, |
| --- | --- |

—

stvaranje „kulture sigurnosti” u tom području,

| — | akreditacija obrazovnih ustanova od strane rudarskih poduzeća radi povećanja edukativnih ponuda, |
| --- | --- |

—

akreditacija obrazovnih ustanova od strane rudarskih poduzeća radi povećanja edukativnih ponuda,

| — | stvaranje kodeksa najboljih praksi, |
| --- | --- |

—

stvaranje kodeksa najboljih praksi,

| — | promicanje partnerstva između ulagača i država članica, |
| --- | --- |

—

promicanje partnerstva između ulagača i država članica,

| — | suradnja između država članica i ulagača na osjetljivim strateškim područjima te na odobalnim projektima koji promiču JPP-e radi održivog razvoja i radi utjecaja odobalne industrije na druge sektore poput turizma ili ribarstva, |
| --- | --- |

—

suradnja između država članica i ulagača na osjetljivim strateškim područjima te na odobalnim projektima koji promiču JPP-e radi održivog razvoja i radi utjecaja odobalne industrije na druge sektore poput turizma ili ribarstva,

| — | suradnja u zaštiti strateški važne odobalne infrastrukture od terorizma i gusarstva. |
| --- | --- |

—

suradnja u zaštiti strateški važne odobalne infrastrukture od terorizma i gusarstva.

| 7.3. | Predstavnici industrije smatraju trenutačni rad na referentnom dokumentu (BREF) o istraživanju i proizvodnji ugljikovodika u EU-u korištenjem intenzivnog hidrauličkog frakturiranja osjetljivim regulatornim pitanjem. |
| --- | --- |

7.3.

Predstavnici industrije smatraju trenutačni rad na referentnom dokumentu (BREF) o istraživanju i proizvodnji ugljikovodika u EU-u korištenjem intenzivnog hidrauličkog frakturiranja osjetljivim regulatornim pitanjem.

| 7.4. | Pored toga, u kontekstu regulatornog utjecaja na razvoj svih sektora odobalne industrije, obvezno je pridržavati se najnovije Direktive o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (srpanj 2014.). |
| --- | --- |

7.4.

Pored toga, u kontekstu regulatornog utjecaja na razvoj svih sektora odobalne industrije, obvezno je pridržavati se najnovije Direktive o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (srpanj 2014.).

| 7.5. | Neizravan utjecaj na sektor odobalnog rudarstva treba imati i Komunikacija COM(2008) 699 o politici sirovina, u kojoj se iznose upute za veću međunarodnu suradnju u području geološkog istraživanja u pojedinim državama u svrhu povećanja baze znanja EU-a. |
| --- | --- |

7.5.

Neizravan utjecaj na sektor odobalnog rudarstva treba imati i Komunikacija COM(2008) 699 o politici sirovina, u kojoj se iznose upute za veću međunarodnu suradnju u području geološkog istraživanja u pojedinim državama u svrhu povećanja baze znanja EU-a.

| 7.6. | Ne manje važna regulatorna i politička pitanja koja utječu na cijelu europsku odobalnu industriju jesu:






  — | utjecaj Konvencije o radu pomoraca, |
| --- | --- | --- |

7.6.

Ne manje važna regulatorna i politička pitanja koja utječu na cijelu europsku odobalnu industriju jesu:

—

utjecaj Konvencije o radu pomoraca,

| — | utjecaj konvencije MARPOL (granične vrijednosti SO2 i NO2) i Konvencije o balastnim vodama. |
| --- | --- |

—

utjecaj konvencije MARPOL (granične vrijednosti SO2 i NO2) i Konvencije o balastnim vodama.

8.   Svladavanje poteškoća u očuvanju socijalne dimenzije održivog razvoja u odobalnoj industriji u području radnog prava

| 8.1. | Velika raznolikost europske odobalne industrije i značajan utjecaj globalizacije na to područje gospodarstva, kao i još uvijek neriješeni problemi koji se odnose na stvaranje jednakih uvjeta igre i socijalni damping u toj industriji doveli su do zamršene situacije u pogledu radnih odnosa. Povrh toga postoje problemi u području socijalnog dijaloga, kolektivnih radnih odnosa i socijalnih standarda. |
| --- | --- |

8.1.

Velika raznolikost europske odobalne industrije i značajan utjecaj globalizacije na to područje gospodarstva, kao i još uvijek neriješeni problemi koji se odnose na stvaranje jednakih uvjeta igre i socijalni damping u toj industriji doveli su do zamršene situacije u pogledu radnih odnosa. Povrh toga postoje problemi u području socijalnog dijaloga, kolektivnih radnih odnosa i socijalnih standarda.

| 8.1.1. | Ta se pitanja mogu rješavati na temelju Konvencije o radu pomoraca (KRP) iz 2006. godine koja upravo stupa na snagu te na temelju odgovarajuće Uredbe EU-a. |
| --- | --- |

8.1.1.

Ta se pitanja mogu rješavati na temelju Konvencije o radu pomoraca (KRP) iz 2006. godine koja upravo stupa na snagu te na temelju odgovarajuće Uredbe EU-a.

| 8.1.2. | Nažalost, mogućnost široke primjene te konvencije u odobalnoj industriji i dalje je ograničena, kako uslijed nedostatka preciznih odredbi u KRP-u o radnicima u odobalnoj industriji, tako i zbog stavova vlada, operatera, vlasnika i poslodavaca. Takvo stanje dodatno pogoršava postojeće probleme s registrom brodova i plutajućih industrijskih pogona u EU-u. |
| --- | --- |

8.1.2.

Nažalost, mogućnost široke primjene te konvencije u odobalnoj industriji i dalje je ograničena, kako uslijed nedostatka preciznih odredbi u KRP-u o radnicima u odobalnoj industriji, tako i zbog stavova vlada, operatera, vlasnika i poslodavaca. Takvo stanje dodatno pogoršava postojeće probleme s registrom brodova i plutajućih industrijskih pogona u EU-u.

| 8.2. | EGSO smatra da Komisija i socijalni partneri koji predstavljaju europsku odobalnu industriju trebaju iskoristiti dobar primjer Direktive iz 2008. o provedbi Sporazuma koji su sklopili Udruženje brodovlasnika Europske zajednice (ECSA) i Europski savez transportnih radnika (ETF) o Konvenciji o radu pomoraca. |
| --- | --- |

8.2.

EGSO smatra da Komisija i socijalni partneri koji predstavljaju europsku odobalnu industriju trebaju iskoristiti dobar primjer Direktive iz 2008. o provedbi Sporazuma koji su sklopili Udruženje brodovlasnika Europske zajednice (ECSA) i Europski savez transportnih radnika (ETF) o Konvenciji o radu pomoraca.

| 8.2.1. | Takav bi se sporazum za odobalnu industriju mogao sklopiti po uzoru na kolektivni ugovor Međunarodne federacije transportnih radnika (ITF). Trenutačno je njegova provedba ograničena zbog neaktivnosti nacionalnih vlasti, situacije s registrima brodova, nezadovoljavajućeg stanja socijalnog dijaloga te visokog udjela zaposlenika s nepovoljnim ugovorima i lažno samozaposlenih. |
| --- | --- |

8.2.1.

Takav bi se sporazum za odobalnu industriju mogao sklopiti po uzoru na kolektivni ugovor Međunarodne federacije transportnih radnika (ITF). Trenutačno je njegova provedba ograničena zbog neaktivnosti nacionalnih vlasti, situacije s registrima brodova, nezadovoljavajućeg stanja socijalnog dijaloga te visokog udjela zaposlenika s nepovoljnim ugovorima i lažno samozaposlenih.

9.   Europska strategija za Sjeverno more

| 9.1. | Industrija nafte i plina razvija se već 50 godina, a procjenjuje se da će postojati još sljedećih 50. Pred njom su velike promjene u pogledu energije:






  — | sve veći udio energije dolazi iz obnovljivih izvora, |
| --- | --- | --- |

9.1.

Industrija nafte i plina razvija se već 50 godina, a procjenjuje se da će postojati još sljedećih 50. Pred njom su velike promjene u pogledu energije:

—

sve veći udio energije dolazi iz obnovljivih izvora,

| — | sve veći udio lokalno proizvedene energije i energije proizvedene iz kombinacije lokalnih energenata, |
| --- | --- |

—

sve veći udio lokalno proizvedene energije i energije proizvedene iz kombinacije lokalnih energenata,

| — | poteškoće usklađivanja ponude i potražnje zbog postojećeg sustava prijenosa, |
| --- | --- |

—

poteškoće usklađivanja ponude i potražnje zbog postojećeg sustava prijenosa,

| — | ciljevi EU-a za smanjenje emisija CO2 do 2030. godine. |
| --- | --- |

—

ciljevi EU-a za smanjenje emisija CO2 do 2030. godine.

Pritom se postavlja pitanje je li tradicionalna industrija nafte i plina dorasla velikim izazovima diversifikacije prema obnovljivoj energiji te može li ostvariti tu tranziciju.

| 9.2. | Povjerenstvo za Sjeverno more surađivat će s Gornjim domom britanskog Parlamenta kako bi u osmišljavanje cjelovitog koncepta pomorskog prostornog planiranja uključio vladu Ujedinjene Kraljevine; pored toga izradit će se komunikacija i osmisliti strategija na temelju kojih će se građanima pojasniti prednosti energetske mreže na području Sjevernog mora. |
| --- | --- |

9.2.

Povjerenstvo za Sjeverno more surađivat će s Gornjim domom britanskog Parlamenta kako bi u osmišljavanje cjelovitog koncepta pomorskog prostornog planiranja uključio vladu Ujedinjene Kraljevine; pored toga izradit će se komunikacija i osmisliti strategija na temelju kojih će se građanima pojasniti prednosti energetske mreže na području Sjevernog mora.

| 9.3. | EGSO od Komisije traži da potakne raspravu o potencijalu zasebne strategije za Sjeverno more koja bi vodila računa o sljedećim izazovima za održivu i konkurentnu odobalnu industriju u Europi:






  — | proizvodu i dizajnu, |
| --- | --- | --- |

9.3.

EGSO od Komisije traži da potakne raspravu o potencijalu zasebne strategije za Sjeverno more koja bi vodila računa o sljedećim izazovima za održivu i konkurentnu odobalnu industriju u Europi:

—

proizvodu i dizajnu,

| — | društvenim pitanjima, |
| --- | --- |

—

društvenim pitanjima,

| — | proizvodnji, |
| --- | --- |

—

proizvodnji,

| — | pravnim propisima, |
| --- | --- |

—

pravnim propisima,

| — | financiranju. |
| --- | --- |

—

financiranju.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  FEED (front-end engineering design) – predizvedbeni inženjering.

1

front-end engineering design

(2)  Liam Smyth – Aberdeen & Grampian Chamber of Commerce.

2

(3)  The European offshore wind industry – key trends and statistics 2014. („Europska odobalna vjetroenergetika – glavne tendencije i statistički podaci 2014.”).

3

The European offshore wind industry – key trends and statistics 2014.

(4)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Inovacije u plavom gospodarstvu: korištenje potencijala naših mora i oceana za radna mjesta i rast COM(2014) 254 završna verzija (SL C 12, 15.1.2015., str. 93.).

4

---

PRILOG

Rezultati SWOT analize odobalne industrije nafte i plina u Europi

| S – prednosti | W – nedostaci |
| --- | --- |
| — | iskustvo s teškim uvjetima rada i u dubokim vodama |

S – prednosti

W – nedostaci

—

iskustvo s teškim uvjetima rada i u dubokim vodama

| — | međunarodno priznata znanja |
| --- | --- |

—

međunarodno priznata znanja

| — | visokokvalificirana i iskusna radna snaga |
| --- | --- |

—

visokokvalificirana i iskusna radna snaga

| — | industrija ima karakter klastera |
| --- | --- |

—

industrija ima karakter klastera

| — | visoki troškovi proizvodnje |
| --- | --- |

—

visoki troškovi proizvodnje

| — | razočaravajuća proizvodna učinkovitost |
| --- | --- |

—

razočaravajuća proizvodna učinkovitost

| — | nedostatak sigurnosti u pogledu oporezivanja |
| --- | --- |

—

nedostatak sigurnosti u pogledu oporezivanja

| — | starenje infrastrukture |
| --- | --- |

—

starenje infrastrukture

| — | nedostatak suradnje |
| --- | --- |

—

nedostatak suradnje

O – mogućnosti

T – rizici

| — | otkrivanje novih nalazišta s nižim troškovima rada i razvoja |
| --- | --- |

—

otkrivanje novih nalazišta s nižim troškovima rada i razvoja

| — | izvoz proizvoda, opreme i znanja na nova tržišta |
| --- | --- |

—

izvoz proizvoda, opreme i znanja na nova tržišta

| — | suradnja u pogledu zajedničkog projektiranja/normizacije, korištenja infrastrukture i razmjene znanja |
| --- | --- |

—

suradnja u pogledu zajedničkog projektiranja/normizacije, korištenja infrastrukture i razmjene znanja

| — | postizanje sporazuma o realističnoj prilagodbi razine plaća |
| --- | --- |

—

postizanje sporazuma o realističnoj prilagodbi razine plaća

| — | korištenje programa reindustrijalizacije EU-a |
| --- | --- |

—

korištenje programa reindustrijalizacije EU-a

| — | globalni pad cijena nafte |
| --- | --- |

—

globalni pad cijena nafte

| — | gubitak radnih mjesta u naftnom sektoru uslijed velikog pada cijena krajem 2014./početkom 2015. godine |
| --- | --- |

—

gubitak radnih mjesta u naftnom sektoru uslijed velikog pada cijena krajem 2014./početkom 2015. godine

| — | umirovljenje mnogih kvalificiranih radnika u sljedećih deset godina |
| --- | --- |

—

umirovljenje mnogih kvalificiranih radnika u sljedećih deset godina

| — | pad cijena uzrokovan eksploatacijom iz katranskog pijeska i škriljevca u SAD-u |
| --- | --- |

—

pad cijena uzrokovan eksploatacijom iz katranskog pijeska i škriljevca u SAD-u

| — | usporavanje gospodarskog rasta u Aziji |
| --- | --- |

—

usporavanje gospodarskog rasta u Aziji

| — | pristup OPEC-a ograničavanju proizvodnje |
| --- | --- |

—

pristup OPEC-a ograničavanju proizvodnje

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/83

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Kreativne i kulturne industrije – prednost Europe u svjetskom tržišnom natjecanju”

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/13)

| Izvjestiteljica: | gđa Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | g. Nicola KONSTANTINOU |

Izvjestiteljica:

gđa Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Suizvjestitelj:

g. Nicola KONSTANTINOU

Dana 22. siječnja 2015. godine, sukladno članku 29. stavku 2. svoga Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je donijeti samoinicijativno mišljenje o temi:

„Kreativne i kulturne industrije – prednost Europe u svjetskom tržišnom natjecanju”

(samoinicijativno mišljenje).

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI), zaduženo za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojilo 15. srpnja 2015.

Na svojem 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna 2015.), Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio s 215 glasova za, nijednim protiv i 2 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Uzimajući u obzir važnost udjela kreativnih i kulturnih industrija (KKI) u BDP-u Europske unije, EGSO poziva Komisiju da izradi višegodišnju strategiju razvoja tih industrija. |
| --- | --- |

1.1.

Uzimajući u obzir važnost udjela kreativnih i kulturnih industrija (KKI) u BDP-u Europske unije, EGSO poziva Komisiju da izradi višegodišnju strategiju razvoja tih industrija.

| 1.2. | EGSO posebno smatra da se one industrije koje doprinose međunarodnoj važnosti Europske unije moraju uključiti u sadašnja razmatranja Europske komisije o komunikaciji o novoj trgovinskoj politici koja se očekuje u jesen 2015. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO posebno smatra da se one industrije koje doprinose međunarodnoj važnosti Europske unije moraju uključiti u sadašnja razmatranja Europske komisije o komunikaciji o novoj trgovinskoj politici koja se očekuje u jesen 2015.

| 1.3. | S obzirom na kretanja na tržištima rada u nekim državama članicama, treba voditi više računa o potrebama netipičnih radnika u pogledu radnih uvjeta i zaštite zdravlja i sigurnosti na radu. EGSO zagovara intenziviranje kolektivnih pregovora, posebice u medijskom i kulturnom sektoru u okviru nacionalnih tradicija. |
| --- | --- |

1.3.

S obzirom na kretanja na tržištima rada u nekim državama članicama, treba voditi više računa o potrebama netipičnih radnika u pogledu radnih uvjeta i zaštite zdravlja i sigurnosti na radu. EGSO zagovara intenziviranje kolektivnih pregovora, posebice u medijskom i kulturnom sektoru u okviru nacionalnih tradicija.

| 1.4. | Još nekoliko tema zaslužuje posebnu pažnju: prilagođavanje novim potrebama tržišta, jačanje mobilnosti stručnjaka u tom sektoru, jačanje alata i politika izobrazbe i obrazovanja te razvoj grupnog financiranja (platformi za crowdfunding). |
| --- | --- |

1.4.

Još nekoliko tema zaslužuje posebnu pažnju: prilagođavanje novim potrebama tržišta, jačanje mobilnosti stručnjaka u tom sektoru, jačanje alata i politika izobrazbe i obrazovanja te razvoj grupnog financiranja (platformi za crowdfunding).

| 1.5. | Zadaća promicanja vrijednosti EU-a – poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti prava, zaštite manjina itd. – trebala bi se djelomično povjeriti „kreativcima” koji će lakše doprijeti do mlade publike zahvaljujući aplikacijama, video sadržajima, igricama, stripovima itd. |
| --- | --- |

1.5.

Zadaća promicanja vrijednosti EU-a – poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti prava, zaštite manjina itd. – trebala bi se djelomično povjeriti „kreativcima” koji će lakše doprijeti do mlade publike zahvaljujući aplikacijama, video sadržajima, igricama, stripovima itd.

| 1.6. | Za te industrije od kojih ne uspijevaju baš sve iskoristiti stvorenu vrijednost ključno je pitanje financijskog vrednovanja njihove nematerijalne imovine – portfelja klijenata, razvikanosti i ugleda, brendova, znanja i iskustva – koji su održivi i predstavljaju izvore buduće dobiti. |
| --- | --- |

1.6.

Za te industrije od kojih ne uspijevaju baš sve iskoristiti stvorenu vrijednost ključno je pitanje financijskog vrednovanja njihove nematerijalne imovine – portfelja klijenata, razvikanosti i ugleda, brendova, znanja i iskustva – koji su održivi i predstavljaju izvore buduće dobiti.

2.   Uvod

| 2.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor više od 11 godina podržava razvoj kulturnih i kreativnih industrija (KKI). Još prije nego što je Europska komisija 2012. izradila svoju komunikaciju naslovljenu „Promicanje sektora kulturnih i kreativnih djelatnosti u korist rasta i zapošljavanja u Europskoj uniji” (1), između 2004. i 2014. usvojeno je nekoliko mišljenja (2). |
| --- | --- |

2.1.

Europski gospodarski i socijalni odbor više od 11 godina podržava razvoj kulturnih i kreativnih industrija (KKI). Još prije nego što je Europska komisija 2012. izradila svoju komunikaciju naslovljenu „Promicanje sektora kulturnih i kreativnih djelatnosti u korist rasta i zapošljavanja u Europskoj uniji” (1), između 2004. i 2014. usvojeno je nekoliko mišljenja (2).

| 2.2. | Unutar europskog društva kulturne i kreativne industrije zauzimaju strateški položaj koji im omogućuje promicanje pametnog, održivog i uključivog rasta („Europa 2020.”) s obzirom na to da se pokazalo (3) kako je inovacijska sposobnost KKI-ja jedna od njihovih značajki koja je jača nego u drugim gospodarskim sektorima. |
| --- | --- |

2.2.

Unutar europskog društva kulturne i kreativne industrije zauzimaju strateški položaj koji im omogućuje promicanje pametnog, održivog i uključivog rasta („Europa 2020.”) s obzirom na to da se pokazalo (3) kako je inovacijska sposobnost KKI-ja jedna od njihovih značajki koja je jača nego u drugim gospodarskim sektorima.

| 2.3. | Povrh toga, treba naglasiti da unutar europskog društva KKI imaju posebnu ulogu u promicanju pluralizma i kulturne raznolikosti kao i europskog identiteta (4). |
| --- | --- |

2.3.

Povrh toga, treba naglasiti da unutar europskog društva KKI imaju posebnu ulogu u promicanju pluralizma i kulturne raznolikosti kao i europskog identiteta (4).

| 2.4. | U siječnju 2015. Predsjedništvo EGSO-a odlučilo je odobriti izradu novog samoinicijativnog mišljenja o kulturnim i kreativnim industrijama s obzirom na to da one Europi osiguravaju prednost u svjetskom tržišnom natjecanju. Na primjer, SAD, Kanada i Koreja zaista razvijaju učinkovite strategije „meke sile” (soft power) kako bi promicale svoju kulturu i način života i podržale gospodarski razvoj svojih poduzeća koja se bave osmišljavanjem, proizvodnjom i distribucijom robe i usluga kulturnog sadržaja. |
| --- | --- |

2.4.

U siječnju 2015. Predsjedništvo EGSO-a odlučilo je odobriti izradu novog samoinicijativnog mišljenja o kulturnim i kreativnim industrijama s obzirom na to da one Europi osiguravaju prednost u svjetskom tržišnom natjecanju. Na primjer, SAD, Kanada i Koreja zaista razvijaju učinkovite strategije „meke sile” (soft power) kako bi promicale svoju kulturu i način života i podržale gospodarski razvoj svojih poduzeća koja se bave osmišljavanjem, proizvodnjom i distribucijom robe i usluga kulturnog sadržaja.

| 2.5. | Koji su ključni čimbenici zbog kojih se EGSO namjerava ponovno usredotočiti na razvoj tih industrija? |
| --- | --- |

2.5.

Koji su ključni čimbenici zbog kojih se EGSO namjerava ponovno usredotočiti na razvoj tih industrija?

| 2.5.1. | Kao prvo, njihova važnost u europskom gospodarstvu. S obzirom na različite postojeće definicije i posljednje raspoložive statističke podatke, KKI čine jedan od najdinamičnijih sektora europskog gospodarstva. U istraživanju konzultantske kuće Tera za razdoblje 2008.–2011 (5). ističe se da je doprinos takvih industrija europskom BDP-u između 4,4 % (samo za čiste kreativne industrije ili core industries) i 6,8 % (dodavanjem industrija koje uvelike ovise o čistim kreativnim industrijama ili non-core industries). Njihov doprinos zapošljavanju predstavlja 8,3 milijuna radnih mjesta, odnosno 3,8 % ukupnog aktivnog stanovništva EU-a za čiste kreativne industrije (core industries) i 14 milijuna radnih mjesta ako se dodaju sve snažno ovisne industrije (non-core industries), odnosno 6,5 % ukupnog aktivnog stanovništva EU-a. To ih stoga čini trećim najvećim poslodavcem u EU-u nakon građevinskog sektora i sektora pića. |
| --- | --- |

2.5.1.

Kao prvo, njihova važnost u europskom gospodarstvu. S obzirom na različite postojeće definicije i posljednje raspoložive statističke podatke, KKI čine jedan od najdinamičnijih sektora europskog gospodarstva. U istraživanju konzultantske kuće Tera za razdoblje 2008.–2011 (5). ističe se da je doprinos takvih industrija europskom BDP-u između 4,4 % (samo za čiste kreativne industrije ili core industries) i 6,8 % (dodavanjem industrija koje uvelike ovise o čistim kreativnim industrijama ili non-core industries). Njihov doprinos zapošljavanju predstavlja 8,3 milijuna radnih mjesta, odnosno 3,8 % ukupnog aktivnog stanovništva EU-a za čiste kreativne industrije (core industries) i 14 milijuna radnih mjesta ako se dodaju sve snažno ovisne industrije (non-core industries), odnosno 6,5 % ukupnog aktivnog stanovništva EU-a. To ih stoga čini trećim najvećim poslodavcem u EU-u nakon građevinskog sektora i sektora pića.

| 2.5.2. | Visina javnih dugova potaknula je vlade te lokalne i regionalne vlasti da smanje iznos subvencija koje se dodjeljuju kulturnim i glazbenim udrugama, kazalištima, art-kinima i orkestrima. Radijski i televizijski mediji financirani iz javnih sredstava u više su država članica zapali u teškoće, kao i tiskani mediji čiji je gospodarski model u krizi zbog digitalne revolucije. |
| --- | --- |

2.5.2.

Visina javnih dugova potaknula je vlade te lokalne i regionalne vlasti da smanje iznos subvencija koje se dodjeljuju kulturnim i glazbenim udrugama, kazalištima, art-kinima i orkestrima. Radijski i televizijski mediji financirani iz javnih sredstava u više su država članica zapali u teškoće, kao i tiskani mediji čiji je gospodarski model u krizi zbog digitalne revolucije.

| 2.5.3. | Pregovori o transatlantskom partnerstvu počeli su u lipnju 2013. i već je zaključeno 9 krugova pregovora. Kulturi se od samog početka priznaje izniman položaj i EGSO podržava stajalište Europskog parlamenta koji u svojoj rezoluciji od 23. svibnja 2013. o pregovorima između EU-a i SAD-a o sporazumu o trgovini i ulaganjima (6) zahtijeva da se „isključenje kulturnih i audiovizualnih usluga, uključujući internetske usluge, jasno naznači u pregovaračkom mandatu”. |
| --- | --- |

2.5.3.

Pregovori o transatlantskom partnerstvu počeli su u lipnju 2013. i već je zaključeno 9 krugova pregovora. Kulturi se od samog početka priznaje izniman položaj i EGSO podržava stajalište Europskog parlamenta koji u svojoj rezoluciji od 23. svibnja 2013. o pregovorima između EU-a i SAD-a o sporazumu o trgovini i ulaganjima (6) zahtijeva da se „isključenje kulturnih i audiovizualnih usluga, uključujući internetske usluge, jasno naznači u pregovaračkom mandatu”.

| 2.5.4. | Program „Kreativna Europa”, o kojemu se Odbor već imao priliku očitovati (7), upravo je stupio na snagu i dodijeljen mu je proračun u iznosu od 1,46 milijardi eura za razdoblje 2014.–2020. |
| --- | --- |

2.5.4.

Program „Kreativna Europa”, o kojemu se Odbor već imao priliku očitovati (7), upravo je stupio na snagu i dodijeljen mu je proračun u iznosu od 1,46 milijardi eura za razdoblje 2014.–2020.

3.   Opće napomene

3.1.   
  Pitanja o gospodarskom razvoju sektora

| 3.1.1. | Mnoga prepoznatljiva područja europske kulture i stvaralaštva oslabljena su krizom:






  — | koncerti i orkestri klasične glazbe, |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Mnoga prepoznatljiva područja europske kulture i stvaralaštva oslabljena su krizom:

—

koncerti i orkestri klasične glazbe,

| — | operni i kazališni festivali, |
| --- | --- |

—

operni i kazališni festivali,

| — | europski sektor stripa trpi zbog piratstva, |
| --- | --- |

—

europski sektor stripa trpi zbog piratstva,

| — | audiovizualnoj produkciji za kanale javne televizije u nekim se slučajevima znatno smanjio proračun. |
| --- | --- |

—

audiovizualnoj produkciji za kanale javne televizije u nekim se slučajevima znatno smanjio proračun.

| 3.1.2. | Statistički podaci Eurostata za razdoblje 2009.–2013. potvrđuju smanjenje radnih mjesta u sektorima kao što je izdavaštvo u Francuskoj (146 000 zaposlenika 2009. i 112 000 zaposlenika 2013.) ili programiranje i snimanje u Poljskoj (25 000 zaposlenika 2009. i 19 600 zaposlenika 2013.). |
| --- | --- |

3.1.2.

Statistički podaci Eurostata za razdoblje 2009.–2013. potvrđuju smanjenje radnih mjesta u sektorima kao što je izdavaštvo u Francuskoj (146 000 zaposlenika 2009. i 112 000 zaposlenika 2013.) ili programiranje i snimanje u Poljskoj (25 000 zaposlenika 2009. i 19 600 zaposlenika 2013.).

| 3.1.3. | Nasuprot tomu, prema izvješću Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta iz Dublina „Umjetnost, zabava i razonoda: radni uvjeti i kvaliteta zaposlenja” (Arts, Entertainement and Recreation: working conditions and job quality) (8), zapošljavanje u sektoru umjetnosti, zabave i razonode u Europskoj uniji između 2010. i 2012. lagano je poraslo za 2 %. U određenim državama članicama udio radnika u tim sektorima znatno je iznad europskog prosjeka (1,6 % aktivnog stanovništva): u Ujedinjenoj Kraljevini i u Estoniji iznosi 2,6 %, u Švedskoj 2,5 % (14 % poduzeća i 8 % BDP-a) te u Latviji 2,3 %. |
| --- | --- |

3.1.3.

Nasuprot tomu, prema izvješću Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta iz Dublina „Umjetnost, zabava i razonoda: radni uvjeti i kvaliteta zaposlenja” (Arts, Entertainement and Recreation: working conditions and job quality) (8), zapošljavanje u sektoru umjetnosti, zabave i razonode u Europskoj uniji između 2010. i 2012. lagano je poraslo za 2 %. U određenim državama članicama udio radnika u tim sektorima znatno je iznad europskog prosjeka (1,6 % aktivnog stanovništva): u Ujedinjenoj Kraljevini i u Estoniji iznosi 2,6 %, u Švedskoj 2,5 % (14 % poduzeća i 8 % BDP-a) te u Latviji 2,3 %.

3.2.   
  Struktura programa „Kreativna Europa 2014.–2020.” u kojem se postavljaju pitanja financiranja i lokalnog zastupanja

| 3.2.1. | Poduzeća u kreativnim industrijama prisiljena su tražiti financijska sredstva zbog toga što imaju poteškoća s osmišljavanjem modela prihoda koji bi im omogućavali iskorištavanje vrijednosti. Usmjeravanje MSP-ova u osmišljavanju poslovnih modela i modela prihoda kojima se istodobno omogućava stvaranje i iskorištavanje vrijednosti učinilo bi ih manje ovisnima o državnim potporama. |
| --- | --- |

3.2.1.

Poduzeća u kreativnim industrijama prisiljena su tražiti financijska sredstva zbog toga što imaju poteškoća s osmišljavanjem modela prihoda koji bi im omogućavali iskorištavanje vrijednosti. Usmjeravanje MSP-ova u osmišljavanju poslovnih modela i modela prihoda kojima se istodobno omogućava stvaranje i iskorištavanje vrijednosti učinilo bi ih manje ovisnima o državnim potporama.

| 3.2.2. | EGSO je u prošlosti izrazio sumnju u pogledu novog financijskog mehanizma osmišljenog kako bi MSP-ovi i drugi subjekti mogli lakše doći do financijskih sredstava. Istaknut je nedostatak stručnog znanja u Europskom investicijskom fondu (EIF) na području kulture (9). Međutim, upravo je to tijelo odgovorno za davanje sektorskog jamstva u iznosu od 121 milijuna eura. |
| --- | --- |

3.2.2.

EGSO je u prošlosti izrazio sumnju u pogledu novog financijskog mehanizma osmišljenog kako bi MSP-ovi i drugi subjekti mogli lakše doći do financijskih sredstava. Istaknut je nedostatak stručnog znanja u Europskom investicijskom fondu (EIF) na području kulture (9). Međutim, upravo je to tijelo odgovorno za davanje sektorskog jamstva u iznosu od 121 milijuna eura.

| 3.2.3. | Prema programu „Kreativna Europa”, ovo jamstvo mora imati učinak poluge od 5,7 %, što bi dovelo do toga da se za postupak poziva na podnošenje ponuda na raspolaganje stavi 700 milijuna eura i omogući odabir tijela nadležnog za jačanje administrativnih kapaciteta za mehanizam jamstva. |
| --- | --- |

3.2.3.

Prema programu „Kreativna Europa”, ovo jamstvo mora imati učinak poluge od 5,7 %, što bi dovelo do toga da se za postupak poziva na podnošenje ponuda na raspolaganje stavi 700 milijuna eura i omogući odabir tijela nadležnog za jačanje administrativnih kapaciteta za mehanizam jamstva.

| 3.2.4. | Jednako bi tako bilo zanimljivo diversificirati načine financiranja. Crowdfunding, uključujući i njegovu prekograničnu dimenziju, omogućuje lakši pristup financiranju projekata i smanjuje rizik za ulagače („La Tribune”, 11. veljače 2014.). |
| --- | --- |

3.2.4.

Jednako bi tako bilo zanimljivo diversificirati načine financiranja. Crowdfunding, uključujući i njegovu prekograničnu dimenziju, omogućuje lakši pristup financiranju projekata i smanjuje rizik za ulagače („La Tribune”, 11. veljače 2014.).

| 3.2.5. | Time se općenito postavlja pitanje ocjenjivanja nematerijalne imovine. Europska komisija prepoznaje važnost te nematerijalne imovine, ali ne predlaže nikakvu zajedničku metodu financijskog vrednovanja nematerijalne imovine. |
| --- | --- |

3.2.5.

Time se općenito postavlja pitanje ocjenjivanja nematerijalne imovine. Europska komisija prepoznaje važnost te nematerijalne imovine, ali ne predlaže nikakvu zajedničku metodu financijskog vrednovanja nematerijalne imovine.

| 3.2.6. | Nedostatak lokalne zastupljenosti: postoji 1 do 4 ureda „Kreativna Europa” po državi članici, u glavnim ili velikim gradovima. Ovakva mreža sigurno nije dostatna da bi se osiguralo promicanje programa u svim regijama koje su snažno usmjerene na kreativne i kulturne industrije. |
| --- | --- |

3.2.6.

Nedostatak lokalne zastupljenosti: postoji 1 do 4 ureda „Kreativna Europa” po državi članici, u glavnim ili velikim gradovima. Ovakva mreža sigurno nije dostatna da bi se osiguralo promicanje programa u svim regijama koje su snažno usmjerene na kreativne i kulturne industrije.

3.3.   
  Prilagođavanje prava intelektualnog vlasništva digitalnoj revoluciji

| 3.3.1. | O reformi Direktive 2001/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10) o autorskom pravu trenutačno se raspravlja na temelju komunikacije od 19. svibnja 2010. (COM(2010) 245 završna verzija „Digitalni program za Europu”), uz osjetljiva pitanja koja se moraju riješiti:






  — | Treba li uspostaviti jedinstveno europsko autorsko pravo? |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

O reformi Direktive 2001/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10) o autorskom pravu trenutačno se raspravlja na temelju komunikacije od 19. svibnja 2010. (COM(2010) 245 završna verzija „Digitalni program za Europu”), uz osjetljiva pitanja koja se moraju riješiti:

—

Treba li uspostaviti jedinstveno europsko autorsko pravo?

| — | Kako autorsko pravo, koje na nacionalnoj razini postoji u vrlo različitim i složenim oblicima, prilagoditi novim oblicima kulturnog izražavanja? |
| --- | --- |

—

Kako autorsko pravo, koje na nacionalnoj razini postoji u vrlo različitim i složenim oblicima, prilagoditi novim oblicima kulturnog izražavanja?

| — | Je li u EU-u poželjno uskladiti trajanje zaštite autorskog prava? |
| --- | --- |

—

Je li u EU-u poželjno uskladiti trajanje zaštite autorskog prava?

| — | Je li zakonodavac predvidio revoluciju koju predstavljaju 3D pisači? |
| --- | --- |

—

Je li zakonodavac predvidio revoluciju koju predstavljaju 3D pisači?

| 3.3.2. | Druga osjetljiva tema odnosi se na naknade autorima i umjetnicima/izvođačima od prihoda koji nastaju korištenjem njihovih djela i izvedbi na internetu. |
| --- | --- |

3.3.2.

Druga osjetljiva tema odnosi se na naknade autorima i umjetnicima/izvođačima od prihoda koji nastaju korištenjem njihovih djela i izvedbi na internetu.

| 3.3.3. | EGSO naglašava potrebu uravnoteženog sustava kojim bi se osigurala poštena i pravedna naknada za sve nositelje prava, posebno za stvaratelje sadržaja, umjetnike izvođače i producente. |
| --- | --- |

3.3.3.

EGSO naglašava potrebu uravnoteženog sustava kojim bi se osigurala poštena i pravedna naknada za sve nositelje prava, posebno za stvaratelje sadržaja, umjetnike izvođače i producente.

| 3.3.4. | Također je važno pomoći MSP-ovima, vrlo malim poduzećima i mikropoduzećima u kreativnim i kulturnim industrijama da zaštite svoja prava intelektualnog vlasništva (11), posebno u sektoru mode i dizajna. |
| --- | --- |

3.3.4.

Također je važno pomoći MSP-ovima, vrlo malim poduzećima i mikropoduzećima u kreativnim i kulturnim industrijama da zaštite svoja prava intelektualnog vlasništva (11), posebno u sektoru mode i dizajna.

| 3.3.5. | EGSO također poziva Europsku komisiju da pokaže dosljednost te da revidira i Direktivu 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12) o elektroničkoj trgovini kako bi sve uključene strane (dionici/nositelji prava, pružatelji usluga smještaja internetskih stranica, tražilice, pružatelji platnih usluga itd.) postale svjesne svoje odgovornosti u borbi protiv piratstva. |
| --- | --- |

3.3.5.

EGSO također poziva Europsku komisiju da pokaže dosljednost te da revidira i Direktivu 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12) o elektroničkoj trgovini kako bi sve uključene strane (dionici/nositelji prava, pružatelji usluga smještaja internetskih stranica, tražilice, pružatelji platnih usluga itd.) postale svjesne svoje odgovornosti u borbi protiv piratstva.

4.   Posebne primjedbe

4.1.   
  Hitna potreba za teritorijalnim poticajima

| 4.1.1. | EGSO naglašava da će se oblici suradnje uspostaviti – ili neće – upravo na lokalnoj razini. Treba ustrajati na ključnoj ulozi kulturnih klastera, područja za kreativne industrije, dostupnih i besplatnih mjesta susreta koje gradovi i regije stavljaju na raspolaganje, kao što je pokazano u nekoliko izjava (Valonija, Rhône-Alpes) na saslušanju od 15. lipnja 2015. Stručnjaci Europske mreže u svojem izvješću o otpornosti kreativnih i kulturnih industrija (13) smatraju da „se čini kako javne politike za promicanje kulture i kreativnosti imaju veći utjecaj na podnacionalnoj razini”. |
| --- | --- |

4.1.1.

EGSO naglašava da će se oblici suradnje uspostaviti – ili neće – upravo na lokalnoj razini. Treba ustrajati na ključnoj ulozi kulturnih klastera, područja za kreativne industrije, dostupnih i besplatnih mjesta susreta koje gradovi i regije stavljaju na raspolaganje, kao što je pokazano u nekoliko izjava (Valonija, Rhône-Alpes) na saslušanju od 15. lipnja 2015. Stručnjaci Europske mreže u svojem izvješću o otpornosti kreativnih i kulturnih industrija (13) smatraju da „se čini kako javne politike za promicanje kulture i kreativnosti imaju veći utjecaj na podnacionalnoj razini”.

| 4.1.2. | Godišnjim programom za provedbu inicijative „Kreativna Europa” predviđa se izdvajanje 4,9 milijuna eura za urede programa „Kreativna Europa”. Tih je ureda premalo i nalaze se u glavnim ili velikim gradovima što im nužno ne jamči najbolji položaj u odnosu na to gdje se nalaze dionici. |
| --- | --- |

4.1.2.

Godišnjim programom za provedbu inicijative „Kreativna Europa” predviđa se izdvajanje 4,9 milijuna eura za urede programa „Kreativna Europa”. Tih je ureda premalo i nalaze se u glavnim ili velikim gradovima što im nužno ne jamči najbolji položaj u odnosu na to gdje se nalaze dionici.

4.2.   
  Nužan odgovor na ponekad nesigurnu situaciju netipičnih radnika u kreativnim i kulturnim industrijama (isključujući industriju luksuznih proizvoda)

| 4.2.1. | Prema izvješću Međunarodne organizacije rada (ILO) iz svibnja 2014., posvećenog radnim odnosima u medijskom sektoru i sektoru kulturnih industrija (14):






  — | 2,3 milijuna zaposlenika radi u izdavačkoj, video i televizijskoj industriji, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Prema izvješću Međunarodne organizacije rada (ILO) iz svibnja 2014., posvećenog radnim odnosima u medijskom sektoru i sektoru kulturnih industrija (14):

—

2,3 milijuna zaposlenika radi u izdavačkoj, video i televizijskoj industriji,

| — | 1,2 milijuna osoba zaposleno je u grafičkom sektoru i medijskom izdavaštvu, |
| --- | --- |

—

1,2 milijuna osoba zaposleno je u grafičkom sektoru i medijskom izdavaštvu,

| — | od 1 milijuna umjetnika, polovica je samozaposlenih. |
| --- | --- |

—

od 1 milijuna umjetnika, polovica je samozaposlenih.

| 4.2.2. | U većini tih zanimanja, a posebno u medijskom i kulturnom sektoru, takozvano netipično zapošljavanje tijekom posljednjih desetljeća bilježi rast, uz sve više ugovora sa skraćenim radnim vremenom i na određeno vrijeme, privremenog rada, samozapošljavanja i gospodarski ovisnog samozapošljavanja. |
| --- | --- |

4.2.2.

U većini tih zanimanja, a posebno u medijskom i kulturnom sektoru, takozvano netipično zapošljavanje tijekom posljednjih desetljeća bilježi rast, uz sve više ugovora sa skraćenim radnim vremenom i na određeno vrijeme, privremenog rada, samozapošljavanja i gospodarski ovisnog samozapošljavanja.

| 4.2.3. | EGSO podržava točke konsenzusa koje je ILO usvojio u svibnju 2014 (15). potvrđujući da se „temeljna načela i prava na radnom mjestu trebaju primjenjivati na sve radnike u medijskom i kulturnom sektoru, bez obzira na narav njihovog radnog odnosa”. Primjećuje da određeni radnici u medijskom i kulturnom sektoru nemaju dostatnu socijalnu zaštitu (naknada za nezaposlene, mirovine, socijalna sigurnost...) i da ponekad učestalo korištenje usluga podizvođača i postojanje različitih zaposleničkih odnosa među netipičnim radnicima u kreativnim i kulturnim industrijama može povećati rizike za sigurnost i zdravlje. |
| --- | --- |

4.2.3.

EGSO podržava točke konsenzusa koje je ILO usvojio u svibnju 2014 (15). potvrđujući da se „temeljna načela i prava na radnom mjestu trebaju primjenjivati na sve radnike u medijskom i kulturnom sektoru, bez obzira na narav njihovog radnog odnosa”. Primjećuje da određeni radnici u medijskom i kulturnom sektoru nemaju dostatnu socijalnu zaštitu (naknada za nezaposlene, mirovine, socijalna sigurnost...) i da ponekad učestalo korištenje usluga podizvođača i postojanje različitih zaposleničkih odnosa među netipičnim radnicima u kreativnim i kulturnim industrijama može povećati rizike za sigurnost i zdravlje.

| 4.2.4. | EGSO zagovara jačanje kolektivnih pregovora u ovim različitim granama u svrhu poboljšanja uvjeta rada. |
| --- | --- |

4.2.4.

EGSO zagovara jačanje kolektivnih pregovora u ovim različitim granama u svrhu poboljšanja uvjeta rada.

| 4.2.5. | EGSO zahtijeva od Europske komisije da predstavi ambiciozni zakonski „paket” o mobilnosti kojim bi se omogućilo primjereno rješavanje problema mobilnosti unutar EU-a za zaposlenike u kulturnim i kreativnim industrijama i jednostavnije izdavanje viza u okviru razmjena s trećim zemljama. |
| --- | --- |

4.2.5.

EGSO zahtijeva od Europske komisije da predstavi ambiciozni zakonski „paket” o mobilnosti kojim bi se omogućilo primjereno rješavanje problema mobilnosti unutar EU-a za zaposlenike u kulturnim i kreativnim industrijama i jednostavnije izdavanje viza u okviru razmjena s trećim zemljama.

4.3   
  Promjene koje se očekuje u pogledu obrazovnih pomagala i alata za obuku u sektoru KKI

| 4.3.1. | EGSO je već skrenuo pozornost na potrebu jačanja znanja o kreativnim industrijama u nastavnim programima i strukovnom obrazovanju, u skladu s Međunarodnom poveljom o umjetničkim obrtima (16). |
| --- | --- |

4.3.1.

EGSO je već skrenuo pozornost na potrebu jačanja znanja o kreativnim industrijama u nastavnim programima i strukovnom obrazovanju, u skladu s Međunarodnom poveljom o umjetničkim obrtima (16).

| 4.3.2. | Treba naglasiti važnu ulogu javne radiotelevizije kao primarnog prenositelja kulturnog obrazovanja i mjesta na kojem se emitiraju književni, povijesni ili umjetnički sadržaji. |
| --- | --- |

4.3.2.

Treba naglasiti važnu ulogu javne radiotelevizije kao primarnog prenositelja kulturnog obrazovanja i mjesta na kojem se emitiraju književni, povijesni ili umjetnički sadržaji.

| 4.3.3. | EGSO također smatra da je u razdoblju kada se gospodarski modeli, posebno oni vezani uz promjene navika potrošača, naglo razvijaju, u programima osposobljavanja za zanimanja u kreativnim i kulturnim industrijama potrebno učiti o ekonomiji, upravljanju i strategiji. Menadžeri i poduzetnici u tim kreativnim i kulturnim industrijama moraju imati pristup takvim vrstama osposobljavanja kao nastavku stručnog osposobljavanja. |
| --- | --- |

4.3.3.

EGSO također smatra da je u razdoblju kada se gospodarski modeli, posebno oni vezani uz promjene navika potrošača, naglo razvijaju, u programima osposobljavanja za zanimanja u kreativnim i kulturnim industrijama potrebno učiti o ekonomiji, upravljanju i strategiji. Menadžeri i poduzetnici u tim kreativnim i kulturnim industrijama moraju imati pristup takvim vrstama osposobljavanja kao nastavku stručnog osposobljavanja.

| 4.3.4. | EGSO je u više mišljenja naglašavao važnost osposobljavanja kako bi obrtnici prenosili svoja znanja i vještine No ono što u nekoliko država članica postaje sve očitije jest rastući jaz između sadržaja nastavnih programa i potreba tržišta, zbog čega su se određeni pripadnici civilnog društva angažirali na području izobrazbe i osnovali privatne ustanove ili pokrenuli vrlo praktične kratke (četverotjedne) tečajeve osposobljavanja u okviru javno-privatnog partnerstva, usredotočene na jedno zanimanje kako bi se mladi ljudi s diplomom ili bez nje u najkraćem mogućem roku osposobili za rad. |
| --- | --- |

4.3.4.

EGSO je u više mišljenja naglašavao važnost osposobljavanja kako bi obrtnici prenosili svoja znanja i vještine No ono što u nekoliko država članica postaje sve očitije jest rastući jaz između sadržaja nastavnih programa i potreba tržišta, zbog čega su se određeni pripadnici civilnog društva angažirali na području izobrazbe i osnovali privatne ustanove ili pokrenuli vrlo praktične kratke (četverotjedne) tečajeve osposobljavanja u okviru javno-privatnog partnerstva, usredotočene na jedno zanimanje kako bi se mladi ljudi s diplomom ili bez nje u najkraćem mogućem roku osposobili za rad.

| 4.3.5. | Europsko vijeće za kompetencije u audiovizualnom sektoru i sektoru zabave uživo započelo je svoj rad u studenom 2014. EGSO je zainteresiran za njegov rad koji bi trebao dovesti do boljeg predviđanja potreba vezanih uz početno i trajno osposobljavanje. |
| --- | --- |

4.3.5.

Europsko vijeće za kompetencije u audiovizualnom sektoru i sektoru zabave uživo započelo je svoj rad u studenom 2014. EGSO je zainteresiran za njegov rad koji bi trebao dovesti do boljeg predviđanja potreba vezanih uz početno i trajno osposobljavanje.

| 4.3.6. | EGSO smatra važnim da u tom kontekstu socijalni partneri i Europsko vijeće kompetencija budu snažno uključeni u rad ESCO-a (17) (Višejezična europska klasifikacija vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja). |
| --- | --- |

4.3.6.

EGSO smatra važnim da u tom kontekstu socijalni partneri i Europsko vijeće kompetencija budu snažno uključeni u rad ESCO-a (17) (Višejezična europska klasifikacija vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja).

| 4.3.7. | EGSO bi želio svjedočiti većoj sinergiji između sektora „Saveza znanja” programa Erasmus+ i programa „Kreativna Europa”. |
| --- | --- |

4.3.7.

EGSO bi želio svjedočiti većoj sinergiji između sektora „Saveza znanja” programa Erasmus+ i programa „Kreativna Europa”.

4.4.   
  Opreznost u odnosu na strategije naših globalnih konkurenata

| 4.4.1. | EGSO zahtijeva da se u obzir uzmu sve dimenzije ovog sektora: zapošljavanje, kompetencije, osposobljavanje, intelektualno vlasništvo, i to zbog njegove važnosti za gospodarstvo. Vanjsku dimenziju treba uključiti u tekuće bilateralne i multilateralne pregovore. Naime, roba i usluge kreativnog i kulturnog sadržaja čine dio koji bilježi rast u izvozu EU-a. Prema ECCIA-i, luksuzni proizvodi predstavljaju oko 17 % ukupnog izvoza EU-a u 2013. |
| --- | --- |

4.4.1.

EGSO zahtijeva da se u obzir uzmu sve dimenzije ovog sektora: zapošljavanje, kompetencije, osposobljavanje, intelektualno vlasništvo, i to zbog njegove važnosti za gospodarstvo. Vanjsku dimenziju treba uključiti u tekuće bilateralne i multilateralne pregovore. Naime, roba i usluge kreativnog i kulturnog sadržaja čine dio koji bilježi rast u izvozu EU-a. Prema ECCIA-i, luksuzni proizvodi predstavljaju oko 17 % ukupnog izvoza EU-a u 2013.

| 4.4.2. | Uzimanje u obzir posebnosti tih industrija u odnosu na njihov sadržaj podrazumijeva posvećivanje veće pažnje pravima intelektualnog vlasništva i regulaciji elektroničke trgovine. |
| --- | --- |

4.4.2.

Uzimanje u obzir posebnosti tih industrija u odnosu na njihov sadržaj podrazumijeva posvećivanje veće pažnje pravima intelektualnog vlasništva i regulaciji elektroničke trgovine.

4.5.   
  Osmišljavanje privlačne slike o vrijednostima Europske unije

| 4.5.1. | Vrijednosti EU-a treba promicati i širiti korištenjem privlačnih formata na društvenim mrežama. |
| --- | --- |

4.5.1.

Vrijednosti EU-a treba promicati i širiti korištenjem privlačnih formata na društvenim mrežama.

| 4.5.2. | Poziv za podnošenje projekata, upućen video umjetnicima, grafičkim dizajnerima, ilustratorima, glazbenicima i ostalima omogućio bi proizvodnju maštovitih, dinamičnih sadržaja koji bi se mogli viralno širiti među mladom publikom. |
| --- | --- |

4.5.2.

Poziv za podnošenje projekata, upućen video umjetnicima, grafičkim dizajnerima, ilustratorima, glazbenicima i ostalima omogućio bi proizvodnju maštovitih, dinamičnih sadržaja koji bi se mogli viralno širiti među mladom publikom.

4.6.   
  Poticanje uzajamnog obogaćivanja

| 4.6.1. | Taj cilj, kojim se nastoji uspostaviti i razviti sinergija između različitih kulturnih i kreativnih industrija, dio je konceptualnog okvira Europske komisije u programu „Kreativna Europa” (18). |
| --- | --- |

4.6.1.

Taj cilj, kojim se nastoji uspostaviti i razviti sinergija između različitih kulturnih i kreativnih industrija, dio je konceptualnog okvira Europske komisije u programu „Kreativna Europa” (18).

| 4.6.2. | Ima vrlo ohrabrujućih jednokratnih iskustava, primjerice između gastronomije, digitalne industrije i turizma, između umjetnosti i luksuza, kulture i turizma. |
| --- | --- |

4.6.2.

Ima vrlo ohrabrujućih jednokratnih iskustava, primjerice između gastronomije, digitalne industrije i turizma, između umjetnosti i luksuza, kulture i turizma.

| 4.6.3. | Ta iskustva uzajamnog obogaćivanja između grana KKI-ja te KKI-ja i drugih industrija često nisu prenosiva na razini industrije jer se temelje na poznavanju obilježja svojstvenih svakom pojedinom sektoru. |
| --- | --- |

4.6.3.

Ta iskustva uzajamnog obogaćivanja između grana KKI-ja te KKI-ja i drugih industrija često nisu prenosiva na razini industrije jer se temelje na poznavanju obilježja svojstvenih svakom pojedinom sektoru.

| 4.6.4. | Nadalje, prakse uzajamnog obogaćivanja koje se razvijaju u sektoru KKI-ja zahvaljujući tehnološkom napretku (3D tisak, digitalni tisak) omogućuju poticanje razvoja profila stručnjaka usmjerenih na stvaranje i inovacije, a koji su pokretači budućeg zapošljavanja. |
| --- | --- |

4.6.4.

Nadalje, prakse uzajamnog obogaćivanja koje se razvijaju u sektoru KKI-ja zahvaljujući tehnološkom napretku (3D tisak, digitalni tisak) omogućuju poticanje razvoja profila stručnjaka usmjerenih na stvaranje i inovacije, a koji su pokretači budućeg zapošljavanja.

4.7.   
  Gospodarsko vrednovanje arhitektonske baštine

| 4.7.1. | EU pripada dijelu svijeta s najvećom gustoćom kulturnih znamenitosti, s 363 od 981 UNESCO-ovih mjesta svjetske kulturne i prirodne baštine. Zaista, pokazalo se da se priljev indijskih, kineskih, japanskih ili američkih turista uglavnom može objasniti bogatstvom ovog nasljeđa (19). Treba poticati svako poboljšanje politike na području viza u okvirima sigurnosnih ograničenja koja odrede države članice i treće zemlje o kojima je riječ. |
| --- | --- |

4.7.1.

EU pripada dijelu svijeta s najvećom gustoćom kulturnih znamenitosti, s 363 od 981 UNESCO-ovih mjesta svjetske kulturne i prirodne baštine. Zaista, pokazalo se da se priljev indijskih, kineskih, japanskih ili američkih turista uglavnom može objasniti bogatstvom ovog nasljeđa (19). Treba poticati svako poboljšanje politike na području viza u okvirima sigurnosnih ograničenja koja odrede države članice i treće zemlje o kojima je riječ.

| 4.7.2. | Međutim, zbog visoke razine zaduženosti nekoliko država članica koje su posebno bogate arhitektonskim spomenicima – Grčka, (17), Francuska (39), Italija (47) ili Španjolska (44) – utvrđene su teškoće u pogledu očuvanja i održavanja tog nasljeđa. Budući da to europsko kulturno i arhitektonsko bogatstvo predstavlja važnu prednost za daljnji razvoj kulturnog turizma, tražimo od Europske komisije da napravi pregled trenutačnog stanja održavanja mjesta pod zaštitom UNESCO-a u Europskoj uniji. |
| --- | --- |

4.7.2.

Međutim, zbog visoke razine zaduženosti nekoliko država članica koje su posebno bogate arhitektonskim spomenicima – Grčka, (17), Francuska (39), Italija (47) ili Španjolska (44) – utvrđene su teškoće u pogledu očuvanja i održavanja tog nasljeđa. Budući da to europsko kulturno i arhitektonsko bogatstvo predstavlja važnu prednost za daljnji razvoj kulturnog turizma, tražimo od Europske komisije da napravi pregled trenutačnog stanja održavanja mjesta pod zaštitom UNESCO-a u Europskoj uniji.

4.8.   
  Uspostava europskog foruma koji čini više aktera

| 4.8.1. | EGSO je već podnio taj zahtjev (20). Odbor regija ga podržava i traži osnivanje europskog foruma o kreativnosti (21). Taj bi forum „okupio javne i privatne skupine, te skupine dobrovoljaca u svrhu analiziranja načina na koje bi Europa kreativna rješenja mogla primjenjivati na goruće lokalne i europske probleme”. |
| --- | --- |

4.8.1.

EGSO je već podnio taj zahtjev (20). Odbor regija ga podržava i traži osnivanje europskog foruma o kreativnosti (21). Taj bi forum „okupio javne i privatne skupine, te skupine dobrovoljaca u svrhu analiziranja načina na koje bi Europa kreativna rješenja mogla primjenjivati na goruće lokalne i europske probleme”.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 537 i radni dokumenti o modnoj industriji i industriji luksuznih proizvoda: SWD(2012) 286 i SWD(2012) 284 (SL C 198, 10.7.2013., str. 39.).

1

(2)  Vidjeti horizontalna i tematska mišljenja EGSO-a, na primjer: SL C 110, 9.5.2006., str. 34.; SL C 108, 30.4.2004., str. 68.; SL C 51, 17.2.2011., str. 43.; SL C 181, 21.6.2012., str. 35.; SL C 44, 11.2.2011.; SL C 198, 10.7.2013., str. 14.; SL C 110, 9.5.2006., str. 1.; SL C 44, 11.2.2011., str. 75.; SL C 451, 16.12.2014., str. 64.; SL C 191, 29.6.2012., str. 18.; SL C 230, 14.7.2015., str. 47.

2

(3)  Vidjeti studiju British Councila: „Prikaz kreativnih industrija: priručnik”Mapping the creative industries: a toolkit, http://creativeconomy.britishcouncil.org/media/uploads/resources/mapping_the_creative_industries_a_toolkit_2-2.pdf

3

Mapping the creative industries: a toolkit

(4)  SL C 51, 17.2.2011., str. 43.

4

(5)  Konzultantska kuća TERA „The Economic doprinos of the Creative Industries to EU BDP and employment”, 2014.

5

(6)  P7_TA (2013)0227, točka 11.

6

(7)  SL C 198, 10.7.2013., str. 39.

7

(8)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef1384en14.pdf

8

(9)  SL C 181, 21.6.2012., str. 35.

9

(10)  OJ L 167, 22.6.2001., str. 10.

10

(11)  Vidjeti mišljenje EGSO-a „Prema novom konsenzusu o zaštiti prava intelektualnog vlasništva: Akcijski plan EU-a” (SL C 230, 14.7.2015., str. 72.).

11

(12)  OJ L 178, 17.7.2000., str. 1.

12

(13)  http://www.eenc.info/fr/eencdocs-fr/rapports/la-resilience-de-lemploi-dans-les-secteurs-culturels-et-creatifs-sccs-pendant-la-crise/

13

(14)  „Radni odnosi u medijskim i kulturnim industrijama” (svibanj 2014.) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---sector/documents/publication/wcms_240701.pdf

14

(15)  Međunarodna organizacija rada (ILO) GDFMCS/2014/7, forum za dijalog o radnim odnosima u medijskom i kulturnom sektoru, Ženeva. 14.–15. svibnja 2014., točke konsenzusa.

15

(16)  Vidjeti bilješku br. 4.

16

(17)  Klasifikaciju ESCO-a pokrenula je Europska komisija 2010. ESCO je dio strategije Europa 2020.

17

(18)  Uredba (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uvođenju programa „Kreativna Europa” (2014. – 2020.) (SL L 347, 20.12.2013., str. 221.).

18

(19)  SL C 44, 11.2.2011., str. 75.

19

(20)  SL C 198, 10.7.2013., str. 39.

20

(21)  SL C 218, 30.7.2013., str. 7.

21

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/89

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Programi ruralnog razvoja – prva pomoć ili prvi znakovi oporavka?”

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/14)

| Izvjestitelj: | Tom JONES |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Joana AGUDO I BATALLER |

Izvjestitelj:

Tom JONES

Suizvjestitelj:

Joana AGUDO I BATALLER

Dana 22. siječnja 2015., sukladno članku 29. stavku 2. Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je izraditi samoinicijativno mišljenje o temi:

„Programi ruralnog razvoja – prva pomoć ili prvi znakovi oporavka?”

(samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila dana 13. srpnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 17. rujna), sa 192 glasa za, 3 protiv i 10 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja stalnu predanost EU-a, država članica i regija rješavanju nekih od problema s kojima se suočavaju ruralna područja kroz Program ruralnog razvoja vrlo široke primjene. Priznaje napore Komisije i vladinog osoblja u izradi novog programa. Međutim, zbog činjenice da se mnoge zapostavljene regije suočavaju s ozbiljnom krizom, postoji nezadovoljstvo u vezi s kašnjenjem u podnošenju, odobravanju i pokretanju programa u brojnim državama i regijama. Stoga preporučujemo Komisiji da zajedno s državnim i regionalnim vlastima zatraži neovisnu reviziju ovog procesa kako bi se izbjegla buduća kašnjenja novog programa. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO pozdravlja stalnu predanost EU-a, država članica i regija rješavanju nekih od problema s kojima se suočavaju ruralna područja kroz Program ruralnog razvoja vrlo široke primjene. Priznaje napore Komisije i vladinog osoblja u izradi novog programa. Međutim, zbog činjenice da se mnoge zapostavljene regije suočavaju s ozbiljnom krizom, postoji nezadovoljstvo u vezi s kašnjenjem u podnošenju, odobravanju i pokretanju programa u brojnim državama i regijama. Stoga preporučujemo Komisiji da zajedno s državnim i regionalnim vlastima zatraži neovisnu reviziju ovog procesa kako bi se izbjegla buduća kašnjenja novog programa.

| 1.2. | Program ruralnog razvoja ovisi o učinkovitosti načela partnerstva. Ključna je zajednička odgovornost dionika iz javnog i privatnog sektora, socijalnih partnera i nevladinih organizacija za program, u skladu s obvezama iz Ugovora i drugim obvezama. EGSO napominje da je postignut napredak u vezi s preuzimanjem odgovornosti u odnosu na prošle programe, ali da diljem EU-a partnerstvo i dalje nije na jednakoj razini. |
| --- | --- |

1.2.

Program ruralnog razvoja ovisi o učinkovitosti načela partnerstva. Ključna je zajednička odgovornost dionika iz javnog i privatnog sektora, socijalnih partnera i nevladinih organizacija za program, u skladu s obvezama iz Ugovora i drugim obvezama. EGSO napominje da je postignut napredak u vezi s preuzimanjem odgovornosti u odnosu na prošle programe, ali da diljem EU-a partnerstvo i dalje nije na jednakoj razini.

| 1.3. | Uloga nadzornih odbora mora biti transparentna. Članovi moraju iskazati odlučnost pri nadziranju ciljeva i imati pristup financijskim smjernicama. Članstvo bi trebalo obuhvatiti sva područja, s mogućnošću predstavljanja interesnih skupina kada je to potrebno. |
| --- | --- |

1.3.

Uloga nadzornih odbora mora biti transparentna. Članovi moraju iskazati odlučnost pri nadziranju ciljeva i imati pristup financijskim smjernicama. Članstvo bi trebalo obuhvatiti sva područja, s mogućnošću predstavljanja interesnih skupina kada je to potrebno.

| 1.4. | U skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013, a posebno njezinim člankom 5. o partnerstvu i upravljanju, EGSO vjeruje da bi Komisija trebala pratiti njezinu primjenu tijekom pripreme Sporazuma o partnerstvu i provedbe programa, sudjelujući i u odborima za praćenje. |
| --- | --- |

1.4.

U skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013, a posebno njezinim člankom 5. o partnerstvu i upravljanju, EGSO vjeruje da bi Komisija trebala pratiti njezinu primjenu tijekom pripreme Sporazuma o partnerstvu i provedbe programa, sudjelujući i u odborima za praćenje.

| 1.5. | Odbor pozdravlja raznolikost programa koji se temelje na lokalnim potrebama i prioritetima kao i rastuću primjenu modela lokalnog razvoja kojim upravlja zajednica (CLLD) radi poticanja što većeg uključivanja zajednice. Treba širiti najbolje prakse učinkovitog korištenja modela. |
| --- | --- |

1.5.

Odbor pozdravlja raznolikost programa koji se temelje na lokalnim potrebama i prioritetima kao i rastuću primjenu modela lokalnog razvoja kojim upravlja zajednica (CLLD) radi poticanja što većeg uključivanja zajednice. Treba širiti najbolje prakse učinkovitog korištenja modela.

| 1.6. | Proračunska ograničenja podrazumijevaju komplementarnu ulogu, bez preklapanja, ostatka proračuna za ZPP. Preporučujemo maksimalno korištenje vladinih, privatnih i dobrovoljnih izvora sufinanciranja te vođenih postupaka za podnositelje zahtjeva. Upravljačka tijela trebala bi olakšati pristup kohezijskoj politici i drugim europskim investicijskim fondovima u kojima projekti ispunjavaju šire kriterije. |
| --- | --- |

1.6.

Proračunska ograničenja podrazumijevaju komplementarnu ulogu, bez preklapanja, ostatka proračuna za ZPP. Preporučujemo maksimalno korištenje vladinih, privatnih i dobrovoljnih izvora sufinanciranja te vođenih postupaka za podnositelje zahtjeva. Upravljačka tijela trebala bi olakšati pristup kohezijskoj politici i drugim europskim investicijskim fondovima u kojima projekti ispunjavaju šire kriterije.

| 1.7. | Kao što je EGSO već primijetio (1), 15 država članica prenosilo je sredstva iz izravnih plaćanja u programe ruralnog razvoja, dok su u još pet država članica sredstva prenošena iz drugog u prvi stup. Obje su mogućnosti legitimne – budući da su ih dopustili suzakonodavci – ali nemaju istu vrijednost: programi ruralnog razvoja za cilj imaju uravnoteženiji teritorijalni razvoj u svakoj od regija EU-a. Preporučuje se izrada studije o dosljednosti i učinkovitosti takve fleksibilnosti, uključujući i njezin učinak na tržišno natjecanje u okviru jedinstvenog tržišta. |
| --- | --- |

1.7.

Kao što je EGSO već primijetio (1), 15 država članica prenosilo je sredstva iz izravnih plaćanja u programe ruralnog razvoja, dok su u još pet država članica sredstva prenošena iz drugog u prvi stup. Obje su mogućnosti legitimne – budući da su ih dopustili suzakonodavci – ali nemaju istu vrijednost: programi ruralnog razvoja za cilj imaju uravnoteženiji teritorijalni razvoj u svakoj od regija EU-a. Preporučuje se izrada studije o dosljednosti i učinkovitosti takve fleksibilnosti, uključujući i njezin učinak na tržišno natjecanje u okviru jedinstvenog tržišta.

| 1.8. | Određivanje prioriteta u potrošnji znatno će se razlikovati diljem država i regija. U ovom Mišljenju ističe se važnost održivog razvoja gospodarskih aktivnosti, okoliša i socijalne pravde, s velikim naglaskom na davanje dodane vrijednosti zemljišnim resursima. Preporučujemo da Komisija napravi srednjoročnu analizu napretka prema ciljevima za gore navedene prioritete, uz istodobno ispunjavanje postojećih obveza. Vlasti bi trebale biti u stanju napraviti prilagodbe kako bi omogućile nove projekte u svrhu uspješnog dovršavanja programa i kako bi se izvukle pouke za sve naknadne politike regionalnog okvira. |
| --- | --- |

1.8.

Određivanje prioriteta u potrošnji znatno će se razlikovati diljem država i regija. U ovom Mišljenju ističe se važnost održivog razvoja gospodarskih aktivnosti, okoliša i socijalne pravde, s velikim naglaskom na davanje dodane vrijednosti zemljišnim resursima. Preporučujemo da Komisija napravi srednjoročnu analizu napretka prema ciljevima za gore navedene prioritete, uz istodobno ispunjavanje postojećih obveza. Vlasti bi trebale biti u stanju napraviti prilagodbe kako bi omogućile nove projekte u svrhu uspješnog dovršavanja programa i kako bi se izvukle pouke za sve naknadne politike regionalnog okvira.

| 1.9. | Postoji ozbiljna zabrinutost da se programima ruralnog razvoja neće uspjeti postići bolja teritorijalna kohezija. Što su područja udaljenija i gospodarski zapostavljenija, kako unutar država i regija tako i među njima, to im više nedostaje strukturna sposobnost kapitaliziranja dostupnih fondova i potpore. Nužna su daljnja ciljana sredstva za duža razdoblja, uključujući ona za prekogranično mentorstvo, projekte bratimljenja, izgradnju kapaciteta savjetodavnih struktura i inovativne zajmove i investicije za privatna poduzeća i poduzeća socijalne ekonomije. |
| --- | --- |

1.9.

Postoji ozbiljna zabrinutost da se programima ruralnog razvoja neće uspjeti postići bolja teritorijalna kohezija. Što su područja udaljenija i gospodarski zapostavljenija, kako unutar država i regija tako i među njima, to im više nedostaje strukturna sposobnost kapitaliziranja dostupnih fondova i potpore. Nužna su daljnja ciljana sredstva za duža razdoblja, uključujući ona za prekogranično mentorstvo, projekte bratimljenja, izgradnju kapaciteta savjetodavnih struktura i inovativne zajmove i investicije za privatna poduzeća i poduzeća socijalne ekonomije.

| 1.10. | Odbor priznaje afirmirani model LEADER i potiče mreže za ruralni razvoj koje financira Komisija u svrhu daljnjeg širenja dobrih praksi. |
| --- | --- |

1.10.

Odbor priznaje afirmirani model LEADER i potiče mreže za ruralni razvoj koje financira Komisija u svrhu daljnjeg širenja dobrih praksi.

| 1.11. | U svim programima jasno je istaknuto očuvanje radnih mjesta i stvaranje novih mogućnosti zapošljavanja u ruralnim područjima, kao i važnost ulaganja, razmjene znanja, osposobljavanja, mentorstva i stvaranja čvršćih veza s istraživačkim ustanovama. Važne su i mjere kojima se mlade potiče na to da svoju budućnost potraže u ruralnim područjima, kao i mjere za olakšavanje integracije svih ljudi s posebnim potrebama ili s tjelesnim ili mentalnim oštećenjima. Financijski poticaji kojima se podupire generacijska obnova od presudne su važnosti. Povrh toga, osnovne i srednje škole u ruralnim sredinama moraju biti svjesnije tradicionalnih i promjenjivih potreba za vještinama u svojim područjima. |
| --- | --- |

1.11.

U svim programima jasno je istaknuto očuvanje radnih mjesta i stvaranje novih mogućnosti zapošljavanja u ruralnim područjima, kao i važnost ulaganja, razmjene znanja, osposobljavanja, mentorstva i stvaranja čvršćih veza s istraživačkim ustanovama. Važne su i mjere kojima se mlade potiče na to da svoju budućnost potraže u ruralnim područjima, kao i mjere za olakšavanje integracije svih ljudi s posebnim potrebama ili s tjelesnim ili mentalnim oštećenjima. Financijski poticaji kojima se podupire generacijska obnova od presudne su važnosti. Povrh toga, osnovne i srednje škole u ruralnim sredinama moraju biti svjesnije tradicionalnih i promjenjivih potreba za vještinama u svojim područjima.

| 1.12. | Treba riješiti pitanje planiranja sukcesije i uskladiti mogućnosti koje programi ruralnog razvoja nude za testiranje poslovnih modela s nacionalnim ili regionalnim pravilima o prijenosu sredstava. Mobilnost radne snage se potiče ako se pritom pruža kvalitetno osposobljavanje i poštovanje prava u pogledu zapošljavanja. |
| --- | --- |

1.12.

Treba riješiti pitanje planiranja sukcesije i uskladiti mogućnosti koje programi ruralnog razvoja nude za testiranje poslovnih modela s nacionalnim ili regionalnim pravilima o prijenosu sredstava. Mobilnost radne snage se potiče ako se pritom pruža kvalitetno osposobljavanje i poštovanje prava u pogledu zapošljavanja.

| 1.13. | Doprinos žena uspjehu ovog programa treba odrediti kao poseban cilj te ga podržati. Njihova uloga u tome da ljudi ostanu živjeti u ruralnim područjima od presudne je važnosti, ne samo u smislu diversifikacije i prerade poljoprivrednih proizvoda, nego i u smislu doprinosa koji daju lokalnom teritorijalnom razvoju stvaranjem prilika za obrtničke djelatnosti i ruralni turizam te kao glavna pokretačka snaga za inovacije. |
| --- | --- |

1.13.

Doprinos žena uspjehu ovog programa treba odrediti kao poseban cilj te ga podržati. Njihova uloga u tome da ljudi ostanu živjeti u ruralnim područjima od presudne je važnosti, ne samo u smislu diversifikacije i prerade poljoprivrednih proizvoda, nego i u smislu doprinosa koji daju lokalnom teritorijalnom razvoju stvaranjem prilika za obrtničke djelatnosti i ruralni turizam te kao glavna pokretačka snaga za inovacije.

| 1.14. | Mjere za poboljšanje okoliša, ekosustava i kulturnog krajolika su dobrodošle. Podrška lokalnim proizvodima i njihovom ispravnom etiketiranju, aktivnostima ruralnog turizma i lokalnim programima malog opsega za obnovljive energije trebala bi donijeti održivu korist gospodarstvu i zajednici. Ruralna obnova moguća je samo ako je podupiru učinkovita i profitabilna poljoprivredna, šumarska i ruralna poduzeća. Bit će potreban dodatan napor za poboljšanje razumijevanja između poljoprivrednika i vlasnika šuma koji proizvode hranu ili obnovljive sirovine, ekološke proizvode i proizvode za rekreaciju, i sve heterogenijih europskih korisnika. |
| --- | --- |

1.14.

Mjere za poboljšanje okoliša, ekosustava i kulturnog krajolika su dobrodošle. Podrška lokalnim proizvodima i njihovom ispravnom etiketiranju, aktivnostima ruralnog turizma i lokalnim programima malog opsega za obnovljive energije trebala bi donijeti održivu korist gospodarstvu i zajednici. Ruralna obnova moguća je samo ako je podupiru učinkovita i profitabilna poljoprivredna, šumarska i ruralna poduzeća. Bit će potreban dodatan napor za poboljšanje razumijevanja između poljoprivrednika i vlasnika šuma koji proizvode hranu ili obnovljive sirovine, ekološke proizvode i proizvode za rekreaciju, i sve heterogenijih europskih korisnika.

| 1.15. | Rješavanje učinaka klimatskih promjena na poljoprivredu i šumarstvo i obrnuto, prioriteti su u programima. Projekti hvatanja ugljika, poboljšanja kvalitete vode i tla, smanjenja emisija, obogaćivanja ekosustava i razvoja kružne ekonomije su dobrodošli. Poboljšanja moraju biti dugoročna i znanstveno izmjerena u više različitih agroekoloških i drugih programa te integrirana u proizvodnju. |
| --- | --- |

1.15.

Rješavanje učinaka klimatskih promjena na poljoprivredu i šumarstvo i obrnuto, prioriteti su u programima. Projekti hvatanja ugljika, poboljšanja kvalitete vode i tla, smanjenja emisija, obogaćivanja ekosustava i razvoja kružne ekonomije su dobrodošli. Poboljšanja moraju biti dugoročna i znanstveno izmjerena u više različitih agroekoloških i drugih programa te integrirana u proizvodnju.

| 1.16. | Otklanjanje socijalne nepravde ovisi o širim vladinim i europskim fondovima i politikama, uključujući pružanje bolje internetske veze i usluga prijevoza i obrazovanja. |
| --- | --- |

1.16.

Otklanjanje socijalne nepravde ovisi o širim vladinim i europskim fondovima i politikama, uključujući pružanje bolje internetske veze i usluga prijevoza i obrazovanja.

| 1.17. | Gospodarska obnova seoskih zajednica je ključna te bi uključenost svih stanovnika ruralnih područja u programe ruralnog razvoja trebala biti ispitana. Sudjelovanje civilnog društva i poduzetništva ključni su za održivost ruralnih područja. |
| --- | --- |

1.17.

Gospodarska obnova seoskih zajednica je ključna te bi uključenost svih stanovnika ruralnih područja u programe ruralnog razvoja trebala biti ispitana. Sudjelovanje civilnog društva i poduzetništva ključni su za održivost ruralnih područja.

2.   Uvod

| 2.1. | Ruralna je Europa žila kucavica svih europskih građana, a ne samo onih koji u njoj žive i rade. Ona Europi pruža sigurne zalihe hrane, drvne građe, minerala i vode. Uz to pruža i raznolikost staništa, energiju iz obnovljivih izvora, prostor za rekreaciju, povijesne krajolike, obrte i prije svega ljude iz mnoštva kultura i s nizom vještina. Otprilike 115 milijuna (23 %) građana Europske unije ulazi u kategoriju onih koji žive u ruralnim područjima. |
| --- | --- |

2.1.

Ruralna je Europa žila kucavica svih europskih građana, a ne samo onih koji u njoj žive i rade. Ona Europi pruža sigurne zalihe hrane, drvne građe, minerala i vode. Uz to pruža i raznolikost staništa, energiju iz obnovljivih izvora, prostor za rekreaciju, povijesne krajolike, obrte i prije svega ljude iz mnoštva kultura i s nizom vještina. Otprilike 115 milijuna (23 %) građana Europske unije ulazi u kategoriju onih koji žive u ruralnim područjima.

| 2.2. | Međutim, ruralna se područja uvelike razlikuju u pogledu gospodarskog napretka i društvene kohezije. Neka su imućna i dinamična, dok su druga krhka, izlomljena i okarakterizirana smanjenjem broja stanovništva. Mnoga su bogata resursima, no financijski siromašna te ih odlikuju rijetka naselja s ograničenim pristupom javnim službama. To se posebice odnosi na udaljenije i planinske regije i otoke. Neumoljivo je gravitacijsko stremljenje moderne gospodarske i socijalne djelatnosti prema gradovima. Iz tog je razloga vladama teško osigurati održivost ruralnih zajednica, posebice ako provode neprikladna urbana rješenja. Mobilnost i slobodno kretanje osoba temeljna su načela Europske unije. Međutim, ta načela imaju neželjene posljedice za najsiromašnije ruralne regije jer ih napušta previše ljudi, posebice mladih, očekujući bolje izglede za život bez povratka u te regije. |
| --- | --- |

2.2.

Međutim, ruralna se područja uvelike razlikuju u pogledu gospodarskog napretka i društvene kohezije. Neka su imućna i dinamična, dok su druga krhka, izlomljena i okarakterizirana smanjenjem broja stanovništva. Mnoga su bogata resursima, no financijski siromašna te ih odlikuju rijetka naselja s ograničenim pristupom javnim službama. To se posebice odnosi na udaljenije i planinske regije i otoke. Neumoljivo je gravitacijsko stremljenje moderne gospodarske i socijalne djelatnosti prema gradovima. Iz tog je razloga vladama teško osigurati održivost ruralnih zajednica, posebice ako provode neprikladna urbana rješenja. Mobilnost i slobodno kretanje osoba temeljna su načela Europske unije. Međutim, ta načela imaju neželjene posljedice za najsiromašnije ruralne regije jer ih napušta previše ljudi, posebice mladih, očekujući bolje izglede za život bez povratka u te regije.

| 2.3. | Europi je potrebna vizija za obnovu povjerenja u ruralno blagostanje koja će biti utemeljena na zelenom rastu, promicanju kružnog gospodarstva, boljem razumijevanju potreba zajednice i pametnijim uslugama podrške. U ovom Mišljenju nastoji se riješiti pitanje zašto su stope uspjeha različite te kakvi su izgledi za stvarna poboljšanja tijekom novog programa financiranja. Izvlače li se lekcije za tri stupa održivog razvoja, gospodarstva, okoliša i socijalne pravde? Postoji li među svim dionicima stvarni osjećaj odgovornosti i partnerstva? |
| --- | --- |

2.3.

Europi je potrebna vizija za obnovu povjerenja u ruralno blagostanje koja će biti utemeljena na zelenom rastu, promicanju kružnog gospodarstva, boljem razumijevanju potreba zajednice i pametnijim uslugama podrške. U ovom Mišljenju nastoji se riješiti pitanje zašto su stope uspjeha različite te kakvi su izgledi za stvarna poboljšanja tijekom novog programa financiranja. Izvlače li se lekcije za tri stupa održivog razvoja, gospodarstva, okoliša i socijalne pravde? Postoji li među svim dionicima stvarni osjećaj odgovornosti i partnerstva?

3.   Opće napomene

| 3.1. | Države članice i regije provode niz mjera za ponovno uspostavljanje ravnoteže ruralno-urbanih gospodarskih prilika i stabilizaciju društvene kohezije, dok Europska unija, uz pomoć prvog (Uredba (EU) br. 1307/2013) i drugog stupa (Uredba (EU) br. 1305/2013) Zajedničke poljoprivredne politike te strukturnih i kohezijskih fondova, ulaže kontinuirane napore kako bi zaustavila pad, iako s ograničenim i promjenjivim uspjehom. Trenutna podrška EU-a ruralnom razvoju, financirana iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) koji je osnovan Uredbom (EU) br. 1306/2013, procjenjuje se na 95,6 milijardi eura prije prijenosa između stupova, što predstavlja 23 % proračuna Zajedničke poljoprivredne politike. |
| --- | --- |

3.1.

Države članice i regije provode niz mjera za ponovno uspostavljanje ravnoteže ruralno-urbanih gospodarskih prilika i stabilizaciju društvene kohezije, dok Europska unija, uz pomoć prvog (Uredba (EU) br. 1307/2013) i drugog stupa (Uredba (EU) br. 1305/2013) Zajedničke poljoprivredne politike te strukturnih i kohezijskih fondova, ulaže kontinuirane napore kako bi zaustavila pad, iako s ograničenim i promjenjivim uspjehom. Trenutna podrška EU-a ruralnom razvoju, financirana iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) koji je osnovan Uredbom (EU) br. 1306/2013, procjenjuje se na 95,6 milijardi eura prije prijenosa između stupova, što predstavlja 23 % proračuna Zajedničke poljoprivredne politike.

| 3.2. | Programi Unije u financijskom razdoblju 2014. – 2020. utemeljeni su na godinama iskustva u tome što funkcionira, a što ne. Komisija podržava Europsku mrežu za ruralni razvoj (ENRD) i Europsko inovacijsko partnerstvo za poljoprivrednu produktivnosti i održivost (EIP-AGRI) u promicanju dobrih praksi i inovativnih rješenja, a EGSO preporučuje jačanje tih napora na svim razinama. Određene se lekcije mogu naučiti i iz najboljih praksi drugih pružatelja financijskih sredstava. |
| --- | --- |

3.2.

Programi Unije u financijskom razdoblju 2014. – 2020. utemeljeni su na godinama iskustva u tome što funkcionira, a što ne. Komisija podržava Europsku mrežu za ruralni razvoj (ENRD) i Europsko inovacijsko partnerstvo za poljoprivrednu produktivnosti i održivost (EIP-AGRI) u promicanju dobrih praksi i inovativnih rješenja, a EGSO preporučuje jačanje tih napora na svim razinama. Određene se lekcije mogu naučiti i iz najboljih praksi drugih pružatelja financijskih sredstava.

| 3.3. | Iako su proračuni manji od nekih drugih proračuna Europske unije moguće je pametno djelovati i povećati ih pomoću sufinanciranja iz vlade ili nekih drugih izvora. Programi trebaju biti komplementarni resursima prvog stupa i povezani s drugim izvorima financiranja, kad je to prikladno, na način da čine skladnu birokratsku infrastrukturu koja podnositeljima zahtjeva omogućuje brzo reagiranje te mentorsku podršku savjetodavnih agencija i lokalnih tijela nadležnih za planiranje. |
| --- | --- |

3.3.

Iako su proračuni manji od nekih drugih proračuna Europske unije moguće je pametno djelovati i povećati ih pomoću sufinanciranja iz vlade ili nekih drugih izvora. Programi trebaju biti komplementarni resursima prvog stupa i povezani s drugim izvorima financiranja, kad je to prikladno, na način da čine skladnu birokratsku infrastrukturu koja podnositeljima zahtjeva omogućuje brzo reagiranje te mentorsku podršku savjetodavnih agencija i lokalnih tijela nadležnih za planiranje.

| 3.4. | Sastavnice programa fleksibilne su i dovoljno lokalne da mogu djelovati u skladu sa stvarnim potrebama zajednica. Model LEADER uvodi zajedničku odgovornost i pozitivne rezultate tamo gdje su najučinkovitiji i najuspješniji. Tehnička podrška za sve dionike u kombinaciji s mentorstvom i obukom od ključne je važnosti za sve projekte i inicijative. |
| --- | --- |

3.4.

Sastavnice programa fleksibilne su i dovoljno lokalne da mogu djelovati u skladu sa stvarnim potrebama zajednica. Model LEADER uvodi zajedničku odgovornost i pozitivne rezultate tamo gdje su najučinkovitiji i najuspješniji. Tehnička podrška za sve dionike u kombinaciji s mentorstvom i obukom od ključne je važnosti za sve projekte i inicijative.

| 3.5. | Međutim, najugroženija područja imaju problema s ostvarivanjem stvarnih poboljšanja pomoću kratkoročnih programa zbog manjka poslovnih resursa, loše infrastrukture, manjka iskustva s vodstvom u zajednici te ograničenog pristupa drugim ulaganjima. Za bolju teritorijalnu koheziju potrebno je posvetiti više pažnje tim područjima na način na koji je to učinjeno u sklopu prethodnog 1. cilja strukturnih i kohezijskih programa financiranja. |
| --- | --- |

3.5.

Međutim, najugroženija područja imaju problema s ostvarivanjem stvarnih poboljšanja pomoću kratkoročnih programa zbog manjka poslovnih resursa, loše infrastrukture, manjka iskustva s vodstvom u zajednici te ograničenog pristupa drugim ulaganjima. Za bolju teritorijalnu koheziju potrebno je posvetiti više pažnje tim područjima na način na koji je to učinjeno u sklopu prethodnog 1. cilja strukturnih i kohezijskih programa financiranja.

| 3.6. | Komisija je izdala nove financijske uredbe za razdoblje 2014. – 2020. koje bi upravljačka tijela i nadzorni odbori trebali jasno razumjeti i provesti bez povećanja birokratskog opterećenja za podnositelje zahtjeva u projektu. U tom je pogledu Europski revizorski sud u svojim izvješćima (2) u vezi s programskim razdobljem 2007. – 2013. i zakonodavnim okvirom za razdoblje 2014. – 2020. dao prijedloge za osiguravanje veće vrijednosti za novac. |
| --- | --- |

3.6.

Komisija je izdala nove financijske uredbe za razdoblje 2014. – 2020. koje bi upravljačka tijela i nadzorni odbori trebali jasno razumjeti i provesti bez povećanja birokratskog opterećenja za podnositelje zahtjeva u projektu. U tom je pogledu Europski revizorski sud u svojim izvješćima (2) u vezi s programskim razdobljem 2007. – 2013. i zakonodavnim okvirom za razdoblje 2014. – 2020. dao prijedloge za osiguravanje veće vrijednosti za novac.

| 3.7. | U postupku pripreme i odobravanja brojnih novih programa bilo je ozbiljnih kašnjenja unatoč obećanjima o pojednostavljivanju. To je veoma žalosno s obzirom na opasno stanje u mnogima od najsiromašnijih ruralnih područja i na želju da ovi programi hitno doprinesu rješavanju problema niskih prihoda, nezaposlenosti mladih, loših javnih službi i utjecaja klimatskih promjena. U svibnju 2015. godine otprilike 57 % (3) regionalnih i nacionalnih programa još uvijek je čekalo odobrenje iako postoji nada da će se postupak dovršiti do kraja godine. |
| --- | --- |

3.7.

U postupku pripreme i odobravanja brojnih novih programa bilo je ozbiljnih kašnjenja unatoč obećanjima o pojednostavljivanju. To je veoma žalosno s obzirom na opasno stanje u mnogima od najsiromašnijih ruralnih područja i na želju da ovi programi hitno doprinesu rješavanju problema niskih prihoda, nezaposlenosti mladih, loših javnih službi i utjecaja klimatskih promjena. U svibnju 2015. godine otprilike 57 % (3) regionalnih i nacionalnih programa još uvijek je čekalo odobrenje iako postoji nada da će se postupak dovršiti do kraja godine.

4.   Savjetovanje i sudjelovanje dionika

| 4.1. | EGSO naglašava važnost provedbe Uredbe (EU) br. 1303/2013 kojom se uspostavljaju opće odredbe o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo. Ističe posebnu važnost članka 5. o partnerstvu i upravljanju na više razina kojim je predviđeno da druga javna tijela te gospodarski i socijalni partneri koji predstavljaju civilno društvo budu uključeni. Stoga bi Komisija trebala nadzirati kako se Uredba primjenjuje u pripremi sporazuma o partnerstvu i u provedbi programa, između ostaloga i sudjelovanjem u nadzornim odborima za programe. |
| --- | --- |

4.1.

EGSO naglašava važnost provedbe Uredbe (EU) br. 1303/2013 kojom se uspostavljaju opće odredbe o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo. Ističe posebnu važnost članka 5. o partnerstvu i upravljanju na više razina kojim je predviđeno da druga javna tijela te gospodarski i socijalni partneri koji predstavljaju civilno društvo budu uključeni. Stoga bi Komisija trebala nadzirati kako se Uredba primjenjuje u pripremi sporazuma o partnerstvu i u provedbi programa, između ostaloga i sudjelovanjem u nadzornim odborima za programe.

| 4.2. | U ovom Mišljenju ispituje se razina uključenosti tijekom pripreme programa ruralnog razvoja iako su zaključci iz Mišljenja ograničeni zbog nedovoljnog broja i malog geografskog raspona odobrenih programa. Održala su se i tri savjetovanja (4), a široko je distribuiran i upitnik. Prvi odgovori pokazali su teritorijalno različito, no općenito bolje i zrelije zajedničko djelovanje vlada i nevladinih organizacija u odnosu na prethodne programe. Međutim, potrebno je uložiti više napora u širenje dobrih praksi zajedničkog djelovanja, uključujući izraženije korištenje komunikacijskih tehnologija za kontinuirani dijalog. Dijalog se u velikoj mjeri razlikuje između država i regija. Sporazumi o partnerstvu mogu biti simbolični, metodologija CLLD-a usvojena je samo u određenim područjima, dok istinsko uključivo savjetovanje završava na točki koja je bliže početku nego kraju postupka (5). Ima i primjera dobre prakse, i to obično tamo gdje je sličan angažman doveo do boljih rezultata u drugim političkim inicijativama (6). |
| --- | --- |

4.2.

U ovom Mišljenju ispituje se razina uključenosti tijekom pripreme programa ruralnog razvoja iako su zaključci iz Mišljenja ograničeni zbog nedovoljnog broja i malog geografskog raspona odobrenih programa. Održala su se i tri savjetovanja (4), a široko je distribuiran i upitnik. Prvi odgovori pokazali su teritorijalno različito, no općenito bolje i zrelije zajedničko djelovanje vlada i nevladinih organizacija u odnosu na prethodne programe. Međutim, potrebno je uložiti više napora u širenje dobrih praksi zajedničkog djelovanja, uključujući izraženije korištenje komunikacijskih tehnologija za kontinuirani dijalog. Dijalog se u velikoj mjeri razlikuje između država i regija. Sporazumi o partnerstvu mogu biti simbolični, metodologija CLLD-a usvojena je samo u određenim područjima, dok istinsko uključivo savjetovanje završava na točki koja je bliže početku nego kraju postupka (5). Ima i primjera dobre prakse, i to obično tamo gdje je sličan angažman doveo do boljih rezultata u drugim političkim inicijativama (6).

| 4.3. | Vlade ne mogu same ostvariti stvarnu promjenu koja je potrebna za jačanje ruralnih područja. One mogu pružiti zakonodavni okvir i okvir za planiranje, demokratsku odgovornost i bolje javne službe te biti pokretač financiranja. Međutim, oni koji stvaraju stvarnu promjenu za ljude i okoliš privatne su tvrtke, kvalificirani zaposlenici te poduzeća socijalne ekonomije i lokalne zajednice. Kako bi bili spremni uložiti vrijeme i resurse, ljudi moraju biti sigurni da zajednička vizija za bolju budućnost ruralnih područja može biti ostvarena, a ne otežana dugotrajnim birokratskim postupcima. |
| --- | --- |

4.3.

Vlade ne mogu same ostvariti stvarnu promjenu koja je potrebna za jačanje ruralnih područja. One mogu pružiti zakonodavni okvir i okvir za planiranje, demokratsku odgovornost i bolje javne službe te biti pokretač financiranja. Međutim, oni koji stvaraju stvarnu promjenu za ljude i okoliš privatne su tvrtke, kvalificirani zaposlenici te poduzeća socijalne ekonomije i lokalne zajednice. Kako bi bili spremni uložiti vrijeme i resurse, ljudi moraju biti sigurni da zajednička vizija za bolju budućnost ruralnih područja može biti ostvarena, a ne otežana dugotrajnim birokratskim postupcima.

| 4.4. | Kako bi bili uspješni, ekonomski i socijalni partneri trebaju resurse za kontinuirani angažman i suradnju sa svojim članovima i vladama. S obzirom da s vremenom planovi variraju i evoluiraju, mora postojati veći osjećaj zajedničke odgovornosti nad politikama i provedbom. Nadzorni odbori trebaju imati široko članstvo koje je informirano i sposobno učinkovito analizirati. EGSO je predan poticanju razvoja boljih modela partnerstva s civilnim i socijalnim partnerima (7). |
| --- | --- |

4.4.

Kako bi bili uspješni, ekonomski i socijalni partneri trebaju resurse za kontinuirani angažman i suradnju sa svojim članovima i vladama. S obzirom da s vremenom planovi variraju i evoluiraju, mora postojati veći osjećaj zajedničke odgovornosti nad politikama i provedbom. Nadzorni odbori trebaju imati široko članstvo koje je informirano i sposobno učinkovito analizirati. EGSO je predan poticanju razvoja boljih modela partnerstva s civilnim i socijalnim partnerima (7).

5.   Pružanje kratkotrajne pomoći ili programi za dugoročni opravak?

| 5.1. | Naša savjetovanja (8) u Bruxellesu i Sjevernom Walesu potvrdila su da programi uključuju ciljeve za postizanje rezultata. Njih bi u pogledu stvarnog napretka i vrijednosti za novac periodički trebali ocijeniti Komisija, nadzorni odbori i dionici. Također bi trebalo ocijeniti je li prijenos sredstava između stupova bio učinkovit ili je pridonio većem geografskom i konkurentskom narušavanju. |
| --- | --- |

5.1.

Naša savjetovanja (8) u Bruxellesu i Sjevernom Walesu potvrdila su da programi uključuju ciljeve za postizanje rezultata. Njih bi u pogledu stvarnog napretka i vrijednosti za novac periodički trebali ocijeniti Komisija, nadzorni odbori i dionici. Također bi trebalo ocijeniti je li prijenos sredstava između stupova bio učinkovit ili je pridonio većem geografskom i konkurentskom narušavanju.

| 5.2. | Identificirane su tri probne teme za održivi razvoj: poduzetništvo i zapošljavanje, okoliš i socijalna uključenost. |
| --- | --- |

5.2.

Identificirane su tri probne teme za održivi razvoj: poduzetništvo i zapošljavanje, okoliš i socijalna uključenost.

Poduzetništvo i zapošljavanje

| 5.3. | Iako se proračun za ZZP smanjuje, dodatni zahtjevi za usklađenost plaćanja u prvom stupu koje upućuje Komisija rastu. Stoga je nužno da se programima ruralnog razvoja podupiru ulaganja u svrhu stvaranja konkurentnog poljoprivrednog i šumarskog sektora, također uz pomoć proizvoda s većom dodanom vrijednošću, boljeg marketinga, ojačanih kratkih lanaca opskrbe, brendiranja i razmjene znanja. Sveučilišta i visoke škole trebaju imati važnu ulogu u svojim regijama i u podupiranju regija u najnepovoljnijem položaju uz pomoć twinninga i mentorstava. Trebali bi surađivati s postojećim savjetodavnim službama za poljoprivrednike i ruralna područja u svrhu iskorištavanja fondova EU-a za istraživanje kako bi se odgovorilo na posebne lokalne potrebe. Programi ruralnog razvoja trebaju biti mostovi između podnositelja zahtjeva i Europskog investicijskog fonda te programa Obzor 2020., potičući primjenu znanosti na poljoprivredi i ruralnim pitanjima. Iako nisu izravno financirane iz programa ruralnog razvoja, škole imaju jasnu ulogu, posebice u ruralnim područjima, u rješavanju poslovnih potreba budućih generacija. Dani otvorenih vrata na poljoprivrednim dobrima, radno iskustvo i naukovanje, koji se financiraju iz drugih programa, ključni su za motiviranje školovane radne snage (9). Formalna i neformalna obuka mora biti stručna, vezana uz poslovanje i odvijati se u lokalnoj zajednici kad god je moguće (10). |
| --- | --- |

5.3.

Iako se proračun za ZZP smanjuje, dodatni zahtjevi za usklađenost plaćanja u prvom stupu koje upućuje Komisija rastu. Stoga je nužno da se programima ruralnog razvoja podupiru ulaganja u svrhu stvaranja konkurentnog poljoprivrednog i šumarskog sektora, također uz pomoć proizvoda s većom dodanom vrijednošću, boljeg marketinga, ojačanih kratkih lanaca opskrbe, brendiranja i razmjene znanja. Sveučilišta i visoke škole trebaju imati važnu ulogu u svojim regijama i u podupiranju regija u najnepovoljnijem položaju uz pomoć twinninga i mentorstava. Trebali bi surađivati s postojećim savjetodavnim službama za poljoprivrednike i ruralna područja u svrhu iskorištavanja fondova EU-a za istraživanje kako bi se odgovorilo na posebne lokalne potrebe. Programi ruralnog razvoja trebaju biti mostovi između podnositelja zahtjeva i Europskog investicijskog fonda te programa Obzor 2020., potičući primjenu znanosti na poljoprivredi i ruralnim pitanjima. Iako nisu izravno financirane iz programa ruralnog razvoja, škole imaju jasnu ulogu, posebice u ruralnim područjima, u rješavanju poslovnih potreba budućih generacija. Dani otvorenih vrata na poljoprivrednim dobrima, radno iskustvo i naukovanje, koji se financiraju iz drugih programa, ključni su za motiviranje školovane radne snage (9). Formalna i neformalna obuka mora biti stručna, vezana uz poslovanje i odvijati se u lokalnoj zajednici kad god je moguće (10).

| 5.4. | Industrije poljoprivrede i šumarstva postoje u dinamičnom gospodarskom okruženju koje odlikuje globalizacija, brzi tehnološki napredak i rastući društvenih zahtjevi. Inovacije su ključni faktor za održavanje učinkovitosti i konkurentnosti poljoprivrednika i vlasnika šuma. Novoosnovano Europsko partnerstvo za inovacije (EIP-AGRI) vrijedan je alat koji je potrebno naširoko i brzo provesti. Potrebni su moderniji uvjeti financiranja kako bi se pokrenule i olakšale inovacije. |
| --- | --- |

5.4.

Industrije poljoprivrede i šumarstva postoje u dinamičnom gospodarskom okruženju koje odlikuje globalizacija, brzi tehnološki napredak i rastući društvenih zahtjevi. Inovacije su ključni faktor za održavanje učinkovitosti i konkurentnosti poljoprivrednika i vlasnika šuma. Novoosnovano Europsko partnerstvo za inovacije (EIP-AGRI) vrijedan je alat koji je potrebno naširoko i brzo provesti. Potrebni su moderniji uvjeti financiranja kako bi se pokrenule i olakšale inovacije.

| 5.5. | Jamstvo za mlade i slični programi u ruralnim područjima trebaju biti povezani s inicijativama programa ruralnog razvoja za izgradnju nade u napredovanje i ambiciju. Pružanje podrške mladim i novim poljoprivrednicima u vidu ulaganja i osposobljavanja je ključno. Glavni prioritet moraju biti projekti za podršku i zadržavanje mladih u ruralnim područjima. Mlade treba potaknuti da preuzmu odgovornost za mjere kako bi si pomogli. Ruralna područja trebaju bolji okvir za planiranje sukcesije (11) koji je zakonski pravedan, pristupačan te potiče međugeneracijske prijenose koji su održivi prilikom spajanja mladosti s iskustvom. |
| --- | --- |

5.5.

Jamstvo za mlade i slični programi u ruralnim područjima trebaju biti povezani s inicijativama programa ruralnog razvoja za izgradnju nade u napredovanje i ambiciju. Pružanje podrške mladim i novim poljoprivrednicima u vidu ulaganja i osposobljavanja je ključno. Glavni prioritet moraju biti projekti za podršku i zadržavanje mladih u ruralnim područjima. Mlade treba potaknuti da preuzmu odgovornost za mjere kako bi si pomogli. Ruralna područja trebaju bolji okvir za planiranje sukcesije (11) koji je zakonski pravedan, pristupačan te potiče međugeneracijske prijenose koji su održivi prilikom spajanja mladosti s iskustvom.

| 5.6. | Uloga žena u poljoprivredi potpuno je priznata. Njihov je doprinos osmišljavanju i provedbi projekata neprocjenjiv i kao što pokazuje primjer Finske, ciljana savjetodavna podrška vodi do oslobađanja poduzetničkog potencijala (12). |
| --- | --- |

5.6.

Uloga žena u poljoprivredi potpuno je priznata. Njihov je doprinos osmišljavanju i provedbi projekata neprocjenjiv i kao što pokazuje primjer Finske, ciljana savjetodavna podrška vodi do oslobađanja poduzetničkog potencijala (12).

| 5.7. | Ruralni turizam, obrtnička proizvodnja i poboljšanje inicijativa za zdravlje i rekreaciju zaslužuju podršku, kao i promidžbeni napori festivala, događaja poput Royal Welsh Showa i Zelenog tjedna u Berlinu. Ponovno povezivanje grada i sela u promjenjivoj pluralističkoj Europi, kao i bolji pristup širokopojasnom internetu, nužni su za ruralna poduzeća i potrošače. Stvaranje regionalnih vrijednosnih lanaca predstavlja važnu priliku za obrte, poljoprivredu, turizam i trgovini, te ruralna područja (13). EGSO podržava predloženi Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) te njegovu predanost pružanju podrške ruralnim projektima. |
| --- | --- |

5.7.

Ruralni turizam, obrtnička proizvodnja i poboljšanje inicijativa za zdravlje i rekreaciju zaslužuju podršku, kao i promidžbeni napori festivala, događaja poput Royal Welsh Showa i Zelenog tjedna u Berlinu. Ponovno povezivanje grada i sela u promjenjivoj pluralističkoj Europi, kao i bolji pristup širokopojasnom internetu, nužni su za ruralna poduzeća i potrošače. Stvaranje regionalnih vrijednosnih lanaca predstavlja važnu priliku za obrte, poljoprivredu, turizam i trgovini, te ruralna područja (13). EGSO podržava predloženi Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) te njegovu predanost pružanju podrške ruralnim projektima.

Okoliš

| 5.8. | Utjecaj klimatskih promjena na poljoprivredu i šumarstvo istražen je u jednom od mišljenja (14). Jedno od rješenja za povećanje proizvodnje korištenjem manje resursa i povećavanjem otpornosti na klimatske promjene jest podupiranje održivog jačanja poljoprivrede i šumarskog sektora. Potiče se moderno korištenje zemljišta kako bi se razvile aktivnosti za ublažavanje i suzbijanje posljedica klimatskih promjena i povećanje biološke raznolikosti, posebice poljoprivredno-okolišnim programima (15). Potrebno je poticati recikliranje i kružnu ekonomiju (16), dok je energija iz obnovljivih izvora (17) dragocjeno ruralno dobro koje će, bude li se u njega mudro ulagalo, sve više doprinositi na gospodarskom, društvenom i ekološkom planu. Postoji istinski prostor za zajedničko vlasništvo i ulaganje zajednice ako se tehnološki poboljšaju skladištenje, logistika i infrastruktura. |
| --- | --- |

5.8.

Utjecaj klimatskih promjena na poljoprivredu i šumarstvo istražen je u jednom od mišljenja (14). Jedno od rješenja za povećanje proizvodnje korištenjem manje resursa i povećavanjem otpornosti na klimatske promjene jest podupiranje održivog jačanja poljoprivrede i šumarskog sektora. Potiče se moderno korištenje zemljišta kako bi se razvile aktivnosti za ublažavanje i suzbijanje posljedica klimatskih promjena i povećanje biološke raznolikosti, posebice poljoprivredno-okolišnim programima (15). Potrebno je poticati recikliranje i kružnu ekonomiju (16), dok je energija iz obnovljivih izvora (17) dragocjeno ruralno dobro koje će, bude li se u njega mudro ulagalo, sve više doprinositi na gospodarskom, društvenom i ekološkom planu. Postoji istinski prostor za zajedničko vlasništvo i ulaganje zajednice ako se tehnološki poboljšaju skladištenje, logistika i infrastruktura.

| 5.9. | EGSO naglašava važnost poljoprivredno-okolišnih klimatskih mjera koje su nadopuna ekologizaciji prvog stupa. Korisno je usmjeravati potporu na određene kriterije kao što su rizik od erozije tla, koncentriranje kopnenih staništa, vodeni slivovi i podrška za vrste koje zahtijevaju posebne postupke upravljanja. Međutim, zahtjevi za usklađenost ne smiju postati dodatna opterećenja. Mjerenje napretka zahtijeva pouzdan znanstveni temelj, uz istodobno shvaćanje da je za istinska poboljšanja potrebno duže razdoblje (18). |
| --- | --- |

5.9.

EGSO naglašava važnost poljoprivredno-okolišnih klimatskih mjera koje su nadopuna ekologizaciji prvog stupa. Korisno je usmjeravati potporu na određene kriterije kao što su rizik od erozije tla, koncentriranje kopnenih staništa, vodeni slivovi i podrška za vrste koje zahtijevaju posebne postupke upravljanja. Međutim, zahtjevi za usklađenost ne smiju postati dodatna opterećenja. Mjerenje napretka zahtijeva pouzdan znanstveni temelj, uz istodobno shvaćanje da je za istinska poboljšanja potrebno duže razdoblje (18).

| 5.10. | Krajolik ruralne Europe prvenstveno je rezultat ljudskih aktivnosti i oblikovale su ga generacije ljudi koje su aktivno radile na proizvodnji hrane, drvne građe i izgradnji domova. Europski građani cijene njegovu raznolikost. Programi ruralnog razvoja trebaju imati ulogu u osiguravanju održivosti takvih kulturnih krajolika osiguravanjem prijenosa vještina i transparentno financiranih ruralnih aktivnosti koji pridonose takvom vrijednom mozaiku. |
| --- | --- |

5.10.

Krajolik ruralne Europe prvenstveno je rezultat ljudskih aktivnosti i oblikovale su ga generacije ljudi koje su aktivno radile na proizvodnji hrane, drvne građe i izgradnji domova. Europski građani cijene njegovu raznolikost. Programi ruralnog razvoja trebaju imati ulogu u osiguravanju održivosti takvih kulturnih krajolika osiguravanjem prijenosa vještina i transparentno financiranih ruralnih aktivnosti koji pridonose takvom vrijednom mozaiku.

Socijalna uključenost.

| 5.11. | Teško je definirati i precizirati nepravdu u ruralnom kontekstu. Kao što je ranije navedeno, karakteriziraju je razasuta naselja, mali broj stanovnika, dobna nejednakost, loše javne službe prijevoza i loša zdravstvena i socijalna skrb. Problem su niski prihodi, izolacija te loša kvaliteta stanovanja i tehnoloških usluga. U nekim područjima postoji poseban problem lošeg postupanja prema radnicima i njihovog iskorištavanja (19); to osobito vrijedi za migrante i zahtijeva ulaganje većih napora da im se pomogne u integraciji i omogući pristup prikladnom strukovnom osposobljavanju. |
| --- | --- |

5.11.

Teško je definirati i precizirati nepravdu u ruralnom kontekstu. Kao što je ranije navedeno, karakteriziraju je razasuta naselja, mali broj stanovnika, dobna nejednakost, loše javne službe prijevoza i loša zdravstvena i socijalna skrb. Problem su niski prihodi, izolacija te loša kvaliteta stanovanja i tehnoloških usluga. U nekim područjima postoji poseban problem lošeg postupanja prema radnicima i njihovog iskorištavanja (19); to osobito vrijedi za migrante i zahtijeva ulaganje većih napora da im se pomogne u integraciji i omogući pristup prikladnom strukovnom osposobljavanju.

| 5.12. | Člankom 39. UFEU-a utvrđuje se pravedni životni standard za poljoprivrednu zajednicu kao jedan od najvažnijih ciljeva ZPP-a koji se postiže povećanjem produktivnosti, poticanjem tehnološkog napretka i osiguravanjem održivog razvoja poljoprivredne proizvodnje te optimalnim iskorištavanjem proizvodnih čimbenika. Prilikom oblikovanja Zajedničke poljoprivredne politike, UFEU priprema teren za razmatranje određenih karakteristika poljoprivredne aktivnosti, koje proizlaze iz društvene strukture poljoprivrede i iz strukturnih i fizičkih razlika između različitih poljoprivrednih regija. |
| --- | --- |

5.12.

Člankom 39. UFEU-a utvrđuje se pravedni životni standard za poljoprivrednu zajednicu kao jedan od najvažnijih ciljeva ZPP-a koji se postiže povećanjem produktivnosti, poticanjem tehnološkog napretka i osiguravanjem održivog razvoja poljoprivredne proizvodnje te optimalnim iskorištavanjem proizvodnih čimbenika. Prilikom oblikovanja Zajedničke poljoprivredne politike, UFEU priprema teren za razmatranje određenih karakteristika poljoprivredne aktivnosti, koje proizlaze iz društvene strukture poljoprivrede i iz strukturnih i fizičkih razlika između različitih poljoprivrednih regija.

| 5.13. | Programi ruralnog razvoja pomažu stvoriti i učvrstiti izravne i neizravne poslove i u poljoprivrednom i u poljoprivredno-prehrambenom sektoru te također u manjoj mjeri pridonose gospodarskoj različitosti ruralnih područja. Međutim, programi regionalnog razvoja realno mogu samo u ograničenoj mjeri pridonijeti rješavanju strukturnih problema i nedostataka u javnim službama u ruralnim područjima. |
| --- | --- |

5.13.

Programi ruralnog razvoja pomažu stvoriti i učvrstiti izravne i neizravne poslove i u poljoprivrednom i u poljoprivredno-prehrambenom sektoru te također u manjoj mjeri pridonose gospodarskoj različitosti ruralnih područja. Međutim, programi regionalnog razvoja realno mogu samo u ograničenoj mjeri pridonijeti rješavanju strukturnih problema i nedostataka u javnim službama u ruralnim područjima.

| 5.14. | Potrebni su druga državna sredstva i politike koje uključuju ruralna područja ili, još bolje, koje su posebno osmišljene za ruralna pitanja, uključujući programe za prijevoz unutar zajednice, energetsku učinkovitost u domovima te mogućnosti ponovnog osposobljavanja u svrhu poticanja inovacija. Ipak, programe ruralnog razvoja također treba ocijeniti s obzirom na njihov doprinos socijalnoj pravdi pomoću pokazatelja predviđenih zakonodavstvom EU-a i drugih pokazatelja koje je potrebno uključiti za učinkovitiju ocjenu, poput onih za poticanje poduzeća socijalne ekonomije i projekata socijalne poljoprivrede koji rješavaju invalidnost, stvaraju radna mjesta i koriste višak poljoprivrednog zemljišta i građevina. Mnogo je više napora potrebno za pružanje potpore i poticanje uključivanja ljudi s hendikepom iz ruralnih područja da igraju veću ulogu u njihovim zajednicama. |
| --- | --- |

5.14.

Potrebni su druga državna sredstva i politike koje uključuju ruralna područja ili, još bolje, koje su posebno osmišljene za ruralna pitanja, uključujući programe za prijevoz unutar zajednice, energetsku učinkovitost u domovima te mogućnosti ponovnog osposobljavanja u svrhu poticanja inovacija. Ipak, programe ruralnog razvoja također treba ocijeniti s obzirom na njihov doprinos socijalnoj pravdi pomoću pokazatelja predviđenih zakonodavstvom EU-a i drugih pokazatelja koje je potrebno uključiti za učinkovitiju ocjenu, poput onih za poticanje poduzeća socijalne ekonomije i projekata socijalne poljoprivrede koji rješavaju invalidnost, stvaraju radna mjesta i koriste višak poljoprivrednog zemljišta i građevina. Mnogo je više napora potrebno za pružanje potpore i poticanje uključivanja ljudi s hendikepom iz ruralnih područja da igraju veću ulogu u njihovim zajednicama.

| 5.15. | Sela su ključna središta solidarnosti u zajednici. Obnova sela poticanjem malih poduzeća i poduzeća socijalne ekonomije, uz filantropsko djelovanje i volontiranje, trebala bi biti glavni prioritet za potrebe jačanja zajednica (20), što se pokazalo u Finskoj, a određeno je kao prioritet u programu ruralnog razvoja Walesa (21). |
| --- | --- |

5.15.

Sela su ključna središta solidarnosti u zajednici. Obnova sela poticanjem malih poduzeća i poduzeća socijalne ekonomije, uz filantropsko djelovanje i volontiranje, trebala bi biti glavni prioritet za potrebe jačanja zajednica (20), što se pokazalo u Finskoj, a određeno je kao prioritet u programu ruralnog razvoja Walesa (21).

Bruxelles, 17. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Informativno izvješće o provedbenim mjerama ZPP-a, EESC-2015-01409.

1

(2)  Posebna izvješća 22/2014, 23/2014, 4/2015, 5/2015.

2

(3)  Europska komisija, priopćenje za medije od 26. svibnja 2015., Usvajanje dodatna 24 programa ruralnog razvoja za poticanje poljoprivrednog sektora Europske unije i naših seoskih zajednica.

3

(4)  Dana 13. travnja u Bruxellesu, 21. svibnja u Bangoru u sjevernom Walesu i 9. lipnja 2015. u Helsinkiju.

4

(5)  Mišljenje „Ocjena savjetovanja Europske komisije s dionicima” (SL C 383, 17.11.2015., str. 57.).

5

(6)  Wales posjeduje zrelost koju stalno razvija u svojim postupcima savjetovanja. Ti postupci proizlaze iz ustavne obveze određene njihovim zakonom o decentraliziranoj vladi koji promiče održivi razvoj i partnerski odnos s volonterskim sektorom.

6

(7)  Članak 11. Ugovora iz Lisabona i Deklaracija iz Rige o socijalnoj platformi iz ožujka 2015.

7

(8)  Vidjeti bilješku 4.

8

(9)  Velška poljoprivredna akademija (Welsh Agri-Academy) dobar je primjer osposobljavanja za vodstvo.

9

(10)  Mišljenje „Profesionalni razvoj i obuka u ruralnim područjima”, NAT/650 (još nije objavljeno u Službenom listu).

10

(11)  Malcolm Thomas Review, Wales.

11

(12)  Mišljenje „Uloga žena kao pokretača razvojnog i inovacijskog modela u poljoprivrednim i ruralnim područjima” (SL C 299, 4.10.2012., str. 29.).

12

(13)  Mišljenje „Poljoprivreda i obrti” (SL C 143, 22.5.2012., str. 35.).

13

(14)  Mišljenje „Posljedice klimatske i energetske politike na poljoprivredni sektor i šumarstvo” (SL C 291, 4.9.2015., str. 1.).

14

(15)  Glastir (Wales), Stewardship (Engleska), Glas (Irska), Kulep (Bavarska).

15

(16)  Mišljenje „Zeleno gospodarstvo” (SL C 230, 14.7.2015., str. 99.) i mišljenje „Poticanje kreativnosti, poduzetništva i mobilnosti u obrazovanju i osposobljavanju” (SL C 332, 8.10.2015., str. 20.).

16

(17)  Studija EGSO-a o ulozi civilnog društva u provedbi Direktive EU-a o energiji iz obnovljivih izvora – Završno izvješće, EESC-2014-04780.

17

(18)  Vidjeti dokaze Sveučilišta Bangor – savjetovanja u Bangoru 21. svibnja 2015.

18

(19)  Mišljenje „Prekogranični rad u poljoprivredi” (SL C 120, 16.5.2008., str. 19.).

19

(20)  Vijeće Walesa za dobrovoljni rad (Wales Council for Voluntary Action, WCVA) – Fond za aktivno uključivanje i SOS selo – Velika lutrija – Wales, WCVA.

20

Wales Council for Voluntary Action, WCVA

(21)  Program ruralnog razvoja Walesa (MO7).

21

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/97 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/97

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Važnost poljoprivredne trgovine za budući razvoj poljoprivrede u EU-u u kontekstu globalne sigurnosti opskrbe hranom”

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/15)

| Izvjestitelj: | Volker PETERSEN |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Volker PETERSEN

Dana 19. veljače 2015., sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je sastaviti samonicijativno mišljenje o

„Važnosti poljoprivredne trgovine za budući razvoj poljoprivrede u EU-u u kontekstu globalne sigurnosti opskrbe hranom”

(samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 13. srpnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna), sa 179 glasova za, 1 protiv i 7 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Zajednička poljoprivredna politika (ZPP) u velikoj je mjeri liberalizirana u pogledu tržišne politike i politike cijena. Poljoprivredno tržište EU-a otvoreno je te je sastavni dio globalnih tržišnih aktivnosti koje se odvijaju na temelju ponude i potražnje. Zahvaljujući otvaranju tržišta, poljoprivredna trgovina EU-a s trećim zemljama u proteklih je 10 godina doživjela vrlo dinamičan razvoj. |
| --- | --- |

1.1.

Zajednička poljoprivredna politika (ZPP) u velikoj je mjeri liberalizirana u pogledu tržišne politike i politike cijena. Poljoprivredno tržište EU-a otvoreno je te je sastavni dio globalnih tržišnih aktivnosti koje se odvijaju na temelju ponude i potražnje. Zahvaljujući otvaranju tržišta, poljoprivredna trgovina EU-a s trećim zemljama u proteklih je 10 godina doživjela vrlo dinamičan razvoj.

| 1.2. | S obzirom na spomenuti razvoj, EGSO smatra da je poljoprivredna trgovina od ključne gospodarske važnosti za poljoprivredu i prehrambenu industriju te za ruralna područja. EGSO izražava zabrinutost jer se društvo dosada prema poljoprivrednoj trgovini uvijek odnosilo kritički, za razliku od drugih gospodarskih grana poput npr. automobilske ili kemijske industrije. |
| --- | --- |

1.2.

S obzirom na spomenuti razvoj, EGSO smatra da je poljoprivredna trgovina od ključne gospodarske važnosti za poljoprivredu i prehrambenu industriju te za ruralna područja. EGSO izražava zabrinutost jer se društvo dosada prema poljoprivrednoj trgovini uvijek odnosilo kritički, za razliku od drugih gospodarskih grana poput npr. automobilske ili kemijske industrije.

| 1.3. | Nema sumnje da poljoprivredna trgovina snosi osobitu vrstu odgovornosti u svijetu u kojem vladaju glad ili neishranjenost, kako u pogledu kvantitete tako i kvalitete. EGSO je svjestan te odgovornosti. U svijetu u kojem je broj stanovnika u porastu, u kojem u nekim zemljama rastu prihodi dok se u drugima produbljuje siromaštvo, cilj je s jedne strane zadovoljiti potražnju stanovništva visoke kupovne moći, a s druge strane pružiti pomoć i podršku tamo gdje nije moguće vlastitim snagama suzbiti glad i nestašicu. |
| --- | --- |

1.3.

Nema sumnje da poljoprivredna trgovina snosi osobitu vrstu odgovornosti u svijetu u kojem vladaju glad ili neishranjenost, kako u pogledu kvantitete tako i kvalitete. EGSO je svjestan te odgovornosti. U svijetu u kojem je broj stanovnika u porastu, u kojem u nekim zemljama rastu prihodi dok se u drugima produbljuje siromaštvo, cilj je s jedne strane zadovoljiti potražnju stanovništva visoke kupovne moći, a s druge strane pružiti pomoć i podršku tamo gdje nije moguće vlastitim snagama suzbiti glad i nestašicu.

| 1.4. | EGSO pozdravlja sve veću usklađenost poljoprivredne i razvojne politike EU-a. Odbor smatra da je to preduvjet za održivo određivanje smjera i uloge poljoprivredne trgovine i razvoja. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO pozdravlja sve veću usklađenost poljoprivredne i razvojne politike EU-a. Odbor smatra da je to preduvjet za održivo određivanje smjera i uloge poljoprivredne trgovine i razvoja.

| 1.5. | EGSO se zalaže za to da se poljoprivrednu i prehrambenu industriju EU-a kontinuirano podržava u cilju uspješnog sudjelovanja u sve većoj svjetskoj poljoprivrednoj trgovini. Poljoprivredna trgovina važan je doprinos osiguravanju gospodarskih infrastruktura u ruralnim područjima EU-a. Poljoprivredna trgovina istodobno osigurava 40 milijuna kvalificiranih radnih mjesta u različitim fazama lanca opskrbe hranom u Europskoj uniji, koja su manje podložna krizi nego radna mjesta u drugim sektorima. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO se zalaže za to da se poljoprivrednu i prehrambenu industriju EU-a kontinuirano podržava u cilju uspješnog sudjelovanja u sve većoj svjetskoj poljoprivrednoj trgovini. Poljoprivredna trgovina važan je doprinos osiguravanju gospodarskih infrastruktura u ruralnim područjima EU-a. Poljoprivredna trgovina istodobno osigurava 40 milijuna kvalificiranih radnih mjesta u različitim fazama lanca opskrbe hranom u Europskoj uniji, koja su manje podložna krizi nego radna mjesta u drugim sektorima.

| 1.6. | Bilateralni sporazumi EU-a o slobodnoj trgovini mogu ostvariti važan doprinos prevladavanju necarinskih trgovinskih prepreka. Pritom će uvijek s obje strane postojati propisi o kojima se ne može pregovarati. Stoga je potrebno donijeti propise za olakšavanje trgovine izvan okvira usklađivanja. |
| --- | --- |

1.6.

Bilateralni sporazumi EU-a o slobodnoj trgovini mogu ostvariti važan doprinos prevladavanju necarinskih trgovinskih prepreka. Pritom će uvijek s obje strane postojati propisi o kojima se ne može pregovarati. Stoga je potrebno donijeti propise za olakšavanje trgovine izvan okvira usklađivanja.

| 1.7. | Mala i srednja poduzeća značajno doprinose poljoprivrednoj trgovini EU-a. U međunarodnom okruženju posebice su ovisna o kontinuiranoj administrativnoj podršci za širenje na tržišta trećih zemalja, koju trebaju osigurati odgovarajuće službe EU-a. |
| --- | --- |

1.7.

Mala i srednja poduzeća značajno doprinose poljoprivrednoj trgovini EU-a. U međunarodnom okruženju posebice su ovisna o kontinuiranoj administrativnoj podršci za širenje na tržišta trećih zemalja, koju trebaju osigurati odgovarajuće službe EU-a.

| 1.8. | EGSO pozdravlja daljnje sklapanje partnerskih sporazuma sa zemljama u razvoju, na temelju kojih te zemlje mogu iskoristiti prednosti koje donose pozitivni učinci otvorene i poštene trgovine. Cilj takvih sporazuma trebalo bi biti pružanje podrške određenoj razini samodostatnosti tih zemalja u pogledu poljoprivrednih proizvoda, pri čemu bi uloga poljoprivredne trgovine mogla biti osiguravanje dopune lokalnoj proizvodnji. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO pozdravlja daljnje sklapanje partnerskih sporazuma sa zemljama u razvoju, na temelju kojih te zemlje mogu iskoristiti prednosti koje donose pozitivni učinci otvorene i poštene trgovine. Cilj takvih sporazuma trebalo bi biti pružanje podrške određenoj razini samodostatnosti tih zemalja u pogledu poljoprivrednih proizvoda, pri čemu bi uloga poljoprivredne trgovine mogla biti osiguravanje dopune lokalnoj proizvodnji.

2.   Kontekst

| 2.1. | Trgovina poljoprivrednim proizvodima i prerađenim prehrambenim proizvodima oduvijek je imala poseban značaj. U 20. stoljeću, obilježenom s dva svjetska rata, međunarodna poljoprivredna trgovina dugo je vođena vrlo dirigiranim pristupom. U Općem sporazumu o carinama i trgovini (GATT) sklopljenom nakon 2. svjetskog rata, poljoprivredna je trgovina imala poseban status, na temelju kojeg je bila izuzeta od liberalizacije trgovine. Tek od urugvajskog kruga pregovora o GATT-u završenog 1993. godine poljoprivredna trgovina je u većoj mjeri obuhvaćena pravilima i propisima GATT-a. EU je tada preuzeo obveze kao što su smanjivanje državne potpore te ukidanje carina i subvencija za izvoz. Tako je poljoprivredna proizvodnja EU-a, otkad su ukinute carinske prepreke uvozu i potpore za izvoz, uz rijetke iznimke uvelike liberalizirana. Međunarodna poljoprivredna trgovina ipak je još uvijek relativno snažno regulirana, prije svega kroz necarinske mjere. |
| --- | --- |

2.1.

Trgovina poljoprivrednim proizvodima i prerađenim prehrambenim proizvodima oduvijek je imala poseban značaj. U 20. stoljeću, obilježenom s dva svjetska rata, međunarodna poljoprivredna trgovina dugo je vođena vrlo dirigiranim pristupom. U Općem sporazumu o carinama i trgovini (GATT) sklopljenom nakon 2. svjetskog rata, poljoprivredna je trgovina imala poseban status, na temelju kojeg je bila izuzeta od liberalizacije trgovine. Tek od urugvajskog kruga pregovora o GATT-u završenog 1993. godine poljoprivredna trgovina je u većoj mjeri obuhvaćena pravilima i propisima GATT-a. EU je tada preuzeo obveze kao što su smanjivanje državne potpore te ukidanje carina i subvencija za izvoz. Tako je poljoprivredna proizvodnja EU-a, otkad su ukinute carinske prepreke uvozu i potpore za izvoz, uz rijetke iznimke uvelike liberalizirana. Međunarodna poljoprivredna trgovina ipak je još uvijek relativno snažno regulirana, prije svega kroz necarinske mjere.

| 2.2. | EGSO je usvojio brojna mišljenja o općim pitanjima u vezi s trgovinom (1) u kojima je naglašavao njezinu važnost u promicanju stalnog rasta, a time i u uspješnom razvoju socijalne tržišne ekonomije. EGSO se oduvijek zalagao za otvorenu i pravednu trgovinu. Samo će na taj način stalni proces globalizacije i internacionalizacije tržišta stvoriti prednosti i mogućnosti za zemlje širom svijeta sukladno njihovom gospodarskom potencijalu, zaključuje Odbor. |
| --- | --- |

2.2.

EGSO je usvojio brojna mišljenja o općim pitanjima u vezi s trgovinom (1) u kojima je naglašavao njezinu važnost u promicanju stalnog rasta, a time i u uspješnom razvoju socijalne tržišne ekonomije. EGSO se oduvijek zalagao za otvorenu i pravednu trgovinu. Samo će na taj način stalni proces globalizacije i internacionalizacije tržišta stvoriti prednosti i mogućnosti za zemlje širom svijeta sukladno njihovom gospodarskom potencijalu, zaključuje Odbor.

| 2.3. | EGSO je u svojim dosadašnjim mišljenjima o trgovinskim pitanjima također vodio računa o potrebama zemalja u razvoju te isticao njihove probleme. Odbor se uvijek zalagao za to da trgovina i trgovinska politika u globaliziranom svijetu moraju pružati doprinos rastu i razvoju u zemljama na različitim stupnjevima razvoja. |
| --- | --- |

2.3.

EGSO je u svojim dosadašnjim mišljenjima o trgovinskim pitanjima također vodio računa o potrebama zemalja u razvoju te isticao njihove probleme. Odbor se uvijek zalagao za to da trgovina i trgovinska politika u globaliziranom svijetu moraju pružati doprinos rastu i razvoju u zemljama na različitim stupnjevima razvoja.

| 2.4. | Rasprava o ulozi poljoprivredne trgovine izaziva posebno velike napetosti. Posljednjih se godina u cijelom svijetu pozitivno razvijala potražnja potrošača visoke kupovne moći za poljoprivrednim proizvodima i namirnicama, npr. u zemljama u usponu u kojima su stanovništvo i prihodi u porastu. Poljoprivredna trgovina nije bila u mogućnosti nadoknaditi sav nedostatak hrane. Gotovo 800 milijuna ljudi diljem svijeta gladuje prije svega zbog nedostatka kupovne moći. |
| --- | --- |

2.4.

Rasprava o ulozi poljoprivredne trgovine izaziva posebno velike napetosti. Posljednjih se godina u cijelom svijetu pozitivno razvijala potražnja potrošača visoke kupovne moći za poljoprivrednim proizvodima i namirnicama, npr. u zemljama u usponu u kojima su stanovništvo i prihodi u porastu. Poljoprivredna trgovina nije bila u mogućnosti nadoknaditi sav nedostatak hrane. Gotovo 800 milijuna ljudi diljem svijeta gladuje prije svega zbog nedostatka kupovne moći.

| 2.5. | U ovom mišljenju EGSO želi istražiti mogućnosti koje rastuća svjetska poljoprivredna trgovina nudi poljoprivredi EU-a. Pritom se ne može zanemariti odgovornost koju EU treba preuzeti prema zemljama u razvoju. |
| --- | --- |

2.5.

U ovom mišljenju EGSO želi istražiti mogućnosti koje rastuća svjetska poljoprivredna trgovina nudi poljoprivredi EU-a. Pritom se ne može zanemariti odgovornost koju EU treba preuzeti prema zemljama u razvoju.

3.   Poljoprivredna trgovina EU-a u cjelokupnom gospodarskom kontekstu

Značaj poljoprivredne trgovine za vanjsku trgovinu EU-a

| 3.1. | Izvoz poljoprivrednih proizvoda EU-a iznosio je 2014. godine oko 125 milijardi eura, čime je dosegao udio od 7 % sveukupnog izvoza EU-a. S obzirom na porast od 2,2 % u odnosu na prethodnu godinu te s obzirom na godišnji porast od 8 % između 2005. i 2014. godine, dinamika izvoza poljoprivrednih proizvoda znatno je jače izražena od dinamike ukupnog izvoza, koji je 2014. u odnosu na 2013. čak i pao za 2 % (godišnji porast od 2005. do 2014. iznosio je 5,5 %).
  Situacija je slična i kod uvoza poljoprivrednih proizvoda, koji je 2014. iznosio 104 milijarde eura i sačinjavao 6,2 % uvoza EU-a (vidjeti tablice A-1 do A-3 u Dodatku). |
| --- | --- |

3.1.

Izvoz poljoprivrednih proizvoda EU-a iznosio je 2014. godine oko 125 milijardi eura, čime je dosegao udio od 7 % sveukupnog izvoza EU-a. S obzirom na porast od 2,2 % u odnosu na prethodnu godinu te s obzirom na godišnji porast od 8 % između 2005. i 2014. godine, dinamika izvoza poljoprivrednih proizvoda znatno je jače izražena od dinamike ukupnog izvoza, koji je 2014. u odnosu na 2013. čak i pao za 2 % (godišnji porast od 2005. do 2014. iznosio je 5,5 %).

Situacija je slična i kod uvoza poljoprivrednih proizvoda, koji je 2014. iznosio 104 milijarde eura i sačinjavao 6,2 % uvoza EU-a (vidjeti tablice A-1 do A-3 u Dodatku).

| 3.2. | Izvoz poljoprivrednih proizvoda EU-a jedan je od stupova njegove vanjske trgovine, tj. na četvrtom je mjestu nakon izvoza strojeva, kemijskih proizvoda i farmaceutskih proizvoda. Zbog provedene liberalizacije trgovine EU je od neto uvoznika postao neto izvoznik te od 2010. godine postiže pozitivan saldo u bilanci poljoprivredne trgovine. Taj trgovinski višak u 2014. je iznosio oko 21 milijardu eura. |
| --- | --- |

3.2.

Izvoz poljoprivrednih proizvoda EU-a jedan je od stupova njegove vanjske trgovine, tj. na četvrtom je mjestu nakon izvoza strojeva, kemijskih proizvoda i farmaceutskih proizvoda. Zbog provedene liberalizacije trgovine EU je od neto uvoznika postao neto izvoznik te od 2010. godine postiže pozitivan saldo u bilanci poljoprivredne trgovine. Taj trgovinski višak u 2014. je iznosio oko 21 milijardu eura.

Struktura poljoprivredne trgovine – značaj za stvaranje vrijednosti, zapošljavanje i ruralna područja

| 3.3. | Za ovo samoinicijativno mišljenje od posebnog je značaja činjenica da je udio poljoprivredne trgovine u ukupnoj vanjskoj trgovini Europske unije 2014. godine sa 7 % bio znatno viši od udjela cijelog poljoprivredno-prehrambenog sektora u BDP-u, koji je iznosio 3,5 %. |
| --- | --- |

3.3.

Za ovo samoinicijativno mišljenje od posebnog je značaja činjenica da je udio poljoprivredne trgovine u ukupnoj vanjskoj trgovini Europske unije 2014. godine sa 7 % bio znatno viši od udjela cijelog poljoprivredno-prehrambenog sektora u BDP-u, koji je iznosio 3,5 %.

| 3.4. | Ova značajna razlika između ukupnog gospodarskog značaja sektora i značaja poljoprivredne trgovine za vanjsku trgovinu naglašava porast njezinog značaja proteklih godina. Rast poljoprivredno-prehrambenog sektora sve se više temelji na izvozu. |
| --- | --- |

3.4.

Ova značajna razlika između ukupnog gospodarskog značaja sektora i značaja poljoprivredne trgovine za vanjsku trgovinu naglašava porast njezinog značaja proteklih godina. Rast poljoprivredno-prehrambenog sektora sve se više temelji na izvozu.

| 3.5. | Ukupan gospodarski značaj vrijednosnog lanca prehrambenih proizvoda:






  — | Poljoprivredna trgovina EU-a ne tiče se samo poljoprivrede, što je percepcija koja prevladava u javnosti, iako je točno da čak i danas više od četvrtine prihoda poljoprivrednika potječe iz izvoza poljoprivrednih proizvoda. Izvoz time već sada, a to će se nastaviti i u budućnosti, predstavlja sve važniji potporanj za održavanje gospodarskih temelja u ruralnim područjima EU-a, koji se suočavaju s problemima izazvanima urbanizacijom i demografskim promjenama. |
| --- | --- | --- |

3.5.

Ukupan gospodarski značaj vrijednosnog lanca prehrambenih proizvoda:

—

Poljoprivredna trgovina EU-a ne tiče se samo poljoprivrede, što je percepcija koja prevladava u javnosti, iako je točno da čak i danas više od četvrtine prihoda poljoprivrednika potječe iz izvoza poljoprivrednih proizvoda. Izvoz time već sada, a to će se nastaviti i u budućnosti, predstavlja sve važniji potporanj za održavanje gospodarskih temelja u ruralnim područjima EU-a, koji se suočavaju s problemima izazvanima urbanizacijom i demografskim promjenama.

| — | Dvije trećine izvoza poljoprivrednih proizvoda sastoje se od gotovih proizvoda proizvedenih od sirovina te podvrgnutih brojnim fazama obrade i postupcima stvaranja dodane vrijednosti. Rezultat su djelovanja višeslojnih, učinkovitih i međunarodno izrazito konkurentnih vrijednosnih lanaca. Oni obuhvaćaju sve od industrije opskrbe za poljoprivredu, preko poljoprivrednika do industrije prehrambenih proizvoda i trgovačkih poduzeća. U poduzećima EU-a koja su uključena u ovaj vrijednosni lanac zaposleno je oko 40 milijuna ljudi. Radi se o radnim mjestima koja su relativno stabilna i manje podložna krizi u usporedbi s onima u drugim sektorima. |
| --- | --- |

—

Dvije trećine izvoza poljoprivrednih proizvoda sastoje se od gotovih proizvoda proizvedenih od sirovina te podvrgnutih brojnim fazama obrade i postupcima stvaranja dodane vrijednosti. Rezultat su djelovanja višeslojnih, učinkovitih i međunarodno izrazito konkurentnih vrijednosnih lanaca. Oni obuhvaćaju sve od industrije opskrbe za poljoprivredu, preko poljoprivrednika do industrije prehrambenih proizvoda i trgovačkih poduzeća. U poduzećima EU-a koja su uključena u ovaj vrijednosni lanac zaposleno je oko 40 milijuna ljudi. Radi se o radnim mjestima koja su relativno stabilna i manje podložna krizi u usporedbi s onima u drugim sektorima.

Poljoprivredna trgovina na unutarnjem tržištu EU-a

| 3.6. | Glavna je tema ovog mišljenja poljoprivredna trgovina Europske unije s trećim zemljama. Odbor se kratko osvrnuo i na poljoprivrednu trgovinu unutar EU-a. Trgovina unutar EU-a i dalje je znatno važnija za države članice od vanjske trgovine – gotovo 73 % izvoza svih poljoprivrednih proizvoda u 2014. godini bilo je namijenjeno drugim državama članicama EU-a. To znači da je zajedničko tržište doprinijelo intenziviranju trgovine i time povećanju blagostanja u Europskoj uniji. Ono što vrijedi za trgovinu unutar zajednice može se u liberaliziranom međunarodnom okruženju prenijeti i na trgovinu s trećim zemljama. |
| --- | --- |

3.6.

Glavna je tema ovog mišljenja poljoprivredna trgovina Europske unije s trećim zemljama. Odbor se kratko osvrnuo i na poljoprivrednu trgovinu unutar EU-a. Trgovina unutar EU-a i dalje je znatno važnija za države članice od vanjske trgovine – gotovo 73 % izvoza svih poljoprivrednih proizvoda u 2014. godini bilo je namijenjeno drugim državama članicama EU-a. To znači da je zajedničko tržište doprinijelo intenziviranju trgovine i time povećanju blagostanja u Europskoj uniji. Ono što vrijedi za trgovinu unutar zajednice može se u liberaliziranom međunarodnom okruženju prenijeti i na trgovinu s trećim zemljama.

Položaj Europske unije u svjetskoj poljoprivrednoj trgovini

| 3.7. | Europska unija od 2013. zauzima prvo mjesto u svjetskoj poljoprivrednoj trgovini te je proteklih desetljeća u velikoj mjeri doprinijela njezinom rastu. Od 2000. godine izvoz iz Europske unije u treće zemlje godišnje bilježi porast od oko 8 %. No, ovaj rast europskog poljoprivrednog izvoza druge su zemlje uspjele premašiti svojim izvozom. Stoga je udio EU-a u svjetskoj poljoprivrednoj trgovini pao s gotovo 13 % u 2000. godini na 10,3 % u 2012. godini (vidjeti tablicu A-4 u Dodatku). |
| --- | --- |

3.7.

Europska unija od 2013. zauzima prvo mjesto u svjetskoj poljoprivrednoj trgovini te je proteklih desetljeća u velikoj mjeri doprinijela njezinom rastu. Od 2000. godine izvoz iz Europske unije u treće zemlje godišnje bilježi porast od oko 8 %. No, ovaj rast europskog poljoprivrednog izvoza druge su zemlje uspjele premašiti svojim izvozom. Stoga je udio EU-a u svjetskoj poljoprivrednoj trgovini pao s gotovo 13 % u 2000. godini na 10,3 % u 2012. godini (vidjeti tablicu A-4 u Dodatku).

4.   Uvjeti koji utječu na razvoj poljoprivredne trgovine EU-a: vanjska dimenzija ZPP-a

| 4.1. | U prošlosti je EU zbog izvoza poljoprivrednih proizvoda bio izložen međunarodnoj kritici, npr. u pregovaračkim krugovima u okviru GATT-a i WTO-a. Ta se situacija od prijelaza u novo tisućljeće u potpunosti promijenila. |
| --- | --- |

4.1.

U prošlosti je EU zbog izvoza poljoprivrednih proizvoda bio izložen međunarodnoj kritici, npr. u pregovaračkim krugovima u okviru GATT-a i WTO-a. Ta se situacija od prijelaza u novo tisućljeće u potpunosti promijenila.

| 4.2. | Nakon nekoliko reformi ZPP-a, cijene organizacije tržišta Europske unije znatno su smanjene. Tržišne cijene u EU-u određuju se na temelju svjetskog odnosa ponude i potražnje te stoga uglavnom prate cijene na svjetskom tržištu. Zajednička organizacija tržišta u EU-u poljoprivrednicima nudi sigurnosnu mrežu koja bi se aktivirala samo u slučaju masovnog međunarodnog pada cijena. Potpore za izvoz, koje su još 1992. iznosile 3 milijarde eura, danas više nemaju nikakav značaj. |
| --- | --- |

4.2.

Nakon nekoliko reformi ZPP-a, cijene organizacije tržišta Europske unije znatno su smanjene. Tržišne cijene u EU-u određuju se na temelju svjetskog odnosa ponude i potražnje te stoga uglavnom prate cijene na svjetskom tržištu. Zajednička organizacija tržišta u EU-u poljoprivrednicima nudi sigurnosnu mrežu koja bi se aktivirala samo u slučaju masovnog međunarodnog pada cijena. Potpore za izvoz, koje su još 1992. iznosile 3 milijarde eura, danas više nemaju nikakav značaj.

| 4.3. | EU, kao najveći izvoznik poljoprivrednih proizvoda, ispred SAD-a, Brazila, Kine i Kanade, i kao najveći uvoznik poljoprivrednih proizvoda ispred SAD-a, Kine, Japana i Rusije, ima dvostruku i sve veću odgovornost za svjetsku prehranu i sigurnost opskrbe hranom. Imajući u vidu tu odgovornost, potrebno je znatno osnažiti vanjsku dimenziju ZPP-a te je jače poticati u okviru prioriteta te politike. |
| --- | --- |

4.3.

EU, kao najveći izvoznik poljoprivrednih proizvoda, ispred SAD-a, Brazila, Kine i Kanade, i kao najveći uvoznik poljoprivrednih proizvoda ispred SAD-a, Kine, Japana i Rusije, ima dvostruku i sve veću odgovornost za svjetsku prehranu i sigurnost opskrbe hranom. Imajući u vidu tu odgovornost, potrebno je znatno osnažiti vanjsku dimenziju ZPP-a te je jače poticati u okviru prioriteta te politike.

| 4.4. | EGSO smatra da je već postignut velik napredak u usklađenosti ZPP-a i razvojne politike. Poljoprivredni se proizvodi izvoze bez subvencija i to ne narušava tržište; u pogledu uvoza EU je u međuvremenu postao jedno od najotvorenijih tržišta, posebice za zemlje u razvoju. Uvoz iz najslabije razvijenijih zemalja – njih 48 – iznosio je u prosjeku gotovo 3 % poljoprivrednog uvoza EU-a od 2011. do 2013. godine; to je četiri puta više od vrijednosti koju su Kanada, SAD, Australija i Novi Zeland zajedno uvezli iz tih zemalja. |
| --- | --- |

4.4.

EGSO smatra da je već postignut velik napredak u usklađenosti ZPP-a i razvojne politike. Poljoprivredni se proizvodi izvoze bez subvencija i to ne narušava tržište; u pogledu uvoza EU je u međuvremenu postao jedno od najotvorenijih tržišta, posebice za zemlje u razvoju. Uvoz iz najslabije razvijenijih zemalja – njih 48 – iznosio je u prosjeku gotovo 3 % poljoprivrednog uvoza EU-a od 2011. do 2013. godine; to je četiri puta više od vrijednosti koju su Kanada, SAD, Australija i Novi Zeland zajedno uvezli iz tih zemalja.

5.   Trgovina i sigurnost opskrbe hranom

Učinci trgovine na sigurnost opskrbe hranom i razvoj

| 5.1. | U svijetu u kojem još uvijek zbog gladi pati više od 800 milijuna ljudi u mnogim zemljama, posebice u Africi i Aziji, poboljšanje prehrane u kvantitativnom i kvalitativnom pogledu mora biti jedno od glavnih ciljeva poljoprivredne i trgovinske politike. |
| --- | --- |

5.1.

U svijetu u kojem još uvijek zbog gladi pati više od 800 milijuna ljudi u mnogim zemljama, posebice u Africi i Aziji, poboljšanje prehrane u kvantitativnom i kvalitativnom pogledu mora biti jedno od glavnih ciljeva poljoprivredne i trgovinske politike.

| 5.2. | S obzirom na spomenute izazove, poljoprivredna trgovina je zbog svoje posebne odgovornosti za sigurnost opskrbe hranom često predmetom kontroverznih rasprava civilnog društva. To je djelomično stoga što poljoprivredna trgovina može imati različite učinke: može pomoći u rješavanju problema nestašice hrane, ali i stvoriti neželjene ovisnosti. |
| --- | --- |

5.2.

S obzirom na spomenute izazove, poljoprivredna trgovina je zbog svoje posebne odgovornosti za sigurnost opskrbe hranom često predmetom kontroverznih rasprava civilnog društva. To je djelomično stoga što poljoprivredna trgovina može imati različite učinke: može pomoći u rješavanju problema nestašice hrane, ali i stvoriti neželjene ovisnosti.

| 5.3. | To je za EGSO bio povod da pobliže istraži postignuća poljoprivredne trgovine, ali i zahtjeve koje ona treba ispuniti. Izazovi su globalizacija, liberalizacija poljoprivrednog tržišta EU-a, rastuća svjetska poljoprivredna trgovina, porast svjetskog stanovništva, promjene prehrambenih navika i promjene u potražnji zbog gospodarskog rasta. |
| --- | --- |

5.3.

To je za EGSO bio povod da pobliže istraži postignuća poljoprivredne trgovine, ali i zahtjeve koje ona treba ispuniti. Izazovi su globalizacija, liberalizacija poljoprivrednog tržišta EU-a, rastuća svjetska poljoprivredna trgovina, porast svjetskog stanovništva, promjene prehrambenih navika i promjene u potražnji zbog gospodarskog rasta.

Sigurnost opskrbe hranom i prehrambena samodostatnost

| 5.4. | Pri osiguravanju sigurnosti opskrbe hranom i dalje je poželjna određena razina prehrambene samodostatnosti, osobito u vrlo siromašnim zemljama. Međutim, potpuna samodostatnost svake zemlje ili regije ne bi smio biti jedini relevantan čimbenik. Ni u zemljama koje su samodostatne preko 100 % nije zajamčeno da će njezini stanovnici biti u dovoljnoj mjeri opskrbljeni te imati dovoljan pristup hrani. Može se stoga primijetiti da i u zemljama s poljoprivrednim viškovima mnogi ljudi pate od neishranjenosti ili pothranjenosti. |
| --- | --- |

5.4.

Pri osiguravanju sigurnosti opskrbe hranom i dalje je poželjna određena razina prehrambene samodostatnosti, osobito u vrlo siromašnim zemljama. Međutim, potpuna samodostatnost svake zemlje ili regije ne bi smio biti jedini relevantan čimbenik. Ni u zemljama koje su samodostatne preko 100 % nije zajamčeno da će njezini stanovnici biti u dovoljnoj mjeri opskrbljeni te imati dovoljan pristup hrani. Može se stoga primijetiti da i u zemljama s poljoprivrednim viškovima mnogi ljudi pate od neishranjenosti ili pothranjenosti.

| 5.5. | Pothranjenost prije treba promatrati, shvaćati i rješavati kao posljedicu siromaštva nego problema s opskrbom. Sigurnost opskrbe hranom stoga više treba zajamčiti osiguranjem prihoda, a u manjoj je mjeri određeno pojedinačnim stupnjem samodostatnosti i/ili trgovine. U vrlo siromašnim zemljama velik dio stanovništva živi od onoga što proizvede i rijetko ima druge prihode. Stoga uz stvaranje prihoda i odgovarajuću raspodjelu prihoda, pri poboljšanju sigurnosti opskrbe hranom u središtu pozornosti moraju biti posebice kriteriji raspoloživosti, dostupnosti, pristupa te stabilnosti pristupa prehrambenim proizvodima. |
| --- | --- |

5.5.

Pothranjenost prije treba promatrati, shvaćati i rješavati kao posljedicu siromaštva nego problema s opskrbom. Sigurnost opskrbe hranom stoga više treba zajamčiti osiguranjem prihoda, a u manjoj je mjeri određeno pojedinačnim stupnjem samodostatnosti i/ili trgovine. U vrlo siromašnim zemljama velik dio stanovništva živi od onoga što proizvede i rijetko ima druge prihode. Stoga uz stvaranje prihoda i odgovarajuću raspodjelu prihoda, pri poboljšanju sigurnosti opskrbe hranom u središtu pozornosti moraju biti posebice kriteriji raspoloživosti, dostupnosti, pristupa te stabilnosti pristupa prehrambenim proizvodima.

| 5.6. | Poljoprivredna trgovina može doprinijeti porastu prihoda i na strani izvoza (stvaranje prihoda i rada) kao i na strani uvoza (kupovina jeftinijih prehrambenih proizvoda na međunarodnim tržištima i izvoz drugih dobara). Međutim, ovoj strategiji treba prethoditi pristup međunarodnim tržištima za poljoprivredne i industrijske proizvode. |
| --- | --- |

5.6.

Poljoprivredna trgovina može doprinijeti porastu prihoda i na strani izvoza (stvaranje prihoda i rada) kao i na strani uvoza (kupovina jeftinijih prehrambenih proizvoda na međunarodnim tržištima i izvoz drugih dobara). Međutim, ovoj strategiji treba prethoditi pristup međunarodnim tržištima za poljoprivredne i industrijske proizvode.

6.   Problemi i izazovi

Trgovina poljoprivrednim proizvodima doprinosi smanjenju fluktuacija količina i cijena

| 6.1. | Posebna karakteristika poljoprivredne proizvodnje u usporedbi s industrijskom proizvodnjom jest ovisnost o prirodnim uvjetima. Proizvodnja i ponuda ovise o varijablama koje se teško mogu predvidjeti ili kontrolirati. To se odnosi na vremenske uvjete ili bolesti biljaka i životinja. Klimatske promjene u svijetu dodatno pojačavaju nepredvidljivost prirodnih utjecaja. To će puno dramatičnije pogoditi druge dijelove svijeta i druge zemlje nego samu Europsku uniju. |
| --- | --- |

6.1.

Posebna karakteristika poljoprivredne proizvodnje u usporedbi s industrijskom proizvodnjom jest ovisnost o prirodnim uvjetima. Proizvodnja i ponuda ovise o varijablama koje se teško mogu predvidjeti ili kontrolirati. To se odnosi na vremenske uvjete ili bolesti biljaka i životinja. Klimatske promjene u svijetu dodatno pojačavaju nepredvidljivost prirodnih utjecaja. To će puno dramatičnije pogoditi druge dijelove svijeta i druge zemlje nego samu Europsku uniju.

| 6.2. | To znači da će EU nakon velikog otvaranja svojih poljoprivrednih tržišta znatno jače osjetiti učinke fluktuacija količina i cijena na svim svjetskim tržištima. S obzirom na povoljne i stabilne uvjete proizvodnje EU-a, raste njegova odgovornost glede globalne sigurnosti opskrbe hranom. |
| --- | --- |

6.2.

To znači da će EU nakon velikog otvaranja svojih poljoprivrednih tržišta znatno jače osjetiti učinke fluktuacija količina i cijena na svim svjetskim tržištima. S obzirom na povoljne i stabilne uvjete proizvodnje EU-a, raste njegova odgovornost glede globalne sigurnosti opskrbe hranom.

| 6.3. | Poljoprivredna trgovina dio je rješenja problema te velike nestabilnosti, a ne njegov uzrok. Svjetska poljoprivredna trgovina omogućuje neutralizaciju fluktuacije količina i doprinosi ograničavanju fluktuacija cijena. Iskustvo je pokazalo da izolirane tržišne intervencije pojedinih zemalja, poput zabrane izvoza, poreza na izvoz ili ograničenja uvoza dodatno zaoštravaju problem, umjesto da ga ublaže. |
| --- | --- |

6.3.

Poljoprivredna trgovina dio je rješenja problema te velike nestabilnosti, a ne njegov uzrok. Svjetska poljoprivredna trgovina omogućuje neutralizaciju fluktuacije količina i doprinosi ograničavanju fluktuacija cijena. Iskustvo je pokazalo da izolirane tržišne intervencije pojedinih zemalja, poput zabrane izvoza, poreza na izvoz ili ograničenja uvoza dodatno zaoštravaju problem, umjesto da ga ublaže.

Geopolitički utjecaji

| 6.4. | Osim toga, ukupni politički razvoj, kao što je ruska zabrana uvoza od kolovoza 2014., remete poljoprivrednu trgovinu, što se EU-u osjetilo 2014. i 2015. godine. Ovakvi geopolitički utjecaji mogu u poljoprivredi i prehrambenoj industriji izazvati znatne smetnje na tržištu, gubitke i druge gospodarske štete. Poljoprivredna trgovina tako postaje igračkom svjetske politike. U takvim situacijama, poljoprivrednicima i poduzećima potrebna je politička podrška kako bi nadoknadili nedostatke u pogođenim trgovačkim odnosima. |
| --- | --- |

6.4.

Osim toga, ukupni politički razvoj, kao što je ruska zabrana uvoza od kolovoza 2014., remete poljoprivrednu trgovinu, što se EU-u osjetilo 2014. i 2015. godine. Ovakvi geopolitički utjecaji mogu u poljoprivredi i prehrambenoj industriji izazvati znatne smetnje na tržištu, gubitke i druge gospodarske štete. Poljoprivredna trgovina tako postaje igračkom svjetske politike. U takvim situacijama, poljoprivrednicima i poduzećima potrebna je politička podrška kako bi nadoknadili nedostatke u pogođenim trgovačkim odnosima.

Daljnje smjernice i preporuke za usmjerenje poljoprivredne trgovine EU-a

| 6.5. | S obzirom na sve veći značaj poljoprivredne trgovine na svjetskoj i europskoj razini, EGSO smatra da treba znatno osnažiti vanjsku dimenziju ZPP-a. Osnaživanje se može postići na nekoliko načina. |
| --- | --- |

6.5.

S obzirom na sve veći značaj poljoprivredne trgovine na svjetskoj i europskoj razini, EGSO smatra da treba znatno osnažiti vanjsku dimenziju ZPP-a. Osnaživanje se može postići na nekoliko načina.

| 6.5.1. | Postojeće zakonodavstvo u svjetskoj poljoprivrednoj trgovini prije svega proizlazi iz različitih pristupa osiguravanju potrošačke i zdravstvene zaštite u različitim zemljama. Institucije Europske unije, posebice Komisija, pozvane su da zemlje u kojima postoje takve tehničke zakonske prepreke trgovini potiču na što brže otvaranje tržišta i, ako je potrebno, započnu odgovarajuće pregovore. |
| --- | --- |

6.5.1.

Postojeće zakonodavstvo u svjetskoj poljoprivrednoj trgovini prije svega proizlazi iz različitih pristupa osiguravanju potrošačke i zdravstvene zaštite u različitim zemljama. Institucije Europske unije, posebice Komisija, pozvane su da zemlje u kojima postoje takve tehničke zakonske prepreke trgovini potiču na što brže otvaranje tržišta i, ako je potrebno, započnu odgovarajuće pregovore.

| 6.5.2. | EGSO smatra da je žurno potrebno da Komisija na tom području jasno i izričito preuzme odgovornost za čitavu Europsku uniju. Samo na taj način moguće je učinkovito i izražajno braniti stajališta EU-a pred trgovačkim partnerima. Istodobno je za pravednu konkurenciju između zemalja članica štetno ako postoje različiti sporazumi s trećim zemljama. Samo ako postoje opravdana specifična ograničenja za regije ili zemlje usmjerena prema zemljama članicama, treba donijeti specijalne propise. |
| --- | --- |

6.5.2.

EGSO smatra da je žurno potrebno da Komisija na tom području jasno i izričito preuzme odgovornost za čitavu Europsku uniju. Samo na taj način moguće je učinkovito i izražajno braniti stajališta EU-a pred trgovačkim partnerima. Istodobno je za pravednu konkurenciju između zemalja članica štetno ako postoje različiti sporazumi s trećim zemljama. Samo ako postoje opravdana specifična ograničenja za regije ili zemlje usmjerena prema zemljama članicama, treba donijeti specijalne propise.

| 6.5.3. | EGSO se zalaže za to da EU na sve otvorenijim poljoprivrednim tržištima s globalnom konkurencijom poduzme sve mjere za osnaživanje međunarodne konkurentnosti poljoprivrednog i prehrambenog sektora EU-a te za daljnje jačanje trgovine poljoprivrednim proizvodima. Cilj smanjivanja birokracije koji je objavila nova Komisija korak je u pravom smjeru. Istodobno treba osigurati učinkovitije administrativne strukture. |
| --- | --- |

6.5.3.

EGSO se zalaže za to da EU na sve otvorenijim poljoprivrednim tržištima s globalnom konkurencijom poduzme sve mjere za osnaživanje međunarodne konkurentnosti poljoprivrednog i prehrambenog sektora EU-a te za daljnje jačanje trgovine poljoprivrednim proizvodima. Cilj smanjivanja birokracije koji je objavila nova Komisija korak je u pravom smjeru. Istodobno treba osigurati učinkovitije administrativne strukture.

| 6.5.4. | Kod uvoza u EU temelj za certifikate trebaju predstavljati EU standardi. Uvjete proizvodnje i ostala pravila trebalo bi temeljiti na minimalnim uvjetima za uvoz, pri čemu bi trebalo voditi računa o situaciji u EU-u i ne stavljati europska poduzeća u nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju. |
| --- | --- |

6.5.4.

Kod uvoza u EU temelj za certifikate trebaju predstavljati EU standardi. Uvjete proizvodnje i ostala pravila trebalo bi temeljiti na minimalnim uvjetima za uvoz, pri čemu bi trebalo voditi računa o situaciji u EU-u i ne stavljati europska poduzeća u nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju.

| 6.5.5. | EGSO ukazuje na činjenicu da priču o uspjehu trgovine poljoprivrednim proizvodima EU-a na uvelike liberaliziranim tržištima pretežito ostvaruju mala i srednja poduzeća. EGSO od Komisije zahtijeva da osnaži administrativnu podršku kod širenja na međunarodna poljoprivredna tržišta na način koji se već koristi u trećim zemljama. Tako se, primjerice, mala i srednja poduzeća kod planiranja trebaju moći pouzdati u provjerene tržišne informacije. |
| --- | --- |

6.5.5.

EGSO ukazuje na činjenicu da priču o uspjehu trgovine poljoprivrednim proizvodima EU-a na uvelike liberaliziranim tržištima pretežito ostvaruju mala i srednja poduzeća. EGSO od Komisije zahtijeva da osnaži administrativnu podršku kod širenja na međunarodna poljoprivredna tržišta na način koji se već koristi u trećim zemljama. Tako se, primjerice, mala i srednja poduzeća kod planiranja trebaju moći pouzdati u provjerene tržišne informacije.

| 6.6. | Globalna tržišta iziskuju globalnu tržišnu transparentnost. To podrazumijeva utemeljena predviđanja i informacije o razvoju količina, cijena, tečajeva, vremenskih uvjeta, bolesti itd. EGSO odobrava aktivno sudjelovanje EU-a u izgradnji Sustava informiranja o poljoprivrednom tržištu (AMIS) Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO). Međutim, napore treba usmjeriti na osiguravanje dostupnosti informacija prikupljenih u okviru AMIS-a sudionicima na tržištu, kako bi iz njih mogli izvući neposrednu korist. |
| --- | --- |

6.6.

Globalna tržišta iziskuju globalnu tržišnu transparentnost. To podrazumijeva utemeljena predviđanja i informacije o razvoju količina, cijena, tečajeva, vremenskih uvjeta, bolesti itd. EGSO odobrava aktivno sudjelovanje EU-a u izgradnji Sustava informiranja o poljoprivrednom tržištu (AMIS) Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO). Međutim, napore treba usmjeriti na osiguravanje dostupnosti informacija prikupljenih u okviru AMIS-a sudionicima na tržištu, kako bi iz njih mogli izvući neposrednu korist.

| 6.7. | Sporazumi o slobodnoj trgovini EU-a imaju poseban značaj. Kada nije moguće uspješno zaključiti multilateralne pregovore u okviru Svjetske trgovinske organizacije, potrebno je potražiti rješenje na bilateralnoj razini kako bi se osvojila nova tržišta. Međutim, sporazumi moraju biti uravnoteženi s obzirom na razlike u dotičnim sektorima. Jednostrano opterećivanje trgovine poljoprivrednim proizvodima EU-a u korist drugih gospodarskih sektora nije prihvatljivo. |
| --- | --- |

6.7.

Sporazumi o slobodnoj trgovini EU-a imaju poseban značaj. Kada nije moguće uspješno zaključiti multilateralne pregovore u okviru Svjetske trgovinske organizacije, potrebno je potražiti rješenje na bilateralnoj razini kako bi se osvojila nova tržišta. Međutim, sporazumi moraju biti uravnoteženi s obzirom na razlike u dotičnim sektorima. Jednostrano opterećivanje trgovine poljoprivrednim proizvodima EU-a u korist drugih gospodarskih sektora nije prihvatljivo.

| 6.8. | EGSO ukazuje na poseban značaj sporazuma o partnerstvu sa zemljama u razvoju. Kroz dodatno sklapanje preferencijalnih sporazuma te bi države mogle iskoristiti pozitivne učinke trgovačkih veza na temelju otvorene i poštene trgovine, temeljem poboljšanog pristupa tržištima EU-a. |
| --- | --- |

6.8.

EGSO ukazuje na poseban značaj sporazuma o partnerstvu sa zemljama u razvoju. Kroz dodatno sklapanje preferencijalnih sporazuma te bi države mogle iskoristiti pozitivne učinke trgovačkih veza na temelju otvorene i poštene trgovine, temeljem poboljšanog pristupa tržištima EU-a.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  SL C 43, 15.2.2012, str. 73; SL C 351, 15.11.2012, str. 77; SL C 255, 22.9.2010, str. 1; SL C 100, 30.4.2009, str. 44.

1

---

PRILOG

http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/agricultural-trade-statistics_en.docx

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/104

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Socijalne inovacije, mreže i digitalna komunikacija”

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/16)

| Izvjestitelj: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Dana 10. srpnja 2014., sukladno članku 29. stavku 2. svog Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje

„Socijalne inovacije, mreže i digitalna komunikacija”.

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 31. kolovoza 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna 2015.), sa 204 glasa za, 1 protiv i 11 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Socijalne inovacije kao i mreže za suradnju treba u potpunosti koristiti za poticanje i jačanje sudjelovanja građana te, općenito, civilnog društva, u upravljanju politikama Unije i njihovu oblikovanju, putem distribuiranih i skupnih projekata od baze prema vrhu kojima se jača izravna demokracija. |
| --- | --- |

1.1.

Socijalne inovacije kao i mreže za suradnju treba u potpunosti koristiti za poticanje i jačanje sudjelovanja građana te, općenito, civilnog društva, u upravljanju politikama Unije i njihovu oblikovanju, putem distribuiranih i skupnih projekata od baze prema vrhu kojima se jača izravna demokracija.

| 1.2. | Nadalje, opća dostupnost novih tehnologija općenito, a posebice širokopojasnog interneta, mora i dalje biti prioritetni cilj Europske unije te bi je trebalo smatrati uslugom od općeg interesa koja treba ublažiti digitalni jaz i socijalnu isključenost koju on izaziva. |
| --- | --- |

1.2.

Nadalje, opća dostupnost novih tehnologija općenito, a posebice širokopojasnog interneta, mora i dalje biti prioritetni cilj Europske unije te bi je trebalo smatrati uslugom od općeg interesa koja treba ublažiti digitalni jaz i socijalnu isključenost koju on izaziva.

| 1.3. | Nove informacijske i komunikacijske tehnologije, potpomognute socijalnim inovacijama i korištenjem mreža za suradnju, trebale bi igrati značajnu ulogu u otvaranju kvalitetnih kvalificiranih radnih mjesta pomoću projekata namijenjenih otvaranju inovativnih poduzeća i pokretanju inicijativa koje omogućuju snižavanje sadašnjih stopa nezaposlenosti. |
| --- | --- |

1.3.

Nove informacijske i komunikacijske tehnologije, potpomognute socijalnim inovacijama i korištenjem mreža za suradnju, trebale bi igrati značajnu ulogu u otvaranju kvalitetnih kvalificiranih radnih mjesta pomoću projekata namijenjenih otvaranju inovativnih poduzeća i pokretanju inicijativa koje omogućuju snižavanje sadašnjih stopa nezaposlenosti.

| 1.4. | EGSO smatra ključnim jačanje kvalitetne digitalne izobrazbe koja uključuje odgovarajuće učenje u okviru obrazovnog sustava i mlade ljude osposobljuje za suočavanje s budućim izazovima, stalnu izobrazbu radnika koja će ih osposobiti za korištenje novih informacijskih i komunikacijskih tehnologija na tržištu rada te izobrazbu koja omogućuje cjeloživotno učenje i sprečava isključenost najosjetljivijih sektora. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO smatra ključnim jačanje kvalitetne digitalne izobrazbe koja uključuje odgovarajuće učenje u okviru obrazovnog sustava i mlade ljude osposobljuje za suočavanje s budućim izazovima, stalnu izobrazbu radnika koja će ih osposobiti za korištenje novih informacijskih i komunikacijskih tehnologija na tržištu rada te izobrazbu koja omogućuje cjeloživotno učenje i sprečava isključenost najosjetljivijih sektora.

| 1.5. | EGSO podržava ciljeve strategije Europa 2020. i Strategije za jednakost muškaraca i žena. Podržava njene vodeće inicijative „Unija inovacija” i „Digitalni program”, kao i mjere potrebne za ostvarivanje njihove sinergije koja će omogućiti napredak na području socijalnih inovacija. Smatra stoga važnim unošenje tih ciljeva u Nacionalne programe reformi (NPR) i njihovo daljnje provođenje u okviru Europskog semestra. Uz sudjelovanje socijalnih partnera, ključnim smatra i sudjelovanje civilnog društva na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini u provedbi, praćenju i ocjenjivanju mjera koje u svrhu postizanja tih ciljeva financira Europska unija. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO podržava ciljeve strategije Europa 2020. i Strategije za jednakost muškaraca i žena. Podržava njene vodeće inicijative „Unija inovacija” i „Digitalni program”, kao i mjere potrebne za ostvarivanje njihove sinergije koja će omogućiti napredak na području socijalnih inovacija. Smatra stoga važnim unošenje tih ciljeva u Nacionalne programe reformi (NPR) i njihovo daljnje provođenje u okviru Europskog semestra. Uz sudjelovanje socijalnih partnera, ključnim smatra i sudjelovanje civilnog društva na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini u provedbi, praćenju i ocjenjivanju mjera koje u svrhu postizanja tih ciljeva financira Europska unija.

| 1.6. | EGSO se zalaže za to da socijalne inovacije zajedno s novim tehnologijama, zasnovanima na društvenim mrežama i suradničkom radu, omoguće razvoj tehničkih rješenja koja će doprinijeti boljoj integraciji osoba s invaliditetom omogućujući im najveću moguću samostalnost i sudjelovanje, kao i svladavanje specifičnih teškoća, a time i uklanjanje svih prepreka koje su uzrok njihove diskriminacije. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO se zalaže za to da socijalne inovacije zajedno s novim tehnologijama, zasnovanima na društvenim mrežama i suradničkom radu, omoguće razvoj tehničkih rješenja koja će doprinijeti boljoj integraciji osoba s invaliditetom omogućujući im najveću moguću samostalnost i sudjelovanje, kao i svladavanje specifičnih teškoća, a time i uklanjanje svih prepreka koje su uzrok njihove diskriminacije.

| 1.7. | EGSO poziva institucije na poticanje izgradnje kapaciteta i uporabu ključnih digitalnih okruženja kao i na potporu u stvaranju prostora za inovativno horizontalno povezivanje da bi se omogućio njihov održivi razvoj te tako ostvarila formula „socijalne inovacije + suradnički rad + digitalna komunikacija” te omogućio i promicao brz i siguran pristup u stvarnom vremenu. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO poziva institucije na poticanje izgradnje kapaciteta i uporabu ključnih digitalnih okruženja kao i na potporu u stvaranju prostora za inovativno horizontalno povezivanje da bi se omogućio njihov održivi razvoj te tako ostvarila formula „socijalne inovacije + suradnički rad + digitalna komunikacija” te omogućio i promicao brz i siguran pristup u stvarnom vremenu.

| 1.8. | Poziva Europsku uniju da u okviru svog programa za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) financira pripremu i provedbu projekata koji su inicijative civilnog društva i razvijaju se putem društvenih mreža i suradničkog rada, pod uvjetom da su njihovi ciljevi u općem interesu i da koriste svoj potencijal za zapošljavanje i integraciju. |
| --- | --- |

1.8.

Poziva Europsku uniju da u okviru svog programa za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) financira pripremu i provedbu projekata koji su inicijative civilnog društva i razvijaju se putem društvenih mreža i suradničkog rada, pod uvjetom da su njihovi ciljevi u općem interesu i da koriste svoj potencijal za zapošljavanje i integraciju.

| 1.9. | Točnije, Europska komisija treba usvojiti jasnu i konkretnu politiku za socijalne inovacije i pristup građana novim tehnologijama koja će uroditi inicijativama od zajedničke koristi za građane. Ona bi trebala biti u skladu s paketom mjera za socijalna ulaganja Europske komisije (1). Treba također povećati ulaganja u ljudski kapital te, u svrhu promicanja suradnje između poduzeća i građana, omogućiti otvaranje tržišta zasnovanih na znanju. |
| --- | --- |

1.9.

Točnije, Europska komisija treba usvojiti jasnu i konkretnu politiku za socijalne inovacije i pristup građana novim tehnologijama koja će uroditi inicijativama od zajedničke koristi za građane. Ona bi trebala biti u skladu s paketom mjera za socijalna ulaganja Europske komisije (1). Treba također povećati ulaganja u ljudski kapital te, u svrhu promicanja suradnje između poduzeća i građana, omogućiti otvaranje tržišta zasnovanih na znanju.

| 1.10. | Ukratko, potreban je paket ulaganja koji će omogućiti jačanje socijalnih inovacija na temelju tehnološkog razvoja, promicanja suradničkog, zajedničkog i multidisciplinarnog istraživanja i dostupnosti novih znanja te jačanja institucija kroz izravnu demokraciju, što omogućuju novi instrumenti sudjelovanja u mrežama i digitalne komunikacije. |
| --- | --- |

1.10.

Ukratko, potreban je paket ulaganja koji će omogućiti jačanje socijalnih inovacija na temelju tehnološkog razvoja, promicanja suradničkog, zajedničkog i multidisciplinarnog istraživanja i dostupnosti novih znanja te jačanja institucija kroz izravnu demokraciju, što omogućuju novi instrumenti sudjelovanja u mrežama i digitalne komunikacije.

2.   Uvod

| 2.1. | Cilj je ovog mišljenja procijeniti koji su uvjeti potrebni da bi socijalne inovacije u potpunosti iskoristile ICT (informacijske i komunikacijske tehnologije) kako bi služile općem dobru te pozvati na provedbu mjera u korist digitalne tehnologije i platformi za promicanje mrežnih odnosa i razvoj sinergijskog međudjelovanja. Neki od pristupa potrebnih u tu svrhu su proučavanje mrežnih struktura i njihova prilagodba osnovama organizacijske strukture. |
| --- | --- |

2.1.

Cilj je ovog mišljenja procijeniti koji su uvjeti potrebni da bi socijalne inovacije u potpunosti iskoristile ICT (informacijske i komunikacijske tehnologije) kako bi služile općem dobru te pozvati na provedbu mjera u korist digitalne tehnologije i platformi za promicanje mrežnih odnosa i razvoj sinergijskog međudjelovanja. Neki od pristupa potrebnih u tu svrhu su proučavanje mrežnih struktura i njihova prilagodba osnovama organizacijske strukture.

| 2.2. | Formula „socijalne inovacije + suradnički rad + digitalna komunikacija” otvara pitanje iznalaženja odgovarajućih postupaka i instrumenata za te koncepte u svrhu učinkovitog postizanja očekivanih rezultata. |
| --- | --- |

2.2.

Formula „socijalne inovacije + suradnički rad + digitalna komunikacija” otvara pitanje iznalaženja odgovarajućih postupaka i instrumenata za te koncepte u svrhu učinkovitog postizanja očekivanih rezultata.

| 2.3. | Ključnim područjima smatraju se obrazovanje (suradničko učenje), osposobljavanje (platforme MOOC ili Moodle), e-zdravstvo (uređaji za kontrolu zdravlja), otvaranje radnih mjesta (zapošljavanje preko interneta), socijalno poduzetništvo, logistika i promet, sigurnost hrane i proizvoda, e-uprava i javne usluge (elektroničko glasovanje), ekonomska demokracija (skupno financiranje, alternativne valute) i društveno sudjelovanje. |
| --- | --- |

2.3.

Ključnim područjima smatraju se obrazovanje (suradničko učenje), osposobljavanje (platforme MOOC ili Moodle), e-zdravstvo (uređaji za kontrolu zdravlja), otvaranje radnih mjesta (zapošljavanje preko interneta), socijalno poduzetništvo, logistika i promet, sigurnost hrane i proizvoda, e-uprava i javne usluge (elektroničko glasovanje), ekonomska demokracija (skupno financiranje, alternativne valute) i društveno sudjelovanje.

| 2.4. | U današnjem okruženju važnost socijalnih inovacija igra osobito značajnu ulogu na područjima kao što su, između ostalih, istraživanje i razvoj, učinkovitost i održivost, kohezija i socijalna integracija, suodgovornost i sudjelovanje građana, poslovna etika i korporativna društvena odgovornost ili izravna demokracija i elektronička uprava. |
| --- | --- |

2.4.

U današnjem okruženju važnost socijalnih inovacija igra osobito značajnu ulogu na područjima kao što su, između ostalih, istraživanje i razvoj, učinkovitost i održivost, kohezija i socijalna integracija, suodgovornost i sudjelovanje građana, poslovna etika i korporativna društvena odgovornost ili izravna demokracija i elektronička uprava.

| 2.5. | EGSO (2) još jednom naglašava važnost proširenja područja primjene univerzalne usluge elektroničkih telekomunikacija na širokopojasni pristup internetu vodeći računa ne samo o zemljopisnoj nego i društvenoj isključenosti kako bi se smanjio digitalni jaz i ojačala gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija. Na isti način, EU mora uspostaviti okvirne uvjete za jedinstveno tržište velikih količina podataka (big data) i računalstvo u oblaku da bi bili od koristi socijalnim inovacijama. |
| --- | --- |

2.5.

EGSO (2) još jednom naglašava važnost proširenja područja primjene univerzalne usluge elektroničkih telekomunikacija na širokopojasni pristup internetu vodeći računa ne samo o zemljopisnoj nego i društvenoj isključenosti kako bi se smanjio digitalni jaz i ojačala gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija. Na isti način, EU mora uspostaviti okvirne uvjete za jedinstveno tržište velikih količina podataka (big data) i računalstvo u oblaku da bi bili od koristi socijalnim inovacijama.

3.   Poticanje socijalnih inovacija u današnjem digitalnom kontekstu

| 3.1. | Mreže za suradnju i digitalna komunikacija igraju važnu ulogu na području socijalnih inovacija. Pojam socijalnih inovacija još se razvija. Najčešće se, međutim, koristi definicija iz izvješća Ureda savjetnikâ za europsku politiku (BEPA): |
| --- | --- |

3.1.

Mreže za suradnju i digitalna komunikacija igraju važnu ulogu na području socijalnih inovacija. Pojam socijalnih inovacija još se razvija. Najčešće se, međutim, koristi definicija iz izvješća Ureda savjetnikâ za europsku politiku (BEPA):

„Inovacija je socijalna s obzirom na svoju svrhu i sredstva. Tome, pak, treba dodati sljedeće: socijalne se inovacije konkretno definiraju kao nove ideje (proizvodi, usluge i modeli) koje istodobno zadovoljavaju društvene potrebe (učinkovitije od drugih načina) i stvaraju nove društvene odnose ili suradnje. Drugim riječima, inovacije ne samo da su pozitivne za društvo već i povećavaju sposobnost društva da djeluje (3).” Uglavnom se tako promatra iz perspektive zadovoljavanja nezadovoljenih složenih društvenih potreba u okviru politika uključivanja i socijalne kohezije.

| 3.2. | Glavne faze razvoja socijalnih inovacija su sljedeće: utvrđivanje novih i nezadovoljenih ili nedovoljno poznatih društvenih potreba, razvoj novih rješenja u cilju zadovoljavanja tih društvenih potreba, ocjena učinkovitosti novih rješenja u zadovoljavanju društvenih potreba te širenje učinkovitih socijalnih inovacija. Pored toga, inicijative za socijalne inovacije usko su povezane s paketom mjera za socijalna ulaganja iz kojeg se sredstva ulažu u pojedince, s posebnim naglaskom na životni vijek i prevenciju. |
| --- | --- |

3.2.

Glavne faze razvoja socijalnih inovacija su sljedeće: utvrđivanje novih i nezadovoljenih ili nedovoljno poznatih društvenih potreba, razvoj novih rješenja u cilju zadovoljavanja tih društvenih potreba, ocjena učinkovitosti novih rješenja u zadovoljavanju društvenih potreba te širenje učinkovitih socijalnih inovacija. Pored toga, inicijative za socijalne inovacije usko su povezane s paketom mjera za socijalna ulaganja iz kojeg se sredstva ulažu u pojedince, s posebnim naglaskom na životni vijek i prevenciju.

| 3.3. | Važno je istražiti vezu između postupaka suradnje koju omogućuju informacijske znanosti i takozvanih socijalnih inovacija te raspraviti o tome koje se koristi očekuju za građane i društvo. Glavni elementi mogu se sažeti kako slijedi:






  (a) | suradnja je otvorena građanima koji u njoj žele učestvovati; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Važno je istražiti vezu između postupaka suradnje koju omogućuju informacijske znanosti i takozvanih socijalnih inovacija te raspraviti o tome koje se koristi očekuju za građane i društvo. Glavni elementi mogu se sažeti kako slijedi:

(a)

suradnja je otvorena građanima koji u njoj žele učestvovati;

| (b) | cilj im je unapređenje i preobražaj društva; |
| --- | --- |

(b)

cilj im je unapređenje i preobražaj društva;

| (c) | podrazumijevaju zajedničko iznalaženje rješenja te iznošenje prijedloga koji obuhvaćaju više sektora; |
| --- | --- |

(c)

podrazumijevaju zajedničko iznalaženje rješenja te iznošenje prijedloga koji obuhvaćaju više sektora;

| (d) | nude rješenja koja još nisu provjerena; |
| --- | --- |

(d)

nude rješenja koja još nisu provjerena;

| (e) | potiču na učenje, motiviraju na preuzimanje obveza te izazivaju promjene čiji se učinak osjeća na lokalnoj razini, a temelje se na četiri osnove:






  — | sudjelovanju lokalnih subjekata po načelu supsidijarnosti, |
| --- | --- | --- |

(e)

potiču na učenje, motiviraju na preuzimanje obveza te izazivaju promjene čiji se učinak osjeća na lokalnoj razini, a temelje se na četiri osnove:

—

sudjelovanju lokalnih subjekata po načelu supsidijarnosti,

| — | uključivanju i zalaganju građana, |
| --- | --- |

—

uključivanju i zalaganju građana,

| — | specifičnoj ulozi civilnog društva i socijalne ekonomije, |
| --- | --- |

—

specifičnoj ulozi civilnog društva i socijalne ekonomije,

| — | postupku od baze prema vrhu. |
| --- | --- |

—

postupku od baze prema vrhu.

| 3.4. | Novost u odnosu na druge vrste rješenja leži stoga u vrsti odnosa između čimbenika uključenih u njihov razvoj, neovisno radi li se o njihovu osmišljavanju, postupcima ili fazama razvoja; inovacije trebaju voditi računa o prostoru koji treba osigurati reprezentativnim društvenim partnerima, kompetentnima za izradu ugovornog prava. |
| --- | --- |

3.4.

Novost u odnosu na druge vrste rješenja leži stoga u vrsti odnosa između čimbenika uključenih u njihov razvoj, neovisno radi li se o njihovu osmišljavanju, postupcima ili fazama razvoja; inovacije trebaju voditi računa o prostoru koji treba osigurati reprezentativnim društvenim partnerima, kompetentnima za izradu ugovornog prava.

| 3.5. | Kao što je EGSO već istaknuo, pri mjerenju društvenog napretka treba uspostaviti bolju ravnotežu između gospodarskih i društvenih pokazatelja (4). Korištenje logike mjerenja društvenog razvoja uz pomoć uravnoteženih kvalitativnih i kvantitativnih mjera temelji se na srednjoročnoj i dugoročnoj viziji u kontekstu uravnoteženog i transparentnog sustava upravljanja s jasnim tehničkim i društveno-gospodarskim pokazateljima uspješnosti. |
| --- | --- |

3.5.

Kao što je EGSO već istaknuo, pri mjerenju društvenog napretka treba uspostaviti bolju ravnotežu između gospodarskih i društvenih pokazatelja (4). Korištenje logike mjerenja društvenog razvoja uz pomoć uravnoteženih kvalitativnih i kvantitativnih mjera temelji se na srednjoročnoj i dugoročnoj viziji u kontekstu uravnoteženog i transparentnog sustava upravljanja s jasnim tehničkim i društveno-gospodarskim pokazateljima uspješnosti.

| 3.6. | U cilju iznalaženja novih rješenja za probleme i izazove današnjeg društva nužno je iskoristiti kreativnost i talent sviju – horizontalno i transverzalno – uz cjelovit pristup; drugim riječima, krajnji rezultat ne smije biti tek zbroj svih dijelova, a pored toga mora i polučiti najveći učinak u odnosu na trošak. Taj preduvjet bez sumnje jako dobro zadovoljavaju skupna inteligencija i zajedničko stvaranje u okviru mreža za suradnju. |
| --- | --- |

3.6.

U cilju iznalaženja novih rješenja za probleme i izazove današnjeg društva nužno je iskoristiti kreativnost i talent sviju – horizontalno i transverzalno – uz cjelovit pristup; drugim riječima, krajnji rezultat ne smije biti tek zbroj svih dijelova, a pored toga mora i polučiti najveći učinak u odnosu na trošak. Taj preduvjet bez sumnje jako dobro zadovoljavaju skupna inteligencija i zajedničko stvaranje u okviru mreža za suradnju.

| 3.7. | Socijalne inovacije nastaju da bi riješile nezadovoljene potrebe u društvu ili složene društvene izazove i pritom imaju utjecaja na razna područja i instrumente kao što su:






  (a) | područja:






  — | unapređenje demokracije, posebice participativne demokracije, |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.

Socijalne inovacije nastaju da bi riješile nezadovoljene potrebe u društvu ili složene društvene izazove i pritom imaju utjecaja na razna područja i instrumente kao što su:

(a)

područja:

—

unapređenje demokracije, posebice participativne demokracije,

| — | društvena uključenost, |
| --- | --- |

—

društvena uključenost,

| — | socijalna ekonomija, |
| --- | --- |

—

socijalna ekonomija,

| — | suradnička potrošnja, |
| --- | --- |

—

suradnička potrošnja,

| — | otvoreni podaci, otvoreni izvori, otvoreni hardver, |
| --- | --- |

—

otvoreni podaci, otvoreni izvori, otvoreni hardver,

| — | nosiva tehnologija, |
| --- | --- |

—

nosiva tehnologija,

| — | platforme za podizanje svijesti građana, |
| --- | --- |

—

platforme za podizanje svijesti građana,

| — | digitalne socijalne inovacije utemeljene na učinku mreže; |
| --- | --- |

—

digitalne socijalne inovacije utemeljene na učinku mreže;

| (b) | instrumenti:






  — | reintegracija isključenih skupina, |
| --- | --- | --- |

(b)

instrumenti:

—

reintegracija isključenih skupina,

| — | poticanje održivih oblika ponašanja i životnih stilova razvijanjem svijesti o učincima izbora potrošača na održivost u pogledu energije, okoliša ili zdravlja, |
| --- | --- |

—

poticanje održivih oblika ponašanja i životnih stilova razvijanjem svijesti o učincima izbora potrošača na održivost u pogledu energije, okoliša ili zdravlja,

| — | upoznavanje javnog mnijenja u cilju boljeg donošenja odluka (na osobnoj ili institucijskoj razini), |
| --- | --- |

—

upoznavanje javnog mnijenja u cilju boljeg donošenja odluka (na osobnoj ili institucijskoj razini),

| — | porast povjerenja u skupno dobivene statističke podatke, |
| --- | --- |

—

porast povjerenja u skupno dobivene statističke podatke,

| — | uporaba kolektivne svijesti o ekološkim i društvenim okolnostima radi unapređenja politika ili stvaranja novih gospodarskih, socijalnih i demokratskih modela, |
| --- | --- |

—

uporaba kolektivne svijesti o ekološkim i društvenim okolnostima radi unapređenja politika ili stvaranja novih gospodarskih, socijalnih i demokratskih modela,

| — | razvoj alternativnih pristupa suradnje u rješavanju problema u cilju unapređenja javnih usluga, gradskog okruženja, demokracije i interneta na temelju otvorenih baza podataka; |
| --- | --- |

—

razvoj alternativnih pristupa suradnje u rješavanju problema u cilju unapređenja javnih usluga, gradskog okruženja, demokracije i interneta na temelju otvorenih baza podataka;

| — | povezivanje građana, zajedničke aktivnosti uz poštovanje potrebe za privatnošću i uključenošću, |
| --- | --- |

—

povezivanje građana, zajedničke aktivnosti uz poštovanje potrebe za privatnošću i uključenošću,

| — | stvaranje kolektivne svijesti o ekološkim izazovima, |
| --- | --- |

—

stvaranje kolektivne svijesti o ekološkim izazovima,

| — | uklanjanje zajedničkih prepreka uključenosti, |
| --- | --- |

—

uklanjanje zajedničkih prepreka uključenosti,

| — | iskušavanje novih kolektivnih oblika kreativnosti i suradnje, |
| --- | --- |

—

iskušavanje novih kolektivnih oblika kreativnosti i suradnje,

| — | osposobljavanje građana za ocjenjivanje društvene odgovornosti poduzeća, |
| --- | --- |

—

osposobljavanje građana za ocjenjivanje društvene odgovornosti poduzeća,

| — | vrednovanje učinka platformi za kolektivnu svijest. |
| --- | --- |

—

vrednovanje učinka platformi za kolektivnu svijest.

| 3.8. | U današnje vrijeme mogućnost razmjene znanja mogla bi pridonijeti potrebi za inovacijama koje dopunjuju socijalne politike. Digitalna tehnologija ovdje može igrati važnu ulogu kao podrška socijalnim inovatorima čiji je cilj zadovoljiti potrebe pojedinaca. |
| --- | --- |

3.8.

U današnje vrijeme mogućnost razmjene znanja mogla bi pridonijeti potrebi za inovacijama koje dopunjuju socijalne politike. Digitalna tehnologija ovdje može igrati važnu ulogu kao podrška socijalnim inovatorima čiji je cilj zadovoljiti potrebe pojedinaca.

| 3.9. | Shodno tomu, treba ukloniti prepreke inovacijama i socijalnom eksperimentiranju te tako uspostaviti okruženje i kulturu koji pogoduju inovacijama priznajući i podržavajući posebne uloge različitih dionika (zaklada, zadruga, udruga, uzajamnih društava, zavoda za osiguranje, malih i srednjih poduzeća te drugih poduzeća socijalne ekonomije itd.) kao partnera i pružatelja usluga (5). |
| --- | --- |

3.9.

Shodno tomu, treba ukloniti prepreke inovacijama i socijalnom eksperimentiranju te tako uspostaviti okruženje i kulturu koji pogoduju inovacijama priznajući i podržavajući posebne uloge različitih dionika (zaklada, zadruga, udruga, uzajamnih društava, zavoda za osiguranje, malih i srednjih poduzeća te drugih poduzeća socijalne ekonomije itd.) kao partnera i pružatelja usluga (5).

4.   Mreže za suradnju

| 4.1. | Mreža za suradnju sastavljena je od skupine osoba koje intelektualnim radom doprinose nekom projektu u kojem imaju zajedničke ciljeve. Funkcioniraju kao jedan mozak („globalni mozak”), jedinstveno tijelo sastavljeno od milijuna stanica koje proizvode ideje dok se tijelo istodobno suočava s golemim izazovima poput jezika ili komunikacije. Pojava interneta, uz druge čimbenike, donijela je raznolike zajedničke projekte i mreže za suradnju, iako je toj tehnološkoj mogućnosti potrebno dati svrsishodan smisao koji dovodi do zajedničke koristi. |
| --- | --- |

4.1.

Mreža za suradnju sastavljena je od skupine osoba koje intelektualnim radom doprinose nekom projektu u kojem imaju zajedničke ciljeve. Funkcioniraju kao jedan mozak („globalni mozak”), jedinstveno tijelo sastavljeno od milijuna stanica koje proizvode ideje dok se tijelo istodobno suočava s golemim izazovima poput jezika ili komunikacije. Pojava interneta, uz druge čimbenike, donijela je raznolike zajedničke projekte i mreže za suradnju, iako je toj tehnološkoj mogućnosti potrebno dati svrsishodan smisao koji dovodi do zajedničke koristi.

| 4.2. | Socijalne inovacije mogu imati koristi od uporabe novih digitalnih alata i mreža za bolje postizanje svoje misije, na primjer usluga za starije ljude u udaljenim područjima itd. |
| --- | --- |

4.2.

Socijalne inovacije mogu imati koristi od uporabe novih digitalnih alata i mreža za bolje postizanje svoje misije, na primjer usluga za starije ljude u udaljenim područjima itd.

| 4.3. | Događaji, odluke, djela i osobe nalaze se u zajedničkom okruženju, novom digitalnom prostoru u kojem se podudaraju u stvarnom vremenu stvarajući skupnu inteligenciju. |
| --- | --- |

4.3.

Događaji, odluke, djela i osobe nalaze se u zajedničkom okruženju, novom digitalnom prostoru u kojem se podudaraju u stvarnom vremenu stvarajući skupnu inteligenciju.

| 4.4. | Skupna inteligencija vrsta je postupka u nastanku u kojem se usklađivanjem mnogih inteligentnih kapaciteta dolazi do rješenja do kojeg se ne bi došlo pojedinačno ili zasebno. Višestruka inteligencija stoga predstavlja sinergijsko djelovanje brojnih usklađenih talenata. Ključ je u razvoju skupne inteligencije na način da skupno preraste u kreativno te da se putem platformi koje jačaju suradničko djelovanje razviju inovativni postupci i postupci društvene promjene. |
| --- | --- |

4.4.

Skupna inteligencija vrsta je postupka u nastanku u kojem se usklađivanjem mnogih inteligentnih kapaciteta dolazi do rješenja do kojeg se ne bi došlo pojedinačno ili zasebno. Višestruka inteligencija stoga predstavlja sinergijsko djelovanje brojnih usklađenih talenata. Ključ je u razvoju skupne inteligencije na način da skupno preraste u kreativno te da se putem platformi koje jačaju suradničko djelovanje razviju inovativni postupci i postupci društvene promjene.

| 4.5. | Brzina postizanja ciljeva u sklopu tih mreža za suradnju mnogo je veća nego kod bilo koje organizirane skupine ograničene naravi neovisno o njezinu ustroju i načinu funkcioniranja budući da te mreže talente traže izvan granica vlastite organizacije, što dovodi do otvorenih, demokratskih i distribuiranih inovacija kojima upravljaju zajednice. |
| --- | --- |

4.5.

Brzina postizanja ciljeva u sklopu tih mreža za suradnju mnogo je veća nego kod bilo koje organizirane skupine ograničene naravi neovisno o njezinu ustroju i načinu funkcioniranja budući da te mreže talente traže izvan granica vlastite organizacije, što dovodi do otvorenih, demokratskih i distribuiranih inovacija kojima upravljaju zajednice.

| 4.6. | Postoje dva osnovna razloga zbog kojih ljudi razmjenjuju znanja: simetrična očekivanja i asimetrična znanja. Poticanje zajedničkih očekivanja i dopunjavanje različitih znanja doprinose izgradnji mreža za suradnju. |
| --- | --- |

4.6.

Postoje dva osnovna razloga zbog kojih ljudi razmjenjuju znanja: simetrična očekivanja i asimetrična znanja. Poticanje zajedničkih očekivanja i dopunjavanje različitih znanja doprinose izgradnji mreža za suradnju.

| 4.7. | Međutim, svi oblici mreža za suradnju i suradničkog rada suočavaju se s tri vrste problema koje treba uzeti u obzir: „slijepim putnicima”: (eng. free riding, gdje se odnosi temelje na poštenom doprinosu), skupnim financiranjem za osobne interese (6) te, naposljetku, urotama. Posljednji problem na vidjelo iznosi ulogu povjerenja u tom obliku suradnje. |
| --- | --- |

4.7.

Međutim, svi oblici mreža za suradnju i suradničkog rada suočavaju se s tri vrste problema koje treba uzeti u obzir: „slijepim putnicima”: (eng. free riding, gdje se odnosi temelje na poštenom doprinosu), skupnim financiranjem za osobne interese (6) te, naposljetku, urotama. Posljednji problem na vidjelo iznosi ulogu povjerenja u tom obliku suradnje.

| 4.8. | Mreže se uspostavljaju na temelju povjerenja koje pak predstavlja očekivanja u pogledu sposobnosti preuzimanja obveza i reagiranja te kompetentnosti strane s kojom se surađuje. Potpuno i trajno povjerenje stvara stabilan ugled koji mrežu štiti od urota. Povjerenje nije moguće bez sigurnosti mreža koja pak ovisi o pravu koje vrijedi za sve i o nadzoru. Sigurnost proizlazi iz poštivanja etičnosti objavljenih ciljeva i rada mreže te uvjeta osnivanja i uklanjanja mreže koje treba predvidjeti i javno objaviti, kao i iz poštivanja temeljnih prava među kojima treba biti pravo na zaborav. |
| --- | --- |

4.8.

Mreže se uspostavljaju na temelju povjerenja koje pak predstavlja očekivanja u pogledu sposobnosti preuzimanja obveza i reagiranja te kompetentnosti strane s kojom se surađuje. Potpuno i trajno povjerenje stvara stabilan ugled koji mrežu štiti od urota. Povjerenje nije moguće bez sigurnosti mreža koja pak ovisi o pravu koje vrijedi za sve i o nadzoru. Sigurnost proizlazi iz poštivanja etičnosti objavljenih ciljeva i rada mreže te uvjeta osnivanja i uklanjanja mreže koje treba predvidjeti i javno objaviti, kao i iz poštivanja temeljnih prava među kojima treba biti pravo na zaborav.

| 4.9. | Naposljetku, slijed postupaka – razvoj horizontalnih radnih struktura, mrežno međudjelovanje i pojava platformi – rađa kreativnost i socijalne inovacije na temelju heterogenog modela čije su odlike otvorenost, horizontalnost i distribucija. Pri tome ne treba zanemariti ključnu ulogu konektora koji omogućavaju oblikovanje i usmjeravanje ideja i projekata, kao i promicanje tih novih oblika organizacije rada. |
| --- | --- |

4.9.

Naposljetku, slijed postupaka – razvoj horizontalnih radnih struktura, mrežno međudjelovanje i pojava platformi – rađa kreativnost i socijalne inovacije na temelju heterogenog modela čije su odlike otvorenost, horizontalnost i distribucija. Pri tome ne treba zanemariti ključnu ulogu konektora koji omogućavaju oblikovanje i usmjeravanje ideja i projekata, kao i promicanje tih novih oblika organizacije rada.

| 4.10. | Mrežna platforma oblikovana je kao format za poticanje postupaka skupne inteligencije koji promiču model u kojem se poštuje identitet pojedinca. Pojava interneta predstavlja prekretnicu, ne samo zbog demokratizacije komunikacijskog modela već i zbog konektora koji, potaknuti digitalnom kulturom, promiču alternativni organizacijski model. |
| --- | --- |

4.10.

Mrežna platforma oblikovana je kao format za poticanje postupaka skupne inteligencije koji promiču model u kojem se poštuje identitet pojedinca. Pojava interneta predstavlja prekretnicu, ne samo zbog demokratizacije komunikacijskog modela već i zbog konektora koji, potaknuti digitalnom kulturom, promiču alternativni organizacijski model.

5.   Digitalna komunikacija kao sredstvo za socijalne inovacije putem mreža za suradnju

| 5.1. | Digitalna komunikacija omogućava nam da uvidimo kako suodgovornost građana, kolektivna inteligencija i rad u mrežama za suradnju stvaraju pogodno okružje za razvoj modela ekonomije suradnje zasnovanih na općem dobru. |
| --- | --- |

5.1.

Digitalna komunikacija omogućava nam da uvidimo kako suodgovornost građana, kolektivna inteligencija i rad u mrežama za suradnju stvaraju pogodno okružje za razvoj modela ekonomije suradnje zasnovanih na općem dobru.

| 5.2. | EGSO je već utvrdio (7) da društvene mreže mogu promicati odgovorno digitalno građanstvo i da građanima trebaju jamčiti stvarno ostvarivanje prava važnih u digitalnom okruženju, poput slobode izražavanja i informiranja, zaštite osobnih podataka, privatnosti, zahtjeva u pogledu transparentnosti te odgovarajuće kvalitete internetskih usluga. |
| --- | --- |

5.2.

EGSO je već utvrdio (7) da društvene mreže mogu promicati odgovorno digitalno građanstvo i da građanima trebaju jamčiti stvarno ostvarivanje prava važnih u digitalnom okruženju, poput slobode izražavanja i informiranja, zaštite osobnih podataka, privatnosti, zahtjeva u pogledu transparentnosti te odgovarajuće kvalitete internetskih usluga.

| 5.3. | Potrebno je, međutim, imati na umu neželjene aspekte društvenih mreža i spriječiti njihove rizike te u isto vrijeme istaknuti njihove potencijalne mogućnosti i sinergije kako bi se unutar jedinstvenog digitalnog tržišta poticala odgovorna i pametna uporaba. |
| --- | --- |

5.3.

Potrebno je, međutim, imati na umu neželjene aspekte društvenih mreža i spriječiti njihove rizike te u isto vrijeme istaknuti njihove potencijalne mogućnosti i sinergije kako bi se unutar jedinstvenog digitalnog tržišta poticala odgovorna i pametna uporaba.

| 5.4. | Europska unija više ne bi trebala samo koristiti digitalne usluge već i osmišljavati i proizvoditi sadržaje te stoga treba promicati svoje talente, pri čemu joj prioriteti trebaju biti informiranje, izobrazba i obrazovanje te pristup digitalnom društvu. |
| --- | --- |

5.4.

Europska unija više ne bi trebala samo koristiti digitalne usluge već i osmišljavati i proizvoditi sadržaje te stoga treba promicati svoje talente, pri čemu joj prioriteti trebaju biti informiranje, izobrazba i obrazovanje te pristup digitalnom društvu.

| 5.5. | U pogledu potrošača, važno je da ih se na odgovarajući način uputi, posebice u pogledu anonimizacije i pseudonimizacije podataka, analize rizika povezanih s osobnim podacima te alata i inicijativa za podizanje svijesti jer pomoću tih digitalnih alata mogu doprinijeti boljem nadzoru i zaštiti svojih podataka. |
| --- | --- |

5.5.

U pogledu potrošača, važno je da ih se na odgovarajući način uputi, posebice u pogledu anonimizacije i pseudonimizacije podataka, analize rizika povezanih s osobnim podacima te alata i inicijativa za podizanje svijesti jer pomoću tih digitalnih alata mogu doprinijeti boljem nadzoru i zaštiti svojih podataka.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Izvor: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1044

1

(2)  Mišljenje EGSO-a „Pristup širokopojasnim mrežama za sve: razvoj područja univerzalne usluge u elektroničkim komunikacijama” (SL C 175, 28.7.2009., str. 8.).

2

(3)  Izvor: http://ec.europa.eu/archives/bepa/pdf/publications_pdf/social_innovation.pdf.

3

(4)  Mišljenje EGSO-a „Mjerenje socijalnog učinka” (SL C 170, 5.6.2014., str. 18.).

4

(5)  Mišljenje EGSO-a „Program za društvene promjene i inovacije” (SL C 143, 22.5.2012., str. 88.).

5

(6)  Mišljenje EGSO-a „Oslobađanje potencijala skupnog financiranja u Europskoj uniji” (SL C 451, 16.12.2014., str. 69.).

6

(7)  Mišljenje EGSO-a „Odgovorno korištenje društvenih mreža” (SL C 351, 15.11.2012., str. 31.).

7

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/110 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/110

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Socijalni damping u sektoru europskog civilnog zrakoplovstva”

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/17)

| Izvjestiteljica: | Anne DEMELENNE |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Anne DEMELENNE

Dana 11. prosinca 2014., sukladno članku 29. stavku 2. svog Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je sastaviti samonicijativno mišljenje o temi

„Socijalni damping u europskom sektoru civilnog zrakoplovstva”.

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 31. kolovoza 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna 2015.), s 200 glasova za, 3 protiv i 7 suzdržanih.

1.   Preporuke

| 1.1. | EGSO podupire namjeru predsjednika Europske komisije, koji je u uvodnom obraćanju u Europskom parlamentu 15. srpnja 2014. u Strasbourgu izjavio: „Moramo se boriti protiv socijalnog dampinga te ćemo to i učiniti.” U istom je duhu i izjava europske povjerenice za promet Violete Bulc, koja je tijekom saslušanja kandidata za povjerenike u listopadu 2014. dodala: „Snažno se protivim socijalnom dampingu. [...] Preinaka zakonodavstva također mora obuhvatiti socijalno zakonodavstvo.” Socijalni damping stvara nepošteno tržišno natjecanje. Međutim, zbog složenosti faktora koji ga uzrokuju i velikog broja aktera koji su u njega uključeni teško ga je definirati. Potrebno je uzeti u obzir ulogu koju u civilnom zrakoplovstvu imaju donositelji političkih odluka na različitim razinama, zračni prijevoznici, zaposlenici i putnici, kao i političko, pravno, gospodarsko i društveno okruženje, kako unutar tako i izvan Europskoj unije. Sud Europske unije priznao je borbu protiv socijalnog dampinga kao legitiman cilj, omogućivši državama članicama da opravdaju izvjesne prepreke slobodi kretanja (1). Budući da je EGSO zabrinut zbog nedavnih zbivanja na području civilnog zrakoplovstva, poziva Komisiju da pomno prati situaciju i po potrebi poduzme korake. Svi aspekti izloženi u ovom dokumentu morat će se uzeti u obzir tijekom izrade „paketa za zrakoplovstvo”, najavljenog u okviru programa rada Komisije za 2015. godinu. Nadalje, EGSO smatra da GU MOVE i GU EMPL trebaju usko surađivati. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO podupire namjeru predsjednika Europske komisije, koji je u uvodnom obraćanju u Europskom parlamentu 15. srpnja 2014. u Strasbourgu izjavio: „Moramo se boriti protiv socijalnog dampinga te ćemo to i učiniti.” U istom je duhu i izjava europske povjerenice za promet Violete Bulc, koja je tijekom saslušanja kandidata za povjerenike u listopadu 2014. dodala: „Snažno se protivim socijalnom dampingu. [...] Preinaka zakonodavstva također mora obuhvatiti socijalno zakonodavstvo.” Socijalni damping stvara nepošteno tržišno natjecanje. Međutim, zbog složenosti faktora koji ga uzrokuju i velikog broja aktera koji su u njega uključeni teško ga je definirati. Potrebno je uzeti u obzir ulogu koju u civilnom zrakoplovstvu imaju donositelji političkih odluka na različitim razinama, zračni prijevoznici, zaposlenici i putnici, kao i političko, pravno, gospodarsko i društveno okruženje, kako unutar tako i izvan Europskoj unije. Sud Europske unije priznao je borbu protiv socijalnog dampinga kao legitiman cilj, omogućivši državama članicama da opravdaju izvjesne prepreke slobodi kretanja (1). Budući da je EGSO zabrinut zbog nedavnih zbivanja na području civilnog zrakoplovstva, poziva Komisiju da pomno prati situaciju i po potrebi poduzme korake. Svi aspekti izloženi u ovom dokumentu morat će se uzeti u obzir tijekom izrade „paketa za zrakoplovstvo”, najavljenog u okviru programa rada Komisije za 2015. godinu. Nadalje, EGSO smatra da GU MOVE i GU EMPL trebaju usko surađivati.

| 1.2. | Europska agencija za sigurnost zračnog prometa (EASA) mora pomno pratiti razvoj događaja, na temelju rezultata svoga rada na novim poslovnim modelima, kako bi osigurala optimalnu sigurnost putnika i osoblja bez obzira na poslovni model, pri čemu se treba posebno usredotočiti na nove modele kako bi se sektor stabilizirao. Posebnu pažnju treba posvetiti praćenju, od strane nadležnih upravnih tijela, sve češćeg zapošljavanja lažno samozaposlenih radnika i korištenja usluga agencija za privremeno zapošljavanje. |
| --- | --- |

1.2.

Europska agencija za sigurnost zračnog prometa (EASA) mora pomno pratiti razvoj događaja, na temelju rezultata svoga rada na novim poslovnim modelima, kako bi osigurala optimalnu sigurnost putnika i osoblja bez obzira na poslovni model, pri čemu se treba posebno usredotočiti na nove modele kako bi se sektor stabilizirao. Posebnu pažnju treba posvetiti praćenju, od strane nadležnih upravnih tijela, sve češćeg zapošljavanja lažno samozaposlenih radnika i korištenja usluga agencija za privremeno zapošljavanje.

| 1.3. | EGSO očekuje da će se postojeće zakonodavstvo ispravno provoditi i da će se mišljenje Suda Europske unije također uzeti u obzir. To se najviše odnosi na:






  (a) | socijalnu sigurnost i radno zakonodavstvo:






  — | Konvencija Rim I (1980.) i Uredba (EZ) br. 593/2008 (2), |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

EGSO očekuje da će se postojeće zakonodavstvo ispravno provoditi i da će se mišljenje Suda Europske unije također uzeti u obzir. To se najviše odnosi na:

(a)

socijalnu sigurnost i radno zakonodavstvo:

—

Konvencija Rim I (1980.) i Uredba (EZ) br. 593/2008 (2),

| — | uredbe (EU) br. 465/2012 (3) i (EU) br. 83/2014 (4), u kojima se definira pojam „domaće baze”; |
| --- | --- |

—

uredbe (EU) br. 465/2012 (3) i (EU) br. 83/2014 (4), u kojima se definira pojam „domaće baze”;

| (b) | vezu sa statusom samozaposlenih osoba:






  — | Direktiva 2014/67/EU (prvi se put direktivom obuhvaća pojam podređenog odnosa kako bi se omogućilo praćenje statusa samozaposlenih osoba) (5), |
| --- | --- | --- |

(b)

vezu sa statusom samozaposlenih osoba:

—

Direktiva 2014/67/EU (prvi se put direktivom obuhvaća pojam podređenog odnosa kako bi se omogućilo praćenje statusa samozaposlenih osoba) (5),

| — | presuda C-413/13 FNV Kunsten Informatie en Media protiv Staat der Nederlanden od 4. prosinca 2014.: „...pravo Unije treba tumačiti u smislu da odredba kolektivnog ugovora poput one o kojoj je riječ u glavnom postupku, koja određuje minimalne naknade za samozaposlene pružatelje usluga učlanjene u jednu od organizacija radnika koje su stranke tog ugovora, koji na temelju ugovora o pružanju usluga za poslodavca obavljaju istu djelatnost kao i zaposlenici tog poslodavca, ne ulazi u područje primjene članka 101. stavka 1. UFEU-a samo ako se radi o ‚prividno samozaposlenim osobama’, to jest o pružateljima usluga koji se nalaze u položaju usporedivom s onim spomenutih radnika. Navedeno treba utvrditi sud koji je uputio zahtjev.” |
| --- | --- |

—

presuda C-413/13 FNV Kunsten Informatie en Media protiv Staat der Nederlanden od 4. prosinca 2014.: „...pravo Unije treba tumačiti u smislu da odredba kolektivnog ugovora poput one o kojoj je riječ u glavnom postupku, koja određuje minimalne naknade za samozaposlene pružatelje usluga učlanjene u jednu od organizacija radnika koje su stranke tog ugovora, koji na temelju ugovora o pružanju usluga za poslodavca obavljaju istu djelatnost kao i zaposlenici tog poslodavca, ne ulazi u područje primjene članka 101. stavka 1. UFEU-a samo ako se radi o ‚prividno samozaposlenim osobama’, to jest o pružateljima usluga koji se nalaze u položaju usporedivom s onim spomenutih radnika. Navedeno treba utvrditi sud koji je uputio zahtjev.”

| 1.4. | EGSO prima na znanje stajalište socijalnih partnera Radne skupine za zrakoplovno osoblje (vidjeti točku 5.1.) te ističe da bi trebalo riješiti problem rupa u zakonu navedenih u nastavku kako bi se spriječio neželjeni negativni socijalni učinak u tom sektoru. U tu bi svrhu trebalo poduzeti sljedeće mjere:






  — | revidirati opća pravila za obavljanje usluga zračnog prijevoza kako bi se osigurala, prije svega, ispravna primjena nacionalnog socijalnog zakonodavstva i kolektivnih ugovora koji se odnose na osoblje u tom sektoru (Uredba (EZ) br. 1008/2008); u istoj bi Uredbi trebalo bolje definirati pojam „glavnog mjesta poslovanja” kako bi operativnu licenciju mogla izdati država, ako na njenom području postoji zračni prijevoz znatnog opsega, |
| --- | --- | --- |

1.4.

EGSO prima na znanje stajalište socijalnih partnera Radne skupine za zrakoplovno osoblje (vidjeti točku 5.1.) te ističe da bi trebalo riješiti problem rupa u zakonu navedenih u nastavku kako bi se spriječio neželjeni negativni socijalni učinak u tom sektoru. U tu bi svrhu trebalo poduzeti sljedeće mjere:

—

revidirati opća pravila za obavljanje usluga zračnog prijevoza kako bi se osigurala, prije svega, ispravna primjena nacionalnog socijalnog zakonodavstva i kolektivnih ugovora koji se odnose na osoblje u tom sektoru (Uredba (EZ) br. 1008/2008); u istoj bi Uredbi trebalo bolje definirati pojam „glavnog mjesta poslovanja” kako bi operativnu licenciju mogla izdati država, ako na njenom području postoji zračni prijevoz znatnog opsega,

| — | spriječiti svaku nelojalnu konkurenciju – putem subvencija, državnih potpora i nepoštenog određivanja cijena – od strane zemalja koje nisu članice Europske unije naspram zračnih prijevoznika Zajednice (Uredba (EZ) br. 868/2004), |
| --- | --- |

—

spriječiti svaku nelojalnu konkurenciju – putem subvencija, državnih potpora i nepoštenog određivanja cijena – od strane zemalja koje nisu članice Europske unije naspram zračnih prijevoznika Zajednice (Uredba (EZ) br. 868/2004),

| — | u okviru koordinacije sustavâ socijalne sigurnosti bolje definirati višestruke domaće baze u sektoru civilnog zrakoplovstva (uključujući i privremene baze) i smanjiti prijelazno razdoblje od 10 godina (Uredba (EU) br. 83/2014), |
| --- | --- |

—

u okviru koordinacije sustavâ socijalne sigurnosti bolje definirati višestruke domaće baze u sektoru civilnog zrakoplovstva (uključujući i privremene baze) i smanjiti prijelazno razdoblje od 10 godina (Uredba (EU) br. 83/2014),

| — | jedinstvenom dozvolom obuhvatiti i članove posade zrakoplova kako bi se osiguralo jednako postupanje prema svim radnicima u sektoru (Direktiva 2011/98/EU). |
| --- | --- |

—

jedinstvenom dozvolom obuhvatiti i članove posade zrakoplova kako bi se osiguralo jednako postupanje prema svim radnicima u sektoru (Direktiva 2011/98/EU).

| 1.5. | EGSO, osim toga, predlaže da Komisija, u okviru suradnje glavnih uprava MOVE i EMPL, temeljito prouči primjenu Direktive o privremenom zapošljavanju u sektoru zrakoplovstva. EGSO smatra da treba promicati izravno zapošljavanje, koje bi trebalo ostati uobičajeni oblik zapošljavanja u zrakoplovstvu, te da mora postojati mogućnost da se ograniče privremeni ugovori koji bi mogli ugroziti razinu sigurnosti (2008/104/EZ). Nadalje, na razini Europske unije je potrebna zajednička definicija „zaposlene osobe” i „samozaposlene osobe”. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO, osim toga, predlaže da Komisija, u okviru suradnje glavnih uprava MOVE i EMPL, temeljito prouči primjenu Direktive o privremenom zapošljavanju u sektoru zrakoplovstva. EGSO smatra da treba promicati izravno zapošljavanje, koje bi trebalo ostati uobičajeni oblik zapošljavanja u zrakoplovstvu, te da mora postojati mogućnost da se ograniče privremeni ugovori koji bi mogli ugroziti razinu sigurnosti (2008/104/EZ). Nadalje, na razini Europske unije je potrebna zajednička definicija „zaposlene osobe” i „samozaposlene osobe”.

| 1.6. | EGSO podržava moguću inicijativu socijalnih partnera u sektoru zrakoplovstva na razini EU-a, s ciljem postizanja sporazuma o uvjetima rada i socijalnim pravima zaposlenih u tom sektoru. Nadalje, socijalni partneri o određenim zakonodavnim aktima možda imaju zajednička stajališta, koja bi mogli uputiti Komisiji. Naposljetku, Komisija se o svim zakonodavnim instrumentima i/ili inicijativama EU-a koje imaju socijalni učinak treba savjetovati sa socijalnim partnerima (6). |
| --- | --- |

1.6.

EGSO podržava moguću inicijativu socijalnih partnera u sektoru zrakoplovstva na razini EU-a, s ciljem postizanja sporazuma o uvjetima rada i socijalnim pravima zaposlenih u tom sektoru. Nadalje, socijalni partneri o određenim zakonodavnim aktima možda imaju zajednička stajališta, koja bi mogli uputiti Komisiji. Naposljetku, Komisija se o svim zakonodavnim instrumentima i/ili inicijativama EU-a koje imaju socijalni učinak treba savjetovati sa socijalnim partnerima (6).

| 1.7. | S obzirom na to da je prijedlog uredbe o zemaljskim uslugama povučen iz programa rada Komisije i da na razini EU-a na tom području ne postoje socijalni standardi, potrebno je usmjeriti se na pitanje prelaska osoblja u slučaju poziva za podnošenje ponuda i/ili djelomičnog pada aktivnosti. Kako bi se pozabavila tim pitanjem, Komisija trenutno s europskim socijalnim partnerima provodi savjetovanje o korisnosti eventualnog konsolidiranog prijedloga revizije Direktive Vijeća 2001/23/EZ od 12. ožujka 2001. (zaštita prava zaposlenika kod prijenosa poduzeća) krajem 2015. godine. |
| --- | --- |

1.7.

S obzirom na to da je prijedlog uredbe o zemaljskim uslugama povučen iz programa rada Komisije i da na razini EU-a na tom području ne postoje socijalni standardi, potrebno je usmjeriti se na pitanje prelaska osoblja u slučaju poziva za podnošenje ponuda i/ili djelomičnog pada aktivnosti. Kako bi se pozabavila tim pitanjem, Komisija trenutno s europskim socijalnim partnerima provodi savjetovanje o korisnosti eventualnog konsolidiranog prijedloga revizije Direktive Vijeća 2001/23/EZ od 12. ožujka 2001. (zaštita prava zaposlenika kod prijenosa poduzeća) krajem 2015. godine.

| 1.8. | EGSO će i sam započeti interno raditi na upotpunjavanju socijalnih pitanja kojima se ovo mišljenje bavi. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO će i sam započeti interno raditi na upotpunjavanju socijalnih pitanja kojima se ovo mišljenje bavi.

| 1.9. | EGSO preporučuje da Komisija kontinuirano i na trajnoj osnovi prati radne uvjete u sektoru civilnog zrakoplovstva. |
| --- | --- |

1.9.

EGSO preporučuje da Komisija kontinuirano i na trajnoj osnovi prati radne uvjete u sektoru civilnog zrakoplovstva.

2.   Uvod

| 2.1. | Zbog svog doprinosa europskom gospodarstvu u pogledu radnih mjesta i rasta, sektor zrakoplovstva od strateške je važnosti za Europsku uniju. Procjenjuje se da zrakoplovstvo izravno ili neizravno zapošljava 2,6 milijuna ljudi te da pridodaje europskom BDP-u milijardu eura dnevno, potičući trgovinu i turizam (7). |
| --- | --- |

2.1.

Zbog svog doprinosa europskom gospodarstvu u pogledu radnih mjesta i rasta, sektor zrakoplovstva od strateške je važnosti za Europsku uniju. Procjenjuje se da zrakoplovstvo izravno ili neizravno zapošljava 2,6 milijuna ljudi te da pridodaje europskom BDP-u milijardu eura dnevno, potičući trgovinu i turizam (7).

| 2.2. | Putnicima je liberalizacija zračnog prijevoza početkom 1990-ih nedvojbeno donijela koristi u vidu veće dostupnosti, jeftinijih zrakoplovnih karata i raznovrsnije ponude. No, kakve je posljedice to imalo za radna mjesta, plaće i radne uvjete u sektoru? Eurostatovi podaci pokazuju da je u razdoblju od 1998. do 2010. godine, unatoč prosječnom rastu od oko 5 % godišnje, broj izravno i neizravno zaposlenih u aviokompanijama stagnirao (8). To je, zajedno s drugim čimbenicima, dovelo do znatnog povećanja produktivnosti. Pored toga, zračni prijevoznici za poslove kabinskog osoblja i pilota koriste usluge vanjskih izvršitelja ili ih zamjenjuju fleksibilnijim oblicima zapošljavanja (u nedavnom istraživanju europskih socijalnih partnera u sektoru civilnog zrakoplovstva samo je 52,6 % ispitanika koji rade za niskotarifne zračne prijevoznike izjavilo da imaju izravne ugovore o radu). Iako su raspoloživi podaci o plaćama nepotpuni, primjer Ujedinjene Kraljevine pokazuje da su tamo osjetno smanjene plaće kabinskog osoblja (9). Ukratko, radna mjesta koja su još prije nekoliko godina bila prestižna i visokokvalitetna gase se i eksternaliziraju ili se zamjenjuju većom produktivnošću i manje skupom radnom snagom. |
| --- | --- |

2.2.

Putnicima je liberalizacija zračnog prijevoza početkom 1990-ih nedvojbeno donijela koristi u vidu veće dostupnosti, jeftinijih zrakoplovnih karata i raznovrsnije ponude. No, kakve je posljedice to imalo za radna mjesta, plaće i radne uvjete u sektoru? Eurostatovi podaci pokazuju da je u razdoblju od 1998. do 2010. godine, unatoč prosječnom rastu od oko 5 % godišnje, broj izravno i neizravno zaposlenih u aviokompanijama stagnirao (8). To je, zajedno s drugim čimbenicima, dovelo do znatnog povećanja produktivnosti. Pored toga, zračni prijevoznici za poslove kabinskog osoblja i pilota koriste usluge vanjskih izvršitelja ili ih zamjenjuju fleksibilnijim oblicima zapošljavanja (u nedavnom istraživanju europskih socijalnih partnera u sektoru civilnog zrakoplovstva samo je 52,6 % ispitanika koji rade za niskotarifne zračne prijevoznike izjavilo da imaju izravne ugovore o radu). Iako su raspoloživi podaci o plaćama nepotpuni, primjer Ujedinjene Kraljevine pokazuje da su tamo osjetno smanjene plaće kabinskog osoblja (9). Ukratko, radna mjesta koja su još prije nekoliko godina bila prestižna i visokokvalitetna gase se i eksternaliziraju ili se zamjenjuju većom produktivnošću i manje skupom radnom snagom.

| 2.3. | S obzirom na činjenicu da su zrakoplovni prijevoznici suočeni sa žestokom konkurencijom, zarade su niže nego u drugim sektorima (prema podacima IATA-e, neto dobit svjetske zrakoplovne industrije nakon poreza u zadnjih je 40 godina u prosjeku iznosila 0,1 % prihoda) (10) te poslodavci pokušavaju na različite načine smanjiti troškove kako bi ostali konkurentni. Dok su određeni troškovi (poput goriva ili troškova vezanih uz posjedovanje zrakoplova) donekle fiksni, pojedini zračni prijevoznici misle da se troškovi rada mogu neprestano smanjivati. Neki od njih također su otkrili da korištenjem slobode poslovnog nastana u EU-u mogu nastaviti smanjivati troškove i provoditi socijalni damping. |
| --- | --- |

2.3.

S obzirom na činjenicu da su zrakoplovni prijevoznici suočeni sa žestokom konkurencijom, zarade su niže nego u drugim sektorima (prema podacima IATA-e, neto dobit svjetske zrakoplovne industrije nakon poreza u zadnjih je 40 godina u prosjeku iznosila 0,1 % prihoda) (10) te poslodavci pokušavaju na različite načine smanjiti troškove kako bi ostali konkurentni. Dok su određeni troškovi (poput goriva ili troškova vezanih uz posjedovanje zrakoplova) donekle fiksni, pojedini zračni prijevoznici misle da se troškovi rada mogu neprestano smanjivati. Neki od njih također su otkrili da korištenjem slobode poslovnog nastana u EU-u mogu nastaviti smanjivati troškove i provoditi socijalni damping.

| 2.4. | Suočavajući se sa sve oštrijom konkurencijom niskotarifnih zračnih prijevoznika, nekoliko tradicionalnih zračnih prijevoznika pokrenulo je niskotarifnu verziju glavnog brenda za letove na kratkim linijama ili koristi jeftinu radnu snagu za letove svoje glavne kompanije. Neki niskotarifni zračni prijevoznici sada su se orijentirali na velike zračne luke i poslovne putnike, čime su postali izravnija konkurencija tradicionalnim zračnim prijevoznicima. To dovodi do gubitka pristojnih radnih mjesta (pošten dohodak, sigurnost na radnom mjestu, socijalna zaštita, sloboda izražavanja, organiziranja i sudjelovanja te jednakost) (11) u tradicionalnim zrakoplovnim kompanijama (12). Ipak, socijalne prakse niskotarifnih zračnih prijevoznika automatski ne stvaraju socijalni damping. |
| --- | --- |

2.4.

Suočavajući se sa sve oštrijom konkurencijom niskotarifnih zračnih prijevoznika, nekoliko tradicionalnih zračnih prijevoznika pokrenulo je niskotarifnu verziju glavnog brenda za letove na kratkim linijama ili koristi jeftinu radnu snagu za letove svoje glavne kompanije. Neki niskotarifni zračni prijevoznici sada su se orijentirali na velike zračne luke i poslovne putnike, čime su postali izravnija konkurencija tradicionalnim zračnim prijevoznicima. To dovodi do gubitka pristojnih radnih mjesta (pošten dohodak, sigurnost na radnom mjestu, socijalna zaštita, sloboda izražavanja, organiziranja i sudjelovanja te jednakost) (11) u tradicionalnim zrakoplovnim kompanijama (12). Ipak, socijalne prakse niskotarifnih zračnih prijevoznika automatski ne stvaraju socijalni damping.

| 2.5. | Razvoj konkurencije na globalnoj razini i razini EU-a izaziva zabrinutost u pogledu održivosti i konkurentnosti europskog zrakoplovstva, kako na gospodarskom tako i na socijalnom planu. Kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje, potrebno je omogućiti ravnopravnije uvjete. Zračni prijevoznici trebali bi se tržišno natjecati na temelju inovativnih proizvoda, kvalitete i cijene, a ne pribjegavati korištenju rupa u zakonu i/ili slabo plaćenim radnim mjestima. Potrebno je poduzeti mjere za osiguravanje konkurentnosti i održivog razvoja europske industrije i očuvanje kvalitetnih radnih mjesta u Europi. |
| --- | --- |

2.5.

Razvoj konkurencije na globalnoj razini i razini EU-a izaziva zabrinutost u pogledu održivosti i konkurentnosti europskog zrakoplovstva, kako na gospodarskom tako i na socijalnom planu. Kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje, potrebno je omogućiti ravnopravnije uvjete. Zračni prijevoznici trebali bi se tržišno natjecati na temelju inovativnih proizvoda, kvalitete i cijene, a ne pribjegavati korištenju rupa u zakonu i/ili slabo plaćenim radnim mjestima. Potrebno je poduzeti mjere za osiguravanje konkurentnosti i održivog razvoja europske industrije i očuvanje kvalitetnih radnih mjesta u Europi.

| 2.6. | Kada postoji socijalni damping, to narušava pošteno tržišno natjecanje. Sigurnost mora ostati glavni prioritet, a socijalni damping ne smije na nju negativno utjecati. Neusklađeni bilateralni pristup koji imaju pojedine zemlje trebala bi zamijeniti prava zajednička vanjska zrakoplovna politika EU-a koja bi obuhvatila pitanja poput stranih ulaganja u europske zračne prijevoznike, vlasništva i nadzora, državnih potpora, pristupa tržištu i poštenog tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

2.6.

Kada postoji socijalni damping, to narušava pošteno tržišno natjecanje. Sigurnost mora ostati glavni prioritet, a socijalni damping ne smije na nju negativno utjecati. Neusklađeni bilateralni pristup koji imaju pojedine zemlje trebala bi zamijeniti prava zajednička vanjska zrakoplovna politika EU-a koja bi obuhvatila pitanja poput stranih ulaganja u europske zračne prijevoznike, vlasništva i nadzora, državnih potpora, pristupa tržištu i poštenog tržišnog natjecanja.

| 2.7. | Sigurnost je od najvećeg značaja za sektor zrakoplovstva. U Bijeloj knjizi ističe se da je „sigurnost europskog zračnog prometa dobra, ali nije najbolja na svijetu. Cilj bi nam trebao biti da postanemo najsigurnija regija za zrakoplovstvo (13).” Usprkos nedostatku statističkih podataka, EASA je već nagovijestila da fragmentacija i eksternalizacija temeljnih poslova povezanih sa sigurnošću, uključujući poslove posade i održavanja zrakoplova, mogu imati negativne posljedice po sigurnost. Takozvanim novim poslovnim modelima optimiziraju se proračunski, operativni i socijalni procesi. EASA mora pomno proučiti te modele i poduzeti potrebne mjere kako bi se spriječilo ugrožavanje sigurnosti. EGSO podržava rad nove radne skupine EASA-e koja se bavi tim pitanjima. Nedopustiv je svaki rizik koji bi utjecao na sigurnost ljudi. (14) |
| --- | --- |

2.7.

Sigurnost je od najvećeg značaja za sektor zrakoplovstva. U Bijeloj knjizi ističe se da je „sigurnost europskog zračnog prometa dobra, ali nije najbolja na svijetu. Cilj bi nam trebao biti da postanemo najsigurnija regija za zrakoplovstvo (13).” Usprkos nedostatku statističkih podataka, EASA je već nagovijestila da fragmentacija i eksternalizacija temeljnih poslova povezanih sa sigurnošću, uključujući poslove posade i održavanja zrakoplova, mogu imati negativne posljedice po sigurnost. Takozvanim novim poslovnim modelima optimiziraju se proračunski, operativni i socijalni procesi. EASA mora pomno proučiti te modele i poduzeti potrebne mjere kako bi se spriječilo ugrožavanje sigurnosti. EGSO podržava rad nove radne skupine EASA-e koja se bavi tim pitanjima. Nedopustiv je svaki rizik koji bi utjecao na sigurnost ljudi. (14)

3.   Pogoršanje radnih uvjeta u nekim podsektorima zrakoplovstva

| 3.1. | Socijalni damping u sektoru zrakoplovstva može se podijeliti na dva odvojena područja: unutarnje tržište i vanjsko zrakoplovstvo. |
| --- | --- |

3.1.

Socijalni damping u sektoru zrakoplovstva može se podijeliti na dva odvojena područja: unutarnje tržište i vanjsko zrakoplovstvo.

| 3.2. | Na području unutarnjeg tržišta socijalnom dampingu najviše pribjegavaju zračni prijevoznici s višestrukim domaćim bazama – radnom snagom zaposlenom u zemlji A, koja radi u zemlji B, ali ima ugovor o radu za koji je nadležno zakonodavstvo zemlje C. Učinak toga je otuđivanje radnika od njihove „matične države” (tj. države čiju imaju nacionalnost i/ili u kojoj imaju prebivalište). Glavni izazov je pomiriti slobodu poslovnog nastana/slobodu pružanja usluga i ciljeve kvalitetnog zapošljavanja i socijalnog napretka. Iako će promjene uvedene Uredbom Rim I (15) i sustavom koordinacije socijalne sigurnosti (16) ublažiti neke od poteškoća s kojima se mobilni radnici susreću, još uvijek postoje pitanja koja treba riješiti. |
| --- | --- |

3.2.

Na području unutarnjeg tržišta socijalnom dampingu najviše pribjegavaju zračni prijevoznici s višestrukim domaćim bazama – radnom snagom zaposlenom u zemlji A, koja radi u zemlji B, ali ima ugovor o radu za koji je nadležno zakonodavstvo zemlje C. Učinak toga je otuđivanje radnika od njihove „matične države” (tj. države čiju imaju nacionalnost i/ili u kojoj imaju prebivalište). Glavni izazov je pomiriti slobodu poslovnog nastana/slobodu pružanja usluga i ciljeve kvalitetnog zapošljavanja i socijalnog napretka. Iako će promjene uvedene Uredbom Rim I (15) i sustavom koordinacije socijalne sigurnosti (16) ublažiti neke od poteškoća s kojima se mobilni radnici susreću, još uvijek postoje pitanja koja treba riješiti.

| 3.3. | U postojećem globalnom okruženju, koje se brzo mijenja, vanjska zrakoplovna politika EU-a nedovoljno štiti interese zračnih prijevoznika u EU-u i njihovih zaposlenika. Dok zračni prijevoznici u EU-u moraju ispunjavati niz zahtjeva kojima se osigurava pošteno tržišno natjecanje (po pitanju transparentnosti, državnih potpora, određivanja cijena itd.), na zračne prijevoznike iz trećih zemalja koji koriste zračne luke u EU-u za polijetanja ili slijetanja ti se zahtjevi ne mogu primijeniti ili ni ne postoje. Ti se zračni prijevoznici zatim na istim linijama natječu rame uz rame sa zračnim prijevoznicima iz EU-a, iskorištavajući nepravedno stečene prednosti. |
| --- | --- |

3.3.

U postojećem globalnom okruženju, koje se brzo mijenja, vanjska zrakoplovna politika EU-a nedovoljno štiti interese zračnih prijevoznika u EU-u i njihovih zaposlenika. Dok zračni prijevoznici u EU-u moraju ispunjavati niz zahtjeva kojima se osigurava pošteno tržišno natjecanje (po pitanju transparentnosti, državnih potpora, određivanja cijena itd.), na zračne prijevoznike iz trećih zemalja koji koriste zračne luke u EU-u za polijetanja ili slijetanja ti se zahtjevi ne mogu primijeniti ili ni ne postoje. Ti se zračni prijevoznici zatim na istim linijama natječu rame uz rame sa zračnim prijevoznicima iz EU-a, iskorištavajući nepravedno stečene prednosti.

| 3.4. | Postoji i zaseban problem zapošljavanja članova posade iz zemalja izvan EU-a na letovima zrakoplova registriranih u EU-u. Strani članovi posade oduvijek su radili kao članovi posade na europskim zrakoplovima iz jezičnih i/ili kulturoloških razloga. U posljednje vrijeme neki zračni prijevoznici pribjegavaju zapošljavanju stranih državljana na letovima u i iz, pa čak i unutar (!) EU-a, uz lošije radne uvjete i manje plaće. Ipak, ti zračni prijevoznici moraju primjenjivati nacionalne propise države članice koja izdaje svjedodžbu o sposobnosti zračnog prijevoznika. |
| --- | --- |

3.4.

Postoji i zaseban problem zapošljavanja članova posade iz zemalja izvan EU-a na letovima zrakoplova registriranih u EU-u. Strani članovi posade oduvijek su radili kao članovi posade na europskim zrakoplovima iz jezičnih i/ili kulturoloških razloga. U posljednje vrijeme neki zračni prijevoznici pribjegavaju zapošljavanju stranih državljana na letovima u i iz, pa čak i unutar (!) EU-a, uz lošije radne uvjete i manje plaće. Ipak, ti zračni prijevoznici moraju primjenjivati nacionalne propise države članice koja izdaje svjedodžbu o sposobnosti zračnog prijevoznika.

4.   Novi modeli poslovanja i tržište rada u zrakoplovnoj industriji

| 4.1. | Studije koje su proveli socijalni partneri (17) pokazuju da je pogoršanje radnih uvjeta u zrakoplovnoj industriji u Europi sveprisutno, kako u tradicionalnim tako i u niskotarifnim zračnim prijevoznicima, te da nadilazi promjene na tržištu uzrokovane tržišnim natjecanjem. |
| --- | --- |

4.1.

Studije koje su proveli socijalni partneri (17) pokazuju da je pogoršanje radnih uvjeta u zrakoplovnoj industriji u Europi sveprisutno, kako u tradicionalnim tako i u niskotarifnim zračnim prijevoznicima, te da nadilazi promjene na tržištu uzrokovane tržišnim natjecanjem.

| 4.2. | Ne postoji jedinstveni model niskotarifnih zračnih prijevoznika. Njihove strategije, naime, obuhvaćaju sve od iznimno niskih cijena (bez ikakvih dodatnih usluga) do hibridnih kompanija koje kombiniraju elemente niskotarifne i tradicionalne kompanije, preko „konvencionalnih” niskotarifnih kompanija s ograničenom ponudom zajamčenih usluga. Posljedica toga je da ne postoji ni jedinstveni model zapošljavanja. Pojedini zračni prijevoznici omogućavaju kvalitetna radna mjesta i ugovore na neodređeno, dok se drugi oslanjaju uglavnom na eksternalizaciju, agencije za privremeno zapošljavanje, pa čak, u nekim slučajevima, i na lažno samozapošljavanje. Isto vrijedi i za sindikalno zastupanje: neke kompanije namjerno pokušavaju zaobići sindikate, dok ih druge uvažavaju i sklapaju kolektivne ugovore. Razvoj niskotarifnih zračnih prijevoznika također je imao znatan utjecaj na zemaljske usluge, osobito u pogledu postupanja s prtljagom (stroža pravila o ručnoj prtljazi), kraćeg zadržavanja na tlu i štednje na osposobljavanju. |
| --- | --- |

4.2.

Ne postoji jedinstveni model niskotarifnih zračnih prijevoznika. Njihove strategije, naime, obuhvaćaju sve od iznimno niskih cijena (bez ikakvih dodatnih usluga) do hibridnih kompanija koje kombiniraju elemente niskotarifne i tradicionalne kompanije, preko „konvencionalnih” niskotarifnih kompanija s ograničenom ponudom zajamčenih usluga. Posljedica toga je da ne postoji ni jedinstveni model zapošljavanja. Pojedini zračni prijevoznici omogućavaju kvalitetna radna mjesta i ugovore na neodređeno, dok se drugi oslanjaju uglavnom na eksternalizaciju, agencije za privremeno zapošljavanje, pa čak, u nekim slučajevima, i na lažno samozapošljavanje. Isto vrijedi i za sindikalno zastupanje: neke kompanije namjerno pokušavaju zaobići sindikate, dok ih druge uvažavaju i sklapaju kolektivne ugovore. Razvoj niskotarifnih zračnih prijevoznika također je imao znatan utjecaj na zemaljske usluge, osobito u pogledu postupanja s prtljagom (stroža pravila o ručnoj prtljazi), kraćeg zadržavanja na tlu i štednje na osposobljavanju.

| 4.3. | Danas se i poslodavci i sindikati u zrakoplovnom sektoru slažu da poslovne strategije i s njima povezane politike razvoja ljudskih potencijala i odnosa između socijalnih partnera pojedinih niskotarifnih zračnih prijevoznika vode u „polagano spuštanje prema najmanjem zajedničkom nazivniku” (18). Polako nestaju razlike između niskotarifnih i tradicionalnih zračnih prijevoznika, s obzirom da su se pojedini niskotarifni zračni prijevoznici uključili u globalna partnerstva ili (tradicionalne) grupacije zračnih prijevoznika; istovremeno, drugi su zračni prijevoznici odlučili osnovati vlastite „interne” niskotarifne zračne prijevoznike. Neki tradicionalni zračni prijevoznici koriste jeftinu radnu snagu i za svoje glavne djelatnosti. Ta nova organizacija rada ne znači da su usluge tradicionalnih i niskotarifnih zračnih prijevoznika jednake. |
| --- | --- |

4.3.

Danas se i poslodavci i sindikati u zrakoplovnom sektoru slažu da poslovne strategije i s njima povezane politike razvoja ljudskih potencijala i odnosa između socijalnih partnera pojedinih niskotarifnih zračnih prijevoznika vode u „polagano spuštanje prema najmanjem zajedničkom nazivniku” (18). Polako nestaju razlike između niskotarifnih i tradicionalnih zračnih prijevoznika, s obzirom da su se pojedini niskotarifni zračni prijevoznici uključili u globalna partnerstva ili (tradicionalne) grupacije zračnih prijevoznika; istovremeno, drugi su zračni prijevoznici odlučili osnovati vlastite „interne” niskotarifne zračne prijevoznike. Neki tradicionalni zračni prijevoznici koriste jeftinu radnu snagu i za svoje glavne djelatnosti. Ta nova organizacija rada ne znači da su usluge tradicionalnih i niskotarifnih zračnih prijevoznika jednake.

| 4.4. | Međutim, postoje bitne razlike među državama članicama EU-a u pogledu uvjeta rada, jednakog postupanja, zdravlja i sigurnosti na radu, socijalne zaštite (koja se na razini EU-a samo koordinira) itd., što stvara asimetriju između ekonomske regulative (jedinstvenog tržišta) i usklađivanja te socijalne kohezije. Ipak, pojedine države članice primjenjuju nacionalna rješenja kako bi osigurale da uvjeti rada za mobilno osoblje koje je na njihovom državnom području budu u skladu s nacionalnim radnim i socijalnim zakonodavstvom te kolektivnim ugovorima. To bi pitanje trebalo razmotriti na europskoj razini |
| --- | --- |

4.4.

Međutim, postoje bitne razlike među državama članicama EU-a u pogledu uvjeta rada, jednakog postupanja, zdravlja i sigurnosti na radu, socijalne zaštite (koja se na razini EU-a samo koordinira) itd., što stvara asimetriju između ekonomske regulative (jedinstvenog tržišta) i usklađivanja te socijalne kohezije. Ipak, pojedine države članice primjenjuju nacionalna rješenja kako bi osigurale da uvjeti rada za mobilno osoblje koje je na njihovom državnom području budu u skladu s nacionalnim radnim i socijalnim zakonodavstvom te kolektivnim ugovorima. To bi pitanje trebalo razmotriti na europskoj razini

| 4.5. | Osnova radnog zakonodavstva na području zrakoplovstva je iz razdoblja prije liberalizacije te stoga više ne odgovara svojoj svrsi. Regulativa o socijalnom osiguranju posade zrakoplova poboljšana je, no i dalje postoji opasnost od iskorištavanja rupa u zakonu. Pojam domaće baze je problematičan jer o njoj odlučuje sam operater, a samozaposlene članove posade se ne provjerava dovoljno. Još jedna otežavajuća okolnost je ta što ne postoji jedinstveni europski dokument koji bi sadržavao konačnu definiciju zaposlenika i samozaposlenog djelatnika u okviru zakonodavstva EU-a, već se ti pojmovi različito definiraju u sudskoj praksi Suda EU-a i direktivama, primjerice u pogledu kriterija „podređenosti”. Potrebna su specifična pravila za mobilne radnike. |
| --- | --- |

4.5.

Osnova radnog zakonodavstva na području zrakoplovstva je iz razdoblja prije liberalizacije te stoga više ne odgovara svojoj svrsi. Regulativa o socijalnom osiguranju posade zrakoplova poboljšana je, no i dalje postoji opasnost od iskorištavanja rupa u zakonu. Pojam domaće baze je problematičan jer o njoj odlučuje sam operater, a samozaposlene članove posade se ne provjerava dovoljno. Još jedna otežavajuća okolnost je ta što ne postoji jedinstveni europski dokument koji bi sadržavao konačnu definiciju zaposlenika i samozaposlenog djelatnika u okviru zakonodavstva EU-a, već se ti pojmovi različito definiraju u sudskoj praksi Suda EU-a i direktivama, primjerice u pogledu kriterija „podređenosti”. Potrebna su specifična pravila za mobilne radnike.

| 4.6. | Jedan od tri najveća zračna prijevoznika iz Perzijskog zaljeva našao se pod kritikom javnosti zbog praksi koje nisu u skladu sa zakonodavstvom EU-a, poput otkaza zbog trudnoće, obveze traženja dozvole za sklapanje braka itd. Taj zračni prijevoznik međutim i dalje leti u EU, a odnedavno, prema nekim zračnim lukama, čak i učestalije. S obzirom na bliske veze između zaljevskih zračnih prijevoznika, zračnih luka i njihovih tijela nadležnih za civilno zrakoplovstvo, postoji i bojazan oko mogućeg osiguravanja nepoštene prednosti za te kompanije. Bilateralne odnose između država članica i trećih zemalja treba zamijeniti koordiniranom i istinskom vanjskom zrakoplovnom politikom EU-a. |
| --- | --- |

4.6.

Jedan od tri najveća zračna prijevoznika iz Perzijskog zaljeva našao se pod kritikom javnosti zbog praksi koje nisu u skladu sa zakonodavstvom EU-a, poput otkaza zbog trudnoće, obveze traženja dozvole za sklapanje braka itd. Taj zračni prijevoznik međutim i dalje leti u EU, a odnedavno, prema nekim zračnim lukama, čak i učestalije. S obzirom na bliske veze između zaljevskih zračnih prijevoznika, zračnih luka i njihovih tijela nadležnih za civilno zrakoplovstvo, postoji i bojazan oko mogućeg osiguravanja nepoštene prednosti za te kompanije. Bilateralne odnose između država članica i trećih zemalja treba zamijeniti koordiniranom i istinskom vanjskom zrakoplovnom politikom EU-a.

5.   Uloga socijalnih partnera

| 5.1. | EGSO podržava ključnu ulogu europskih socijalnih partnera u civilnom zrakoplovstvu, u vidu savjetovanja institucija EU-a, sudjelovanja u razmatranju i iznošenja vlastitih prijedloga. Socijalni partneri u okviru Radne skupine za zrakoplovno osoblje (ACWG) usvojili su 5. lipnja 2014. Zajedničku deklaraciju protiv zastava pogodnosti u zrakoplovstvu u EU-u kojom ukazuju na nedavne promjene koje ozbiljno dovode u pitanje europski socijalni model, radna mjesta i pošteno tržišno natjecanje na zrakoplovnom tržištu te u kojoj predlažu izmjene zakonodavstva (19). |
| --- | --- |

5.1.

EGSO podržava ključnu ulogu europskih socijalnih partnera u civilnom zrakoplovstvu, u vidu savjetovanja institucija EU-a, sudjelovanja u razmatranju i iznošenja vlastitih prijedloga. Socijalni partneri u okviru Radne skupine za zrakoplovno osoblje (ACWG) usvojili su 5. lipnja 2014. Zajedničku deklaraciju protiv zastava pogodnosti u zrakoplovstvu u EU-u kojom ukazuju na nedavne promjene koje ozbiljno dovode u pitanje europski socijalni model, radna mjesta i pošteno tržišno natjecanje na zrakoplovnom tržištu te u kojoj predlažu izmjene zakonodavstva (19).

| 5.2. | U pogledu budućeg programa socijalnog dijaloga, socijalni partneri u okviru ACWG-a (AEA, ECA i ETF) usvojili su 13. veljače 2015. sljedeću zajedničku izjavu: „Socijalni partneri [...] spremni su pokrenuti raspravu o okviru za sektor zrakoplovstva koji će težiti osiguranju jednakih uvjeta tržišnog natjecanja na globalnoj razini. Potrebno je predvidjeti zajedničke aktivnosti kojima bi se zaustavio trend pogoršanja uvjeta rada i okretanja prema zastavama pogodnosti. Socijalni partneri spremni su nastaviti s radom na tom području. Poduzet će potrebne korake kako bi razvili aktivnu suradnju s različitim institucijama EU-a i nacionalnim vlastima u pogledu hitnog osmišljavanja europske zrakoplovne strategije s jasnim globalnim ciljevima, prioritetima i rokovima.” |
| --- | --- |

5.2.

U pogledu budućeg programa socijalnog dijaloga, socijalni partneri u okviru ACWG-a (AEA, ECA i ETF) usvojili su 13. veljače 2015. sljedeću zajedničku izjavu: „Socijalni partneri [...] spremni su pokrenuti raspravu o okviru za sektor zrakoplovstva koji će težiti osiguranju jednakih uvjeta tržišnog natjecanja na globalnoj razini. Potrebno je predvidjeti zajedničke aktivnosti kojima bi se zaustavio trend pogoršanja uvjeta rada i okretanja prema zastavama pogodnosti. Socijalni partneri spremni su nastaviti s radom na tom području. Poduzet će potrebne korake kako bi razvili aktivnu suradnju s različitim institucijama EU-a i nacionalnim vlastima u pogledu hitnog osmišljavanja europske zrakoplovne strategije s jasnim globalnim ciljevima, prioritetima i rokovima.”

| 5.3. | Europska komisija treba intenzivirati savjetovanja sa socijalnim partnerima. U Odluci Komisije br. 98/500/EZ kojom se osnivaju odbori za sektorski socijalni dijalog stoji da svaki odbor za sektorski socijalni dijalog treba, za sektor aktivnosti za koji je osnovan, biti konzultiran o promjenama na razini Zajednice koje imaju socijalne posljedice. Ta se obveza često zanemaruje. Također je potrebno sagledati socijalne posljedice propisa o sigurnosti koje je donijela Europska agencija za sigurnost zračnog prometa. |
| --- | --- |

5.3.

Europska komisija treba intenzivirati savjetovanja sa socijalnim partnerima. U Odluci Komisije br. 98/500/EZ kojom se osnivaju odbori za sektorski socijalni dijalog stoji da svaki odbor za sektorski socijalni dijalog treba, za sektor aktivnosti za koji je osnovan, biti konzultiran o promjenama na razini Zajednice koje imaju socijalne posljedice. Ta se obveza često zanemaruje. Također je potrebno sagledati socijalne posljedice propisa o sigurnosti koje je donijela Europska agencija za sigurnost zračnog prometa.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Presuda Suda Europske unije od 18. prosinca 2007., C-341/05, Laval, ECLI:EU:2007:808, točka 103.

1

(2)  SL L 177, 4.7.2008., str. 6.

2

(3)  SL L 149, 8.6.2012., str. 4.

3

(4)  SL L 28, 31.1.2014., str. 17.

4

(5)  SL L 159, 28.5.2014., str. 11.

5

(6)  SL L 225, 12.8.1998., str. 27.

6

(7)  Izvješće ATAG-a „Poticanje globalnog gospodarskog rasta, zapošljavanja, trgovinskih veza, turizma i potpore održivom razvoju s pomoću zračnog prometa”, 2014.

7

(8)  Završno izvješće o studiji „Ispitivanje učinaka provedbe zajedničkog zrakoplovnog tržišta EU-a na zapošljavanje i radne uvjete u sektoru zrakoplovstva u razdoblju od 1997. do 2010. godine”, Steer Davies Gleave, London, 2012., str. 74.

8

(9)  Završno izvješće o studiji „Ispitivanje učinaka provedbe zajedničkog zrakoplovnog tržišta EU-a na zapošljavanje i radne uvjete u sektoru zrakoplovstva u razdoblju od 1997. do 2010. godine”, Steer Davies Gleave, London, 2012., str. vii.

9

(10)  Izvješće IATA-e o viziji za 2050., Singapur, 12.2.2011., str. 2.

10

(11)  Globalna tema: Dostojanstven rad, Međunarodna organizacija rada.

11

(12)  Vidjeti studije europskih socijalnih partnera: – 2012.: The development of the low cost model in the European civil aviation industry (Razvoj niskotarifnog modela u europskom sektoru civilnog zrakoplovstva); profesor Peter TURNBULL (Sveučilište u Cardiffu), dr. Geraint HARVEY (Sveučilište u Swanseaju), naručio Europski savez transportnih radnika, —2014.: Evolution of the Labour Market in the Airline Industry due to the Development of the Low Fares Airlines (Promjene na tržištu rada u sektoru zrakoplovstva zbog razvoja niskotarifnih zračnih prijevoznika); profesor Peter TURNBULL (Sveučilište u Cardiffu), dr. Geraint HARVEY (Sveučilište u Birminghamu), naručio Europski savez transportnih radnika, – 2015.: Atypical Employment in AviationAtipični načini zapošljavanja u zrakoplovstvu (Atipični načini zapošljavanja u zrakoplovstvu); Sveučilište u Gentu, tim pod vodstvom profesora Yvesa JORENSA, naručili Europska udruga osoblja pilotskih kabina, Udruga europskih zračnih prijevoznika i Europski savez transportnih radnika.

12

The development of the low cost model in the European civil aviation industry

Evolution of the Labour Market in the Airline Industry due to the Development of the Low Fares Airlines

Atypical Employment in Aviation

(13)  Bijela knjiga „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima”, COM(2011) 144 završna verzija, str. 22.

13

(14)  Izvješće o novim poslovnim modelima, Savjetodavna skupina za donošenje propisa EASA-e, 17. travnja.2015., str. 1., točka 2.; str. 5., točka 9.3.; str. 6., točka 9.5.1.; str. 7., točka 9.5.2. i str. 7., točka 9.6.

14

(15)  SL L 177, 4.7.2008., str. 6.

15

(16)  SL L 284, 30.10.2009., str. 1.

16

(17)  Globalna tema: Dostojanstven rad, Međunarodna organizacija rada.

17

(18)  Izvješće o Podnesku Scandinavian Airlinesa (SAS) američkim regulatornim tijelima u pogledu zahtjeva kojim je Norwegian Air International (NAI) zatražio dozvolu da u SAD-u djeluje kao strani zračni prijevoznik, Airline Business, travanj 2014.

18

(19)  Zajednička izjava protiv zastava pogodnosti u zrakoplovstvu u EU-u, Radna skupina za zrakoplovno osoblje Odbora za sektorski socijalni dijalog, 5. lipnja 2014.

19

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/116 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/116

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Internetski aktivizam i organizacije civilnog društva”

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/18)

| Izvjestitelj: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Dana 19. veljače 2015., sukladno članku 29. stavku 2. svojeg Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je izraditi samoinicijativno mišljenje o temi

„Internetski aktivizam i organizacije civilnog društva”

(samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 31. kolovoza 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svojem 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna), sa 205 glasova za, 2 protiv i 8 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | U današnjem digitalnom društvu internetski aktivizam predstavlja koristan instrument za osnaživanje građana s obzirom na to da olakšava i promiče aktivno društveno djelovanje i sudjelovanje zahvaljujući novim tehnologijama, a istodobno doprinosi smanjenju digitalne isključenosti i digitalnog jaza. Internetski aktivizam može se okvirno definirati kao aktivizam koji potiče osobe da se bore za političke, ekološke, socijalne, građanske, kulturološke i druge ciljeve, koji se ne temelji nužno na prethodno definiranoj ideologiji, hijerarhiji ili programu te za čiji se razvoj koriste tehnološki alati koji promiču viralno širenje i sudjelovanje. U tom smislu, potrebno ga je razlikovati od inicijativa koje ne odgovaraju demokratskim i solidarnim načelima i vrijednostima te čije namjere odstupaju od društvenog interesa i općeg dobra. |
| --- | --- |

1.1.

U današnjem digitalnom društvu internetski aktivizam predstavlja koristan instrument za osnaživanje građana s obzirom na to da olakšava i promiče aktivno društveno djelovanje i sudjelovanje zahvaljujući novim tehnologijama, a istodobno doprinosi smanjenju digitalne isključenosti i digitalnog jaza. Internetski aktivizam može se okvirno definirati kao aktivizam koji potiče osobe da se bore za političke, ekološke, socijalne, građanske, kulturološke i druge ciljeve, koji se ne temelji nužno na prethodno definiranoj ideologiji, hijerarhiji ili programu te za čiji se razvoj koriste tehnološki alati koji promiču viralno širenje i sudjelovanje. U tom smislu, potrebno ga je razlikovati od inicijativa koje ne odgovaraju demokratskim i solidarnim načelima i vrijednostima te čije namjere odstupaju od društvenog interesa i općeg dobra.

| 1.2. | Za razvoj internetskog aktivizma kao instrumenta nužno je da i Europska komisija, kao i države članice u svoj radni program uključe inicijative i mjere za promicanje struktura za odgovarajuće širenje mrežnog društva na način da omoguće slobodan i univerzalan pristup, jamče transparentnost i tajnost podataka te štite pravo na zaštitu i sigurnost osobnih podataka, uz pridavanje posebne pozornosti skupinama u najnepovoljnijem položaju. |
| --- | --- |

1.2.

Za razvoj internetskog aktivizma kao instrumenta nužno je da i Europska komisija, kao i države članice u svoj radni program uključe inicijative i mjere za promicanje struktura za odgovarajuće širenje mrežnog društva na način da omoguće slobodan i univerzalan pristup, jamče transparentnost i tajnost podataka te štite pravo na zaštitu i sigurnost osobnih podataka, uz pridavanje posebne pozornosti skupinama u najnepovoljnijem položaju.

| 1.3. | EGSO smatra da je neophodno građanima prenijeti znanja i vještine potrebne za inteligentan i siguran internetski aktivizam te stoga poziva europske institucije da promiču aktivnosti podizanja svijesti, osposobljavanja i obrazovanja s posebnim naglaskom na širenje dobrih praksi i iskorjenjivanje zlouporabe mrežnog aktivizma. U tom smislu, trebalo bi osigurati potrebna sredstva za ocjenu i razvoj internetskog aktivizma. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO smatra da je neophodno građanima prenijeti znanja i vještine potrebne za inteligentan i siguran internetski aktivizam te stoga poziva europske institucije da promiču aktivnosti podizanja svijesti, osposobljavanja i obrazovanja s posebnim naglaskom na širenje dobrih praksi i iskorjenjivanje zlouporabe mrežnog aktivizma. U tom smislu, trebalo bi osigurati potrebna sredstva za ocjenu i razvoj internetskog aktivizma.

| 1.4. | Isto tako, u vezi s institucijskim upravljanjem, internetski aktivizam promiče suodlučivanje i raspodjelu moći na temelju interakcije mnogobrojnih aktera (vlada, organizacija civilnog društva, socijalnih dionika, građana i poduzeća) na višesmjeran te kako proaktivan tako i reaktivan način. |
| --- | --- |

1.4.

Isto tako, u vezi s institucijskim upravljanjem, internetski aktivizam promiče suodlučivanje i raspodjelu moći na temelju interakcije mnogobrojnih aktera (vlada, organizacija civilnog društva, socijalnih dionika, građana i poduzeća) na višesmjeran te kako proaktivan tako i reaktivan način.

| 1.5. | Slijedom toga, podrška za internetski aktivizam podrazumijeva decentraliziranu konfiguraciju na mreži koja obuhvaća horizontalne odnose između građana, kao i vertikalne odnose između vlade i građana. Horizontalna interakcija omogućuje poticanje solidarnosti na internetu uz pomoć aktivnog i predanog internetskog volonterstva, kao i uz pomoć mjera i inicijativa za suradnju i zajedničko djelovanje. Vertikalnom se interakcijom, pak, od vrha prema bazi unapređuje e-uprava te se osigurava transparentnost i građanima omogućava pristup i komunikacija na području javnih pitanja; s druge strane, od baze prema vrhu jača se zastupljenost građana u institucijama u otvorenom kontekstu e-demokracije koja omogućuje učinkovito sudjelovanje na temelju savjetovanja s građanima ili zakonodavnih inicijativa. |
| --- | --- |

1.5.

Slijedom toga, podrška za internetski aktivizam podrazumijeva decentraliziranu konfiguraciju na mreži koja obuhvaća horizontalne odnose između građana, kao i vertikalne odnose između vlade i građana. Horizontalna interakcija omogućuje poticanje solidarnosti na internetu uz pomoć aktivnog i predanog internetskog volonterstva, kao i uz pomoć mjera i inicijativa za suradnju i zajedničko djelovanje. Vertikalnom se interakcijom, pak, od vrha prema bazi unapređuje e-uprava te se osigurava transparentnost i građanima omogućava pristup i komunikacija na području javnih pitanja; s druge strane, od baze prema vrhu jača se zastupljenost građana u institucijama u otvorenom kontekstu e-demokracije koja omogućuje učinkovito sudjelovanje na temelju savjetovanja s građanima ili zakonodavnih inicijativa.

| 1.6. | Naposljetku, EGSO smatra da je nužno izraditi i primijeniti posebne metodologije za vrednovanje, kao i pokazatelje za mjerenje socijalnog i gospodarskog učinka internetskog aktivizma te izraditi studije i izvješća kako bi se postigla veća dosljednost djelovanja u pogledu čimbenika poput učinkovitog zastupanja i vodstva, kontinuiteta, pojave novih struktura i društvenih normi itd. |
| --- | --- |

1.6.

Naposljetku, EGSO smatra da je nužno izraditi i primijeniti posebne metodologije za vrednovanje, kao i pokazatelje za mjerenje socijalnog i gospodarskog učinka internetskog aktivizma te izraditi studije i izvješća kako bi se postigla veća dosljednost djelovanja u pogledu čimbenika poput učinkovitog zastupanja i vodstva, kontinuiteta, pojave novih struktura i društvenih normi itd.

2.   Uvod

| 2.1. | Utjecaj novih tehnologija na današnje društvo odražava se u virtualnom prostoru koji se naziva digitalni ekosustav. Ondje se razvijaju novi načini života koji nastoje zamijeniti tradicionalne načine izražavanja i povezivanja u zajednici. |
| --- | --- |

2.1.

Utjecaj novih tehnologija na današnje društvo odražava se u virtualnom prostoru koji se naziva digitalni ekosustav. Ondje se razvijaju novi načini života koji nastoje zamijeniti tradicionalne načine izražavanja i povezivanja u zajednici.

| 2.2. | U ovoj tehnološkoj revoluciji, osim aspekata kao što su gospodarski, kulturološki ili inovacijski, moraju se na poseban način razmotriti izazovi i prilike koji se javljaju na području informacija, komunikacija i sudjelovanja u novom kontekstu upravljanja u kojem suodgovornost na mreži može u dobroj mjeri utjecati na važne promjene u strukturama i načinima društvene organizacije u budućnosti. |
| --- | --- |

2.2.

U ovoj tehnološkoj revoluciji, osim aspekata kao što su gospodarski, kulturološki ili inovacijski, moraju se na poseban način razmotriti izazovi i prilike koji se javljaju na području informacija, komunikacija i sudjelovanja u novom kontekstu upravljanja u kojem suodgovornost na mreži može u dobroj mjeri utjecati na važne promjene u strukturama i načinima društvene organizacije u budućnosti.

| 2.3. | Utjecaj uključivih društvenih mreža i interneta otvorio je nove obzore u pogledu uloge koju građani mogu igrati u izgradnji društva na način da ih se osnaži i da im se da glavna uloga u oblikovanju vlastite zajedničke budućnosti. |
| --- | --- |

2.3.

Utjecaj uključivih društvenih mreža i interneta otvorio je nove obzore u pogledu uloge koju građani mogu igrati u izgradnji društva na način da ih se osnaži i da im se da glavna uloga u oblikovanju vlastite zajedničke budućnosti.

| 2.4. | Taj kolektivni trend s vremenom se sve više širi na globalnoj razini, što doprinosi jačanju već poduzetih inicijativa i još većoj konsolidaciji kapaciteta za povezivanje i interakciju. To pak povratno izaziva mjere na područjima odlučivanja i moći, koja su sve više decentralizirana, uz visok stupanj neposrednosti i širenja. Na taj način, zahvaljujući pozitivnim reakcijama poduzete mjere potiču pojavu novih mjera, čime se trend nastavlja. |
| --- | --- |

2.4.

Taj kolektivni trend s vremenom se sve više širi na globalnoj razini, što doprinosi jačanju već poduzetih inicijativa i još većoj konsolidaciji kapaciteta za povezivanje i interakciju. To pak povratno izaziva mjere na područjima odlučivanja i moći, koja su sve više decentralizirana, uz visok stupanj neposrednosti i širenja. Na taj način, zahvaljujući pozitivnim reakcijama poduzete mjere potiču pojavu novih mjera, čime se trend nastavlja.

| 2.5. | U tom smislu, važno je ne smatrati digitalne građanske pokrete običnom skupinom surfera koje se obično naziva „mnoštvom”, već kao smart mob („inteligentno mnoštvo”), odnosno skupinom koja se ponaša na inteligentan ili učinkovit način zahvaljujući eksponencijalnom rastu veza na internetu. Ta mreža dopušta osobama da se povežu u cilju pristupa informacijama i interakcije s drugim osobama te se na taj način omogućava stvaranje istinske društvene koordinacije za stvaranje osviještenog, participativnog i odgovornog društva. |
| --- | --- |

2.5.

U tom smislu, važno je ne smatrati digitalne građanske pokrete običnom skupinom surfera koje se obično naziva „mnoštvom”, već kao smart mob („inteligentno mnoštvo”), odnosno skupinom koja se ponaša na inteligentan ili učinkovit način zahvaljujući eksponencijalnom rastu veza na internetu. Ta mreža dopušta osobama da se povežu u cilju pristupa informacijama i interakcije s drugim osobama te se na taj način omogućava stvaranje istinske društvene koordinacije za stvaranje osviještenog, participativnog i odgovornog društva.

| 2.6. | Slijedom toga, u opisanom scenariju najdragocjenija je vrijednost aktivno uključivanje građanstva koje se ne želi odreći suvereniteta u pitanjima koja ga se tiču i koje ne samo da je spremno preuzeti tu odgovornost, nego je i pokazuje, što je vidljivo iz pojedinih podataka (Tascón, Mario i Quintana, Yolanda: Ciberactivismo: Las nuevas revoluciones de las multitudes conectadas („Internetski aktivizam: Nove revolucije povezanog mnoštva”). La Catarata, 2012.) o dnevnoj produktivnosti na internetu: 1,6 milijuna zapisa na blogovima ili 140 milijuna tweetova. |
| --- | --- |

2.6.

Slijedom toga, u opisanom scenariju najdragocjenija je vrijednost aktivno uključivanje građanstva koje se ne želi odreći suvereniteta u pitanjima koja ga se tiču i koje ne samo da je spremno preuzeti tu odgovornost, nego je i pokazuje, što je vidljivo iz pojedinih podataka (Tascón, Mario i Quintana, Yolanda: Ciberactivismo: Las nuevas revoluciones de las multitudes conectadas („Internetski aktivizam: Nove revolucije povezanog mnoštva”). La Catarata, 2012.) o dnevnoj produktivnosti na internetu: 1,6 milijuna zapisa na blogovima ili 140 milijuna tweetova.

| 2.7. | Isto bi se moglo reći o dokumentarnom pregledu internetskog aktivizma, u sklopu kojeg se ističu događaji i društveni pokreti velikog utjecaja i dosega kao što su Occupy Wall Street, park Gezi, arapsko proljeće ili španjolski 15M, te kampanje s filantropskim i solidarnim ciljevima poznatih organizacija civilnog društva, uključujući i prikupljanje sredstava s pomoću mehanizama skupnog financiranja (crowdfunding) ili jednostavno pridruživanje platformama čije je financiranje transparentno. |
| --- | --- |

2.7.

Isto bi se moglo reći o dokumentarnom pregledu internetskog aktivizma, u sklopu kojeg se ističu događaji i društveni pokreti velikog utjecaja i dosega kao što su Occupy Wall Street, park Gezi, arapsko proljeće ili španjolski 15M, te kampanje s filantropskim i solidarnim ciljevima poznatih organizacija civilnog društva, uključujući i prikupljanje sredstava s pomoću mehanizama skupnog financiranja (crowdfunding) ili jednostavno pridruživanje platformama čije je financiranje transparentno.

3.   Digitalni aktivizam ili mrežni aktivizam

| 3.1. | Na temelju različitih prijedloga za definiranje internetskog aktivizma moguće je izvesti sljedeću sinkretičku definiciju: strategija ili aktivnost koja ima za cilj utjecati na pitanja od javnog interesa s pomoću elektroničkih medija te uz uporabu novih tehnologija kao komunikacijskog kanala, kao i u cilju prijenosa informacija u domeni sudjelovanja građana. |
| --- | --- |

3.1.

Na temelju različitih prijedloga za definiranje internetskog aktivizma moguće je izvesti sljedeću sinkretičku definiciju: strategija ili aktivnost koja ima za cilj utjecati na pitanja od javnog interesa s pomoću elektroničkih medija te uz uporabu novih tehnologija kao komunikacijskog kanala, kao i u cilju prijenosa informacija u domeni sudjelovanja građana.

| 3.2. | Također, uzimajući u obzir medije koji se koriste u praksi internetskog aktivizma, može se smatrati skupom informacijskih i komunikacijskih tehnologija prisutnih u društvenim medijima i mrežama koje omogućuju brzu i učinkovitu elektroničku komunikaciju između građana u pogledu zajedničke predanosti aktivnom suočavanju s potrebama, problemima ili pitanjima koja predstavljaju njihov interes iz ideoloških ili vrijednosnih razloga utemeljenih na etici i solidarnosti. |
| --- | --- |

3.2.

Također, uzimajući u obzir medije koji se koriste u praksi internetskog aktivizma, može se smatrati skupom informacijskih i komunikacijskih tehnologija prisutnih u društvenim medijima i mrežama koje omogućuju brzu i učinkovitu elektroničku komunikaciju između građana u pogledu zajedničke predanosti aktivnom suočavanju s potrebama, problemima ili pitanjima koja predstavljaju njihov interes iz ideoloških ili vrijednosnih razloga utemeljenih na etici i solidarnosti.

| 3.3. | Normalno i nedestruktivno korištenje interneta s određenim povodom ili ciljem jasno se razlikuje od drugog tipa aktivnosti (Denning, 2001.), poput hakerskog aktivizma ili elektroničkog građanskog neposluha, ne samo u pogledu medija već i svrhe, posebice kad je riječ o aktivnostima koje se mogu okarakterizirati kao prekršaji. U slučaju digitalnog aktivizma ili točnije internetskog aktivizma, aktivnosti moraju biti općenito usmjerene na opće dobro ili posebice na otpornost i prevladavanje teškoća ili nepovoljnih okolnosti koje mogu opetovano pogađati ili iznenada pogoditi određene skupine stanovništva. |
| --- | --- |

3.3.

Normalno i nedestruktivno korištenje interneta s određenim povodom ili ciljem jasno se razlikuje od drugog tipa aktivnosti (Denning, 2001.), poput hakerskog aktivizma ili elektroničkog građanskog neposluha, ne samo u pogledu medija već i svrhe, posebice kad je riječ o aktivnostima koje se mogu okarakterizirati kao prekršaji. U slučaju digitalnog aktivizma ili točnije internetskog aktivizma, aktivnosti moraju biti općenito usmjerene na opće dobro ili posebice na otpornost i prevladavanje teškoća ili nepovoljnih okolnosti koje mogu opetovano pogađati ili iznenada pogoditi određene skupine stanovništva.

| 3.4. | Najčešći su oblici internetskog aktivizma traženje informacija na internetskim stranicama, izrada internetskih stranica na kojima se nude informacije i dokumentacija, izrada elektroničkih publikacija, uspostava virtualnih zajednica, masovno slanje poruka putem elektroničke pošte, uspostava prostora i foruma za raspravu na internetu, planiranje, sazivanje i usklađivanje aktivnosti, sklapanje strateških saveza i suradnji, promicanje udruživanja te predlaganje potpore i/ili pristupanja već postojećim kolektivnim inicijativama. |
| --- | --- |

3.4.

Najčešći su oblici internetskog aktivizma traženje informacija na internetskim stranicama, izrada internetskih stranica na kojima se nude informacije i dokumentacija, izrada elektroničkih publikacija, uspostava virtualnih zajednica, masovno slanje poruka putem elektroničke pošte, uspostava prostora i foruma za raspravu na internetu, planiranje, sazivanje i usklađivanje aktivnosti, sklapanje strateških saveza i suradnji, promicanje udruživanja te predlaganje potpore i/ili pristupanja već postojećim kolektivnim inicijativama.

| 3.5. | Osim toga, u internetski aktivizam mogli bi se uključiti globalni politički pozivi preko interneta ili web squared, odnosno kolektivne aktivnosti u kojima se pojedinci koje obilježava posebna teritorijalna nepovezanost (na globalnoj ili lokalnoj razini) povezuju na temelju komunikacije uz pomoć mobilnih uređaja te se okupljaju na određenom fizičkom mjestu. |
| --- | --- |

3.5.

Osim toga, u internetski aktivizam mogli bi se uključiti globalni politički pozivi preko interneta ili web squared, odnosno kolektivne aktivnosti u kojima se pojedinci koje obilježava posebna teritorijalna nepovezanost (na globalnoj ili lokalnoj razini) povezuju na temelju komunikacije uz pomoć mobilnih uređaja te se okupljaju na određenom fizičkom mjestu.

| 3.6. | Ukratko, mrežni aktivizam ili internetski aktivizam predstavlja iznimno učinkovit i moćan alat s obzirom na to da omogućuje prijenos informacija i znanja o važnim pitanjima koja možda nisu poznata građanima te koja stoga ne dovode do mobilizacije društva i pravovremenog odgovora. Međutim, njegov će utjecaj biti veći tek kad se potvrdi kao alternativa konvencionalnim kanalima borbe. |
| --- | --- |

3.6.

Ukratko, mrežni aktivizam ili internetski aktivizam predstavlja iznimno učinkovit i moćan alat s obzirom na to da omogućuje prijenos informacija i znanja o važnim pitanjima koja možda nisu poznata građanima te koja stoga ne dovode do mobilizacije društva i pravovremenog odgovora. Međutim, njegov će utjecaj biti veći tek kad se potvrdi kao alternativa konvencionalnim kanalima borbe.

4.   Internetski aktivizam u okviru politika Zajednice

| 4.1. | Internetski je aktivizam u Europskoj uniji, s jedne strane, sastavni dio politika za promicanje digitalnog društva te, s druge strane, socijalnih politika i politika sudjelovanja, pri čemu valja voditi računa o primjeni načela dobrog upravljanja u javnoj upravi. |
| --- | --- |

4.1.

Internetski je aktivizam u Europskoj uniji, s jedne strane, sastavni dio politika za promicanje digitalnog društva te, s druge strane, socijalnih politika i politika sudjelovanja, pri čemu valja voditi računa o primjeni načela dobrog upravljanja u javnoj upravi.

| 4.2. | U članku 11. Povelje o temeljnim pravima Europske unije navodi se da svatko ima pravo na slobodu izražavanja. To pravo podrazumijeva slobodu mišljenja i slobodu primanja ili prenošenja informacija ili ideja bez uplitanja tijela vlasti i bez obzira na granice, uz poštovanje slobode medija i njihova pluralizma. |
| --- | --- |

4.2.

U članku 11. Povelje o temeljnim pravima Europske unije navodi se da svatko ima pravo na slobodu izražavanja. To pravo podrazumijeva slobodu mišljenja i slobodu primanja ili prenošenja informacija ili ideja bez uplitanja tijela vlasti i bez obzira na granice, uz poštovanje slobode medija i njihova pluralizma.

| 4.3. | Isto tako, u članku 12. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, koji se odnosi na slobodu okupljanja i udruživanja, navodi se da svatko ima pravo na mirno okupljanje i na udruživanje na svim razinama, posebice na političkoj, sindikalnoj i građanskoj. |
| --- | --- |

4.3.

Isto tako, u članku 12. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, koji se odnosi na slobodu okupljanja i udruživanja, navodi se da svatko ima pravo na mirno okupljanje i na udruživanje na svim razinama, posebice na političkoj, sindikalnoj i građanskoj.

| 4.4. | Osim toga mora se uzeti u obzir članak 8. spomenute povelje, koji se odnosi na pravo svih osoba na zaštitu osobnih podataka povezanih s njima. Prema tim se podacima mora odnositi na vjerodostojan način, moraju se upotrebljavati u točno određene svrhe te na temelju suglasnosti osobe koje se tiču ili druge legitimne osnove propisane zakonom. Isto tako, svatko ima pravo na pristup podacima koji su o njemu/njoj prikupljeni te na njihovo ispravljanje. Jednako je važno uzeti u obzir načelo jednakih mogućnosti kao temeljno pravo protiv digitalne isključenosti, a posebice u pogledu ugroženih skupina. |
| --- | --- |

4.4.

Osim toga mora se uzeti u obzir članak 8. spomenute povelje, koji se odnosi na pravo svih osoba na zaštitu osobnih podataka povezanih s njima. Prema tim se podacima mora odnositi na vjerodostojan način, moraju se upotrebljavati u točno određene svrhe te na temelju suglasnosti osobe koje se tiču ili druge legitimne osnove propisane zakonom. Isto tako, svatko ima pravo na pristup podacima koji su o njemu/njoj prikupljeni te na njihovo ispravljanje. Jednako je važno uzeti u obzir načelo jednakih mogućnosti kao temeljno pravo protiv digitalne isključenosti, a posebice u pogledu ugroženih skupina.

| 4.5. | S druge strane, Digitalni program za Europu obuhvaća, među ostalim, i sljedeće aspekte koje države članice moraju štititi:






  — | slobodu pristupa digitalnim uslugama i sadržajima. To je ključno za ostvarivanje građanstva u okvirima stvarne i elektroničke demokracije, |
| --- | --- | --- |

4.5.

S druge strane, Digitalni program za Europu obuhvaća, među ostalim, i sljedeće aspekte koje države članice moraju štititi:

—

slobodu pristupa digitalnim uslugama i sadržajima. To je ključno za ostvarivanje građanstva u okvirima stvarne i elektroničke demokracije,

| — | uključivanje građana. Europa će imati koristi od digitalne revolucije samo ako se mobiliziraju svi njezini građani i ako oni budu mogli u potpunosti sudjelovati u novom digitalnom društvu, |
| --- | --- |

—

uključivanje građana. Europa će imati koristi od digitalne revolucije samo ako se mobiliziraju svi njezini građani i ako oni budu mogli u potpunosti sudjelovati u novom digitalnom društvu,

| — | jamčenje univerzalnog i brzog pristupa nužan je i dostatan uvjet za učinkovit i jak internetski aktivizam, |
| --- | --- |

—

jamčenje univerzalnog i brzog pristupa nužan je i dostatan uvjet za učinkovit i jak internetski aktivizam,

| — | transparentnost u upravljanju digitalnim strukturama, alatima i sredstvima kojim se onemogućuje otvoreno sudjelovanje ili narušavaju ciljevi i procesi internetskog aktivizma i njegov razvoj, |
| --- | --- |

—

transparentnost u upravljanju digitalnim strukturama, alatima i sredstvima kojim se onemogućuje otvoreno sudjelovanje ili narušavaju ciljevi i procesi internetskog aktivizma i njegov razvoj,

| — | promicanje digitalnih vještina za uključivo digitalno društvo. Potencijal Europe proizlazi iz kvalifikacija njezinih stanovnika, njezine radne snage i organizacija. Bez sveprisutne infrastrukture moguća je tek ograničena uporaba IKT-a, a bez kvalifikacija ta uporaba može donijeti samo ograničenu gospodarsku i socijalnu vrijednost. Osim toga, potrebno je smanjiti digitalni jaz koji stvara asimetriju i nejednakosti, |
| --- | --- |

—

promicanje digitalnih vještina za uključivo digitalno društvo. Potencijal Europe proizlazi iz kvalifikacija njezinih stanovnika, njezine radne snage i organizacija. Bez sveprisutne infrastrukture moguća je tek ograničena uporaba IKT-a, a bez kvalifikacija ta uporaba može donijeti samo ograničenu gospodarsku i socijalnu vrijednost. Osim toga, potrebno je smanjiti digitalni jaz koji stvara asimetriju i nejednakosti,

| — | učinkovitu zaštitu digitalnih prava. Bez dovoljno povjerenja građani se suzdržavaju od aktivnog sudjelovanja, interakcije ili slobodnog izražavanja svojega mišljenja, |
| --- | --- |

—

učinkovitu zaštitu digitalnih prava. Bez dovoljno povjerenja građani se suzdržavaju od aktivnog sudjelovanja, interakcije ili slobodnog izražavanja svojega mišljenja,

| — | razvoj tzv. pete slobode: slobodnog protoka sadržaja i znanja. |
| --- | --- |

—

razvoj tzv. pete slobode: slobodnog protoka sadržaja i znanja.

| 4.6. | Aktivno građanstvo podrazumijeva sudjelovanje građana, skupina građana i organizacija civilnog društva, posebice socijalnih partnera, u izradi politika (vertikalni dijalog između civilnog društva i javne uprave), kao i u stvaranju mreža i njihovoj suradnji (horizontalni dijalog). |
| --- | --- |

4.6.

Aktivno građanstvo podrazumijeva sudjelovanje građana, skupina građana i organizacija civilnog društva, posebice socijalnih partnera, u izradi politika (vertikalni dijalog između civilnog društva i javne uprave), kao i u stvaranju mreža i njihovoj suradnji (horizontalni dijalog).

5.   Volonterstvo u okviru internetskog aktivizma

| 5.1. | Očito je da su u digitalnom društvu poput našeg prilike za društvene promjene koje nude internet i društvene mreže goleme. Bez vremenskih i prostornih ograničenja te na jednostavan i pristupačan način građani mogu doprinijeti ostvarenju važnih promjena u svojim sredinama, kao i izvan svojeg svakodnevnog okruženja pomažući na taj način nesebično tisućama osoba. |
| --- | --- |

5.1.

Očito je da su u digitalnom društvu poput našeg prilike za društvene promjene koje nude internet i društvene mreže goleme. Bez vremenskih i prostornih ograničenja te na jednostavan i pristupačan način građani mogu doprinijeti ostvarenju važnih promjena u svojim sredinama, kao i izvan svojeg svakodnevnog okruženja pomažući na taj način nesebično tisućama osoba.

| 5.2. | Daleko od toga da taj aktivizam svedemo na tzv. „lijeni aktivizam”, nove informacijske i komunikacijske tehnologije građanima omogućuju suočavanje s pitanjima koja ih uznemiruju, sudjelovanje u upravljanju vlastitim poslovima te u obrani svojih prava i interesa, kao i suradnju na aktivan i predan način s onim inicijativama koje pomažu u izražavanju ideja, načela i vrijednosti, što pogoduje osobnom ispunjenju i sprečava društveno otuđenje te osim toga postaje čimbenik kohezije i integracije Zajednice. |
| --- | --- |

5.2.

Daleko od toga da taj aktivizam svedemo na tzv. „lijeni aktivizam”, nove informacijske i komunikacijske tehnologije građanima omogućuju suočavanje s pitanjima koja ih uznemiruju, sudjelovanje u upravljanju vlastitim poslovima te u obrani svojih prava i interesa, kao i suradnju na aktivan i predan način s onim inicijativama koje pomažu u izražavanju ideja, načela i vrijednosti, što pogoduje osobnom ispunjenju i sprečava društveno otuđenje te osim toga postaje čimbenik kohezije i integracije Zajednice.

| 5.3. | Virtualno ili internetsko volonterstvo odnosi se na volonterski rad uz pomoć novih tehnologija u onim aktivnostima koje ne iziskuju fizičku prisutnost. Takve aktivnosti uključuju potporu kampanjama, širenje i izradu informacija, poslove podrške te bilo koje druge zadaće koje se mogu provesti u djelo na internetu uz altruističan i predan pristup te s određenom ciljem ili povodom. |
| --- | --- |

5.3.

Virtualno ili internetsko volonterstvo odnosi se na volonterski rad uz pomoć novih tehnologija u onim aktivnostima koje ne iziskuju fizičku prisutnost. Takve aktivnosti uključuju potporu kampanjama, širenje i izradu informacija, poslove podrške te bilo koje druge zadaće koje se mogu provesti u djelo na internetu uz altruističan i predan pristup te s određenom ciljem ili povodom.

| 5.4. | Kad se digitalno volonterstvo ograničava na potporu kampanjama, njihovo širenje i komunikaciju o njima, ostaje u okviru internetskog aktivizma i u tom se slučaju očituje u obliku sudjelovanja u aktivnostima na području elektroničkih prosvjeda i pritužbi (prikupljanje potpisa, osobni doprinosi, eksponencijalno širenje informacija itd.). |
| --- | --- |

5.4.

Kad se digitalno volonterstvo ograničava na potporu kampanjama, njihovo širenje i komunikaciju o njima, ostaje u okviru internetskog aktivizma i u tom se slučaju očituje u obliku sudjelovanja u aktivnostima na području elektroničkih prosvjeda i pritužbi (prikupljanje potpisa, osobni doprinosi, eksponencijalno širenje informacija itd.).

| 5.5. | Kako bi se aktivnosti koje treba razviti unaprijedile i kako bi dostigle određene dimenzije, različite platforme i internetske stranice osnažuju milijune ljudi osvješćujući ih i potičući ih da djeluju u pogledu gorućih i važnih pitanja neovisno o teritorijalnoj razini kojoj pripadaju i njihovoj naravi (gospodarskoj, socijalnoj, ekološkoj, političkoj itd.). |
| --- | --- |

5.5.

Kako bi se aktivnosti koje treba razviti unaprijedile i kako bi dostigle određene dimenzije, različite platforme i internetske stranice osnažuju milijune ljudi osvješćujući ih i potičući ih da djeluju u pogledu gorućih i važnih pitanja neovisno o teritorijalnoj razini kojoj pripadaju i njihovoj naravi (gospodarskoj, socijalnoj, ekološkoj, političkoj itd.).

| 5.6. | Navedeni model mobilizacije na internetu omogućuje objedinjavanje volje i napora tisuća pojedinaca, a to, unatoč anonimnosti ili nedostatku važnosti, dobiva na značaju uzme li se u obzir da se vrlo brzo može pretvoriti u snažnu kolektivnu silu koja ima sposobnost utjecaja na odgovarajuće strukture moći i odlučivanja. |
| --- | --- |

5.6.

Navedeni model mobilizacije na internetu omogućuje objedinjavanje volje i napora tisuća pojedinaca, a to, unatoč anonimnosti ili nedostatku važnosti, dobiva na značaju uzme li se u obzir da se vrlo brzo može pretvoriti u snažnu kolektivnu silu koja ima sposobnost utjecaja na odgovarajuće strukture moći i odlučivanja.

U konačnici, navedenim se načinom volonterstva na daljinu povećava kapacitet organizacija i otvara prostor za uključivanje većeg broja ljudi, čime se povećava uključivost.

6.   Prijedlozi za djelovanje

| 6.1. | Iako su potencijal internetskog aktivizma i korist koju donosi jasni, strategije koje se koriste u društvenim medijima ipak katkad okupljaju ljude, ali ne stvaraju stabilne virtualne zajednice, što u određenoj mjeri onemogućuje održivost željenih društvenih promjena. U tom smislu objektivno vrednovanje povezano s kvalitativnim kriterijima i načelima, kao i društveno okruženje inicijative moraju doprinijeti oblikovanju metodologije na tom području. |
| --- | --- |

6.1.

Iako su potencijal internetskog aktivizma i korist koju donosi jasni, strategije koje se koriste u društvenim medijima ipak katkad okupljaju ljude, ali ne stvaraju stabilne virtualne zajednice, što u određenoj mjeri onemogućuje održivost željenih društvenih promjena. U tom smislu objektivno vrednovanje povezano s kvalitativnim kriterijima i načelima, kao i društveno okruženje inicijative moraju doprinijeti oblikovanju metodologije na tom području.

| 6.2. | Smatra se potrebnim olakšati proaktivan razvoj internetskog aktivizma i digitalnog volonterstva s obzirom na to da društvene mreže i internetski portali omogućuju najveću dostupnost, neposrednost i kritičnu masu za društveno sudjelovanje i građansku suodgovornost, uz znatne uštede na području upravljanja aktivnostima, njihova usklađivanja i provedbe. Osim toga, podržavaju uvjete koji pogoduju uključivosti: dostupnost, odgovornost i pristupačnost. |
| --- | --- |

6.2.

Smatra se potrebnim olakšati proaktivan razvoj internetskog aktivizma i digitalnog volonterstva s obzirom na to da društvene mreže i internetski portali omogućuju najveću dostupnost, neposrednost i kritičnu masu za društveno sudjelovanje i građansku suodgovornost, uz znatne uštede na području upravljanja aktivnostima, njihova usklađivanja i provedbe. Osim toga, podržavaju uvjete koji pogoduju uključivosti: dostupnost, odgovornost i pristupačnost.

| 6.3. | Shodno tomu, Europski gospodarski i socijalni odbor poziva Europsku komisiju i države članice da u okviru svojih ovlasti usvoje potrebne mjere za poticanje provedbe i razvoja mehanizama za učinkovit internetski aktivizam i sudjelovanje u cilju poticanja i osnaživanja društvenog angažmana te jačanja volonterstva. |
| --- | --- |

6.3.

Shodno tomu, Europski gospodarski i socijalni odbor poziva Europsku komisiju i države članice da u okviru svojih ovlasti usvoje potrebne mjere za poticanje provedbe i razvoja mehanizama za učinkovit internetski aktivizam i sudjelovanje u cilju poticanja i osnaživanja društvenog angažmana te jačanja volonterstva.

| 6.4. | Isto tako, treba promicati uspostavu odgovarajućih standarda i kriterija za vrednovanje koji će spomenutim mehanizmima pružiti ovjeru i legitimnost te koji će osigurati transparentnost i vrijednost postupaka podizanja svijesti i mobilizacije, kao i omogućiti utvrđivanje ostvarenog društvenog povrata. |
| --- | --- |

6.4.

Isto tako, treba promicati uspostavu odgovarajućih standarda i kriterija za vrednovanje koji će spomenutim mehanizmima pružiti ovjeru i legitimnost te koji će osigurati transparentnost i vrijednost postupaka podizanja svijesti i mobilizacije, kao i omogućiti utvrđivanje ostvarenog društvenog povrata.

| 6.5. | Također treba jamčiti učinkovitu zaštitu i ostvarivanje prava koja na ovom području imaju europski građani, u skladu s navedenim, posebice u pogledu olakšavanja pristupa i slobode informiranja, kao i u pogledu jamčenja razmjene, integriteta, tajnosti podataka i kontinuiranosti u okviru mreža, ne dovodeći pritom u pitanje brzinu prijenosa poruka. Ova se jamstva ostvaruju na razmjeran način pri primjeni na ugrožene skupine. |
| --- | --- |

6.5.

Također treba jamčiti učinkovitu zaštitu i ostvarivanje prava koja na ovom području imaju europski građani, u skladu s navedenim, posebice u pogledu olakšavanja pristupa i slobode informiranja, kao i u pogledu jamčenja razmjene, integriteta, tajnosti podataka i kontinuiranosti u okviru mreža, ne dovodeći pritom u pitanje brzinu prijenosa poruka. Ova se jamstva ostvaruju na razmjeran način pri primjeni na ugrožene skupine.

| 6.6. | S druge strane, s obzirom na važnost koju imaju u okviru internetskog aktivizma, potrebno je spomenuti aktivno e-pravosuđe te vrijednosti povjerenja i ugleda, a njihovu analizu usmjeriti na povećanje jamstava u virtualnom prostoru. |
| --- | --- |

6.6.

S druge strane, s obzirom na važnost koju imaju u okviru internetskog aktivizma, potrebno je spomenuti aktivno e-pravosuđe te vrijednosti povjerenja i ugleda, a njihovu analizu usmjeriti na povećanje jamstava u virtualnom prostoru.

| 6.7. | Mjerodavne institucije moraju građanima osigurati infrastrukturu i tehnološke alate koji će im omogućiti kontinuirani normalni razvoj digitalnih aktivnosti, uz prilagođavanje socijalnih struktura novim tehnologijama i promicanje mjera na području obuke i obrazovanja nužnih za osposobljavanje građana za uporabu spomenutih alata, kao i za smanjenje postojećeg digitalnog jaza u cilju veće teritorijalne, socijalne i gospodarske kohezije. |
| --- | --- |

6.7.

Mjerodavne institucije moraju građanima osigurati infrastrukturu i tehnološke alate koji će im omogućiti kontinuirani normalni razvoj digitalnih aktivnosti, uz prilagođavanje socijalnih struktura novim tehnologijama i promicanje mjera na području obuke i obrazovanja nužnih za osposobljavanje građana za uporabu spomenutih alata, kao i za smanjenje postojećeg digitalnog jaza u cilju veće teritorijalne, socijalne i gospodarske kohezije.

| 6.8. | Naposljetku, moraju se osmisliti i usvojiti programi za podizanje svijesti građana o društvenom sudjelovanju i volonterstvu uz pomoć novih tehnologija i na taj način pripomoći onim subjektima i inicijativama koji djeluju na tim područjima na temelju suradnje u okviru dobrog institucijskog upravljanja. |
| --- | --- |

6.8.

Naposljetku, moraju se osmisliti i usvojiti programi za podizanje svijesti građana o društvenom sudjelovanju i volonterstvu uz pomoć novih tehnologija i na taj način pripomoći onim subjektima i inicijativama koji djeluju na tim područjima na temelju suradnje u okviru dobrog institucijskog upravljanja.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/121

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Reviziji Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Meksika

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/19)

| Izvjestitelj: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Juan MORENO PRECIADO |

Izvjestitelj:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Suizvjestitelj:

Juan MORENO PRECIADO

Na plenarnom zasjedanju 10. srpnja 2014., sukladno pravilu 29. stavku 2. Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je izraditi samoinicijativno mišljenje o temi

„Revizija Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Meksika”

(samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za vanjske odnose, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 16. srpnja.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 17. rujna 2015.), s 92 glasa za, 0 protiv i 4 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) smatra da se revitalizacija odnosa s Meksikom mora provesti iz perspektive cjelokupnih odnosa Europske unije s Latinskom Amerikom i Karibima te da se, zajedno s isključivo gospodarskim i trgovinskim aspektima, moraju uvažiti i druge povijesne i kulturne veze koje mogu poslužiti kao protuteža rastućem utjecaju panameričke i pacifičke dimenzije na ovom kontinentu. Meksiko i EU imaju, u kontekstu globalizacije, kulturne veze, zajedničke jezike i, najbitnije, vrijednosti koji stvaraju posebne veze između njihovih društava, što je potrebno razviti i produbiti i što bi, naravno, trebalo dovesti do podudarnih pristupa na međunarodnim forumima. |
| --- | --- |

1.1.

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) smatra da se revitalizacija odnosa s Meksikom mora provesti iz perspektive cjelokupnih odnosa Europske unije s Latinskom Amerikom i Karibima te da se, zajedno s isključivo gospodarskim i trgovinskim aspektima, moraju uvažiti i druge povijesne i kulturne veze koje mogu poslužiti kao protuteža rastućem utjecaju panameričke i pacifičke dimenzije na ovom kontinentu. Meksiko i EU imaju, u kontekstu globalizacije, kulturne veze, zajedničke jezike i, najbitnije, vrijednosti koji stvaraju posebne veze između njihovih društava, što je potrebno razviti i produbiti i što bi, naravno, trebalo dovesti do podudarnih pristupa na međunarodnim forumima.

| 1.2. | EGSO smatra da će, umjesto da se krene od ništice u pregovorima o sasvim novom sporazumu, biti učinkovitije provede li se, na temelju postojećeg sporazuma i petnaestogodišnjeg iskustva povezanog s njim, njegova temeljita revizija te se za njegov sadržaj odredi širi doseg. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO smatra da će, umjesto da se krene od ništice u pregovorima o sasvim novom sporazumu, biti učinkovitije provede li se, na temelju postojećeg sporazuma i petnaestogodišnjeg iskustva povezanog s njim, njegova temeljita revizija te se za njegov sadržaj odredi širi doseg.

| 1.3. | EGSO smatra nužnom neposrednu uspostavu zajedničkog savjetodavnog odbora sastavljenog od 9 ili 12 predstavnika EGSO-a i jednakog broja predstavnika meksičkog organiziranog civilnog društva. Zajednički savjetodavni odbor moraju priznavati upravna tijela sporazuma kojima mora podnositi prijedloge civilnog društva. Zajednički savjetodavni odbor imat će savjetodavne ovlasti o općem sadržaju sporazuma ne dovodeći u pitanje opciju da se za specifična pitanja trgovine i održivog razvoja ustanove drugi mehanizmi sudjelovanja. Jednako tako zahtijeva da se u budući sporazum uključi odbor tih obilježja. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO smatra nužnom neposrednu uspostavu zajedničkog savjetodavnog odbora sastavljenog od 9 ili 12 predstavnika EGSO-a i jednakog broja predstavnika meksičkog organiziranog civilnog društva. Zajednički savjetodavni odbor moraju priznavati upravna tijela sporazuma kojima mora podnositi prijedloge civilnog društva. Zajednički savjetodavni odbor imat će savjetodavne ovlasti o općem sadržaju sporazuma ne dovodeći u pitanje opciju da se za specifična pitanja trgovine i održivog razvoja ustanove drugi mehanizmi sudjelovanja. Jednako tako zahtijeva da se u budući sporazum uključi odbor tih obilježja.

| 1.4. | Novi bi sporazum trebao uključivati stavak kojim bi se od ugovornih strana zahtijevali ratifikacija i pridržavanje konvencija i rezolucija Međunarodne organizacije rada (MOR) u pogledu načela i temeljnih socijalnih prava obuhvaćenih ciljevima MOR-a o „dostojanstvenom radu” te posebice Konvencijom MOR-a br. 98 o primjeni načela prava na udruživanje i kolektivno pregovaranje. |
| --- | --- |

1.4.

Novi bi sporazum trebao uključivati stavak kojim bi se od ugovornih strana zahtijevali ratifikacija i pridržavanje konvencija i rezolucija Međunarodne organizacije rada (MOR) u pogledu načela i temeljnih socijalnih prava obuhvaćenih ciljevima MOR-a o „dostojanstvenom radu” te posebice Konvencijom MOR-a br. 98 o primjeni načela prava na udruživanje i kolektivno pregovaranje.

| 1.5. | Nadalje, što se tiče pitanja trgovine i ulaganja, moraju se unaprijediti određeni aspekti trenutnog sporazuma po pitanju necarinskih prepreka, sporazuma o promicanju i uzajamnoj zaštiti ulaganja, intelektualnog vlasništva te napora u pogledu suradnje na poreznom polju u cilju iskorjenjivanja poreznih prijevara i izbjegavanja plaćanja poreza. |
| --- | --- |

1.5.

Nadalje, što se tiče pitanja trgovine i ulaganja, moraju se unaprijediti određeni aspekti trenutnog sporazuma po pitanju necarinskih prepreka, sporazuma o promicanju i uzajamnoj zaštiti ulaganja, intelektualnog vlasništva te napora u pogledu suradnje na poreznom polju u cilju iskorjenjivanja poreznih prijevara i izbjegavanja plaćanja poreza.

| 1.6. | Potrebno je preispitati prioritete na području suradnje na način da se pogoduje elementima uključenim u strateški savez kako bi se ti prioriteti međusobno povezali i stvorili pozitivnu sinergiju koja se dosad pokazala nedovoljnom jer nije postojala odgovarajuća povezanost između pojedinačnih projekata. |
| --- | --- |

1.6.

Potrebno je preispitati prioritete na području suradnje na način da se pogoduje elementima uključenim u strateški savez kako bi se ti prioriteti međusobno povezali i stvorili pozitivnu sinergiju koja se dosad pokazala nedovoljnom jer nije postojala odgovarajuća povezanost između pojedinačnih projekata.

| 1.7. | EGSO konkretno želi istaknuti tri područja koja smatra prioritetnim za spomenutu pojačanu suradnju: unapređenje upravljanja, znanstveno i tehničko istraživanje te suradnja na području održivog razvoja, klimatskih promjena i zaštite okoliša. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO konkretno želi istaknuti tri područja koja smatra prioritetnim za spomenutu pojačanu suradnju: unapređenje upravljanja, znanstveno i tehničko istraživanje te suradnja na području održivog razvoja, klimatskih promjena i zaštite okoliša.

| 2. | Odnosi između Europske unije i Meksika u globalnom kontekstu odnosa s Latinskom Amerikom |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Veza između Europe te Latinske Amerike i Kariba pokazuje znakove umora već više od deset godina. Pred trenutnim je čelnicima s obiju strana Atlantika sljedeći: oživjeti tu vezu i podariti joj novi dinamizam. |
| --- | --- |

2.1.

Veza između Europe te Latinske Amerike i Kariba pokazuje znakove umora već više od deset godina. Pred trenutnim je čelnicima s obiju strana Atlantika sljedeći: oživjeti tu vezu i podariti joj novi dinamizam.

| 2.2. | Jasno je da se Latinska Amerika nalazi pod utjecajem razvoja cijelog američkog kontinenta, kao i rastuće gospodarske međuovisnosti sa zemljama Pacifika, a posebice s Kinom. Međutim, odnos između Europe i Latinske Amerike zasniva se na kulturalnim vezama, zajedničkim jezicima i vrijednostima koji stvaraju duboke poveznice između njihovih društava te zbog kojih obje regije imaju tu privilegiju da u složenom kontekstu globalizacije dijele kulturne i povijesne korijene, što nadilazi puke trgovinske ciljeve i vrijednosti. To znači da se na gospodarske odnose mora gledati kao na tek još jedan element cjeline, a ne kao na srž ili temeljni lajtmotiv, za razliku od moguće situacije s drugim regijama svijeta. |
| --- | --- |

2.2.

Jasno je da se Latinska Amerika nalazi pod utjecajem razvoja cijelog američkog kontinenta, kao i rastuće gospodarske međuovisnosti sa zemljama Pacifika, a posebice s Kinom. Međutim, odnos između Europe i Latinske Amerike zasniva se na kulturalnim vezama, zajedničkim jezicima i vrijednostima koji stvaraju duboke poveznice između njihovih društava te zbog kojih obje regije imaju tu privilegiju da u složenom kontekstu globalizacije dijele kulturne i povijesne korijene, što nadilazi puke trgovinske ciljeve i vrijednosti. To znači da se na gospodarske odnose mora gledati kao na tek još jedan element cjeline, a ne kao na srž ili temeljni lajtmotiv, za razliku od moguće situacije s drugim regijama svijeta.

| 2.3. | U isto je vrijeme primjetno da odnosi između Europske unije i Meksika, unatoč tome što je riječ o strateškom partneru, sporije napreduju nego s drugim zemljama svijeta te da je prisutan određeni umor, zbog čega je više nego ikad potrebno u raspravu i promišljanje uvesti nove elemente koji mogu pružiti novi poticaj tim odnosima. |
| --- | --- |

2.3.

U isto je vrijeme primjetno da odnosi između Europske unije i Meksika, unatoč tome što je riječ o strateškom partneru, sporije napreduju nego s drugim zemljama svijeta te da je prisutan određeni umor, zbog čega je više nego ikad potrebno u raspravu i promišljanje uvesti nove elemente koji mogu pružiti novi poticaj tim odnosima.

3.   Kontekst

| 3.1. | Važnost Meksika za Europsku uniju proizlazi, između ostalog, iz sljedećih aspekata: s jedne strane, brojno stanovništvo od 120 milijuna stanovnika, udio od 2 % u svjetskom BDP-u te BDP od oko 9 000 eura po glavi stanovnika, što ga smješta u vrlo važne trgovinske partnere na svjetskoj razini. Na drugom je mjestu članstvo Meksika u Ugovoru NAFTA, s obzirom na njegovu gospodarsku i diplomatsku važnost u pogledu svjetskih transatlantskih ugovora sa Sjevernom Amerikom i procesa Heiligendamm, dok su na trećem mjestu brojne kulturne veze zbog kojih Europska unija može doprinijeti naporima vlade te zemlje u jačanju društvenih struktura te u postizanju pravednijeg društva i mirnog suživota. |
| --- | --- |

3.1.

Važnost Meksika za Europsku uniju proizlazi, između ostalog, iz sljedećih aspekata: s jedne strane, brojno stanovništvo od 120 milijuna stanovnika, udio od 2 % u svjetskom BDP-u te BDP od oko 9 000 eura po glavi stanovnika, što ga smješta u vrlo važne trgovinske partnere na svjetskoj razini. Na drugom je mjestu članstvo Meksika u Ugovoru NAFTA, s obzirom na njegovu gospodarsku i diplomatsku važnost u pogledu svjetskih transatlantskih ugovora sa Sjevernom Amerikom i procesa Heiligendamm, dok su na trećem mjestu brojne kulturne veze zbog kojih Europska unija može doprinijeti naporima vlade te zemlje u jačanju društvenih struktura te u postizanju pravednijeg društva i mirnog suživota.

| 3.2. | Europska unija i Meksiko potpisali su 1997. godine sporazum o gospodarskom partnerstvu, političkoj koordinaciji i suradnji, koji je stupio na snagu 2000. godine. Taj sporazum temelji se na trima glavnim značajkama: političkom dijalogu, trgovini i suradnji. |
| --- | --- |

3.2.

Europska unija i Meksiko potpisali su 1997. godine sporazum o gospodarskom partnerstvu, političkoj koordinaciji i suradnji, koji je stupio na snagu 2000. godine. Taj sporazum temelji se na trima glavnim značajkama: političkom dijalogu, trgovini i suradnji.

| 3.3. | U listopadu 2008. godine Europsko vijeće odobrilo je uspostavu strateškog partnerstva između Meksika i EU-a te je nastavno na taj čin u svibnju 2010. godine odobren Zajednički izvršni plan spomenutog partnerstva, koji sadrži četrnaest konkretnih mjera i inicijativa na području multilateralnih odnosa, četiri na području regionalnih odnosa te drugih četrnaest na području bilateralnih odnosa. Za njegov razvoj stvorio se širok spektar mehanizama institucionaliziranog dijaloga između Meksika i EU-a, kao što su dvogodišnji sastanci na vrhu (koji uključuju Forum za dijalog s civilnim društvom), godišnji Zajednički odbor i Zajedničko parlamentarno povjerenstvo te čak devet sektorskih dijaloga o pitanjima u rasponu od ljudskih prava i klimatskih promjena pa sve do pitanja s područja kulture. |
| --- | --- |

3.3.

U listopadu 2008. godine Europsko vijeće odobrilo je uspostavu strateškog partnerstva između Meksika i EU-a te je nastavno na taj čin u svibnju 2010. godine odobren Zajednički izvršni plan spomenutog partnerstva, koji sadrži četrnaest konkretnih mjera i inicijativa na području multilateralnih odnosa, četiri na području regionalnih odnosa te drugih četrnaest na području bilateralnih odnosa. Za njegov razvoj stvorio se širok spektar mehanizama institucionaliziranog dijaloga između Meksika i EU-a, kao što su dvogodišnji sastanci na vrhu (koji uključuju Forum za dijalog s civilnim društvom), godišnji Zajednički odbor i Zajedničko parlamentarno povjerenstvo te čak devet sektorskih dijaloga o pitanjima u rasponu od ljudskih prava i klimatskih promjena pa sve do pitanja s područja kulture.

| 3.4. | Suradnja između Meksika i Europske unije organizirana je u okviru četiri komplementarna oblika: bilateralna suradnja, u čijem se programu za razdoblje 2007.–2013. kao prioriteti utvrđuju socijalna kohezija, održivo gospodarstvo i konkurentnost te obrazovanje i kultura. Na drugom je mjestu suradnja u sektorskim pitanjima kao što su ljudska prava i demokracija, nedržavni dionici, zaštita okoliša i nuklearna sigurnost, migracije i azil. Na trećem je mjestu aktivno sudjelovanje Meksika u regionalnim programima za cijelu Latinsku Ameriku i Karibe. Konačno, na četvrtom je mjestu izravno sudjelovanje Meksika u drugim programima Zajednice, poput Sedmog okvirnog programa za inovacije. |
| --- | --- |

3.4.

Suradnja između Meksika i Europske unije organizirana je u okviru četiri komplementarna oblika: bilateralna suradnja, u čijem se programu za razdoblje 2007.–2013. kao prioriteti utvrđuju socijalna kohezija, održivo gospodarstvo i konkurentnost te obrazovanje i kultura. Na drugom je mjestu suradnja u sektorskim pitanjima kao što su ljudska prava i demokracija, nedržavni dionici, zaštita okoliša i nuklearna sigurnost, migracije i azil. Na trećem je mjestu aktivno sudjelovanje Meksika u regionalnim programima za cijelu Latinsku Ameriku i Karibe. Konačno, na četvrtom je mjestu izravno sudjelovanje Meksika u drugim programima Zajednice, poput Sedmog okvirnog programa za inovacije.

| 3.5. | U nekoliko su navrata posljednjih godina kako Meksiko tako i EU izrazili potrebu za jačanjem i proširenjem međusobnih odnosa, a posebice na području trgovine insistiralo se na produbljenju Ugovora o slobodnoj trgovini, koji je na snazi od 1997. godine, kao i na jačanju suradnje, kako na multilateralnoj razini tako i u pogledu odnosa Europske unije sa svim zemljama Latinske Amerike i Kariba. |
| --- | --- |

3.5.

U nekoliko su navrata posljednjih godina kako Meksiko tako i EU izrazili potrebu za jačanjem i proširenjem međusobnih odnosa, a posebice na području trgovine insistiralo se na produbljenju Ugovora o slobodnoj trgovini, koji je na snazi od 1997. godine, kao i na jačanju suradnje, kako na multilateralnoj razini tako i u pogledu odnosa Europske unije sa svim zemljama Latinske Amerike i Kariba.

4.   Procjena trenutne situacije

| 4.1. | Na početku mandata predsjednika Peñe Nieta (u prosincu 2012.) glavne su stranke potpisale „Pakt za Meksiko” te je vlada zatim pokrenula niz reformi usmjerenih na modernizaciju gospodarstva i države u cilju poticanja revitalizacije meksičkog gospodarstva. Međutim, postojeća je gospodarska vitalnost u Meksiku ugrožena ne odnose li se pobjeda u bitci protiv nasilja i za potpuno poštovanje ljudskih prava. Borba protiv zločinačkih mreža u cilju smanjenja nasilja koje je proteklih godina poprimilo velike razmjere nije još postigla željene rezultate jer su nasumična ubojstva, nestanci, otmice itd. i dalje prisutni u velikom broju. Potrebno je istaknuti da je u tom pogledu pokrenut niz mjera na saveznoj razini (Nacionalni program za ljudska prava; koordinacija između lokalnih, državnih i saveznih vlasti; restrukturiranje državnih tijela policije i državnih odvjetništava) u cilju rješavanja problema nedovoljne koordinacije između različitih policijskih tijela i izbjegavanja sudioništva i umiješanosti policije u krivičnim djelima. |
| --- | --- |

4.1.

Na početku mandata predsjednika Peñe Nieta (u prosincu 2012.) glavne su stranke potpisale „Pakt za Meksiko” te je vlada zatim pokrenula niz reformi usmjerenih na modernizaciju gospodarstva i države u cilju poticanja revitalizacije meksičkog gospodarstva. Međutim, postojeća je gospodarska vitalnost u Meksiku ugrožena ne odnose li se pobjeda u bitci protiv nasilja i za potpuno poštovanje ljudskih prava. Borba protiv zločinačkih mreža u cilju smanjenja nasilja koje je proteklih godina poprimilo velike razmjere nije još postigla željene rezultate jer su nasumična ubojstva, nestanci, otmice itd. i dalje prisutni u velikom broju. Potrebno je istaknuti da je u tom pogledu pokrenut niz mjera na saveznoj razini (Nacionalni program za ljudska prava; koordinacija između lokalnih, državnih i saveznih vlasti; restrukturiranje državnih tijela policije i državnih odvjetništava) u cilju rješavanja problema nedovoljne koordinacije između različitih policijskih tijela i izbjegavanja sudioništva i umiješanosti policije u krivičnim djelima.

| 4.2. | S isključivo trgovinskog stanovišta sporazum iz 1997. godine može se smatrati umjereno pozitivnim za obje strane. Međusobna se trgovina utrostručila u razdoblju od 2003. do 2013., a Meksiko je povećao svoj udio u izvozu Europske unije s 1 % na 1,7 %, dok je Europska unija zadržala trgovinski višak na gotovo konstantnoj razini – između sedam i deset milijardi eura – sve te godine. Ti podaci Meksiko smještaju na sedamnaesto mjesto najvažnijih trgovinskih partnera EU-a, uz 1 % ukupnog uvoza Europske unije te, kao što je navedeno, 1,7 % našeg ukupnog izvoza. Riječ je o brojkama koje su ipak manje od udjela Meksika u svjetskom BDP-u od 2 %, dok je Europska unija istodobno treći trgovinski partner Meksika, iza Sjedinjenih Američkih Država i Kine. |
| --- | --- |

4.2.

S isključivo trgovinskog stanovišta sporazum iz 1997. godine može se smatrati umjereno pozitivnim za obje strane. Međusobna se trgovina utrostručila u razdoblju od 2003. do 2013., a Meksiko je povećao svoj udio u izvozu Europske unije s 1 % na 1,7 %, dok je Europska unija zadržala trgovinski višak na gotovo konstantnoj razini – između sedam i deset milijardi eura – sve te godine. Ti podaci Meksiko smještaju na sedamnaesto mjesto najvažnijih trgovinskih partnera EU-a, uz 1 % ukupnog uvoza Europske unije te, kao što je navedeno, 1,7 % našeg ukupnog izvoza. Riječ je o brojkama koje su ipak manje od udjela Meksika u svjetskom BDP-u od 2 %, dok je Europska unija istodobno treći trgovinski partner Meksika, iza Sjedinjenih Američkih Država i Kine.

| 4.3. | Također, ostvarena su znatna izravna ulaganja, kako iz Europske unije u Meksiko (11 138 milijuna eura samo u razdoblju 2008.–2012.), tako i iz Meksika u Europsku uniju (posebice u sektorima poput proizvodnje cementa, telekomunikacija i prehrane). Meksiko je općenito potpisao bilateralni ugovor o zaštiti ulaganja sa svim zemljama Europske unije te čak postoji bilateralni ugovor između Meksika i Europske investicijske banke za financiranje aktivnosti u toj zemlji, što je omogućilo odobravanje kredita u iznosu od 495 milijuna eura od 2000. godine. No nije ostvaren odgovarajući napredak na području borbe protiv poreznih prijevara. |
| --- | --- |

4.3.

Također, ostvarena su znatna izravna ulaganja, kako iz Europske unije u Meksiko (11 138 milijuna eura samo u razdoblju 2008.–2012.), tako i iz Meksika u Europsku uniju (posebice u sektorima poput proizvodnje cementa, telekomunikacija i prehrane). Meksiko je općenito potpisao bilateralni ugovor o zaštiti ulaganja sa svim zemljama Europske unije te čak postoji bilateralni ugovor između Meksika i Europske investicijske banke za financiranje aktivnosti u toj zemlji, što je omogućilo odobravanje kredita u iznosu od 495 milijuna eura od 2000. godine. No nije ostvaren odgovarajući napredak na području borbe protiv poreznih prijevara.

| 4.4. | Međutim, te su brojke uvjetovane tradicionalnom meksičkom politikom ograničavanja pristupa stranim ulagačima u strateške sektore poput energetike ili poštanskih usluga (sadržano u meksičkom ustavu) ili na području telekomunikacijskih usluga i putničkog kopnenog prijevoza. Planom razvoja Meksika za razdoblje 2013.–2018. ukidaju se mnoga od tih pravila te je ostvaren znatan napredak na tom području. Odbor se nada da će se s napretkom nastaviti i u budućnosti, pri čemu je potrebno uzimati u obzir mišljenje cjelokupnog meksičkog društva. |
| --- | --- |

4.4.

Međutim, te su brojke uvjetovane tradicionalnom meksičkom politikom ograničavanja pristupa stranim ulagačima u strateške sektore poput energetike ili poštanskih usluga (sadržano u meksičkom ustavu) ili na području telekomunikacijskih usluga i putničkog kopnenog prijevoza. Planom razvoja Meksika za razdoblje 2013.–2018. ukidaju se mnoga od tih pravila te je ostvaren znatan napredak na tom području. Odbor se nada da će se s napretkom nastaviti i u budućnosti, pri čemu je potrebno uzimati u obzir mišljenje cjelokupnog meksičkog društva.

| 4.5. | Što se tiče podrške meksičkom civilnom društvu i njegovu jačanju, razvio se širok spektar zajedničkih projekata, od uspostave Laboratorija socijalne kohezije preko brojnih projekata koje financira Europski instrument za demokraciju i ljudska prava na području društvene ravnopravnosti i zaštite maloljetnika do petnaest projekata povezanih s takozvanim „nedržavnim dionicima”. Naposljetku, razvile su se inicijative povezane sa zdravljem stanovništva te migracijama i azilom. |
| --- | --- |

4.5.

Što se tiče podrške meksičkom civilnom društvu i njegovu jačanju, razvio se širok spektar zajedničkih projekata, od uspostave Laboratorija socijalne kohezije preko brojnih projekata koje financira Europski instrument za demokraciju i ljudska prava na području društvene ravnopravnosti i zaštite maloljetnika do petnaest projekata povezanih s takozvanim „nedržavnim dionicima”. Naposljetku, razvile su se inicijative povezane sa zdravljem stanovništva te migracijama i azilom.

| 4.6. | Što se tiče jačanja konkurentnosti i zaštite okoliša, razvile su se inicijative u okviru Projekta za konkurentnost i inovacije (PROCEI) namijenjene poticanju meksičkih malih i srednjih poduzeća, kao i različite sektorske inicijative na području poljoprivrede i klimatskih promjena te nuklearne sigurnosti. Također, meksički znanstvenici te istraživački centri i sveučilišta te zemlje imaju pristup programu Obzor 2020. Europske unije. |
| --- | --- |

4.6.

Što se tiče jačanja konkurentnosti i zaštite okoliša, razvile su se inicijative u okviru Projekta za konkurentnost i inovacije (PROCEI) namijenjene poticanju meksičkih malih i srednjih poduzeća, kao i različite sektorske inicijative na području poljoprivrede i klimatskih promjena te nuklearne sigurnosti. Također, meksički znanstvenici te istraživački centri i sveučilišta te zemlje imaju pristup programu Obzor 2020. Europske unije.

| 4.7. | Razvili su se zanimljivi projekti na području kulture – u okviru prve i druge faze „Kulturnog fonda Europska unija–Meksiko”, u kojima je s meksičke strane kao glavni partner sudjelovala Conaculta. |
| --- | --- |

4.7.

Razvili su se zanimljivi projekti na području kulture – u okviru prve i druge faze „Kulturnog fonda Europska unija–Meksiko”, u kojima je s meksičke strane kao glavni partner sudjelovala Conaculta.

| 4.8. | Aspekt koji je povremeno dovodio do nekih razlika u tumačenju bio je primjena načela „dosljednosti i uvjetovanosti”, koje Europska unija promiče u svojim vanjskim sporazumima s drugim zemljama i regijama. Točnije, neki su meksički partneri aspekte uvjetovanosti tumačili kao „uplitanje u unutarnje poslove”, posebice u vezi s jačanjem demokracije i ljudskih prava te postupanjem prema autohtonim zajednicama. EGSO smatra da se ti aspekti ne mogu izostaviti iz buduće revizije Sporazuma. |
| --- | --- |

4.8.

Aspekt koji je povremeno dovodio do nekih razlika u tumačenju bio je primjena načela „dosljednosti i uvjetovanosti”, koje Europska unija promiče u svojim vanjskim sporazumima s drugim zemljama i regijama. Točnije, neki su meksički partneri aspekte uvjetovanosti tumačili kao „uplitanje u unutarnje poslove”, posebice u vezi s jačanjem demokracije i ljudskih prava te postupanjem prema autohtonim zajednicama. EGSO smatra da se ti aspekti ne mogu izostaviti iz buduće revizije Sporazuma.

| 4.9. | U Zajedničkom izvršnom planu iz 2010. godine za razvoj strateškog partnerstva između Meksika i Europske unije utvrđeno je sljedeće: „Meksiko i EU obvezuju se jačati prostore političkog dijaloga u regiji poticanjem dvoregionalnog dijaloga, posebice sa Skupinom iz Rija, na sastancima na vrhu Latinske Amerike i Kariba te Europske unije, kao i promicanjem trostrane suradnje na temelju Projekta za integraciju i razvoj Srednje Amerike. Meksiko i EU ispitat će također mogućnosti uspostave trostrane suradnje s drugim regijama svijeta, primjerice s Afrikom.” |
| --- | --- |

4.9.

U Zajedničkom izvršnom planu iz 2010. godine za razvoj strateškog partnerstva između Meksika i Europske unije utvrđeno je sljedeće: „Meksiko i EU obvezuju se jačati prostore političkog dijaloga u regiji poticanjem dvoregionalnog dijaloga, posebice sa Skupinom iz Rija, na sastancima na vrhu Latinske Amerike i Kariba te Europske unije, kao i promicanjem trostrane suradnje na temelju Projekta za integraciju i razvoj Srednje Amerike. Meksiko i EU ispitat će također mogućnosti uspostave trostrane suradnje s drugim regijama svijeta, primjerice s Afrikom.”

| 4.10. | Budući da je riječ o zemlji s dovoljno visokim BDP-om, postoje ozbiljne šanse da Meksiko prestane primati pomoć za bilateralnu suradnju koju Europska komisija daje manje razvijenim zemljama. |
| --- | --- |

4.10.

Budući da je riječ o zemlji s dovoljno visokim BDP-om, postoje ozbiljne šanse da Meksiko prestane primati pomoć za bilateralnu suradnju koju Europska komisija daje manje razvijenim zemljama.

| 4.11. | Analiza zapisnika višestrukih institucionalnih sastanaka koji se održavaju kako na razini Europske komisije i Europskog parlamenta, tako i na razini samog EGSO-a s meksičkim partnerima, ne pokazuje konkretne rezultate koji bi omogućili zaključak da to strateško partnerstvo donosi opipljive rezultate u skladu sa svojom političkom važnosti. U tim se zapisnicima ponavljaju diplomatske fraze koje odražavaju činjenicu da se niti podrobno razmatraju sitne razlike koje možda postoje, niti se daju točne smjernice za podrobni razvoj spomenutog strateškog partnerstva. |
| --- | --- |

4.11.

Analiza zapisnika višestrukih institucionalnih sastanaka koji se održavaju kako na razini Europske komisije i Europskog parlamenta, tako i na razini samog EGSO-a s meksičkim partnerima, ne pokazuje konkretne rezultate koji bi omogućili zaključak da to strateško partnerstvo donosi opipljive rezultate u skladu sa svojom političkom važnosti. U tim se zapisnicima ponavljaju diplomatske fraze koje odražavaju činjenicu da se niti podrobno razmatraju sitne razlike koje možda postoje, niti se daju točne smjernice za podrobni razvoj spomenutog strateškog partnerstva.

| 4.12. | Pregovori o transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije (Transatlantic Trade and Investment Partnership – TTIP) neminovno će utjecati na odnose Sjeverne Amerike kako s EU-om tako i s cjelokupnom regijom. |
| --- | --- |

4.12.

Pregovori o transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije (Transatlantic Trade and Investment Partnership – TTIP) neminovno će utjecati na odnose Sjeverne Amerike kako s EU-om tako i s cjelokupnom regijom.

| 4.13. | Kao što je već 2012. godine istaknuo povjerenik za trgovinu Karel de Gucht (1), iako su Meksiko i EU 1997. godine bili pioniri u uspostavljanju sporazuma o slobodnoj trgovini, u naknadnim sporazumima s brojnim drugim zemljama Amerike i ostatka svijeta unaprijeđeni su i produbljeni sustavi predviđeni tim sporazumom, zbog čega mu prijeti zastara te kao takav ne doprinosi tomu da Meksiko ostane prioritetni partner na političkom, trgovinskom i strateškom planu Europske unije. Nakon te izjave malo je toga zaista postignuto u pogledu unapređenja važećih sporazuma, čak i na isključivo trgovinskom i gospodarskom planu. |
| --- | --- |

4.13.

Kao što je već 2012. godine istaknuo povjerenik za trgovinu Karel de Gucht (1), iako su Meksiko i EU 1997. godine bili pioniri u uspostavljanju sporazuma o slobodnoj trgovini, u naknadnim sporazumima s brojnim drugim zemljama Amerike i ostatka svijeta unaprijeđeni su i produbljeni sustavi predviđeni tim sporazumom, zbog čega mu prijeti zastara te kao takav ne doprinosi tomu da Meksiko ostane prioritetni partner na političkom, trgovinskom i strateškom planu Europske unije. Nakon te izjave malo je toga zaista postignuto u pogledu unapređenja važećih sporazuma, čak i na isključivo trgovinskom i gospodarskom planu.

5.   Sudjelovanje civilnog društva

| 5.1. | EGSO smatra nužnim da vlasti obje ugovorne strane u sklopu pregovora o modernizaciji Sporazuma prihvate uspostavu zajedničkog savjetodavnog odbora u okviru Sporazuma, u kojem bi u jednakoj mjeri bili zastupljeni EGSO i meksičko civilno društvo, kako bi navedeni odbor bio pokretač tog procesa. |
| --- | --- |

5.1.

EGSO smatra nužnim da vlasti obje ugovorne strane u sklopu pregovora o modernizaciji Sporazuma prihvate uspostavu zajedničkog savjetodavnog odbora u okviru Sporazuma, u kojem bi u jednakoj mjeri bili zastupljeni EGSO i meksičko civilno društvo, kako bi navedeni odbor bio pokretač tog procesa.

| 5.2. | Očekivanja proizašla iz „demokratske” klauzule pobudila su interes brojnih meksičkih kao i europskih organizacija za sudjelovanje u praćenju provedbe sveobuhvatnog sporazuma. Zajednički odbor koji čine meksička vlada i Europska komisija odlučio je sazvati Forum za dijalog vlasti i civilnih društava Meksika i Europske unije na kojem će se ti zahtjevi moći iznijeti. |
| --- | --- |

5.2.

Očekivanja proizašla iz „demokratske” klauzule pobudila su interes brojnih meksičkih kao i europskih organizacija za sudjelovanje u praćenju provedbe sveobuhvatnog sporazuma. Zajednički odbor koji čine meksička vlada i Europska komisija odlučio je sazvati Forum za dijalog vlasti i civilnih društava Meksika i Europske unije na kojem će se ti zahtjevi moći iznijeti.

| 5.3. | Prvi je forum održan u Bruxellesu u studenom 2002. godine, uz sudjelovanje više od dvjesto organizacija poslodavaca, sindikata, nevladinih organizacija i raznih udruga. EGSO je također bio zastupljen. Otada se naizmjenično u Meksiku i u Europi održalo pet foruma. Na svim su forumima upućeni zahtjevi tijelima sveobuhvatnog sporazuma, koja su ih uzela na znanje, no nisu ih, osim u određenim specifičnim aspektima, prihvatila. |
| --- | --- |

5.3.

Prvi je forum održan u Bruxellesu u studenom 2002. godine, uz sudjelovanje više od dvjesto organizacija poslodavaca, sindikata, nevladinih organizacija i raznih udruga. EGSO je također bio zastupljen. Otada se naizmjenično u Meksiku i u Europi održalo pet foruma. Na svim su forumima upućeni zahtjevi tijelima sveobuhvatnog sporazuma, koja su ih uzela na znanje, no nisu ih, osim u određenim specifičnim aspektima, prihvatila.

Među zahtjevima koji su najčešće upućivani s tih foruma neophodno je istaknuti potrebu za institucionaliziranje dijaloga između vlasti i civilnog društva obje strane, u svrhu čega se između ostalog predlaže stalno održavanje foruma svake dvije godine, uspostava društvenog opservatorija kao i uspostava zajedničkog savjetodavnog odbora.

| 5.4. | Forum se održavao poprilično redovito, no ne u traženim vremenskim razmacima. Primjerice, šesti po redu forum, koji se trebao održati u Meksiku u rujnu 2014. godine, još se nije održao. |
| --- | --- |

5.4.

Forum se održavao poprilično redovito, no ne u traženim vremenskim razmacima. Primjerice, šesti po redu forum, koji se trebao održati u Meksiku u rujnu 2014. godine, još se nije održao.

| 5.5. | Društveni opservatorij, čiju su uspostavu vlasti u načelu prihvatile, još nije pokrenut te njegovi ciljevi, kao ni sastav, još nisu utvrđeni. Razne organizacije meksičkog civilnog društva smatraju ga sredstvom kojim se građanima omogućuje ocjenjivanje sveobuhvatnog sporazuma te ga ograničavaju na Meksiko, odnosno bez europskog sudjelovanja. |
| --- | --- |

5.5.

Društveni opservatorij, čiju su uspostavu vlasti u načelu prihvatile, još nije pokrenut te njegovi ciljevi, kao ni sastav, još nisu utvrđeni. Razne organizacije meksičkog civilnog društva smatraju ga sredstvom kojim se građanima omogućuje ocjenjivanje sveobuhvatnog sporazuma te ga ograničavaju na Meksiko, odnosno bez europskog sudjelovanja.

| 5.6. | U Meksiku ne postoji gospodarsko i socijalno vijeće na nacionalnoj razini (ali takva vijeća postoje u nekim saveznim državama) koje bi moglo biti prirodni partner EGSO-u EU-a. Na zahtjev različitih društvenih sektora prije nekoliko godina izrađen je nacrt zakonodavnog akta za njegovu uspostavu, ali nije zaživio. Različite organizacije i institucije, kao i neka državna vijeća ponovo traže da se u tekuće političke reforme ponovno uključi i spomenuti nacrt zakona. |
| --- | --- |

5.6.

U Meksiku ne postoji gospodarsko i socijalno vijeće na nacionalnoj razini (ali takva vijeća postoje u nekim saveznim državama) koje bi moglo biti prirodni partner EGSO-u EU-a. Na zahtjev različitih društvenih sektora prije nekoliko godina izrađen je nacrt zakonodavnog akta za njegovu uspostavu, ali nije zaživio. Različite organizacije i institucije, kao i neka državna vijeća ponovo traže da se u tekuće političke reforme ponovno uključi i spomenuti nacrt zakona.

| 5.7. | EGSO je u prethodnim mišljenjima kao i u kontaktima s vlastima iznosio slične prijedloge u cilju unapređenja sudjelovanja civilnog društva u Sporazumu. U mišljenju „Odnosi EU-a i Meksika”
   (2) iz 2006. godine EGSO traži institucionaliziranje dijaloga s organiziranim civilnim društvom te se poziva na članak 49. Sporazuma kojim se predviđa mogućnost „osnivanja bilo kojeg drugog odbora ili tijela” za uspostavu zajedničkog savjetodavnog odbora. |
| --- | --- |

5.7.

EGSO je u prethodnim mišljenjima kao i u kontaktima s vlastima iznosio slične prijedloge u cilju unapređenja sudjelovanja civilnog društva u Sporazumu. U mišljenju „Odnosi EU-a i Meksika”
   (2) iz 2006. godine EGSO traži institucionaliziranje dijaloga s organiziranim civilnim društvom te se poziva na članak 49. Sporazuma kojim se predviđa mogućnost „osnivanja bilo kojeg drugog odbora ili tijela” za uspostavu zajedničkog savjetodavnog odbora.

| 5.8. | Što se tiče moguće uspostave meksičkog gospodarskog i socijalnog vijeća, EGSO se očitovao da bi uspostava sličnog tijela u Meksiku bila pozitivna za zajedničko praćenje odnosa između EU-a i Meksika, ali da će poštovati ono što o tome odluče civilno društvo i meksičke vlasti. |
| --- | --- |

5.8.

Što se tiče moguće uspostave meksičkog gospodarskog i socijalnog vijeća, EGSO se očitovao da bi uspostava sličnog tijela u Meksiku bila pozitivna za zajedničko praćenje odnosa između EU-a i Meksika, ali da će poštovati ono što o tome odluče civilno društvo i meksičke vlasti.

6.   Perspektive i moguće smjernice za budućnost

| 6.1. | U „Deklaraciji iz Bruxellesa”, usvojenoj na sastanku na vrhu EU-a i CELAC-a od 10. i 11. lipnja 2015., ističe se znatan napredak koji je postignut u pogledu modernizacije Sporazuma između EU-a i Meksika, a u tom smislu i „kako bi se s pregovorima započelo što je prije moguće”. EGSO očekuje potpisivanje novog sporazuma na temelju revizije i proširenja postojećega, uz analizu prednosti i slabosti na putu koji su prošli EU i Meksiko te uz iskorištavanje iskustava proizašlih iz sporazuma o pridruživanju koje je Europska unija zadnjih godina potpisala s različitim zemljama svijeta. Sporazum treba biti i pokretač cjelokupnih odnosa između Europske unije te Latinske Amerike i Kariba. |
| --- | --- |

6.1.

U „Deklaraciji iz Bruxellesa”, usvojenoj na sastanku na vrhu EU-a i CELAC-a od 10. i 11. lipnja 2015., ističe se znatan napredak koji je postignut u pogledu modernizacije Sporazuma između EU-a i Meksika, a u tom smislu i „kako bi se s pregovorima započelo što je prije moguće”. EGSO očekuje potpisivanje novog sporazuma na temelju revizije i proširenja postojećega, uz analizu prednosti i slabosti na putu koji su prošli EU i Meksiko te uz iskorištavanje iskustava proizašlih iz sporazuma o pridruživanju koje je Europska unija zadnjih godina potpisala s različitim zemljama svijeta. Sporazum treba biti i pokretač cjelokupnih odnosa između Europske unije te Latinske Amerike i Kariba.

| 6.2. | EGSO je svjestan da se vizija meksičke vlade i vizija tijela Zajednice o tome koju ulogu civilno društvo mora igrati u tom procesu ne podudaraju. Međutim, ako se mišljenje civilnog društva ne usmjeri na organiziran način, to bi moglo dovesti do pojave alternativnih oblika populističke naravi. |
| --- | --- |

6.2.

EGSO je svjestan da se vizija meksičke vlade i vizija tijela Zajednice o tome koju ulogu civilno društvo mora igrati u tom procesu ne podudaraju. Međutim, ako se mišljenje civilnog društva ne usmjeri na organiziran način, to bi moglo dovesti do pojave alternativnih oblika populističke naravi.

| 6.3. | Revidirani bi sporazum trebao uključivati stavak kojim bi se od ugovornih strana zahtijevali ratifikacija i pridržavanje konvencija i rezolucija Međunarodne organizacije rada (MOR) u pogledu temeljnih socijalnih prava obuhvaćenih ciljevima MOR-a o „dostojanstvenom radu”. |
| --- | --- |

6.3.

Revidirani bi sporazum trebao uključivati stavak kojim bi se od ugovornih strana zahtijevali ratifikacija i pridržavanje konvencija i rezolucija Međunarodne organizacije rada (MOR) u pogledu temeljnih socijalnih prava obuhvaćenih ciljevima MOR-a o „dostojanstvenom radu”.

| 6.4. | Meksiko još nije ratificirao Konvenciju MOR-a br. 98 (3) o primjeni načela prava na udruživanje i kolektivno pregovaranje. Ratifikacijom te važne konvencije i nužnom prilagodbom zakonodavstva na tom području spriječila bi se raširena praksa takozvanih „ugovora o zaštiti”, kojima se onemogućava dijalog između radnika i poslodavaca, te bi se sva trgovačka društva, meksička i strana, prisililo da poštuju međunarodne standarde rada. |
| --- | --- |

6.4.

Meksiko još nije ratificirao Konvenciju MOR-a br. 98 (3) o primjeni načela prava na udruživanje i kolektivno pregovaranje. Ratifikacijom te važne konvencije i nužnom prilagodbom zakonodavstva na tom području spriječila bi se raširena praksa takozvanih „ugovora o zaštiti”, kojima se onemogućava dijalog između radnika i poslodavaca, te bi se sva trgovačka društva, meksička i strana, prisililo da poštuju međunarodne standarde rada.

| 6.5. | Osim tih aspekata povezanih s radnim pitanjima, na području trgovine i ulaganja potrebno je razmotriti aspekte povezane s necarinskim preprekama, sustav zaštite ulaganja te aspekte intelektualnog vlasništva, uz veću suradnju na poreznom polju u cilju suzbijanja poreznih prijevara i izbjegavanja plaćanja poreza. |
| --- | --- |

6.5.

Osim tih aspekata povezanih s radnim pitanjima, na području trgovine i ulaganja potrebno je razmotriti aspekte povezane s necarinskim preprekama, sustav zaštite ulaganja te aspekte intelektualnog vlasništva, uz veću suradnju na poreznom polju u cilju suzbijanja poreznih prijevara i izbjegavanja plaćanja poreza.

| 6.5.1. | Prikladno je sklapanje općeg sporazuma o ulaganjima s EU-om koji bi zamijenio i osnažio bilateralne sporazume koje je Meksiko prethodno potpisao s brojnim zemljama Zajednice, a u pogledu usklađenosti s postojećim odredbama u državama članicama EU-a. |
| --- | --- |

6.5.1.

Prikladno je sklapanje općeg sporazuma o ulaganjima s EU-om koji bi zamijenio i osnažio bilateralne sporazume koje je Meksiko prethodno potpisao s brojnim zemljama Zajednice, a u pogledu usklađenosti s postojećim odredbama u državama članicama EU-a.

| 6.5.2. | Meksiko je uložio velike napore na zakonodavnom polju u cilju unapređenja zaštite intelektualnog vlasništva, ali to u praksi nije učinkovito provedeno te je stoga potrebno ustanoviti obrasce za jačanje učinkovite primjene tog zakonodavstva, posebice po pitanju zaštite žiga od krivotvorenja. |
| --- | --- |

6.5.2.

Meksiko je uložio velike napore na zakonodavnom polju u cilju unapređenja zaštite intelektualnog vlasništva, ali to u praksi nije učinkovito provedeno te je stoga potrebno ustanoviti obrasce za jačanje učinkovite primjene tog zakonodavstva, posebice po pitanju zaštite žiga od krivotvorenja.

| 6.5.3. | Po pitanju necarinskih prepreka Meksiko stranim vlasnicima ne dopušta registraciju oznaka zemljopisnog podrijetla priznatih na razini EU-a, što je primjerice slučaj u sporazumima između EU-a i Kolumbije odnosno Perua. To je velika poteškoća za povećanje trgovine brojnih proizvoda Zajednice. |
| --- | --- |

6.5.3.

Po pitanju necarinskih prepreka Meksiko stranim vlasnicima ne dopušta registraciju oznaka zemljopisnog podrijetla priznatih na razini EU-a, što je primjerice slučaj u sporazumima između EU-a i Kolumbije odnosno Perua. To je velika poteškoća za povećanje trgovine brojnih proizvoda Zajednice.

| 6.6. | Meksička je strana također istaknula važnost iznalaženja obrazaca za promicanje boljeg pristupa poljoprivrednih proizvoda te zemlje tržištima Zajednice, što bi pomoglo u smanjenju postojećeg trgovinskog jaza. |
| --- | --- |

6.6.

Meksička je strana također istaknula važnost iznalaženja obrazaca za promicanje boljeg pristupa poljoprivrednih proizvoda te zemlje tržištima Zajednice, što bi pomoglo u smanjenju postojećeg trgovinskog jaza.

| 6.7. | Sudjelovanje organiziranog civilnog društva Meksika i Europske unije mora biti posebno važno u uspješnom razvoju elemenata suradnje uključenih u sporazume između dviju strana. Potrebno je preispitati prioritete na tom području, kao i dostupna financijska sredstva, kako bi se ti prioriteti međusobno povezali i stvorili pozitivnu sinergiju koja se dosad pokazala nedovoljnom jer nije postojala odgovarajuća povezanost između pojedinačnih projekata. |
| --- | --- |

6.7.

Sudjelovanje organiziranog civilnog društva Meksika i Europske unije mora biti posebno važno u uspješnom razvoju elemenata suradnje uključenih u sporazume između dviju strana. Potrebno je preispitati prioritete na tom području, kao i dostupna financijska sredstva, kako bi se ti prioriteti međusobno povezali i stvorili pozitivnu sinergiju koja se dosad pokazala nedovoljnom jer nije postojala odgovarajuća povezanost između pojedinačnih projekata.

| 6.8. | EGSO konkretno želi istaknuti tri područja na kojima bi se prvenstveno to sudjelovanje trebalo ostvariti: unapređenje upravljanja, znanstveno i tehničko istraživanje te suradnja na području održivog razvoj i zaštite okoliša. |
| --- | --- |

6.8.

EGSO konkretno želi istaknuti tri područja na kojima bi se prvenstveno to sudjelovanje trebalo ostvariti: unapređenje upravljanja, znanstveno i tehničko istraživanje te suradnja na području održivog razvoj i zaštite okoliša.

| 6.8.1. | Pitanje upravljanja treba bez sumnje predstavljati srž politike suradnje. Potrebno je da Meksiko postupno usvoji brojne „najbolje prakse” koje postoje na tom području i prilagodi ih svojim okolnostima u cilju sustavnog strukturiranja aktivnosti civilnog društva, čime bi se omogućila njegova konsolidacija i učinkovita organizacija te bi ono na taj način postalo dopuna tradicionalnoj političkoj vlasti u Meksiku i pomoćnik u boljoj provedbi ljudskih prava u toj zemlji. |
| --- | --- |

6.8.1.

Pitanje upravljanja treba bez sumnje predstavljati srž politike suradnje. Potrebno je da Meksiko postupno usvoji brojne „najbolje prakse” koje postoje na tom području i prilagodi ih svojim okolnostima u cilju sustavnog strukturiranja aktivnosti civilnog društva, čime bi se omogućila njegova konsolidacija i učinkovita organizacija te bi ono na taj način postalo dopuna tradicionalnoj političkoj vlasti u Meksiku i pomoćnik u boljoj provedbi ljudskih prava u toj zemlji.

| 6.8.2. | Po pitanju znanstvenih i tehničkih istraživanja mora se dati prednost sudjelovanju meksičkih sveučilišta i znanstvenika u programima Europske unije za inovacije i razvoj, poput Obzora 2020., s naglaskom na prioritetna područja u strateškom partnerstvu, poput ublažavanja posljedica i prilagodbe klimatskim promjenama, s ciljem pronalaska zajedničkih stavova o njima. U tom se smislu može razmotriti ponovna uspostava Fonda za međunarodnu suradnju na području znanosti i tehnologije između Europske unije i Meksika, koji je bio na snazi do 2011. godine. |
| --- | --- |

6.8.2.

Po pitanju znanstvenih i tehničkih istraživanja mora se dati prednost sudjelovanju meksičkih sveučilišta i znanstvenika u programima Europske unije za inovacije i razvoj, poput Obzora 2020., s naglaskom na prioritetna područja u strateškom partnerstvu, poput ublažavanja posljedica i prilagodbe klimatskim promjenama, s ciljem pronalaska zajedničkih stavova o njima. U tom se smislu može razmotriti ponovna uspostava Fonda za međunarodnu suradnju na području znanosti i tehnologije između Europske unije i Meksika, koji je bio na snazi do 2011. godine.

| 6.8.3. | Po pitanju održivog razvoja i zaštite okoliša, osim konkretnih projekata povezanih s prilagodbom klimatskim promjenama, mogu se uspostaviti i drugi konkretni projekti na području primjerice smanjenja emisija onečišćujućih tvari u atmosferi, smanjenja ispuštanja tvari u vodeni okoliš i zagađenja podzemnih voda te obrade i recikliranja svih vrsta otpada. |
| --- | --- |

6.8.3.

Po pitanju održivog razvoja i zaštite okoliša, osim konkretnih projekata povezanih s prilagodbom klimatskim promjenama, mogu se uspostaviti i drugi konkretni projekti na području primjerice smanjenja emisija onečišćujućih tvari u atmosferi, smanjenja ispuštanja tvari u vodeni okoliš i zagađenja podzemnih voda te obrade i recikliranja svih vrsta otpada.

| 6.8.4. | EGSO smatra da na izvršnoj razini u Meksiku i u Europskoj uniji, kao i na parlamentarnoj razini te među predstavnicima civilnog društva, postoji dovoljno elemenata za pokretanje brojnih navedenih inicijativa bez čekanja na potpisivanje novog sporazuma. Zaključci sastanaka na vrhu između Europske unije, Latinske Amerike i Kariba te između Europske unije i Meksika, održanih u lipnju 2015. godine, kao i XIX. sastanka Zajedničkog parlamentarnog povjerenstva Europske unije i Meksika (7.–9. srpnja 2015.) otvaraju mogućnost razvoja tih inicijativa na regionalnom planu, pri čemu Meksiko treba biti jedna od okosnica. |
| --- | --- |

6.8.4.

EGSO smatra da na izvršnoj razini u Meksiku i u Europskoj uniji, kao i na parlamentarnoj razini te među predstavnicima civilnog društva, postoji dovoljno elemenata za pokretanje brojnih navedenih inicijativa bez čekanja na potpisivanje novog sporazuma. Zaključci sastanaka na vrhu između Europske unije, Latinske Amerike i Kariba te između Europske unije i Meksika, održanih u lipnju 2015. godine, kao i XIX. sastanka Zajedničkog parlamentarnog povjerenstva Europske unije i Meksika (7.–9. srpnja 2015.) otvaraju mogućnost razvoja tih inicijativa na regionalnom planu, pri čemu Meksiko treba biti jedna od okosnica.

Bruxelles, 17. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Karel de Gucht, povjerenik za trgovinu, „Open for business: The European Union’s relations with México in a changing world”, govor na sastanku EU Chambersa i ProMEXICO-a, Ciudad de México, 12. prosinca 2012.

1

(2)  SL C 88, 11.4.2006., str. 85.

2

(3)  U travnju 2015. godine Meksiko je ratificirao Konvenciju MOR-a br. 138 o najnižoj dobi za zapošljavanje.

3

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/128

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Poljoprivreda, ruralna područja i održivi razvoj u zemljama Istočnog partnerstva”

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/20)

| Izvjestiteljica: | Dilyana SLAVOVA |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Dilyana SLAVOVA

Na plenarnom zasjedanju održanom 21. i 22. siječnja 2015., sukladno članku 29. stavku 2. Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je izraditi samoinicijativno mišljenje

„Poljoprivreda, ruralna područja i održivi razvoj u zemljama Istočnog partnerstva”

(samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za vanjske odnose, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 16. srpnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna), s 217 glasova za i 6 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EU bi trebao izgraditi čvrsta partnerstva sa susjedima. Moramo dodatno pojačati suradnju sa zemljama u svom susjedstvu kako bismo još više učvrstili naše političke i gospodarske veze (1). Ono što se događa u zemljama istočne Europe i južnog Kavkaza ima posljedice po EU. Kako se EU širio, te su zemlje postale bliži susjedi i njihova sigurnost, stabilnost i blagostanje sve više utječu na sigurnost, stabilnost i blagostanje u EU-u. Uža suradnju između EU-a i njegovih istočnoeuropskih partnera – Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Republike Moldove i Ukrajine (i njihova međusobna suradnja) – od primarne je važnosti za vanjske odnose EU-a. |
| --- | --- |

1.1.

EU bi trebao izgraditi čvrsta partnerstva sa susjedima. Moramo dodatno pojačati suradnju sa zemljama u svom susjedstvu kako bismo još više učvrstili naše političke i gospodarske veze (1). Ono što se događa u zemljama istočne Europe i južnog Kavkaza ima posljedice po EU. Kako se EU širio, te su zemlje postale bliži susjedi i njihova sigurnost, stabilnost i blagostanje sve više utječu na sigurnost, stabilnost i blagostanje u EU-u. Uža suradnju između EU-a i njegovih istočnoeuropskih partnera – Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Republike Moldove i Ukrajine (i njihova međusobna suradnja) – od primarne je važnosti za vanjske odnose EU-a.

| 1.2. | EU se zalaže za rast i stabilnost u svojem susjedstvu Istočnog partnerstva i uviđa važnost poljoprivrede te uzlaznih i silaznih sektora za održavanje ruralnih područja i njihov socioekonomski razvoj. |
| --- | --- |

1.2.

EU se zalaže za rast i stabilnost u svojem susjedstvu Istočnog partnerstva i uviđa važnost poljoprivrede te uzlaznih i silaznih sektora za održavanje ruralnih područja i njihov socioekonomski razvoj.

| 1.3. | Za šest zemalja Istočnog partnerstva, gospodarski razvoj ostaje ključan prioritet zahvaljujući tokovima kapitala, robe, ljudi te znanja i iskustva. To se može postići samo u sigurnom okruženju, što je preduvjet održivog razvoja, prevladavanjem previše raširene korupcije. |
| --- | --- |

1.3.

Za šest zemalja Istočnog partnerstva, gospodarski razvoj ostaje ključan prioritet zahvaljujući tokovima kapitala, robe, ljudi te znanja i iskustva. To se može postići samo u sigurnom okruženju, što je preduvjet održivog razvoja, prevladavanjem previše raširene korupcije.

| 1.4. | EGSO potiče proces diversifikacije ruralnih područja u zemljama Istočnog partnerstva, što bi moglo osigurati dodatni izvor dohotka zahvaljujući alternativnim aktivnostima i većoj mogućnosti zapošljavanja. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO potiče proces diversifikacije ruralnih područja u zemljama Istočnog partnerstva, što bi moglo osigurati dodatni izvor dohotka zahvaljujući alternativnim aktivnostima i većoj mogućnosti zapošljavanja.

| 1.5. | EGSO podupire EK i njegove napore da uspostavi stabilan dijalog o poljoprivredi i ruralnom razvoju u svim partnerskim zemljama te je spreman pomoći u provedbi politika i uz njih vezanih reformi svima koji žele da poljoprivreda i ruralni razvoj postanu ključni sektor njihove suradnje s EU-om. Većina ulaganja EU-a treba se usredotočiti na one zemlje kojima su poljoprivreda i ruralni razvoj prioriteti. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO podupire EK i njegove napore da uspostavi stabilan dijalog o poljoprivredi i ruralnom razvoju u svim partnerskim zemljama te je spreman pomoći u provedbi politika i uz njih vezanih reformi svima koji žele da poljoprivreda i ruralni razvoj postanu ključni sektor njihove suradnje s EU-om. Većina ulaganja EU-a treba se usredotočiti na one zemlje kojima su poljoprivreda i ruralni razvoj prioriteti.

| 1.6. | EGSO insistira da EU pomogne zemljama Istočnog partnerstva u pripremi dugoročnih strategija poljoprivrednog i ruralnog razvoja sa svim odgovarajućim dionicima, kao i u izgradnji neophodnih institucijskih kapaciteta na nacionalnoj i lokalnoj razini. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO insistira da EU pomogne zemljama Istočnog partnerstva u pripremi dugoročnih strategija poljoprivrednog i ruralnog razvoja sa svim odgovarajućim dionicima, kao i u izgradnji neophodnih institucijskih kapaciteta na nacionalnoj i lokalnoj razini.

| 1.7. | EGSO izražava želju za strogom primjenom snažnog sustava praćenja nakon što sredstva koja je EU namijenio zemljama Istočnog partnerstva budu dodijeljena. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO izražava želju za strogom primjenom snažnog sustava praćenja nakon što sredstva koja je EU namijenio zemljama Istočnog partnerstva budu dodijeljena.

| 1.8. | EGSO poziva na strateško osuvremenjivanje poljoprivrednog sektora u zemljama Istočnog partnerstva, čime bi se na održiv način povećala domaća proizvodnja sigurne hrane. EGSO smatra da bi EU trebao i dalje biti od velike pomoći zemljama Istočnog partnerstva u poboljšanju sanitarnih i fitosanitarnih (SPS) standarda njihovih proizvoda i razvoju njihovih programa ruralnog razvoja. Nadamo se da će Područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (Deep and Comprehensive Free Trade Area, DCFTA) biti ispravno uspostavljeno i učinkovito u tom pogledu. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO poziva na strateško osuvremenjivanje poljoprivrednog sektora u zemljama Istočnog partnerstva, čime bi se na održiv način povećala domaća proizvodnja sigurne hrane. EGSO smatra da bi EU trebao i dalje biti od velike pomoći zemljama Istočnog partnerstva u poboljšanju sanitarnih i fitosanitarnih (SPS) standarda njihovih proizvoda i razvoju njihovih programa ruralnog razvoja. Nadamo se da će Područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (Deep and Comprehensive Free Trade Area, DCFTA) biti ispravno uspostavljeno i učinkovito u tom pogledu.

| 1.9. | EGSO iznimno cijeni važnost Programa europskog susjedstva za poljoprivredu i ruralni razvoj (European Neighbourhood Programme for Agriculture and Rural Development, ENPARD), pokrenutog radi potpore tom sektoru i nada se da će ENPARD, zajedno s tekućim ili planiranim programima u drugim zemljama, dovesti do održivog napretka u poljoprivredi i boljih uvjeta života u ruralnim područjima cijelog područja Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

1.9.

EGSO iznimno cijeni važnost Programa europskog susjedstva za poljoprivredu i ruralni razvoj (European Neighbourhood Programme for Agriculture and Rural Development, ENPARD), pokrenutog radi potpore tom sektoru i nada se da će ENPARD, zajedno s tekućim ili planiranim programima u drugim zemljama, dovesti do održivog napretka u poljoprivredi i boljih uvjeta života u ruralnim područjima cijelog područja Istočnog partnerstva.

| 1.10. | EGSO jasno izražava svoju spremnost da iskustva i znanja EU-a podijeli s drugima u kontekstu čvrstog partnerstva za ruralni razvoj i održivi razvoj poljoprivrednog potencijala tih regija u okviru programa ENPARD-a. To će pridonijeti ne samo otvaranju radnih mjesta već i poboljšanju kvalitete života ljudi u seoskim područjima. Štoviše, potpora poljoprivredi i ruralnom razvoju također je jedan od ključnih aspekata predanosti EU-a uključivom rastu u susjedstvu. |
| --- | --- |

1.10.

EGSO jasno izražava svoju spremnost da iskustva i znanja EU-a podijeli s drugima u kontekstu čvrstog partnerstva za ruralni razvoj i održivi razvoj poljoprivrednog potencijala tih regija u okviru programa ENPARD-a. To će pridonijeti ne samo otvaranju radnih mjesta već i poboljšanju kvalitete života ljudi u seoskim područjima. Štoviše, potpora poljoprivredi i ruralnom razvoju također je jedan od ključnih aspekata predanosti EU-a uključivom rastu u susjedstvu.

| 1.11. | EGSO insistira da se u obzir uzmu iskustva EU-a stečena tijekom reforme poljoprivrede i ruralnih područja u pretpristupnim zemljama, kao i raznolika iskustva koja su stekle partnerske zemlje i napori koje one poduzimaju. EGSO poziva na to da se u tom sektoru stavi snažan naglasak na sudjelovanje civilnog društva i uključivanje dionika. |
| --- | --- |

1.11.

EGSO insistira da se u obzir uzmu iskustva EU-a stečena tijekom reforme poljoprivrede i ruralnih područja u pretpristupnim zemljama, kao i raznolika iskustva koja su stekle partnerske zemlje i napori koje one poduzimaju. EGSO poziva na to da se u tom sektoru stavi snažan naglasak na sudjelovanje civilnog društva i uključivanje dionika.

| 1.12. | Ovim mišljenjem EGSO također jasno iznosi svoju želju da civilno društvo bude mnogo šire zastupljeno u Platformi 2. („Gospodarska integracija i usklađivanje s politikama EU-a”), njegovu Odboru za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odboru za okoliš i klimatske promjene (u pogledu promicanja zelenih tehnologija, ekoloških inovacija i biološke raznolikosti), Trgovinskom odboru za pitanja SPS-a te u Odboru za MSP-e kojima stručno znanje i vještine EGSO-a uvelike doprinose. |
| --- | --- |

1.12.

Ovim mišljenjem EGSO također jasno iznosi svoju želju da civilno društvo bude mnogo šire zastupljeno u Platformi 2. („Gospodarska integracija i usklađivanje s politikama EU-a”), njegovu Odboru za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odboru za okoliš i klimatske promjene (u pogledu promicanja zelenih tehnologija, ekoloških inovacija i biološke raznolikosti), Trgovinskom odboru za pitanja SPS-a te u Odboru za MSP-e kojima stručno znanje i vještine EGSO-a uvelike doprinose.

| 1.13. | Potpora poljoprivredi mogla bi postati kamen temeljac gospodarskih reformi u zemljama Istočnog partnerstva, na kojem bi se mogli izgraditi snažniji gospodarski i trgovinski odnosi s EU-om. To bi također pružilo pouzdanu zaštitu od trgovinskih poremećaja u odnosima s drugim partnerima. |
| --- | --- |

1.13.

Potpora poljoprivredi mogla bi postati kamen temeljac gospodarskih reformi u zemljama Istočnog partnerstva, na kojem bi se mogli izgraditi snažniji gospodarski i trgovinski odnosi s EU-om. To bi također pružilo pouzdanu zaštitu od trgovinskih poremećaja u odnosima s drugim partnerima.

2.   Kontekst

| 2.1. | Istočno partnerstvo čini šest zemalja u dvama zemljopisnim područjima: Gruzija, Armenija i Azerbajdžan na južnom Kavkazu, na granici istočne Europe i jugozapadne Azije, između Crnog i Kaspijskog mora, te Molodova, Ukrajina i Bjelarus. Stanje zemalja Istočnog partnerstva relativno je dinamično. Dvije od tih zemalja, Bjelarus i Armenija (2), već su članice Euroazijske gospodarske unije. Kriza u Ukrajini je u tijeku, uz sve goru situaciju u državnim institucijama i u pogledu vladavine prava, što, čini se, dovodi do masovnih pojava otimačine zemljišta (3). Sukobi na granici između Armenije i Azerbajdžana i dalje se nastavljaju i utječu na razvoj tog područja. |
| --- | --- |

2.1.

Istočno partnerstvo čini šest zemalja u dvama zemljopisnim područjima: Gruzija, Armenija i Azerbajdžan na južnom Kavkazu, na granici istočne Europe i jugozapadne Azije, između Crnog i Kaspijskog mora, te Molodova, Ukrajina i Bjelarus. Stanje zemalja Istočnog partnerstva relativno je dinamično. Dvije od tih zemalja, Bjelarus i Armenija (2), već su članice Euroazijske gospodarske unije. Kriza u Ukrajini je u tijeku, uz sve goru situaciju u državnim institucijama i u pogledu vladavine prava, što, čini se, dovodi do masovnih pojava otimačine zemljišta (3). Sukobi na granici između Armenije i Azerbajdžana i dalje se nastavljaju i utječu na razvoj tog područja.

| 2.2. | Odbor je donio mišljenja o pitanjima u pogledu Istočnog partnerstva (4), ali nikad se nije bavio problemima ruralnih područja, poljoprivrede i održivog razvoja u tim zemljama. Mišljenje se stoga bavi mogućnostima boljeg razvoja ruralnih područja i postizanjem održivosti u zemljama Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

2.2.

Odbor je donio mišljenja o pitanjima u pogledu Istočnog partnerstva (4), ali nikad se nije bavio problemima ruralnih područja, poljoprivrede i održivog razvoja u tim zemljama. Mišljenje se stoga bavi mogućnostima boljeg razvoja ruralnih područja i postizanjem održivosti u zemljama Istočnog partnerstva.

| 2.3. | EU prepoznaje važnost poljoprivrede, ruralnih područja i održivog razvoja u zemljama Istočnog partnerstva, a ENPARD je pokrenut u cilju davanja podrške tom sektoru. |
| --- | --- |

2.3.

EU prepoznaje važnost poljoprivrede, ruralnih područja i održivog razvoja u zemljama Istočnog partnerstva, a ENPARD je pokrenut u cilju davanja podrške tom sektoru.

| 2.4. | Platforme su glavni alat multilateralne dimenzije Istočnog partnerstva. Platforma 2. bavi se gospodarskom integracijom između partnerskih zemalja i EU-a te približavanjem politikama EU-a, čime doprinosi postizanju ciljeva Istočnog partnerstva. Platforma 2. svojim različitim odborima i područjima rada želi pridonijeti pametnom, održivom i uključivom razvoju slobodnog tržišnog gospodarstva u partnerskim zemljama. |
| --- | --- |

2.4.

Platforme su glavni alat multilateralne dimenzije Istočnog partnerstva. Platforma 2. bavi se gospodarskom integracijom između partnerskih zemalja i EU-a te približavanjem politikama EU-a, čime doprinosi postizanju ciljeva Istočnog partnerstva. Platforma 2. svojim različitim odborima i područjima rada želi pridonijeti pametnom, održivom i uključivom razvoju slobodnog tržišnog gospodarstva u partnerskim zemljama.

| 2.5. | S obzirom na važnost poljoprivrede i ruralnih područja za daljnji održiv i uključiv razvoj u zemljama Istočnog partnerstva, krajem 2012. godine osnovan je Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj (Odbor ARD) i povezan s ENPARD-om. |
| --- | --- |

2.5.

S obzirom na važnost poljoprivrede i ruralnih područja za daljnji održiv i uključiv razvoj u zemljama Istočnog partnerstva, krajem 2012. godine osnovan je Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj (Odbor ARD) i povezan s ENPARD-om.

| 2.6. | Odbor za okoliš i klimatske promjene bavi se suradnjom na provedbi sporazuma o pridruživanju (AA) i postupnom ujednačivanju s pravnom stečevinom EU-a na području okoliša i klimatskih promjena. To uključuje poticanje usklađivanja sa standardima EU-a, razmjenu informacija i najboljih praksi, izgradnju administrativnih kapaciteta i potporu razvoju civilnog društva. U teme za raspravu i djelovanje spadaju smanjenje otpada i recikliranje, onečišćenje zraka, biološka raznolikost i upravljanje vodama. Odbor za okoliš također nastoji razviti regionalni dijalog o politikama za borbu protiv klimatskih promjena s ciljem jačanja vidljivosti i pregovaračke sposobnosti partnerskih zemalja te surađivati s državama članicama EU-a u globalnim klimatskim pregovorima. |
| --- | --- |

2.6.

Odbor za okoliš i klimatske promjene bavi se suradnjom na provedbi sporazuma o pridruživanju (AA) i postupnom ujednačivanju s pravnom stečevinom EU-a na području okoliša i klimatskih promjena. To uključuje poticanje usklađivanja sa standardima EU-a, razmjenu informacija i najboljih praksi, izgradnju administrativnih kapaciteta i potporu razvoju civilnog društva. U teme za raspravu i djelovanje spadaju smanjenje otpada i recikliranje, onečišćenje zraka, biološka raznolikost i upravljanje vodama. Odbor za okoliš također nastoji razviti regionalni dijalog o politikama za borbu protiv klimatskih promjena s ciljem jačanja vidljivosti i pregovaračke sposobnosti partnerskih zemalja te surađivati s državama članicama EU-a u globalnim klimatskim pregovorima.

| 2.7. | Istočno partnerstvo ostvarilo je značajan napredak u 2014. godini. Novi sporazumi o pridruživanju potpisani s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom već se privremeno provode. U slučaju Gruzije i Moldove, privremena primjena već uključuje Područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA), dok je za Ukrajinu privremena primjena ovog dijela sporazuma odgođena do kraja 2015. AA/DCFTA uključuju ambiciozne programe političke, gospodarske i društvene reforme koje države Istočnog partnerstva približavaju EU-u. |
| --- | --- |

2.7.

Istočno partnerstvo ostvarilo je značajan napredak u 2014. godini. Novi sporazumi o pridruživanju potpisani s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom već se privremeno provode. U slučaju Gruzije i Moldove, privremena primjena već uključuje Područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA), dok je za Ukrajinu privremena primjena ovog dijela sporazuma odgođena do kraja 2015. AA/DCFTA uključuju ambiciozne programe političke, gospodarske i društvene reforme koje države Istočnog partnerstva približavaju EU-u.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Sektori poljoprivrede i ruralnog razvoja zemalja Istočnog partnerstva razlikuju se u naravi, sastavu i razmjernoj veličini, što je sve uvjetovano njihovim tradicijama, kulturama i organizacijskim metodama. Klima, prirodni resursi i položaj određuju prirodna ograničenja. |
| --- | --- |

3.1.

Sektori poljoprivrede i ruralnog razvoja zemalja Istočnog partnerstva razlikuju se u naravi, sastavu i razmjernoj veličini, što je sve uvjetovano njihovim tradicijama, kulturama i organizacijskim metodama. Klima, prirodni resursi i položaj određuju prirodna ograničenja.

| 3.2. | Poljoprivreda je važan sektor u gospodarstvu svih zemalja Istočnog partnerstva. U njemu je zaposlen velik dio stanovništva, ali i nakon desetljeća poteškoća ima veliki potencijal za razvoj. Potrebno je uložiti svaki napor kako bi se osiguralo da razvoj produktivnijeg poljoprivrednog sektora donese dobrobit poljoprivrednicima i ruralnim područjima. |
| --- | --- |

3.2.

Poljoprivreda je važan sektor u gospodarstvu svih zemalja Istočnog partnerstva. U njemu je zaposlen velik dio stanovništva, ali i nakon desetljeća poteškoća ima veliki potencijal za razvoj. Potrebno je uložiti svaki napor kako bi se osiguralo da razvoj produktivnijeg poljoprivrednog sektora donese dobrobit poljoprivrednicima i ruralnim područjima.

| 3.3. | Mnoge zemlje Istočnog partnerstva imaju brojno ruralno stanovništvo, čija sredstva za život u određenoj mjeri ovise o malim ili rascjepkanim parcelama i uporabi komunalnih i državnih pašnjaka. Ti maloposjednici imaju vrlo ograničene resurse uz male mogućnosti rasta. U mnogim su slučajevima maloposjednici zaslužni za gotovo cjelokupnu nacionalnu proizvodnju poljoprivrednih proizvoda. Proizvodi koji potječu s malih posjeda često služe, u potpunosti ili djelomično, za vlastito preživljavanje. Prodaja bilo kakvih viškova otežana je zbog ograničenih veza s organiziranim tržištima te uništene ili dotrajale seoske infrastrukture. Glavni problemi (posebno u južnom Kavkazu) su nedostatak suradnje, osposobljavanja i obrazovanja u sektoru, kao i nepostojanje odgovarajućeg sustava oporezivanja. |
| --- | --- |

3.3.

Mnoge zemlje Istočnog partnerstva imaju brojno ruralno stanovništvo, čija sredstva za život u određenoj mjeri ovise o malim ili rascjepkanim parcelama i uporabi komunalnih i državnih pašnjaka. Ti maloposjednici imaju vrlo ograničene resurse uz male mogućnosti rasta. U mnogim su slučajevima maloposjednici zaslužni za gotovo cjelokupnu nacionalnu proizvodnju poljoprivrednih proizvoda. Proizvodi koji potječu s malih posjeda često služe, u potpunosti ili djelomično, za vlastito preživljavanje. Prodaja bilo kakvih viškova otežana je zbog ograničenih veza s organiziranim tržištima te uništene ili dotrajale seoske infrastrukture. Glavni problemi (posebno u južnom Kavkazu) su nedostatak suradnje, osposobljavanja i obrazovanja u sektoru, kao i nepostojanje odgovarajućeg sustava oporezivanja.

| 3.4. | Dinamika tržišta poljoprivrednih proizvoda i volatilnost cijena hrane ukazali su na potrebu da zemlje Istočnog partnerstva razviju politike poljoprivrednog i ruralnog razvoja, uključujući i donošenje mjera za male poljoprivrednike. S jedne strane trebaju osuvremeniti poljoprivredu i povećati proizvodnju na održiv način, a s druge strane razviti ruralna područja i infrastrukturu te povećati mogućnosti zarade kako bi se popravila kvaliteta života i poboljšali izgledi za obitelji. |
| --- | --- |

3.4.

Dinamika tržišta poljoprivrednih proizvoda i volatilnost cijena hrane ukazali su na potrebu da zemlje Istočnog partnerstva razviju politike poljoprivrednog i ruralnog razvoja, uključujući i donošenje mjera za male poljoprivrednike. S jedne strane trebaju osuvremeniti poljoprivredu i povećati proizvodnju na održiv način, a s druge strane razviti ruralna područja i infrastrukturu te povećati mogućnosti zarade kako bi se popravila kvaliteta života i poboljšali izgledi za obitelji.

| 3.5. | U većini zemalja u tijeku su programi regionalnog razvoja, uključujući pilot-programe, usmjereni na mogućnosti zarade i zapošljavanja koje potencijalno nude alternativne aktivnosti u ruralnim područjima. Njihova je svrha potaknuti razvoj i gospodarsku diversifikaciju ruralnih područja te smanjiti regionalne razlike (5). |
| --- | --- |

3.5.

U većini zemalja u tijeku su programi regionalnog razvoja, uključujući pilot-programe, usmjereni na mogućnosti zarade i zapošljavanja koje potencijalno nude alternativne aktivnosti u ruralnim područjima. Njihova je svrha potaknuti razvoj i gospodarsku diversifikaciju ruralnih područja te smanjiti regionalne razlike (5).

| 3.6. | Ruralno stanovništvo u zemljama Istočnog partnerstva već se dugo uzima zdravo za gotovo i često se zanemaruje u postupku donošenja politika i programa. Jedna je od posljedica tog političkog vakuuma postupno smanjenje broja stanovnika u ruralnim područjima jer se ekonomski aktivno stanovništvo seli u gradove ili u inozemstvo. Kao odgovor na ta negativna demografska kretanja i na potrebu za dinamičnim radno sposobnim stanovništvom koje bi potaklo poljoprivrednu industriju treba poboljšati infrastrukturu i zdravstvenu skrb te razviti odlučnije politike i veću predanost institucija. |
| --- | --- |

3.6.

Ruralno stanovništvo u zemljama Istočnog partnerstva već se dugo uzima zdravo za gotovo i često se zanemaruje u postupku donošenja politika i programa. Jedna je od posljedica tog političkog vakuuma postupno smanjenje broja stanovnika u ruralnim područjima jer se ekonomski aktivno stanovništvo seli u gradove ili u inozemstvo. Kao odgovor na ta negativna demografska kretanja i na potrebu za dinamičnim radno sposobnim stanovništvom koje bi potaklo poljoprivrednu industriju treba poboljšati infrastrukturu i zdravstvenu skrb te razviti odlučnije politike i veću predanost institucija.

| 3.7. | Poljoprivredni sektor južnog Kavkaza ne koristi u potpunosti svoj potencijal, pa trenutačno ima nisku produktivnost i konkurentnost. Propadanje prirodnog kapitala (zemlje, vode, šuma itd.), brdski teren, smanjena biljna i stočarska proizvodnja, uništavanje biološke raznolikosti i osjetljivost ekološke ravnoteže neka su od pitanja koja ometaju razvoj poljoprivrednog sektora. Siromaštvo ruralnih područja, nedostatak radnih mjesta i niska razina ruralnog životnog standarda neki su od čimbenika koji pridonose osjetljivosti seoskih područja južnog Kavkaza. |
| --- | --- |

3.7.

Poljoprivredni sektor južnog Kavkaza ne koristi u potpunosti svoj potencijal, pa trenutačno ima nisku produktivnost i konkurentnost. Propadanje prirodnog kapitala (zemlje, vode, šuma itd.), brdski teren, smanjena biljna i stočarska proizvodnja, uništavanje biološke raznolikosti i osjetljivost ekološke ravnoteže neka su od pitanja koja ometaju razvoj poljoprivrednog sektora. Siromaštvo ruralnih područja, nedostatak radnih mjesta i niska razina ruralnog životnog standarda neki su od čimbenika koji pridonose osjetljivosti seoskih područja južnog Kavkaza.

| 3.8. | U zemljama Istočnog partnerstva još postoje razlike u normama, propisima, zakonodavstvu i usporedivim podacima. Postoji potreba za zajedničkim standardima koji moraju zadovoljavati međunarodne standarde i standarde EU-a, uključujući mjere usklađivanja – mehanizme za nadzor i inspekciju primjene postojećih propisa. Nedovoljno razvijeni sustavi sigurnosti hrane i zdravlja životinja, osobito u zemljama južnog Kavkaza, zahtijevaju poduzimanje napora i djelovanje na području sukladnosti sa standardima SPS-a, posebno veterinarskim i sanitarnim standardima za životinje i proizvode životinjskog podrijetla. |
| --- | --- |

3.8.

U zemljama Istočnog partnerstva još postoje razlike u normama, propisima, zakonodavstvu i usporedivim podacima. Postoji potreba za zajedničkim standardima koji moraju zadovoljavati međunarodne standarde i standarde EU-a, uključujući mjere usklađivanja – mehanizme za nadzor i inspekciju primjene postojećih propisa. Nedovoljno razvijeni sustavi sigurnosti hrane i zdravlja životinja, osobito u zemljama južnog Kavkaza, zahtijevaju poduzimanje napora i djelovanje na području sukladnosti sa standardima SPS-a, posebno veterinarskim i sanitarnim standardima za životinje i proizvode životinjskog podrijetla.

| 3.9. | EGSO smatra da je potrebno uložiti svaki napor kako bi se osigurao razvoj produktivnijeg poljoprivrednog sektora koji donosi dobrobit potrošačima, poljoprivrednicima i općenito ruralnim područjima, koja su često među siromašnijim regijama svake zemlje. Imajući to na umu, EU je posljednjih godina pokrenuo širok paket programa u suradnji sa svojim istočnim partnerima. To su programi u rasponu od pružanja posebne tehničke pomoći preko vrlo velikih sektorskih programa pa sve do potpore dubinskim reformama u području poljoprivrede, ruralnog razvoja i sigurnosti hrane. U svakom slučaju, EGSO se slaže da treba strogo pratiti učinkovitost poljoprivrednih reforme u zemljama Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

3.9.

EGSO smatra da je potrebno uložiti svaki napor kako bi se osigurao razvoj produktivnijeg poljoprivrednog sektora koji donosi dobrobit potrošačima, poljoprivrednicima i općenito ruralnim područjima, koja su često među siromašnijim regijama svake zemlje. Imajući to na umu, EU je posljednjih godina pokrenuo širok paket programa u suradnji sa svojim istočnim partnerima. To su programi u rasponu od pružanja posebne tehničke pomoći preko vrlo velikih sektorskih programa pa sve do potpore dubinskim reformama u području poljoprivrede, ruralnog razvoja i sigurnosti hrane. U svakom slučaju, EGSO se slaže da treba strogo pratiti učinkovitost poljoprivrednih reforme u zemljama Istočnog partnerstva.

| 3.10. | EGSO potiče Europsku komisiju i Europski parlament da se uključe u obnovljeni i produbljeni politički dijalog o strateškom planiranju i reformama na području poljoprivrede, šumarstva i održivog razvoja na razini pojedinih zemalja, poštujući utvrđena pravila i povećavajući konkurentnosti poljoprivrednih struktura i transparentnost domaćih poljoprivrednih tržišta. |
| --- | --- |

3.10.

EGSO potiče Europsku komisiju i Europski parlament da se uključe u obnovljeni i produbljeni politički dijalog o strateškom planiranju i reformama na području poljoprivrede, šumarstva i održivog razvoja na razini pojedinih zemalja, poštujući utvrđena pravila i povećavajući konkurentnosti poljoprivrednih struktura i transparentnost domaćih poljoprivrednih tržišta.

| 3.11. | Kako bi se podržao razvoj poljoprivrede u zemljama Istočnog partnerstva, EGSO vjeruje da kao prioritet treba uspostaviti lokalne poljoprivredne organizacije i ojačati ih razvojnim projektima osmišljenim za povećanje razine zastupljenosti poljoprivrednika i njihove uključenosti u postupak donošenja odluka. |
| --- | --- |

3.11.

Kako bi se podržao razvoj poljoprivrede u zemljama Istočnog partnerstva, EGSO vjeruje da kao prioritet treba uspostaviti lokalne poljoprivredne organizacije i ojačati ih razvojnim projektima osmišljenim za povećanje razine zastupljenosti poljoprivrednika i njihove uključenosti u postupak donošenja odluka.

| 3.12. | Poduzetništvo treba biti u žarištu aktivnosti EU-a u zemljama Istočnog partnerstva; ne trebamo zaboraviti da je promicanje poduzetništva u seoskim područjima od velike važnosti te da se može postići osiguranjem odgovarajućeg poslovnog okruženja, pristupa početnom kapitalu, bankovnih zajmova i odgovarajućih poreznih olakšica. |
| --- | --- |

3.12.

Poduzetništvo treba biti u žarištu aktivnosti EU-a u zemljama Istočnog partnerstva; ne trebamo zaboraviti da je promicanje poduzetništva u seoskim područjima od velike važnosti te da se može postići osiguranjem odgovarajućeg poslovnog okruženja, pristupa početnom kapitalu, bankovnih zajmova i odgovarajućih poreznih olakšica.

| 3.13. | EGSO smatra da je ključno istaknuti i pospješiti ulogu žena i mladih u poljoprivrednom i ruralnom društvu većim uključivanjem u strukovno obrazovanje i posebnim mjerama u planovima za ruralni razvoj. |
| --- | --- |

3.13.

EGSO smatra da je ključno istaknuti i pospješiti ulogu žena i mladih u poljoprivrednom i ruralnom društvu većim uključivanjem u strukovno obrazovanje i posebnim mjerama u planovima za ruralni razvoj.

| 3.14. | EGSO se nada da će Odbor za okoliš i klimatske promjene biti uspješan u provedbi sljedećih triju projekata u sklopu Platforme 2. – Gospodarska integracija i usklađivanje s politikama EU-a: Europski sustav razmjene podataka o okolišu (SEIS) (6), projekt GREEN (7), paket mjera Clima East
   (8). |
| --- | --- |

3.14.

EGSO se nada da će Odbor za okoliš i klimatske promjene biti uspješan u provedbi sljedećih triju projekata u sklopu Platforme 2. – Gospodarska integracija i usklađivanje s politikama EU-a: Europski sustav razmjene podataka o okolišu (SEIS) (6), projekt GREEN (7), paket mjera Clima East
   (8).

| 3.15. | EGSO poziva EK i EP da nastave sa svojim nastojanjima na poboljšanju upravljanja okolišem te sustava za prikupljanje i upravljanje podatcima u regiji Istočnog partnerstva, pomaganju zemljama Istočnog partnerstva u pogledu ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima, usredotočenju na mjere zelene politike te predstavljanju obrazaca održive potrošnje i proizvodnje. |
| --- | --- |

3.15.

EGSO poziva EK i EP da nastave sa svojim nastojanjima na poboljšanju upravljanja okolišem te sustava za prikupljanje i upravljanje podatcima u regiji Istočnog partnerstva, pomaganju zemljama Istočnog partnerstva u pogledu ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima, usredotočenju na mjere zelene politike te predstavljanju obrazaca održive potrošnje i proizvodnje.

| 3.16. | EGSO prepoznaje važnost programa održivog razvoja „Ekologizacija gospodarstava u Istočnom susjedstvu” (EaP GREEN) koji provodi OECD u suradnji s UNECE-om, UNEP-om i UNIDO-om kako bi pomogli zemljama Istočnog partnerstva u prelasku na zeleno gospodarstvo. |
| --- | --- |

3.16.

EGSO prepoznaje važnost programa održivog razvoja „Ekologizacija gospodarstava u Istočnom susjedstvu” (EaP GREEN) koji provodi OECD u suradnji s UNECE-om, UNEP-om i UNIDO-om kako bi pomogli zemljama Istočnog partnerstva u prelasku na zeleno gospodarstvo.

4.   Preporuke za pojedine zemlje

4.1.   
  Armenija

| 4.1.1. | Poljoprivreda je jedan od velikih gospodarskih sektora u Armeniji, u kojoj približno trećina stanovništva živi u rijetko naseljenim planinskim ruralnim područjima gdje je poljoprivreda s malim ulaganjima, koja u potpunosti ili djelomično osigurava vlastitu prehranu, važan izvor sredstava za život. Gotovo cijeli bruto poljoprivredni proizvod (oko 97 %), proizvode mala gospodarstava. |
| --- | --- |

4.1.1.

Poljoprivreda je jedan od velikih gospodarskih sektora u Armeniji, u kojoj približno trećina stanovništva živi u rijetko naseljenim planinskim ruralnim područjima gdje je poljoprivreda s malim ulaganjima, koja u potpunosti ili djelomično osigurava vlastitu prehranu, važan izvor sredstava za život. Gotovo cijeli bruto poljoprivredni proizvod (oko 97 %), proizvode mala gospodarstava.

| 4.1.2. | Armenija je također provela jedan od najobuhvatnijih programa zemljišne reforme; do sredine 1994. godine većina je poljoprivrednog zemljišta privatizirana. Rezultat je bio da je zemljište podijeljeno na više od 1,2 milijuna parcela. |
| --- | --- |

4.1.2.

Armenija je također provela jedan od najobuhvatnijih programa zemljišne reforme; do sredine 1994. godine većina je poljoprivrednog zemljišta privatizirana. Rezultat je bio da je zemljište podijeljeno na više od 1,2 milijuna parcela.

| 4.1.3. | Armenija ima ograničene zemljišne resurse, pa obradiva površina čini samo 16,8 % ukupne površine. Plodno vulkansko tlo omogućuje uzgoj pšenice i ječma, kao i ispašu životinja. Navodnjavaju se usjevi marelice, breskve, šljive, jabuke, trešnje, oraha, dunje, smokve, nara, drugog voća te grožđa, osnove za svjetski poznat armenski konjak. |
| --- | --- |

4.1.3.

Armenija ima ograničene zemljišne resurse, pa obradiva površina čini samo 16,8 % ukupne površine. Plodno vulkansko tlo omogućuje uzgoj pšenice i ječma, kao i ispašu životinja. Navodnjavaju se usjevi marelice, breskve, šljive, jabuke, trešnje, oraha, dunje, smokve, nara, drugog voća te grožđa, osnove za svjetski poznat armenski konjak.

| 4.1.4. | Pregovori o sporazumu o pridruživanju, uključujući DCFTA, završili su u srpnju 2013. Međutim, budući da je Armenija pristupila carinskoj uniji, kao što je bilo najavljeno u rujnu 2013., sporazum o pridruživanju, koji je nespojiv s članstvom u carinskoj uniji, nije potpisan. Europska unija i dalje surađuje s Armenijom u svim područjima kompatibilnima s tom odlukom. |
| --- | --- |

4.1.4.

Pregovori o sporazumu o pridruživanju, uključujući DCFTA, završili su u srpnju 2013. Međutim, budući da je Armenija pristupila carinskoj uniji, kao što je bilo najavljeno u rujnu 2013., sporazum o pridruživanju, koji je nespojiv s članstvom u carinskoj uniji, nije potpisan. Europska unija i dalje surađuje s Armenijom u svim područjima kompatibilnima s tom odlukom.

4.2.   
  Azerbajdžan

| 4.2.1. | S obzirom na to da se gospodarstvo Azerbajdžana oslanja na naftu i plin kao vodeće sektore, poljoprivreda je ključan element gospodarstva te zemlje koje nije vezano uz naftu. Gotovo polovica Azera živi u seoskim područjima, a uzdržavanje seoskog stanovništva ovisi o poljoprivredi. |
| --- | --- |

4.2.1.

S obzirom na to da se gospodarstvo Azerbajdžana oslanja na naftu i plin kao vodeće sektore, poljoprivreda je ključan element gospodarstva te zemlje koje nije vezano uz naftu. Gotovo polovica Azera živi u seoskim područjima, a uzdržavanje seoskog stanovništva ovisi o poljoprivredi.

| 4.2.2. | Najčešća je mješovita poljoprivreda, sa sličnim obrascima u proizvodnji usjeva. Glavni poljoprivredni usjevi u Azerbajdžanu su komercijalni usjevi, grožđe, pamuk, duhan, agrumi i povrće. Stoka, mliječni proizvodi, vino i jaka alkoholna pića također su važni poljoprivredni proizvodi. |
| --- | --- |

4.2.2.

Najčešća je mješovita poljoprivreda, sa sličnim obrascima u proizvodnji usjeva. Glavni poljoprivredni usjevi u Azerbajdžanu su komercijalni usjevi, grožđe, pamuk, duhan, agrumi i povrće. Stoka, mliječni proizvodi, vino i jaka alkoholna pića također su važni poljoprivredni proizvodi.

| 4.2.3. | Godine 2010., EU i Azerbajdžan su započeli pregovore o Sporazumu o pridruživanju (s izuzetkom DCFTA-e zbog prijave za WTO koja je još u tijeku). Vlada Azerbajdžana službeno se prijavila za članstvo u WTO-u njegovu tajništvu 1997. godine, a rasprave još traju. |
| --- | --- |

4.2.3.

Godine 2010., EU i Azerbajdžan su započeli pregovore o Sporazumu o pridruživanju (s izuzetkom DCFTA-e zbog prijave za WTO koja je još u tijeku). Vlada Azerbajdžana službeno se prijavila za članstvo u WTO-u njegovu tajništvu 1997. godine, a rasprave još traju.

4.3.   
  Bjelarus

| 4.3.1. | U poljoprivrednom sektoru Bjelarusa zaposlena je približno desetina radne snage, a prevladavaju velika zajednička i državna gospodarstva. Većina zemlje bavi se uzgojem mješovitih usjeva i stočarstvom. Druge su važne kulture krumpir, šećerna repa, ječam, pšenica, raž i kukuruz; velik se postotak žitarica koristi za stočnu hranu. Goveda, perad i svinje glavne su vrste stoke. Približno dvije petine Bjelarusa pokrivaju šume, koje se iskorištavaju za proizvodnju drvnih i papirnih proizvoda. |
| --- | --- |

4.3.1.

U poljoprivrednom sektoru Bjelarusa zaposlena je približno desetina radne snage, a prevladavaju velika zajednička i državna gospodarstva. Većina zemlje bavi se uzgojem mješovitih usjeva i stočarstvom. Druge su važne kulture krumpir, šećerna repa, ječam, pšenica, raž i kukuruz; velik se postotak žitarica koristi za stočnu hranu. Goveda, perad i svinje glavne su vrste stoke. Približno dvije petine Bjelarusa pokrivaju šume, koje se iskorištavaju za proizvodnju drvnih i papirnih proizvoda.

| 4.3.2. | Ratifikacija Ugovora o partnerstvu i suradnji EU-a i Bjelarusa (o kojem se pregovaralo 1995. g.) zamrznuta je od 1997. g. kao odgovor na političko stanje u zemlji. |
| --- | --- |

4.3.2.

Ratifikacija Ugovora o partnerstvu i suradnji EU-a i Bjelarusa (o kojem se pregovaralo 1995. g.) zamrznuta je od 1997. g. kao odgovor na političko stanje u zemlji.

| 4.3.3. | Bjelarus se 1993. godine prijavio za članstvo u WTO-u. Postupak pridruživanja je u tijeku. |
| --- | --- |

4.3.3.

Bjelarus se 1993. godine prijavio za članstvo u WTO-u. Postupak pridruživanja je u tijeku.

4.4.   
  Gruzija

| 4.4.1. | U Gruziji je poljoprivredna od ključne važnosti jer daje sigurnost ruralnim područjima, u kojima živi gotovo polovica stanovništva Gruzije. Ruralno je zemljište vrlo rascjepkano – 95 % poljoprivrednika su „mali proizvođači” koji obično imaju oko 1,2 hektara i 2 krave po obitelji. Ta se rascjepkanost pojačala postupkom privatizacije zemljišta 1990-ih godina, što je dovelo do stvaranja novog sloja od oko pola milijuna „poljoprivrednika” koji se svrstavaju među samozaposlene poljoprivrednike. |
| --- | --- |

4.4.1.

U Gruziji je poljoprivredna od ključne važnosti jer daje sigurnost ruralnim područjima, u kojima živi gotovo polovica stanovništva Gruzije. Ruralno je zemljište vrlo rascjepkano – 95 % poljoprivrednika su „mali proizvođači” koji obično imaju oko 1,2 hektara i 2 krave po obitelji. Ta se rascjepkanost pojačala postupkom privatizacije zemljišta 1990-ih godina, što je dovelo do stvaranja novog sloja od oko pola milijuna „poljoprivrednika” koji se svrstavaju među samozaposlene poljoprivrednike.

| 4.4.2. | Mlijeko i meso najvrjedniji su poljoprivredni proizvodi. Stočari životinjama daju vrlo malo visokokvalitetne stočne hrane, pouzdajući se u besplatnu, ili izuzetno jeftinu ispašu i sijeno tijekom zime. To ne samo da donosi niske prinose mlijeka već konkurentnu proizvodnju mesa čini izuzetno teškom. Proizvodnja vina također je jedan od izuzetno važnih segmenata poljoprivrednog sektora. Većina poljoprivredne djelatnosti odvija se u plodnim naplavnim ravnicama uz korita rijeka, a glavni su proizvodi agrumi, grožđe i orašasti plodovi. |
| --- | --- |

4.4.2.

Mlijeko i meso najvrjedniji su poljoprivredni proizvodi. Stočari životinjama daju vrlo malo visokokvalitetne stočne hrane, pouzdajući se u besplatnu, ili izuzetno jeftinu ispašu i sijeno tijekom zime. To ne samo da donosi niske prinose mlijeka već konkurentnu proizvodnju mesa čini izuzetno teškom. Proizvodnja vina također je jedan od izuzetno važnih segmenata poljoprivrednog sektora. Većina poljoprivredne djelatnosti odvija se u plodnim naplavnim ravnicama uz korita rijeka, a glavni su proizvodi agrumi, grožđe i orašasti plodovi.

| 4.4.3. | Odnosima između EU-a i Republike Gruzije upravlja Sporazum o partnerstvu i suradnji (SPS) koji je zamijenjen Sporazumom o pridruživanju između EU-a i Gruzije, uključujući i DCFTA, potpisan 27. lipnja 2014. i privremeno se primjenjuje od 1. rujna 2014. U pogledu trgovine poljoprivrednim proizvodima, u DCFTA-i su napravljeni ambiciozni ustupci. Uvoz poljoprivrednih proizvoda iz EU-a u Republiku Gruziju potpuno je liberaliziran. |
| --- | --- |

4.4.3.

Odnosima između EU-a i Republike Gruzije upravlja Sporazum o partnerstvu i suradnji (SPS) koji je zamijenjen Sporazumom o pridruživanju između EU-a i Gruzije, uključujući i DCFTA, potpisan 27. lipnja 2014. i privremeno se primjenjuje od 1. rujna 2014. U pogledu trgovine poljoprivrednim proizvodima, u DCFTA-i su napravljeni ambiciozni ustupci. Uvoz poljoprivrednih proizvoda iz EU-a u Republiku Gruziju potpuno je liberaliziran.

4.5.   
  Moldova

| 4.5.1. | Poljoprivreda je izuzetno važna u Moldovi. Na poljoprivredno zemljište otpada oko 75 % ukupne površine, a većina ga se koristi za uzgoj jednogodišnjih kultura. Približno desetina zemljišta koristi se za uzgoj trajnih kultura. Moldavsko društvo većinom je ruralnog karaktera; poljoprivredni sektor zapošljava 26,4 % radno sposobnog stanovništva i proizvodi 14,6 % BDP-a. |
| --- | --- |

4.5.1.

Poljoprivreda je izuzetno važna u Moldovi. Na poljoprivredno zemljište otpada oko 75 % ukupne površine, a većina ga se koristi za uzgoj jednogodišnjih kultura. Približno desetina zemljišta koristi se za uzgoj trajnih kultura. Moldavsko društvo većinom je ruralnog karaktera; poljoprivredni sektor zapošljava 26,4 % radno sposobnog stanovništva i proizvodi 14,6 % BDP-a.

| 4.5.2. | Zbog zemljišne reforme promijenila se struktura uporabe poljoprivrednog zemljišta. Nakon privatizacije tijekom 1990-ih velik dio zemljišta ostao je podijeljen na male pojedinačne parcele. Postupak privatizacije doveo je do prosječnog posjeda od 1,4 hektara, koji se dalje dijeli na zasebne parcele ovisno o vrsti zemljišta (obradiva površina, voćnjak, vinograd) na približno 1 milijun zemljoposjednika. Od ukupnog poljoprivrednoga zemljišta, 0,66 milijuna hektara u javnom je vlasništvu (26,2 %), a 1,84 milijuna hektara u nekom je obliku privatnog vlasništva i/ili uporabe (73,8 %). |
| --- | --- |

4.5.2.

Zbog zemljišne reforme promijenila se struktura uporabe poljoprivrednog zemljišta. Nakon privatizacije tijekom 1990-ih velik dio zemljišta ostao je podijeljen na male pojedinačne parcele. Postupak privatizacije doveo je do prosječnog posjeda od 1,4 hektara, koji se dalje dijeli na zasebne parcele ovisno o vrsti zemljišta (obradiva površina, voćnjak, vinograd) na približno 1 milijun zemljoposjednika. Od ukupnog poljoprivrednoga zemljišta, 0,66 milijuna hektara u javnom je vlasništvu (26,2 %), a 1,84 milijuna hektara u nekom je obliku privatnog vlasništva i/ili uporabe (73,8 %).

| 4.5.3. | U smislu vrijednosti poljoprivredne proizvodnje, biljna proizvodnja donosi preko dvije trećine ukupne vrijednosti, dok proizvodnja životinjskih proizvoda i usluge čine oko 30 %, odnosno 2,4 %. Grožđe i mlijeko najvrjedniji su poljoprivredni proizvodi. |
| --- | --- |

4.5.3.

U smislu vrijednosti poljoprivredne proizvodnje, biljna proizvodnja donosi preko dvije trećine ukupne vrijednosti, dok proizvodnja životinjskih proizvoda i usluge čine oko 30 %, odnosno 2,4 %. Grožđe i mlijeko najvrjedniji su poljoprivredni proizvodi.

| 4.5.4. | Od 1998. g. odnosi između EU-a i Republike Moldove vođeni su Sporazumom o partnerstvu i suradnji, koji je zamijenjen Sporazumom o pridruživanju između EU-a i Moldove potpisanim 27. lipnja 2014., uključujući i DCFTA koji je privremeno na snazi od 1. rujna 2014. |
| --- | --- |

4.5.4.

Od 1998. g. odnosi između EU-a i Republike Moldove vođeni su Sporazumom o partnerstvu i suradnji, koji je zamijenjen Sporazumom o pridruživanju između EU-a i Moldove potpisanim 27. lipnja 2014., uključujući i DCFTA koji je privremeno na snazi od 1. rujna 2014.

4.6.   
  Ukrajina

| 4.6.1. | Proizvodnja usjeva u Ukrajini vrlo je razvijena, dijelom zahvaljujući plodnom tlu i pogodnoj klimi. Proizvodnja žitarica i krumpira među najvećima je u Europi, a Ukrajina je i jedan od najvećih svjetskih proizvođača šećerne repe i suncokretovog ulja. Ukrajinski sektor stočarstva kaska za poljoprivrednim sektorom, ali je njegova ukupna proizvodnja još znatno veća nego u većini drugih europskih zemalja. |
| --- | --- |

4.6.1.

Proizvodnja usjeva u Ukrajini vrlo je razvijena, dijelom zahvaljujući plodnom tlu i pogodnoj klimi. Proizvodnja žitarica i krumpira među najvećima je u Europi, a Ukrajina je i jedan od najvećih svjetskih proizvođača šećerne repe i suncokretovog ulja. Ukrajinski sektor stočarstva kaska za poljoprivrednim sektorom, ali je njegova ukupna proizvodnja još znatno veća nego u većini drugih europskih zemalja.

| 4.6.2. | Pregovori o novom Sporazumu o pridruživanju, uključujući DCFTA, trajali su od 2007. do 2011., a Sporazum je parafiran 2012. godine. Politički dijelovi Sporazuma o pridruživanju konačno su potpisani 21. ožujka 2014., dok su preostali dijelovi Sporazuma, uključujući DCFTA, potpisani 27. lipnja 2014. Od 23. travnja 2014. EU je jednostrano odobrio autonomne trgovinske povlastice kako bi podupro Ukrajinu u trenutačnom stanju. |
| --- | --- |

4.6.2.

Pregovori o novom Sporazumu o pridruživanju, uključujući DCFTA, trajali su od 2007. do 2011., a Sporazum je parafiran 2012. godine. Politički dijelovi Sporazuma o pridruživanju konačno su potpisani 21. ožujka 2014., dok su preostali dijelovi Sporazuma, uključujući DCFTA, potpisani 27. lipnja 2014. Od 23. travnja 2014. EU je jednostrano odobrio autonomne trgovinske povlastice kako bi podupro Ukrajinu u trenutačnom stanju.

| 4.6.3. | Projekt „Poboljšanje sustava kontrole sigurnosti hrane u Ukrajini” (Improvement of Food Safety Control System in Ukraine, IFSSU) koji financira EU pokrenut je u srpnju 2014. kako bi se poboljšala sanitarna kvaliteta ukrajinskih prehrambenih proizvoda i povećalo povjerenje ukrajinskih potrošača u nacionalne proizvode. EU također pomaže ukrajinskoj Državnoj veterinarskoj i fitosanitarnoj službi da poboljša sustav osiguravanja sigurne hrane „od polja do stola”. S proračunom od gotovo 3,8 milijuna eura za 33 mjeseca, projekt IFSSU dio je prioritetnog područja „Sigurnost hrane i sigurnost opskrbe hranom”. |
| --- | --- |

4.6.3.

Projekt „Poboljšanje sustava kontrole sigurnosti hrane u Ukrajini” (Improvement of Food Safety Control System in Ukraine, IFSSU) koji financira EU pokrenut je u srpnju 2014. kako bi se poboljšala sanitarna kvaliteta ukrajinskih prehrambenih proizvoda i povećalo povjerenje ukrajinskih potrošača u nacionalne proizvode. EU također pomaže ukrajinskoj Državnoj veterinarskoj i fitosanitarnoj službi da poboljša sustav osiguravanja sigurne hrane „od polja do stola”. S proračunom od gotovo 3,8 milijuna eura za 33 mjeseca, projekt IFSSU dio je prioritetnog područja „Sigurnost hrane i sigurnost opskrbe hranom”.

5.   Uloga ENPARD-a

| 5.1. | ENPARD je uspostavljen temeljem dviju zajedničkih komunikacija Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od ožujka i svibnja 2011., u duhu predanost EU-a uključivom rastu i stabilnosti u svom susjedstvu i prepoznavanja potencijalne važnosti poljoprivrede u smislu sigurnosti hrane, održive proizvodnje i ruralnog zapošljavanja. |
| --- | --- |

5.1.

ENPARD je uspostavljen temeljem dviju zajedničkih komunikacija Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od ožujka i svibnja 2011., u duhu predanost EU-a uključivom rastu i stabilnosti u svom susjedstvu i prepoznavanja potencijalne važnosti poljoprivrede u smislu sigurnosti hrane, održive proizvodnje i ruralnog zapošljavanja.

| 5.2. | EU svim partnerskim zemljama nudi dijalog o ENPARD-u i spreman je pomoći u provedbi politika ENPARD-a i uz njih vezanih reformi svima koji se zalažu da poljoprivreda i ruralni razvoj postanu žarišna točka u njihovoj suradnji s EU-om. To uključuje pomoć u pripremi dugoročnih strategija poljoprivrednog i ruralnog razvoja sa svim odgovarajućim dionicima te u izgradnji neophodnih institucijskih kapaciteta na nacionalnoj i lokalnoj razini. |
| --- | --- |

5.2.

EU svim partnerskim zemljama nudi dijalog o ENPARD-u i spreman je pomoći u provedbi politika ENPARD-a i uz njih vezanih reformi svima koji se zalažu da poljoprivreda i ruralni razvoj postanu žarišna točka u njihovoj suradnji s EU-om. To uključuje pomoć u pripremi dugoročnih strategija poljoprivrednog i ruralnog razvoja sa svim odgovarajućim dionicima te u izgradnji neophodnih institucijskih kapaciteta na nacionalnoj i lokalnoj razini.

| 5.3. | Taj program već postiže rezultate u Gruziji: zakon o poljoprivrednim zadrugama, mreža od 54 „centra za informiranje i savjetovanje o poljoprivrednoj strategiji” itd. Dana 11. ožujka 2014. Europska unija potpisala je četiri potpore ukupnog iznosa od 15 milijuna eura za podršku malim poljoprivrednicima u sklopu inicijative ENPARD u Gruziji. Projektima će se putem tehničke pomoći pomagati pri osnivanju više od 160 zadruga u svim regijama Gruzije. Cilj je tih zadruga omogućiti malim poljoprivrednicima da se zajednički organiziraju kako bi postigli ekonomiju razmjera, pospješili učinkovitost i poboljšali povezanost s tržištima. Ukupni ENPARD za Gruziju iznosi 52 milijuna eura za razdoblje od pet godina (ožujak 2013. – ožujak 2018.). |
| --- | --- |

5.3.

Taj program već postiže rezultate u Gruziji: zakon o poljoprivrednim zadrugama, mreža od 54 „centra za informiranje i savjetovanje o poljoprivrednoj strategiji” itd. Dana 11. ožujka 2014. Europska unija potpisala je četiri potpore ukupnog iznosa od 15 milijuna eura za podršku malim poljoprivrednicima u sklopu inicijative ENPARD u Gruziji. Projektima će se putem tehničke pomoći pomagati pri osnivanju više od 160 zadruga u svim regijama Gruzije. Cilj je tih zadruga omogućiti malim poljoprivrednicima da se zajednički organiziraju kako bi postigli ekonomiju razmjera, pospješili učinkovitost i poboljšali povezanost s tržištima. Ukupni ENPARD za Gruziju iznosi 52 milijuna eura za razdoblje od pet godina (ožujak 2013. – ožujak 2018.).

| 5.4. | Pomoć EU-a Armeniji iznosio je 157 milijuna eura za razdoblje 2011. – 2013. (u usporedbi s 98,4 milijuna eura za razdoblje 2007. – 2010.). U prosincu 2013. EU je usvojio nova sredstva u iznosu od 41 milijuna eura za potporu civilnom društvu, regionalnom razvoju i poljoprivredi u Armeniji u okviru Europske politike susjedstva. Od tog ukupnog iznosa, 25 milijuna eura dodijeljeno je za provedbu inicijative ENPARD u Armeniji. Ta će se sredstva koristiti posebice za poboljšanje učinkovitosti institucija povezanih s poljoprivredom, podršku razvoju udruga poljoprivrednika, razvoj poljoprivredne statistike te olakšanje pristupa cjenovno pristupačnijoj hrani za armenske građane. To se odnosi i na poboljšanje uvjeta u ruralnim područjima otvaranjem radnih mjesta, razvojem javno-privatnih partnerstava i obukom radne snage. |
| --- | --- |

5.4.

Pomoć EU-a Armeniji iznosio je 157 milijuna eura za razdoblje 2011. – 2013. (u usporedbi s 98,4 milijuna eura za razdoblje 2007. – 2010.). U prosincu 2013. EU je usvojio nova sredstva u iznosu od 41 milijuna eura za potporu civilnom društvu, regionalnom razvoju i poljoprivredi u Armeniji u okviru Europske politike susjedstva. Od tog ukupnog iznosa, 25 milijuna eura dodijeljeno je za provedbu inicijative ENPARD u Armeniji. Ta će se sredstva koristiti posebice za poboljšanje učinkovitosti institucija povezanih s poljoprivredom, podršku razvoju udruga poljoprivrednika, razvoj poljoprivredne statistike te olakšanje pristupa cjenovno pristupačnijoj hrani za armenske građane. To se odnosi i na poboljšanje uvjeta u ruralnim područjima otvaranjem radnih mjesta, razvojem javno-privatnih partnerstava i obukom radne snage.

| 5.5. | U Moldovi se program „Poticanje gospodarstva u seoskim područjima”, koji je pokrenut 2010., pokazao korisnim instrumentom za stvaranje radnih mjesta u moldavskim pokrajinama. Poljoprivreda i ruralni razvoj prepoznati su kao ključni sektor u razvojnoj suradnji Moldove i EU-a u razdoblju 2014. – 2017. Za pomoć tom sektoru odvojen je iznos od između 100 i 120 milijuna eura. U tom je kontekstu u ljeto 2014. g. usvojen sveobuhvatan program ENPARD-a od 64 millijuna eura za Moldovu koji se počeo provoditi početkom 2015. godine. Proračunskom potporom i tehničkom pomoći program će podržavati dugoročnu sveobuhvatnu strategiju koju će za razvoj sektora pripremiti vlada. Tom se financijskom pomoći jača konkurentnost poljoprivrednog sektora i produbljuje rasprava o razvoju novih politika. |
| --- | --- |

5.5.

U Moldovi se program „Poticanje gospodarstva u seoskim područjima”, koji je pokrenut 2010., pokazao korisnim instrumentom za stvaranje radnih mjesta u moldavskim pokrajinama. Poljoprivreda i ruralni razvoj prepoznati su kao ključni sektor u razvojnoj suradnji Moldove i EU-a u razdoblju 2014. – 2017. Za pomoć tom sektoru odvojen je iznos od između 100 i 120 milijuna eura. U tom je kontekstu u ljeto 2014. g. usvojen sveobuhvatan program ENPARD-a od 64 millijuna eura za Moldovu koji se počeo provoditi početkom 2015. godine. Proračunskom potporom i tehničkom pomoći program će podržavati dugoročnu sveobuhvatnu strategiju koju će za razvoj sektora pripremiti vlada. Tom se financijskom pomoći jača konkurentnost poljoprivrednog sektora i produbljuje rasprava o razvoju novih politika.

6.   Uloga EGSO-a

| 6.1. | Svjestan temeljne uloge civilnog društva u zemljama Istočnog partnerstva, EGSO je spreman preuzeti aktivnu ulogu i podijeliti svoje stručno znanje s drugima kako bi se izgradio učinkovitiji poljoprivredni sektor, osobito na sljedeće načine:






  — | pomaganjem u izradi pregleda organizacija civilnog društva u području poljoprivrede i održivog razvoja te poboljšavanjem stanja otvorenim i uključivim dijalogom sa širokim rasponom dionika, |
| --- | --- | --- |

6.1.

Svjestan temeljne uloge civilnog društva u zemljama Istočnog partnerstva, EGSO je spreman preuzeti aktivnu ulogu i podijeliti svoje stručno znanje s drugima kako bi se izgradio učinkovitiji poljoprivredni sektor, osobito na sljedeće načine:

—

pomaganjem u izradi pregleda organizacija civilnog društva u području poljoprivrede i održivog razvoja te poboljšavanjem stanja otvorenim i uključivim dijalogom sa širokim rasponom dionika,

| — | dijeljenjem stručnog znanja, uključujući onog koje je stekao od novih država članica EU-a, o određivanju posebnih kriterija i postupaka za uspostavu zaista reprezentativnih poljoprivrednih i ekoloških organizacija civilnog društva te za njihovo uključivanje u proces donošenja odluka u zemljama Istočnog partnerstva, |
| --- | --- |

—

dijeljenjem stručnog znanja, uključujući onog koje je stekao od novih država članica EU-a, o određivanju posebnih kriterija i postupaka za uspostavu zaista reprezentativnih poljoprivrednih i ekoloških organizacija civilnog društva te za njihovo uključivanje u proces donošenja odluka u zemljama Istočnog partnerstva,

| — | razmjenom najboljih praksi u područjima poput poljoprivrede, mreža za ruralni razvoj, održivog razvoja, poduzetništva i društvene odgovornosti poduzeća, |
| --- | --- |

—

razmjenom najboljih praksi u područjima poput poljoprivrede, mreža za ruralni razvoj, održivog razvoja, poduzetništva i društvene odgovornosti poduzeća,

| — | aktivnijim uključivanjem u rad Platforme 2. Istočnog partnerstva „Gospodarska integracija i usklađivanje s politikama EU-a”, posebno u sklopu Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i Odbora za okoliš i klimatske promjene u pogledu promicanja zelenih tehnologija, ekoloških inovacija i biološke raznolikosti. |
| --- | --- |

—

aktivnijim uključivanjem u rad Platforme 2. Istočnog partnerstva „Gospodarska integracija i usklađivanje s politikama EU-a”, posebno u sklopu Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i Odbora za okoliš i klimatske promjene u pogledu promicanja zelenih tehnologija, ekoloških inovacija i biološke raznolikosti.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Zajednički savjetodavni dokument „Ususret novoj Europskoj politici susjedstva”, 4. ožujka 2015.

1

(2)  Dana 29. svibnja 2014. predsjednici Kazahstana, Bjelarusa i Rusije potpisali su ugovor o Euroazijskoj gospodarskoj uniji, a ugovor o pristupanju Armenije, potpisan 9. listopada 2014., stupio je na snagu 2. siječnja 2015.

2

(3)  http://www.bundestag.de/presse/hib/2015_01/-/357564

3

(4)  SL C 12, 15.1.2015., str. 48., SL C 161, 6.6.2013., str. 40., SL C 299, 4.10.2012., str. 34., SL C 248, 25.8.2011., str. 37., SL C 277, 17.11.2009., str. 30.

4

(5)  Godine 2014. Gruzija je pokrenula svoj drugi program regionalnog razvoja kako bi osigurala dodatnu potporu poboljšanju socioekonomskog razvoja svih svojih devet regija i životnih uvjeta stanovništva. Provedba programa podrške regionalnom razvoju u Armeniji nastavila se 2014. godine. Moldova ima koristi od novog projekta čiji je cilj poboljšati regionalno planiranje i portfelje projekata za sjeverne, južne i središnje regije u razvoju. U Azerbajdžanu je pokrenut novi program regionalnog razvoja.

5

(6)  Cilj je ovog projekta promicati zaštitu okoliša u regiji Istočnog partnerstva primjenom načela SEIS-a i na ovom području.

6

(7)  Krajnji je cilj projekta GREEN poduprijeti zemlje partnere u njihovim nastojanjima da prijeđu na zelenije gospodarstvo razdvajanjem gospodarskog rasta od uništavanja okoliša i iscrpljivanja resursa.

7

(8)  Paket mjera Clima East podupire ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima u regiji istočnog susjedstva, a cilj mu je postupno usklađivanje s pravnom stečevinom EU-a u području okoliša i klimatskih promjena.

8

Clima East

---

PRILOG I. (1)

Pomoć EU-a zemljama Istočnog partnerstva (2014. – 2020.)

| Zemlja | Dodjela za 2014. – 2017.
  (u milijunima eura) | Ciljni sektor | Indikativna dodjela
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Armenija | 140 – 170 | Razvoj privatnog sektora | 35 |
| Reforma javne uprave | 25 |
| Reforma pravosudnog sektora | 20 |
| Azerbajdžan | 77 – 94 | Regionalni i ruralni razvoj | 40 |
| Reforma pravosudnog sektora | 20 |
| Obrazovanje i razvoj vještina | 20 |
| Bjelarus | 71 – 89 | Društvena uključenost | 30 |
| Okoliš | 25 |
| Lokalni/regionalni gospodarski razvoj | 25 |
| Gruzija | 335 – 410 | Reforma javne uprave | 25 |
| Poljoprivreda i ruralni razvoj | 30 |
| Reforma pravosudnog sektora | 25 |
| Moldova | 335 – 410 | Reforma javne uprave | 30 |
| Poljoprivreda i ruralni razvoj | 30 |
| Reforma policije i upravljanje granicama | 20 |
| | Dodjela za 2014. | | |
| Ukrajina | 355 milijuna eura | Posebna mjera: Ugovor o izgradnji države | |

Zemlja

Dodjela za 2014. – 2017.

(u milijunima eura)

Ciljni sektor

Indikativna dodjela

(%)

Armenija

140 – 170

Razvoj privatnog sektora

35

Reforma javne uprave

25

Reforma pravosudnog sektora

20

Azerbajdžan

77 – 94

Regionalni i ruralni razvoj

40

Reforma pravosudnog sektora

20

Obrazovanje i razvoj vještina

20

Bjelarus

71 – 89

Društvena uključenost

30

Okoliš

25

Lokalni/regionalni gospodarski razvoj

25

Gruzija

335 – 410

Reforma javne uprave

25

Poljoprivreda i ruralni razvoj

30

Reforma pravosudnog sektora

25

Moldova

335 – 410

Reforma javne uprave

30

Poljoprivreda i ruralni razvoj

30

Reforma policije i upravljanje granicama

20

Dodjela za 2014.

Ukrajina

355 milijuna eura

Posebna mjera: Ugovor o izgradnji države

---

(1)  Informacije s internetskih stranica Europske službe za vanjsko djelovanje: http://eeas.europa.eu/enp/documents/financing-the-enp/index_en.htm

---

PRILOG II.

https://www.zm.gov.lv/public/ck/files/Joint_statement_16_04_2015.pdf

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/138 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/138

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora „Za konvenciju Međunarodne organizacije rada protiv rodno uvjetovanoga nasilja na radnome mjestu”

(samoinicijativno mišljenje)

(2016/C 013/21)

| Izvjestiteljica: | gđa Béatrice OUIN |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

gđa Béatrice OUIN

Dana 19. veljače 2015., sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor, odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje

Za konvenciju Međunarodne organizacije rada protiv rodno uvjetovanoga nasilja na radnome mjestu

Stručna skupina za vanjske odnose, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 16. srpnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svojem 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna), s 209 glasova za, dva protiv i pet suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1. | Zahvaljujući svojoj tripartitnoj strukturi, Međunarodna organizacija rada (MOR) igra ključnu ulogu na međunarodnoj sceni u pogledu poboljšanja situacije radnika i funkcioniranja poduzeća. Iako Europska unija nije članica MOR-a, države članice jesu, kao i organizacije koje predstavljaju europske radnike i poslodavce. Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) poziva države članice EU-a i europske organizacije da svojim djelovanjem na svjetskoj razini promiču europske vrijednosti i postignuća, uzimajući u obzir globalni kontekst. |
| --- | --- |

1.1.

Zahvaljujući svojoj tripartitnoj strukturi, Međunarodna organizacija rada (MOR) igra ključnu ulogu na međunarodnoj sceni u pogledu poboljšanja situacije radnika i funkcioniranja poduzeća. Iako Europska unija nije članica MOR-a, države članice jesu, kao i organizacije koje predstavljaju europske radnike i poslodavce. Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) poziva države članice EU-a i europske organizacije da svojim djelovanjem na svjetskoj razini promiču europske vrijednosti i postignuća, uzimajući u obzir globalni kontekst.

| 1.2. | Europski gospodarski i socijalni odbor smatra:






  — | da seksualno i rodno uvjetovano nasilje na radnom mjestu predstavlja prepreku dostojanstvenom radu (koji poštuje dostojanstvo te jamči sigurnost, odgovornost i samostalnost radnika), |
| --- | --- | --- |

1.2.

Europski gospodarski i socijalni odbor smatra:

—

da seksualno i rodno uvjetovano nasilje na radnom mjestu predstavlja prepreku dostojanstvenom radu (koji poštuje dostojanstvo te jamči sigurnost, odgovornost i samostalnost radnika),

| — | da rodno uvjetovano nasilje na radnom mjestu predstavlja teško kršenje ljudskih prava i napad na dostojanstvo te fizički i psihički integritet, |
| --- | --- |

—

da rodno uvjetovano nasilje na radnom mjestu predstavlja teško kršenje ljudskih prava i napad na dostojanstvo te fizički i psihički integritet,

| — | da ono šteti gospodarstvu i društvenom napretku time što slabi temelje na kojima se grade poslovni odnosi i smanjuje produktivnost, |
| --- | --- |

—

da ono šteti gospodarstvu i društvenom napretku time što slabi temelje na kojima se grade poslovni odnosi i smanjuje produktivnost,

| — | da odražava nejednakost u odnosima moći između žena i muškaraca te doprinosi održavanju nejednakosti na radu, |
| --- | --- |

—

da odražava nejednakost u odnosima moći između žena i muškaraca te doprinosi održavanju nejednakosti na radu,

| — | da borba protiv tog nasilja zahtijeva sudjelovanje civilnog društva, posebice socijalnih partnera, ali i zdravstvenih stručnjaka, policije i pripadnika pravne profesije da bi se žrtvama pomoglo, te medija i učitelja da bi ga se spriječilo, |
| --- | --- |

—

da borba protiv tog nasilja zahtijeva sudjelovanje civilnog društva, posebice socijalnih partnera, ali i zdravstvenih stručnjaka, policije i pripadnika pravne profesije da bi se žrtvama pomoglo, te medija i učitelja da bi ga se spriječilo,

| — | da je u interesu društva da se bori protiv takvog nasilja gdjegod se ono pojavljuje i da ga izbaci s radnog mjesta. |
| --- | --- |

—

da je u interesu društva da se bori protiv takvog nasilja gdjegod se ono pojavljuje i da ga izbaci s radnog mjesta.

| 1.3. | Upravno vijeće MOR-a u studenome 2015. godine mora odlučiti hoće li na dnevni red Međunarodne konferencije rada (glavnog tijela MOR-a za donošenje odluka) uvrstiti izradu međunarodne norme o rodno uvjetovanom nasilju na radnom mjestu. EGSO taj prijedlog podržava i poziva države članice i europske socijalne partnere da učine isto. |
| --- | --- |

1.3.

Upravno vijeće MOR-a u studenome 2015. godine mora odlučiti hoće li na dnevni red Međunarodne konferencije rada (glavnog tijela MOR-a za donošenje odluka) uvrstiti izradu međunarodne norme o rodno uvjetovanom nasilju na radnom mjestu. EGSO taj prijedlog podržava i poziva države članice i europske socijalne partnere da učine isto.

| 1.4. | EGSO poziva države članice Europske unije, koje zahvaljujući Direktivi 2002/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1) već imaju instrumente za borbu protiv neravnopravnosti muškaraca i žena i spolnog uznemiravanja na radnom mjestu, da zajednički nastupe u MOR-u. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO poziva države članice Europske unije, koje zahvaljujući Direktivi 2002/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1) već imaju instrumente za borbu protiv neravnopravnosti muškaraca i žena i spolnog uznemiravanja na radnom mjestu, da zajednički nastupe u MOR-u.

1

| 1.5. | Europski socijalni partneri su 2007. godine potpisali okvirni ugovor o uznemiravanju i nasilju na radnom mjestu, što ukazuje na to da bi mogli zauzeti zajednički stav u raspravi o prijedlogu međunarodne norme rada (2). |
| --- | --- |

1.5.

Europski socijalni partneri su 2007. godine potpisali okvirni ugovor o uznemiravanju i nasilju na radnom mjestu, što ukazuje na to da bi mogli zauzeti zajednički stav u raspravi o prijedlogu međunarodne norme rada (2).

2

2.   Uvod: problem rodno uvjetovanog nasilja na radnom mjestu

Uvod: problem rodno uvjetovanog nasilja na radnom mjestu

| 2.1. | U doba globalizacije potrebno je definirati međunarodne norme za sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja i borbu protiv njega, što je u interesu i radnika i poduzeća i država. To nasilje ugrožava fizičko i psihičko zdravlje, vrijeđa prava i dostojanstvo ljudi, smanjuje produktivnost žrtava i predstavlja trošak za države i društvo. Svi se moraju boriti protiv tog nasilja i sprečavati ga. Rodno uvjetovano nasilje jedna je od glavnih prepreka razvoju. |
| --- | --- |

2.1.

U doba globalizacije potrebno je definirati međunarodne norme za sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja i borbu protiv njega, što je u interesu i radnika i poduzeća i država. To nasilje ugrožava fizičko i psihičko zdravlje, vrijeđa prava i dostojanstvo ljudi, smanjuje produktivnost žrtava i predstavlja trošak za države i društvo. Svi se moraju boriti protiv tog nasilja i sprečavati ga. Rodno uvjetovano nasilje jedna je od glavnih prepreka razvoju.

| 2.2. | Što u vezi s time poduzima MOR |
| --- | --- |

2.2.

Što u vezi s time poduzima MOR

| 2.2.1. | Seksualno i rodno uvjetovano nasilje odražava i, istodobno, jača neravnopravnost između žena i muškaraca te negativno utječe na radno mjesto. Nekoliko konvencija MOR-a bave se borbom protiv te vrste nasilja:






  — | Konvencija 29. o prisilnom radu, 1930. g., |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Seksualno i rodno uvjetovano nasilje odražava i, istodobno, jača neravnopravnost između žena i muškaraca te negativno utječe na radno mjesto. Nekoliko konvencija MOR-a bave se borbom protiv te vrste nasilja:

—

Konvencija 29. o prisilnom radu, 1930. g.,

| — | Konvencija 97. o radu migranata (revidirana), 1949. g., |
| --- | --- |

—

Konvencija 97. o radu migranata (revidirana), 1949. g.,

| — | Konvencija 100. o jednakim naknadama za rad, 1951. g., |
| --- | --- |

—

Konvencija 100. o jednakim naknadama za rad, 1951. g.,

| — | Konvencija 111. o diskriminaciji (zaposlenje i zanimanje), 1958. g., |
| --- | --- |

—

Konvencija 111. o diskriminaciji (zaposlenje i zanimanje), 1958. g.,

| — | Konvencija 189. o radnicama i radnicima u domaćinstvu, 2011. g. |
| --- | --- |

—

Konvencija 189. o radnicama i radnicima u domaćinstvu, 2011. g.

U Preporuci br. 200 o HIV-u i AIDS-u i poslovnom okruženju (2010.) jasno se navodi da treba poduzeti mjere kako bi se spriječilo i zaustavilo nasilje i uznemiravanje na radnom mjestu. U recentnijoj Preporuci br. 204 o prijelazu s neformalnog na formalno gospodarstvo (koju je Međunarodna konferencija rada usvojila na svojoj 104. sjednici održanoj 12. lipnja 2015. u Ženevi) od država članica se traži da osiguraju uključivanje integriranog političkog okvira u nacionalne strategije ili planove razvoja. „Te integrirane politike trebale bi se odnositi na [...] promicanje jednakosti i uklanjanje svih oblika diskriminacije i nasilja, uključujući rodno uvjetovano nasilje na radnom mjestu” (3).

3

Međutim, u ovom se trenutku niti jedna norma izričito ne odnosi na problem rodno uvjetovanog nasilja na radnom mjestu.

| 2.2.2. | Odbor stručnjaka MOR-a pokušao je nadoknaditi taj nedostatak: „[...] spolno uznemiravanje umanjuje jednakost na radnome mjestu zato što ugrožava integritet, dostojanstvo i dobrobit radnika. Ono šteti poduzećima time što slabi temelje na kojima se grade poslovni odnosi i smanjuje produktivnost. Odbor je već ranije izrazio svoj stav da spolno uznemiravanje predstavlja oblik spolne diskriminacije i da se prema njemu treba postupati u skladu s obvezama iz Konvencije [111.]. Stoga, u skladu s Konvencijom koja propisuje zabranu rodno uvjetovane diskriminacije i usvajanje politike kojom se promiču jednake mogućnosti i jednako postupanje, treba poduzeti mjere kako bi se iskorijenilo spolno uznemiravanje (4).” |
| --- | --- |

2.2.2.

Odbor stručnjaka MOR-a pokušao je nadoknaditi taj nedostatak: „[...] spolno uznemiravanje umanjuje jednakost na radnome mjestu zato što ugrožava integritet, dostojanstvo i dobrobit radnika. Ono šteti poduzećima time što slabi temelje na kojima se grade poslovni odnosi i smanjuje produktivnost. Odbor je već ranije izrazio svoj stav da spolno uznemiravanje predstavlja oblik spolne diskriminacije i da se prema njemu treba postupati u skladu s obvezama iz Konvencije [111.]. Stoga, u skladu s Konvencijom koja propisuje zabranu rodno uvjetovane diskriminacije i usvajanje politike kojom se promiču jednake mogućnosti i jednako postupanje, treba poduzeti mjere kako bi se iskorijenilo spolno uznemiravanje (4).”

„[...] spolno uznemiravanje umanjuje jednakost na radnome mjestu zato što ugrožava integritet, dostojanstvo i dobrobit radnika. Ono šteti poduzećima time što slabi temelje na kojima se grade poslovni odnosi i smanjuje produktivnost. Odbor je već ranije izrazio svoj stav da spolno uznemiravanje predstavlja oblik spolne diskriminacije i da se prema njemu treba postupati u skladu s obvezama iz Konvencije [111.]. Stoga, u skladu s Konvencijom koja propisuje zabranu rodno uvjetovane diskriminacije i usvajanje politike kojom se promiču jednake mogućnosti i jednako postupanje, treba poduzeti mjere kako bi se iskorijenilo spolno uznemiravanje (4

| 2.2.3. | Godine 2008. Odbor je rekao: „Jedan drugi veliki nedostatak provedbe tiče se spolnog uznemiravanja, koje predstavlja oblik teške spolne diskriminacije i kršenje ljudskih prava na radnom mjestu. Zato Odbor podsjeća na svoju opću napomenu iz 2002. godine, u kojoj je naglasio važnost usvajanja učinkovitih mjera za sprečavanje i zabranu obaju oblika koje spolno uznemiravanje na radnom mjestu može poprimiti: spolnog uznemiravanja kao ucjene (quid pro quo) i spolnog uznemiravanja koje stvara nepovoljno radno okruženje” (5). |
| --- | --- |

2.2.3.

Godine 2008. Odbor je rekao: „Jedan drugi veliki nedostatak provedbe tiče se spolnog uznemiravanja, koje predstavlja oblik teške spolne diskriminacije i kršenje ljudskih prava na radnom mjestu. Zato Odbor podsjeća na svoju opću napomenu iz 2002. godine, u kojoj je naglasio važnost usvajanja učinkovitih mjera za sprečavanje i zabranu obaju oblika koje spolno uznemiravanje na radnom mjestu može poprimiti: spolnog uznemiravanja kao ucjene (quid pro quo) i spolnog uznemiravanja koje stvara nepovoljno radno okruženje” (5).

„Jedan drugi veliki nedostatak provedbe tiče se spolnog uznemiravanja, koje predstavlja oblik teške spolne diskriminacije i kršenje ljudskih prava na radnom mjestu. Zato Odbor podsjeća na svoju opću napomenu iz 2002. godine, u kojoj je naglasio važnost usvajanja učinkovitih mjera za sprečavanje i zabranu obaju oblika koje spolno uznemiravanje na radnom mjestu može poprimiti: spolnog uznemiravanja kao ucjene (quid pro quo) i spolnog uznemiravanja koje stvara nepovoljno radno okruženje

5

| 2.2.4. | Na 320. i 323. sjednici Upravnog vijeća MOR-a (13.–27. ožujka 2014. i 12.–27. ožujka 2015.), pojedine su države (Njemačka, Kanada, Kuba, Francuska, Indija, Italija, Meksiko, Nizozemska, Šri Lanka, Urugvaj i Sjedinjene Američke Države) podržale izradu međunarodne norme o „nasilju prema ženama i muškarcima u poslovnom okruženju”, kako bi svojim vladama, sindikatima i poslodavcima osigurale instrumente za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja i spolnog uznemiravanja te ozbiljno naznačile da ta vrsta nasilja predstavlja napad na prava radnika. Taj su zahtjev podržale Skupina radnika MOR-a i Međunarodna konfederacija sindikata. |
| --- | --- |

2.2.4.

Na 320. i 323. sjednici Upravnog vijeća MOR-a (13.–27. ožujka 2014. i 12.–27. ožujka 2015.), pojedine su države (Njemačka, Kanada, Kuba, Francuska, Indija, Italija, Meksiko, Nizozemska, Šri Lanka, Urugvaj i Sjedinjene Američke Države) podržale izradu međunarodne norme o „nasilju prema ženama i muškarcima u poslovnom okruženju”, kako bi svojim vladama, sindikatima i poslodavcima osigurale instrumente za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja i spolnog uznemiravanja te ozbiljno naznačile da ta vrsta nasilja predstavlja napad na prava radnika. Taj su zahtjev podržale Skupina radnika MOR-a i Međunarodna konfederacija sindikata.

| 2.3. | A što Europa |
| --- | --- |

2.3.

A što Europa

| 2.3.1. | Europski socijalni partneri su 2007. godine potpisali okvirni ugovor o uznemiravanju i nasilju na radnome mjestu, što bi trebalo značiti da će slične propise podržati i na međunarodnoj razini (6). |
| --- | --- |

2.3.1.

Europski socijalni partneri su 2007. godine potpisali okvirni ugovor o uznemiravanju i nasilju na radnome mjestu, što bi trebalo značiti da će slične propise podržati i na međunarodnoj razini (6).

6

| 2.3.2. | U svojim mišljenjima o jednakosti između muškaraca i žena te svom mišljenju o obiteljskom nasilju (7), EGSO je već u nekoliko navrata izrazio svoj stav o seksualnom i rodno uvjetovanom nasilju koje trpi previše žena u svijetu. Osim toga, radi se o problemu koji je sve prisutniji: gospodarska kriza, programi strukturne prilagodbe i mjere štednje pogoršali su nasilje na radnom mjestu. |
| --- | --- |

2.3.2.

U svojim mišljenjima o jednakosti između muškaraca i žena te svom mišljenju o obiteljskom nasilju (7), EGSO je već u nekoliko navrata izrazio svoj stav o seksualnom i rodno uvjetovanom nasilju koje trpi previše žena u svijetu. Osim toga, radi se o problemu koji je sve prisutniji: gospodarska kriza, programi strukturne prilagodbe i mjere štednje pogoršali su nasilje na radnom mjestu.

7

| 2.3.3. | EGSO poziva države članice Europske unije, koje zahvaljujući Direktivi 2002/73/EZ (8) već imaju instrumente za borbu protiv spolnog uznemiravanja na radnom mjestu, da zajednički nastupe u MOR-u i podrže izradu međunarodne norme koja bi omogućila borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja na radnom mjestu. |
| --- | --- |

2.3.3.

EGSO poziva države članice Europske unije, koje zahvaljujući Direktivi 2002/73/EZ (8) već imaju instrumente za borbu protiv spolnog uznemiravanja na radnom mjestu, da zajednički nastupe u MOR-u i podrže izradu međunarodne norme koja bi omogućila borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja na radnom mjestu.

8

| 2.4. | Opis stanja |
| --- | --- |

2.4.

Opis stanja

| 2.4.1. | Rodno uvjetovano nasilje na radnom mjestu predstavlja teško kršenje ljudskih prava i napad na dostojanstvo te fizički i psihički integritet. Diljem svijeta 35 % žena žrtve su izravnog nasilja na radnome mjestu, a njih 40 do 50 % izloženo je neželjenim seksualnim ponudama, neželjenom tjelesnom dodiru ili drugim oblicima spolnog uznemiravanja. Ukupno 45 % žena u EU-u izjavilo je da su bile žrtvom rodno uvjetovanog nasilja. Između 40 i 45 % njih prijavilo je da su bile žrtvama spolnog uznemiravanja na radnom mjestu. Procjenjuje se da u Europi svakoga dana sedam žena umire zbog rodno uvjetovanog nasilja (9). |
| --- | --- |

2.4.1.

Rodno uvjetovano nasilje na radnom mjestu predstavlja teško kršenje ljudskih prava i napad na dostojanstvo te fizički i psihički integritet. Diljem svijeta 35 % žena žrtve su izravnog nasilja na radnome mjestu, a njih 40 do 50 % izloženo je neželjenim seksualnim ponudama, neželjenom tjelesnom dodiru ili drugim oblicima spolnog uznemiravanja. Ukupno 45 % žena u EU-u izjavilo je da su bile žrtvom rodno uvjetovanog nasilja. Između 40 i 45 % njih prijavilo je da su bile žrtvama spolnog uznemiravanja na radnom mjestu. Procjenjuje se da u Europi svakoga dana sedam žena umire zbog rodno uvjetovanog nasilja (9).

9

| 2.4.2. | da odražava nejednakost u odnosima moći između žena i muškaraca te doprinosi održavanju nejednakosti na radu; Kao izraz želje za dominacijom, ta vrsta nasilja često je prisutna u društvima u kojima se ljudska prava ne poštuju, ali postoji i u demokratskim društvima. Ne smije se pobrkati sa zavođenjem za koje je potrebno poštovanje drugoga. Seksualno i rodno uvjetovano nasilje nije privatna stvar; borba protiv njega stvar je javnog reda i mira i zajedničke sigurnosti. |
| --- | --- |

2.4.2.

da odražava nejednakost u odnosima moći između žena i muškaraca te doprinosi održavanju nejednakosti na radu; Kao izraz želje za dominacijom, ta vrsta nasilja često je prisutna u društvima u kojima se ljudska prava ne poštuju, ali postoji i u demokratskim društvima. Ne smije se pobrkati sa zavođenjem za koje je potrebno poštovanje drugoga. Seksualno i rodno uvjetovano nasilje nije privatna stvar; borba protiv njega stvar je javnog reda i mira i zajedničke sigurnosti.

| 2.4.3. | Seksističke šale, uvrede, ponižavajuće izrugivanje, neprimjerene geste, pornografske slike izvješene u poslovnom prostoru i na internetu (koji mnogim radnicima služi za rad), psihološko i spolno uznemiravanje, silovanje i druge vrste seksualnog zlostavljanja, bračno nasilje... Koja žena može reći da nikad nije bila izložena barem jednom od tih oblika seksizma (10)? |
| --- | --- |

2.4.3.

Seksističke šale, uvrede, ponižavajuće izrugivanje, neprimjerene geste, pornografske slike izvješene u poslovnom prostoru i na internetu (koji mnogim radnicima služi za rad), psihološko i spolno uznemiravanje, silovanje i druge vrste seksualnog zlostavljanja, bračno nasilje... Koja žena može reći da nikad nije bila izložena barem jednom od tih oblika seksizma (10)?

10

| 2.4.4. | Bez obzira na to gdje se događa, rodno uvjetovano nasilje može utjecati na radno okruženje. Jedna europska studija pokazala je posljedice koje nasilje u obitelji ima na posao i profesionalnu integraciju žrtava (11), a međunarodne studije to potvrđuju (12). Rezultati anketa provedenih u četiri države (Australiji, Kanadi, Novom Zelandu i Ujedinjenoj Kraljevini) pokazuju da nasilje u obitelji utječe na sudjelovanje, produktivnost i sigurnost zaposlenih. Ženu koja je žrtva bračnog nasilja na radnom mjestu može uznemiravati njezin suprug ili partner, što ugrožava njezinu sigurnost i sigurnost njezinih kolega. Može se dogoditi da zbog ozljeda nekoliko dana izostane s posla, a ako dođe na posao to će se negativno odraziti na njezinu produktivnost. U australskim javnim službama žrtve obiteljskog nasilja imaju pravo na dopust. U privatnom sektoru, prema kolektivnim ugovorima koji obuhvaćaju oko dva milijuna radnika, taj dopust traje 20 dana. |
| --- | --- |

2.4.4.

Bez obzira na to gdje se događa, rodno uvjetovano nasilje može utjecati na radno okruženje. Jedna europska studija pokazala je posljedice koje nasilje u obitelji ima na posao i profesionalnu integraciju žrtava (11), a međunarodne studije to potvrđuju (12). Rezultati anketa provedenih u četiri države (Australiji, Kanadi, Novom Zelandu i Ujedinjenoj Kraljevini) pokazuju da nasilje u obitelji utječe na sudjelovanje, produktivnost i sigurnost zaposlenih. Ženu koja je žrtva bračnog nasilja na radnom mjestu može uznemiravati njezin suprug ili partner, što ugrožava njezinu sigurnost i sigurnost njezinih kolega. Može se dogoditi da zbog ozljeda nekoliko dana izostane s posla, a ako dođe na posao to će se negativno odraziti na njezinu produktivnost. U australskim javnim službama žrtve obiteljskog nasilja imaju pravo na dopust. U privatnom sektoru, prema kolektivnim ugovorima koji obuhvaćaju oko dva milijuna radnika, taj dopust traje 20 dana.

11

12

| 2.4.5. | Ako do nasilja dolazi na radnom mjestu i ako ga provode suradnici, nadređeni, klijenti ili korisnici, zaposlenice se ne osjećaju sigurnima. Možda će im biti potreban dopust da se oporave od fizičkih ili psihičkih ozljeda, potraže liječničku pomoć ili prisustvuju građanskom ili kaznenom sudskom postupku. Rodno uvjetovano nasilje stoga je štetno i za poslodavce (manja produktivnost, izostanci, sudski postupci, loš publicitet). |
| --- | --- |

2.4.5.

Ako do nasilja dolazi na radnom mjestu i ako ga provode suradnici, nadređeni, klijenti ili korisnici, zaposlenice se ne osjećaju sigurnima. Možda će im biti potreban dopust da se oporave od fizičkih ili psihičkih ozljeda, potraže liječničku pomoć ili prisustvuju građanskom ili kaznenom sudskom postupku. Rodno uvjetovano nasilje stoga je štetno i za poslodavce (manja produktivnost, izostanci, sudski postupci, loš publicitet).

| 2.4.6. | Do takve vrste nasilja može doći i na putu do posla i natrag. Žene na ulici i u javnom prijevozu često bivaju uznemiravane, napadane, maltretirane, a ponekad i ubijene. Ta vrsta nasilja usmjerenog posebice na mlade žene ima dugotrajne posljedice: žrtve koje se osjećaju nesigurno stalno se osjećaju ranjivo što može dovesti do osjećaja manje vrijednosti. Neke od njih to na kraju počnu smatrati normalnim. |
| --- | --- |

2.4.6.

Do takve vrste nasilja može doći i na putu do posla i natrag. Žene na ulici i u javnom prijevozu često bivaju uznemiravane, napadane, maltretirane, a ponekad i ubijene. Ta vrsta nasilja usmjerenog posebice na mlade žene ima dugotrajne posljedice: žrtve koje se osjećaju nesigurno stalno se osjećaju ranjivo što može dovesti do osjećaja manje vrijednosti. Neke od njih to na kraju počnu smatrati normalnim.

| 2.4.7. | Kako raste broj zaposlenih žena i s obzirom na to da se više žena nego muškaraca bavi neformalnim radom, nesigurnim radom te radom u kućanstvu, raste i broj žena žrtava nasilja. Samohrane majke naročito su osjetljive jer zbog svojih okolnosti mogu biti podložne ucjenama na radnom mjestu. |
| --- | --- |

2.4.7.

Kako raste broj zaposlenih žena i s obzirom na to da se više žena nego muškaraca bavi neformalnim radom, nesigurnim radom te radom u kućanstvu, raste i broj žena žrtava nasilja. Samohrane majke naročito su osjetljive jer zbog svojih okolnosti mogu biti podložne ucjenama na radnom mjestu.

| 2.4.8. | U visokorizičnu skupinu spadaju mladi i djeca (djevojčice i dječaci) koji rade, žrtve prisilnog rada, ekonomski migranti, radnice u domaćinstvu, osobe koje rade u zdravstvenim službama i seksualni radnici. To što rade sami i što su u izravnom kontaktu s klijentima predstavlja dodatni rizik. |
| --- | --- |

2.4.8.

U visokorizičnu skupinu spadaju mladi i djeca (djevojčice i dječaci) koji rade, žrtve prisilnog rada, ekonomski migranti, radnice u domaćinstvu, osobe koje rade u zdravstvenim službama i seksualni radnici. To što rade sami i što su u izravnom kontaktu s klijentima predstavlja dodatni rizik.

| 2.4.9. | Faktori rizika povezani s radnim okružjem ovise o položaju žena u organizaciji rada i poslovnoj kulturi koja više ili manje poštuje žene. Bolja zastupljenost žena na položajima na kojima se donose odluke bio bi dobar način sprečavanja nasilja usmjerenog protiv njih. |
| --- | --- |

2.4.9.

Faktori rizika povezani s radnim okružjem ovise o položaju žena u organizaciji rada i poslovnoj kulturi koja više ili manje poštuje žene. Bolja zastupljenost žena na položajima na kojima se donose odluke bio bi dobar način sprečavanja nasilja usmjerenog protiv njih.

| 2.4.10. | Rodno uvjetovano nasilje ima negativne posljedice po produktivnost radne snage. Razlike u izloženosti muškaraca i žena riziku od specifičnih oblika nasilja na radnom mjestu još su izraženije zbog rodne segregacije. Neke žene izloženije su od drugih: one koje su u manjini u većinski muškom svijetu ili rade s ljudima u nevolji (socijalni radnici, zatvorsko osoblje, šalteri u javnim službama, hitni bolnički prijem itd.). |
| --- | --- |

2.4.10.

Rodno uvjetovano nasilje ima negativne posljedice po produktivnost radne snage. Razlike u izloženosti muškaraca i žena riziku od specifičnih oblika nasilja na radnom mjestu još su izraženije zbog rodne segregacije. Neke žene izloženije su od drugih: one koje su u manjini u većinski muškom svijetu ili rade s ljudima u nevolji (socijalni radnici, zatvorsko osoblje, šalteri u javnim službama, hitni bolnički prijem itd.).

| 2.4.11. | Izloženost riziku od nasilja viši je i u okruženjima u kojima ne postoje društveni odnosi i gdje ne postoji kolektivno pregovaranje kojim bi se riješio taj problem. Sindikati žrtvama mogu reći kome da se obrate u slučajevima kad su im prava prekršena. Postoje i druga rješenja: na primjer, belgijski zakon predviđa mogućnost imenovanja osobe kojoj vjeruju i rukovodstvo i radnici i koja može davati savjete i pružati pomoć. |
| --- | --- |

2.4.11.

Izloženost riziku od nasilja viši je i u okruženjima u kojima ne postoje društveni odnosi i gdje ne postoji kolektivno pregovaranje kojim bi se riješio taj problem. Sindikati žrtvama mogu reći kome da se obrate u slučajevima kad su im prava prekršena. Postoje i druga rješenja: na primjer, belgijski zakon predviđa mogućnost imenovanja osobe kojoj vjeruju i rukovodstvo i radnici i koja može davati savjete i pružati pomoć.

| 2.5. | Utvrđivanje i sprečavanje nasilja |
| --- | --- |

2.5.

Utvrđivanje i sprečavanje nasilja

| 2.5.1. | Da bi se ova vrsta nasilja spriječila, u borbi protiv njega treba u obzir uzeti specifične oblike u kojima se pojavljuje. Razumijevanjem njegovog funkcioniranja i osuđivanjem njegovih posljedica uspješno će ga se smanjiti i postići napredak u jednakosti muškaraca i žena. Osposobljavanje rukovodećeg osoblja o rodno uvjetovanoj nejednakosti jedan je od dobrih načina sprečavanja tog oblika nasilja. |
| --- | --- |

2.5.1.

Da bi se ova vrsta nasilja spriječila, u borbi protiv njega treba u obzir uzeti specifične oblike u kojima se pojavljuje. Razumijevanjem njegovog funkcioniranja i osuđivanjem njegovih posljedica uspješno će ga se smanjiti i postići napredak u jednakosti muškaraca i žena. Osposobljavanje rukovodećeg osoblja o rodno uvjetovanoj nejednakosti jedan je od dobrih načina sprečavanja tog oblika nasilja.

| 2.5.2. | Treba uspostaviti pravno obvezujući okvir te jasno definirati područje njegove primjene i kažnjiva djela te naglasiti da su žrtve u podređenom položaju. |
| --- | --- |

2.5.2.

Treba uspostaviti pravno obvezujući okvir te jasno definirati područje njegove primjene i kažnjiva djela te naglasiti da su žrtve u podređenom položaju.

| 2.5.3. | Rodno uvjetovano nasilje na radnom mjestu, neovisno o tome da li je počinjeno na radnom mjestu ili na putu prema poslu ili s njega, može se manifestirati u različitim oblicima, a posebice:






  — | fizičkom nasilju, |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

Rodno uvjetovano nasilje na radnom mjestu, neovisno o tome da li je počinjeno na radnom mjestu ili na putu prema poslu ili s njega, može se manifestirati u različitim oblicima, a posebice:

—

fizičkom nasilju,

| — | spolnom nasilju, posebice silovanju i seksualnom zlostavljanju, |
| --- | --- |

—

spolnom nasilju, posebice silovanju i seksualnom zlostavljanju,

| — | uvredama, neuljudnom i prijezirnom ponašanju, nepoštovanju, |
| --- | --- |

—

uvredama, neuljudnom i prijezirnom ponašanju, nepoštovanju,

| — | zastrašivanju, |
| --- | --- |

—

zastrašivanju,

| — | psihološkom maltretiranju, |
| --- | --- |

—

psihološkom maltretiranju,

| — | spolnom uznemiravanju, |
| --- | --- |

—

spolnom uznemiravanju,

| — | prijetnjama nasiljem, |
| --- | --- |

—

prijetnjama nasiljem,

| — | agresivnom navaljivanju. |
| --- | --- |

—

agresivnom navaljivanju.

| 2.5.4. | Karakteriziraju ga neželjeni (sa stanovišta žrtve) komentari ili ponašanje koji se odnose na spol ili spolnu orijentaciju, a koji za cilj ili posljedicu imaju zastrašivanje, sramoćenje, ponižavanje ili vrijeđanje. Svakodnevna manja zlostavljanja koja se pojedinačno čine bezazlena kod žrtava prouzrokuju osjećaj nesigurnosti. Takvo nasilje, zlostavljanje i ponižavanje na radnom mjestu stvara nezdravu klimu. |
| --- | --- |

2.5.4.

Karakteriziraju ga neželjeni (sa stanovišta žrtve) komentari ili ponašanje koji se odnose na spol ili spolnu orijentaciju, a koji za cilj ili posljedicu imaju zastrašivanje, sramoćenje, ponižavanje ili vrijeđanje. Svakodnevna manja zlostavljanja koja se pojedinačno čine bezazlena kod žrtava prouzrokuju osjećaj nesigurnosti. Takvo nasilje, zlostavljanje i ponižavanje na radnom mjestu stvara nezdravu klimu.

| 2.5.5. | Prema europskom okvirnom sporazumu socijalnih partnera, „na radnom mjestu se mogu pojaviti razni oblici uznemiravanja i nasilja. Uznemiravanje i nasilje može biti:






  — | fizičko, psihičko i/ili spolno orijentirano, |
| --- | --- | --- |

2.5.5.

Prema europskom okvirnom sporazumu socijalnih partnera, „na radnom mjestu se mogu pojaviti razni oblici uznemiravanja i nasilja. Uznemiravanje i nasilje može biti:

—

fizičko, psihičko i/ili spolno orijentirano,

fizičko, psihičko i/ili spolno orijentirano,

| — | usamljeni incident ili dio sustavnijeg obrasca ponašanja, |
| --- | --- |

—

usamljeni incident ili dio sustavnijeg obrasca ponašanja,

usamljeni incident ili dio sustavnijeg obrasca ponašanja,

| — | među kolegama, među nadređenima i podređenima ili ga može provoditi netko treći, poput klijenata, pacijenata, učenika itd., |
| --- | --- |

—

među kolegama, među nadređenima i podređenima ili ga može provoditi netko treći, poput klijenata, pacijenata, učenika itd.,

među kolegama, među nadređenima i podređenima ili ga može provoditi netko treći, poput klijenata, pacijenata, učenika itd.,

| — | različito: od manjih primjera nepoštovanja do ozbiljnijih radnji poput kažnjivih djela koja zahtijevaju posredovanje javnih tijela.” |
| --- | --- |

—

različito: od manjih primjera nepoštovanja do ozbiljnijih radnji poput kažnjivih djela koja zahtijevaju posredovanje javnih tijela.”

različito: od manjih primjera nepoštovanja do ozbiljnijih radnji poput kažnjivih djela koja zahtijevaju posredovanje javnih tijela.”

Odredbe tog sporazuma naglašavaju povjerljivost:

| — | „u interesu je svih strana da nastupaju s nužnom diskrecijom kako bi se sačuvalo dostojanstvo i privatnost svih osoba, |
| --- | --- |

—

„u interesu je svih strana da nastupaju s nužnom diskrecijom kako bi se sačuvalo dostojanstvo i privatnost svih osoba,

„u interesu je svih strana da nastupaju s nužnom diskrecijom kako bi se sačuvalo dostojanstvo i privatnost svih osoba,

| — | stranama koje nisu uključene u slučaj ne smiju se otkrivati nikakve informacije.” |
| --- | --- |

—

stranama koje nisu uključene u slučaj ne smiju se otkrivati nikakve informacije.”

stranama koje nisu uključene u slučaj ne smiju se otkrivati nikakve informacije.”

Sporazum predviđa i postupak podnošenja pritužbi i mjere prevencije koje mogu poslužiti kao temelj za raspravu u MOR-u.

| 2.5.6. | Mnogi zaposlenici na poslu koriste internet koji može poslužiti za širenje rodno uvjetovanog nasilja objavljivanjem ponižavajućih slika i slanjem poruka na socijalne medije. Kao i u stvarnim odnosima, ljudi zastrašivanju, neprijateljstvu ili ponižavanju mogu biti izloženi i u odnosima koji se razvijaju na internetu. Pri izradi nove norme ne smije se zanemariti činjenica da je internet sastavni dio odnosa na radnom mjestu te da se treba boriti i protiv rodno uvjetovanog nasilja na njemu. |
| --- | --- |

2.5.6.

Mnogi zaposlenici na poslu koriste internet koji može poslužiti za širenje rodno uvjetovanog nasilja objavljivanjem ponižavajućih slika i slanjem poruka na socijalne medije. Kao i u stvarnim odnosima, ljudi zastrašivanju, neprijateljstvu ili ponižavanju mogu biti izloženi i u odnosima koji se razvijaju na internetu. Pri izradi nove norme ne smije se zanemariti činjenica da je internet sastavni dio odnosa na radnom mjestu te da se treba boriti i protiv rodno uvjetovanog nasilja na njemu.

3.   Zašto je potrebna norma MOR-a o rodno uvjetovanom nasilju?

Zašto je potrebna norma MOR-a o rodno uvjetovanom nasilju?

| 3.1. | Radno mjesto jedinstveno je okruženje za borbu protiv nasilja. Međunarodna norma u pogledu rada mogla bi poslužiti kao smjernica za odgovarajuće kadrovske politike u odnosu na rodno uvjetovano nasilje u poslovnom okruženju i poslužiti kao temelj socijalnog dijaloga i kolektivnih ugovora o radu. |
| --- | --- |

3.1.

Radno mjesto jedinstveno je okruženje za borbu protiv nasilja. Međunarodna norma u pogledu rada mogla bi poslužiti kao smjernica za odgovarajuće kadrovske politike u odnosu na rodno uvjetovano nasilje u poslovnom okruženju i poslužiti kao temelj socijalnog dijaloga i kolektivnih ugovora o radu.

| 3.2. | Ni postojeći međunarodni okvir ni nacionalni zakoni ne jamče odgovarajuću zaštitu protiv rodno uvjetovanog nasilja na radnom mjestu. U većini država, borba protiv rodno uvjetovanog nasilja većinom se bavi kriminalizacijom počinitelja, obično uključujući seksualno zlostavljanje u kazneni zakon. Iako su od ključnog značaja, ta rješenja nisu uvijek primjerena odnosima na radnom mjestu. Prema Odboru stručnjaka MOR-a: „Pitanje spolnog uznemiravanja u pravilu nije primjereno rješavati u okviru kaznenog postupka [jer] iako se bavi najtežim slučajevima, [taj postupak] ne omogućava razmatranje cijelog niza ponašanja koje treba rješavati kao spolno uznemiravanje u poslovnom okruženju jer je teret dokazivanja veći, a dostupnost pravnih sredstava ograničenija”
   (13)
  . Da bi se spriječilo spolno uznemiravanje, poslodavce i zaposlenike treba uvjeriti da je seksističko ponašanje na radnom mjestu nedopustivo. Europski okvirni sporazum predviđa da „poduzeća moraju sastaviti jasnu izjavu da neće tolerirati uznemiravanje i nasilje”. |
| --- | --- |

3.2.

Ni postojeći međunarodni okvir ni nacionalni zakoni ne jamče odgovarajuću zaštitu protiv rodno uvjetovanog nasilja na radnom mjestu. U većini država, borba protiv rodno uvjetovanog nasilja većinom se bavi kriminalizacijom počinitelja, obično uključujući seksualno zlostavljanje u kazneni zakon. Iako su od ključnog značaja, ta rješenja nisu uvijek primjerena odnosima na radnom mjestu. Prema Odboru stručnjaka MOR-a: „Pitanje spolnog uznemiravanja u pravilu nije primjereno rješavati u okviru kaznenog postupka [jer] iako se bavi najtežim slučajevima, [taj postupak] ne omogućava razmatranje cijelog niza ponašanja koje treba rješavati kao spolno uznemiravanje u poslovnom okruženju jer je teret dokazivanja veći, a dostupnost pravnih sredstava ograničenija”
   (13)
  . Da bi se spriječilo spolno uznemiravanje, poslodavce i zaposlenike treba uvjeriti da je seksističko ponašanje na radnom mjestu nedopustivo. Europski okvirni sporazum predviđa da „poduzeća moraju sastaviti jasnu izjavu da neće tolerirati uznemiravanje i nasilje”.

„Pitanje spolnog uznemiravanja u pravilu nije primjereno rješavati u okviru kaznenog postupka [jer] iako se bavi najtežim slučajevima, [taj postupak] ne omogućava razmatranje cijelog niza ponašanja koje treba rješavati kao spolno uznemiravanje u poslovnom okruženju jer je teret dokazivanja veći, a dostupnost pravnih sredstava ograničenija”

13

.

„poduzeća moraju sastaviti jasnu izjavu da neće tolerirati uznemiravanje i nasilje”.

4.   Zašto bi civilno društvo trebalo podržati normu MOR-a o rodno uvjetovanom nasilju?

Zašto bi civilno društvo trebalo podržati normu MOR-a o rodno uvjetovanom nasilju?

| 4.1. | Rodno uvjetovano nasilje utječe na sigurnost i zdravlje na radnom mjestu, ono uzrokuje depresiju, psihičku uznemirenost i nesreće na radu. Treba razmotriti način organizacije rada s aspekta rodnih odnosa u društvu i provesti rodno utemeljene ankete kako bi se razjasnilo koji su mogući rizici. |
| --- | --- |

4.1.

Rodno uvjetovano nasilje utječe na sigurnost i zdravlje na radnom mjestu, ono uzrokuje depresiju, psihičku uznemirenost i nesreće na radu. Treba razmotriti način organizacije rada s aspekta rodnih odnosa u društvu i provesti rodno utemeljene ankete kako bi se razjasnilo koji su mogući rizici.

| 4.2. | Socijalni partneri u najboljem su položaju da saslušaju žrtve i pomognu im sastaviti dokumentaciju za pritužbu. Socijalne ili kadrovske službe u poduzećima, sindikalne organizacije, liječnici specijalisti medicine rada i specijalizirani savjetnici igraju glavni ulogu u zaštiti žrtava. U europskom okvirnom sporazumu socijalnih partnera preporuča se imenovanje osobe od povjerenja koja će saslušati žrtve i razmotriti dokumentaciju. Ženske udruge, udruge za zaštitu prava i podršku migrantima te brojne druge udruge nužne su za pružanje pomoći žrtvama i upotpunjavaju rad socijalnih partnera. Ponašanje socijalnih partnera mora biti primjerno i oni moraju iz svojih redova izbaciti seksističko i ponižavajuće ponašanje. |
| --- | --- |

4.2.

Socijalni partneri u najboljem su položaju da saslušaju žrtve i pomognu im sastaviti dokumentaciju za pritužbu. Socijalne ili kadrovske službe u poduzećima, sindikalne organizacije, liječnici specijalisti medicine rada i specijalizirani savjetnici igraju glavni ulogu u zaštiti žrtava. U europskom okvirnom sporazumu socijalnih partnera preporuča se imenovanje osobe od povjerenja koja će saslušati žrtve i razmotriti dokumentaciju. Ženske udruge, udruge za zaštitu prava i podršku migrantima te brojne druge udruge nužne su za pružanje pomoći žrtvama i upotpunjavaju rad socijalnih partnera. Ponašanje socijalnih partnera mora biti primjerno i oni moraju iz svojih redova izbaciti seksističko i ponižavajuće ponašanje.

| 4.3. | Norma MOR-a o rodno uvjetovanom nasilju bila bi od koristi za društvo, socijalni dijalog, poslovno okruženje i odnose u njemu jer bi:






  — | osigurala savjetovanje sa socijalnim partnerima u cilju utvrđivanja pravila i stvaranja okvira za rješavanje takvih slučajeva, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Norma MOR-a o rodno uvjetovanom nasilju bila bi od koristi za društvo, socijalni dijalog, poslovno okruženje i odnose u njemu jer bi:

—

osigurala savjetovanje sa socijalnim partnerima u cilju utvrđivanja pravila i stvaranja okvira za rješavanje takvih slučajeva,

| — | omogućila izradu zajedničke definicije toga što se smatra rodno uvjetovanim nasiljem na radnome mjestu, |
| --- | --- |

—

omogućila izradu zajedničke definicije toga što se smatra rodno uvjetovanim nasiljem na radnome mjestu,

| — | jasno odredila koje su odgovornosti poslodavaca i sindikalnih organizacija u sprečavanju i borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja na radnom mjestu te uklanjanju njegovih posljedica, |
| --- | --- |

—

jasno odredila koje su odgovornosti poslodavaca i sindikalnih organizacija u sprečavanju i borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja na radnom mjestu te uklanjanju njegovih posljedica,

| — | pomogla poslodavcima da razviju kadrovske politike koje uključuju postupke, posebice u smislu osposobljavanja, za sprečavanje spolno uvjetovanog nasilja i suočavanje s njegovim posljedicama u poslovnom svijetu, uključujući i posljedice obiteljskog nasilja na radnom mjestu, |
| --- | --- |

—

pomogla poslodavcima da razviju kadrovske politike koje uključuju postupke, posebice u smislu osposobljavanja, za sprečavanje spolno uvjetovanog nasilja i suočavanje s njegovim posljedicama u poslovnom svijetu, uključujući i posljedice obiteljskog nasilja na radnom mjestu,

| — | pomogla poslodavcima da utvrde postupke za ulaganje pritužbi i zahtjeva, |
| --- | --- |

—

pomogla poslodavcima da utvrde postupke za ulaganje pritužbi i zahtjeva,

| — | poslodavcima dala smjernice o tome kako slušati žrtve te ispitati i obraditi pritužbe zbog rodno uvjetovanog nasilja na radnom mjestu, |
| --- | --- |

—

poslodavcima dala smjernice o tome kako slušati žrtve te ispitati i obraditi pritužbe zbog rodno uvjetovanog nasilja na radnom mjestu,

| — | bolje utvrdila odgovornost poslodavaca (izravnu i za druge) u slučajevima rodno uvjetovanog nasilja na radnom mjestu, |
| --- | --- |

—

bolje utvrdila odgovornost poslodavaca (izravnu i za druge) u slučajevima rodno uvjetovanog nasilja na radnom mjestu,

| — | stvorila poslovnu kulturu u kojoj se rodno uvjetovano nasilje ne bi toleriralo, |
| --- | --- |

—

stvorila poslovnu kulturu u kojoj se rodno uvjetovano nasilje ne bi toleriralo,

| — | poboljšala sigurnost na radnome mjestu i smanjila gospodarske gubitke poslodavaca povezane s rodno uvjetovanim nasiljem (izostanci, smanjenje produktivnosti, sudski postupci, negativan publicitet itd.). |
| --- | --- |

—

poboljšala sigurnost na radnome mjestu i smanjila gospodarske gubitke poslodavaca povezane s rodno uvjetovanim nasiljem (izostanci, smanjenje produktivnosti, sudski postupci, negativan publicitet itd.).

5.   Zašto bi civilno društvo trebalo podržati normu MOR-a o rodno uvjetovanom nasilju?

Zašto bi civilno društvo trebalo podržati normu MOR-a o rodno uvjetovanom nasilju?

| 5.1. | Predviđena norma doprinijela bi:






  — | ostvarivanju ciljeva dostojanstvenog rada, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Predviđena norma doprinijela bi:

—

ostvarivanju ciljeva dostojanstvenog rada,

| — | smanjenju osjetljivosti osoba izloženih rodno uvjetovanom nasilju te bi ojačala njihovu financijsku neovisnost i proizvodnost na radnome mjestu, |
| --- | --- |

—

smanjenju osjetljivosti osoba izloženih rodno uvjetovanom nasilju te bi ojačala njihovu financijsku neovisnost i proizvodnost na radnome mjestu,

| — | štednji: nasilje u obitelji i na radnom mjestu stvara milijunske troškove zbog zdravstvene skrbi, sudskih postupaka, izgubljenih plaća i nadoknada za bolest, |
| --- | --- |

—

štednji: nasilje u obitelji i na radnom mjestu stvara milijunske troškove zbog zdravstvene skrbi, sudskih postupaka, izgubljenih plaća i nadoknada za bolest,

| — | poboljšanju zdravlja i sigurnosti na radnome mjestu te poslovnih odnosa, |
| --- | --- |

—

poboljšanju zdravlja i sigurnosti na radnome mjestu te poslovnih odnosa,

| — | većoj usklađenosti pravnih okvira za iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja i promicanje ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

većoj usklađenosti pravnih okvira za iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja i promicanje ljudskih prava,

| — | smanjenju troškova nastalih zbog rodno uvjetovanog nasilja. |
| --- | --- |

—

smanjenju troškova nastalih zbog rodno uvjetovanog nasilja.

6.   Prijedlog za sadržaj norme MOR-a

Prijedlog za sadržaj norme MOR-a

| — | široka definicija rodno uvjetovanog nasilja na radnom mjestu koja bi uključivala različite oblike nasilja na radnome mjestu, |
| --- | --- |

—

široka definicija rodno uvjetovanog nasilja na radnom mjestu koja bi uključivala različite oblike nasilja na radnome mjestu,

| — | usvajanje definicije „radnog mjesta” koja bi uključivala i putovanje na posao i s njega, |
| --- | --- |

—

usvajanje definicije „radnog mjesta” koja bi uključivala i putovanje na posao i s njega,

| — | odredbe kojima bi se sprečavalo rodno uvjetovano nasilje na radnom mjestu te mjere namijenjene davanju podrške žrtvama rodno uvjetovanog nasilja i njihovoj zaštiti, |
| --- | --- |

—

odredbe kojima bi se sprečavalo rodno uvjetovano nasilje na radnom mjestu te mjere namijenjene davanju podrške žrtvama rodno uvjetovanog nasilja i njihovoj zaštiti,

| — | opis skupina najizloženijih rodno uvjetovanom nasilju: homoseksualaca i transrodnih osoba, migranata, radnika i radnica zaraženih virusom HIV-a/oboljelih od AIDS-a, invalida, žrtava prinudnog rada te djece koja rade, |
| --- | --- |

—

opis skupina najizloženijih rodno uvjetovanom nasilju: homoseksualaca i transrodnih osoba, migranata, radnika i radnica zaraženih virusom HIV-a/oboljelih od AIDS-a, invalida, žrtava prinudnog rada te djece koja rade,

| — | jamstvo različitih prava na području zapošljavanja i socijalne sigurnosti podnositelja tužbe, posebice prava na skraćenje ili reorganizaciju radnog vremena, |
| --- | --- |

—

jamstvo različitih prava na području zapošljavanja i socijalne sigurnosti podnositelja tužbe, posebice prava na skraćenje ili reorganizaciju radnog vremena,

| — | smjernice za izradu poslovnika ili kodeksa ponašanja za poduzeća i organizacije kojima se utvrđuje da se neumjesno ili ponižavajuće ponašanje prema ženama ili drugim najizloženijim skupinama može sankcionirati na radnom mjestu, |
| --- | --- |

—

smjernice za izradu poslovnika ili kodeksa ponašanja za poduzeća i organizacije kojima se utvrđuje da se neumjesno ili ponižavajuće ponašanje prema ženama ili drugim najizloženijim skupinama može sankcionirati na radnom mjestu,

| — | smjernice za izradu ciljnih anketa koje omogućavaju prikupljanje usklađenih statističkih podataka, |
| --- | --- |

—

smjernice za izradu ciljnih anketa koje omogućavaju prikupljanje usklađenih statističkih podataka,

| — | smjernice za organizaciju osposobljavanja kako bi se povećalo razumijevanje mehanizama rodne dominacije i segregacije na radnom mjestu i razvila kultura nenasilja, |
| --- | --- |

—

smjernice za organizaciju osposobljavanja kako bi se povećalo razumijevanje mehanizama rodne dominacije i segregacije na radnom mjestu i razvila kultura nenasilja,

| — | poticanje specijalista medicine rada da se uključe u istraživanje svih slučajeva rodno uvjetovanog nasilja budući da ono predstavlja rizik za fizičko i mentalno zdravlje radnica, |
| --- | --- |

—

poticanje specijalista medicine rada da se uključe u istraživanje svih slučajeva rodno uvjetovanog nasilja budući da ono predstavlja rizik za fizičko i mentalno zdravlje radnica,

| — | uzimanje u obzir odredbi Direktive 2000/78/EZ o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju posla (14), |
| --- | --- |

—

uzimanje u obzir odredbi Direktive 2000/78/EZ o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju posla (14),

14

| — | posvećivanje posebne pažnje ulozi medija kako bi osigurale tri stvari ključne za prekidanje začaranog kruga nasilja: podizanje svijesti, informiranje i osposobljavanje, |
| --- | --- |

—

posvećivanje posebne pažnje ulozi medija kako bi osigurale tri stvari ključne za prekidanje začaranog kruga nasilja: podizanje svijesti, informiranje i osposobljavanje,

| — | uzimanje u obzir novih rizika povezanih s upotrebom interneta i novih tehnologija. |
| --- | --- |

—

uzimanje u obzir novih rizika povezanih s upotrebom interneta i novih tehnologija.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Direktiva 2002/73/EZ Europskog parlamenta i vijeća od 23. rujna 2002. o primjeni načela ravnopravnosti muškaraca i žena s obzirom na mogućnosti zapošljavanja, stručnog osposobljavanja, profesionalnog napredovanja i radne uvjete (SL L 269, 5.10.2002., str. 15.). (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/TXT/PDF/?uri=CELEX:32002L0073&from = FR).

1

(2)  http://www.etuc.org/framework-agreement-harassment-and-violence-work

2

(3)  http://www.ilo.org/ilc/ILCSessions/104/texts-adopted/WCMS_377774/lang--en/index.htm

3

(4)  Izvještaj Odbora stručnjaka za primjenu konvencija i preporuka, Izvještaj III(1A), Međunarodna konferencija rada, 91. sjednica, 2003., str. 497–498.

4

(5)  Izvještaj Odbora stručnjaka za primjenu konvencija i preporuka, Izvještaj III(1A), Međunarodna konferencija rada, 98. sjednica, 2009., str. 35.

5

(6)  http://www.etuc.org/framework-agreement-harassment-and-violence-work

6

(7)  Mišljenje „Iskorjenjivanje obiteljskog nasilja nad ženama (SL C 351, 15.11.2012., str. 21.).

7

(8)  Vidjeti bilješku 1.

8

(9)  Barometar 2011. (Nacionalni akcijski planovi protiv nasilja nad ženama u EU-u), European Women’s Lobby, kolovoz 2011. http://www.womenlobby.org/spip.php?article2481&lang=en

9

(10)  Jedno nedavno izvješće (travanj 2015.) Visokog vijeća za jednakost žena i muškaraca (Haut Conseil à l’égalité entre femmes et hommes) u Francuskoj tvrdi da su SVE žene bile žrtve neželjenih seksualnih ponuda na ulici i u javnom prijevozu. Žrtve su većinom malodobne. http://www.haut-conseil-egalite.gouv.fr/IMG/pdf/hcefh_avis_harcelement_transports-20150410.pdf.

10

Haut Conseil à l’égalité entre femmes et hommes

(11)  Quand les violences domestiques s’invitent sur le lieu de travail ou dans le processus d’insertion professionnelle („Kad obiteljsko nasilje zadire u radno mjesto ili profesionalnu integraciju”), COFACE 2011. http://www.coface-eu.org/en/upload/08_EUProjects/Domestic%20violence-etude-coface-daphne-en.pdf

11

Quand les violences domestiques s’invitent sur le lieu de travail ou dans le processus d’insertion professionnelle („Kad obiteljsko nasilje zadire u radno mjesto ili profesionalnu integraciju”), COFACE 2011.

(12)  https://www.arts.unsw.edu.au/media/FASSFile/National_Domestic https://www.arts.unsw.edu.au/research/gendered-violence-research-network/gendered-violence-work/

12

(13)  Izvještaj Odbora stručnjaka za primjenu konvencija i preporuka, Izvještaj III(1A), Međunarodna konferencija rada, 98. sjednica, 2009., str. 32.

13

(14)  Direktiva Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (SL L 303, 2.12.2000., str. 16.).

14

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/145 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/145

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o delegiranim aktima

(dodatno mišljenje)

(2016/C 013/22)

Izvjestitelj:

g. Jorge PEGADO LIZ

Dana 19. veljače 2015., sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je izraditi dodatno mišljenje o temi:

„Delegirani akti”.

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 2. listopada 2013.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna 2015.), sa 140 glasova za, 1 protiv i 4 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Prilikom pripremanja dodatnog samoinicijativnog mišljenja o postupku delegiranja, EGSO je saznao da je Komisija objavila prijedlog o novom obvezujućem međuinstitucijskom sporazumu na temelju članka 295. UFEU-a. Taj prijedlog dio je općeg paketa „Bolja regulativa” o delegiranim aktima u dva zasebna priloga. |
| --- | --- |

1.1.

Prilikom pripremanja dodatnog samoinicijativnog mišljenja o postupku delegiranja, EGSO je saznao da je Komisija objavila prijedlog o novom obvezujućem međuinstitucijskom sporazumu na temelju članka 295. UFEU-a. Taj prijedlog dio je općeg paketa „Bolja regulativa” o delegiranim aktima u dva zasebna priloga.

| 1.2. | EGSO pozdravlja prijedlog Komisije koji predstavlja korak naprijed, a za koji se i sam zalagao. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO pozdravlja prijedlog Komisije koji predstavlja korak naprijed, a za koji se i sam zalagao.

| 1.3. | EGSO smatra da je većina smjernica pozitivna. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO smatra da je većina smjernica pozitivna.

| 1.4. | Odbor prije svega pozdravlja trud Komisije za postizanje ravnoteže između temeljnih vrijednosti kao što su poštovanje vladavine prava, demokratsko sudjelovanje, transparentnost, blizina građanima i pravo na detaljne informacije o zakonodavnim postupcima, s jedne strane, te pojednostavljivanje zakonodavstva, fleksibilnija regulativa koja je bolje prilagođena predmetnim interesima i čije su ažuriranje i revizija pojednostavljeni, s druge strane. |
| --- | --- |

1.4.

Odbor prije svega pozdravlja trud Komisije za postizanje ravnoteže između temeljnih vrijednosti kao što su poštovanje vladavine prava, demokratsko sudjelovanje, transparentnost, blizina građanima i pravo na detaljne informacije o zakonodavnim postupcima, s jedne strane, te pojednostavljivanje zakonodavstva, fleksibilnija regulativa koja je bolje prilagođena predmetnim interesima i čije su ažuriranje i revizija pojednostavljeni, s druge strane.

| 1.5. | EGSO prije svega pozdravlja činjenicu da se „Komisija opredjeljuje za to da prije donošenja delegiranog akta prikupi sve potrebno stručno znanje, među ostalim i savjetovanjem sa stručnjacima iz država članica i javnim savjetovanjem” i da predlaže istu savjetodavnu metodu za donošenje provedbenih akata. Međutim, EGSO izražava bojazan da će se priprema akata zbog svih tih savjetovanja pretjerano i bespotrebno odužiti. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO prije svega pozdravlja činjenicu da se „Komisija opredjeljuje za to da prije donošenja delegiranog akta prikupi sve potrebno stručno znanje, među ostalim i savjetovanjem sa stručnjacima iz država članica i javnim savjetovanjem” i da predlaže istu savjetodavnu metodu za donošenje provedbenih akata. Međutim, EGSO izražava bojazan da će se priprema akata zbog svih tih savjetovanja pretjerano i bespotrebno odužiti.

| 1.6. | Međutim, EGSO se ne slaže u potpunosti s kazuističkim pristupom koji se odnosi na razlikovanje pitanja koja se trebaju obuhvatiti delegiranim ili provedbenim aktima, jer su kriteriji nejasni i ostavljaju preširok diskrecijski prostor za tumačenje. |
| --- | --- |

1.6.

Međutim, EGSO se ne slaže u potpunosti s kazuističkim pristupom koji se odnosi na razlikovanje pitanja koja se trebaju obuhvatiti delegiranim ili provedbenim aktima, jer su kriteriji nejasni i ostavljaju preširok diskrecijski prostor za tumačenje.

| 1.7. | EGSO se ne slaže s prijedlogom Komisije kada je riječ o:






  (a) | nedostatku prethodnog informiranja o stručnjacima iz država članica i njihovom stručnom znanju; |
| --- | --- | --- |

1.7.

EGSO se ne slaže s prijedlogom Komisije kada je riječ o:

(a)

nedostatku prethodnog informiranja o stručnjacima iz država članica i njihovom stručnom znanju;

| (b) | nepostojanju primjerenog roka za savjetovanje sa stručnjacima, dionicima, EP-om i Vijećem, osim u hitnim slučajevima; |
| --- | --- |

(b)

nepostojanju primjerenog roka za savjetovanje sa stručnjacima, dionicima, EP-om i Vijećem, osim u hitnim slučajevima;

| (c) | činjenici da savjetovanje i dostavljanje rasporeda sastanaka stručnjacima EP-a i dionicima nije obavezno; |
| --- | --- |

(c)

činjenici da savjetovanje i dostavljanje rasporeda sastanaka stručnjacima EP-a i dionicima nije obavezno;

| (d) | nedosljednosti i proturječnosti podataka o donošenju delegiranih akata. Podaci bi trebali biti sustavni i automatski te dostupni na internetskoj stranici i ažurirani u stvarnom vremenu; |
| --- | --- |

(d)

nedosljednosti i proturječnosti podataka o donošenju delegiranih akata. Podaci bi trebali biti sustavni i automatski te dostupni na internetskoj stranici i ažurirani u stvarnom vremenu;

| (e) | neodređenom trajanju delegacije ovlasti: EGSO smatra da delegacija ovlasti treba imati točno određeno trajanje, koje se po potrebi može obnoviti za isto razdoblje, osim u posebnim i opravdanim slučajevima. |
| --- | --- |

(e)

neodređenom trajanju delegacije ovlasti: EGSO smatra da delegacija ovlasti treba imati točno određeno trajanje, koje se po potrebi može obnoviti za isto razdoblje, osim u posebnim i opravdanim slučajevima.

| 1.8. | EGSO želi da se smjernicama izričito utvrdi kako su svi elementi delegiranja jasno određeni, to jest da imaju:






  (a) | utvrđene ciljeve; |
| --- | --- | --- |

1.8.

EGSO želi da se smjernicama izričito utvrdi kako su svi elementi delegiranja jasno određeni, to jest da imaju:

(a)

utvrđene ciljeve;

| (b) | točno određeni sadržaj; |
| --- | --- |

(b)

točno određeni sadržaj;

| (c) | točno određeni opseg; |
| --- | --- |

(c)

točno određeni opseg;

| (d) | strogo ograničeno trajanje. |
| --- | --- |

(d)

strogo ograničeno trajanje.

| 1.9. | EGSO smatra da bi se od njega trebalo zatražiti mišljenje i o studijama utjecaja i reviziji delegiranih akata, kao što se čini i u redovnom zakonodavnom postupku. |
| --- | --- |

1.9.

EGSO smatra da bi se od njega trebalo zatražiti mišljenje i o studijama utjecaja i reviziji delegiranih akata, kao što se čini i u redovnom zakonodavnom postupku.

| 1.10. | Na kraju, EGSO smatra da se tekst članka 290. i članka 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije može usavršiti te da se u slučaju revizije ugovora mora poboljšati. Isto tako, primjena članaka trebala bi se bolje nadzirati kako bi se izbjeglo da odluke o izboru pravnog instrumenta budu više političke, nego tehničke. |
| --- | --- |

1.10.

Na kraju, EGSO smatra da se tekst članka 290. i članka 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije može usavršiti te da se u slučaju revizije ugovora mora poboljšati. Isto tako, primjena članaka trebala bi se bolje nadzirati kako bi se izbjeglo da odluke o izboru pravnog instrumenta budu više političke, nego tehničke.

2.   Zašto nam je potrebno dodatno samoinicijativno mišljenje o delegiranim aktima?

| 2.1. | EGSO je 2012. odobrio izradu informativnog izvješća (1) o postupku, s ciljem analiziranja njegovog korištenja i davanja zaključaka o funkcioniranju kontrolnog sustava namijenjenog sprečavanju ili ispravljanju zlouporabe ovlasti koja bi mogla negativno utjecati na demokratske propise EU-a kao „zajednice koja se temelji na vladavini prava”. |
| --- | --- |

2.1.

EGSO je 2012. odobrio izradu informativnog izvješća (1) o postupku, s ciljem analiziranja njegovog korištenja i davanja zaključaka o funkcioniranju kontrolnog sustava namijenjenog sprečavanju ili ispravljanju zlouporabe ovlasti koja bi mogla negativno utjecati na demokratske propise EU-a kao „zajednice koja se temelji na vladavini prava”.

| 2.2. | Nakon izrade tog izvješća i dva zahtjeva Komisije za mišljenje o tri prijedloga uredbi o prilagođavanju članku 290. UFEU-a (2) niza pravnih akata o korištenju regularnog postupka s kontrolom, EGSO je donio dva mišljenja (3) u kojima se navode razmatranja i zaključci informativnog izvješća, među kojima su i „sumnje u pogledu jednostavnosti postupka, način na koji europski građani zaista doživljavaju ono o čemu je ovdje riječ, ‚ispravno’ korištenje tog postupka i učinkovitost mehanizama kontrole”. EGSO je predložio opreznu uporabu tog instrumenta jer „su neki elementi postupka delegiranja još uvijek nejasni”. |
| --- | --- |

2.2.

Nakon izrade tog izvješća i dva zahtjeva Komisije za mišljenje o tri prijedloga uredbi o prilagođavanju članku 290. UFEU-a (2) niza pravnih akata o korištenju regularnog postupka s kontrolom, EGSO je donio dva mišljenja (3) u kojima se navode razmatranja i zaključci informativnog izvješća, među kojima su i „sumnje u pogledu jednostavnosti postupka, način na koji europski građani zaista doživljavaju ono o čemu je ovdje riječ, ‚ispravno’ korištenje tog postupka i učinkovitost mehanizama kontrole”. EGSO je predložio opreznu uporabu tog instrumenta jer „su neki elementi postupka delegiranja još uvijek nejasni”.

| 2.3. | Nakon izbora za Europski parlament 2014. i imenovanja novih članova Komisije, njezin prvi potpredsjednik za „bolju regulativu, međuinstitucijske odnose, vladavinu prava i Povelju o temeljnim pravima”, smatrao je prikladnim ponovo otvoriti taj predmet da se informira o namjerama novih institucijskih dionika i, prije svega, da zauzme stav o mogućim novostima koje su usmjerene na osiguravanje načela transparentnosti, pravne sigurnosti, demokratske kontrole i institucionalne ravnoteže. To je također bila prilika za ponovno otvaranje rasprave između europskih institucija, civilnog društva, stručnjaka i akademske zajednice o predlaganju novih preporuka institucijama Europske unije. |
| --- | --- |

2.3.

Nakon izbora za Europski parlament 2014. i imenovanja novih članova Komisije, njezin prvi potpredsjednik za „bolju regulativu, međuinstitucijske odnose, vladavinu prava i Povelju o temeljnim pravima”, smatrao je prikladnim ponovo otvoriti taj predmet da se informira o namjerama novih institucijskih dionika i, prije svega, da zauzme stav o mogućim novostima koje su usmjerene na osiguravanje načela transparentnosti, pravne sigurnosti, demokratske kontrole i institucionalne ravnoteže. To je također bila prilika za ponovno otvaranje rasprave između europskih institucija, civilnog društva, stručnjaka i akademske zajednice o predlaganju novih preporuka institucijama Europske unije.

3.   Trenutno stanje

| 3.1. | Dvije su godine prošle od usvajanja informativnog izvješća i dva navedena mišljenja. U međuvremenu, ništa nije uslijedilo nakon prijedloga Komisije, takozvanih Omnibusa 1 i Omnibusa 3. Grčko predsjedništvo kritiziralo je u svojem izvješću o napretku, podnesenom Odboru stalnih predstavnika (Coreper) 20. lipnja 2014., automatsku prirodu tih prijedloga, odnosno činjenicu da sprečavaju zakonodavca da uživa svoje diskrecijsko pravo u pojedinačnim slučajevima. Nakon toga Vijeće je dvaput iskoristilo pravo veta, i to na pravila o pristupu reguliranoj javnoj usluzi koju pruža globalni navigacijski satelitski sustav uspostavljen u okviru programa Galileo (4) i na oblik prijenosa podataka o troškovima istraživanja i razvoja (5). |
| --- | --- |

3.1.

Dvije su godine prošle od usvajanja informativnog izvješća i dva navedena mišljenja. U međuvremenu, ništa nije uslijedilo nakon prijedloga Komisije, takozvanih Omnibusa 1 i Omnibusa 3. Grčko predsjedništvo kritiziralo je u svojem izvješću o napretku, podnesenom Odboru stalnih predstavnika (Coreper) 20. lipnja 2014., automatsku prirodu tih prijedloga, odnosno činjenicu da sprečavaju zakonodavca da uživa svoje diskrecijsko pravo u pojedinačnim slučajevima. Nakon toga Vijeće je dvaput iskoristilo pravo veta, i to na pravila o pristupu reguliranoj javnoj usluzi koju pruža globalni navigacijski satelitski sustav uspostavljen u okviru programa Galileo (4) i na oblik prijenosa podataka o troškovima istraživanja i razvoja (5).

| 3.2. | Programom rada sadašnje Komisije predviđalo se preispitivanje instrumenata koji joj omogućuju poboljšavanje regulative. Namjera je bila „utvrditi novi niz mjera u okviru Programa za primjerenost i učinkovitost propisa”. |
| --- | --- |

3.2.

Programom rada sadašnje Komisije predviđalo se preispitivanje instrumenata koji joj omogućuju poboljšavanje regulative. Namjera je bila „utvrditi novi niz mjera u okviru Programa za primjerenost i učinkovitost propisa”.

| 3.3. | Prijedlog novog međuinstitucijskog sporazuma koji je najprije trebao biti usvojen 28. travnja 2015., što je odgođeno za 19. svibnja, s jedne strane uključuje Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma o boljoj regulativi
   (6), a s druge strane dva priloga o središnjem pitanju pravnog uređenja delegiranih akata: Zajednički dogovor Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o delegiranim aktima (Prilog I.) i Standardne klauzule (Prilog 2.). |
| --- | --- |

3.3.

Prijedlog novog međuinstitucijskog sporazuma koji je najprije trebao biti usvojen 28. travnja 2015., što je odgođeno za 19. svibnja, s jedne strane uključuje Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma o boljoj regulativi
   (6), a s druge strane dva priloga o središnjem pitanju pravnog uređenja delegiranih akata: Zajednički dogovor Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o delegiranim aktima (Prilog I.) i Standardne klauzule (Prilog 2.).

| 3.4. | Neposredno prije objavljivanja Paketa, postojale su razlike u važnosti pravne osnove članka 295. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. S druge strane, činilo se nedvojbenim da će se procjene učinka pojačati, baš kao i savjetovanje s dionicima (stakeholders) te da će se prije donošenja delegiranog akta morati provesti savjetovanje sa stručnjacima iz država članica. Delegirane akte također se namjerava ograničiti na ključna područja (key areas), iako taj pojam još uvijek ostaje nejasan. Čini se da će i sam g. TIMMERMANS morati „ocijeniti” svaki prijedlog delegiranog akta. |
| --- | --- |

3.4.

Neposredno prije objavljivanja Paketa, postojale su razlike u važnosti pravne osnove članka 295. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. S druge strane, činilo se nedvojbenim da će se procjene učinka pojačati, baš kao i savjetovanje s dionicima (stakeholders) te da će se prije donošenja delegiranog akta morati provesti savjetovanje sa stručnjacima iz država članica. Delegirane akte također se namjerava ograničiti na ključna područja (key areas), iako taj pojam još uvijek ostaje nejasan. Čini se da će i sam g. TIMMERMANS morati „ocijeniti” svaki prijedlog delegiranog akta.

| 3.5. | Prema nekoliko izvora, Europski parlament i dalje je bio zatrpan prijedlozima delegiranih akata i nije raspolagao sredstvima niti metodama koje bi mu omogućile učinkovito provođenje kontrole. Razmatra se restrukturiranje službi Europskog parlamenta zajedno s izradom unutarnjih smjernica, kao i dodjeljivanje dodatnih ljudskih resursa. |
| --- | --- |

3.5.

Prema nekoliko izvora, Europski parlament i dalje je bio zatrpan prijedlozima delegiranih akata i nije raspolagao sredstvima niti metodama koje bi mu omogućile učinkovito provođenje kontrole. Razmatra se restrukturiranje službi Europskog parlamenta zajedno s izradom unutarnjih smjernica, kao i dodjeljivanje dodatnih ljudskih resursa.

| 3.6. | U Vijeću postoji dojam da pitanje delegacije ovlasti i njezine kontrole zabrinjava neke države članice i uvijek se smatra prioritetom. Razlike u gledištu postoje i u vezi s potrebom jasnijeg razgraničenja područja primjene članka 290. i članka 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. U stajalištu Vijeća išlo se u smjeru reformulacije „Zajedničkog dogovora”, uz jačanje uloge nacionalnih stručnjaka s kojima bi se moralo sustavno savjetovati tijekom faze pripreme delegiranih akata (savjetovanje ex ante). U svojem Godišnjem izvješću iz 2015. o procjenama učinka Predsjedništvo Vijeća ponovilo je potrebu da se savjetovanja s nacionalnim stručnjacima održe dovoljno dugo unaprijed. |
| --- | --- |

3.6.

U Vijeću postoji dojam da pitanje delegacije ovlasti i njezine kontrole zabrinjava neke države članice i uvijek se smatra prioritetom. Razlike u gledištu postoje i u vezi s potrebom jasnijeg razgraničenja područja primjene članka 290. i članka 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. U stajalištu Vijeća išlo se u smjeru reformulacije „Zajedničkog dogovora”, uz jačanje uloge nacionalnih stručnjaka s kojima bi se moralo sustavno savjetovati tijekom faze pripreme delegiranih akata (savjetovanje ex ante). U svojem Godišnjem izvješću iz 2015. o procjenama učinka Predsjedništvo Vijeća ponovilo je potrebu da se savjetovanja s nacionalnim stručnjacima održe dovoljno dugo unaprijed.

| 3.7. | U nekim se dijelovima izražava žaljenje zbog netransparentnosti postupka delegiranja. Prepoznavanje važnih sugovornika u Europskoj komisiji, odborima stručnjaka Vijeća, nadležnih zastupnika u Europskom parlamentu ili odgovornih u izvršnim agencijama Europske unije čini se vrlo zahtjevno, to jest nemoguće kada se radi o stručnjacima koji zasjedaju u odborima Vijeća, dok predmeti koji se rješavaju u okviru postupka delegiranja izravno utječu na organizirano civilno društvo, industriju i trgovinu, potrošače i građane. Ovi su dionici također isticali manjak znanja i obrazovanja osoba u pogledu postupka delegiranja i posljedica, što se često smatra neutralnom proceduralnom formalnošću. |
| --- | --- |

3.7.

U nekim se dijelovima izražava žaljenje zbog netransparentnosti postupka delegiranja. Prepoznavanje važnih sugovornika u Europskoj komisiji, odborima stručnjaka Vijeća, nadležnih zastupnika u Europskom parlamentu ili odgovornih u izvršnim agencijama Europske unije čini se vrlo zahtjevno, to jest nemoguće kada se radi o stručnjacima koji zasjedaju u odborima Vijeća, dok predmeti koji se rješavaju u okviru postupka delegiranja izravno utječu na organizirano civilno društvo, industriju i trgovinu, potrošače i građane. Ovi su dionici također isticali manjak znanja i obrazovanja osoba u pogledu postupka delegiranja i posljedica, što se često smatra neutralnom proceduralnom formalnošću.

| 3.8. | Sud Europske unije donio je presudu o pojmu „osnovni elementi” u presudi Velikog vijeća (7) od 5. rujna 2012., u predmetu Europski parlament protiv Vijeća Europske unije, u kojoj je Veliko vijeće procijenilo da je „usvajanje temeljnih propisa povezanih s predmetom u pitanju u nadležnosti zakonodavca Europske unije”, tako da se ti temeljni propisi moraju „utvrditi u temeljnoj regulativi i ne mogu biti predmet delegiranja ovlasti” (8). |
| --- | --- |

3.8.

Sud Europske unije donio je presudu o pojmu „osnovni elementi” u presudi Velikog vijeća (7) od 5. rujna 2012., u predmetu Europski parlament protiv Vijeća Europske unije, u kojoj je Veliko vijeće procijenilo da je „usvajanje temeljnih propisa povezanih s predmetom u pitanju u nadležnosti zakonodavca Europske unije”, tako da se ti temeljni propisi moraju „utvrditi u temeljnoj regulativi i ne mogu biti predmet delegiranja ovlasti” (8).

| 3.8.1. | Opseg te presude donesene u vezi s postupkom Odbora može se prenijeti na postupak delegiranja u slučaju da se članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije odnosi na pojam „sporedni elementi”. Osim toga je utvrđeno da je sadržaj temeljnih prava isključivo stvar zakonodavca. Isto tako navodi da se razgraničenje između zakonodavne i izvršne vlasti treba temeljiti na objektivnim elementima koji mogu biti obuhvaćeni sudskim nadzorom. |
| --- | --- |

3.8.1.

Opseg te presude donesene u vezi s postupkom Odbora može se prenijeti na postupak delegiranja u slučaju da se članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije odnosi na pojam „sporedni elementi”. Osim toga je utvrđeno da je sadržaj temeljnih prava isključivo stvar zakonodavca. Isto tako navodi da se razgraničenje između zakonodavne i izvršne vlasti treba temeljiti na objektivnim elementima koji mogu biti obuhvaćeni sudskim nadzorom.

| 3.9. | Sud je nedavno donio presudu o razlici između provedbenog i delegiranog akta u presudi Velikog vijeća od 18. ožujka 2014. u predmetu „Biocidni proizvodi”, Europska komisija protiv Europskog parlamenta i Vijeća Europske unije (9). Sud smatra da se dotični delegirani akt odnosio na slučaj u kojem Komisija usvaja „pravila koja ulaze u regulatorni okvir kako je utvrđeno temeljnim zakonodavnim aktom”, dok provedbeni akt „utvrđuje sadržaj zakonodavnog akta, kako bi se osigurala njegova provedba u jedinstvenim uvjetima u svim državama članicama”. |
| --- | --- |

3.9.

Sud je nedavno donio presudu o razlici između provedbenog i delegiranog akta u presudi Velikog vijeća od 18. ožujka 2014. u predmetu „Biocidni proizvodi”, Europska komisija protiv Europskog parlamenta i Vijeća Europske unije (9). Sud smatra da se dotični delegirani akt odnosio na slučaj u kojem Komisija usvaja „pravila koja ulaze u regulatorni okvir kako je utvrđeno temeljnim zakonodavnim aktom”, dok provedbeni akt „utvrđuje sadržaj zakonodavnog akta, kako bi se osigurala njegova provedba u jedinstvenim uvjetima u svim državama članicama”.

| 3.9.1. | Sud također navodi da se delegiranim aktom može izmijeniti i dopuniti temeljni akt, dok se provedbenim aktom može samo razjasniti (10). Možemo izraziti žaljenje što Sud nije dodatno razradio svoju argumentaciju, kako je to zatraženo u mišljenju nezavisnog odvjetnika CRUZA VILLALÓNA u pogledu poveznice između delegiranog akta i izvršavanja političkih ovlasti (11). |
| --- | --- |

3.9.1.

Sud također navodi da se delegiranim aktom može izmijeniti i dopuniti temeljni akt, dok se provedbenim aktom može samo razjasniti (10). Možemo izraziti žaljenje što Sud nije dodatno razradio svoju argumentaciju, kako je to zatraženo u mišljenju nezavisnog odvjetnika CRUZA VILLALÓNA u pogledu poveznice između delegiranog akta i izvršavanja političkih ovlasti (11).

| 3.10. | Na kraju je Komisija Sudu podnijela tužbu za poništenje, 21. veljače 2014. (12), u skladu s Uredbom (EU) br. 1289/2013 kojom je utvrđen popis trećih zemalja čiji su državljani obvezni imati vizu za prelazak vanjskih granica država članica i popis onih zemalja čiji državljani ne podliježu toj obvezi. |
| --- | --- |

3.10.

Na kraju je Komisija Sudu podnijela tužbu za poništenje, 21. veljače 2014. (12), u skladu s Uredbom (EU) br. 1289/2013 kojom je utvrđen popis trećih zemalja čiji su državljani obvezni imati vizu za prelazak vanjskih granica država članica i popis onih zemalja čiji državljani ne podliježu toj obvezi.

| 3.11. | Predmet tužbe za poništenje koju je podnijela Komisija tražio je poništenje spomenute uredbe kojom je predviđeno pozivanje na delegirane akte u okviru mehanizma reciprociteta koji je njome utvrđen. Nezavisni odvjetnik MENGOZZI iznio je svoje zaključke 7. svibnja 2015. |
| --- | --- |

3.11.

Predmet tužbe za poništenje koju je podnijela Komisija tražio je poništenje spomenute uredbe kojom je predviđeno pozivanje na delegirane akte u okviru mehanizma reciprociteta koji je njome utvrđen. Nezavisni odvjetnik MENGOZZI iznio je svoje zaključke 7. svibnja 2015.

| 3.12. | Analizirajući opseg diskrecijskog prava danom zakonodavcu presudom u predmetu „Biocidni proizvodi”, on podsjeća da zakonodavac uživa potpuno političko diskrecijsko pravo, koje nije podložno pravnom nadzoru, u pogledu izbora povjeravanja ili nepovjeravanja delegacije zakonodavnih ovlasti i da taj politički izbor ni u kom slučaju ne može biti predmet delegiranja ovlasti. Zatim navodi da provedba postupka delegacije nije obveza, već instrument namijenjen pojednostavljivanju i ubrzavanju normativnog povjeravanja ovlasti u vezi sa „sporednim” aspektima temeljnog zakonodavstva. |
| --- | --- |

3.12.

Analizirajući opseg diskrecijskog prava danom zakonodavcu presudom u predmetu „Biocidni proizvodi”, on podsjeća da zakonodavac uživa potpuno političko diskrecijsko pravo, koje nije podložno pravnom nadzoru, u pogledu izbora povjeravanja ili nepovjeravanja delegacije zakonodavnih ovlasti i da taj politički izbor ni u kom slučaju ne može biti predmet delegiranja ovlasti. Zatim navodi da provedba postupka delegacije nije obveza, već instrument namijenjen pojednostavljivanju i ubrzavanju normativnog povjeravanja ovlasti u vezi sa „sporednim” aspektima temeljnog zakonodavstva.

| 3.13. | On isto tako tumači pojam „izmjena” (13) kao sve promjene kojima se briše, dodaje ili zamjenjuje neki element i smatra da „izvršavanje delegirane zakonodavne ovlasti karakterizira određeno diskrecijsko pravo, koje s druge strane nije karakteristično za izvršne ovlasti” (14) te ističe poteškoće u tumačenju tog pojma i njegove posljedice za institucionalnu ravnotežu. |
| --- | --- |

3.13.

On isto tako tumači pojam „izmjena” (13) kao sve promjene kojima se briše, dodaje ili zamjenjuje neki element i smatra da „izvršavanje delegirane zakonodavne ovlasti karakterizira određeno diskrecijsko pravo, koje s druge strane nije karakteristično za izvršne ovlasti” (14) te ističe poteškoće u tumačenju tog pojma i njegove posljedice za institucionalnu ravnotežu.

Kada je riječ o predmetu spora, nakon detaljne analize uredbe o kojoj je riječ, traži odbacivanje zaključaka o poništenju koje je podnijela Komisija. Sud će donijeti presudu 16. srpnja 2015.

4.   Prijedlog novog međuinstitucionalnog sporazuma i javno saslušanje od 26. svibnja 2015. u EGSO-u

| 4.1. | Pitanje delegiranih akata, jedno od najvažnijih u paketu „Bolja regulativa”, pojavljuje se i u tekstu same Agende Komisije (15) (točka 3.3.), u tekstovima „Smjernice za bolju regulativu” (16), „Alati” (17) i „Program za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT)” (18) te naravno u prijedlogu novog međuinstitucijskog sporazuma. |
| --- | --- |

4.1.

Pitanje delegiranih akata, jedno od najvažnijih u paketu „Bolja regulativa”, pojavljuje se i u tekstu same Agende Komisije (15) (točka 3.3.), u tekstovima „Smjernice za bolju regulativu” (16), „Alati” (17) i „Program za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT)” (18) te naravno u prijedlogu novog međuinstitucijskog sporazuma.

| 4.2. | EGSO je već izrazio žaljenje u vezi sa:






  (a) | nepreciznošću pravne prirode delegiranih akata, nejasnošću pojma „sporedne mjere” koji Sud različito tumači ovisno o područjima o kojima je riječ, i širokom manevarskom prostoru Komisije u pogledu opsega i trajanja delegacija; |
| --- | --- | --- |

4.2.

EGSO je već izrazio žaljenje u vezi sa:

(a)

nepreciznošću pravne prirode delegiranih akata, nejasnošću pojma „sporedne mjere” koji Sud različito tumači ovisno o područjima o kojima je riječ, i širokom manevarskom prostoru Komisije u pogledu opsega i trajanja delegacija;

| (b) | nedostatkom transparentnosti, pravnom nesigurnošću i nedostatkom političkog nadzora nad prethodnim savjetovanjem koje proizlazi iz dokumenta koji nije pravno obvezujući pod naslovom „Zajednički dogovor o praktičnim pravilima korištenja delegiranih akata” od 4. travnja 2011.; |
| --- | --- |

(b)

nedostatkom transparentnosti, pravnom nesigurnošću i nedostatkom političkog nadzora nad prethodnim savjetovanjem koje proizlazi iz dokumenta koji nije pravno obvezujući pod naslovom „Zajednički dogovor o praktičnim pravilima korištenja delegiranih akata” od 4. travnja 2011.;

| (c) | činjenicom da je provedba članka 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije predviđena samo u jednoj Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 9. prosinca 2009., a koja nije pravno obvezujuća. |
| --- | --- |

(c)

činjenicom da je provedba članka 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije predviđena samo u jednoj Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 9. prosinca 2009., a koja nije pravno obvezujuća.

| 4.3. | EGSO je također izrazio suzdržanost i ozbiljnu sumnju u vezi s:






  (a) | neograničenim trajanjem delegacija; |
| --- | --- | --- |

4.3.

EGSO je također izrazio suzdržanost i ozbiljnu sumnju u vezi s:

(a)

neograničenim trajanjem delegacija;

| (b) | vrlo kratkim rokovima za provedbu kontrole Europskog parlamenta i Vijeća; |
| --- | --- |

(b)

vrlo kratkim rokovima za provedbu kontrole Europskog parlamenta i Vijeća;

| (c) | učinkovitim sudjelovanjem Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

(c)

učinkovitim sudjelovanjem Europskog parlamenta;

| (d) | nedostatkom racionalnosti postupaka; |
| --- | --- |

(d)

nedostatkom racionalnosti postupaka;

| (e) | nedostatkom informacija, unatoč dijalogu Komisije u vezi s delegiranjem i važnosti poduzetih mjera, u svim fazama postupka; |
| --- | --- |

(e)

nedostatkom informacija, unatoč dijalogu Komisije u vezi s delegiranjem i važnosti poduzetih mjera, u svim fazama postupka;

| (f) | nemogućnosti građana i civilnog društva da pristupe potpunim informacijama; |
| --- | --- |

(f)

nemogućnosti građana i civilnog društva da pristupe potpunim informacijama;

| (g) | učinkovitom primjenom članka 10. Ugovora o Europskoj uniji kojim je predviđeno da se odluke donose bliže građanima. |
| --- | --- |

(g)

učinkovitom primjenom članka 10. Ugovora o Europskoj uniji kojim je predviđeno da se odluke donose bliže građanima.

| 4.4. | Doista, glavna briga EGSO-a je ravnoteža između načela koja su „prava po zakonu”, a to su demokratsko sudjelovanje, transparentnost, blizina građanima i pravo na informacije o zakonodavnim postupcima, s jedne strane, i pojednostavljivanje zakonodavstva, fleksibilnija regulativa bolje prilagođena predmetnim interesima, i čija je revizija pojednostavljena, s druge strane. |
| --- | --- |

4.4.

Doista, glavna briga EGSO-a je ravnoteža između načela koja su „prava po zakonu”, a to su demokratsko sudjelovanje, transparentnost, blizina građanima i pravo na informacije o zakonodavnim postupcima, s jedne strane, i pojednostavljivanje zakonodavstva, fleksibilnija regulativa bolje prilagođena predmetnim interesima, i čija je revizija pojednostavljena, s druge strane.

| 4.5. | EGSO je uvijek smatrao da su delegacije ovlasti potrebne u izvršavanju zakonodavstva EU-a, ali da se one razlikuju u državama članicama, uzimajući u obzir posebnosti i praznine koje treba ispuniti, u nedostatku pravog europskog ustava. |
| --- | --- |

4.5.

EGSO je uvijek smatrao da su delegacije ovlasti potrebne u izvršavanju zakonodavstva EU-a, ali da se one razlikuju u državama članicama, uzimajući u obzir posebnosti i praznine koje treba ispuniti, u nedostatku pravog europskog ustava.

| 4.6. | Isto tako, EGSO je potvrdio da se temelji osnovnih vrijednosti za razvoj prava nalaze prije svega u:






  (a) | člancima 4. i 5. Ugovora o Europskoj uniji i člancima 2., 3. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije o dodjeljivanju i raspodjeli ovlasti Europske unije te o načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- | --- |

4.6.

Isto tako, EGSO je potvrdio da se temelji osnovnih vrijednosti za razvoj prava nalaze prije svega u:

(a)

člancima 4. i 5. Ugovora o Europskoj uniji i člancima 2., 3. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije o dodjeljivanju i raspodjeli ovlasti Europske unije te o načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| (b) | članku 10. Ugovora o Europskoj uniji o pravu građana da sudjeluju u demokratskom životu i prema kojem se odluke donose „otvoreno i što je moguće bliže građanima”; |
| --- | --- |

(b)

članku 10. Ugovora o Europskoj uniji o pravu građana da sudjeluju u demokratskom životu i prema kojem se odluke donose „otvoreno i što je moguće bliže građanima”;

| (c) | članku 11. Ugovora o Europskoj uniji kojem je EGSO posvetio mišljenja i „jedan feuille de route” o građanskom dijalogu, transparentnosti i „savjetovanjima dionika”; |
| --- | --- |

(c)

članku 11. Ugovora o Europskoj uniji kojem je EGSO posvetio mišljenja i „jedan feuille de route” o građanskom dijalogu, transparentnosti i „savjetovanjima dionika”;

| (d) | članku 15. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije o načelima dobrog upravljanja, sudjelovanja civilnog društva i otvaranja; |
| --- | --- |

(d)

članku 15. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije o načelima dobrog upravljanja, sudjelovanja civilnog društva i otvaranja;

| (e) | članku 298. Ugovora o funkcioniranju Europske unije koji obvezuje europske institucije da se oslone „na otvorenu, učinkovitu i neovisnu europsku administraciju”. |
| --- | --- |

(e)

članku 298. Ugovora o funkcioniranju Europske unije koji obvezuje europske institucije da se oslone „na otvorenu, učinkovitu i neovisnu europsku administraciju”.

| 4.7. | Javno saslušanje EGSO-a, predviđeno dosta prije objave Paketa „Bolja izrada zakonodavstva”, održalo se 26. svibnja, uz prisutnost predstavnika Komisije, Vijeća, Europskog parlamenta, Europskog ombudsmana, Europskog nadzornika za zaštitu podataka, i govornika sa sveučilišta College of Europe, pred publikom sastavljenom od stalnih predstavništava država članica, pripadnika akademske zajednice i predstavnika civilnog društva (BEUC, EMI, EIM, IGT, GIZ itd.). |
| --- | --- |

4.7.

Javno saslušanje EGSO-a, predviđeno dosta prije objave Paketa „Bolja izrada zakonodavstva”, održalo se 26. svibnja, uz prisutnost predstavnika Komisije, Vijeća, Europskog parlamenta, Europskog ombudsmana, Europskog nadzornika za zaštitu podataka, i govornika sa sveučilišta College of Europe, pred publikom sastavljenom od stalnih predstavništava država članica, pripadnika akademske zajednice i predstavnika civilnog društva (BEUC, EMI, EIM, IGT, GIZ itd.).

5.   Kritička procjena prijedloga Komisije

| 5.1. | EGSO izražava zadovoljstvo jer je Komisija slijedila većinu prethodno navedenih načela. |
| --- | --- |

5.1.

EGSO izražava zadovoljstvo jer je Komisija slijedila većinu prethodno navedenih načela.

| 5.1.1. | Prije svega, EGSO odobrava činjenicu da je kao pravni temelj prijedloga poslužio članak 295. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kako je EGSO oduvijek zahtijevao. EGSO pozdravlja pozivanje na „zajednički pristup”, načela transparentnosti, demokratskog legitimiteta, supsidijarnosti, proporcionalnosti, pravne sigurnosti. Isto tako izražava zadovoljstvo jer Komisija navodi da će se u izradi zakonodavnih tekstova voditi za tim da oni budu jednostavni, jasni i koherentni. |
| --- | --- |

5.1.1.

Prije svega, EGSO odobrava činjenicu da je kao pravni temelj prijedloga poslužio članak 295. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kako je EGSO oduvijek zahtijevao. EGSO pozdravlja pozivanje na „zajednički pristup”, načela transparentnosti, demokratskog legitimiteta, supsidijarnosti, proporcionalnosti, pravne sigurnosti. Isto tako izražava zadovoljstvo jer Komisija navodi da će se u izradi zakonodavnih tekstova voditi za tim da oni budu jednostavni, jasni i koherentni.

| 5.1.2. | EGSO također smatra pozitivnim podsjećanje na „ulogu i odgovornost nacionalnih parlamenata” spomenuto u Protokolu (br. 2) o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. Međutim, EGSO naglašava da nacionalni parlamenti moraju imati dovoljno vremena za odlučivanje. |
| --- | --- |

5.1.2.

EGSO također smatra pozitivnim podsjećanje na „ulogu i odgovornost nacionalnih parlamenata” spomenuto u Protokolu (br. 2) o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. Međutim, EGSO naglašava da nacionalni parlamenti moraju imati dovoljno vremena za odlučivanje.

| 5.1.3. | EGSO pozdravlja „poziv na savjetovanje dionika, na ex post ocjenjivanje postojećeg zakonodavstva i na ispitivanje utjecaja novih inicijativa”. |
| --- | --- |

5.1.3.

EGSO pozdravlja „poziv na savjetovanje dionika, na ex post ocjenjivanje postojećeg zakonodavstva i na ispitivanje utjecaja novih inicijativa”.

| 5.1.4. | Na kraju, EGSO podržava ciljeve o „pojednostavljivanju zakonodavstva Europske unije i smanjenju regulatornog opterećenja ne dovodeći u pitanje realizaciju temeljnih ciljeva Europske unije i očuvanje cjelovitosti jedinstvenog tržišta”. |
| --- | --- |

5.1.4.

Na kraju, EGSO podržava ciljeve o „pojednostavljivanju zakonodavstva Europske unije i smanjenju regulatornog opterećenja ne dovodeći u pitanje realizaciju temeljnih ciljeva Europske unije i očuvanje cjelovitosti jedinstvenog tržišta”.

| 5.2. | EGSO pozdravlja činjenicu da se Komisija zalaže za savjetovanje sa stručnjacima država članica prije donošenja delegiranih akata, s radnim skupinama i, ako je potrebno, s dionicima i javnosti, u ranoj fazi izrade nacrta provedbenih akata. |
| --- | --- |

5.2.

EGSO pozdravlja činjenicu da se Komisija zalaže za savjetovanje sa stručnjacima država članica prije donošenja delegiranih akata, s radnim skupinama i, ako je potrebno, s dionicima i javnosti, u ranoj fazi izrade nacrta provedbenih akata.

| 5.3. | Kada je riječ o Zajedničkom dogovoru između triju institucija o delegiranim aktima (Prilog 1.), EGSO se slaže s Komisijom prije svega u vezi s:






  (a) | definicijom „akta opće primjene” kao onog koji se „primjenjuje u objektivno utvrđenim situacijama i proizvodi pravne učinke, bilo u pogledu određenih skupina ljudi, bilo u općim uvjetima” i tvrdnjom da „se zakonodavnim aktom Komisiji može dodijeliti samo pravo da delegiranim aktima donosi nezakonodavne akte opće primjene”; |
| --- | --- | --- |

5.3.

Kada je riječ o Zajedničkom dogovoru između triju institucija o delegiranim aktima (Prilog 1.), EGSO se slaže s Komisijom prije svega u vezi s:

(a)

definicijom „akta opće primjene” kao onog koji se „primjenjuje u objektivno utvrđenim situacijama i proizvodi pravne učinke, bilo u pogledu određenih skupina ljudi, bilo u općim uvjetima” i tvrdnjom da „se zakonodavnim aktom Komisiji može dodijeliti samo pravo da delegiranim aktima donosi nezakonodavne akte opće primjene”;

| (b) | činjenicom da „se zakonodavni akti ne mogu mijenjati osim drugim zakonodavnim aktom ili delegiranim aktom”, a koja se odnosi i „na izmjene u prilozima zakonodavnih akata”; |
| --- | --- |

(b)

činjenicom da „se zakonodavni akti ne mogu mijenjati osim drugim zakonodavnim aktom ili delegiranim aktom”, a koja se odnosi i „na izmjene u prilozima zakonodavnih akata”;

| (c) | činjenicom da „temeljne elemente zakonodavstva mora odrediti zakonodavac i oni ne mogu biti predmet delegiranog ili provedbenog akta”; |
| --- | --- |

(c)

činjenicom da „temeljne elemente zakonodavstva mora odrediti zakonodavac i oni ne mogu biti predmet delegiranog ili provedbenog akta”;

| (d) | njezinim trudom kada je riječ o predlaganju novog pristupa savjetovanjima sa stručnjacima država članica i Europskog parlamenta, kao i sa stručnjacima dionika. |
| --- | --- |

(d)

njezinim trudom kada je riječ o predlaganju novog pristupa savjetovanjima sa stručnjacima država članica i Europskog parlamenta, kao i sa stručnjacima dionika.

| 5.4. | Međutim, EGSO se ne slaže u potpunosti s kazuističkim pristupom koji se odnosi na razlikovanje pitanja koja se trebaju obuhvatiti delegiranim ili provedbenim aktima, jer su kriteriji nejasni i ostavljaju preširok prostor za tumačenje. EGSO se zalaže za pokušaj konceptualizacije i za to da se zajedničkim dogovorom utvrde sljedeća jasna pravila:






  (a) | podnošenje žalbi na delegirane akte trebalo bi biti iznimka, a ne pravilo; |
| --- | --- | --- |

5.4.

Međutim, EGSO se ne slaže u potpunosti s kazuističkim pristupom koji se odnosi na razlikovanje pitanja koja se trebaju obuhvatiti delegiranim ili provedbenim aktima, jer su kriteriji nejasni i ostavljaju preširok prostor za tumačenje. EGSO se zalaže za pokušaj konceptualizacije i za to da se zajedničkim dogovorom utvrde sljedeća jasna pravila:

(a)

podnošenje žalbi na delegirane akte trebalo bi biti iznimka, a ne pravilo;

| (b) | u slučaju sumnje u ključnu prirodu predmetnih elemenata ili u slučaju „sive” zone, Komisija ne bi smjela predlagati delegirane akte i mora donositi zakone u obliku osnovnog zakonodavnog akta; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju sumnje u ključnu prirodu predmetnih elemenata ili u slučaju „sive” zone, Komisija ne bi smjela predlagati delegirane akte i mora donositi zakone u obliku osnovnog zakonodavnog akta;

| (c) | u slučaju sumnje u prirodu mjera koje treba poduzeti, Komisija bi prednost trebala dati donošenju provedbenih akata, a ne delegiranih akata. |
| --- | --- |

(c)

u slučaju sumnje u prirodu mjera koje treba poduzeti, Komisija bi prednost trebala dati donošenju provedbenih akata, a ne delegiranih akata.

| 5.5. | Povrh toga, EGSO se ne slaže s prijedlogom Komisije u vezi s:






  (a) | nedostatkom unaprijed dostupnih informacija o stručnjacima koje ovlašćuju države članice i o njihovom stručnom znanju; |
| --- | --- | --- |

5.5.

Povrh toga, EGSO se ne slaže s prijedlogom Komisije u vezi s:

(a)

nedostatkom unaprijed dostupnih informacija o stručnjacima koje ovlašćuju države članice i o njihovom stručnom znanju;

| (b) | nepostojanjem minimalnog roka za dostavljanje dokumenata stručnjacima i dionicima, prethodno dostavljenima Europskom parlamentu i Vijeću, osim u slučaju hitnog postupka; |
| --- | --- |

(b)

nepostojanjem minimalnog roka za dostavljanje dokumenata stručnjacima i dionicima, prethodno dostavljenima Europskom parlamentu i Vijeću, osim u slučaju hitnog postupka;

| (c) | činjenicom da je pozivanje stručnjaka Europskog parlamenta, savjetovanje s dionicima i slanje rasporeda sastanaka stručnjaka odborima Europskog parlamenta neobavezno; |
| --- | --- |

(c)

činjenicom da je pozivanje stručnjaka Europskog parlamenta, savjetovanje s dionicima i slanje rasporeda sastanaka stručnjaka odborima Europskog parlamenta neobavezno;

| (d) | nedosljednošću i proturječnošću podataka o donošenju delegiranih akata. Podaci bi trebali biti sustavni, stalni i automatski (na automatski ažuriranoj internetskoj stranici na kojoj bi svatko mogao odmah pristupiti fazama izrade delegiranih akata i njihovom sadržaju); |
| --- | --- |

(d)

nedosljednošću i proturječnošću podataka o donošenju delegiranih akata. Podaci bi trebali biti sustavni, stalni i automatski (na automatski ažuriranoj internetskoj stranici na kojoj bi svatko mogao odmah pristupiti fazama izrade delegiranih akata i njihovom sadržaju);

| (e) | načelom neograničenog trajanja delegacije ovlasti: EGSO smatra da delegacija ovlasti treba imati točno određeno trajanje koje se po potrebi može obnoviti za isto razdoblje, osim u posebnim i opravdanim slučajevima. |
| --- | --- |

(e)

načelom neograničenog trajanja delegacije ovlasti: EGSO smatra da delegacija ovlasti treba imati točno određeno trajanje koje se po potrebi može obnoviti za isto razdoblje, osim u posebnim i opravdanim slučajevima.

| 5.6. | Konačno, EGSO izražava bojazan da bi se nesmotrenim korištenjem mehanizama savjetovanja, studija ex ante i ex post i sastanaka sa stručnjacima izrada akata mogla pretjerano i nepotrebno odužiti. |
| --- | --- |

5.6.

Konačno, EGSO izražava bojazan da bi se nesmotrenim korištenjem mehanizama savjetovanja, studija ex ante i ex post i sastanaka sa stručnjacima izrada akata mogla pretjerano i nepotrebno odužiti.

| 5.7. | EGSO dijeli mišljenje predstavljeno na javnom saslušanju od 26. svibnja 2015. prema kojem se tekst članka 290. i članka 291. može usavršiti te da bi se u slučaju buduće revizije ugovora članci trebali napisati tako da budu jasniji i manje dvosmisleni. Njihova provedba trebala bi se bolje nadzirati u pravnom sustavu EU-a, kako bi se izbjeglo da odluke o izboru pravnog instrumenta budu više političke, nego tehničke. |
| --- | --- |

5.7.

EGSO dijeli mišljenje predstavljeno na javnom saslušanju od 26. svibnja 2015. prema kojem se tekst članka 290. i članka 291. može usavršiti te da bi se u slučaju buduće revizije ugovora članci trebali napisati tako da budu jasniji i manje dvosmisleni. Njihova provedba trebala bi se bolje nadzirati u pravnom sustavu EU-a, kako bi se izbjeglo da odluke o izboru pravnog instrumenta budu više političke, nego tehničke.

| 5.8. | Povrh toga, EGSO bi želio da se smjernicama izričito navede barem to da se u zakonodavnim aktima moraju strogo odrediti svi elementi predviđenih delegiranja, odnosno:






  (a) | utvrđeni ciljevi; |
| --- | --- | --- |

5.8.

Povrh toga, EGSO bi želio da se smjernicama izričito navede barem to da se u zakonodavnim aktima moraju strogo odrediti svi elementi predviđenih delegiranja, odnosno:

(a)

utvrđeni ciljevi;

| (b) | točno određeni sadržaj; |
| --- | --- |

(b)

točno određeni sadržaj;

| (c) | točno određeni opseg; |
| --- | --- |

(c)

točno određeni opseg;

| (d) | strogo ograničeno trajanje. |
| --- | --- |

(d)

strogo ograničeno trajanje.

| 5.9. | EGSO također smatra da i od njega treba tražiti mišljenje u postupku delegiranja, na isti način kao i za zakonodavne akte, studije učinka i moguće izmjene tih akata, uzimajući u obzir njihove gospodarske i društvene posljedice. |
| --- | --- |

5.9.

EGSO također smatra da i od njega treba tražiti mišljenje u postupku delegiranja, na isti način kao i za zakonodavne akte, studije učinka i moguće izmjene tih akata, uzimajući u obzir njihove gospodarske i društvene posljedice.

| 5.10. | Uzimajući u obzir zaključke javnog saslušanja, EGSO vjeruje da institucije građanima moraju osigurati pristup svakoj fazi pripremnih radova i da na raspolaganju moraju imati sva sredstva potrebna za tu svrhu. |
| --- | --- |

5.10.

Uzimajući u obzir zaključke javnog saslušanja, EGSO vjeruje da institucije građanima moraju osigurati pristup svakoj fazi pripremnih radova i da na raspolaganju moraju imati sva sredstva potrebna za tu svrhu.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  EKS 248/2013.

1

(2)  COM(2013) 451 završna verzija, 452 završna verzija i 751 završna verzija.

2

(3)  SL C 67, 6.3.2014., str. 104., i SL C 177, 11.6.2014., str. 48.

3

(4)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-17336-2013-INIT/fr/pdf

4

(5)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15147-2014-INIT/fr/pdf

5

(6)  COM(2015) 216 završna verzija.

6

(7)  Predmet C-355/10, Europski parlament protiv Vijeća Europske unije od 5. rujna 2012., stavci 26.–28., 39., 65.–68.

7

(8)  Točka 64. presude.

8

(9)  Predmet C-427/12, Europska komisija protiv Europskog parlamenta i Vijeća Europske unije, od 18. svibnja 2014., predmet „Biocidni proizvodi”.

9

(10)  Točka 40. presude.

10

(11)  Točka 75. i zaključci koji slijede.

11

(12)  SL C 135, 5.5.2014., str. 24. Tužba podnesena 21. veljače 2014. – Europska komisija protiv Europskog parlamenta i Vijeća Europske unije – predmet C-88/14.

12

(13)  Točka 38. zaključaka.

13

(14)  Točka 45. zaključaka.

14

(15)  COM(2015) 215 završna verzija.

15

(16)  SWD(2015) 111 završna verzija.

16

(17)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf

17

(18)  SWD(2015) 110 završna verzija.

18

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/152 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/152

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Izgradnja financijskog ekosustava za socijalna poduzeća”

(razmatračko mišljenje)

(2016/C 013/23)

| Izvjestiteljice: | Ariane RODERT i Marie ZVOLSKÁ |
| --- | --- |

Izvjestiteljice:

Ariane RODERT i Marie ZVOLSKÁ

U pismu od 28. travnja 2015. i u skladu s člankom 304. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije, Nicolas Schmit, ministar rada, zapošljavanja te socijalne i solidarne ekonomije, u ime luksemburškog predsjedništva zamolio je Odbor da izradi razmatračko mišljenje o temi

„Izgradnja financijskog ekosustava za socijalna poduzeća”

(razmatračko mišljenje).

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 8. rujna 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna), sa 204 glasa za, 2 protiv i 4 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja činjenicu da luksemburško predsjedništvo EU-a daje prioritet socijalnoj ekonomiji, a posebno to što se fokusira na stvaranje prilagođenog financijskog ekosustava. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO pozdravlja činjenicu da luksemburško predsjedništvo EU-a daje prioritet socijalnoj ekonomiji, a posebno to što se fokusira na stvaranje prilagođenog financijskog ekosustava.

| 1.2. | EGSO poziva Europsku komisiju da nastavi podržavati program za socijalnu ekonomiju te osiguravati kontinuirani i poticajni okvir politika za njezin razvoj. To bi se trebalo ostvariti uz pomoć obnove programa Inicijative za socijalno poduzetništvo (SBI), uključujući uspostavu potrebnog prilagođenog financijskog ekosustava. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO poziva Europsku komisiju da nastavi podržavati program za socijalnu ekonomiju te osiguravati kontinuirani i poticajni okvir politika za njezin razvoj. To bi se trebalo ostvariti uz pomoć obnove programa Inicijative za socijalno poduzetništvo (SBI), uključujući uspostavu potrebnog prilagođenog financijskog ekosustava.

| 1.3. | EGSO ističe da se pristup financiranju treba smatrati jednom od komponenata potpunog ekosustava potrebnog za rast i razvoj poduzeća socijalne ekonomije. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO ističe da se pristup financiranju treba smatrati jednom od komponenata potpunog ekosustava potrebnog za rast i razvoj poduzeća socijalne ekonomije.

| 1.4. | Idealni financijski ekosustav za ta poduzeća uključivao bi: višedionički pristup te rješenja za hibridni i dugoročni kapital sa sustavima jamstva koje obično pružaju institucije socijalnog financiranja koje dijele vrijednosti socijalne ekonomije. |
| --- | --- |

1.4.

Idealni financijski ekosustav za ta poduzeća uključivao bi: višedionički pristup te rješenja za hibridni i dugoročni kapital sa sustavima jamstva koje obično pružaju institucije socijalnog financiranja koje dijele vrijednosti socijalne ekonomije.

| 1.5. | Europska komisija trebala bi podržati stvaranje novih instrumenata, osigurati da financijska regulacija omogućava razvoj, poticati istraživanja o dodatnoj društvenoj vrijednosti ulaganja u poduzeća socijalne ekonomije te zatražiti stručnu ocjenu država članica o tom pitanju. |
| --- | --- |

1.5.

Europska komisija trebala bi podržati stvaranje novih instrumenata, osigurati da financijska regulacija omogućava razvoj, poticati istraživanja o dodatnoj društvenoj vrijednosti ulaganja u poduzeća socijalne ekonomije te zatražiti stručnu ocjenu država članica o tom pitanju.

| 1.6. | EGSO pozdravlja to što se socijalna ekonomija navodi kao investicijski prioritet u sadašnjem Planu ulaganja za Europu (1) te poziva Europsku komisiju da u potpunosti provede tu odredbu. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO pozdravlja to što se socijalna ekonomija navodi kao investicijski prioritet u sadašnjem Planu ulaganja za Europu (1) te poziva Europsku komisiju da u potpunosti provede tu odredbu.

| 1.7. | Europska komisija trebala bi utvrditi može li (i na koji način) ulaganje s društvenim učinkom biti sastavni dio financijskog ekosustava unutar kojeg djeluju poduzeća socijalne ekonomije te pospješuju li doista relevantne politike njihov razvoj. |
| --- | --- |

1.7.

Europska komisija trebala bi utvrditi može li (i na koji način) ulaganje s društvenim učinkom biti sastavni dio financijskog ekosustava unutar kojeg djeluju poduzeća socijalne ekonomije te pospješuju li doista relevantne politike njihov razvoj.

| 1.8. | EU također mora priznati status poduzeća socijalne ekonomije osiguravanjem poticaja u sklopu Uredbe o kapitalnim zahtjevima (2). Bankovno pozajmljivanje poduzećima socijalne ekonomije time bi ostvarilo bitnu korist, bez ikakvog utjecaja na javne financije. |
| --- | --- |

1.8.

EU također mora priznati status poduzeća socijalne ekonomije osiguravanjem poticaja u sklopu Uredbe o kapitalnim zahtjevima (2). Bankovno pozajmljivanje poduzećima socijalne ekonomije time bi ostvarilo bitnu korist, bez ikakvog utjecaja na javne financije.

| 1.9. | Financijsku potporu na razini EU-a treba potkrijepiti mjerama Europske komisije, koja bi vladama i ključnim dionicima osigurala vodstvo, obuku i izgradnju kapaciteta. |
| --- | --- |

1.9.

Financijsku potporu na razini EU-a treba potkrijepiti mjerama Europske komisije, koja bi vladama i ključnim dionicima osigurala vodstvo, obuku i izgradnju kapaciteta.

| 1.10. | Države članice trebale bi nastupiti kao suinvestitori i podržati osnivanje etičkih fondova, fondova za socijalne inovacije i fondova socijalnog poduzetničkog kapitala te osmisliti sustave javnog jamstva. Nadalje, države članice trebale bi također razmotriti mogućnosti povrata poreza na dohodak (pojedinaca i poduzeća), kao i drugih oblika poreznih poticaja za štediše i ulagače, kako bi se povećao interes za ulaganje u poduzeća socijalne ekonomije. |
| --- | --- |

1.10.

Države članice trebale bi nastupiti kao suinvestitori i podržati osnivanje etičkih fondova, fondova za socijalne inovacije i fondova socijalnog poduzetničkog kapitala te osmisliti sustave javnog jamstva. Nadalje, države članice trebale bi također razmotriti mogućnosti povrata poreza na dohodak (pojedinaca i poduzeća), kao i drugih oblika poreznih poticaja za štediše i ulagače, kako bi se povećao interes za ulaganje u poduzeća socijalne ekonomije.

| 1.11. | Poduzeća socijalne ekonomije moraju sama preuzeti inicijativu u razvijanju instrumenata poput kapitalizacije vlastitim kapitalom, skupnog financiranja i sudjelovanja u partnerstvima za socijalno financiranje, prikupljajući pritom vlastite resurse i uspostavljajući partnerstva. |
| --- | --- |

1.11.

Poduzeća socijalne ekonomije moraju sama preuzeti inicijativu u razvijanju instrumenata poput kapitalizacije vlastitim kapitalom, skupnog financiranja i sudjelovanja u partnerstvima za socijalno financiranje, prikupljajući pritom vlastite resurse i uspostavljajući partnerstva.

| 1.12. | Međutim, da bi u potpunosti oslobodili potencijal poduzeća socijalne ekonomije, sve države članice moraju razviti i primijeniti nacionalne akcijske planove za socijalnu ekonomiju koji će uključivati široku lepezu dionika, uključujući i predstavnike civilnog društva. |
| --- | --- |

1.12.

Međutim, da bi u potpunosti oslobodili potencijal poduzeća socijalne ekonomije, sve države članice moraju razviti i primijeniti nacionalne akcijske planove za socijalnu ekonomiju koji će uključivati široku lepezu dionika, uključujući i predstavnike civilnog društva.

2.   Uvod i kontekst

| 2.1. | EGSO pozdravlja to što Luksemburg tijekom svog predsjedanja Vijećem EU-a daje prioritet socijalnoj ekonomiji te prepoznaje doprinos socijalnog poduzetništva zapošljavanju, socijalnoj pravdi i održivom razvoju. |
| --- | --- |

2.1.

EGSO pozdravlja to što Luksemburg tijekom svog predsjedanja Vijećem EU-a daje prioritet socijalnoj ekonomiji te prepoznaje doprinos socijalnog poduzetništva zapošljavanju, socijalnoj pravdi i održivom razvoju.

| 2.2. | EGSO je zadovoljan što je luksemburško predsjedništvo EU-a zatražilo podnošenje ovog razmatračkog mišljenja, kojim se koncept financijskog ekosustava namjerava proučiti iz perspektive socijalnih poduzeća, nastojeći utvrditi glavna svojstva i uvjete potrebne za potpunu izgradnju učinkovitog i odgovarajućeg europskog okvira za financiranje i ulaganje u socijalnu ekonomiju. |
| --- | --- |

2.2.

EGSO je zadovoljan što je luksemburško predsjedništvo EU-a zatražilo podnošenje ovog razmatračkog mišljenja, kojim se koncept financijskog ekosustava namjerava proučiti iz perspektive socijalnih poduzeća, nastojeći utvrditi glavna svojstva i uvjete potrebne za potpunu izgradnju učinkovitog i odgovarajućeg europskog okvira za financiranje i ulaganje u socijalnu ekonomiju.

| 2.3. | EGSO također ima u vidu da je luksemburško predsjedništvo ograničeni pristup financiranju (posebice pristup prilagođenom financiranju) istaknulo kao prepreku rastu i razvoju socijalne ekonomije, u skladu s ranijim mišljenjima EGSO-a (3) i stajalištima Europske komisije (4), Inicijative za socijalno poduzetništvo i OECD-a (5). |
| --- | --- |

2.3.

EGSO također ima u vidu da je luksemburško predsjedništvo ograničeni pristup financiranju (posebice pristup prilagođenom financiranju) istaknulo kao prepreku rastu i razvoju socijalne ekonomije, u skladu s ranijim mišljenjima EGSO-a (3) i stajalištima Europske komisije (4), Inicijative za socijalno poduzetništvo i OECD-a (5).

| 2.4. | U Europi se, uslijed krize, formira novi socijalni pejzaž i naše se društvo suočava s novim i kompleksnim izazovima. Postoji hitna potreba za socijalnim inovacijama uz pomoć mobiliziranja svih sektora društva. Socijalna ekonomija vitalan je sektor koji zapošljava preko 14 milijuna ljudi (6) i igra ključnu ulogu u rješavanju problema poput stvaranja novih radnih mjesta, socijalne uključenosti (7) i osiguravanja pametnog, održivog i uključivog rasta. Međutim, taj je sektor u mnogim državama članicama još uvijek nedovoljno razvijen. Kako bi se oslobodio sav njegov potencijal, potrebno je razviti poticajni ekosustav u kojem bi pristup prilagođenom financiranju zauzimao središnje mjesto. |
| --- | --- |

2.4.

U Europi se, uslijed krize, formira novi socijalni pejzaž i naše se društvo suočava s novim i kompleksnim izazovima. Postoji hitna potreba za socijalnim inovacijama uz pomoć mobiliziranja svih sektora društva. Socijalna ekonomija vitalan je sektor koji zapošljava preko 14 milijuna ljudi (6) i igra ključnu ulogu u rješavanju problema poput stvaranja novih radnih mjesta, socijalne uključenosti (7) i osiguravanja pametnog, održivog i uključivog rasta. Međutim, taj je sektor u mnogim državama članicama još uvijek nedovoljno razvijen. Kako bi se oslobodio sav njegov potencijal, potrebno je razviti poticajni ekosustav u kojem bi pristup prilagođenom financiranju zauzimao središnje mjesto.

| 2.5. | Imajući u vidu neprekidno zalaganje EGSO-a za provedbu programa socijalne ekonomije, u ovom mišljenju nastojalo se iznijeti specifično gledište svojstveno poduzećima socijalne ekonomije, koja ostvarene prihode po definiciji koriste za realizaciju primarnih socijalnih ciljeva. |
| --- | --- |

2.5.

Imajući u vidu neprekidno zalaganje EGSO-a za provedbu programa socijalne ekonomije, u ovom mišljenju nastojalo se iznijeti specifično gledište svojstveno poduzećima socijalne ekonomije, koja ostvarene prihode po definiciji koriste za realizaciju primarnih socijalnih ciljeva.

| 2.6. | Da bi ovo mišljenje smjestio u kontekst, EGSO stoga ponovo navodi definiciju iz Rimske strategije
   (8), prema kojoj je socijalna ekonomija sastavljena od mnoštva organizacijskih oblika, oblikovanih u različitim nacionalnim i socijalnim kontekstima, koje dijele zajedničke vrijednosti, svojstva i ciljeve. Poduzeća socijalne ekonomije uključuju brojne organizacije koje ljudima daju prvenstvo nad kapitalom i obuhvaćaju organizacijske oblike kao što su zadruge, uzajamna društva, zaklade i udruge, kao i novije oblike socijalnih poduzeća. Bitno je naglasiti da su poduzeća socijalne ekonomije u vlasništvu ljudi i/ili da su stvorena od strane ljudi, a ne financijskog sustava. |
| --- | --- |

2.6.

Da bi ovo mišljenje smjestio u kontekst, EGSO stoga ponovo navodi definiciju iz Rimske strategije
   (8), prema kojoj je socijalna ekonomija sastavljena od mnoštva organizacijskih oblika, oblikovanih u različitim nacionalnim i socijalnim kontekstima, koje dijele zajedničke vrijednosti, svojstva i ciljeve. Poduzeća socijalne ekonomije uključuju brojne organizacije koje ljudima daju prvenstvo nad kapitalom i obuhvaćaju organizacijske oblike kao što su zadruge, uzajamna društva, zaklade i udruge, kao i novije oblike socijalnih poduzeća. Bitno je naglasiti da su poduzeća socijalne ekonomije u vlasništvu ljudi i/ili da su stvorena od strane ljudi, a ne financijskog sustava.

| 2.7. | Također treba napomenuti da se ovo mišljenje, premda se bavi povezanim temama, ne bavi pojedinostima „investicija s društvenim učinkom” niti uredbom o EuSEF-u, koji su obrađeni u ranijim mišljenjima EGSO-a (9). |
| --- | --- |

2.7.

Također treba napomenuti da se ovo mišljenje, premda se bavi povezanim temama, ne bavi pojedinostima „investicija s društvenim učinkom” niti uredbom o EuSEF-u, koji su obrađeni u ranijim mišljenjima EGSO-a (9).

3.   Pristup financiranju – izazov za socijalnu ekonomiju

| 3.1. | Kao što je već istaknuo OECD (10), postojeći financijski okvir ne odgovara stvarnim uvjetima poslovanja poduzeća socijalne ekonomije i njihovim potrebama. Stoga financijske, pravne i političke okvire treba prilagoditi pojedinim kulturama te osmisliti odgovarajuće instrumente. Kako bi socijalno financiranje postalo održivo, nužno je usvojiti integrirani pristup, različit od tradicionalnog financiranja. |
| --- | --- |

3.1.

Kao što je već istaknuo OECD (10), postojeći financijski okvir ne odgovara stvarnim uvjetima poslovanja poduzeća socijalne ekonomije i njihovim potrebama. Stoga financijske, pravne i političke okvire treba prilagoditi pojedinim kulturama te osmisliti odgovarajuće instrumente. Kako bi socijalno financiranje postalo održivo, nužno je usvojiti integrirani pristup, različit od tradicionalnog financiranja.

| 3.2. | Jedan od ključnih problema jest to što su poslovni modeli poduzeća socijalne ekonomije nedovoljno poznati i shvaćeni. Poduzećima socijalne ekonomije teže je ostvariti pristup uobičajenim instrumentima i financijskim sredstvima koja stoje na raspolaganju MSP-ovima upravo zato što posebnosti takvih modela (npr. ograničena ili nepostojeća podjela dobiti, fokusiranje na korisnike ili potrebe, zajedničko donošenje odluka, demokratsko upravljanje ili dijeljeno vlasništvo) nisu u potpunosti prepoznate. |
| --- | --- |

3.2.

Jedan od ključnih problema jest to što su poslovni modeli poduzeća socijalne ekonomije nedovoljno poznati i shvaćeni. Poduzećima socijalne ekonomije teže je ostvariti pristup uobičajenim instrumentima i financijskim sredstvima koja stoje na raspolaganju MSP-ovima upravo zato što posebnosti takvih modela (npr. ograničena ili nepostojeća podjela dobiti, fokusiranje na korisnike ili potrebe, zajedničko donošenje odluka, demokratsko upravljanje ili dijeljeno vlasništvo) nisu u potpunosti prepoznate.

| 3.3. | Puno više nego ostali poslovni modeli, poduzeća socijalne ekonomije suočena su s problemom neprilagođenosti logike financijskog tržišta njihovom razvoju. Financijska tržišta ne prepoznaju i ne nagrađuju dodanu društvenu vrijednost poduzeća socijalne ekonomije, kao ni njihove opće ciljeve. Poduzeća socijalne ekonomije uglavnom dobivaju naknadu samo za konkretne usluge koje pružaju, ali ne i za društvenu vrijednost koju stvaraju. Za poduzeća socijalne ekonomije povrat ulaganja prvenstveno podrazumijeva društveni učinak i ograničeni povrat financijskih sredstava. Činjenica da u takvim poduzećima društvena misija po važnosti nadilazi maksimizaciju profita može stvoriti krivu predodžbu da su ona obilježena većim stupnjem rizika ili da su manje pouzdana od ostalih poduzeća. Međutim, podaci, činjenice i istraživanja pokazuju upravo suprotno (11). Ulaganje u poduzeća socijalne ekonomije zapravo ne predstavlja trošak već ulaganje u budućnost koje povećava stopu zapošljavanja te jača konkurentnost i opći dugoročni gospodarski doprinos država članica. |
| --- | --- |

3.3.

Puno više nego ostali poslovni modeli, poduzeća socijalne ekonomije suočena su s problemom neprilagođenosti logike financijskog tržišta njihovom razvoju. Financijska tržišta ne prepoznaju i ne nagrađuju dodanu društvenu vrijednost poduzeća socijalne ekonomije, kao ni njihove opće ciljeve. Poduzeća socijalne ekonomije uglavnom dobivaju naknadu samo za konkretne usluge koje pružaju, ali ne i za društvenu vrijednost koju stvaraju. Za poduzeća socijalne ekonomije povrat ulaganja prvenstveno podrazumijeva društveni učinak i ograničeni povrat financijskih sredstava. Činjenica da u takvim poduzećima društvena misija po važnosti nadilazi maksimizaciju profita može stvoriti krivu predodžbu da su ona obilježena većim stupnjem rizika ili da su manje pouzdana od ostalih poduzeća. Međutim, podaci, činjenice i istraživanja pokazuju upravo suprotno (11). Ulaganje u poduzeća socijalne ekonomije zapravo ne predstavlja trošak već ulaganje u budućnost koje povećava stopu zapošljavanja te jača konkurentnost i opći dugoročni gospodarski doprinos država članica.

| 3.4. | U nekoliko se navrata instrumente društvenog ulaganja pokušalo promovirati primjenom strukture tradicionalnih financijskih instrumenata. Međutim, budući da logiku privatnog kapitala obično karakteriziraju svojstva poput kratkoročnih izlaznih strategija, vlasničkih potraživanja i načela visokog povrata ulaganja, ovakvi instrumenti nisu primjereni za poduzeća socijalne ekonomije budući da su često u izravnom sukobu s njihovim poslovnim modelima i aktivnostima. |
| --- | --- |

3.4.

U nekoliko se navrata instrumente društvenog ulaganja pokušalo promovirati primjenom strukture tradicionalnih financijskih instrumenata. Međutim, budući da logiku privatnog kapitala obično karakteriziraju svojstva poput kratkoročnih izlaznih strategija, vlasničkih potraživanja i načela visokog povrata ulaganja, ovakvi instrumenti nisu primjereni za poduzeća socijalne ekonomije budući da su često u izravnom sukobu s njihovim poslovnim modelima i aktivnostima.

| 3.5. | Problemi poput poteškoća s dezinvestiranjem (kad se radi s ljudima kojima je potrebna pomoć) i nikakve ili ograničene mogućnosti ulaska na druga tržišta stvaraju dodatne komplikacije za vodeće ulagače. Premda ovakvi instrumenti financiranja mogu uspješno funkcionirati u slučaju pojedinih poduzeća (obično onih usmjerenih na maksimiziranje profita, ali s istaknutom socijalnom misijom), poduzeća socijalne ekonomije ipak zahtijevaju posebno prilagođene financijske instrumente. |
| --- | --- |

3.5.

Problemi poput poteškoća s dezinvestiranjem (kad se radi s ljudima kojima je potrebna pomoć) i nikakve ili ograničene mogućnosti ulaska na druga tržišta stvaraju dodatne komplikacije za vodeće ulagače. Premda ovakvi instrumenti financiranja mogu uspješno funkcionirati u slučaju pojedinih poduzeća (obično onih usmjerenih na maksimiziranje profita, ali s istaknutom socijalnom misijom), poduzeća socijalne ekonomije ipak zahtijevaju posebno prilagođene financijske instrumente.

4.   Poticajan i održiv financijski ekosustav

| 4.1. | U ovom se mišljenju neće iznositi sveobuhvatan pregled svih dostupnih financijskih instrumenata, već će se analizirati potrebna svojstva i preduvjeti za poboljšanje pristupa financiranju za poduzeća socijalne ekonomije. Stvarni potencijal poduzeća socijalne ekonomije može se ostvariti jedino ako je njihov pristup financiranju sastavni dio prilagođenog i u potpunosti integriranog ekosustava koji obuhvaća pravni okvir, razvoj poslovanja i razne oblike potpore te odražava kako financijsku tako i nefinancijsku prirodu socijalnih ulaganja. |
| --- | --- |

4.1.

U ovom se mišljenju neće iznositi sveobuhvatan pregled svih dostupnih financijskih instrumenata, već će se analizirati potrebna svojstva i preduvjeti za poboljšanje pristupa financiranju za poduzeća socijalne ekonomije. Stvarni potencijal poduzeća socijalne ekonomije može se ostvariti jedino ako je njihov pristup financiranju sastavni dio prilagođenog i u potpunosti integriranog ekosustava koji obuhvaća pravni okvir, razvoj poslovanja i razne oblike potpore te odražava kako financijsku tako i nefinancijsku prirodu socijalnih ulaganja.

| 4.2. | Treba prihvatiti činjenicu da je unapređenje financiranja poduzeća socijalne ekonomije od presudne važnosti za razvoj i održivost, ali je istodobno bitno razlikovati financiranje struktura poduzeća socijalne ekonomije i financiranje njihovih aktivnosti. Važno je financirati oba ova aspekta, no pristupi i instrumenti financiranja mogu se razlikovati. Također je jasno da razvijanje socijalnog financiranja prilagođenog poduzećima socijalne ekonomije mora biti provedeno u sklopu šireg konteksta promicanja socijalnih inicijativa i mjera te da ono ne smije biti shvaćeno kao samo sebi svrha, već kao sredstvo uz pomoć kojeg će sektor socijalnog poduzetništva ostvariti svoj puni potencijal. |
| --- | --- |

4.2.

Treba prihvatiti činjenicu da je unapređenje financiranja poduzeća socijalne ekonomije od presudne važnosti za razvoj i održivost, ali je istodobno bitno razlikovati financiranje struktura poduzeća socijalne ekonomije i financiranje njihovih aktivnosti. Važno je financirati oba ova aspekta, no pristupi i instrumenti financiranja mogu se razlikovati. Također je jasno da razvijanje socijalnog financiranja prilagođenog poduzećima socijalne ekonomije mora biti provedeno u sklopu šireg konteksta promicanja socijalnih inicijativa i mjera te da ono ne smije biti shvaćeno kao samo sebi svrha, već kao sredstvo uz pomoć kojeg će sektor socijalnog poduzetništva ostvariti svoj puni potencijal.

| 4.3. | Nužno je uvidjeti da poduzeća socijalne ekonomije obično imaju mješovite izvore prihoda
   (12) u kojima se prodaja proizvoda i usluga često kombinira s javnim financiranjem. Poduzeća socijalne ekonomije često se oslanjanju na mješovite izvore financiranja koji se protežu od sredstava za konkretne projekte ili programe temeljene na ciljevima politika, do ugovora o javnoj nabavi ili prikupljanja sredstava za širenje poslovanja ili nova ulaganja. |
| --- | --- |

4.3.

Nužno je uvidjeti da poduzeća socijalne ekonomije obično imaju mješovite izvore prihoda
   (12) u kojima se prodaja proizvoda i usluga često kombinira s javnim financiranjem. Poduzeća socijalne ekonomije često se oslanjanju na mješovite izvore financiranja koji se protežu od sredstava za konkretne projekte ili programe temeljene na ciljevima politika, do ugovora o javnoj nabavi ili prikupljanja sredstava za širenje poslovanja ili nova ulaganja.

| 4.4. | U pojedinim državama članicama, poduzeća socijalne ekonomije oslanjaju se na kontinuirano javno financiranje, pritom blisko surađujući s državnim institucijama na ostvarivanju zajedničkih političkih ili općih ciljeva. Nadalje, javno financiranje posebno je bitno u procesu inovacija (obično vezanom uz preventivni rad) te ranim fazama razvoja poduzeća socijalne ekonomije. EGSO stoga naglašava da ovaj oblik javne suradnje i financijske podrške ne smije biti ugrožen prilikom razmatranja vanjskih izvora financiranja te da je on izrazito bitan u poticanju uspostave i izgradnje sektora socijalne ekonomije u pojedinim državama članicama. |
| --- | --- |

4.4.

U pojedinim državama članicama, poduzeća socijalne ekonomije oslanjaju se na kontinuirano javno financiranje, pritom blisko surađujući s državnim institucijama na ostvarivanju zajedničkih političkih ili općih ciljeva. Nadalje, javno financiranje posebno je bitno u procesu inovacija (obično vezanom uz preventivni rad) te ranim fazama razvoja poduzeća socijalne ekonomije. EGSO stoga naglašava da ovaj oblik javne suradnje i financijske podrške ne smije biti ugrožen prilikom razmatranja vanjskih izvora financiranja te da je on izrazito bitan u poticanju uspostave i izgradnje sektora socijalne ekonomije u pojedinim državama članicama.

4.5.   
  Korištenje različitih izvora financiranja

| 4.5.1. | Javno financiranje i dalje je glavni izvor financiranja za mnoga poduzeća socijalne ekonomije u mnogim državama članicama. Veza između društvene misije poduzeća socijalne ekonomije i ciljeva javnih politika temelji se na sustavu zajedničkih ciljeva i međusobnog povjerenja te predstavlja središnji element svih programa javnog financiranja. U tom kontekstu, EGSO želi naglasiti povezanost s Paketom socijalnih ulaganja Europske komisije (13), čiji je cilj promicanje inovacija u području socijalne politike uz istaknutu ulogu poduzeća socijalne ekonomije, te izraziti svoju podršku nastavku tog paketa. U mnogim zemljama članicama ugovori o javnoj nabavi primarni su izvor prihoda za poduzeća socijalne ekonomije. Pružanje usluga od općeg interesa obično je glavna aktivnost koju poduzeća socijalne ekonomije provode u svrhu realizacije svojih društvenih ciljeva. Takvi prihodi značajno doprinose financijskoj održivosti. U slučaju ugovora o javnoj nabavi, jedan od kriterija mora biti poštovanje društvenih normi i, posebice, primjena kolektivnih sporazuma. |
| --- | --- |

4.5.1.

Javno financiranje i dalje je glavni izvor financiranja za mnoga poduzeća socijalne ekonomije u mnogim državama članicama. Veza između društvene misije poduzeća socijalne ekonomije i ciljeva javnih politika temelji se na sustavu zajedničkih ciljeva i međusobnog povjerenja te predstavlja središnji element svih programa javnog financiranja. U tom kontekstu, EGSO želi naglasiti povezanost s Paketom socijalnih ulaganja Europske komisije (13), čiji je cilj promicanje inovacija u području socijalne politike uz istaknutu ulogu poduzeća socijalne ekonomije, te izraziti svoju podršku nastavku tog paketa. U mnogim zemljama članicama ugovori o javnoj nabavi primarni su izvor prihoda za poduzeća socijalne ekonomije. Pružanje usluga od općeg interesa obično je glavna aktivnost koju poduzeća socijalne ekonomije provode u svrhu realizacije svojih društvenih ciljeva. Takvi prihodi značajno doprinose financijskoj održivosti. U slučaju ugovora o javnoj nabavi, jedan od kriterija mora biti poštovanje društvenih normi i, posebice, primjena kolektivnih sporazuma.

| 4.5.2. | Instrumenti privatnog financiranja variraju od tradicionalnih, poput komercijalnih banaka, tzv. „poslovnih anđela” i poduzetničkog kapitala, do donacija, tzv. „poduzetničke filantropije” i ulaganja s društvenim učinkom. Premda neki od spomenutih instrumenata financiranja mogu odgovarati potrebama poduzeća socijalne ekonomije, socijalno financiranje koje nude specijalizirani ponuđači socijalnih financijskih sredstava predstavlja bolji izbor. |
| --- | --- |

4.5.2.

Instrumenti privatnog financiranja variraju od tradicionalnih, poput komercijalnih banaka, tzv. „poslovnih anđela” i poduzetničkog kapitala, do donacija, tzv. „poduzetničke filantropije” i ulaganja s društvenim učinkom. Premda neki od spomenutih instrumenata financiranja mogu odgovarati potrebama poduzeća socijalne ekonomije, socijalno financiranje koje nude specijalizirani ponuđači socijalnih financijskih sredstava predstavlja bolji izbor.

| 4.5.3. | Pažnju bi trebalo posvetiti interesu pojedinaca za ulaganje u inicijative vezane uz poduzeća socijalne ekonomije, posebno na razini zajednice. Platforme za skupno financiranje, donacije i filantropija ključan su izvor financijskih sredstava za poduzeća socijalne ekonomije. |
| --- | --- |

4.5.3.

Pažnju bi trebalo posvetiti interesu pojedinaca za ulaganje u inicijative vezane uz poduzeća socijalne ekonomije, posebno na razini zajednice. Platforme za skupno financiranje, donacije i filantropija ključan su izvor financijskih sredstava za poduzeća socijalne ekonomije.

| 4.5.4. | Sektor socijalne ekonomije sam stvara financijska sredstva zadržavanjem dobiti, čemu obično doprinose razni sustavi poreznih olakšica. Glavni instrument financiranja vlastitog rasta koji koriste zadruge jest mogućnost akumuliranja zarade koja se ne dijeli među članovima (nedjeljive rezerve). Postoji još jedan instrument – društveno pozajmljivanje (eng. social lending), tj. mogućnost da članovi sudjeluju u financiranju zadruge kroz dobrovoljne zajmove, što je u određenim državama članicama regulirano posebnim propisima (14). |
| --- | --- |

4.5.4.

Sektor socijalne ekonomije sam stvara financijska sredstva zadržavanjem dobiti, čemu obično doprinose razni sustavi poreznih olakšica. Glavni instrument financiranja vlastitog rasta koji koriste zadruge jest mogućnost akumuliranja zarade koja se ne dijeli među članovima (nedjeljive rezerve). Postoji još jedan instrument – društveno pozajmljivanje (eng. social lending), tj. mogućnost da članovi sudjeluju u financiranju zadruge kroz dobrovoljne zajmove, što je u određenim državama članicama regulirano posebnim propisima (14).

| 4.5.5. | Specijalizirane financijske institucije, socijalne, etične i zadružne banke, kao i socijalna poduzetnička filantropija, predstavljaju instrumente financiranja posebno osmišljene za poduzeća socijalne ekonomije. Primjerice, u Italiji je osnovan Fond za razvoj zadruga (15) s konkretnim ciljem njihovog promicanja i razvijanja. Ti su fondovi formirani iz sredstava dobivenih plaćanjem pristojbe od 3 % godišnje dobiti zadruge prije obračuna poreza. Razvojni fond CoopEst i Financijski konzorcij CGM slični su primjeri u kojima su interni financijski sustavi dostupni samo članovima kojima omogućuju pristup kreditima za premošćivanje i olakšavaju pristup običnom bankarskom sustavu korištenjem ugovorne sposobnosti grupe. |
| --- | --- |

4.5.5.

Specijalizirane financijske institucije, socijalne, etične i zadružne banke, kao i socijalna poduzetnička filantropija, predstavljaju instrumente financiranja posebno osmišljene za poduzeća socijalne ekonomije. Primjerice, u Italiji je osnovan Fond za razvoj zadruga (15) s konkretnim ciljem njihovog promicanja i razvijanja. Ti su fondovi formirani iz sredstava dobivenih plaćanjem pristojbe od 3 % godišnje dobiti zadruge prije obračuna poreza. Razvojni fond CoopEst i Financijski konzorcij CGM slični su primjeri u kojima su interni financijski sustavi dostupni samo članovima kojima omogućuju pristup kreditima za premošćivanje i olakšavaju pristup običnom bankarskom sustavu korištenjem ugovorne sposobnosti grupe.

| 4.5.6. | Pri izgradnji tržišta ili platformi treba u obzir uzeti te instrumente te ocijeniti poticaje za privlačenje kapitala. Dok dodjela javnog kapitala može biti motivirana konkretnim politikama, privatni se kapital može privući kroz porezne poticaje, dijeljeni rizik te suradnju sa sektorom socijalne ekonomije. Neovisno o tome, bilo kakve poticajne mjere namijenjene ponuđačima privatnog kapitala moraju biti u razmjeru s očekivanim financijskim i socijalnim povratom ulaganja, kao i uporabom ostvarenog profita. Time bi se trebalo osigurati da javni i opći interes te učinkovita potrošnja sredstava (ako se radi o javnim sredstvima) budu u središtu inicijative. |
| --- | --- |

4.5.6.

Pri izgradnji tržišta ili platformi treba u obzir uzeti te instrumente te ocijeniti poticaje za privlačenje kapitala. Dok dodjela javnog kapitala može biti motivirana konkretnim politikama, privatni se kapital može privući kroz porezne poticaje, dijeljeni rizik te suradnju sa sektorom socijalne ekonomije. Neovisno o tome, bilo kakve poticajne mjere namijenjene ponuđačima privatnog kapitala moraju biti u razmjeru s očekivanim financijskim i socijalnim povratom ulaganja, kao i uporabom ostvarenog profita. Time bi se trebalo osigurati da javni i opći interes te učinkovita potrošnja sredstava (ako se radi o javnim sredstvima) budu u središtu inicijative.

4.6.   
  Glavna načela za osmišljavanje pogodnog financijskog ekosustava

| 4.6.1. | Uspostava financijskog ekosustava pogodnog za poslovanje poduzeća socijalne ekonomije temelji se na višedioničkom pristupu koji ujedinjuje resurse i instrumente. Taj oblik višedioničkog sustava, odnosno socijalni i solidarni sustav financiranja, povezuje novčana i novčana sredstva. On se temelji na povjerenju i financijskoj podršci nekoliko sudionika (poduzeća socijalne ekonomije, štediša, javnih izvora, mirovinskih fondova, financijskih institucija itd.) koji na temelju zajedničkih ciljeva i pravila grade određene odnose (financijsko posredovanje, socijalizacija i pružanje podrške). Ovakav pristup pokazao se uspješnim u, primjerice, Quebecu te bi se on svakako morao dodatno razmotriti u europskom kontekstu (16). |
| --- | --- |

4.6.1.

Uspostava financijskog ekosustava pogodnog za poslovanje poduzeća socijalne ekonomije temelji se na višedioničkom pristupu koji ujedinjuje resurse i instrumente. Taj oblik višedioničkog sustava, odnosno socijalni i solidarni sustav financiranja, povezuje novčana i novčana sredstva. On se temelji na povjerenju i financijskoj podršci nekoliko sudionika (poduzeća socijalne ekonomije, štediša, javnih izvora, mirovinskih fondova, financijskih institucija itd.) koji na temelju zajedničkih ciljeva i pravila grade određene odnose (financijsko posredovanje, socijalizacija i pružanje podrške). Ovakav pristup pokazao se uspješnim u, primjerice, Quebecu te bi se on svakako morao dodatno razmotriti u europskom kontekstu (16).

| 4.6.2. | Ključno je da financijska potpora bude osmišljena kroz pristup temeljen na životnom ciklusu. Bespovratna sredstva ili financiranje pilot-projekata obično rezultiraju neuspjehom u drugoj razvojnoj fazi zbog nedostatka primjerenih instrumenata kojima bi se poduzećima socijalne ekonomije omogućio rast i održivost. Posebni instrumenti i poticajne politike moraju biti osmišljeni za svaku fazu razvoja te prilagođeni specifičnim potrebama svake pojedine faze: predpočetnu, početnu/pilot-fazu te fazu konsolidacije i rasta. |
| --- | --- |

4.6.2.

Ključno je da financijska potpora bude osmišljena kroz pristup temeljen na životnom ciklusu. Bespovratna sredstva ili financiranje pilot-projekata obično rezultiraju neuspjehom u drugoj razvojnoj fazi zbog nedostatka primjerenih instrumenata kojima bi se poduzećima socijalne ekonomije omogućio rast i održivost. Posebni instrumenti i poticajne politike moraju biti osmišljeni za svaku fazu razvoja te prilagođeni specifičnim potrebama svake pojedine faze: predpočetnu, početnu/pilot-fazu te fazu konsolidacije i rasta.

| 4.6.3. | Tradicionalni rizični kapital temelji se na brzom povratu ulaganja koji je obično vezan uz utjecaj ostvaren kroz udio u vlasništvu. Ovakvo nešto posebno je teško primijeniti u sklopu socijalne ekonomije te je u sukobu s uobičajenim poslovnim modelima i aktivnostima poduzeća socijalne ekonomije. Upravo je zato potrebno osigurati jamstvene sheme i mehanizme zajedničkog ulaganja kako bi se odgovornost i rizik podijelili među sudionicima. Pri razvoju programa za ublažavanje početnih rizika financiranja trebalo bi proučiti mogućnost nadogradnje dobrih praksi postojećih jamstvenih programa (koji se obično financiraju javnim sredstvima). |
| --- | --- |

4.6.3.

Tradicionalni rizični kapital temelji se na brzom povratu ulaganja koji je obično vezan uz utjecaj ostvaren kroz udio u vlasništvu. Ovakvo nešto posebno je teško primijeniti u sklopu socijalne ekonomije te je u sukobu s uobičajenim poslovnim modelima i aktivnostima poduzeća socijalne ekonomije. Upravo je zato potrebno osigurati jamstvene sheme i mehanizme zajedničkog ulaganja kako bi se odgovornost i rizik podijelili među sudionicima. Pri razvoju programa za ublažavanje početnih rizika financiranja trebalo bi proučiti mogućnost nadogradnje dobrih praksi postojećih jamstvenih programa (koji se obično financiraju javnim sredstvima).

| 4.6.4. | Pružatelji usluga financiranja socijalne ekonomije najčešće su idealni za pružanje kako financijske tako i nefinancijske podrške, poput programa poticanja spremnosti na ulaganja te općenitog vodstva i podrške u razvoju poslovanja. Ovakav oblik podrške ključan je za umanjivanje rizika od neuspjeha. Pritom treba razmotriti opće „financijsko mentorstvo” i „financijsko obrazovanje”. |
| --- | --- |

4.6.4.

Pružatelji usluga financiranja socijalne ekonomije najčešće su idealni za pružanje kako financijske tako i nefinancijske podrške, poput programa poticanja spremnosti na ulaganja te općenitog vodstva i podrške u razvoju poslovanja. Ovakav oblik podrške ključan je za umanjivanje rizika od neuspjeha. Pritom treba razmotriti opće „financijsko mentorstvo” i „financijsko obrazovanje”.

| 4.6.5. | Ključno je da u središtu socijalnog financiranja bude mjerenje društvenog učinka
   (17) kako bi se, uz financijske rezultate, mogao procijeniti i društveni učinak. Jedino će se tako moći u potpunosti registrirati društvena vrijednost koju svojim aktivnostima stvaraju poduzeća socijalne ekonomije te cjelokupni opseg povrata ulaganja kako s društvenog, tako i s financijskog aspekta. |
| --- | --- |

4.6.5.

Ključno je da u središtu socijalnog financiranja bude mjerenje društvenog učinka
   (17) kako bi se, uz financijske rezultate, mogao procijeniti i društveni učinak. Jedino će se tako moći u potpunosti registrirati društvena vrijednost koju svojim aktivnostima stvaraju poduzeća socijalne ekonomije te cjelokupni opseg povrata ulaganja kako s društvenog, tako i s financijskog aspekta.

4.7.   
  Ekosustav temeljen na miješanom kapitalu

| 4.7.1. | Posebnu pažnju potrebno je posvetiti hibridnim oblicima financiranja, koji se smatraju pogodnijima za poduzeća socijalne ekonomije budući da objedinjuju elemente za vrednovanje učinka na opće dobro s financijskim poticajima. Hibridni kapital ujedinjuje komponentu bespovratnih sredstava (javna bespovratna sredstva, filantropski fondovi i donacije) s vlasničkim instrumentima i instrumentima podjele duga/rizika. Financijski instrumenti hibridnog kapitala uključuju nadoknadiva bespovratna sredstva, oprostive zajmove, bespovratna sredstva koja se konvertiraju u vlasnički udio te ugovore o dijeljenju prihoda. Hibridni kapital obično podrazumijeva blisku povezanost javnog i privatnog kapitala te zajednički politički cilj, a ujedno i međuovisnost koja uravnotežuje interese različitih dionika. |
| --- | --- |

4.7.1.

Posebnu pažnju potrebno je posvetiti hibridnim oblicima financiranja, koji se smatraju pogodnijima za poduzeća socijalne ekonomije budući da objedinjuju elemente za vrednovanje učinka na opće dobro s financijskim poticajima. Hibridni kapital ujedinjuje komponentu bespovratnih sredstava (javna bespovratna sredstva, filantropski fondovi i donacije) s vlasničkim instrumentima i instrumentima podjele duga/rizika. Financijski instrumenti hibridnog kapitala uključuju nadoknadiva bespovratna sredstva, oprostive zajmove, bespovratna sredstva koja se konvertiraju u vlasnički udio te ugovore o dijeljenju prihoda. Hibridni kapital obično podrazumijeva blisku povezanost javnog i privatnog kapitala te zajednički politički cilj, a ujedno i međuovisnost koja uravnotežuje interese različitih dionika.

| 4.7.2. | Drugo financijsko rješenje primjereno poduzećima socijalne ekonomije su oblici dugoročnog kapitala. U Francuskoj i u kanadskoj pokrajini Quebec (18), na primjer, socijalni/solidarni jamstveni i investicijski fondovi objedinjuju kapital iz različitih izvora i različite dionike, od pojedinaca do javnih i mirovinskih fondova koji osiguravaju dužničke i vlasničke instrumente zasnovane na načelu nižih prihoda (od uobičajenog poduzetničkog kapitala) kroz dulje razdoblje (sedam ili više godina). Posljednje je posebno važno budući da se djelovanje poduzeća socijalne ekonomije često temelji na kontinuitetu poslovanja. |
| --- | --- |

4.7.2.

Drugo financijsko rješenje primjereno poduzećima socijalne ekonomije su oblici dugoročnog kapitala. U Francuskoj i u kanadskoj pokrajini Quebec (18), na primjer, socijalni/solidarni jamstveni i investicijski fondovi objedinjuju kapital iz različitih izvora i različite dionike, od pojedinaca do javnih i mirovinskih fondova koji osiguravaju dužničke i vlasničke instrumente zasnovane na načelu nižih prihoda (od uobičajenog poduzetničkog kapitala) kroz dulje razdoblje (sedam ili više godina). Posljednje je posebno važno budući da se djelovanje poduzeća socijalne ekonomije često temelji na kontinuitetu poslovanja.

5.   Preporuke o politikama

| 5.1. | Imajući u vidu razlike unutar Europske unije te širok raspon potreba u sektoru socijalne ekonomije, dolje navedene preporuke grupirane su prema odgovornosti kreatora politika na različitim razinama odlučivanja. |
| --- | --- |

5.1.

Imajući u vidu razlike unutar Europske unije te širok raspon potreba u sektoru socijalne ekonomije, dolje navedene preporuke grupirane su prema odgovornosti kreatora politika na različitim razinama odlučivanja.

5.2.   
  Europske institucije

| 5.2.1. | Institucije EU-a trebale bi poticati, motivirati, osnaživati i mobilizirati sve dionike u financijskim ekosustavu poduzeća socijalne ekonomije. Nadalje, one moraju nastaviti pokazivati svoju predanost razvoju socijalne ekonomije u Europi tako što će obnovom programa Inicijative za socijalno poduzetništvo osigurati poticajan politički okvir za opći razvoj socijalne ekonomije. |
| --- | --- |

5.2.1.

Institucije EU-a trebale bi poticati, motivirati, osnaživati i mobilizirati sve dionike u financijskim ekosustavu poduzeća socijalne ekonomije. Nadalje, one moraju nastaviti pokazivati svoju predanost razvoju socijalne ekonomije u Europi tako što će obnovom programa Inicijative za socijalno poduzetništvo osigurati poticajan politički okvir za opći razvoj socijalne ekonomije.

| 5.2.2. | Europska komisija trebala bi preko posrednika usmjeriti financijska sredstva u poduzeća socijalne ekonomije kako bi se potaknulo njihovo osnivanje te eksperimentiranje i inovacije s novim instrumentima, osiguravajući pritom da financijska regulacija omogućava, a ne otežava takve procese. |
| --- | --- |

5.2.2.

Europska komisija trebala bi preko posrednika usmjeriti financijska sredstva u poduzeća socijalne ekonomije kako bi se potaknulo njihovo osnivanje te eksperimentiranje i inovacije s novim instrumentima, osiguravajući pritom da financijska regulacija omogućava, a ne otežava takve procese.

| 5.2.3. | Europska komisija također bi trebala razmotriti isprobavanje jednostavnijeg regulatornog sustava kako bi potakla dolazak kapitala u sektor socijalne ekonomije. |
| --- | --- |

5.2.3.

Europska komisija također bi trebala razmotriti isprobavanje jednostavnijeg regulatornog sustava kako bi potakla dolazak kapitala u sektor socijalne ekonomije.

| 5.2.4. | Europska komisija trebala bi razmotriti načine na koje skupno financiranje i instrumenti ekonomije dijeljenja mogu podržati poduzeća socijalne ekonomije. Trebala bi razmisliti i o organiziranju „sajma” na kojem bi se predstavile inicijative vezane uz skupno financiranje i druge inicijative participativne prirode namijenjene poduzećima socijalne ekonomije. Primjeri takvog pristupa koji već postoje na razinama država članica mogli bi biti integrirani u platformu za socijalne inovacije, kao i programe u sklopu Obzora 2020. |
| --- | --- |

5.2.4.

Europska komisija trebala bi razmotriti načine na koje skupno financiranje i instrumenti ekonomije dijeljenja mogu podržati poduzeća socijalne ekonomije. Trebala bi razmisliti i o organiziranju „sajma” na kojem bi se predstavile inicijative vezane uz skupno financiranje i druge inicijative participativne prirode namijenjene poduzećima socijalne ekonomije. Primjeri takvog pristupa koji već postoje na razinama država članica mogli bi biti integrirani u platformu za socijalne inovacije, kao i programe u sklopu Obzora 2020.

| 5.2.5. | Europska komisija trebala bi poticati istraživanje o dodanoj društvenoj vrijednosti ulaganja u poduzeća socijalne ekonomije. Trebalo bi istražiti kako se stvaraju i registriraju društvena i ekonomska vrijednost, kao i učinkovitost različitih financijskih instrumenata. |
| --- | --- |

5.2.5.

Europska komisija trebala bi poticati istraživanje o dodanoj društvenoj vrijednosti ulaganja u poduzeća socijalne ekonomije. Trebalo bi istražiti kako se stvaraju i registriraju društvena i ekonomska vrijednost, kao i učinkovitost različitih financijskih instrumenata.

| 5.2.6. | EGSO pozdravlja činjenicu da je socijalna ekonomija navedena kao investicijski prioritet u sadašnjem Planu ulaganja za Europu te poziva Europsku komisiju da tu odredbu u potpunosti iskoristi. Trebalo bi posebice razmotriti ulaganja koja zahtijevaju puno kapitala poput zdravstvene i socijalne skrbi. Također je važno da se kod svih ulaganja prilikom rangiranja i selekcije uključi i kriterij općeg interesa kako bi se bolje registrirala dodana društvena vrijednost ulaganja. |
| --- | --- |

5.2.6.

EGSO pozdravlja činjenicu da je socijalna ekonomija navedena kao investicijski prioritet u sadašnjem Planu ulaganja za Europu te poziva Europsku komisiju da tu odredbu u potpunosti iskoristi. Trebalo bi posebice razmotriti ulaganja koja zahtijevaju puno kapitala poput zdravstvene i socijalne skrbi. Također je važno da se kod svih ulaganja prilikom rangiranja i selekcije uključi i kriterij općeg interesa kako bi se bolje registrirala dodana društvena vrijednost ulaganja.

| 5.2.7. | Unija tržišta kapitala naglašava pojavu ulaganja vezanih uz okoliš, društvo i korporacijsko upravljanje te činjenicu da javne i privatne financije mogu zajedničkim snagama raditi na poboljšavanju ponude financijskih sredstava za takva ulaganja. Važno je da Europska komisija u regulatornim aktivnostima osigura vezu između promicanja razvoja poduzeća socijalne ekonomije i prijedloga Unije tržišta kapitala. |
| --- | --- |

5.2.7.

Unija tržišta kapitala naglašava pojavu ulaganja vezanih uz okoliš, društvo i korporacijsko upravljanje te činjenicu da javne i privatne financije mogu zajedničkim snagama raditi na poboljšavanju ponude financijskih sredstava za takva ulaganja. Važno je da Europska komisija u regulatornim aktivnostima osigura vezu između promicanja razvoja poduzeća socijalne ekonomije i prijedloga Unije tržišta kapitala.

| 5.2.8. | Europski fondovi igraju posebnu ulogu u poticanju poduzeća socijalne ekonomije. Europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF) mogli bi se upotrijebiti za poticanje država članica na donošenje mjera jer bi osigurali jamstva ili učinak financijske poluge i time potaknuli uspostavu fondova socijalne skrbi širom Europe. Europska komisija trebala bi koristiti sredstva Fonda za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) i Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) za jačanje investicijskih kapaciteta financijskih posrednika i spremnosti poduzeća socijalne ekonomije na ulaganja. Također, Europska komisija trebala bi osigurati uravnoteženo sudjelovanje u programu Obzor 2020. te poduzećima socijalne ekonomije omogućiti uključivanje u projekte. Komisija bi trebala pažljivo nadzirati i izvještavati o tome kako poduzeća socijalne ekonomije iskorištavaju takve fondove kako iz tehničkog, tako i iz političkog kuta. |
| --- | --- |

5.2.8.

Europski fondovi igraju posebnu ulogu u poticanju poduzeća socijalne ekonomije. Europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF) mogli bi se upotrijebiti za poticanje država članica na donošenje mjera jer bi osigurali jamstva ili učinak financijske poluge i time potaknuli uspostavu fondova socijalne skrbi širom Europe. Europska komisija trebala bi koristiti sredstva Fonda za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) i Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) za jačanje investicijskih kapaciteta financijskih posrednika i spremnosti poduzeća socijalne ekonomije na ulaganja. Također, Europska komisija trebala bi osigurati uravnoteženo sudjelovanje u programu Obzor 2020. te poduzećima socijalne ekonomije omogućiti uključivanje u projekte. Komisija bi trebala pažljivo nadzirati i izvještavati o tome kako poduzeća socijalne ekonomije iskorištavaju takve fondove kako iz tehničkog, tako i iz političkog kuta.

| 5.2.9. | Europska komisija i Europska investicijska banka/Europski investicijski fond trebali bi se pobrinuti da financijski mehanizmi na razini EU-a, uključujući i financijski akcijski plan za srednja i mala poduzeća, budu dostupni poduzećima socijalne ekonomije dosljednim uvrštavanjem poduzeća socijalne ekonomije u politike i financijske instrumente za srednja i mala poduzeća te pojednostavljivanjem procedura. Ovdje je ključno izričito spomenuti izraz „poduzeće socijalne ekonomije” kako bi se osigurali vidljivost i sudjelovanje širokog raspona poduzeća. |
| --- | --- |

5.2.9.

Europska komisija i Europska investicijska banka/Europski investicijski fond trebali bi se pobrinuti da financijski mehanizmi na razini EU-a, uključujući i financijski akcijski plan za srednja i mala poduzeća, budu dostupni poduzećima socijalne ekonomije dosljednim uvrštavanjem poduzeća socijalne ekonomije u politike i financijske instrumente za srednja i mala poduzeća te pojednostavljivanjem procedura. Ovdje je ključno izričito spomenuti izraz „poduzeće socijalne ekonomije” kako bi se osigurali vidljivost i sudjelovanje širokog raspona poduzeća.

| 5.2.10. | Europska komisija trebala bi utvrditi mogu li (i kako) ulaganja s društvenim učinkom biti komponenta financijskog ekosustava za poduzeća socijalne ekonomije te pod kojim uvjetima. U tome će od interesa biti iskustva i izazovi s kojima je bio suočen poticajni mehanizam za socijalne investicije Europskog investicijskog fonda (19), kao i nedavno pokrenuta jamstvena shema Europske komisije. Nadalje, nedavni izvještaji OECD-a (20) i EMES-a (21) pružaju bitne informacije o tome doprinose li uistinu obveznice s društvenim učinkom i politike na kojima se one temelje razvoju poduzeća socijalne ekonomije. |
| --- | --- |

5.2.10.

Europska komisija trebala bi utvrditi mogu li (i kako) ulaganja s društvenim učinkom biti komponenta financijskog ekosustava za poduzeća socijalne ekonomije te pod kojim uvjetima. U tome će od interesa biti iskustva i izazovi s kojima je bio suočen poticajni mehanizam za socijalne investicije Europskog investicijskog fonda (19), kao i nedavno pokrenuta jamstvena shema Europske komisije. Nadalje, nedavni izvještaji OECD-a (20) i EMES-a (21) pružaju bitne informacije o tome doprinose li uistinu obveznice s društvenim učinkom i politike na kojima se one temelje razvoju poduzeća socijalne ekonomije.

| 5.2.11. | Financijski propisi paketa „Basel III” prijetnja su financijskom ekosustavu socijalne ekonomije. Propisi moraju čuvati raznolikost financijskog sustava, a ne isključivo primjenjivati arbitrarna pravila. Bitan problem koji treba riješiti tiče se načina na koji se tretiraju zajmovi poduzećima socijalne ekonomije u sklopu sadašnjih bonitetnih pravila (Basel III, CRD IV/CRR). U sklopu bilance stanja trenutno nisu predviđene olakšice za posuđivanje poduzećima socijalne ekonomije niti se potiče posuđivanje tom sektoru, unatoč tome što se dotični sektor ne smatra rizičnim. Nasuprot tome, prema faktoru ravnoteže za srednja i mala poduzeća iz Uredbe o kapitalnim zahtjevima, Europska unija odobrava kapitalnu olakšicu bankama koje izdaju zajmove malim i srednjim poduzećima te kućanstvima. EU u jednakoj mjeri mora prepoznati poduzeća socijalne ekonomije uvrštavanjem poticajnog faktora za poduzeća socijalne ekonomije, npr. izmjenom članka 501.1 Uredbe o kapitalnim zahtjevima. Bankovno pozajmljivanje poduzećima socijalne ekonomije imalo bi znatnu korist od takvog poteza, dok u isto vrijeme ne bi došlo ni do kakvog udara na javne financije. |
| --- | --- |

5.2.11.

Financijski propisi paketa „Basel III” prijetnja su financijskom ekosustavu socijalne ekonomije. Propisi moraju čuvati raznolikost financijskog sustava, a ne isključivo primjenjivati arbitrarna pravila. Bitan problem koji treba riješiti tiče se načina na koji se tretiraju zajmovi poduzećima socijalne ekonomije u sklopu sadašnjih bonitetnih pravila (Basel III, CRD IV/CRR). U sklopu bilance stanja trenutno nisu predviđene olakšice za posuđivanje poduzećima socijalne ekonomije niti se potiče posuđivanje tom sektoru, unatoč tome što se dotični sektor ne smatra rizičnim. Nasuprot tome, prema faktoru ravnoteže za srednja i mala poduzeća iz Uredbe o kapitalnim zahtjevima, Europska unija odobrava kapitalnu olakšicu bankama koje izdaju zajmove malim i srednjim poduzećima te kućanstvima. EU u jednakoj mjeri mora prepoznati poduzeća socijalne ekonomije uvrštavanjem poticajnog faktora za poduzeća socijalne ekonomije, npr. izmjenom članka 501.1 Uredbe o kapitalnim zahtjevima. Bankovno pozajmljivanje poduzećima socijalne ekonomije imalo bi znatnu korist od takvog poteza, dok u isto vrijeme ne bi došlo ni do kakvog udara na javne financije.

| 5.2.12. | Budući da do financijskih inovacija u sektoru socijalne ekonomije uglavnom dolazi na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, Europska komisija idealna je razina za prikupljanje i razmjenjivanje inovativnih rješenja i instrumenata koji također mogu služiti kao pokriće za donošenje određenih politika. Bilo bi izrazito korisno kada bi se na razini cijelog EU-a mogle provesti sinteza i praćenje razmjene novih financijskih inicijativa i instrumenata na razini država članica. |
| --- | --- |

5.2.12.

Budući da do financijskih inovacija u sektoru socijalne ekonomije uglavnom dolazi na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, Europska komisija idealna je razina za prikupljanje i razmjenjivanje inovativnih rješenja i instrumenata koji također mogu služiti kao pokriće za donošenje određenih politika. Bilo bi izrazito korisno kada bi se na razini cijelog EU-a mogle provesti sinteza i praćenje razmjene novih financijskih inicijativa i instrumenata na razini država članica.

| 5.2.13. | Financijsku potporu na razini EU-a treba potkrijepiti mjerama Europske komisije, koja bi vladama i ključnim dionicima osigurala vodstvo, obuku i izgradnju kapaciteta. EGSO stoga predlaže sastavljanje priručnika sa smjernicama za izgradnju financijskog ekosustava te osmišljavanje i provedbu financijskih instrumenata za socijalnu ekonomiju. Nadalje, preporučuje se razmjena dobrih praksi u pružanju općih smjernica na razini država članica, npr. programa spremnosti za ulaganje te njihovo korištenje za daljnji razvoj. |
| --- | --- |

5.2.13.

Financijsku potporu na razini EU-a treba potkrijepiti mjerama Europske komisije, koja bi vladama i ključnim dionicima osigurala vodstvo, obuku i izgradnju kapaciteta. EGSO stoga predlaže sastavljanje priručnika sa smjernicama za izgradnju financijskog ekosustava te osmišljavanje i provedbu financijskih instrumenata za socijalnu ekonomiju. Nadalje, preporučuje se razmjena dobrih praksi u pružanju općih smjernica na razini država članica, npr. programa spremnosti za ulaganje te njihovo korištenje za daljnji razvoj.

| 5.2.14. | EGSO pozdravlja namjeru Europske komisije da uspostavi radnu skupinu za socijalno financiranje u suradnji sa Stručnom skupinom Europske komisije za socijalno poduzetništvo (GECES). Takva radna skupina djelovala bi kao izvor resursa za razvoj politika i nadzirala situaciju i djelatnosti u pojedinim državama članicama. |
| --- | --- |

5.2.14.

EGSO pozdravlja namjeru Europske komisije da uspostavi radnu skupinu za socijalno financiranje u suradnji sa Stručnom skupinom Europske komisije za socijalno poduzetništvo (GECES). Takva radna skupina djelovala bi kao izvor resursa za razvoj politika i nadzirala situaciju i djelatnosti u pojedinim državama članicama.

| 5.2.15. | Trebalo bi razmotriti i međusobno stručno ocjenjivanje financiranja aktivnosti i struktura poduzeća socijalne ekonomije, kako bi se potaknula razmjena najboljih instrumenata i praksi među državama članicama. |
| --- | --- |

5.2.15.

Trebalo bi razmotriti i međusobno stručno ocjenjivanje financiranja aktivnosti i struktura poduzeća socijalne ekonomije, kako bi se potaknula razmjena najboljih instrumenata i praksi među državama članicama.

| 5.2.16. | Europska komisija trebala bi proučiti koristi i izazove s kojima se susreću države članice koje osiguravaju porezne poticaje. To je od važnosti i za poduzeća socijalne ekonomije općenito, ali i kao poticaj za privlačenje kapitala privatnih štediša i ponuđača socijalnog financiranja. Ovaj bi aspekt trebalo razmotriti zbog toga što su, kad je riječ o pristupu izvorima financiranja (privatnih ili javnih), poduzeća socijalne ekonomije u nepovoljnijem položaju od drugih vrsta poduzeća. |
| --- | --- |

5.2.16.

Europska komisija trebala bi proučiti koristi i izazove s kojima se susreću države članice koje osiguravaju porezne poticaje. To je od važnosti i za poduzeća socijalne ekonomije općenito, ali i kao poticaj za privlačenje kapitala privatnih štediša i ponuđača socijalnog financiranja. Ovaj bi aspekt trebalo razmotriti zbog toga što su, kad je riječ o pristupu izvorima financiranja (privatnih ili javnih), poduzeća socijalne ekonomije u nepovoljnijem položaju od drugih vrsta poduzeća.

| 5.3 | Države članice, lokalne i regionalne vlasti |
| --- | --- |

5.3

| 5.3.1. | Nacionalne, regionalne i lokalne vlasti u državama članicama igraju ključnu ulogu u osiguravanju poticajnih politika i podrške razvoju i rastu socijalne ekonomije. Samo mali broj država članica ima uspostavljen odgovarajući sustav potpore te ih stoga treba potaknuti da razviju i provedu nacionalne sustave poticaja za socijalnu ekonomiju, u skladu s Inicijativom za socijalno poduzetništvo. Poseban naglasak trebalo bi staviti na pristup prilagođenoj financijskoj podršci kako na nacionalnoj, tako i na lokalnoj i regionalnoj razini. Ovakve bi inicijative mogle biti prezentirane u sklopu Stručne skupine Europske komisije za socijalno poduzetništvo. |
| --- | --- |

5.3.1.

Nacionalne, regionalne i lokalne vlasti u državama članicama igraju ključnu ulogu u osiguravanju poticajnih politika i podrške razvoju i rastu socijalne ekonomije. Samo mali broj država članica ima uspostavljen odgovarajući sustav potpore te ih stoga treba potaknuti da razviju i provedu nacionalne sustave poticaja za socijalnu ekonomiju, u skladu s Inicijativom za socijalno poduzetništvo. Poseban naglasak trebalo bi staviti na pristup prilagođenoj financijskoj podršci kako na nacionalnoj, tako i na lokalnoj i regionalnoj razini. Ovakve bi inicijative mogle biti prezentirane u sklopu Stručne skupine Europske komisije za socijalno poduzetništvo.

| 5.3.2. | Države članice morale bi nastupiti kao suinvestitori i podržati osnivanje etičkih fondova, fondova za socijalne inovacije te fondova socijalnog poduzetničkog kapitala. Ključno je osmisliti javne sustave jamstva ili, donošenjem određenih mjera, potaknuti ulazak kapitala iz mirovinskih fondova, kreditnih unija itd. |
| --- | --- |

5.3.2.

Države članice morale bi nastupiti kao suinvestitori i podržati osnivanje etičkih fondova, fondova za socijalne inovacije te fondova socijalnog poduzetničkog kapitala. Ključno je osmisliti javne sustave jamstva ili, donošenjem određenih mjera, potaknuti ulazak kapitala iz mirovinskih fondova, kreditnih unija itd.

| 5.3.3. | Države članice trebale bi ocijeniti mogućnost korištenja državnih jamstvenih fondova kao izvora financiranja kako bi se socijalnoj ekonomiji omogućio pristup tradicionalnom financiranju. |
| --- | --- |

5.3.3.

Države članice trebale bi ocijeniti mogućnost korištenja državnih jamstvenih fondova kao izvora financiranja kako bi se socijalnoj ekonomiji omogućio pristup tradicionalnom financiranju.

| 5.3.4. | One mogu razmotriti mogućnost kapitalizacije fondova za socijalna ulaganja i povrata poreza na dohodak (pojedinaca i poduzeća) te drugih poreznih poticaja za štediše i investitore kako bi se povećao interes za ulaganje u poduzeća socijalne ekonomije. Međutim, razlog za takve porezne poticaje treba tražiti u društvenoj vrijednosti koju stvaraju poduzeća socijalne ekonomije. |
| --- | --- |

5.3.4.

One mogu razmotriti mogućnost kapitalizacije fondova za socijalna ulaganja i povrata poreza na dohodak (pojedinaca i poduzeća) te drugih poreznih poticaja za štediše i investitore kako bi se povećao interes za ulaganje u poduzeća socijalne ekonomije. Međutim, razlog za takve porezne poticaje treba tražiti u društvenoj vrijednosti koju stvaraju poduzeća socijalne ekonomije.

| 5.3.5. | EGSO poziva države članice da razviju prikladne propise na području socijalne ekonomije povezane s mikrofinanciranjem, kao što je već istaknula Europska komisija (22). |
| --- | --- |

5.3.5.

EGSO poziva države članice da razviju prikladne propise na području socijalne ekonomije povezane s mikrofinanciranjem, kao što je već istaknula Europska komisija (22).

| 5.3.6. | Financijski posrednici igraju ključnu ulogu u razvoju socijalne ekonomije. Države članice trebale bi poticati pojavu posrednika za socijalno financiranje, bilo da se radi o zadružnim bankama, etičnim bankama ili komercijalnim bankama s posebnim podružnicama koje se bave socijalnom ekonomijom, koji osiguravaju sredstva i instrumente za socijalno financiranje stvaranjem poticajnog regulatornog okruženja. |
| --- | --- |

5.3.6.

Financijski posrednici igraju ključnu ulogu u razvoju socijalne ekonomije. Države članice trebale bi poticati pojavu posrednika za socijalno financiranje, bilo da se radi o zadružnim bankama, etičnim bankama ili komercijalnim bankama s posebnim podružnicama koje se bave socijalnom ekonomijom, koji osiguravaju sredstva i instrumente za socijalno financiranje stvaranjem poticajnog regulatornog okruženja.

| 5.3.7. | Lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u osiguravanju lokalne infrastrukture i provedbi inicijativa. Nadalje, trebalo bi ih potaknuti da preuzmu inicijativu oko višedioničke suradnje kako bi podržale lokalni i regionalni razvoj. U tom pogledu Europski fond za regionalni razvoj (ESIF) pruža veliku podršku. |
| --- | --- |

5.3.7.

Lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u osiguravanju lokalne infrastrukture i provedbi inicijativa. Nadalje, trebalo bi ih potaknuti da preuzmu inicijativu oko višedioničke suradnje kako bi podržale lokalni i regionalni razvoj. U tom pogledu Europski fond za regionalni razvoj (ESIF) pruža veliku podršku.

| 5.4. | Ostali dionici |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Poduzeća socijalne ekonomije moraju sama preuzeti inicijativu u razvijanju instrumenata poput kapitalizacije vlastitim kapitalom, skupnog financiranja i sudjelovanja u partnerstvima za socijalno financiranje, prikupljajući pritom vlastite resurse i uspostavljajući partnerstva. |
| --- | --- |

5.4.1.

Poduzeća socijalne ekonomije moraju sama preuzeti inicijativu u razvijanju instrumenata poput kapitalizacije vlastitim kapitalom, skupnog financiranja i sudjelovanja u partnerstvima za socijalno financiranje, prikupljajući pritom vlastite resurse i uspostavljajući partnerstva.

| 5.4.2. | Također je važno da poduzeća socijalne ekonomije razmotre snažniju suradnju s vanjskim partnerima, npr. privatnim komercijalnim bankama i raznim posrednicima. To možda nije primjereno u svim situacijama, ali bi moglo biti korisno u određenim fazama razvoja. Neophodno je, pod pravim uvjetima, u financijskoj zajednici proširiti znanje o poduzećima socijalne ekonomije i stvoriti interes za njih. |
| --- | --- |

5.4.2.

Također je važno da poduzeća socijalne ekonomije razmotre snažniju suradnju s vanjskim partnerima, npr. privatnim komercijalnim bankama i raznim posrednicima. To možda nije primjereno u svim situacijama, ali bi moglo biti korisno u određenim fazama razvoja. Neophodno je, pod pravim uvjetima, u financijskoj zajednici proširiti znanje o poduzećima socijalne ekonomije i stvoriti interes za njih.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Uvodna izjava 17. i članak 9.2.

1

(2)  http://ec.europa.eu/finance/bank/regcapital/legislation-in-force/index_en.htm.

2

(3)  SL C 24, 28.1.2012., str. 1., SL C 229, 31.7.2012., str. 44., SL C 229, 31.7.2012., str. 55., SL C 458, 19.12.2014., str. 14.

3

(4)  COM(2011) 682 završna verzija.

4

(5)  http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/product/8409011e.pdf.

5

(6)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7523

6

(7)  http://www.oecd.org/cfe/leed/130228_Job%20Creation%20throught%20the%20Social%20Economy%20and%20SocialEntrepreneurship_RC_FINALBIS.pdf

7

(8)  http://socialeconomyrome.it/files/Rome%20strategy_EN.pdf

8

(9)  SL C 458, 19.12.2014., str. 14.

9

(10)  Vidjeti fusnotu 5.

10

(11)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/documents/publication/wcms_108416.pdf

11

(12)  EC Mapping study: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=hr&catId=89&newsId=2149,

12

Političko izvješće OECD-a: http://www.oecd.org/cfe/leed/Social%20entrepreneurship%20policy%20brief%20EN_FINAL.pdf.

(13)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1044&langId=hr

13

(14)  Za primjere vidjeti talijanski zakon 127/71.

14

(15)  Talijanski zakon 59/92.

15

(16)  http://www.reliess.org/centredoc/upload/FinanceQc_va.pdf

16

(17)  SL C 170, 5.6.2014., str. 18.

17

(18)  http://capfinance.ca

18

(19)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1084&langId=hr

19

(20)  http://www.oecd.org/cfe/leed/SIBsExpertSeminar-SummaryReport-FINAL.pdf

20

(21)  http://5emesconf.exordo.com/files/papers/101/final_draft/Godina-Maier-Barbetta_-_Paradoxes_and_Potentials_of_Social_Impact_Bonds_-_16_06_2015.pdf

21

(22)  COM(2007) 708 završna verzija.

22

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/161 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/161

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Učinci digitalizacije na uslužne djelatnosti i zapošljavanje u okviru industrijskih promjena”

(razmatračko mišljenje)

(2016/C 013/24)

| Izvjestitelj: | Wolfgang GREIF |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Hannes LEO |

Izvjestitelj:

Wolfgang GREIF

Suizvjestitelj:

Hannes LEO

U pismu od 29. lipnja 2015. i u skladu s člankom 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Nicolas Schmit, ministar rada, zapošljavanja te socijalne i solidarne ekonomije, u ime budućeg luksemburškog predsjedništva zamolio je Europski gospodarski i socijalni odbor da izradi razmatračko mišljenje

„Učinci digitalizacije na uslužne djelatnosti i zapošljavanje u okviru industrijskih promjena”

(razmatračko mišljenje).

(razmatračko mišljenje).

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI), zaduženo za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojilo 15. srpnja 2015.

Odbor je Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna 2015.), sa 139 glasova za, 1 protiv i 8 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1. | Digitalizacija preobražava sve segmente društva i gospodarstva te je stoga logično da utječe i na rad i zapošljavanje. Digitalna tehnologija ima potencijal da poveća bogatstvo do dosad nezabilježenih razina i može unaprijediti kvalitetu rada i zaposlenja u Europi. Međutim, te prilike prati rizik, kao što se može vidjeti u svim sektorima gospodarstva, uključujući i privatni uslužni sektor (1). |
| --- | --- |

1.1.

Digitalizacija preobražava sve segmente društva i gospodarstva te je stoga logično da utječe i na rad i zapošljavanje. Digitalna tehnologija ima potencijal da poveća bogatstvo do dosad nezabilježenih razina i može unaprijediti kvalitetu rada i zaposlenja u Europi. Međutim, te prilike prati rizik, kao što se može vidjeti u svim sektorima gospodarstva, uključujući i privatni uslužni sektor (1).

1

| 1.2. | S jedne strane, inovativne usluge i poslovni modeli koje omogućava digitalizacija dovode do prethodno nezamislivih porasta u produktivnosti uslužnog sektora te poboljšavaju izbor za potrošače (2). S druge strane, imaju velik utjecaj na tržište rada i organizaciju rada, na primjer na povećanje razlika u plaćama i razmatranje pristupa sustavima socijalne sigurnosti, što se može pokazati negativnim za određene skupine zaposlenika kada se tome ne suprotstavlja na odgovarajući način. |
| --- | --- |

1.2.

S jedne strane, inovativne usluge i poslovni modeli koje omogućava digitalizacija dovode do prethodno nezamislivih porasta u produktivnosti uslužnog sektora te poboljšavaju izbor za potrošače (2). S druge strane, imaju velik utjecaj na tržište rada i organizaciju rada, na primjer na povećanje razlika u plaćama i razmatranje pristupa sustavima socijalne sigurnosti, što se može pokazati negativnim za određene skupine zaposlenika kada se tome ne suprotstavlja na odgovarajući način.

2

| 1.3. | Stoga posljedice digitalizacije usluga u pogledu zapošljavanja zahtijevaju da im se posveti politička pažnja i da se njima upravlja. Proaktivno oblikovanje politika na europskoj i nacionalnoj razini može i mora osigurati oslobađanje neupitnog potencijala digitalizacije i istodobno izbjegavanje njezinih zamki. Sa svojim Digitalnim programom za Europu i inicijativom za jedinstveno digitalno tržište, EU je aktivan igrač u polju digitalne politike. Međutim, većina učinaka digitalizacije u odnosu na zapošljavanje ostaje nezabilježena te se o njima stoga slabo govori u relevantnim politikama. |
| --- | --- |

1.3.

Stoga posljedice digitalizacije usluga u pogledu zapošljavanja zahtijevaju da im se posveti politička pažnja i da se njima upravlja. Proaktivno oblikovanje politika na europskoj i nacionalnoj razini može i mora osigurati oslobađanje neupitnog potencijala digitalizacije i istodobno izbjegavanje njezinih zamki. Sa svojim Digitalnim programom za Europu i inicijativom za jedinstveno digitalno tržište, EU je aktivan igrač u polju digitalne politike. Međutim, većina učinaka digitalizacije u odnosu na zapošljavanje ostaje nezabilježena te se o njima stoga slabo govori u relevantnim politikama.

| 1.4. | Digitalizacija je svakako jedna od najdinamičnijih pojava našeg vremena u kojoj se mogućnosti i rizici međusobno čvrsto isprepleću. Budući razvoj vjerojatno će biti veoma složen, a pored tradicionalnih poduzeća i industrija nastajati će novoosnovana poduzeća (start-ups), mala poduzeća i fleksibilni načini rada. U ovom trenutku učinci takvih pojava na zapošljavanje još uvijek nisu posve jasni, te ih s točnošću nije moguće predvidjeti. Stoga raste strah od pada stopa zaposlenosti, dok istodobno na tržištima rada EU-a ponuda i potražnja za stručnim znanjima i vještinama još uvijek nisu usklađene. Konstruktivna suradnja i jača osviještenost najvažnijih aktera, tj. vlada i socijalnih partnera, u ovoj su situaciji od odlučujuće važnosti. Široka raznolikost socioekonomskih struktura i različite razine gospodarskog razvoja u EU-u mogle bi zahtijevati posebne analize i pristupe kako bi se ovladalo učincima digitalizacije na tržišta rada i zapošljavanje. |
| --- | --- |

1.4.

Digitalizacija je svakako jedna od najdinamičnijih pojava našeg vremena u kojoj se mogućnosti i rizici međusobno čvrsto isprepleću. Budući razvoj vjerojatno će biti veoma složen, a pored tradicionalnih poduzeća i industrija nastajati će novoosnovana poduzeća (start-ups), mala poduzeća i fleksibilni načini rada. U ovom trenutku učinci takvih pojava na zapošljavanje još uvijek nisu posve jasni, te ih s točnošću nije moguće predvidjeti. Stoga raste strah od pada stopa zaposlenosti, dok istodobno na tržištima rada EU-a ponuda i potražnja za stručnim znanjima i vještinama još uvijek nisu usklađene. Konstruktivna suradnja i jača osviještenost najvažnijih aktera, tj. vlada i socijalnih partnera, u ovoj su situaciji od odlučujuće važnosti. Široka raznolikost socioekonomskih struktura i različite razine gospodarskog razvoja u EU-u mogle bi zahtijevati posebne analize i pristupe kako bi se ovladalo učincima digitalizacije na tržišta rada i zapošljavanje.

start-ups

| 1.5. | EGSO ističe očigledne izazove u području zapošljavanja u uslužnom sektoru koji proizlaze iz digitalizacije te daje sljedeće preporuke za političko upravljanje tim izazovima: |
| --- | --- |

1.5.

EGSO ističe očigledne izazove u području zapošljavanja u uslužnom sektoru koji proizlaze iz digitalizacije te daje sljedeće preporuke za političko upravljanje tim izazovima:

| 1.5.1. | Kako bi se radnoj snazi u EU-u omogućilo usvajanje kompetencija koje su im potrebne u digitalno doba, treba poticati javna i privatna ulaganja u strukovno obrazovanje te ispitati postoji li potreba za europskim mjerama kako bi se na europskoj razini uopćila pozitivna iskustva država članica vezana uz dopust za stručno osposobljavanje. |
| --- | --- |

1.5.1.

Kako bi se radnoj snazi u EU-u omogućilo usvajanje kompetencija koje su im potrebne u digitalno doba, treba poticati javna i privatna ulaganja u strukovno obrazovanje te ispitati postoji li potreba za europskim mjerama kako bi se na europskoj razini uopćila pozitivna iskustva država članica vezana uz dopust za stručno osposobljavanje.

| 1.5.2. | Kroz opsežni dijalog trebalo bi pomnije ispitati treba li odnosno do koje je mjere potrebno dodatno zaštititi privatni život radnika u vrijeme sveprisutne digitalne mobilne komunikacije i koje bi mjere na nacionalnoj i europskoj razini bile korisne za ograničavanje sveobuhvatne dostupnosti odnosno raspoloživosti. Također će trebati razmotriti pametne mjere kako bi se u tom pogledu osnažio sve veći broj samozaposlenih radnika. |
| --- | --- |

1.5.2.

Kroz opsežni dijalog trebalo bi pomnije ispitati treba li odnosno do koje je mjere potrebno dodatno zaštititi privatni život radnika u vrijeme sveprisutne digitalne mobilne komunikacije i koje bi mjere na nacionalnoj i europskoj razini bile korisne za ograničavanje sveobuhvatne dostupnosti odnosno raspoloživosti. Također će trebati razmotriti pametne mjere kako bi se u tom pogledu osnažio sve veći broj samozaposlenih radnika.

| 1.5.3. | Treba unaprijediti statističke podatke i istraživanja o uslužnom gospodarstvu (na svjetskoj i europskoj razini) kako bi se dala točnija predviđanja o razvoju tržišta rada te o polarizaciji rada, zapošljavanja i prihoda. U okviru Obzora 2020. stoga bi se trebala osigurati odgovarajuća financijska sredstva za istraživanja o zapošljavanju u uslužnom sektoru. Nadalje, hitno su potrebni detaljni i često ažurirani statistički podaci koji ilustriraju naglo širenje i rast nestandardnih oblika zapošljavanja, uključujući podatke o praksama kao što je crowdsourcing (eksternalizacija posla, najčešće putem otvorenog poziva javnosti na internetu). |
| --- | --- |

1.5.3.

Treba unaprijediti statističke podatke i istraživanja o uslužnom gospodarstvu (na svjetskoj i europskoj razini) kako bi se dala točnija predviđanja o razvoju tržišta rada te o polarizaciji rada, zapošljavanja i prihoda. U okviru Obzora 2020. stoga bi se trebala osigurati odgovarajuća financijska sredstva za istraživanja o zapošljavanju u uslužnom sektoru. Nadalje, hitno su potrebni detaljni i često ažurirani statistički podaci koji ilustriraju naglo širenje i rast nestandardnih oblika zapošljavanja, uključujući podatke o praksama kao što je crowdsourcing (eksternalizacija posla, najčešće putem otvorenog poziva javnosti na internetu).

crowdsourcing

| 1.5.4. | Kako bi se suprotstavilo rastu prihodovnih nejednakosti koje dijelom potiče digitalizacija, trebalo bi poticati kolektivno pregovaranje na svim razinama, prije svega u sektorima i poduzećima na koje utječe digitalizacija. Time se može osigurati da se novim digitaliziranim oblicima organizacije rada kvaliteta radnih mjesta neće pogoršati, već poboljšati. |
| --- | --- |

1.5.4.

Kako bi se suprotstavilo rastu prihodovnih nejednakosti koje dijelom potiče digitalizacija, trebalo bi poticati kolektivno pregovaranje na svim razinama, prije svega u sektorima i poduzećima na koje utječe digitalizacija. Time se može osigurati da se novim digitaliziranim oblicima organizacije rada kvaliteta radnih mjesta neće pogoršati, već poboljšati.

| 1.5.5. | Potrebne su jasne odredbe o zaštiti osobnih podataka zaposlenika kako bi se zaštitili utvrđeni standardi privatnosti na poslu. Europskim zakonodavstvom o zaštiti podataka trebali bi se odrediti minimalni standardi, a države članice ne bi se smjelo sprečavati da donose dodatne propise. Uredba EU-a o zaštiti podataka o kojoj se trenutno pregovara trebala bi stoga sadržavati „uvodnu odredbu” kojom se državama članicama omogućuje da premašuju minimalne standarde EU-a. |
| --- | --- |

1.5.5.

Potrebne su jasne odredbe o zaštiti osobnih podataka zaposlenika kako bi se zaštitili utvrđeni standardi privatnosti na poslu. Europskim zakonodavstvom o zaštiti podataka trebali bi se odrediti minimalni standardi, a države članice ne bi se smjelo sprečavati da donose dodatne propise. Uredba EU-a o zaštiti podataka o kojoj se trenutno pregovara trebala bi stoga sadržavati „uvodnu odredbu” kojom se državama članicama omogućuje da premašuju minimalne standarde EU-a.

| 1.5.6. | EU i države članice u dijalogu sa socijalnim partnerima trebali bi ispitati mogućnosti prilagođavanja opsega primjene socijalnih i radnih normi kako bi odražavale uvjete digitaliziranog radnog okruženja. |
| --- | --- |

1.5.6.

EU i države članice u dijalogu sa socijalnim partnerima trebali bi ispitati mogućnosti prilagođavanja opsega primjene socijalnih i radnih normi kako bi odražavale uvjete digitaliziranog radnog okruženja.

| 1.5.7. | Novi industrijski ciklus industrije 4.0 i digitalizacija utječu na čitavo društvo. Potreban je konstruktivan dijalog među socijalnim partnerima, državama članicama i EU-om kako bi se raspravilo o posljedicama za tržište rada te mogućim i nužnim prilagodbama na području socijalnih i radničkih prava. Vlade i socijalne partneri nedavno su predstavili vrlo obećavajuće inicijative, na primjer u Njemačkoj, Nizozemskoj i Austriji. U svakom slučaju posebna obilježja nacionalnih razvoja i njihove mogućnosti morat će se uzeti u obzir. Najbolje prakse treba širiti. |
| --- | --- |

1.5.7.

Novi industrijski ciklus industrije 4.0 i digitalizacija utječu na čitavo društvo. Potreban je konstruktivan dijalog među socijalnim partnerima, državama članicama i EU-om kako bi se raspravilo o posljedicama za tržište rada te mogućim i nužnim prilagodbama na području socijalnih i radničkih prava. Vlade i socijalne partneri nedavno su predstavili vrlo obećavajuće inicijative, na primjer u Njemačkoj, Nizozemskoj i Austriji. U svakom slučaju posebna obilježja nacionalnih razvoja i njihove mogućnosti morat će se uzeti u obzir. Najbolje prakse treba širiti.

| 1.5.8. | EU, nacionalne vlade i socijalni partneri trebali bi započeti razgovore s ciljem utvrđivanja političkih mjera i pravnih odredbi kojima se osigurava obvezna socijalna zaštita na primjerenoj razini za sve radnike, uključujući one u nestandardnim oblicima radnog odnosa. |
| --- | --- |

1.5.8.

EU, nacionalne vlade i socijalni partneri trebali bi započeti razgovore s ciljem utvrđivanja političkih mjera i pravnih odredbi kojima se osigurava obvezna socijalna zaštita na primjerenoj razini za sve radnike, uključujući one u nestandardnim oblicima radnog odnosa.

| 1.5.9. | Opći makroekonomski uvjeti znatno se razlikuju među državama članicama. Kako bi se zapošljavanje potaklo unatoč smanjenoj potražnji za radnom snagom, u dijalogu svih dionika treba ukazati na moguće probleme i razviti odgovarajuće strategije za pronalaženje rješenje u skladu s potrebama pojedinih država članica (npr. također na području javnih ulaganja, inovacija kojima se potiče stvaranje radnih mjesta te raspodjele i skraćivanja radnog vremena). |
| --- | --- |

1.5.9.

Opći makroekonomski uvjeti znatno se razlikuju među državama članicama. Kako bi se zapošljavanje potaklo unatoč smanjenoj potražnji za radnom snagom, u dijalogu svih dionika treba ukazati na moguće probleme i razviti odgovarajuće strategije za pronalaženje rješenje u skladu s potrebama pojedinih država članica (npr. također na području javnih ulaganja, inovacija kojima se potiče stvaranje radnih mjesta te raspodjele i skraćivanja radnog vremena).

| 1.5.10. | Reforme poreznog sustava treba pomno preispitati kako bi se osigurale slične razine oporezivanja za sve oblike prihoda, neovisno o tome jesu li stečeni u konvencionalno organiziranim sektorima ili u ekonomiji dijeljenja. Kako bi se održivost socijalnog sustava očuvala i u budućnosti te kako bi se rasteretio čimbenik rada, trebalo bi razmotriti može li se za to iskoristiti jedan dio digitalne dividende. |
| --- | --- |

1.5.10.

Reforme poreznog sustava treba pomno preispitati kako bi se osigurale slične razine oporezivanja za sve oblike prihoda, neovisno o tome jesu li stečeni u konvencionalno organiziranim sektorima ili u ekonomiji dijeljenja. Kako bi se održivost socijalnog sustava očuvala i u budućnosti te kako bi se rasteretio čimbenik rada, trebalo bi razmotriti može li se za to iskoristiti jedan dio digitalne dividende.

2.   Uvod: strukturna promjena u uslugama

Uvod: strukturna promjena u uslugama

| 2.1. | Posljednje su godine bile prijelomne u razvoju digitalne tehnologije. Nove i iznimno snažne mogućnosti digitalnih tehnologija omogućuju automatizaciju sve više zadataka i zanimanja (npr. automobil koji se sam vozi, internet stvari, industrija 4.0). Dodatno, digitalne tehnologije vode do drastičnih smanjenja u troškovima traženja zaposlenja i transakcija te stoga omogućuju razvoj potpuno novih poslovnih modela u uslugama koji izrazito profitiraju od ekonomije razmjera (npr. internetska tržišta i platforme, uključujući takozvanu ekonomiju dijeljenja, Uber, Airbnb). To potiče digitalizaciju poslovnih modela i procesa u velikom broju gospodarskih sektora. O nekima od njih već se raspravljalo u prethodnim mišljenjima EGSO-a (3). |
| --- | --- |

2.1.

Posljednje su godine bile prijelomne u razvoju digitalne tehnologije. Nove i iznimno snažne mogućnosti digitalnih tehnologija omogućuju automatizaciju sve više zadataka i zanimanja (npr. automobil koji se sam vozi, internet stvari, industrija 4.0). Dodatno, digitalne tehnologije vode do drastičnih smanjenja u troškovima traženja zaposlenja i transakcija te stoga omogućuju razvoj potpuno novih poslovnih modela u uslugama koji izrazito profitiraju od ekonomije razmjera (npr. internetska tržišta i platforme, uključujući takozvanu ekonomiju dijeljenja, Uber, Airbnb). To potiče digitalizaciju poslovnih modela i procesa u velikom broju gospodarskih sektora. O nekima od njih već se raspravljalo u prethodnim mišljenjima EGSO-a (3).

3

| 2.2. | Digitalizacija podrazumijeva proces velikih promjena i restrukturiranje u gotovo svim dijelovima uslužnog sektora (4), za koji se donedavno smatralo da je otporan na tehnološku racionalizaciju. Usluge su se dugo smatrale potporom ostalim gospodarskim djelatnostima (npr. poljoprivredi, rudarstvu, proizvodnji i građevinarstvu), domaćinstvima i potrošačima, te najpasivnijim korisnikom novih tehnologija. Međutim, pojava interneta u kombinaciji s liberalizacijom telekomunikacijskih usluga značajno je promijenila ulogu usluga. |
| --- | --- |

2.2.

Digitalizacija podrazumijeva proces velikih promjena i restrukturiranje u gotovo svim dijelovima uslužnog sektora (4), za koji se donedavno smatralo da je otporan na tehnološku racionalizaciju. Usluge su se dugo smatrale potporom ostalim gospodarskim djelatnostima (npr. poljoprivredi, rudarstvu, proizvodnji i građevinarstvu), domaćinstvima i potrošačima, te najpasivnijim korisnikom novih tehnologija. Međutim, pojava interneta u kombinaciji s liberalizacijom telekomunikacijskih usluga značajno je promijenila ulogu usluga.

4

| 2.3. | Učinci koje te promjene vrše na zapošljavanje u zahvaćenim sektorima tijekom proteklih su desetljeća rasli polako, no sada se ubrzavaju. Neki od učinaka digitalizacije na zapošljavanje u uslugama već su vidljivi, između ostalog:






  — | zahtjevi za novim kompetencijama zaposlenih u uslužnim djelatnostima, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Učinci koje te promjene vrše na zapošljavanje u zahvaćenim sektorima tijekom proteklih su desetljeća rasli polako, no sada se ubrzavaju. Neki od učinaka digitalizacije na zapošljavanje u uslugama već su vidljivi, između ostalog:

—

zahtjevi za novim kompetencijama zaposlenih u uslužnim djelatnostima,

| — | ulaganja kojima se smanjuje radna snaga jer tehnologija postaje sve jeftinija te je sve sposobnija obavljati zadatke koji su prethodno bili rezervirani za ljudski rad. To je na makrorazini u tradicionalnim gospodarskim granama dovelo do smanjenja potražnje za radnom snagom, čiji je udio u BDP-u također smanjen (5), |
| --- | --- |

—

ulaganja kojima se smanjuje radna snaga jer tehnologija postaje sve jeftinija te je sve sposobnija obavljati zadatke koji su prethodno bili rezervirani za ljudski rad. To je na makrorazini u tradicionalnim gospodarskim granama dovelo do smanjenja potražnje za radnom snagom, čiji je udio u BDP-u također smanjen (5),

5

| — | pad potražnje za srednjekvalificiranom i visokokvalificiranom radnom snagom, za koju se predviđa da će i dalje padati u bliskoj budućnosti. U skladu s različitim procjenama, postoji opasnost da će se u sljedećih dvadeset godina otprilike 50 % današnjih poslova zamijeniti digitalnom tehnologijom (6). No iskustvo pokazuje da se prema takvim predviđanjima treba odnositi s oprezom. |
| --- | --- |

—

pad potražnje za srednjekvalificiranom i visokokvalificiranom radnom snagom, za koju se predviđa da će i dalje padati u bliskoj budućnosti. U skladu s različitim procjenama, postoji opasnost da će se u sljedećih dvadeset godina otprilike 50 % današnjih poslova zamijeniti digitalnom tehnologijom (6). No iskustvo pokazuje da se prema takvim predviđanjima treba odnositi s oprezom.

6

| 2.4. | Trenutno se čini da će digitalizacija podići proizvodnju na neviđene razine te tako donijeti „digitalnu dividendu”, ali – a to je druga strana medalje – i značajno smanjiti potražnju za radnom snagom, posebice za radnicima sa srednjom i visokom stručnom spremom. Potonje prati rastuća nezaposlenost, „erozija srednjeg sloja” i daljnji rast u nejednakosti prihoda (7). |
| --- | --- |

2.4.

Trenutno se čini da će digitalizacija podići proizvodnju na neviđene razine te tako donijeti „digitalnu dividendu”, ali – a to je druga strana medalje – i značajno smanjiti potražnju za radnom snagom, posebice za radnicima sa srednjom i visokom stručnom spremom. Potonje prati rastuća nezaposlenost, „erozija srednjeg sloja” i daljnji rast u nejednakosti prihoda (7).

7

| 2.5. | Digitalnom ekonomijom trenutno dominiraju poduzeća u američkom vlasništvu, dok Europa uvelike zaostaje u razvoju digitalnih tehnologija. Jednako tako, čini se da je Europa slabo pripremljena za temeljne promjene koje potiče digitalizacija i koje utječu na naše gospodarstvo i društvo (tj. već spomenuto golemo povećanje produktivnosti i prijetnja stvaranja neravnoteža koje mogu dovesti do visokog porasta nezaposlenosti određenih kategorija radnika i daljnje polarizacije društva), što je razlog za zabrinutost. |
| --- | --- |

2.5.

Digitalnom ekonomijom trenutno dominiraju poduzeća u američkom vlasništvu, dok Europa uvelike zaostaje u razvoju digitalnih tehnologija. Jednako tako, čini se da je Europa slabo pripremljena za temeljne promjene koje potiče digitalizacija i koje utječu na naše gospodarstvo i društvo (tj. već spomenuto golemo povećanje produktivnosti i prijetnja stvaranja neravnoteža koje mogu dovesti do visokog porasta nezaposlenosti određenih kategorija radnika i daljnje polarizacije društva), što je razlog za zabrinutost.

| 2.6. | Iako je nemoguće predvidjeti ishod promjene koju potiče tehnologija u tako velikoj mjeri, očigledno je nužno pozvati EU da se aktivno uključi u oblikovanje tih zbivanja te u upravljanje njihovim učincima na zapošljavanje i društvo, posebice jer je takva aktivna uloga sve samo ne stvarnost (8). Ovo mišljenje želi to ispraviti razmatranjem učinaka digitalizacije na zapošljavanje u uslužnim djelatnostima i davanjem preporuka o politikama na tom području. |
| --- | --- |

2.6.

Iako je nemoguće predvidjeti ishod promjene koju potiče tehnologija u tako velikoj mjeri, očigledno je nužno pozvati EU da se aktivno uključi u oblikovanje tih zbivanja te u upravljanje njihovim učincima na zapošljavanje i društvo, posebice jer je takva aktivna uloga sve samo ne stvarnost (8). Ovo mišljenje želi to ispraviti razmatranjem učinaka digitalizacije na zapošljavanje u uslužnim djelatnostima i davanjem preporuka o politikama na tom području.

8

3.   Transformacija potreba za kompetencijama

Transformacija potreba za kompetencijama

| 3.1. | Kao logična posljedica digitalizacije, digitalne tehnologije uvode se na sve većem broju radnih mjesta u uslužnom sektoru. Primjerice, gotovo 60 % zaposlenika u bankarskom sektoru izvještava o uvođenju novih tehnologija na svoja radna mjesta tijekom protekle tri godine (9). Zaposlenici moraju imati posebne kompetencije, tj. „e-vještine” kako bi postali napredni rukovatelji takvom tehnologijom. To znači da kurikulum u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju treba ažurirati u skladu s time te da treba provesti povezane mjere osposobljavanja. |
| --- | --- |

3.1.

Kao logična posljedica digitalizacije, digitalne tehnologije uvode se na sve većem broju radnih mjesta u uslužnom sektoru. Primjerice, gotovo 60 % zaposlenika u bankarskom sektoru izvještava o uvođenju novih tehnologija na svoja radna mjesta tijekom protekle tri godine (9). Zaposlenici moraju imati posebne kompetencije, tj. „e-vještine” kako bi postali napredni rukovatelji takvom tehnologijom. To znači da kurikulum u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju treba ažurirati u skladu s time te da treba provesti povezane mjere osposobljavanja.

9

| 3.2. | Međutim, službeni podaci Komisije ukazuju na uska grla u području stvaranja kompetencija uz procjenu da 47 % radne snage u EU-u nema dostatne e-vještine, iako među zemljama postoje znatne razlike (10). Osim što zbog takve neusklađenosti ponude i potražnje za stručnim znanjima i vještinama propadaju mogućnosti za stvaranje radnih mjesta, u slučaju da se ne pronađe rješenje ona bi mogla ometati razvoj digitalne ekonomije i tako naštetiti konkurentnosti EU-a. |
| --- | --- |

3.2.

Međutim, službeni podaci Komisije ukazuju na uska grla u području stvaranja kompetencija uz procjenu da 47 % radne snage u EU-u nema dostatne e-vještine, iako među zemljama postoje znatne razlike (10). Osim što zbog takve neusklađenosti ponude i potražnje za stručnim znanjima i vještinama propadaju mogućnosti za stvaranje radnih mjesta, u slučaju da se ne pronađe rješenje ona bi mogla ometati razvoj digitalne ekonomije i tako naštetiti konkurentnosti EU-a.

10

| 3.3. | Kako bi se riješio taj problem neusklađenosti postojećih i traženih stručnih vještina u kurikulumu, potrebnu su pouzdani podaci o potrebnim kompetencijama i nedostatku stručnih znanja i vještina. EU je već aktivan na ovom polju, posebice kroz agencije poput Cedefop-a. Omogućavanje socijalnim partnerima da preuzmu vodeću ulogu u prikupljanju informacija o stručnim znanjima i vještinama, primjerice kroz sektorska vijeća za kompetencije, već se pokazalo uspješnom praksom. U tom je kontekstu šteta što Komisija razmišlja o slabljenju svoje uloge tako što će vijeća za kompetencije socijalnih partnera zamijeniti savezima za kompetencije više dionika. Međutim, s obzirom na to da problem neusklađenosti ponude i potražnje za stručnim znanjima i vještinama postoji unatoč dostupnom informacijama o kompetencijama, čini se da je glavni problem nedostatak strateške provedbe i ulaganja. |
| --- | --- |

3.3.

Kako bi se riješio taj problem neusklađenosti postojećih i traženih stručnih vještina u kurikulumu, potrebnu su pouzdani podaci o potrebnim kompetencijama i nedostatku stručnih znanja i vještina. EU je već aktivan na ovom polju, posebice kroz agencije poput Cedefop-a. Omogućavanje socijalnim partnerima da preuzmu vodeću ulogu u prikupljanju informacija o stručnim znanjima i vještinama, primjerice kroz sektorska vijeća za kompetencije, već se pokazalo uspješnom praksom. U tom je kontekstu šteta što Komisija razmišlja o slabljenju svoje uloge tako što će vijeća za kompetencije socijalnih partnera zamijeniti savezima za kompetencije više dionika. Međutim, s obzirom na to da problem neusklađenosti ponude i potražnje za stručnim znanjima i vještinama postoji unatoč dostupnom informacijama o kompetencijama, čini se da je glavni problem nedostatak strateške provedbe i ulaganja.

| 3.4. | Ključno je promicati javna i privatna ulaganja u strukovno obrazovanje i osposobljavanje. Neke države članice uvele su minimalna prava na plaćeni dopust za stručno osposobljavanje. Treba ispitati je li to koristan instrument i za poslodavce i za zaposlenike u pogledu prilagođavanja potreba za stručnim znanjima i vještinama i jesu li za generaliziranje tih iskustava na razini EU-a potrebne europske mjere. |
| --- | --- |

3.4.

Ključno je promicati javna i privatna ulaganja u strukovno obrazovanje i osposobljavanje. Neke države članice uvele su minimalna prava na plaćeni dopust za stručno osposobljavanje. Treba ispitati je li to koristan instrument i za poslodavce i za zaposlenike u pogledu prilagođavanja potreba za stručnim znanjima i vještinama i jesu li za generaliziranje tih iskustava na razini EU-a potrebne europske mjere.

4.   Polarizacija organizacije rada i prihoda

Polarizacija organizacije rada i prihoda

| 4.1. | Promjenjiva potražnja za stručnim znanjima i vještinama usko se isprepliće s promjenama u organizaciji rada, tj. sa zadacima koje zaposlenici izvršavaju i načinom na koji ih izvršavaju. U tom području digitalizacija trenutno dovodi do postupne polarizacije zaposlenih u uslužnom sektoru u pogledu autonomije rada i plaća, što znači da je vjerojatnije da će se uslužni poslovi smjestiti ili na gornjem ili na donjem kraju ljestvice plaće i autonomije, pri čemu se broj poslova između tih krajnjih polova sve više smanjuje. Istodobno se primjećuju i nova kretanja koja su posljedica spontanih prilagodbi tržišta rada. |
| --- | --- |

4.1.

Promjenjiva potražnja za stručnim znanjima i vještinama usko se isprepliće s promjenama u organizaciji rada, tj. sa zadacima koje zaposlenici izvršavaju i načinom na koji ih izvršavaju. U tom području digitalizacija trenutno dovodi do postupne polarizacije zaposlenih u uslužnom sektoru u pogledu autonomije rada i plaća, što znači da je vjerojatnije da će se uslužni poslovi smjestiti ili na gornjem ili na donjem kraju ljestvice plaće i autonomije, pri čemu se broj poslova između tih krajnjih polova sve više smanjuje. Istodobno se primjećuju i nova kretanja koja su posljedica spontanih prilagodbi tržišta rada.

| 4.2. | Digitalizirani uslužni sektor stvara potražnju za radnom snagom koja obavlja zadaće koje zahtijevaju intenzivno znanje, posebice u profesionalnim i tehničkim uslužnim zanimanjima koja, primjerice, upravljaju IT mrežama. Zadaci koje obavljaju ti pojedinci obično se mogu obavljati na daljinu te u svakom trenutku uz pomoć mobilnih digitalnih uređaja. |
| --- | --- |

4.2.

Digitalizirani uslužni sektor stvara potražnju za radnom snagom koja obavlja zadaće koje zahtijevaju intenzivno znanje, posebice u profesionalnim i tehničkim uslužnim zanimanjima koja, primjerice, upravljaju IT mrežama. Zadaci koje obavljaju ti pojedinci obično se mogu obavljati na daljinu te u svakom trenutku uz pomoć mobilnih digitalnih uređaja.

| 4.3. | Takva fleksibilna organizacija rada zaposlenicima obično pruža visoku razinu autonomije rada i podrazumijeva potencijal za unapređenjem kvalitete radnog mjesta te za povećanjem i olakšavanjem postizanja ravnoteže između poslovnog i obiteljskog života. Međutim, takvi fleksibilni oblici rada također stvaraju rizike ako zaposlenici osjećaju obavezu da budu dostupni za rad u svakom trenutku. Takav „rad bez ograničenja” može uzrokovati stres i izgaranje. |
| --- | --- |

4.3.

Takva fleksibilna organizacija rada zaposlenicima obično pruža visoku razinu autonomije rada i podrazumijeva potencijal za unapređenjem kvalitete radnog mjesta te za povećanjem i olakšavanjem postizanja ravnoteže između poslovnog i obiteljskog života. Međutim, takvi fleksibilni oblici rada također stvaraju rizike ako zaposlenici osjećaju obavezu da budu dostupni za rad u svakom trenutku. Takav „rad bez ograničenja” može uzrokovati stres i izgaranje.

| 4.4. | Kroz opsežni dijalog trebalo bi pomnije ispitati treba li odnosno do koje je mjere potrebno dodatno zaštititi privatni život radnika u vrijeme sveprisutne digitalne mobilne komunikacije i koje bi mjere na nacionalnoj i europskoj razini bile korisne za ograničavanje sveobuhvatne dostupnosti odnosno raspoloživosti. Također će trebati razmotriti pametne mjere kako bi se u tom pogledu osnažio sve veći broj samozaposlenih radnika. |
| --- | --- |

4.4.

Kroz opsežni dijalog trebalo bi pomnije ispitati treba li odnosno do koje je mjere potrebno dodatno zaštititi privatni život radnika u vrijeme sveprisutne digitalne mobilne komunikacije i koje bi mjere na nacionalnoj i europskoj razini bile korisne za ograničavanje sveobuhvatne dostupnosti odnosno raspoloživosti. Također će trebati razmotriti pametne mjere kako bi se u tom pogledu osnažio sve veći broj samozaposlenih radnika.

| 4.5. | U drugim se sektorima zbog digitalizacije usluga smanjuje samostalnost u poslu. Do toga, primjerice, dolazi u logističkim centrima e-trgovanja u kojima se razvijaju izrazito rutinski poslovi. U takvim oblicima organizacije rada zaposlenici obično putem digitalnih uređaja dobivaju detaljne upute o tome koji artikl pakirati u koju kutiju. |
| --- | --- |

4.5.

U drugim se sektorima zbog digitalizacije usluga smanjuje samostalnost u poslu. Do toga, primjerice, dolazi u logističkim centrima e-trgovanja u kojima se razvijaju izrazito rutinski poslovi. U takvim oblicima organizacije rada zaposlenici obično putem digitalnih uređaja dobivaju detaljne upute o tome koji artikl pakirati u koju kutiju.

| 4.6. | Zbog svoje standardizirane i relativno jednostavne prirode takvi rutinski oblici rada omogućuju prilike za zapošljavanje niskokvalificiranih osoba i osoba koje tek ulaze na tržište rada. Međutim, kvaliteta takvog rada često se doživljava niskom jer zaposlenici smatraju da njihove vještine i sposobnosti nisu potpuno iskorištene. |
| --- | --- |

4.6.

Zbog svoje standardizirane i relativno jednostavne prirode takvi rutinski oblici rada omogućuju prilike za zapošljavanje niskokvalificiranih osoba i osoba koje tek ulaze na tržište rada. Međutim, kvaliteta takvog rada često se doživljava niskom jer zaposlenici smatraju da njihove vještine i sposobnosti nisu potpuno iskorištene.

| 4.7. | Digitalizacija je svakako jedna od najdinamičnijih pojava našeg vremena u kojoj se mogućnosti i rizici međusobno čvrsto isprepleću. Budući razvoj vjerojatno će biti veoma složen, a pored tradicionalnih poduzeća i industrija nastajati će novoosnovana poduzeća (start-ups), mala poduzeća i fleksibilni načini rada. U ovom trenutku učinci takvih pojava na zapošljavanje još uvijek nisu posve jasni, te ih s točnošću nije moguće predvidjeti. Stoga raste strah od pada stopa zaposlenosti dok istodobno na tržištima rada EU-a ponuda i potražnja za stručnim znanjima i vještinama još uvijek nisu usklađene. Konstruktivna suradnja i jača osviještenost najvažnijih aktera, tj. vlada i socijalnih partnera u ovoj su situaciji od odlučujuće važnosti. Široka raznolikost socioekonomskih struktura i različite razine gospodarskog razvoja u EU-u mogle bi zahtijevati posebne analize i pristupe kako bi se ovladalo učincima digitalizacije na tržišta rada i zapošljavanje. |
| --- | --- |

4.7.

Digitalizacija je svakako jedna od najdinamičnijih pojava našeg vremena u kojoj se mogućnosti i rizici međusobno čvrsto isprepleću. Budući razvoj vjerojatno će biti veoma složen, a pored tradicionalnih poduzeća i industrija nastajati će novoosnovana poduzeća (start-ups), mala poduzeća i fleksibilni načini rada. U ovom trenutku učinci takvih pojava na zapošljavanje još uvijek nisu posve jasni, te ih s točnošću nije moguće predvidjeti. Stoga raste strah od pada stopa zaposlenosti dok istodobno na tržištima rada EU-a ponuda i potražnja za stručnim znanjima i vještinama još uvijek nisu usklađene. Konstruktivna suradnja i jača osviještenost najvažnijih aktera, tj. vlada i socijalnih partnera u ovoj su situaciji od odlučujuće važnosti. Široka raznolikost socioekonomskih struktura i različite razine gospodarskog razvoja u EU-u mogle bi zahtijevati posebne analize i pristupe kako bi se ovladalo učincima digitalizacije na tržišta rada i zapošljavanje.

start-ups

| 4.8. | Treba unaprijediti statističke podatke i istraživanja o uslužnom gospodarstvu (na svjetskoj i europskoj razini) kako bi se točnije opisala predviđanja o razvoju tržišta rada te o polarizaciji rada i zapošljavanja. Stoga bi u tom smislu u sklopu Obzora 2020. trebalo osigurati odgovarajuća sredstva za istraživanje zapošljavanja i organizacije rada u uslužnom sektoru. Rezultati istraživanja moraju se provoditi aktivnim mjerama zapošljavanja kojima se jamči da će se iskoristiti prilike za visokokvalitetne digitalne poslove, uz izbjegavanje rizika. Osim toga, socijalni partneri trebaju pregovarati o uvođenju novih oblika organizacije rada kako bi se osiguralo da novi oblici digitalizirane organizacije rada ne smanjuju, nego poboljšavaju kvalitetu posla. |
| --- | --- |

4.8.

Treba unaprijediti statističke podatke i istraživanja o uslužnom gospodarstvu (na svjetskoj i europskoj razini) kako bi se točnije opisala predviđanja o razvoju tržišta rada te o polarizaciji rada i zapošljavanja. Stoga bi u tom smislu u sklopu Obzora 2020. trebalo osigurati odgovarajuća sredstva za istraživanje zapošljavanja i organizacije rada u uslužnom sektoru. Rezultati istraživanja moraju se provoditi aktivnim mjerama zapošljavanja kojima se jamči da će se iskoristiti prilike za visokokvalitetne digitalne poslove, uz izbjegavanje rizika. Osim toga, socijalni partneri trebaju pregovarati o uvođenju novih oblika organizacije rada kako bi se osiguralo da novi oblici digitalizirane organizacije rada ne smanjuju, nego poboljšavaju kvalitetu posla.

| 4.9. | Uz takve tendencije u smjeru polarizacije u organizaciji rada dolazi i polarizacija prihoda, kao što je utvrdio Europski parlament (11). U nekim je slučajevima to olakšano nepostojanjem ili zaobilaženjem kolektivnih ugovora. Primjerice, to je slučaj kada pružatelji digitalnih usluga insistiraju na posebnoj prirodi svojih poslovnih modela kako bi osporili primjenjivost postojećih kolektivnih ugovora na svoje zaposlenike. U tom smislu neka društva za e-trgovanje insistiraju da se njihova radna snaga ne može smatrati radnicima u maloprodaji pa se stoga na njih ne primjenjuju kolektivno ugovorene plaće za maloprodajni sektor. |
| --- | --- |

4.9.

Uz takve tendencije u smjeru polarizacije u organizaciji rada dolazi i polarizacija prihoda, kao što je utvrdio Europski parlament (11). U nekim je slučajevima to olakšano nepostojanjem ili zaobilaženjem kolektivnih ugovora. Primjerice, to je slučaj kada pružatelji digitalnih usluga insistiraju na posebnoj prirodi svojih poslovnih modela kako bi osporili primjenjivost postojećih kolektivnih ugovora na svoje zaposlenike. U tom smislu neka društva za e-trgovanje insistiraju da se njihova radna snaga ne može smatrati radnicima u maloprodaji pa se stoga na njih ne primjenjuju kolektivno ugovorene plaće za maloprodajni sektor.

11

| 4.10. | Kako bi se suprotstavilo rastu prihodovnih nejednakosti koje dijelom potiče digitalizacija, trebalo bi poticati kolektivno pregovaranje na svim razinama, prije svega u sektorima i poduzećima na koje utječe digitalizacija. |
| --- | --- |

4.10.

Kako bi se suprotstavilo rastu prihodovnih nejednakosti koje dijelom potiče digitalizacija, trebalo bi poticati kolektivno pregovaranje na svim razinama, prije svega u sektorima i poduzećima na koje utječe digitalizacija.

| 4.11. | Radnici koji rade digitalizirane poslove proizvode velike količine osobnih podataka koji sadržavaju informacije o tome gdje zaposlenici što čine, kada to čine i u suradnji s kime. Osim što se time stvaraju mogućnosti za visoko učinkovit rad s nesmetanim protokom informacija, to također omogućuje invazivne prakse nadzora radnika koje ugrožavaju standarde privatnosti na radu. |
| --- | --- |

4.11.

Radnici koji rade digitalizirane poslove proizvode velike količine osobnih podataka koji sadržavaju informacije o tome gdje zaposlenici što čine, kada to čine i u suradnji s kime. Osim što se time stvaraju mogućnosti za visoko učinkovit rad s nesmetanim protokom informacija, to također omogućuje invazivne prakse nadzora radnika koje ugrožavaju standarde privatnosti na radu.

| 4.12. | Potrebne su jasne odredbe o zaštiti osobnih podataka zaposlenika kako bi se zaštitili utvrđeni standardi privatnosti na poslu. Europskim zakonodavstvom o zaštiti podataka trebali bi se odrediti minimalni standardi, a države članice ne bi se smjelo sprečavati da donose dodatne propise. Uredba EU-a o zaštiti podataka o kojoj se trenutno pregovara trebala bi stoga sadržavati „uvodnu odredbu” kojom se državama članicama omogućuje da premašuju minimalne standarde EU-a. |
| --- | --- |

4.12.

Potrebne su jasne odredbe o zaštiti osobnih podataka zaposlenika kako bi se zaštitili utvrđeni standardi privatnosti na poslu. Europskim zakonodavstvom o zaštiti podataka trebali bi se odrediti minimalni standardi, a države članice ne bi se smjelo sprečavati da donose dodatne propise. Uredba EU-a o zaštiti podataka o kojoj se trenutno pregovara trebala bi stoga sadržavati „uvodnu odredbu” kojom se državama članicama omogućuje da premašuju minimalne standarde EU-a.

5.   Transformacija zapošljavanja i institucija tržišta rada

Transformacija zapošljavanja i institucija tržišta rada

| 5.1. | Budući da se informacije mogu dijeliti s velikim brojem ljudi i na velikim udaljenostima po niskoj cijeni, digitalne tehnologije omogućuju iznimno fragmentirane poslovne modele. To smanjuje potrebu za strogim, funkcionalno i zemljopisno integriranim strukturama društva s jasno definiranim osobljem, hijerarhijama i postrojenjima. |
| --- | --- |

5.1.

Budući da se informacije mogu dijeliti s velikim brojem ljudi i na velikim udaljenostima po niskoj cijeni, digitalne tehnologije omogućuju iznimno fragmentirane poslovne modele. To smanjuje potrebu za strogim, funkcionalno i zemljopisno integriranim strukturama društva s jasno definiranim osobljem, hijerarhijama i postrojenjima.

| 5.2. | Zahvaljujući takvom razvoja, poduzeća se sve više mogu oslanjati na fleksibilne oblike zapošljavanja, primjerice na samozaposlene radnike. U posljednje se vrijeme udio samozaposlenih radnika prije svega jasno povećao u uslužnim sektorima kao što su ICT, mediji te usluge upravljanja i davanja podrške (12). Očekuje se da će prakse kao što je crowdsourcing, tj. internetske platforme koje poduzećima omogućuju da objavljuju natječaje za poslove na koje se prijavljuju samozaposleni radnici, dovesti do dodatnog rasta samozapošljavanja. Povrh toga, na takvim platformama crowdsourcinga odvija se tržišno natjecanje na globalnoj razini, što znači konkurentnu prednost za ponuditelje s lokacija koje karakteriziraju niska cijena života, niske stope poreza na dobit i niska razina socijalne zaštite. |
| --- | --- |

5.2.

Zahvaljujući takvom razvoja, poduzeća se sve više mogu oslanjati na fleksibilne oblike zapošljavanja, primjerice na samozaposlene radnike. U posljednje se vrijeme udio samozaposlenih radnika prije svega jasno povećao u uslužnim sektorima kao što su ICT, mediji te usluge upravljanja i davanja podrške (12). Očekuje se da će prakse kao što je crowdsourcing, tj. internetske platforme koje poduzećima omogućuju da objavljuju natječaje za poslove na koje se prijavljuju samozaposleni radnici, dovesti do dodatnog rasta samozapošljavanja. Povrh toga, na takvim platformama crowdsourcinga odvija se tržišno natjecanje na globalnoj razini, što znači konkurentnu prednost za ponuditelje s lokacija koje karakteriziraju niska cijena života, niske stope poreza na dobit i niska razina socijalne zaštite.

12

crowdsourcing

crowdsourcinga

| 5.3. | Neki radnici cijene fleksibilnost takvih oblika zapošljavanja. Međutim, snažan rast nestandardnih oblika zapošljavanja postojeće institucije tržišta rada (poput zakonodavstva o zaštiti zaposlenja, sustava zaštite i sigurnosti na radu, kolektivnog pregovaranja i struktura socijalnog dijaloga) ipak može učiniti djelomično neučinkovitima. Dodatno, uz povećanu prekograničnu konkurenciju među tražiteljima posla, primjerice na portalima za crowdsourcing, takve su tržišne institucije pod sve većim pritiskom konkurencije. Zadatak je nacionalnih socijalnih partnera i vlada da kroz konstruktivan dijalog osmisle odgovarajuća rješenja kojima će se, u kontekstu digitalnih promjena, pravedno i uključivo tržište rada za sve oblike zapošljavanja osigurati i u budućnosti. |
| --- | --- |

5.3.

Neki radnici cijene fleksibilnost takvih oblika zapošljavanja. Međutim, snažan rast nestandardnih oblika zapošljavanja postojeće institucije tržišta rada (poput zakonodavstva o zaštiti zaposlenja, sustava zaštite i sigurnosti na radu, kolektivnog pregovaranja i struktura socijalnog dijaloga) ipak može učiniti djelomično neučinkovitima. Dodatno, uz povećanu prekograničnu konkurenciju među tražiteljima posla, primjerice na portalima za crowdsourcing, takve su tržišne institucije pod sve većim pritiskom konkurencije. Zadatak je nacionalnih socijalnih partnera i vlada da kroz konstruktivan dijalog osmisle odgovarajuća rješenja kojima će se, u kontekstu digitalnih promjena, pravedno i uključivo tržište rada za sve oblike zapošljavanja osigurati i u budućnosti.

crowdsourcing

| 5.4. | U tom se pogledu zapošljavanje u ekonomiji dijeljenja pokazalo posebno osjetljivim. U mnogim slučajevima radni odnos i pravni status uključenih strana ostaje nejasan. Često ostaje nejasno pitanje obavlja li vozač privatnog vozila koji se može unajmiti preko internetske platforme samostalnu djelatnost ili nesamostalan rad i ako je riječ o potonjem, tko ga je zaposlio – putnik ili operater internetske platforme. Zbog toga utvrđivanje relevantnog zakonodavstva u pogledu zakona o zapošljavanju i zakona o odgovornosti te kolektivno dogovorenih odredbi predstavlja pravni izazov. Ako nijedna od utvrđenih kategorija zakona i kolektivnih ugovora nije primjenjiva, ekonomija dijeljenja djeluje u sivoj zakonskoj zoni. To može izvršiti pritisak konkurencije na zapošljavanje i poduzeća koja djeluju unutar postojećih zakonskih kategorija i kolektivnih ugovora. |
| --- | --- |

5.4.

U tom se pogledu zapošljavanje u ekonomiji dijeljenja pokazalo posebno osjetljivim. U mnogim slučajevima radni odnos i pravni status uključenih strana ostaje nejasan. Često ostaje nejasno pitanje obavlja li vozač privatnog vozila koji se može unajmiti preko internetske platforme samostalnu djelatnost ili nesamostalan rad i ako je riječ o potonjem, tko ga je zaposlio – putnik ili operater internetske platforme. Zbog toga utvrđivanje relevantnog zakonodavstva u pogledu zakona o zapošljavanju i zakona o odgovornosti te kolektivno dogovorenih odredbi predstavlja pravni izazov. Ako nijedna od utvrđenih kategorija zakona i kolektivnih ugovora nije primjenjiva, ekonomija dijeljenja djeluje u sivoj zakonskoj zoni. To može izvršiti pritisak konkurencije na zapošljavanje i poduzeća koja djeluju unutar postojećih zakonskih kategorija i kolektivnih ugovora.

| 5.5. | Trenutačno nema pouzdanih i aktualnih informacija na temelju kojih bi se moglo prosuditi koje su mjere politike zapošljavanja svrhovite za ekonomiju dijeljena. Detaljni i često ažurirani statistički podaci o nestandardnom zaposlenju i novim oblicima zaposlenja hitno su potrebni kako bi se to ispravilo. |
| --- | --- |

5.5.

Trenutačno nema pouzdanih i aktualnih informacija na temelju kojih bi se moglo prosuditi koje su mjere politike zapošljavanja svrhovite za ekonomiju dijeljena. Detaljni i često ažurirani statistički podaci o nestandardnom zaposlenju i novim oblicima zaposlenja hitno su potrebni kako bi se to ispravilo.

| 5.6. | EU i države članice trebali bi ispitati mogućnosti prilagođavanja opsega primjene socijalnih i radnih normi kako bi odražavale uvjete digitalnog radnog okruženja. Povezane inicijative trebale bi imati oblik strukturiranog dijaloga sa socijalnim partnerima kako bi se došlo do rješenja utemeljenih na dokazima te kako bi se u obzir uzeli i interesi korisnika usluga. Obećavajuće inicijative već postoje u Njemačkoj, Nizozemskoj i Austriji. |
| --- | --- |

5.6.

EU i države članice trebali bi ispitati mogućnosti prilagođavanja opsega primjene socijalnih i radnih normi kako bi odražavale uvjete digitalnog radnog okruženja. Povezane inicijative trebale bi imati oblik strukturiranog dijaloga sa socijalnim partnerima kako bi se došlo do rješenja utemeljenih na dokazima te kako bi se u obzir uzeli i interesi korisnika usluga. Obećavajuće inicijative već postoje u Njemačkoj, Nizozemskoj i Austriji.

| 5.7. | Budući da te promjene predstavljaju izazov i za postojeće prakse socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja, potreban je konstruktivan dijalog među socijalnim partnerima kako bi se razmotrile moguće i nužne prilagodbe. Europska unija može biti instrument u poticanju takvog dijaloga osiguravanjem sredstava za povezane projekte socijalnih partnera i poticanjem povezanih istraživačkih projekata u sklopu programa Obzor 2020. |
| --- | --- |

5.7.

Budući da te promjene predstavljaju izazov i za postojeće prakse socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja, potreban je konstruktivan dijalog među socijalnim partnerima kako bi se razmotrile moguće i nužne prilagodbe. Europska unija može biti instrument u poticanju takvog dijaloga osiguravanjem sredstava za povezane projekte socijalnih partnera i poticanjem povezanih istraživačkih projekata u sklopu programa Obzor 2020.

| 5.8. | Digitalizacija omogućuje da poslovni modeli u uslužnim sektorima postanu mnogo manje radno intenzivni. To je primjerice slučaj u bankarskom sektoru, u kojem su poslovni procesi djelomično automatizirani i prenijeti u digitalnu domenu. Zbog toga je dio radne snage postao višak. Frey i Osborne (Sveučilište Oxford) očekuju da će automatizacija posebice utjecati na poslove i zanimanja sa srednjim dohotkom, uključujući neka slobodna zanimanja (13). Digitalizacija će znatno utjecati i na zapošljavanje na području javne uprave i institucija, kao i općenito na usluge od javnog interesa u cjelini, o čemu se dosad nije razmišljalo u dovoljnoj mjeri. EGSO će stoga o tomu zauzeti stajalište u posebnom samoinicijativnom mišljenju. |
| --- | --- |

5.8.

Digitalizacija omogućuje da poslovni modeli u uslužnim sektorima postanu mnogo manje radno intenzivni. To je primjerice slučaj u bankarskom sektoru, u kojem su poslovni procesi djelomično automatizirani i prenijeti u digitalnu domenu. Zbog toga je dio radne snage postao višak. Frey i Osborne (Sveučilište Oxford) očekuju da će automatizacija posebice utjecati na poslove i zanimanja sa srednjim dohotkom, uključujući neka slobodna zanimanja (13). Digitalizacija će znatno utjecati i na zapošljavanje na području javne uprave i institucija, kao i općenito na usluge od javnog interesa u cjelini, o čemu se dosad nije razmišljalo u dovoljnoj mjeri. EGSO će stoga o tomu zauzeti stajalište u posebnom samoinicijativnom mišljenju.

13

| 5.9. | Centar za strateško promišljanje Bruegel procjenjuje da državama članicama EU-a prijeti rizik od gubitka između 40 i 60 % radnih mjesta tijekom sljedećih dvadeset godina zbog automatizacije izazvane digitalizacijom (14). Štoviše, čini se da u digitalnom dobu, za razliku od prethodnih razdoblja industrijskog razvoja, ukupno povećanje proizvodnje u gospodarstvu više ne znači izravan rast zapošljavanja (15). Stoga je dvojbeno stvara li potpuno digitalizirano gospodarstvo dovoljnu potražnju za radnom snagom da se nadoknade procijenjeni gubici radnih mjesta uzrokovani automatizacijom usluga. S druge strane, u cijeloj Europi vlada nesrazmjer između ponuđenih i traženih stručnih znanja i vještina, a teško je davati predviđanja. |
| --- | --- |

5.9.

Centar za strateško promišljanje Bruegel procjenjuje da državama članicama EU-a prijeti rizik od gubitka između 40 i 60 % radnih mjesta tijekom sljedećih dvadeset godina zbog automatizacije izazvane digitalizacijom (14). Štoviše, čini se da u digitalnom dobu, za razliku od prethodnih razdoblja industrijskog razvoja, ukupno povećanje proizvodnje u gospodarstvu više ne znači izravan rast zapošljavanja (15). Stoga je dvojbeno stvara li potpuno digitalizirano gospodarstvo dovoljnu potražnju za radnom snagom da se nadoknade procijenjeni gubici radnih mjesta uzrokovani automatizacijom usluga. S druge strane, u cijeloj Europi vlada nesrazmjer između ponuđenih i traženih stručnih znanja i vještina, a teško je davati predviđanja.

14

15

| 5.10. | Potrebno je pratiti fluktuacije u potražnji za radnom snagom u digitaliziranom uslužnom gospodarstvu, mjerene u radnim satima. Kako bi se zapošljavanje potaklo unatoč smanjenoj potražnji za radnom snagom te kako se ne bi naštetilo socijalnoj koheziji, hitno je potreban zajednički dijalog svih dionika da se ukaže na moguće probleme i razviju odgovarajuće strategije za pronalaženje rješenja u skladu s potrebama pojedinih država članica (npr. također na području javnih ulaganja, inovacija kojima se potiče zapošljavanje, stvaranja radnih mjesta, raspodjele rada i skraćivanja radnog vremena). |
| --- | --- |

5.10.

Potrebno je pratiti fluktuacije u potražnji za radnom snagom u digitaliziranom uslužnom gospodarstvu, mjerene u radnim satima. Kako bi se zapošljavanje potaklo unatoč smanjenoj potražnji za radnom snagom te kako se ne bi naštetilo socijalnoj koheziji, hitno je potreban zajednički dijalog svih dionika da se ukaže na moguće probleme i razviju odgovarajuće strategije za pronalaženje rješenja u skladu s potrebama pojedinih država članica (npr. također na području javnih ulaganja, inovacija kojima se potiče zapošljavanje, stvaranja radnih mjesta, raspodjele rada i skraćivanja radnog vremena).

6.   Učinak na socijalnu državu i porezne sustave

Učinak na socijalnu državu i porezne sustave

| 6.1. | Snažan rast novih i nestandardnih oblika zapošljavanja, uzrokovan digitalizacijom, znači da sve veći udio radne snage ne doprinosi postojećim sustavima socijalne sigurnosti, poput javnog osiguranja nezaposlenih, zdravstvenog i mirovinskog osiguranja, niti ih koristi. U određenim državama članicama ta je tema već predmet rasprava između socijalnih partnera i vlade. U kombinaciji sa smanjenjem općih stopa zaposlenosti, takav razvoj događaja može umanjiti prihode, a time i cjelokupnu učinkovitost postojećih poreznih i socijalnih sustava koji prihode uglavnom ostvaruju kroz poreze i namete na plaće i sustave sufinanciranja poslodavac-zaposlenik te stoga ovise o visokim stopama standardnih oblika zaposlenja. |
| --- | --- |

6.1.

Snažan rast novih i nestandardnih oblika zapošljavanja, uzrokovan digitalizacijom, znači da sve veći udio radne snage ne doprinosi postojećim sustavima socijalne sigurnosti, poput javnog osiguranja nezaposlenih, zdravstvenog i mirovinskog osiguranja, niti ih koristi. U određenim državama članicama ta je tema već predmet rasprava između socijalnih partnera i vlade. U kombinaciji sa smanjenjem općih stopa zaposlenosti, takav razvoj događaja može umanjiti prihode, a time i cjelokupnu učinkovitost postojećih poreznih i socijalnih sustava koji prihode uglavnom ostvaruju kroz poreze i namete na plaće i sustave sufinanciranja poslodavac-zaposlenik te stoga ovise o visokim stopama standardnih oblika zaposlenja.

| 6.2. | Taj bi gubitak učinkovitosti predstavljao ozbiljnu prijetnju temeljima europskog socijalnog modela koji je razvijen na snažnom javnom angažmanu u financiranju i pružanju usluga od općeg interesa i učinkovitim mrežama socijalne sigurnosti. Međutim, uspješno svladavanje procesa digitalizacije uvelike ovisi o učinkovitom pružanju usluga od općeg interesa, kao što su moderni obrazovni sustavi i širokopojasna infrastruktura. |
| --- | --- |

6.2.

Taj bi gubitak učinkovitosti predstavljao ozbiljnu prijetnju temeljima europskog socijalnog modela koji je razvijen na snažnom javnom angažmanu u financiranju i pružanju usluga od općeg interesa i učinkovitim mrežama socijalne sigurnosti. Međutim, uspješno svladavanje procesa digitalizacije uvelike ovisi o učinkovitom pružanju usluga od općeg interesa, kao što su moderni obrazovni sustavi i širokopojasna infrastruktura.

| 6.3. | EU, nacionalne vlade i socijalni partneri trebali bi započeti rasprave s ciljem utvrđivanja političkih mjera i zakonodavstva koje osigurava visoke razine obvezne socijalne zaštite za cjelokupnu radnu snagu, uključujući samozaposlene, radnike angažirane putem crowdsourcinga i radnike u ekonomiji dijeljenja. Treba voditi računa o tome da unutar tih skupina mogu biti zastupljena različita mišljenja. |
| --- | --- |

6.3.

EU, nacionalne vlade i socijalni partneri trebali bi započeti rasprave s ciljem utvrđivanja političkih mjera i zakonodavstva koje osigurava visoke razine obvezne socijalne zaštite za cjelokupnu radnu snagu, uključujući samozaposlene, radnike angažirane putem crowdsourcinga i radnike u ekonomiji dijeljenja. Treba voditi računa o tome da unutar tih skupina mogu biti zastupljena različita mišljenja.

crowdsourcinga

| 6.4. | Reforme poreznog sustava također treba pomno preispitati kako bi se osigurale slične razine oporezivanja za sve oblike prihoda, neovisno o tome jesu li stečeni u konvencionalno organiziranim sektorima ili u ekonomiji dijeljenja. EU treba poticati i koordinirati odgovarajuće reforme na razini država članica. |
| --- | --- |

6.4.

Reforme poreznog sustava također treba pomno preispitati kako bi se osigurale slične razine oporezivanja za sve oblike prihoda, neovisno o tome jesu li stečeni u konvencionalno organiziranim sektorima ili u ekonomiji dijeljenja. EU treba poticati i koordinirati odgovarajuće reforme na razini država članica.

| 6.5. | Kako bi se održivost socijalnog sustava očuvala i u budućnosti te kako bi se rasteretio čimbenik rada, moglo bi se razmotriti može li se za to iskoristiti i jedan dio „digitalne dividende”. |
| --- | --- |

6.5.

Kako bi se održivost socijalnog sustava očuvala i u budućnosti te kako bi se rasteretio čimbenik rada, moglo bi se razmotriti može li se za to iskoristiti i jedan dio „digitalne dividende”.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Ovo se mišljenje odnosi na privatne uslužne sektore definirane standardnim statističkim klasifikacijama (npr. NACE Rev. 2 F-N; Q-T).

1

(2)  Npr. finsko Ministarstvo rada (2015.): Service Economy Revolution and Digitalisation: http://www.tem.fi/files/43374/TEMjul_41_2015_web_22062015.pdf

2

Service Economy Revolution and Digitalisation:

(3)  Uključujući SL C 12, 15.1.2015., str. 23.: Učinak poslovnih usluga na industriju (izvjestitelji: g. van Iersel i g. Leo), u kojem se naglašavaju specifične značajke četvrte industrijske revolucije.

3

Učinak poslovnih usluga na industriju

(4)  Definicija uslužnog sektora koja se obično koristi u statističkim klasifikacijama.

4

(5)  Vidjeti, na primjer, Brynjolffson i McAfee (2014.): The Second Machine Age, New York, W.W. Norton & Company, poglavlje 11.

5

The Second Machine Age,

(6)  Npr. Bowles, J. The computerisation of European jobs – Who will win and who will lose from the impact of new technology onto old areas of employment?, 2014.; Frey, C. M., Osborne, M., The future of employment: How susceptible are jobs to computerisation?, 2013.; Pajarinen, M., Rouvinen, P., Ekeland, A., Computerization Threatens One-Third of Finnish and Norwegian Employment, ETLA, 2015.

6

The computerisation of European jobs – Who will win and who will lose from the impact of new technology onto old areas of employment

The future of employment: How susceptible are jobs to computerisation?

Computerization Threatens One-Third of Finnish and Norwegian Employment

(7)  Vidjeti bilješku 10.

7

(8)  Preporuke iz raznih mišljenja EGSO-a (uključujući SL C 311, 12.9.2014., str. 15., SL C 12, 15.1.2015., str. 23., SL C 332, 8.10.2015., str. 36., SL C 271, 19.9.2013., str. 116. i SL C 67, 6.3.2014., str. 96.).

8

(9)  Eurofound (2014.): Working Conditions and Job Quality: Comparing Sectors in Europe.

9

Working Conditions and Job Quality: Comparing Sectors in Europe.

(10)  http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/docs/dsm-factsheet_en.pdf

10

(11)  Europski parlament (2015.): Nejednakost plaće i dohotka u Europskoj uniji.

11

Nejednakost plaće i dohotka u Europskoj uniji

(12)  UNI Europa (2015.): Towards a Fair Future for European Services: http://uniglobalunion.org/sites/default/files/public_shared/files/towards_a_fair_future_for_european_services.pdf.

12

Towards a Fair Future for European Services

(13)  Frey i Osborne (2013.), citirano u bilješci 6.

13

(14)  Bruegel (2014.): The computerisation of European jobs.

14

The computerisation of European jobs

(15)  Bowles (2014.), citirano u bilješci 6.

15

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/169 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/169

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Integrirana zrakoplovna politika EU-a”

(razmatračko mišljenje)

(2016/C 013/25)

| Izvjestitelj: | g. Jacek KRAWCZYK |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

g. Jacek KRAWCZYK

Dana 2. ožujka 2015., sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska komisija je odlučila savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o temi

„Integrirana zrakoplovna politika EU-a”

(razmatračko mišljenje)

Stručna skupina za prijevoz, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 31. kolovoza 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 17. rujna), s 97 glasova za, 3 protiv i 0 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1. | Ako se cijeli lanac vrijednosti europskog zrakoplovstva ne može tržišno natjecati u globaliziranom gospodarstvu, ugrožena je konkurentnost zrakoplovstva u EU-u. U tom su smislu „od primarne važnosti veća intermodalnost, bolja povezivost, učinkovitija uporaba sekundarnih čvorišta i regionalnih zračnih luka, kao i optimizacija postojećih postupaka” (1). |
| --- | --- |

1.1.

Ako se cijeli lanac vrijednosti europskog zrakoplovstva ne može tržišno natjecati u globaliziranom gospodarstvu, ugrožena je konkurentnost zrakoplovstva u EU-u. U tom su smislu „od primarne važnosti veća intermodalnost, bolja povezivost, učinkovitija uporaba sekundarnih čvorišta i regionalnih zračnih luka, kao i optimizacija postojećih postupaka” (1).

1

| 1.2. | Europska komisija (Komisija) osmislila je nekoliko regulatornih inicijativa za lanac vrijednosti u zrakoplovstvu u EU-u: revidirala je Smjernice o državnim potporama za zračne prijevoznike i zračne luke te uvela paket za zračne luke i zakonodavne mjere kojima bi se trebao postići napredak na području jedinstvenog europskog neba. Međutim, potrebni su daljnji napori kako bi se osigurala potpuna provedba zakondavstva EU-a na području zrakoplovstva u državama članicama. |
| --- | --- |

1.2.

Europska komisija (Komisija) osmislila je nekoliko regulatornih inicijativa za lanac vrijednosti u zrakoplovstvu u EU-u: revidirala je Smjernice o državnim potporama za zračne prijevoznike i zračne luke te uvela paket za zračne luke i zakonodavne mjere kojima bi se trebao postići napredak na području jedinstvenog europskog neba. Međutim, potrebni su daljnji napori kako bi se osigurala potpuna provedba zakondavstva EU-a na području zrakoplovstva u državama članicama.

| 1.3. | Zrakoplovstvo EU-a na važnoj je prekretnici: bez uvjerljive i koherentne strategije izlaže se riziku od daljnjih teškoća u osiguravanju pouzdane povezivosti za svoje građane, kao za i trgovinu i turizam, a time gubi svoj gospodarski utjecaj i potencijal za rast. Međutim, za to nisu uvijek potrebni novi zakoni. EGSO ponovno poziva Komisiju da učini više kako bi osigurala provedbu postojećeg zakonodavstva EU-a. |
| --- | --- |

1.3.

Zrakoplovstvo EU-a na važnoj je prekretnici: bez uvjerljive i koherentne strategije izlaže se riziku od daljnjih teškoća u osiguravanju pouzdane povezivosti za svoje građane, kao za i trgovinu i turizam, a time gubi svoj gospodarski utjecaj i potencijal za rast. Međutim, za to nisu uvijek potrebni novi zakoni. EGSO ponovno poziva Komisiju da učini više kako bi osigurala provedbu postojećeg zakonodavstva EU-a.

| 1.4. | S obzirom na fragmentirano okruženje za zračne prijevoznike, sve konkurentnija zrakoplovna čvorišta izvan EU-a, spor napredak u provedbi jedinstvenog europskog neba i sve veću opasnost od nedovoljne povezivosti malih i/ili perifernih regija, strategija Komisije za zrakoplovstvo EU-a trebala bi se voditi uvjerljivom vizijom toga kako na najbolji način promicati europsku konkurentnost bez narušavanja tržišnog natjecanja ili potkopavanja socijalnih i radnih odnosa. |
| --- | --- |

1.4.

S obzirom na fragmentirano okruženje za zračne prijevoznike, sve konkurentnija zrakoplovna čvorišta izvan EU-a, spor napredak u provedbi jedinstvenog europskog neba i sve veću opasnost od nedovoljne povezivosti malih i/ili perifernih regija, strategija Komisije za zrakoplovstvo EU-a trebala bi se voditi uvjerljivom vizijom toga kako na najbolji način promicati europsku konkurentnost bez narušavanja tržišnog natjecanja ili potkopavanja socijalnih i radnih odnosa.

| 1.5. | EGSO vjeruje da Komisija treba identificirati pokretače konkurentnosti te svoju strategiju temeljiti na gospodarskim prednostima koje zrakoplovstvo donosi Europi, kao i socijalnim i okolišnim vrijednostima kojima se odlikuje Europska unija. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO vjeruje da Komisija treba identificirati pokretače konkurentnosti te svoju strategiju temeljiti na gospodarskim prednostima koje zrakoplovstvo donosi Europi, kao i socijalnim i okolišnim vrijednostima kojima se odlikuje Europska unija.

| 1.6. | EGSO poziva Komisiju da osigura da se na konkurente iz EU-a i izvan njega primjenjuju slične međunarodne norme i standardi. To uključuje promicanje međunarodne primjene načela pravednog tržišnog natjecanja, kao i temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO). To može uključivati reviziju postojećih odredbi kojima se uređuje uključivanje dionika u međunarodne pregovore. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO poziva Komisiju da osigura da se na konkurente iz EU-a i izvan njega primjenjuju slične međunarodne norme i standardi. To uključuje promicanje međunarodne primjene načela pravednog tržišnog natjecanja, kao i temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO). To može uključivati reviziju postojećih odredbi kojima se uređuje uključivanje dionika u međunarodne pregovore.

| 1.7. | EGSO vjeruje da se razvoj zrakoplovne strategije mora temeljiti na konstruktivnom socijalnom dijalogu. Na razini EU-a, institucije EU-a trebaju se o inicijativama u vezi s civilnim zrakoplovstvom savjetovati sa sektorskim odborom za socijalni dijalog o civilnom zrakoplovstvu. Postoji nekoliko odredbi na nacionalnoj razini koje se trebaju provesti kako bi se osigurali socijalni i radni uvjeti te spriječilo narušavanje tržišnog natjecanja putem zastava pogodnosti. Iako su ovlasti Europske unije na ovom području ograničene, Komisija mora učiniti sve u svojoj moći kako bi za svoje inicijative dobila snažnu potporu socijalnih partnera na razini EU-a i država članica. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO vjeruje da se razvoj zrakoplovne strategije mora temeljiti na konstruktivnom socijalnom dijalogu. Na razini EU-a, institucije EU-a trebaju se o inicijativama u vezi s civilnim zrakoplovstvom savjetovati sa sektorskim odborom za socijalni dijalog o civilnom zrakoplovstvu. Postoji nekoliko odredbi na nacionalnoj razini koje se trebaju provesti kako bi se osigurali socijalni i radni uvjeti te spriječilo narušavanje tržišnog natjecanja putem zastava pogodnosti. Iako su ovlasti Europske unije na ovom području ograničene, Komisija mora učiniti sve u svojoj moći kako bi za svoje inicijative dobila snažnu potporu socijalnih partnera na razini EU-a i država članica.

| 1.8. | EGSO također preporučuje da se Komisija o tekućem razvoju i provedbi zrakoplovne strategije Komisije savjetuje i s Odborom. EGSO će pokrenuti odvojeni projekt za raspodjelu odgovarajućih resursa i stručnih znanja. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO također preporučuje da se Komisija o tekućem razvoju i provedbi zrakoplovne strategije Komisije savjetuje i s Odborom. EGSO će pokrenuti odvojeni projekt za raspodjelu odgovarajućih resursa i stručnih znanja.

| 1.9. | EGSO poziva sve dionike u zrakoplovstvu da se posvete provedbi nove zrakoplovne strategije EU-a. Taj sektor može dobiti novi zamah i ponovno početi davati vrijedan gospodarski i socijalni doprinos razvoju EU-a, samo ako se prevladaju partikularizmi u mreži vrijednosti europskog zrakoplovstva. Ono bez čega se ne može je snažno političko vodstvo Europske komisije. |
| --- | --- |

1.9.

EGSO poziva sve dionike u zrakoplovstvu da se posvete provedbi nove zrakoplovne strategije EU-a. Taj sektor može dobiti novi zamah i ponovno početi davati vrijedan gospodarski i socijalni doprinos razvoju EU-a, samo ako se prevladaju partikularizmi u mreži vrijednosti europskog zrakoplovstva. Ono bez čega se ne može je snažno političko vodstvo Europske komisije.

| 1.10. | Za detaljnije preporuke vidjeti i točku 3. ovog Mišljenja. |
| --- | --- |

1.10.

Za detaljnije preporuke vidjeti i točku 3. ovog Mišljenja.

2.   Uvod: Ekonomija zrakoplovstva potiče strateško i hitno djelovanje

Uvod:

| 2.1. | Sustav zračnog prijevoza stvara korist i izvan same zrakoplovne industrije. Osim omogućavanja povezanosti i mobilnosti za ljude i poduzeća, ta korist uključuje: trgovinu i turizam, osiguravanje ulaganja, opskrbu radnom snagom, poboljšanje produktivnosti i inovacija, čime doprinosi dobrobiti društva. |
| --- | --- |

2.1.

Sustav zračnog prijevoza stvara korist i izvan same zrakoplovne industrije. Osim omogućavanja povezanosti i mobilnosti za ljude i poduzeća, ta korist uključuje: trgovinu i turizam, osiguravanje ulaganja, opskrbu radnom snagom, poboljšanje produktivnosti i inovacija, čime doprinosi dobrobiti društva.

| 2.2. | Procjenjuje se da je europska zrakoplovna industrija 2012. godine izravno stvorila 2,6 milijuna radnih mjesta. Procjene također pokazuju da je potrošnja turista na odredištima na koja su doputovali zrakoplovom donijela još 4,7 milijuna radnih mjesta te s 279 milijardi USD doprinijela BDP-u. |
| --- | --- |

2.2.

Procjenjuje se da je europska zrakoplovna industrija 2012. godine izravno stvorila 2,6 milijuna radnih mjesta. Procjene također pokazuju da je potrošnja turista na odredištima na koja su doputovali zrakoplovom donijela još 4,7 milijuna radnih mjesta te s 279 milijardi USD doprinijela BDP-u.

| 2.3. | Proizvodnja zrakoplovnog hardvera i softvera u Europi odgovara najvišim svjetskim standardima inovacija. Isto vrijedi i za inovacije u organizaciji i postupcima zračnog prometa te poslovnom razvoju i upravljanju. |
| --- | --- |

2.3.

Proizvodnja zrakoplovnog hardvera i softvera u Europi odgovara najvišim svjetskim standardima inovacija. Isto vrijedi i za inovacije u organizaciji i postupcima zračnog prometa te poslovnom razvoju i upravljanju.

| 2.4. | S obzirom na to da zračni promet omogućuje gospodarski razvoj, očekuje se da će SESAR (tehnološki dio jedinstvenog europskog neba, SES-a) u periodu do 2020. godine imati kombinirani pozitivan učinak na BDP u iznosu od 419 milijardi EUR i otvaranje oko 42 000 dodatnih radnih mjesta. |
| --- | --- |

2.4.

S obzirom na to da zračni promet omogućuje gospodarski razvoj, očekuje se da će SESAR (tehnološki dio jedinstvenog europskog neba, SES-a) u periodu do 2020. godine imati kombinirani pozitivan učinak na BDP u iznosu od 419 milijardi EUR i otvaranje oko 42 000 dodatnih radnih mjesta.

| 2.5. | EU je razvio regulatorni okvir za europsko zrakoplovno tržište: |
| --- | --- |

2.5.

EU je razvio regulatorni okvir za europsko zrakoplovno tržište:

| 2.5.1. | Jedinstveno europsko nebo – projekt pokrenut 2004. godine, ažuriran u lipnju 2008. uredbom SES II i 2013. godine uredbom SES II+. Glavni cilj je reformirati upravljanje zračnim prometom (ATM) u Europi, kako bi se ono prilagodilo sve većem rastu zračnog prometa i operacija zračnog prometa uz najsigurnije, a istodobno najekonomičnije i najučinkovitije i ekološki prihvatljive uvjete letenja. (Vidjeti mišljenja EGSO-a TEN/504 (2) i TEN/354 (3)). |
| --- | --- |

2.5.1.

Jedinstveno europsko nebo – projekt pokrenut 2004. godine, ažuriran u lipnju 2008. uredbom SES II i 2013. godine uredbom SES II+. Glavni cilj je reformirati upravljanje zračnim prometom (ATM) u Europi, kako bi se ono prilagodilo sve većem rastu zračnog prometa i operacija zračnog prometa uz najsigurnije, a istodobno najekonomičnije i najučinkovitije i ekološki prihvatljive uvjete letenja. (Vidjeti mišljenja EGSO-a TEN/504 (2) i TEN/354 (3)).

Jedinstveno europsko nebo

2

3

| 2.5.2. | Paket mjera za zračne luke – Europska komisija je 1. prosinca 2011. usvojila sveobuhvatan paket mjera za rješavanje problema nedostatka kapaciteta u europskim zračnim lukama i poboljšanje kvalitete usluga za putnike. Europski parlament je odobrio zakonske prijedloge u prosincu 2012. (Vidjeti Mišljenje EGSO-a TEN/475 (4)). |
| --- | --- |

2.5.2.

Paket mjera za zračne luke – Europska komisija je 1. prosinca 2011. usvojila sveobuhvatan paket mjera za rješavanje problema nedostatka kapaciteta u europskim zračnim lukama i poboljšanje kvalitete usluga za putnike. Europski parlament je odobrio zakonske prijedloge u prosincu 2012. (Vidjeti Mišljenje EGSO-a TEN/475 (4)).

Paket mjera za zračne luke

4

| 2.5.3. | Uključivanje zrakoplovstva u sustav trgovanja emisijama (ETS) EU-a u 2012. godini – Europska komisija uvela je sustav koji se temelji na trgovanju emisijskim jedinicama. Nakon nezadovoljavajućeg rezultata skupštine Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO) 2013. godine, EU je usvojio modificiranu verziju ETS-a koja bi se privremeno primjenjivala na letove unutar EU-a, ovisno o ishodu skupštine ICAO-a 2016. godine. |
| --- | --- |

2.5.3.

Uključivanje zrakoplovstva u sustav trgovanja emisijama (ETS) EU-a u 2012. godini – Europska komisija uvela je sustav koji se temelji na trgovanju emisijskim jedinicama. Nakon nezadovoljavajućeg rezultata skupštine Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO) 2013. godine, EU je usvojio modificiranu verziju ETS-a koja bi se privremeno primjenjivala na letove unutar EU-a, ovisno o ishodu skupštine ICAO-a 2016. godine.

Uključivanje zrakoplovstva u sustav trgovanja emisijama (ETS) EU-a

| 2.5.4. | Revizija pravila za državne potpore – Komisija ih je usvojila u veljači 2014. kako bi ažurirala i modernizirala prijašnje uredbe iz 1994. i 2005. godine. Ključni dijelovi postojećih smjernica definiraju nove kriterije za dodjelu državnih potpora zračnim lukama, kao i za početne potpore za zračne prijevoznike koji otvaraju nove linije (vidjeti Mišljenje EGSO-a CCMI/125 (5)). |
| --- | --- |

2.5.4.

Revizija pravila za državne potpore – Komisija ih je usvojila u veljači 2014. kako bi ažurirala i modernizirala prijašnje uredbe iz 1994. i 2005. godine. Ključni dijelovi postojećih smjernica definiraju nove kriterije za dodjelu državnih potpora zračnim lukama, kao i za početne potpore za zračne prijevoznike koji otvaraju nove linije (vidjeti Mišljenje EGSO-a CCMI/125 (5)).

Revizija pravila za državne potpore

5

| 2.5.5. | Kapaciteti zračnih luka – Opservatorij Zajednice za kapacitet aerodroma osnovan je na period od pet godina na temelju Komisijina Akcijskog plana za kapacitete, učinkovitost i sigurnost zračnih luka u Europi iz 2007. godine, te je od 2008. do 2013. imao ključnu ulogu u provedbi tog plana. Opservatorij je omogućio dionicima da Komisiji daju vrijedne povratne informacije, što je uključivalo razmjenu najboljih praksi i politička rješenja za probleme (vidjeti Mišljenje EGSO-a TEN/552 (6)). |
| --- | --- |

2.5.5.

Kapaciteti zračnih luka – Opservatorij Zajednice za kapacitet aerodroma osnovan je na period od pet godina na temelju Komisijina Akcijskog plana za kapacitete, učinkovitost i sigurnost zračnih luka u Europi iz 2007. godine, te je od 2008. do 2013. imao ključnu ulogu u provedbi tog plana. Opservatorij je omogućio dionicima da Komisiji daju vrijedne povratne informacije, što je uključivalo razmjenu najboljih praksi i politička rješenja za probleme (vidjeti Mišljenje EGSO-a TEN/552 (6)).

Kapaciteti zračnih luka

6

| 2.5.6. | Zaštita potrošača – U ožujku 2013. Europska komisija najavila je paket mjera kojima će se ažurirati prava zračnih putnika s naglaskom na četiri ključna područja: pojašnjenje sivih zona, nova prava, provedba propisa, postupci žalbe i kažnjavanja, nerazmjerno financijsko opterećenje. |
| --- | --- |

2.5.6.

Zaštita potrošača – U ožujku 2013. Europska komisija najavila je paket mjera kojima će se ažurirati prava zračnih putnika s naglaskom na četiri ključna područja: pojašnjenje sivih zona, nova prava, provedba propisa, postupci žalbe i kažnjavanja, nerazmjerno financijsko opterećenje.

Zaštita potrošača

| 2.5.7. | To su samo neke mjere, politike i projekti koje je EU proveo kada je riječ o zrakoplovstvu. Komisija je intenzivirala suradnju s agencijama EU-a i europskim agencijama kao što su EASA i Eurocontrol, a pojačala je i velik broj aktivnosti vezanih uz međunarodnu dimenziju zračnog prijevoza EU-a. |
| --- | --- |

2.5.7.

To su samo neke mjere, politike i projekti koje je EU proveo kada je riječ o zrakoplovstvu. Komisija je intenzivirala suradnju s agencijama EU-a i europskim agencijama kao što su EASA i Eurocontrol, a pojačala je i velik broj aktivnosti vezanih uz međunarodnu dimenziju zračnog prijevoza EU-a.

| 2.6. | EGSO smatra da EU treba integriranu zrakoplovnu strategiju: |
| --- | --- |

2.6.

EGSO smatra da EU treba integriranu zrakoplovnu strategiju:

| 2.6.1. | S političkog gledišta, zrakoplovna strategija EU-a stoga mora povećati učinkovitost zrakoplovnog sektora unutar Europe te ojačati njegovu pregovaračku poziciju na međunarodnoj razini. Za to su potrebne politička volja, vizija i hrabrost kako bi se uravnotežili zahtjevi suvereniteta s potrebom za kompromisom. |
| --- | --- |

2.6.1.

S političkog gledišta, zrakoplovna strategija EU-a stoga mora povećati učinkovitost zrakoplovnog sektora unutar Europe te ojačati njegovu pregovaračku poziciju na međunarodnoj razini. Za to su potrebne politička volja, vizija i hrabrost kako bi se uravnotežili zahtjevi suvereniteta s potrebom za kompromisom.

| 2.6.2. | S gospodarskog gledišta, strategija bi trebala poboljšati zrakoplovnu mrežu vrijednosti, što će potaknuti gospodarski prosperitet i rast širom Europe. |
| --- | --- |

2.6.2.

S gospodarskog gledišta, strategija bi trebala poboljšati zrakoplovnu mrežu vrijednosti, što će potaknuti gospodarski prosperitet i rast širom Europe.

| 2.6.3. | S pravnog gledišta, strategija bi trebala omogućiti čvrst regulatorni okvir na makrorazini, stabilnost planiranja na mikrorazini, a postupcima bi se sve dionike trebalo potaknuti na to da pridonesu razvoju strategije i njezinoj provedbi. |
| --- | --- |

2.6.3.

S pravnog gledišta, strategija bi trebala omogućiti čvrst regulatorni okvir na makrorazini, stabilnost planiranja na mikrorazini, a postupcima bi se sve dionike trebalo potaknuti na to da pridonesu razvoju strategije i njezinoj provedbi.

| 2.7. | Prema mišljenju EGSO-a, takva je strategija zrakoplovnom sektoru EU-a hitno potrebna jer europska mreža vrijednosti nije učinkovita. Zrakoplovstvo ne potiče gospodarski rast u onoj mjeri u kojoj bi moglo; mnoge vlade izvan EU-a, međutim, svoje zrakoplovne sustave prilagođavaju premještanju geopolitičkog težišta rasta i zahtjevima globaliziranog gospodarstva. Taj trend se može zaustaviti samo primjenom čvrste tržišno orijentirane strategije utemeljene na europskim vrijednostima. |
| --- | --- |

2.7.

Prema mišljenju EGSO-a, takva je strategija zrakoplovnom sektoru EU-a hitno potrebna jer europska mreža vrijednosti nije učinkovita. Zrakoplovstvo ne potiče gospodarski rast u onoj mjeri u kojoj bi moglo; mnoge vlade izvan EU-a, međutim, svoje zrakoplovne sustave prilagođavaju premještanju geopolitičkog težišta rasta i zahtjevima globaliziranog gospodarstva. Taj trend se može zaustaviti samo primjenom čvrste tržišno orijentirane strategije utemeljene na europskim vrijednostima.

| 2.7.1. | Europska čvorišta i zračne luke ne sudjeluju u rastu prometa u mjeri u kojoj bi mogli kada bi djelovali u povoljnom regulatornom okruženju. Neučinkovita koordinacija zračnog prostora uzrokuje korištenje zaobilaznih pravaca i nepotrebno visoke razine CO2. |
| --- | --- |

2.7.1.

Europska čvorišta i zračne luke ne sudjeluju u rastu prometa u mjeri u kojoj bi mogli kada bi djelovali u povoljnom regulatornom okruženju. Neučinkovita koordinacija zračnog prostora uzrokuje korištenje zaobilaznih pravaca i nepotrebno visoke razine CO2.

2

| 2.7.2. | Brojni postupci certificiranja s potencijalno različitim ishodima ometaju rast inovacija te obeshrabruju ulaganja u europske proizvode i upotrebu takvih novih proizvoda u Europi. |
| --- | --- |

2.7.2.

Brojni postupci certificiranja s potencijalno različitim ishodima ometaju rast inovacija te obeshrabruju ulaganja u europske proizvode i upotrebu takvih novih proizvoda u Europi.

| 2.7.3. | Zbog nedostatka zajedničke strategije propuštaju se prilike za osiguravanje rasta europskih zračnih prijevoznika izvan EU-a, a države članice i dalje su sklone štititi vlastite nacionalne interese, iako bi ukupna korist koju bi donijeli europski standardi bila veća od zbroja pojedinačnih dijelova. |
| --- | --- |

2.7.3.

Zbog nedostatka zajedničke strategije propuštaju se prilike za osiguravanje rasta europskih zračnih prijevoznika izvan EU-a, a države članice i dalje su sklone štititi vlastite nacionalne interese, iako bi ukupna korist koju bi donijeli europski standardi bila veća od zbroja pojedinačnih dijelova.

| 2.7.4. | U kontekstu globaliziranog gospodarstva i premještanja geopolitičkog težišta rasta prometa u smjeru Azije, fragmentirani EU će nastaviti gubiti utjecaj i relevantnost na međunarodnoj razini. Europski standardi, zajedničke vrijednosti europskih građana, poduzeća i država članica, mogli bi prestati biti privlačni kao međunarodni standardi. |
| --- | --- |

2.7.4.

U kontekstu globaliziranog gospodarstva i premještanja geopolitičkog težišta rasta prometa u smjeru Azije, fragmentirani EU će nastaviti gubiti utjecaj i relevantnost na međunarodnoj razini. Europski standardi, zajedničke vrijednosti europskih građana, poduzeća i država članica, mogli bi prestati biti privlačni kao međunarodni standardi.

| 2.7.5. | EGSO pohvaljuje Europsku komisiju jer je pokrenula
  javnu raspravu
  o temi „Paket za zrakoplovstvo radi poboljšanja konkurentnosti zrakoplovnog sektora EU-a”. Širok raspon odgovora povećat će vjerodostojnost i težinu Prijedloga komunikacije o Paketu za zrakoplovstvo. |
| --- | --- |

2.7.5.

EGSO pohvaljuje Europsku komisiju jer je pokrenula
  javnu raspravu
  o temi „Paket za zrakoplovstvo radi poboljšanja konkurentnosti zrakoplovnog sektora EU-a”. Širok raspon odgovora povećat će vjerodostojnost i težinu Prijedloga komunikacije o Paketu za zrakoplovstvo.

javnu raspravu

3.   Daljnji koraci: zrakoplovna strategija koja promiče pokretače konkurentnosti

Daljnji koraci: zrakoplovna strategija koja promiče pokretače konkurentnosti

EGSO je prepoznao šest faktora koji određuju razinu europske konkurentnosti: Strategija EU-a trebala bi iskoristiti te faktore kako bi se osigurala njezina uspješna provedba.

3.1.   
  Sigurnost

Sigurnost

| 3.1.1. | Sigurnost je ključni element održive zrakoplovne strategije EU-a. Iako je zrakoplovstvo, a pogotovo europsko zrakoplovstvo, uvjerljivo najsigurnija vrsta prijevoza, ne treba se zadovoljiti postojećim stanjem. |
| --- | --- |

3.1.1.

Sigurnost je ključni element održive zrakoplovne strategije EU-a. Iako je zrakoplovstvo, a pogotovo europsko zrakoplovstvo, uvjerljivo najsigurnija vrsta prijevoza, ne treba se zadovoljiti postojećim stanjem.

| 3.1.2. | Izuzetno je važno dodatno ojačati ulogu i resurse Europske agencije za sigurnost zračnog prometa (EASA) kao centralne agencije zadužene za sigurnost, certificiranje zrakoplovnih proizvoda i nadziranje odgovarajućih organizacija na nacionalnoj razini. U tom bi je kontekstu trebalo dodatno osposobiti za koordinaciju sa svim dionicima (a ne samo u vezi sa zrakoplovnim nesrećama) kako bi se poboljšali sigurnosni standardi, primjerice revizijom sigurnosnih pravila, isticanjem uloge osposobljavanja, izbjegavanjem nepotrebnih prekomjernih propisa i promicanjem kulture pravičnosti. |
| --- | --- |

3.1.2.

Izuzetno je važno dodatno ojačati ulogu i resurse Europske agencije za sigurnost zračnog prometa (EASA) kao centralne agencije zadužene za sigurnost, certificiranje zrakoplovnih proizvoda i nadziranje odgovarajućih organizacija na nacionalnoj razini. U tom bi je kontekstu trebalo dodatno osposobiti za koordinaciju sa svim dionicima (a ne samo u vezi sa zrakoplovnim nesrećama) kako bi se poboljšali sigurnosni standardi, primjerice revizijom sigurnosnih pravila, isticanjem uloge osposobljavanja, izbjegavanjem nepotrebnih prekomjernih propisa i promicanjem kulture pravičnosti.

| 3.1.3. | Zahvaljujući međunarodno priznatom profesionalizmu i stručnosti, EASA se afirmirala gotovo kao pandan američke Savezne uprave za zrakoplovstvo (FAA). Primjena takozvanih crnih lista izvaneuropskih zračnih prijevoznika i/ili vlada koje ne ispunjavaju uvjete od presudne je važnosti ne samo za sigurnost europskog zračnog prometa i putnika, već i kao preduvjet za poštovanje najviših međunarodnih sigurnosnih standarda. Zrakoplovna strategija trebala bi se temeljiti na tim postignućima. Komisija bi također trebala ponovo ocijeniti radne standarde i procijeniti eventualni rizik socijalnog dampinga (vidjeti mišljenje EGSO-a TEN/565 (7)). |
| --- | --- |

3.1.3.

Zahvaljujući međunarodno priznatom profesionalizmu i stručnosti, EASA se afirmirala gotovo kao pandan američke Savezne uprave za zrakoplovstvo (FAA). Primjena takozvanih crnih lista izvaneuropskih zračnih prijevoznika i/ili vlada koje ne ispunjavaju uvjete od presudne je važnosti ne samo za sigurnost europskog zračnog prometa i putnika, već i kao preduvjet za poštovanje najviših međunarodnih sigurnosnih standarda. Zrakoplovna strategija trebala bi se temeljiti na tim postignućima. Komisija bi također trebala ponovo ocijeniti radne standarde i procijeniti eventualni rizik socijalnog dampinga (vidjeti mišljenje EGSO-a TEN/565 (7)).

7

3.2.   
  Održivost

Održivost

| 3.2.1. | Dodatni čimbenik koji određuje da li zrakoplovna strategija EU-a dobro funkcionira jest njezina sposobnost da osigura održivost pružanja zrakoplovnih usluga. |
| --- | --- |

3.2.1.

Dodatni čimbenik koji određuje da li zrakoplovna strategija EU-a dobro funkcionira jest njezina sposobnost da osigura održivost pružanja zrakoplovnih usluga.

| 3.2.2. | Socijalni partneri, dionici i međunarodni partneri u javnom i privatnom sektoru moraju se moći osloniti na vjerodostojnu i pouzdanu zrakoplovnu politiku EU-a utemeljenu na koherentnoj i čvrstoj strategiji. Održivost uključuje gospodarske čimbenike, kao i sposobnost pojedinih konkurenata da uspiju na svojim tržištima; međutim, gospodarski i komercijalni uspjeh kratkog su vijeka ako ne postoji društveno i ekološki održiva zrakoplovna strategija. |
| --- | --- |

3.2.2.

Socijalni partneri, dionici i međunarodni partneri u javnom i privatnom sektoru moraju se moći osloniti na vjerodostojnu i pouzdanu zrakoplovnu politiku EU-a utemeljenu na koherentnoj i čvrstoj strategiji. Održivost uključuje gospodarske čimbenike, kao i sposobnost pojedinih konkurenata da uspiju na svojim tržištima; međutim, gospodarski i komercijalni uspjeh kratkog su vijeka ako ne postoji društveno i ekološki održiva zrakoplovna strategija.

| 3.2.3. | Suočiti se s izazovima održivosti u globalnom kontekstu i istodobno uvidjeti da treba poštovati posebne zahtjeve, odredbe i strukture EU-a moguće je jedino ako se primijeni cjelovit pristup i ako dionici EU-a svoje aktivnosti prilagode zajedničkom shvaćanju strateških ciljeva. |
| --- | --- |

3.2.3.

Suočiti se s izazovima održivosti u globalnom kontekstu i istodobno uvidjeti da treba poštovati posebne zahtjeve, odredbe i strukture EU-a moguće je jedino ako se primijeni cjelovit pristup i ako dionici EU-a svoje aktivnosti prilagode zajedničkom shvaćanju strateških ciljeva.

| 3.2.4. | Kreiranje jedinstvenog europskog zrakoplovnog tržišta stvorilo je dinamiku koja velikom brzinom utječe na strukturne tržišne promjene kao što su: prekogranična preuzimanja, kvazispajanja zračnih prijevoznika; poduzeća izvan EU-a koja stvaraju holding društva i strateški ulažu u zračne luke i prijevoznike. To utječe i na ulogu institucija EU-a. Uslijed toga, Komisija bi trebala revidirati svoje sadašnje
  modele upravljanja
  i razviti prijedloge za njihovu prilagodbu stvarnoj situaciji u institucijama i na tržištu. |
| --- | --- |

3.2.4.

Kreiranje jedinstvenog europskog zrakoplovnog tržišta stvorilo je dinamiku koja velikom brzinom utječe na strukturne tržišne promjene kao što su: prekogranična preuzimanja, kvazispajanja zračnih prijevoznika; poduzeća izvan EU-a koja stvaraju holding društva i strateški ulažu u zračne luke i prijevoznike. To utječe i na ulogu institucija EU-a. Uslijed toga, Komisija bi trebala revidirati svoje sadašnje
  modele upravljanja
  i razviti prijedloge za njihovu prilagodbu stvarnoj situaciji u institucijama i na tržištu.

modele upravljanja

| 3.2.5. | Na području upravljanja zračnim prometom treba revidirati odnos između upravitelja uvođenja (eng. Deployment Manager) i upravitelja mreže (eng. Network Manager). Tijelo za ocjenu uspješnosti (eng. Performance Review Body) trebalo bi djelovati pod jasnim vodstvom Komisije. |
| --- | --- |

3.2.5.

Na području upravljanja zračnim prometom treba revidirati odnos između upravitelja uvođenja (eng. Deployment Manager) i upravitelja mreže (eng. Network Manager). Tijelo za ocjenu uspješnosti (eng. Performance Review Body) trebalo bi djelovati pod jasnim vodstvom Komisije.

Deployment Manager

Network Manager

Performance Review Body

3.3.   
  Konkurentnost zahvaljujući inovacijama i digitalizaciji

Konkurentnost zahvaljujući inovacijama i digitalizaciji

| 3.3.1. | Digitalizacija je glavni pokretač inovacija, promjena u očekivanjima putnika, sve veće upotrebe dronova i prilagodbe proizvoda. Od ključne je važnosti da Komisija pozitivne učinke digitalizacije prihvati kao glavni prioritet zrakoplovne strategije kako bi se potakla i primijenila sveobuhvatna i integrirana prijevozna politika. |
| --- | --- |

3.3.1.

Digitalizacija je glavni pokretač inovacija, promjena u očekivanjima putnika, sve veće upotrebe dronova i prilagodbe proizvoda. Od ključne je važnosti da Komisija pozitivne učinke digitalizacije prihvati kao glavni prioritet zrakoplovne strategije kako bi se potakla i primijenila sveobuhvatna i integrirana prijevozna politika.

| 3.3.2. | Zračne kompanije i luke razvile su inovativne poslovne pristupe kako bi došle do novih izvora prihoda, povećale operativnu učinkovitost te razdvojile svoje usluge i predstavile ih u novim paketima kako bi ograničile pretvaranje svog proizvoda u robu široke potrošnje i kupcima ponudile prilagođene usluge. |
| --- | --- |

3.3.2.

Zračne kompanije i luke razvile su inovativne poslovne pristupe kako bi došle do novih izvora prihoda, povećale operativnu učinkovitost te razdvojile svoje usluge i predstavile ih u novim paketima kako bi ograničile pretvaranje svog proizvoda u robu široke potrošnje i kupcima ponudile prilagođene usluge.

| 3.3.3. | Zrakoplovna strategija EU-a trebala bi se temeljiti na tim dostignućima kako bi EU-u osigurala vodeću poziciju u području tih šire definiranih inovacija. Treba dodatno povećati upotrebu SESAR-a kao tehnološkog instrumenta u cilju pospješivanja konkurentnosti i poticanja rasta. |
| --- | --- |

3.3.3.

Zrakoplovna strategija EU-a trebala bi se temeljiti na tim dostignućima kako bi EU-u osigurala vodeću poziciju u području tih šire definiranih inovacija. Treba dodatno povećati upotrebu SESAR-a kao tehnološkog instrumenta u cilju pospješivanja konkurentnosti i poticanja rasta.

| 3.3.4. | U ovom trenutku dronovi predstavljaju najveći izazov u pogledu potrebe za inovacijama i njihovih ograničenja. Sve šira upotreba dronova u vojne, komercijalne i privatne svrhe podrazumijeva određene obveze, posebice u pogledu sigurnosti zračnog prometa, sigurnosti, privatnosti, zakonodavstva o certificiranju i izdavanju dozvola za njihovu upotrebu itd. Ako se razvoj i upotreba dronova budu promicali na odgovarajući način, Europa može preuzeti vodeću ulogu (vidjeti mišljenje EGSO-a TEN/553). |
| --- | --- |

3.3.4.

U ovom trenutku dronovi predstavljaju najveći izazov u pogledu potrebe za inovacijama i njihovih ograničenja. Sve šira upotreba dronova u vojne, komercijalne i privatne svrhe podrazumijeva određene obveze, posebice u pogledu sigurnosti zračnog prometa, sigurnosti, privatnosti, zakonodavstva o certificiranju i izdavanju dozvola za njihovu upotrebu itd. Ako se razvoj i upotreba dronova budu promicali na odgovarajući način, Europa može preuzeti vodeću ulogu (vidjeti mišljenje EGSO-a TEN/553).

| 3.3.5. | Europu treba promicati kao svjetski centar za biogorivo za mlazne motore, a sektor istraživanja i razvoja trebao bi poticati proizvodnju visokokvalitetnog biogoriva za mlazne motore u EU-u. |
| --- | --- |

3.3.5.

Europu treba promicati kao svjetski centar za biogorivo za mlazne motore, a sektor istraživanja i razvoja trebao bi poticati proizvodnju visokokvalitetnog biogoriva za mlazne motore u EU-u.

3.4.   
  Socijalna dimenzija

Socijalna dimenzija

| — | Prema radnom programu Komisije za 2015. g., otvaranje radnih mjesta u gospodarstvu EU-a, uključujući i zrakoplovstvo, trebalo bi predstavljati prioritet. Postojeća i novootvorena radna mjesta trebala bi zadovoljavati najbolje europske standarde. |
| --- | --- |

—

Prema radnom programu Komisije za 2015. g., otvaranje radnih mjesta u gospodarstvu EU-a, uključujući i zrakoplovstvo, trebalo bi predstavljati prioritet. Postojeća i novootvorena radna mjesta trebala bi zadovoljavati najbolje europske standarde.

| — | Uspjeh europskog zrakoplovstva ovisi o vještinama i kvalifikacijama onih koji su u njemu zaposleni. Stoga treba usvojiti mjere koje će taj sektor učiniti privlačnijim i spriječiti kvalificiranu radnu snagu da ga napusti ili posao potraži u drugim krajevima svijeta (odljev mozgova). |
| --- | --- |

—

Uspjeh europskog zrakoplovstva ovisi o vještinama i kvalifikacijama onih koji su u njemu zaposleni. Stoga treba usvojiti mjere koje će taj sektor učiniti privlačnijim i spriječiti kvalificiranu radnu snagu da ga napusti ili posao potraži u drugim krajevima svijeta (odljev mozgova).

| — | Europske institucije će se o svojim inicijativama koje se tiču tog sektora savjetovati sa Sektorskim odborom za socijalni dijalog o civilnom zrakoplovstvu kao tijelom koje i poslodavcima i zaposlenima u tom sektoru omogućava da izraze svoje stavove. Time će se osigurati da se čuje mišljenje socijalnih partnera i povećati vjerojatnost njihove podrške. |
| --- | --- |

—

Europske institucije će se o svojim inicijativama koje se tiču tog sektora savjetovati sa Sektorskim odborom za socijalni dijalog o civilnom zrakoplovstvu kao tijelom koje i poslodavcima i zaposlenima u tom sektoru omogućava da izraze svoje stavove. Time će se osigurati da se čuje mišljenje socijalnih partnera i povećati vjerojatnost njihove podrške.

| — | Svi sporazumi u području vanjske zrakoplovne politike EU-a trebali bi težiti tome da se načela ILO-a uzmu u obzir i da se potraže međusobno prihvatljiva rješenja za osiguranje poštovanja tih načela (vidjeti mišljenje EGSO-a TEN/500). |
| --- | --- |

—

Svi sporazumi u području vanjske zrakoplovne politike EU-a trebali bi težiti tome da se načela ILO-a uzmu u obzir i da se potraže međusobno prihvatljiva rješenja za osiguranje poštovanja tih načela (vidjeti mišljenje EGSO-a TEN/500).

3.5.   
  Operativna izvrsnost

Operativna izvrsnost

| 3.5.1. | Uspjeh zrakoplovne strategije EU-a odražava se u mjeri u kojoj su pojedini dionici iz javnog i privatnog sektora potaknuti da rade najbolje što mogu. Što je veća razlika između statusa quo i optimalne operativne izvrsnosti, to je europsko zrakoplovstvo manje konkurentno na međunarodnoj razini. To načelo vrijedi za upravljanje zračnim prostorom, učinkovitost zračnih luka i prijevoznika te neometanu međuinstitucijsku suradnju u Europi. |
| --- | --- |

3.5.1.

Uspjeh zrakoplovne strategije EU-a odražava se u mjeri u kojoj su pojedini dionici iz javnog i privatnog sektora potaknuti da rade najbolje što mogu. Što je veća razlika između statusa quo i optimalne operativne izvrsnosti, to je europsko zrakoplovstvo manje konkurentno na međunarodnoj razini. To načelo vrijedi za upravljanje zračnim prostorom, učinkovitost zračnih luka i prijevoznika te neometanu međuinstitucijsku suradnju u Europi.

statusa quo

| 3.5.2. | Ključni pokazatelji uspješnosti pokazuju da je uspješnost ispod optimalne razine zbog razlika u nacionalnim pristupima, što doprinosi fragmentaciji jedinstvenog europskog zrakoplovnog tržišta. Potreban je kompromis između legitimnih pravnih i političkih nacionalnih interesa i mogućnosti dionika da postignu optimalnu operativnu izvrsnost. |
| --- | --- |

3.5.2.

Ključni pokazatelji uspješnosti pokazuju da je uspješnost ispod optimalne razine zbog razlika u nacionalnim pristupima, što doprinosi fragmentaciji jedinstvenog europskog zrakoplovnog tržišta. Potreban je kompromis između legitimnih pravnih i političkih nacionalnih interesa i mogućnosti dionika da postignu optimalnu operativnu izvrsnost.

| 3.5.3. | „Moramo napraviti domaću zadaću”. Funkcionalno i učinkovito jedinstveno europsko nebo nužna je pretpostavka održive konkurentnosti europskog zrakoplovnog sektora. Rješavanje problema nedovoljnog kapaciteta zračnih luka mora biti njegov sastavni dio. |
| --- | --- |

3.5.3.

„Moramo napraviti domaću zadaću”. Funkcionalno i učinkovito jedinstveno europsko nebo nužna je pretpostavka održive konkurentnosti europskog zrakoplovnog sektora. Rješavanje problema nedovoljnog kapaciteta zračnih luka mora biti njegov sastavni dio.

| 3.5.4. | Zrakoplovna politika EU-a ne može se ograničiti na zračni prostor EU-a; po svojoj prirodi zrakoplovstvo EU-a utječe na
  cijelo geografsko područje Europe
  . Stoga vlade europskih država koje nisu članice EU-a i dionike u tim državama treba smatrati prirodnim partnerima EU-a s kojima će se, pod vodstvom Europske komisije, savjetovati i koji će biti uključeni u sveobuhvatnu zrakoplovnu politiku EU-a. Daljnji razvoj banke podataka Eurocontrola i njegovo iskustvo sa središnjim upravljanjem protokom zračnog prometa najbolji je primjer toga kako se instrumenti za upravljanje zračnom plovidbom država članica EU-a povezuju s onima iz drugih europskih država. |
| --- | --- |

3.5.4.

Zrakoplovna politika EU-a ne može se ograničiti na zračni prostor EU-a; po svojoj prirodi zrakoplovstvo EU-a utječe na
  cijelo geografsko područje Europe
  . Stoga vlade europskih država koje nisu članice EU-a i dionike u tim državama treba smatrati prirodnim partnerima EU-a s kojima će se, pod vodstvom Europske komisije, savjetovati i koji će biti uključeni u sveobuhvatnu zrakoplovnu politiku EU-a. Daljnji razvoj banke podataka Eurocontrola i njegovo iskustvo sa središnjim upravljanjem protokom zračnog prometa najbolji je primjer toga kako se instrumenti za upravljanje zračnom plovidbom država članica EU-a povezuju s onima iz drugih europskih država.

cijelo geografsko područje Europe

| 3.5.5. | Načelo jednokratnog zaštitnog pregleda, koje bi se trebalo primjenjivati širom EU-a, trebalo bi razmotriti i u odnosu na druge zemlje. Međusobno priznavanje standarda trebalo bi biti moguće i sa zemljama koje imaju ista stajališta, što bi doprinijelo uravnoteženom sustavu globalne sigurnosti u kojem su svi koraci usmjereni na stvarnu opasnost (8). |
| --- | --- |

3.5.5.

Načelo jednokratnog zaštitnog pregleda, koje bi se trebalo primjenjivati širom EU-a, trebalo bi razmotriti i u odnosu na druge zemlje. Međusobno priznavanje standarda trebalo bi biti moguće i sa zemljama koje imaju ista stajališta, što bi doprinijelo uravnoteženom sustavu globalne sigurnosti u kojem su svi koraci usmjereni na stvarnu opasnost (8).

8

3.6.   
  Povezanost

Povezanost

| 3.6.1. | Zrakoplovni sektor pretvorio se u zrakoplovnu vrijednosnu mrežu sastavljenu od trgovačkih društava međusobno povezanih kako bi zajednički proizvodila vrijednost. Jedinstveno zrakoplovno tržište olakšalo je rast visokoučinkovitih sveeuropskih zračnih prijevoznika i grupa, a istodobno se razvijaju i specijalizirani zračni prijevoznici. Održivost uspjeha tih zračnih prijevoznika „nove generacije”, kao i drugih zračnih prijevoznika koji koriste druge poslovne modele, ovisi o mreži učinkovitih i tržišno orijentiranih dobavljača. |
| --- | --- |

3.6.1.

Zrakoplovni sektor pretvorio se u zrakoplovnu vrijednosnu mrežu sastavljenu od trgovačkih društava međusobno povezanih kako bi zajednički proizvodila vrijednost. Jedinstveno zrakoplovno tržište olakšalo je rast visokoučinkovitih sveeuropskih zračnih prijevoznika i grupa, a istodobno se razvijaju i specijalizirani zračni prijevoznici. Održivost uspjeha tih zračnih prijevoznika „nove generacije”, kao i drugih zračnih prijevoznika koji koriste druge poslovne modele, ovisi o mreži učinkovitih i tržišno orijentiranih dobavljača.

| 3.6.2. | Takva međuovisna mreža zračnih prijevoznika, zračnih luka, trgovačkih društava za zemaljske usluge, organizacija za upravljanje zračnim prometom itd., otvara radna mjesta ne samo u sektoru, već i u regijama i zajednicama koje povezuje. Što je veća povezanost i što su te veze za regiju ili zajednicu važnije, jer privlače turizam i trgovinu, to je veća vrijednost povezanosti za gospodarstvo. |
| --- | --- |

3.6.2.

Takva međuovisna mreža zračnih prijevoznika, zračnih luka, trgovačkih društava za zemaljske usluge, organizacija za upravljanje zračnim prometom itd., otvara radna mjesta ne samo u sektoru, već i u regijama i zajednicama koje povezuje. Što je veća povezanost i što su te veze za regiju ili zajednicu važnije, jer privlače turizam i trgovinu, to je veća vrijednost povezanosti za gospodarstvo.

| 3.6.3. | Učinkovito zrakoplovstvo olakšava gospodarski rast. Uspješna zrakoplovna strategija EU-a trebala bi stoga težiti poboljšanju gospodarskog rasta smanjenjem vanjskih troškova koji utječu na aktivnost tog sektora u EU-u te stvaranjem mogućnosti za rast zrakoplovstva na međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

3.6.3.

Učinkovito zrakoplovstvo olakšava gospodarski rast. Uspješna zrakoplovna strategija EU-a trebala bi stoga težiti poboljšanju gospodarskog rasta smanjenjem vanjskih troškova koji utječu na aktivnost tog sektora u EU-u te stvaranjem mogućnosti za rast zrakoplovstva na međunarodnoj razini.

3.7.   
  Međunarodno zrakoplovstvo

Međunarodno zrakoplovstvo

| 3.7.1. | Zrakoplovstvo je jedan od nekolicine sektora koji se ne natječu na lokalnoj, već na globalnoj razini. Stoga proizvodni troškovi, dostupna politička podrška i sredstva koja se dodjeljuju zračnim prijevoznicima izvan EU-a, ali ne i onima unutar njega, utječu na europsku konkurentnost. |
| --- | --- |

3.7.1.

Zrakoplovstvo je jedan od nekolicine sektora koji se ne natječu na lokalnoj, već na globalnoj razini. Stoga proizvodni troškovi, dostupna politička podrška i sredstva koja se dodjeljuju zračnim prijevoznicima izvan EU-a, ali ne i onima unutar njega, utječu na europsku konkurentnost.

| 3.7.2. | Europska unija ima svoje jake strane koje su bez premca u svijetu. Usprkos, a istodobno i zahvaljujući, svojoj unutarnjoj raznolikosti, ona je uspostavila mehanizme za rješavanje sukoba, sustave za odobravanje državnih potpora, socijalni dijalog i sigurnosne standarde koji, zajedno s drugim standardima, tvore sustav vrijednosti koji dijeli više od 500 milijuna građana i trgovačkih društava u toj regiji koja je jedna od najmoćnijih, najstabilnijih i najutjecajnijih gospodarskih regija na svijetu. Izvaneuropska poduzeća pristup tom tržištu smatraju izuzetno privlačnim. |
| --- | --- |

3.7.2.

Europska unija ima svoje jake strane koje su bez premca u svijetu. Usprkos, a istodobno i zahvaljujući, svojoj unutarnjoj raznolikosti, ona je uspostavila mehanizme za rješavanje sukoba, sustave za odobravanje državnih potpora, socijalni dijalog i sigurnosne standarde koji, zajedno s drugim standardima, tvore sustav vrijednosti koji dijeli više od 500 milijuna građana i trgovačkih društava u toj regiji koja je jedna od najmoćnijih, najstabilnijih i najutjecajnijih gospodarskih regija na svijetu. Izvaneuropska poduzeća pristup tom tržištu smatraju izuzetno privlačnim.

| 3.7.3. | Zrakoplovna strategija EU-a trebala bi se temeljiti na tim standardima, a zajedničkim i usklađenim pregovorima trebalo bi stremiti tome da te standarde prihvate i treće zemlje. EU je već uspostavio djelotvorni Sporazum o zračnom prometu između EU-a i SAD-a koji sadrži odredbe koje objema stranama omogućavaju dalje jačanje konsenzusa o poboljšanju i zajedničkoj provedbi tih standarda, pa čak i o njihovom širenju na treće zemlje. Sveobuhvatna i integrirana zrakoplovna politika treba stoga težiti upotrebi postojećih instrumenata, poput Zajedničkog odbora za EU i SAD, koji će pomoći da se u drugim državama širom svijeta koje razmišljaju poput nas prihvati zajednički stav da održivo zrakoplovstvo ovisi o poštovanju temeljnih vrijednosti. EU i SAD mogli bi preuzeti vodeću ulogu u uspostavi globalnih standarda (uključujući i SESAR/NextGen). |
| --- | --- |

3.7.3.

Zrakoplovna strategija EU-a trebala bi se temeljiti na tim standardima, a zajedničkim i usklađenim pregovorima trebalo bi stremiti tome da te standarde prihvate i treće zemlje. EU je već uspostavio djelotvorni Sporazum o zračnom prometu između EU-a i SAD-a koji sadrži odredbe koje objema stranama omogućavaju dalje jačanje konsenzusa o poboljšanju i zajedničkoj provedbi tih standarda, pa čak i o njihovom širenju na treće zemlje. Sveobuhvatna i integrirana zrakoplovna politika treba stoga težiti upotrebi postojećih instrumenata, poput Zajedničkog odbora za EU i SAD, koji će pomoći da se u drugim državama širom svijeta koje razmišljaju poput nas prihvati zajednički stav da održivo zrakoplovstvo ovisi o poštovanju temeljnih vrijednosti. EU i SAD mogli bi preuzeti vodeću ulogu u uspostavi globalnih standarda (uključujući i SESAR/NextGen).

| 3.7.4. | U vanjskim odnosima nije dovoljno osigurati svim državama članicama i svim dionicima iz privatnog sektora uključivanje u sve faze svih razgovora; od ključne je važnosti osigurati savjetovanje s dionicima, naročito onima koji su zainteresirani za dotična tržišta na regionalnoj, globalnoj ili sektorskoj razini, te ih uključiti kako bi se osigurao njihov kontinuirani interes za integriranu i sveobuhvatnu zrakoplovnu politiku. Zrakoplovstvo gospodarski rast može poticati samo ako GU MOVE ima punu podršku drugih glavnih uprava, poput GU REGIO, GU TRADE i GU COMP. |
| --- | --- |

3.7.4.

U vanjskim odnosima nije dovoljno osigurati svim državama članicama i svim dionicima iz privatnog sektora uključivanje u sve faze svih razgovora; od ključne je važnosti osigurati savjetovanje s dionicima, naročito onima koji su zainteresirani za dotična tržišta na regionalnoj, globalnoj ili sektorskoj razini, te ih uključiti kako bi se osigurao njihov kontinuirani interes za integriranu i sveobuhvatnu zrakoplovnu politiku. Zrakoplovstvo gospodarski rast može poticati samo ako GU MOVE ima punu podršku drugih glavnih uprava, poput GU REGIO, GU TRADE i GU COMP.

| 3.7.5. | U globaliziranoj ekonomiji trebalo bi svakako ponovno pažljivo pregledati i razmotriti odredbe o vlasništvu i nadzoru. U zrakoplovnoj strategiji EU-a koja je okrenuta prema budućnosti trebalo bi razmotriti mogućnost kodifikacije načela Europske unije o poštenom tržišnom natjecanju, kako bi potakli prijevoznike izvan EU-a da prihvate takve standarde čime bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje na liberaliziranim tržištima. Radi boljeg uvida, EGSO Komisiji preporuča da odvojeno razmotri različite opcije mogućih promjena postojećih uvjeta za vlasništvo i nadzor. Prijedlozi bi se trebali temeljiti na dodatnom istraživanju i analizi. |
| --- | --- |

3.7.5.

U globaliziranoj ekonomiji trebalo bi svakako ponovno pažljivo pregledati i razmotriti odredbe o vlasništvu i nadzoru. U zrakoplovnoj strategiji EU-a koja je okrenuta prema budućnosti trebalo bi razmotriti mogućnost kodifikacije načela Europske unije o poštenom tržišnom natjecanju, kako bi potakli prijevoznike izvan EU-a da prihvate takve standarde čime bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje na liberaliziranim tržištima. Radi boljeg uvida, EGSO Komisiji preporuča da odvojeno razmotri različite opcije mogućih promjena postojećih uvjeta za vlasništvo i nadzor. Prijedlozi bi se trebali temeljiti na dodatnom istraživanju i analizi.

Bruxelles, 17. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  SL C 230, 14.7.2015., str. 17.

1

(2)  SL C 198, 10.7.2013., str. 9.

2

(3)  SL C 376, 22.12.2011., str. 38.

3

(4)  SL C 181, 21.6.2012., str. 173.

4

(5)  SL C 451, 16.12.2014., str. 123.

5

(6)  SL C 230, 14.7.2015., str. 17.

6

(7)  Mišljenje EGSO-a TEN/565 – Socijalni damping u civilnom zrakoplovstvu, vidjeti str. 110. u ovom SL-u.

7

(8)  SL C 100, 30.4.2009., str. 39.

8

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/176 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/176

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Unutarnje tržište međunarodnog cestovnog prijevoza tereta: socijalni damping i kabotaža”

(razmatračko mišljenje)

(2016/C 013/26)

| Izvjestitelji: | Stefan BACK i Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Izvjestitelji:

Stefan BACK i Raymond HENCKS

Dana 6. srpnja 2015., sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, predstojeće luksemburško predsjedništvo Vijeća EU-a odlučilo se savjetovati s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o temi:

„Unutarnje tržište međunarodnog cestovnog prijevoza tereta: socijalni dampingu i kabotaža”

(razmatračko mišljenje).

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 31. kolovoza 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 17. rujna 2015.), sa 170 glasova za, 3 protiv i 5 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | ESGO ponovno naglašava svoju podršku Junckerovoj Komisiji u borbi protiv socijalnog dampinga kako je izraženo u Mišljenju o Planu za jedinstveni europski prometni prostor iz 2015. godine, te ponovno poziva Komisiju da predloži preventivne mjere (1). |
| --- | --- |

1.1.

ESGO ponovno naglašava svoju podršku Junckerovoj Komisiji u borbi protiv socijalnog dampinga kako je izraženo u Mišljenju o Planu za jedinstveni europski prometni prostor iz 2015. godine, te ponovno poziva Komisiju da predloži preventivne mjere (1).

| 1.2. | ESGO sa zadovoljstvom primjećuje podršku luksemburškog predsjedništva Vijeća inicijativama Komisije čiji je cilj borba protiv svih oblika socijalnog dampinga, uključujući i neprijavljeni rad (2). |
| --- | --- |

1.2.

ESGO sa zadovoljstvom primjećuje podršku luksemburškog predsjedništva Vijeća inicijativama Komisije čiji je cilj borba protiv svih oblika socijalnog dampinga, uključujući i neprijavljeni rad (2).

| 1.3. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što pojam socijalni damping, iako se opsežno koristi, nije definiran. Za potrebe ovog mišljenja EGSO socijalnim dampingom smatra prakse kojima se propisi na području socijalnog prava ili propisi o pristupu tržištu nastoje zaobići ili se krše (fiktivna poduzeća) kako bi se stekla konkurentska prednost. Ovo se mišljenje bavi načinima suzbijanja takvog djelovanja. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO izražava žaljenje zbog toga što pojam socijalni damping, iako se opsežno koristi, nije definiran. Za potrebe ovog mišljenja EGSO socijalnim dampingom smatra prakse kojima se propisi na području socijalnog prava ili propisi o pristupu tržištu nastoje zaobići ili se krše (fiktivna poduzeća) kako bi se stekla konkurentska prednost. Ovo se mišljenje bavi načinima suzbijanja takvog djelovanja.

| 1.4. | EGSO pozdravlja planove Komisije da:






  — | pojednostavi i razjasni uredbe EU-a o pristupu obavljanju djelatnosti cestovnog prijevoznika i o pristupu tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta, posebice u pogledu kabotaže radi lakše provedbe, |
| --- | --- | --- |

1.4.

EGSO pozdravlja planove Komisije da:

—

pojednostavi i razjasni uredbe EU-a o pristupu obavljanju djelatnosti cestovnog prijevoznika i o pristupu tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta, posebice u pogledu kabotaže radi lakše provedbe,

| — | postroži kriterije poslovnog nastana kako bi se spriječila zloupotreba fiktivnih poduzeća, |
| --- | --- |

—

postroži kriterije poslovnog nastana kako bi se spriječila zloupotreba fiktivnih poduzeća,

| — | donošenjem paketa za mobilnost radne snage olakša slobodno kretanje radnika i poboljša kapacitete država članica u borbi protiv socijalnog dampinga, prijevara i zlouporaba u vezi s upućivanjem radnika i pravom na dobivanje socijalnih naknada. |
| --- | --- |

—

donošenjem paketa za mobilnost radne snage olakša slobodno kretanje radnika i poboljša kapacitete država članica u borbi protiv socijalnog dampinga, prijevara i zlouporaba u vezi s upućivanjem radnika i pravom na dobivanje socijalnih naknada.

| 1.5. | ESGO ponovno naglašava svoju podršku prijedlogu Komisije o uspostavi Europske platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada i traži od Vijeća i Europskog parlamenta da prijedlog usvoje što je prije moguće (3). |
| --- | --- |

1.5.

ESGO ponovno naglašava svoju podršku prijedlogu Komisije o uspostavi Europske platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada i traži od Vijeća i Europskog parlamenta da prijedlog usvoje što je prije moguće (3).

| 1.6. | EGSO smatra da je u svrhu izbjegavanja rizika od fragmentacije unutarnjeg tržišta u cestovnom prometu potrebno djelovati na razini EU-a uz pomoć jednostranih nacionalnih mjera za suzbijanje socijalnog dampinga. Uspješnom provedbom mjera na razini EU-a mogli bi se stvoriti povoljni uvjeti za daljnje otvaranje tržišta (4). |
| --- | --- |

1.6.

EGSO smatra da je u svrhu izbjegavanja rizika od fragmentacije unutarnjeg tržišta u cestovnom prometu potrebno djelovati na razini EU-a uz pomoć jednostranih nacionalnih mjera za suzbijanje socijalnog dampinga. Uspješnom provedbom mjera na razini EU-a mogli bi se stvoriti povoljni uvjeti za daljnje otvaranje tržišta (4).

| 1.7. | EGSO od Komisije i država članica, koje su zadužene za provedbu zakona u području cestovnog prometa i socijalne skrbi, traži da u prioritete uvrste sljedeće:






  — | osiguravanje potpune suradnje između nadzornih tijela za radno pravo i onih za cestovni prijevoz u državama članicama EU-a, |
| --- | --- | --- |

1.7.

EGSO od Komisije i država članica, koje su zadužene za provedbu zakona u području cestovnog prometa i socijalne skrbi, traži da u prioritete uvrste sljedeće:

—

osiguravanje potpune suradnje između nadzornih tijela za radno pravo i onih za cestovni prijevoz u državama članicama EU-a,

| — | konsolidiranje podataka u nacionalnim elektroničkim registrima cestovnih prijevoznika (vidjeti članak 16. Uredbe (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (5)) s evidentiranim podacima o radnom stažu i socijalnim pravima profesionalnih vozača kako bi se poboljšala prekogranična provedba zakona i suzbila zlouporaba ili prijevara, |
| --- | --- |

—

konsolidiranje podataka u nacionalnim elektroničkim registrima cestovnih prijevoznika (vidjeti članak 16. Uredbe (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (5)) s evidentiranim podacima o radnom stažu i socijalnim pravima profesionalnih vozača kako bi se poboljšala prekogranična provedba zakona i suzbila zlouporaba ili prijevara,

| — | hitnu provedbu povezivanja nacionalnih registara uz pomoć Europskog registra cestovnih prijevoznika (ERRU), koji je trebao biti uspostavljen do prosinca 2012. godine, kako bi se poboljšala prekogranična provedba i suradnja između država članica; u ovome kontekstu moglo bi se razmotriti korištenje Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (IMI) (6), |
| --- | --- |

—

hitnu provedbu povezivanja nacionalnih registara uz pomoć Europskog registra cestovnih prijevoznika (ERRU), koji je trebao biti uspostavljen do prosinca 2012. godine, kako bi se poboljšala prekogranična provedba i suradnja između država članica; u ovome kontekstu moglo bi se razmotriti korištenje Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (IMI) (6),

| — | potpunu provedbu, u sektoru cestovnog prijevoza, obaveznih minimuma propisanih Uredbom (EZ) br. 593/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (7) (Rim I), Direktivom 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8) o upućivanju radnika i Direktivom 2014/67/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9) o provedbi te direktive. EGSO upućuje na namjeru Komisije da razmotri direktive 96/71/EC i 2014/67/EU kako bi ustanovila postoji li, radi lakše i pravno sigurne provedbe u sektoru cestovnog prometa, potreba za smjernicama ili drugim mjerama. |
| --- | --- |

—

potpunu provedbu, u sektoru cestovnog prijevoza, obaveznih minimuma propisanih Uredbom (EZ) br. 593/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (7) (Rim I), Direktivom 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8) o upućivanju radnika i Direktivom 2014/67/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9) o provedbi te direktive. EGSO upućuje na namjeru Komisije da razmotri direktive 96/71/EC i 2014/67/EU kako bi ustanovila postoji li, radi lakše i pravno sigurne provedbe u sektoru cestovnog prometa, potreba za smjernicama ili drugim mjerama.

| 1.8. | EGSO naglašava da pojačani nadzor usklađenosti ne smije podrazumijevati neproporcionalne zahtjeve koji otežavaju normalno tržišno natjecanje među europskim prijevoznim trgovačkim društvima i dovršenje unutarnjeg tržišta u sektoru cestovnog prijevoza. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO naglašava da pojačani nadzor usklađenosti ne smije podrazumijevati neproporcionalne zahtjeve koji otežavaju normalno tržišno natjecanje među europskim prijevoznim trgovačkim društvima i dovršenje unutarnjeg tržišta u sektoru cestovnog prijevoza.

| 1.9. | EGSO također ističe da bi, pri izradi prijedloga za pojednostavljenje odredbi o pristupu tržištu, uključujući i u pogledu kabotaže, Komisija mogla razmotriti mogućnost usklađivanja propisa o cestovnom prijevozu tereta s propisima koji se primjenjuju na privremeno pružanje usluga općenito, imajući na umu posebnosti sektora prijevoza. Pojednostavljenje pravila pristupa tržištu omogućilo bi dosljedniju provedbu pravila te ojačalo kulturu pridržavanja pravila, čime bi se smanjile mogućnosti za socijalni damping. Pojednostavljenje treba biti usko povezano s odlučnom provedbom dogovorenih mjera kako bi se izbjegao socijalni damping. |
| --- | --- |

1.9.

EGSO također ističe da bi, pri izradi prijedloga za pojednostavljenje odredbi o pristupu tržištu, uključujući i u pogledu kabotaže, Komisija mogla razmotriti mogućnost usklađivanja propisa o cestovnom prijevozu tereta s propisima koji se primjenjuju na privremeno pružanje usluga općenito, imajući na umu posebnosti sektora prijevoza. Pojednostavljenje pravila pristupa tržištu omogućilo bi dosljedniju provedbu pravila te ojačalo kulturu pridržavanja pravila, čime bi se smanjile mogućnosti za socijalni damping. Pojednostavljenje treba biti usko povezano s odlučnom provedbom dogovorenih mjera kako bi se izbjegao socijalni damping.

| 1.10. | ESGO traži od Komisije i država članica da potiču razmjenu podataka i najboljih praksi u pogledu učinkovite provedbe u svrhu suzbijanja zlouporabe i socijalnog dampinga. U tu svrhu bit će organizirana konferencija EU-a na visokoj razini na kojoj će se predstaviti i podijeliti najbolje prakse. |
| --- | --- |

1.10.

ESGO traži od Komisije i država članica da potiču razmjenu podataka i najboljih praksi u pogledu učinkovite provedbe u svrhu suzbijanja zlouporabe i socijalnog dampinga. U tu svrhu bit će organizirana konferencija EU-a na visokoj razini na kojoj će se predstaviti i podijeliti najbolje prakse.

| 1.11. | ESGO traži od Komisije da pozove države članice na uključivanje u projekte kako bi uz pomoć učinkovitog i funkcionalnog sustava za stupnjevanje rizika podržale i poticale poduzeća koja se pridržavaju propisa. |
| --- | --- |

1.11.

ESGO traži od Komisije da pozove države članice na uključivanje u projekte kako bi uz pomoć učinkovitog i funkcionalnog sustava za stupnjevanje rizika podržale i poticale poduzeća koja se pridržavaju propisa.

2.   Trenutačno stanje u sektoru i na tržištu

| 2.1. | Prijevoz cestovnog tereta pokretačka je sila europskog gospodarstva i čini ukupno 73 % kopnenog prijevoza tereta. Teret predstavlja gotovo 2 % europskog BDP-a. Udio međunarodnog prijevoza između 2004. i 2012. neznatno je narastao s 30 % na 33 %. Broj kabotažnih operacija narastao je za 50 %, ali je njihov tržišni udio i dalje nizak (samo 5 %). Nacionalni prijevoz tereta u razdoblju između 2005. i 2012. godine smanjio se za 9,1 %, dok je prekogranična trgovina bila segment tržišta cestovnog prijevoza tereta s najvećim rastom: više od 80 % u razdoblju od 2004. do 2012. godine (10). |
| --- | --- |

2.1.

Prijevoz cestovnog tereta pokretačka je sila europskog gospodarstva i čini ukupno 73 % kopnenog prijevoza tereta. Teret predstavlja gotovo 2 % europskog BDP-a. Udio međunarodnog prijevoza između 2004. i 2012. neznatno je narastao s 30 % na 33 %. Broj kabotažnih operacija narastao je za 50 %, ali je njihov tržišni udio i dalje nizak (samo 5 %). Nacionalni prijevoz tereta u razdoblju između 2005. i 2012. godine smanjio se za 9,1 %, dok je prekogranična trgovina bila segment tržišta cestovnog prijevoza tereta s najvećim rastom: više od 80 % u razdoblju od 2004. do 2012. godine (10).

| 2.2. | Broj kabotažnih operacija narastao je za 20 % samo u 2013. godini, a najviše ih je zabilježeno u zapadnoj Europi. Tako se 86 % ukupne kabotaže odvija u Njemačkoj, Francuskoj, Italiji, Ujedinjenoj Kraljevini, Belgiji i Švedskoj (11). Prema podacima studije (12) koju je naručila Europska komisija, najveći dio prijevoza unutar pojedine države članice obavljaju domaći prijevoznici sa sjedištem u toj državi. |
| --- | --- |

2.2.

Broj kabotažnih operacija narastao je za 20 % samo u 2013. godini, a najviše ih je zabilježeno u zapadnoj Europi. Tako se 86 % ukupne kabotaže odvija u Njemačkoj, Francuskoj, Italiji, Ujedinjenoj Kraljevini, Belgiji i Švedskoj (11). Prema podacima studije (12) koju je naručila Europska komisija, najveći dio prijevoza unutar pojedine države članice obavljaju domaći prijevoznici sa sjedištem u toj državi.

| 2.3. | U izvješću Europske komisije o stanju na tržištu objavljenom 2014. godine navedeno je da su plaće, apsolutne razine troškova rada i ostali elementi primitaka uglavnom usklađeni diljem EU-a (13). Postojane razlike odraz su općenitih razlika u razinama plaća između država EU-12 (EU-13) i EU-15 (EU-15 obuhvaća države članice koje su se pridružile EU-u prije 2004., a EU-12 ili EU-13, države koje su se EU-u pridružile 2004. godine i kasnije). |
| --- | --- |

2.3.

U izvješću Europske komisije o stanju na tržištu objavljenom 2014. godine navedeno je da su plaće, apsolutne razine troškova rada i ostali elementi primitaka uglavnom usklađeni diljem EU-a (13). Postojane razlike odraz su općenitih razlika u razinama plaća između država EU-12 (EU-13) i EU-15 (EU-15 obuhvaća države članice koje su se pridružile EU-u prije 2004., a EU-12 ili EU-13, države koje su se EU-u pridružile 2004. godine i kasnije).

| 2.4. | Te razlike treba promatrati u specifičnom kontekstu sektora cestovnog prijevoza tereta za koji je karakteristična visoka mobilnost radne snage i snažno prekogranično djelovanje. Dok se te razlike u plaćama na cijelom području internog tržišta ne mogu posve izbjeći, ako se koriste za zaobilaženje ili kršenje zakonskih odredbi, mogu utjecati na uvjete tržišnog natjecanja i položaj vozača, što je opisano u sljedećem pododjeljku (14). |
| --- | --- |

2.4.

Te razlike treba promatrati u specifičnom kontekstu sektora cestovnog prijevoza tereta za koji je karakteristična visoka mobilnost radne snage i snažno prekogranično djelovanje. Dok se te razlike u plaćama na cijelom području internog tržišta ne mogu posve izbjeći, ako se koriste za zaobilaženje ili kršenje zakonskih odredbi, mogu utjecati na uvjete tržišnog natjecanja i položaj vozača, što je opisano u sljedećem pododjeljku (14).

| 2.5. | Opće je priznato da je sektor cestovnog teretnog prometa suočen s brojnim drugim izazovima. Osim što mu nedostaje kvalificiranih vozača, taj sektor i dalje nije privlačan mladima i ženama, uglavnom zbog loših radnih uvjeta, niskih primanja, slabih mogućnosti napredovanja i usklađivanja radnih i životnih obaveza (15). Dok je u fokusu ovog mišljenja potreba za rješavanjem problema socijalnog dampinga u tom sektoru, jasno je da napredak u rješavanju navedenih problema može imati pozitivan utjecaj i ublažiti posljedice socijalnog dampinga. |
| --- | --- |

2.5.

Opće je priznato da je sektor cestovnog teretnog prometa suočen s brojnim drugim izazovima. Osim što mu nedostaje kvalificiranih vozača, taj sektor i dalje nije privlačan mladima i ženama, uglavnom zbog loših radnih uvjeta, niskih primanja, slabih mogućnosti napredovanja i usklađivanja radnih i životnih obaveza (15). Dok je u fokusu ovog mišljenja potreba za rješavanjem problema socijalnog dampinga u tom sektoru, jasno je da napredak u rješavanju navedenih problema može imati pozitivan utjecaj i ublažiti posljedice socijalnog dampinga.

3.   Propisi EU-a primjenjivi na sektor cestovnog prijevoza tereta

| 3.1. | Sljedeće zakonodavstvo i sudska praksa EU-a od posebne su važnosti za ovo mišljenje:






  (a) | pristup profesiji i pristup tržištu:






  — | Uredba (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (16) o uspostavljanju zajedničkih pravila koja se tiču uvjeta za obavljanje djelatnosti cestovnog prijevoznika, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

Sljedeće zakonodavstvo i sudska praksa EU-a od posebne su važnosti za ovo mišljenje:

(a)

pristup profesiji i pristup tržištu:

—

Uredba (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (16) o uspostavljanju zajedničkih pravila koja se tiču uvjeta za obavljanje djelatnosti cestovnog prijevoznika,

| — | Uredba (EZ) br. 1072/2009 o zajedničkim pravilima za pristup tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta; |
| --- | --- |

—

Uredba (EZ) br. 1072/2009 o zajedničkim pravilima za pristup tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta;

| (b) | socijalno zakonodavstvo koje se odnosi na cestovni prijevoz:






  — | Direktiva 2002/15/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17) o organizaciji radnog vremena osoba koje obavljaju mobilne djelatnosti cestovnog prijevoza, |
| --- | --- | --- |

(b)

socijalno zakonodavstvo koje se odnosi na cestovni prijevoz:

—

Direktiva 2002/15/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17) o organizaciji radnog vremena osoba koje obavljaju mobilne djelatnosti cestovnog prijevoza,

| — | Uredba (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (18) o vremenu vožnje, stankama i razdobljima odmora u sektoru cestovnog prijevoza; |
| --- | --- |

—

Uredba (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (18) o vremenu vožnje, stankama i razdobljima odmora u sektoru cestovnog prijevoza;

| (c) | ostalo relevantno zakonodavstvo EU-a (socijalno itd.) koje se primjenjuje na sve industrijske sektore:






  — | Uredba (EZ) br. 593/2008 (Rim I) o pravu koje se primjenjuje na ugovorne obveze, |
| --- | --- | --- |

(c)

ostalo relevantno zakonodavstvo EU-a (socijalno itd.) koje se primjenjuje na sve industrijske sektore:

—

Uredba (EZ) br. 593/2008 (Rim I) o pravu koje se primjenjuje na ugovorne obveze,

| — | Presude Europskog suda (ECJ) u slučajevima Koelzsch (15. ožujka 2011.) i Voogsgeerd (15. prosinca 2011.) u kojima se objašnjava primjena Uredbe Rim I na specifične okolnosti u sektoru cestovnog prijevoza tereta, |
| --- | --- |

—

Presude Europskog suda (ECJ) u slučajevima Koelzsch (15. ožujka 2011.) i Voogsgeerd (15. prosinca 2011.) u kojima se objašnjava primjena Uredbe Rim I na specifične okolnosti u sektoru cestovnog prijevoza tereta,

| — | Uredba (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (19) i prateća provedbena Uredba (EZ) br. 987/2009 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti, |
| --- | --- |

—

Uredba (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (19) i prateća provedbena Uredba (EZ) br. 987/2009 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti,

| — | Direktiva 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga, |
| --- | --- |

—

Direktiva 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga,

| — | Direktiva 2014/67/EU o provedbi Direktive o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga. |
| --- | --- |

—

Direktiva 2014/67/EU o provedbi Direktive o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga.

| 3.2. | Direktiva o upućivanju radnika i direktiva o njezinoj provedbi primjenjuju se uvijek kada su zadovoljeni svi uvjeti iz Direktive o upućivanju radnika. Te se direktive, dakle, primjenjuju isključivo na privremena upućivanja izvan zemlje u kojoj vozač uobičajeno radi. Kada se primjenjuje, Direktiva o upućivanju radnika jamči minimalnu plaću i neke druge socijalne odredbe države članice u kojoj se rad obavlja. U ostalim je slučajevima mjerodavno pravo određeno ugovorom i Uredbom Rim I o pravu koje se primjenjuje na ugovore (Uredba (EZ) br. 593/2008). Uredbom Rim I prednost se daje obaveznim propisima o zapošljavanju primjenjivima u zemlji u kojoj ili iz koje se rad obično obavlja, neovisno o tome u kojoj zemlji zaposlenik ima prebivalište ili o zakonu koji je odabran ugovorom o radu. Upućujemo na odluke Suda Europske unije navedene u točki 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Direktiva o upućivanju radnika i direktiva o njezinoj provedbi primjenjuju se uvijek kada su zadovoljeni svi uvjeti iz Direktive o upućivanju radnika. Te se direktive, dakle, primjenjuju isključivo na privremena upućivanja izvan zemlje u kojoj vozač uobičajeno radi. Kada se primjenjuje, Direktiva o upućivanju radnika jamči minimalnu plaću i neke druge socijalne odredbe države članice u kojoj se rad obavlja. U ostalim je slučajevima mjerodavno pravo određeno ugovorom i Uredbom Rim I o pravu koje se primjenjuje na ugovore (Uredba (EZ) br. 593/2008). Uredbom Rim I prednost se daje obaveznim propisima o zapošljavanju primjenjivima u zemlji u kojoj ili iz koje se rad obično obavlja, neovisno o tome u kojoj zemlji zaposlenik ima prebivalište ili o zakonu koji je odabran ugovorom o radu. Upućujemo na odluke Suda Europske unije navedene u točki 3.1.

| 3.3. | U određenom će broju situacija biti teško dokazati da Uredba Rim I ili Direktiva o upućivanju radnika daju prednost odredbama koje nisu iz zakona države prebivališta ili zakona koji je određen ugovorom. Prilikom odlučivanja o primjenjivosti zakona, izvršna tijela razmotrit će sve relevantne elemente, uključujući zahtjev za dokazivanjem stvarne poveznice sa zemljom prebivališta kako bi zakon te zemlje bio primjenjiv. |
| --- | --- |

3.3.

U određenom će broju situacija biti teško dokazati da Uredba Rim I ili Direktiva o upućivanju radnika daju prednost odredbama koje nisu iz zakona države prebivališta ili zakona koji je određen ugovorom. Prilikom odlučivanja o primjenjivosti zakona, izvršna tijela razmotrit će sve relevantne elemente, uključujući zahtjev za dokazivanjem stvarne poveznice sa zemljom prebivališta kako bi zakon te zemlje bio primjenjiv.

| 3.4. | EGSO ističe da se Direktiva 96/71/EZ o upućivanju radnika u sektoru cestovnog prijevoza primjenjuje na različite načine. Stoga je u kontekstu planiranog paketa o mobilnosti radnika važno temeljito proučiti provedbu te Direktive kao i provedbene Direktive 2014/67/EU, kako bi se osigurala dosljedna i učinkovita provedba. |
| --- | --- |

3.4.

EGSO ističe da se Direktiva 96/71/EZ o upućivanju radnika u sektoru cestovnog prijevoza primjenjuje na različite načine. Stoga je u kontekstu planiranog paketa o mobilnosti radnika važno temeljito proučiti provedbu te Direktive kao i provedbene Direktive 2014/67/EU, kako bi se osigurala dosljedna i učinkovita provedba.

| 3.5. | Kao što je Odbor već istaknuo, pravila o pristupu tržištu u sektoru cestovnog prijevoza, uključujući kabotažu, posebno su nejasna i složena te se različito tumače i provode u različitim državama članicama. Time se stvara pravna nesigurnost za sve uključene te se otežava provjeravanje usklađenosti. |
| --- | --- |

3.5.

Kao što je Odbor već istaknuo, pravila o pristupu tržištu u sektoru cestovnog prijevoza, uključujući kabotažu, posebno su nejasna i složena te se različito tumače i provode u različitim državama članicama. Time se stvara pravna nesigurnost za sve uključene te se otežava provjeravanje usklađenosti.

| 3.6. | Navedene poteškoće pri provedbi, kao i želja da se hitno riješi pitanje socijalnog dampinga, dovele su do situacije u kojoj je određeni broj država članica usvojio nacionalno zakonodavstvo namijenjeno rješavanju problema plaća i socijalnih standarda. Takve mjere već otežavaju ispravno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, na primjer, u pogledu nacionalnih minimalnih plaća i propisa o vremenu vožnje i odmora (20). |
| --- | --- |

3.6.

Navedene poteškoće pri provedbi, kao i želja da se hitno riješi pitanje socijalnog dampinga, dovele su do situacije u kojoj je određeni broj država članica usvojio nacionalno zakonodavstvo namijenjeno rješavanju problema plaća i socijalnih standarda. Takve mjere već otežavaju ispravno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, na primjer, u pogledu nacionalnih minimalnih plaća i propisa o vremenu vožnje i odmora (20).

4.   Vrsta problema i na koga utječe

| 4.1. | Ovo razmatračko mišljenje obuhvaća socijalni damping i kabotažu u cestovnom prijevozu tereta. Najveći dio operativnih troškova prijevoznika iz zemalja zapadne Europe otpada na plaću radnika, za razliku od prijevoznika iz srednje i istočne Europe koji u prosjeku najviše troše na gorivo. Drugačija struktura troškova također može omogućiti veća ulaganja. Zbog toga se neki prijevoznici iz zemalja EU-15 nalaze u nepovoljnom položaju u odnosu na konkurenciju te koriste slabo plaćenu radnu snagu. Prijevoznici iz zemalja EU-15 i EU-13 to ponekad rade na načine kojima se zaobilazi ili krši zakonodavstvo EU-a ili nacionalni zakoni (npr. Uredba (EZ) br. 1071/2009, Direktiva 96/71/EZ, osnivanje fiktivnih poduzeća itd.). Rupe u zakonima i mobilna priroda prijevoznih djelatnosti otežavaju prepoznavanje nezakonitih načina postupanja. Kako je istaknuto u točki 4.6. u nastavku, troškovi rada mogu se smanjiti i na posve zakonit način, ali će to u svakom slučaju često uzrokovati napetosti. |
| --- | --- |

4.1.

Ovo razmatračko mišljenje obuhvaća socijalni damping i kabotažu u cestovnom prijevozu tereta. Najveći dio operativnih troškova prijevoznika iz zemalja zapadne Europe otpada na plaću radnika, za razliku od prijevoznika iz srednje i istočne Europe koji u prosjeku najviše troše na gorivo. Drugačija struktura troškova također može omogućiti veća ulaganja. Zbog toga se neki prijevoznici iz zemalja EU-15 nalaze u nepovoljnom položaju u odnosu na konkurenciju te koriste slabo plaćenu radnu snagu. Prijevoznici iz zemalja EU-15 i EU-13 to ponekad rade na načine kojima se zaobilazi ili krši zakonodavstvo EU-a ili nacionalni zakoni (npr. Uredba (EZ) br. 1071/2009, Direktiva 96/71/EZ, osnivanje fiktivnih poduzeća itd.). Rupe u zakonima i mobilna priroda prijevoznih djelatnosti otežavaju prepoznavanje nezakonitih načina postupanja. Kako je istaknuto u točki 4.6. u nastavku, troškovi rada mogu se smanjiti i na posve zakonit način, ali će to u svakom slučaju često uzrokovati napetosti.

| 4.2. | Stranke na koje su prakse socijalnog dampinga negativno utjecale prvenstveno su prijevoznici cestovnog tereta koji tim praksama ne pribjegavaju i profesionalni vozači, barem u državama EU-15. Uslijed jednostranih mjera poput onih navedenih u točki 3.6., ozbiljni akteri također su izloženi negativnim učincima te se njihov ugled narušava. Europska komisija zbog toga 2016. godine namjerava iznijeti prijedloge za rješavanje problema socijalnog dampinga u cestovnom prijevozu. Međutim, bez pouzdane i temeljite analize tržišta cestovnog prijevoza osmišljavanje relevantnog prijedloga teško se može očekivati. Na nacionalnoj razini podaci su već raspoloživi zahvaljujući nacionalnim elektroničkim registrima (NER) cestovnih prijevoznika. Na razini EU-a podaci bi u pravilu trebali biti dostupni zahvaljujući Europskom registru cestovnih prijevoznika (ERRU), čime je trebalo povezati NER-ove i olakšati razmjenu podataka o ugledu prijevoznika do prosinca 2012. godine, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1071/2009. ERRU se još ne primjenjuje. EGSO s tim u vezi izražava žaljenje, smatrajući da to ima negativan učinak na nadzor usklađenosti. |
| --- | --- |

4.2.

Stranke na koje su prakse socijalnog dampinga negativno utjecale prvenstveno su prijevoznici cestovnog tereta koji tim praksama ne pribjegavaju i profesionalni vozači, barem u državama EU-15. Uslijed jednostranih mjera poput onih navedenih u točki 3.6., ozbiljni akteri također su izloženi negativnim učincima te se njihov ugled narušava. Europska komisija zbog toga 2016. godine namjerava iznijeti prijedloge za rješavanje problema socijalnog dampinga u cestovnom prijevozu. Međutim, bez pouzdane i temeljite analize tržišta cestovnog prijevoza osmišljavanje relevantnog prijedloga teško se može očekivati. Na nacionalnoj razini podaci su već raspoloživi zahvaljujući nacionalnim elektroničkim registrima (NER) cestovnih prijevoznika. Na razini EU-a podaci bi u pravilu trebali biti dostupni zahvaljujući Europskom registru cestovnih prijevoznika (ERRU), čime je trebalo povezati NER-ove i olakšati razmjenu podataka o ugledu prijevoznika do prosinca 2012. godine, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1071/2009. ERRU se još ne primjenjuje. EGSO s tim u vezi izražava žaljenje, smatrajući da to ima negativan učinak na nadzor usklađenosti.

| 4.3. | Nezakonite prakse u pogledu profesionalnih vozača uglavnom se odnose na:






  — | plaću – iako je naknada koja ovisi o zemlji prebivališta vozača (načelo zemlje podrijetla) potpuno normalna i prihvatljiva kad su pravni uvjeti zadovoljeni, postoje slučajevi, posebice na polju kabotaže, u kojima se to načelo nepravilno koristi, u suprotnosti s obveznim odredbama Direktive o upućivanju radnika ili Uredbe Rim I. |
| --- | --- | --- |

4.3.

Nezakonite prakse u pogledu profesionalnih vozača uglavnom se odnose na:

—

plaću – iako je naknada koja ovisi o zemlji prebivališta vozača (načelo zemlje podrijetla) potpuno normalna i prihvatljiva kad su pravni uvjeti zadovoljeni, postoje slučajevi, posebice na polju kabotaže, u kojima se to načelo nepravilno koristi, u suprotnosti s obveznim odredbama Direktive o upućivanju radnika ili Uredbe Rim I.

| — | radne uvjete – neprikladno planiranje putovanja vozača, što dovodi do prekomjernog vremena vožnje; isplaćuje se naknada samo za vrijeme vožnje, a ne za djelatnosti koje se obavljaju za vrijeme radnog vremena kao što su utovar i istovar, |
| --- | --- |

—

radne uvjete – neprikladno planiranje putovanja vozača, što dovodi do prekomjernog vremena vožnje; isplaćuje se naknada samo za vrijeme vožnje, a ne za djelatnosti koje se obavljaju za vrijeme radnog vremena kao što su utovar i istovar,

| — | socijalno osiguranje – poslodavac ne uplaćuje doprinose za socijalno osiguranje, što uvelike utječe na prava i povlastice vozača i njihovih obitelji, |
| --- | --- |

—

socijalno osiguranje – poslodavac ne uplaćuje doprinose za socijalno osiguranje, što uvelike utječe na prava i povlastice vozača i njihovih obitelji,

| — | zdravstvenu zaštitu – trgovačko društvo vozaču naplaćuje zdravstveno osiguranje, i/ili zdravstvenu njegu itd. |
| --- | --- |

—

zdravstvenu zaštitu – trgovačko društvo vozaču naplaćuje zdravstveno osiguranje, i/ili zdravstvenu njegu itd.

| 4.4. | Velik broj prijevoznika razvio je složene i nejasne sustave zapošljavanja i iskoristio prekogranične aktivnosti i visoku mobilnost karakterističnu za ovaj sektor te se okrenuo agencijama, poduzećima za pronalaženje radne snage ili fiktivnim poduzećima (koja imaju samo adresu) sa sjedištem u državama članicama u kojima je niska razina zaštite te radničkih i socijalnih standarda. Ovisno o okolnostima takvi aranžmani mogu biti na rubu nezakonitosti ili nezakoniti, posebno kada je ugovor o radu tek fiktivno povezan sa zemljom s niskim plaćama i niskim socijalnim standardima. |
| --- | --- |

4.4.

Velik broj prijevoznika razvio je složene i nejasne sustave zapošljavanja i iskoristio prekogranične aktivnosti i visoku mobilnost karakterističnu za ovaj sektor te se okrenuo agencijama, poduzećima za pronalaženje radne snage ili fiktivnim poduzećima (koja imaju samo adresu) sa sjedištem u državama članicama u kojima je niska razina zaštite te radničkih i socijalnih standarda. Ovisno o okolnostima takvi aranžmani mogu biti na rubu nezakonitosti ili nezakoniti, posebno kada je ugovor o radu tek fiktivno povezan sa zemljom s niskim plaćama i niskim socijalnim standardima.

| 4.5. | Zbog složenih programa zapošljavanja u cestovnom prijevozu teže je ući u trag prijevozniku i utvrditi njegovu odgovornost, npr. u slučajevima tužbi zbog neisplaćenih plaća ili socijalnih naknada. S druge strane, uslijed takvih mutnih praksi zapošljavanja nerezidentni vozači – a pogotovo vozači iz trećih zemalja – znatno teže razumijevaju svoja prava i povlastice te teže njima upravljaju i ostvaruju ih. |
| --- | --- |

4.5.

Zbog složenih programa zapošljavanja u cestovnom prijevozu teže je ući u trag prijevozniku i utvrditi njegovu odgovornost, npr. u slučajevima tužbi zbog neisplaćenih plaća ili socijalnih naknada. S druge strane, uslijed takvih mutnih praksi zapošljavanja nerezidentni vozači – a pogotovo vozači iz trećih zemalja – znatno teže razumijevaju svoja prava i povlastice te teže njima upravljaju i ostvaruju ih.

| 4.6. | Primjeri praksi koje mogu predstavljati kršenje zakona su sljedeći:






  — | poslovanje preko fiktivnih poduzeća – to je zabranjeno od 2011. godine nakon usvajanja i stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1071/2009 kojom je određeno da se pravo na osnivanje trgovačkog društva u državi članici dodjeljuje i zadržava isključivo ako trgovačko društvo ima „stabilan i stvaran poslovni nastan”, |
| --- | --- | --- |

4.6.

Primjeri praksi koje mogu predstavljati kršenje zakona su sljedeći:

—

poslovanje preko fiktivnih poduzeća – to je zabranjeno od 2011. godine nakon usvajanja i stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1071/2009 kojom je određeno da se pravo na osnivanje trgovačkog društva u državi članici dodjeljuje i zadržava isključivo ako trgovačko društvo ima „stabilan i stvaran poslovni nastan”,

| — | određivanje plaće i uvjeta na temelju pravila koja vrijede u zemlji prebivališta, a ne na temelju obaveznih pravila zemlje u kojoj ili iz koje vozač uobičajeno obavlja svoju djelatnost – kada se time krše odredbe Direktive o upućivanju radnika i Uredbe Rim I (presudom Europskog suda u slučaju Koelzsch), kako je prethodno objašnjeno u odjeljku 3., |
| --- | --- |

—

određivanje plaće i uvjeta na temelju pravila koja vrijede u zemlji prebivališta, a ne na temelju obaveznih pravila zemlje u kojoj ili iz koje vozač uobičajeno obavlja svoju djelatnost – kada se time krše odredbe Direktive o upućivanju radnika i Uredbe Rim I (presudom Europskog suda u slučaju Koelzsch), kako je prethodno objašnjeno u odjeljku 3.,

| — | plaćanjem po odvoženom kilometru krše se odredbe Uredbe (EZ) br. 561/2006 kojom se zabranjuju ovakve vrste isplata jer predstavljaju rizik za sigurnost cestovnog prometa, |
| --- | --- |

—

plaćanjem po odvoženom kilometru krše se odredbe Uredbe (EZ) br. 561/2006 kojom se zabranjuju ovakve vrste isplata jer predstavljaju rizik za sigurnost cestovnog prometa,

| — | višemjesečni život u kamionu i oko njega, uz ograničen ili nikakav pristup sanitarnim čvorovima, toploj hrani itd. predstavlja kršenje članka 31. Povelje o temeljnim pravima Europske unije „Svaki radnik ima pravo na radne uvjete kojima se čuvaju njegovo zdravlje, sigurnost i dostojanstvo”. |
| --- | --- |

—

višemjesečni život u kamionu i oko njega, uz ograničen ili nikakav pristup sanitarnim čvorovima, toploj hrani itd. predstavlja kršenje članka 31. Povelje o temeljnim pravima Europske unije „Svaki radnik ima pravo na radne uvjete kojima se čuvaju njegovo zdravlje, sigurnost i dostojanstvo”.

Jasno je da će postojati situacije u kojima je troškove moguće smanjiti na potpuno zakonit način, npr. osnivanjem trgovačkog društva kćeri ili korištenjem usluga neovisnog trgovačkog društva za pronalaženje radne snage.

| 4.7. | Kabotaža je definirana kao prijevoz robe u nacionalnom cestovnom prijevozu koji nerezidencijalni prijevoznici privremeno obavljaju u državi članici domaćinu. Izraz „privremeno” definiran je Uredbom (EZ) br. 1072/2009 kao tri kabotažne operacije obavljene u razdoblju ne duljem od sedam dana nakon međunarodnog puta u zemlju domaćina. Provedba i nadzor kabotaže su složeni jer propisi o pristupu tržištu provedbu ne čine jednostavnom. Oni sprečavaju da tijela nadležna za provedbu zatraže dodatne dokumente kako bi provjerili usklađenost s pravilima o kabotaži. Nadalje, ni sama pravila u pogledu brojnih elemenata nisu jasna te se u različitim državama članicama različito tumače. To je, primjerice, slučaj u pogledu definicije putovanja. To je dovelo do smanjenja stopa nadzora kako na cesti, tako i u poslovnim prostorima trgovačkog društva. |
| --- | --- |

4.7.

Kabotaža je definirana kao prijevoz robe u nacionalnom cestovnom prijevozu koji nerezidencijalni prijevoznici privremeno obavljaju u državi članici domaćinu. Izraz „privremeno” definiran je Uredbom (EZ) br. 1072/2009 kao tri kabotažne operacije obavljene u razdoblju ne duljem od sedam dana nakon međunarodnog puta u zemlju domaćina. Provedba i nadzor kabotaže su složeni jer propisi o pristupu tržištu provedbu ne čine jednostavnom. Oni sprečavaju da tijela nadležna za provedbu zatraže dodatne dokumente kako bi provjerili usklađenost s pravilima o kabotaži. Nadalje, ni sama pravila u pogledu brojnih elemenata nisu jasna te se u različitim državama članicama različito tumače. To je, primjerice, slučaj u pogledu definicije putovanja. To je dovelo do smanjenja stopa nadzora kako na cesti, tako i u poslovnim prostorima trgovačkog društva.

| 4.8. | EGSO smatra da će drugačija struktura troškova u zemljama EU-13 privući poduzeća. Sa stajališta unutarnjeg tržišta to samo po sebi ne predstavlja problem. Ipak, treba imati na umu da, ako je djelatnost za koju se tvrdi da se obavlja u zemljama EU-13 zapravo uspostavljena u obliku fiktivnog poduzeća bez ikakve stvarne aktivnosti u EU-13, može biti riječ o socijalnom dampingu. Suočeni s planovima Europske komisije da liberalizira propise o kabotaži, europski socijalni partneri u cestovnom sektoru, Europska federacija radnika u prometu (ETF) i Međunarodna unija za cestovni transport (IRU), 2013. godine naglasili su da tržište nije spremno za potpuno otvaranje tržišta unutarnjeg cestovnog prijevoza prema konkurenciji, prvenstveno zbog socijalnih i fiskalnih razlika diljem EU-a (21). IRU i ETF zatražili su da se propisi ne mijenjaju već da se umjesto toga učinkovitije provode. |
| --- | --- |

4.8.

EGSO smatra da će drugačija struktura troškova u zemljama EU-13 privući poduzeća. Sa stajališta unutarnjeg tržišta to samo po sebi ne predstavlja problem. Ipak, treba imati na umu da, ako je djelatnost za koju se tvrdi da se obavlja u zemljama EU-13 zapravo uspostavljena u obliku fiktivnog poduzeća bez ikakve stvarne aktivnosti u EU-13, može biti riječ o socijalnom dampingu. Suočeni s planovima Europske komisije da liberalizira propise o kabotaži, europski socijalni partneri u cestovnom sektoru, Europska federacija radnika u prometu (ETF) i Međunarodna unija za cestovni transport (IRU), 2013. godine naglasili su da tržište nije spremno za potpuno otvaranje tržišta unutarnjeg cestovnog prijevoza prema konkurenciji, prvenstveno zbog socijalnih i fiskalnih razlika diljem EU-a (21). IRU i ETF zatražili su da se propisi ne mijenjaju već da se umjesto toga učinkovitije provode.

| 4.9. | EGSO također ukazuje na potrebu da se osigura da su vozači iz trećih zemalja koji rade u poduzećima iz EU-a zaposleni u skladu s primjenjivim propisima o imigraciji, da rade u uvjetima koji su u skladu s obaveznim pravnim propisima te da posjeduju potvrdu o osposobljenosti vozača u skladu sa zakonodavstvom EU-a. |
| --- | --- |

4.9.

EGSO također ukazuje na potrebu da se osigura da su vozači iz trećih zemalja koji rade u poduzećima iz EU-a zaposleni u skladu s primjenjivim propisima o imigraciji, da rade u uvjetima koji su u skladu s obaveznim pravnim propisima te da posjeduju potvrdu o osposobljenosti vozača u skladu sa zakonodavstvom EU-a.

| 4.10. | U tom kontekstu treba promotriti trenutnu usredotočenost Komisije na socijalni damping, što je predsjednik Juncker naveo među svojim političkim prioritetima i u programu rada za 2015. godinu, a Vijeće je, između ostalog, navelo u programu luksemburškog predsjedanja. |
| --- | --- |

4.10.

U tom kontekstu treba promotriti trenutnu usredotočenost Komisije na socijalni damping, što je predsjednik Juncker naveo među svojim političkim prioritetima i u programu rada za 2015. godinu, a Vijeće je, između ostalog, navelo u programu luksemburškog predsjedanja.

Osim prijedloga platforme za borbu protiv neprijavljenog rada i socijalnog dampinga koji je u postupku, Komisija je najavila i pokretanje dviju novih inicijativa:

| — | reviziju zakonodavstva o cestovnom prijevozu tereta kojom bi se pojasnili propisi o poslovnom nastanu i kabotaži te olakšao nadzor, |
| --- | --- |

—

reviziju zakonodavstva o cestovnom prijevozu tereta kojom bi se pojasnili propisi o poslovnom nastanu i kabotaži te olakšao nadzor,

| — | paket mobilnosti radne snage kako bi se spriječilo zaobilaženje i zlouporaba zakona. |
| --- | --- |

—

paket mobilnosti radne snage kako bi se spriječilo zaobilaženje i zlouporaba zakona.

Uspjeh na tim poljima ključan je za izbjegavanje fragmentacije unutarnjeg prometnog tržišta do koje dolazi zbog nacionalnih provedbenih mjera i za stvaranje uvjeta za daljnje otvaranje tržišta u ovom sektoru.

| 4.11. | EGSO predlaže opciju pojednostavljivanja pravila o pristupu tržištu za kabotažu, uvođenjem pravila sličnog onome koje se primjenjuje na prekogranično pružanje usluga općenito. To znači da treba jasno povezati pravo pružanja usluga kabotaže i njihovog privremenog karaktera. Time bi se izbjeglo beskonačno i sustavno nizanje sedmodnevnih razdoblja kabotaže koje je danas, čini se, moguće te bi se jasnije odredili slučajevi u kojima se nameće obaveza poslovnog nastana u zemlji domaćinu. Također bi se izbjegle razlike koje trenutno postoje u tumačenju prilično detaljnih, ali nejasnih odredbi sadašnjih propisa. |
| --- | --- |

4.11.

EGSO predlaže opciju pojednostavljivanja pravila o pristupu tržištu za kabotažu, uvođenjem pravila sličnog onome koje se primjenjuje na prekogranično pružanje usluga općenito. To znači da treba jasno povezati pravo pružanja usluga kabotaže i njihovog privremenog karaktera. Time bi se izbjeglo beskonačno i sustavno nizanje sedmodnevnih razdoblja kabotaže koje je danas, čini se, moguće te bi se jasnije odredili slučajevi u kojima se nameće obaveza poslovnog nastana u zemlji domaćinu. Također bi se izbjegle razlike koje trenutno postoje u tumačenju prilično detaljnih, ali nejasnih odredbi sadašnjih propisa.

Bruxelles, 17. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  SL C 291, 4.9.2015., str. 14.

1

(2)  Program luksemburškog predsjedništva, str. 12.

2

(3)  SL C 458, 19.12.2014., str. 43.

3

(4)  EGSO u tom kontekstu upućuje na procjenu koja čini dio izvješća Komisije iz 2014., ‘Stanje na tržištu cestovnog prometa Unije’ (COM(2014) 222 završna verzija).

4

(5)  SL L 300, 14.11.2009., str. 1.

5

(6)  Uredba (EU) br. 1024/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 316, 14.11.2012., str. 1.).

6

(7)  SL L 177, 4.7.2008., str. 6.

7

(8)  SL L 18, 21.1.1997., str. 1.

8

(9)  SL L 159, 28.5.2014., str. 11.

9

(10)  Uvjeti zapošljavanja u sektoru međunarodnog cestovnog prijevoza, studija Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja Europskog parlamenta, 2015.

10

Uvjeti zapošljavanja u sektoru međunarodnog cestovnog prijevoza

(11)  Ibid.

11

(12)  Zbirka i analiza podataka o strukturi sektora cestovnog prijevoza tereta u Europskoj uniji, AECOM, 2014.

12

Zbirka i analiza podataka o strukturi sektora cestovnog prijevoza tereta u Europskoj uniji

(13)  Izvješće Europske komisije o stanju na tržištu cestovnog prometa Unije (COM(2014) 222 završna verzija).

13

(14)  Izvješće Europske komisije ‘Stanje na tržištu cestovnog prometa Unije (COM(2014) 222 završna verzija, točka 3.2.).

14

(15)  Vidjeti bilješku 12.

15

(16)  SL L 300, 14.11.2009., str. 72.

16

(17)  SL L 80, 23.3.2002., str. 35.

17

(18)  SL L 102, 11.4.2006., str. 1.

18

(19)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1.

19

(20)  Priopćenje Komisije za medije od 19. svibnja 2015. i članak Protests from Road haulage industry forces Brussels to act (Zbog protesta cestovnih prijevoznika Bruxelles prisiljen reagirati) objavljen u Financial Timesu 19. svibnja 2015. Vidjeti također bilten Glavne uprave MOVE (broj 183. od 12.9.2014.), te Parlamentarna pitanja E – 006597 – 14 i E – 007161 –14.

20

Protests from Road haulage industry forces Brussels to act

(21)  Prijedlog partnera u socijalnom sektoru za paket mjera za sljedeću reviziju Uredbe (EZ) br. 1071/2009 o pristupu profesiji i Uredbe (EZ) br. 1072/2009 o pristupu tržištu cestovnog prijevoza tereta, 2013.

21

Prijedlog partnera u socijalnom sektoru za paket mjera za sljedeću reviziju Uredbe (EZ) br. 1071/2009 o pristupu profesiji i Uredbe (EZ) br. 1072/2009 o pristupu tržištu cestovnog prijevoza tereta, 2013.

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/183 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/183

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Poboljšanje funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona” i „Moguće promjene i prilagodbe aktualnog institucionalnog ustroja Europske unije”

(2016/C 013/27)

| Izvjestitelj: | Luca JAHIER |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |

Izvjestitelj:

Luca JAHIER

Suizvjestitelj:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Dana 19. svibnja 2015., sukladno članku 304. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europski parlament odlučio je savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o sljedećim temama:

„Poboljšanje funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona”

i

„Moguće promjene i prilagodbe aktualnog institucionalnog ustroja Europske unije”.

„Moguće promjene i prilagodbe aktualnog institucionalnog ustroja Europske unije”.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna), sa 185 glasova za, 4 protiv i 4 suzdržana.

1.   Uvod

Uvod

| 1.1. | Ovo je mišljenje izrađeno na zahtjev Europskog parlamenta, u kontekstu dvaju izvješća Odbora za ustavna pitanja, i to: Poboljšanje funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (izvjestitelji gđa Bresso i g. Brok) i Moguće promjene i prilagodbe aktualnog institucionalnog ustroja Europske unije (izvjestitelj g. Verhofstadt). |
| --- | --- |

1.1.

Ovo je mišljenje izrađeno na zahtjev Europskog parlamenta, u kontekstu dvaju izvješća Odbora za ustavna pitanja, i to: Poboljšanje funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (izvjestitelji gđa Bresso i g. Brok) i Moguće promjene i prilagodbe aktualnog institucionalnog ustroja Europske unije (izvjestitelj g. Verhofstadt).

Poboljšanje funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona

Moguće promjene i prilagodbe aktualnog institucionalnog ustroja Europske unije

| 1.2. | EGSO pozdravlja inicijativu Europskog parlamenta. Očekuje se da će ona znatno pridonijeti ponovnom pokretanju rasprave o budućnosti Europske unije. EGSO je već usvojio nekoliko mišljenja s tim u vezi te je predan pružanju daljnjeg doprinosa radu Europskog parlamenta. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO pozdravlja inicijativu Europskog parlamenta. Očekuje se da će ona znatno pridonijeti ponovnom pokretanju rasprave o budućnosti Europske unije. EGSO je već usvojio nekoliko mišljenja s tim u vezi te je predan pružanju daljnjeg doprinosa radu Europskog parlamenta.

| 1.3. | EGSO je institucionalni predstavnik organiziranog civilnog društva (1) na europskoj razini, a njegovi su članovi „u općem interesu Unije potpuno neovisni u obavljanju svojih dužnosti” (2). EGSO kao savjetodavno tijelo europskih institucija od svog osnutka omogućava učinkovito, temeljito i dosljedno sudjelovanje predstavnika europskog organiziranog civilnog društva u kreiranju politika i donošenju odluka EU-a. Stoga doprinosi tome da se odluke donose na što otvoreniji i građanima bliži način (3), čime pridonosi provedbi načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, kojima je uređeno izvršavanje nadležnosti Unije (4). |
| --- | --- |

1.3.

EGSO je institucionalni predstavnik organiziranog civilnog društva (1) na europskoj razini, a njegovi su članovi „u općem interesu Unije potpuno neovisni u obavljanju svojih dužnosti” (2). EGSO kao savjetodavno tijelo europskih institucija od svog osnutka omogućava učinkovito, temeljito i dosljedno sudjelovanje predstavnika europskog organiziranog civilnog društva u kreiranju politika i donošenju odluka EU-a. Stoga doprinosi tome da se odluke donose na što otvoreniji i građanima bliži način (3), čime pridonosi provedbi načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, kojima je uređeno izvršavanje nadležnosti Unije (4).

1

2

3

4

2.   Europa na prekretnici: korištenje prilike

Europa na prekretnici: korištenje prilike

| 2.1. | Gotovo šest godina od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, Europski parlament postavio je pitanje može li Europska unija prevladati izazove koji stoje pred njom potpunim korištenjem postojećih odredbi Ugovora iz Lisabona i/ili je potrebno preispitati određena područja politika i sadašnji institucionalni ustroj Europske unije. |
| --- | --- |

2.1.

Gotovo šest godina od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, Europski parlament postavio je pitanje može li Europska unija prevladati izazove koji stoje pred njom potpunim korištenjem postojećih odredbi Ugovora iz Lisabona i/ili je potrebno preispitati određena područja politika i sadašnji institucionalni ustroj Europske unije.

| 2.2. | Kriza koja je izbila 2008. godine razotkrila je ozbiljne nedostatke u ustroju europodručja i institucionalnoj strukturi Europske unije, što je potaknulo poduzimanje brzih mjera u svrhu prilagodbe i inovacija. Te promjene dokazale su otpornost europskih institucija i njihovu sposobnost da prevladaju opasnost od potpunog raspada europodručja. Štoviše, rezultat je bio uvođenje mehanizama solidarnosti i pomoći koji su bez presedana u povijesti EU-a. Ipak, EU ponovno mora postići dovoljnu razinu rasta radi poboljšanja klime za poduzeća i zadržavanja radnih mjesta te smanjenja nezaposlenosti, društvenih nejednakosti i asimetričnog razvoja država članica i regija. Mjere za potporu rastu dosad su se pokazale nedostatnima za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

2.2.

Kriza koja je izbila 2008. godine razotkrila je ozbiljne nedostatke u ustroju europodručja i institucionalnoj strukturi Europske unije, što je potaknulo poduzimanje brzih mjera u svrhu prilagodbe i inovacija. Te promjene dokazale su otpornost europskih institucija i njihovu sposobnost da prevladaju opasnost od potpunog raspada europodručja. Štoviše, rezultat je bio uvođenje mehanizama solidarnosti i pomoći koji su bez presedana u povijesti EU-a. Ipak, EU ponovno mora postići dovoljnu razinu rasta radi poboljšanja klime za poduzeća i zadržavanja radnih mjesta te smanjenja nezaposlenosti, društvenih nejednakosti i asimetričnog razvoja država članica i regija. Mjere za potporu rastu dosad su se pokazale nedostatnima za ostvarivanje tih ciljeva.

| 2.3. | Međutim, ekonomski problemi doveli su do cijelog niza hitnih ekonomskih i fiskalnih inicijativa osmišljenih radi rješavanja duboke financijske i gospodarske krize. Te su mjere izazvale ozbiljne bojazni oko demokratske odgovornosti i njihovih socijalnih posljedica, koje nisu bile dovoljno uzete u obzir. Najvažnije od svega, reakcija na krizu gurnula je u prvi plan bojazni oko transparentnosti, odgovornosti i održivosti europskog odlučivanja, zbog, među ostalim, opetovanog pribjegavanja međuvladinu pristupu. |
| --- | --- |

2.3.

Međutim, ekonomski problemi doveli su do cijelog niza hitnih ekonomskih i fiskalnih inicijativa osmišljenih radi rješavanja duboke financijske i gospodarske krize. Te su mjere izazvale ozbiljne bojazni oko demokratske odgovornosti i njihovih socijalnih posljedica, koje nisu bile dovoljno uzete u obzir. Najvažnije od svega, reakcija na krizu gurnula je u prvi plan bojazni oko transparentnosti, odgovornosti i održivosti europskog odlučivanja, zbog, među ostalim, opetovanog pribjegavanja međuvladinu pristupu.

| 2.4. | Velika većina država članica EU-a posezala je tijekom krize za potpisivanjem međuvladinih ugovora, što su pravni instrumenti sklopljeni izvan postupaka predviđenih ugovorima Europske unije. To su Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji (USKU) i Ugovor o Europskom mehanizmu za stabilnost (UEMS). Ti su ugovori sklopljeni bez značajnije transparentne ili javne rasprave. Takav međuvladin pristup, koji zastupa Europsko vijeće, može se objasniti financijskom dimenzijom krize i prijekom potrebom da se brzo uspostave važni instrumenti za rješavanje te krize. Time se postavlja pitanje mogućih sukoba između međuvladine prirode tih ugovora i „vladavine prava” u EU-u. |
| --- | --- |

2.4.

Velika većina država članica EU-a posezala je tijekom krize za potpisivanjem međuvladinih ugovora, što su pravni instrumenti sklopljeni izvan postupaka predviđenih ugovorima Europske unije. To su Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji (USKU) i Ugovor o Europskom mehanizmu za stabilnost (UEMS). Ti su ugovori sklopljeni bez značajnije transparentne ili javne rasprave. Takav međuvladin pristup, koji zastupa Europsko vijeće, može se objasniti financijskom dimenzijom krize i prijekom potrebom da se brzo uspostave važni instrumenti za rješavanje te krize. Time se postavlja pitanje mogućih sukoba između međuvladine prirode tih ugovora i „vladavine prava” u EU-u.

| 2.5. | Danas je EU prisiljen prevladati sve veću fragmentaciju te ekonomsku, socijalnu i političku krizu koja dovodi do razdora, kao i povećanje građanskih nemira koji stvaraju sve veće razlike. U današnjoj su Europi ponovno oživjele predrasude i nacionalni stereotipi, a sve su veće i podjele među stanovništvom i državama, uz porast populističkih i antieuropskih pokreta. Postoji stoga hitna potreba za promicanjem onoga što Europljane ujedinjuje, za razliku od onoga što ih razdvaja. To će biti dug proces i treba ga započeti odmah. |
| --- | --- |

2.5.

Danas je EU prisiljen prevladati sve veću fragmentaciju te ekonomsku, socijalnu i političku krizu koja dovodi do razdora, kao i povećanje građanskih nemira koji stvaraju sve veće razlike. U današnjoj su Europi ponovno oživjele predrasude i nacionalni stereotipi, a sve su veće i podjele među stanovništvom i državama, uz porast populističkih i antieuropskih pokreta. Postoji stoga hitna potreba za promicanjem onoga što Europljane ujedinjuje, za razliku od onoga što ih razdvaja. To će biti dug proces i treba ga započeti odmah.

| 2.6. | Građani današnje Europe imaju ograničeno povjerenje u europske institucije, a etablirana demokratska politika pod velikim je povećalom javnosti. To se ponajprije odražava na nacionalnoj razini, kao što pokazuju nedavni izborni rezultati. Međutim, taj se utjecaj jako osjeća i na europskoj razini. U izborima za Europski parlament 2014. godine otprilike četvrtinu zastupničkih mandata osvojili su kandidati stranaka koje su iskazivale skeptičnost ili prema europskom projektu ili prema nekim politikama EU-a. Jer usprkos odgovornosti država članica za krizu, građani osjećaju da je za socioekonomske probleme odgovorna „Europa” ili da europske institucije ne čine dovoljno za poboljšanje njihova svakodnevnog života. Ipak, glasači koji podržavaju daljnju europsku integraciju još su u znatnoj većini. |
| --- | --- |

2.6.

Građani današnje Europe imaju ograničeno povjerenje u europske institucije, a etablirana demokratska politika pod velikim je povećalom javnosti. To se ponajprije odražava na nacionalnoj razini, kao što pokazuju nedavni izborni rezultati. Međutim, taj se utjecaj jako osjeća i na europskoj razini. U izborima za Europski parlament 2014. godine otprilike četvrtinu zastupničkih mandata osvojili su kandidati stranaka koje su iskazivale skeptičnost ili prema europskom projektu ili prema nekim politikama EU-a. Jer usprkos odgovornosti država članica za krizu, građani osjećaju da je za socioekonomske probleme odgovorna „Europa” ili da europske institucije ne čine dovoljno za poboljšanje njihova svakodnevnog života. Ipak, glasači koji podržavaju daljnju europsku integraciju još su u znatnoj većini.

nacionalnoj

europskoj

| 2.7. | Rizik od britanskog povlačenja iz EU-a nakon referenduma 2017. godine ili prije i nestabilnost koja i dalje vlada u Grčkoj dodatno doprinose činjenici da je EU na političkom raskrižju. Doista bi se moglo tvrditi da je Europa izgubila usmjerenost u pogledu produbljenja europskih integracija i da postoje velika pitanja u vezi s njezinim sadašnjim i budućim razvojem i identitetom. Dok je europske integracije ranije poticala vizija (mir, pomirba, prosperitet itd.), danas imamo EU koji „reagira” na prijetnje i izazove, umjesto da pokreče procese. |
| --- | --- |

2.7.

Rizik od britanskog povlačenja iz EU-a nakon referenduma 2017. godine ili prije i nestabilnost koja i dalje vlada u Grčkoj dodatno doprinose činjenici da je EU na političkom raskrižju. Doista bi se moglo tvrditi da je Europa izgubila usmjerenost u pogledu produbljenja europskih integracija i da postoje velika pitanja u vezi s njezinim sadašnjim i budućim razvojem i identitetom. Dok je europske integracije ranije poticala vizija (mir, pomirba, prosperitet itd.), danas imamo EU koji „reagira” na prijetnje i izazove, umjesto da pokreče procese.

| 2.8. | Nasuprot tome, kao što je izjavio g. Van Rompuy, bivši predsjednik Europskog vijeća, danas EU mora težiti k pravoj ravnoteži između Europe koja „omogućuje” i kadra je stvarati nove mogućnosti te Europe koja „brine” i koja je u stanju zaštititi svoje građane (5). Upravo će ta sinergija, u kombinaciji s novom participativnom dimenzijom, potaknuti europske građane, a time i političare, da vrate povjerenje u europski projekt, u duhu preambule Ugovora o Europskoj uniji. |
| --- | --- |

2.8.

Nasuprot tome, kao što je izjavio g. Van Rompuy, bivši predsjednik Europskog vijeća, danas EU mora težiti k pravoj ravnoteži između Europe koja „omogućuje” i kadra je stvarati nove mogućnosti te Europe koja „brine” i koja je u stanju zaštititi svoje građane (5). Upravo će ta sinergija, u kombinaciji s novom participativnom dimenzijom, potaknuti europske građane, a time i političare, da vrate povjerenje u europski projekt, u duhu preambule Ugovora o Europskoj uniji.

5

| 2.9. | Unutarnjim poteškoćama s kojima se EU suočava mora se dodati sve veći broj velikih vanjskih izazova. To uključuje sve veće strahove i nesigurnost u vezi s terorizmom, migracijskim pritiscima, energetskom sigurnošću i teritorijalnom kohezijom, uz sve veću nestabilnost na istočnim i južnim granicama EU-a. |
| --- | --- |

2.9.

Unutarnjim poteškoćama s kojima se EU suočava mora se dodati sve veći broj velikih vanjskih izazova. To uključuje sve veće strahove i nesigurnost u vezi s terorizmom, migracijskim pritiscima, energetskom sigurnošću i teritorijalnom kohezijom, uz sve veću nestabilnost na istočnim i južnim granicama EU-a.

| 2.10. | S obzirom na taj kontekst prepun izazova krajnje je vrijeme da se ponovno otvori rasprava o učinkovitom funkcioniranju EU-a i ulozi ugovorâ u tom procesu. Pravi je trenutak da se preispita kako postići bolje rezultate za građane Europe te da se prilagodi i ojača sadašnja institucionalna struktura. |
| --- | --- |

2.10.

S obzirom na taj kontekst prepun izazova krajnje je vrijeme da se ponovno otvori rasprava o učinkovitom funkcioniranju EU-a i ulozi ugovorâ u tom procesu. Pravi je trenutak da se preispita kako postići bolje rezultate za građane Europe te da se prilagodi i ojača sadašnja institucionalna struktura.

| 2.11. | Jednako je važna ponovna izgradnja povjerenja, što se može postići time da se više pozornosti posveti tomu da se građanima objasne prednosti EU-a i time da se prima na znanje ono što imaju reći kako građani tako i predstavnici organizacija civilnog društva. Prevladava percepcija da EU nije uspješno ni formulirao ni proveo održive, uključive i uravnotežene strategije usmjerene na ulaganje i rast te na smanjenje nejednakosti. Štoviše, EU nije uspio ostvariti konkretne rezultate za svoje građane, za što dio odgovornosti snose i države članice. U konačnici građani imaju sve manje povjerenja u EU i dojam da se institucije EU-a na neprimjeren način upliću u lokalne poslove, a i količina dezinformacija sve je veća. Ponovna izgradnja povjerenja u EU-u od ključne je važnosti. EU je na prekretnici te će za napredak u tom pogledu ključno biti prihvaćanje građana. |
| --- | --- |

2.11.

Jednako je važna ponovna izgradnja povjerenja, što se može postići time da se više pozornosti posveti tomu da se građanima objasne prednosti EU-a i time da se prima na znanje ono što imaju reći kako građani tako i predstavnici organizacija civilnog društva. Prevladava percepcija da EU nije uspješno ni formulirao ni proveo održive, uključive i uravnotežene strategije usmjerene na ulaganje i rast te na smanjenje nejednakosti. Štoviše, EU nije uspio ostvariti konkretne rezultate za svoje građane, za što dio odgovornosti snose i države članice. U konačnici građani imaju sve manje povjerenja u EU i dojam da se institucije EU-a na neprimjeren način upliću u lokalne poslove, a i količina dezinformacija sve je veća. Ponovna izgradnja povjerenja u EU-u od ključne je važnosti. EU je na prekretnici te će za napredak u tom pogledu ključno biti prihvaćanje građana.

3.   Bolje korištenje mogućnosti postojećih europskih ugovora

Bolje korištenje mogućnosti postojećih europskih ugovora

| 3.1. | Postojeći europski ugovori nesumnjivo pružaju neiskorištene prilike koje bi se mogle iskoristiti za poboljšanje politika, a samim time i za jačanje EU-a iznutra i izvana. Bilo produbljivanjem političkih mjera ili poboljšanjem njihove provedbe, postoji širok opseg područja politika i tehničkih instrumenata koji bi se mogli iskoristiti. To bi sada trebao biti prioritet Europske unije i njezinih institucija. |
| --- | --- |

3.1.

Postojeći europski ugovori nesumnjivo pružaju neiskorištene prilike koje bi se mogle iskoristiti za poboljšanje politika, a samim time i za jačanje EU-a iznutra i izvana. Bilo produbljivanjem političkih mjera ili poboljšanjem njihove provedbe, postoji širok opseg područja politika i tehničkih instrumenata koji bi se mogli iskoristiti. To bi sada trebao biti prioritet Europske unije i njezinih institucija.

| 3.2. | Unatoč potrebi revizije određenih elemenata postojećeg institucionalnog okvira Europske unije poduzimanjem konkretnih izmjena ugovorâ, valja imati na umu da za to trenutačno nema uvjeta. Stoga će se EGSO baviti pitanjem izmjena i prilagodbi ugovorâ onda i kad to bude primjereno. |
| --- | --- |

3.2.

Unatoč potrebi revizije određenih elemenata postojećeg institucionalnog okvira Europske unije poduzimanjem konkretnih izmjena ugovorâ, valja imati na umu da za to trenutačno nema uvjeta. Stoga će se EGSO baviti pitanjem izmjena i prilagodbi ugovorâ onda i kad to bude primjereno.

| 3.3. | Za ponovno stjecanje povjerenja građana u EU najvažnije je osigurati koherentnost i konzistentnost između svih politika i aktivnosti Europske unije, kako je propisano u članku 7. UFEU-a, te na taj način poboljšati provedbu postojećih ugovorâ. To bi značilo uravnoteženje politike teritorijalne kohezije s ekonomskim i socijalnim dimenzijama ugovorâ. Točnije, to bi iziskivalo punu primjenu članka 3. UEU-a, u kojem se navodi, među ostalim, da se EU mora temeljiti na „... visoko konkurentnom socijalnom tržišnom gospodarstvu, s ciljem pune zaposlenosti i društvenog napretka ... [koji će promicati] ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te solidarnost među državama članicama”. |
| --- | --- |

3.3.

Za ponovno stjecanje povjerenja građana u EU najvažnije je osigurati koherentnost i konzistentnost između svih politika i aktivnosti Europske unije, kako je propisano u članku 7. UFEU-a, te na taj način poboljšati provedbu postojećih ugovorâ. To bi značilo uravnoteženje politike teritorijalne kohezije s ekonomskim i socijalnim dimenzijama ugovorâ. Točnije, to bi iziskivalo punu primjenu članka 3. UEU-a, u kojem se navodi, među ostalim, da se EU mora temeljiti na „... visoko konkurentnom socijalnom tržišnom gospodarstvu, s ciljem pune zaposlenosti i društvenog napretka ... [koji će promicati] ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te solidarnost među državama članicama”.

| 3.4. | Daljnji primjeri nedovoljnog korištenja postojećih odredbi ugovorâ uključuju pet horizontalnih klauzula UFEU-a koje se odnose na ravnopravnost između muškaraca i žena (članak 8.), osiguravanje visoke razine zaposlenosti, jamčenje primjerene socijalne zaštite i borbu protiv društvene isključenosti (članak 9.), borbu protiv diskriminacije (članak 10.), zaštitu okoliša (članak 11.) te zaštitu potrošača (članak 12.). Te se odredbe ubuduće trebaju koristiti za promicanje veće međusobne povezanosti između europskih politika i veće odgovornosti u odnosu na građane Europske unije. |
| --- | --- |

3.4.

Daljnji primjeri nedovoljnog korištenja postojećih odredbi ugovorâ uključuju pet horizontalnih klauzula UFEU-a koje se odnose na ravnopravnost između muškaraca i žena (članak 8.), osiguravanje visoke razine zaposlenosti, jamčenje primjerene socijalne zaštite i borbu protiv društvene isključenosti (članak 9.), borbu protiv diskriminacije (članak 10.), zaštitu okoliša (članak 11.) te zaštitu potrošača (članak 12.). Te se odredbe ubuduće trebaju koristiti za promicanje veće međusobne povezanosti između europskih politika i veće odgovornosti u odnosu na građane Europske unije.

| 3.5. | Osim toga, postoji niz područja politika koja se nedovoljno koriste. Glavni instrument za integraciju 28 država članica jest unutarnje tržište
   (6). To bi trebalo popratiti daljnjom integracijom kako bi se poticali rast, konkurentnost i zapošljavanje te stvorila korist za sve građane i regije EU-a. Kako bi se to ostvarilo, potrebne su snažne inicijative EU-a, u prvom redu u pogledu tržišta proizvoda, energetike, transporta, usluga, tržišta rada, javne nabave, intelektualnog vlasništva i digitalne ekonomije. Osim toga, nacionalne reforme u području oporezivanja trebaju biti transparentnije, trebaju se baviti nepoštenom poreznom konkurencijom te biti popraćene temeljitijom političkom aktivnošću EU-a (7). |
| --- | --- |

3.5.

Osim toga, postoji niz područja politika koja se nedovoljno koriste. Glavni instrument za integraciju 28 država članica jest unutarnje tržište
   (6). To bi trebalo popratiti daljnjom integracijom kako bi se poticali rast, konkurentnost i zapošljavanje te stvorila korist za sve građane i regije EU-a. Kako bi se to ostvarilo, potrebne su snažne inicijative EU-a, u prvom redu u pogledu tržišta proizvoda, energetike, transporta, usluga, tržišta rada, javne nabave, intelektualnog vlasništva i digitalne ekonomije. Osim toga, nacionalne reforme u području oporezivanja trebaju biti transparentnije, trebaju se baviti nepoštenom poreznom konkurencijom te biti popraćene temeljitijom političkom aktivnošću EU-a (7).

unutarnje tržište

6

7

| 3.6. | Dva glavna sektorska klastera koje treba podvrgnuti pojačanim politikama EU-a jesu energetska unija i jedinstveno digitalno tržište. Potonje je tema zasebnog mišljenja koje EGSO priprema pa se stoga neće detaljno obrađivati u ovom mišljenju. |
| --- | --- |

3.6.

Dva glavna sektorska klastera koje treba podvrgnuti pojačanim politikama EU-a jesu energetska unija i jedinstveno digitalno tržište. Potonje je tema zasebnog mišljenja koje EGSO priprema pa se stoga neće detaljno obrađivati u ovom mišljenju.

energetska unija

jedinstveno digitalno tržište

| 3.7. | Kako bi se prevladala vanjska prijetnja energetskoj sigurnosti, EU bi mogao primijeniti postojeće odredbe članka 194. UFEU-a te krenuti k stvaranju energetske unije. EGSO dosljedno zagovara „više Europe” u energetskoj politici, te poziva na to da solidarnost postane pokretačka sila za razvoj europske energetske politike. Člankom 194. omogućila bi se uspostava učinkovitog i transparentnog sustava upravljanja energetskom unijom, čime bi energetska politika EU-a postala učinkovitija, smanjili bi se troškovi, stvorila bi se vrijednost za građane i popravila pozicija EU-a u odnosu na njegove međunarodne partnere. Promicanje energije iz obnovljivih izvora i podržavanje poduzeća u njihovoj energetskoj tranziciji sastavni su dio tog postupka. |
| --- | --- |

3.7.

Kako bi se prevladala vanjska prijetnja energetskoj sigurnosti, EU bi mogao primijeniti postojeće odredbe članka 194. UFEU-a te krenuti k stvaranju energetske unije. EGSO dosljedno zagovara „više Europe” u energetskoj politici, te poziva na to da solidarnost postane pokretačka sila za razvoj europske energetske politike. Člankom 194. omogućila bi se uspostava učinkovitog i transparentnog sustava upravljanja energetskom unijom, čime bi energetska politika EU-a postala učinkovitija, smanjili bi se troškovi, stvorila bi se vrijednost za građane i popravila pozicija EU-a u odnosu na njegove međunarodne partnere. Promicanje energije iz obnovljivih izvora i podržavanje poduzeća u njihovoj energetskoj tranziciji sastavni su dio tog postupka.

| 3.8. | Nadalje, istinski se napredak u pogledu promicanja uključivog rasta, konkurentnosti, zapošljavanja i koristi za sve građane i regije EU-a može ostvariti u sklopu sljedeće revizije tijekom provedbe strategije Europa 2020. Za to je potrebno reforme usmjeriti na ulaganja EU-a u cilju unapređenja konkurentnosti na području inovacija, zapošljavanja, učinkovitosti resursa, održive reindustrijalizacije, više dostojanstvenih radnih mjesta, ravnopravnosti na tržištu rada, socijalne i regionalne kohezije, uključivanja i djelotvornog unutarnjeg tržišta. EGSO naglašava da Europi ne treba potpuno nova strategija, već mnogo učinkovitija strategija Europa 2020. (8), uključujući sve djelotvorniji, uravnoteženiji i demokratskiji europski semestar. |
| --- | --- |

3.8.

Nadalje, istinski se napredak u pogledu promicanja uključivog rasta, konkurentnosti, zapošljavanja i koristi za sve građane i regije EU-a može ostvariti u sklopu sljedeće revizije tijekom provedbe strategije Europa 2020. Za to je potrebno reforme usmjeriti na ulaganja EU-a u cilju unapređenja konkurentnosti na području inovacija, zapošljavanja, učinkovitosti resursa, održive reindustrijalizacije, više dostojanstvenih radnih mjesta, ravnopravnosti na tržištu rada, socijalne i regionalne kohezije, uključivanja i djelotvornog unutarnjeg tržišta. EGSO naglašava da Europi ne treba potpuno nova strategija, već mnogo učinkovitija strategija Europa 2020. (8), uključujući sve djelotvorniji, uravnoteženiji i demokratskiji europski semestar.

strategije Europa 2020.

8

| 3.9. | Ostvarivanju ekonomije razmjera i postizanju političkih ciljeva EU-a može se doprinijeti reformom sustava vlastitih sredstava EU-a, odnosno pojednostavljenjem sadašnjeg sustava doprinosa i plaćanja za države članice, predstavljanjem novog sustava vlastitih sredstava i reformom sustava korekcija. Promjena sustava vlastitih sredstava značila bi da se izvorni članak 201. Rimskog ugovora, sada članak 311. UFEU-a, prvi puta pravilno i u potpunosti provodi. EGSO smatra da je ključno da sustav vlastitih sredstava zadovolji nekoliko kriterija. Oni trebaju obuhvaćati pravednost, učinkovitost, stabilnost, transparentnost, jednostavnost, odgovornost, proračunsku disciplinu, fokus na europsku dodanu vrijednost, supsidijarnost i fiskalni suverenitet. Kako bi se ti ciljevi ostvarili, predlaže se da se iskoristi prilika sljedeće srednjoročne revizije proračuna EU-a kako bi se usvojili relevantni prijedlozi skupine na visokoj razini pod predsjedanjem g. Montija. Glavni cilj mora biti jačanje autonomije proračuna EU-a kako bi se povećala njegova djelotvornost i komplementarnost s nacionalnim proračunima. To će izravno doprinijeti ostvarenju ekonomije razmjera i postizanju političkih ciljeva EU-a (9). |
| --- | --- |

3.9.

Ostvarivanju ekonomije razmjera i postizanju političkih ciljeva EU-a može se doprinijeti reformom sustava vlastitih sredstava EU-a, odnosno pojednostavljenjem sadašnjeg sustava doprinosa i plaćanja za države članice, predstavljanjem novog sustava vlastitih sredstava i reformom sustava korekcija. Promjena sustava vlastitih sredstava značila bi da se izvorni članak 201. Rimskog ugovora, sada članak 311. UFEU-a, prvi puta pravilno i u potpunosti provodi. EGSO smatra da je ključno da sustav vlastitih sredstava zadovolji nekoliko kriterija. Oni trebaju obuhvaćati pravednost, učinkovitost, stabilnost, transparentnost, jednostavnost, odgovornost, proračunsku disciplinu, fokus na europsku dodanu vrijednost, supsidijarnost i fiskalni suverenitet. Kako bi se ti ciljevi ostvarili, predlaže se da se iskoristi prilika sljedeće srednjoročne revizije proračuna EU-a kako bi se usvojili relevantni prijedlozi skupine na visokoj razini pod predsjedanjem g. Montija. Glavni cilj mora biti jačanje autonomije proračuna EU-a kako bi se povećala njegova djelotvornost i komplementarnost s nacionalnim proračunima. To će izravno doprinijeti ostvarenju ekonomije razmjera i postizanju političkih ciljeva EU-a (9).

vlastitih sredstava

9

| 3.10. | EU također treba reforme radi jačanja osjećaja zajedničkog građanstva na europskoj razini. Međutim, osjećaj zajedničkog europskog građanstva neće nastati bez uključivanja građana u donošenje odluka na europskoj razini. To podrazumijeva stvaranje osjećaja sudjelovanja u zajedničkom procesu za postizanje općeg cilja u svim državama članicama EU-a, što se, između ostaloga, može ostvariti tako da se građanima omogući biranje zastupnika u Europskom parlamentu s transnacionalnih lista, odnosno iz nekoliko država članica, ali iz europskih stranaka, a ne da glasuju samo za nacionalne stranke. Međutim, za to bi mogla biti potrebna izmjena ugovorâ, odnosno članka 223. UFEU-a. |
| --- | --- |

3.10.

EU također treba reforme radi jačanja osjećaja zajedničkog građanstva na europskoj razini. Međutim, osjećaj zajedničkog europskog građanstva neće nastati bez uključivanja građana u donošenje odluka na europskoj razini. To podrazumijeva stvaranje osjećaja sudjelovanja u zajedničkom procesu za postizanje općeg cilja u svim državama članicama EU-a, što se, između ostaloga, može ostvariti tako da se građanima omogući biranje zastupnika u Europskom parlamentu s transnacionalnih lista, odnosno iz nekoliko država članica, ali iz europskih stranaka, a ne da glasuju samo za nacionalne stranke. Međutim, za to bi mogla biti potrebna izmjena ugovorâ, odnosno članka 223. UFEU-a.

zajedničkog građanstva

| 3.11. | S tim u vezi EGSO je već istaknuo potrebu učinkovite provedbe Povelje o temeljnim pravima EU-a uz pomoć novih, ciljanih inicijativa (10). Odbor naglašava potrebu da se osigura jednakost za sve, s posebnim naglaskom na ugrožene skupine. Ističe da se na razini EU-a obveze iz Povelje odnose na sve institucije, agencije i tijela. EGSO potiče države članice da grade kulturu temeljnih prava usmjerenu na zaštitu i promicanje prava na svim razinama upravljanja i u svim područjima politike i zakonodavstva. Nadalje, treba ispitati i utvrditi specifičan utjecaj temeljnih prava tijekom postupka prijenosa zakonodavstva. EGSO snažno potiče Komisiju da učinkovito djeluje u svojoj ulozi čuvarice ugovorâ i da koristi postupak sankcioniranja, ne uzimajući u obzir političke okolnosti. Nadalje, EGSO poziva sve institucije, agencije, tijela EU-a i države članice koje sudjeluju u ostvarivanju temeljnih prava da ih promiču uz sudjelovanje civilnog društva. Prilikom reguliranja u području gospodarskog upravljanja i funkcioniranja unutarnjeg tržišta uvijek se mora voditi računa o odredbama Povelje EU-a, uz pomoć posebne procjene (11). |
| --- | --- |

3.11.

S tim u vezi EGSO je već istaknuo potrebu učinkovite provedbe Povelje o temeljnim pravima EU-a uz pomoć novih, ciljanih inicijativa (10). Odbor naglašava potrebu da se osigura jednakost za sve, s posebnim naglaskom na ugrožene skupine. Ističe da se na razini EU-a obveze iz Povelje odnose na sve institucije, agencije i tijela. EGSO potiče države članice da grade kulturu temeljnih prava usmjerenu na zaštitu i promicanje prava na svim razinama upravljanja i u svim područjima politike i zakonodavstva. Nadalje, treba ispitati i utvrditi specifičan utjecaj temeljnih prava tijekom postupka prijenosa zakonodavstva. EGSO snažno potiče Komisiju da učinkovito djeluje u svojoj ulozi čuvarice ugovorâ i da koristi postupak sankcioniranja, ne uzimajući u obzir političke okolnosti. Nadalje, EGSO poziva sve institucije, agencije, tijela EU-a i države članice koje sudjeluju u ostvarivanju temeljnih prava da ih promiču uz sudjelovanje civilnog društva. Prilikom reguliranja u području gospodarskog upravljanja i funkcioniranja unutarnjeg tržišta uvijek se mora voditi računa o odredbama Povelje EU-a, uz pomoć posebne procjene (11).

Povelje o temeljnim pravima EU-a

10

11

| 3.12. | U konačnici, u posljednjih se deset godina EU sa svojih 28 država članica suočava s golemim izazovima i problemima koji izazivaju socijalne podjele, a koje nijedna država članica ne može uspješno rješavati sama. Pozitivni se rezultati mogu ostvariti samo usklađenim politikama i zajedničkim djelovanjem na europskoj razini. To je posebno slučaj kod politika migracije i azila i zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP). U oba ta područja politika postojeći ugovori EU-a omogućavaju širok manevarski prostor, ali mnoge odredbe nisu iskorištene zbog nepostojanja zajedničke i konvergentne političke volje (12). U tu svrhu treba bolje koristiti članke 21. – 46. UEU-a i članke 76. – 81. UFEU-a. |
| --- | --- |

3.12.

U konačnici, u posljednjih se deset godina EU sa svojih 28 država članica suočava s golemim izazovima i problemima koji izazivaju socijalne podjele, a koje nijedna država članica ne može uspješno rješavati sama. Pozitivni se rezultati mogu ostvariti samo usklađenim politikama i zajedničkim djelovanjem na europskoj razini. To je posebno slučaj kod politika migracije i azila i zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP). U oba ta područja politika postojeći ugovori EU-a omogućavaju širok manevarski prostor, ali mnoge odredbe nisu iskorištene zbog nepostojanja zajedničke i konvergentne političke volje (12). U tu svrhu treba bolje koristiti članke 21. – 46. UEU-a i članke 76. – 81. UFEU-a.

politika migracije i azila

zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP)

12

| 3.13. | Da bi došlo do napretka, mora postojati kombinacija ambicije, pragmatičnosti i inovacija. EGSO smatra da je sada prilika da se iskoriste izazovi EU-a i da se poduzmu koraci prema novoj fazi u razvoju EU-a – prilika da se osmisli novi pakt između država članica i između EU-a i njegovih građana, za Europu s jačom suradnjom, konkurentnošću i rastom, integracijom i solidarnošću. |
| --- | --- |

3.13.

Da bi došlo do napretka, mora postojati kombinacija ambicije, pragmatičnosti i inovacija. EGSO smatra da je sada prilika da se iskoriste izazovi EU-a i da se poduzmu koraci prema novoj fazi u razvoju EU-a – prilika da se osmisli novi pakt između država članica i između EU-a i njegovih građana, za Europu s jačom suradnjom, konkurentnošću i rastom, integracijom i solidarnošću.

| 3.14. | Bez sumnje, još jedan nedovoljno iskorišteni alat jest „pojačana suradnja” (definirana u članku 20. UEU-a). Taj je postupak prvi put primijenjen u slučaju razvoda i zakonske rastave te poslije za stvaranje jedinstvene zaštite patenata u EU-u, kao i za predloženo uvođenje poreza na financijske transakcije. Zatim, može se primijeniti „premošćujuća” klauzula (članak 48. stavak 7. UEU-a). Međutim, takve bi revizije iziskivale jednoglasnu odluku vlada država članica u Europskom vijeću ili Vijeću, što bi moglo biti teško postići. Oba ta instrumenta mogla bi teoretski pojednostaviti i ubrzati europski proces donošenja odluka. |
| --- | --- |

3.14.

Bez sumnje, još jedan nedovoljno iskorišteni alat jest „pojačana suradnja” (definirana u članku 20. UEU-a). Taj je postupak prvi put primijenjen u slučaju razvoda i zakonske rastave te poslije za stvaranje jedinstvene zaštite patenata u EU-u, kao i za predloženo uvođenje poreza na financijske transakcije. Zatim, može se primijeniti „premošćujuća” klauzula (članak 48. stavak 7. UEU-a). Međutim, takve bi revizije iziskivale jednoglasnu odluku vlada država članica u Europskom vijeću ili Vijeću, što bi moglo biti teško postići. Oba ta instrumenta mogla bi teoretski pojednostaviti i ubrzati europski proces donošenja odluka.

| 3.15. | Dakle, od najveće je važnosti da se daljnji razvoj temelji na zaključcima Europskog vijeća, koje se na sjednici održanoj 26. i 27. lipnja 2014. usuglasilo oko toga da „... koncept sve bliže unije omogućava različite načine integracije za različite zemlje, čime se onima koji žele produbiti integraciju dopušta da krenu naprijed, uz poštovanje želje onih koji je ne žele dalje produbljivati” (13). Ta izjava predstavlja temelj diferencirane Europske unije u kojoj sudjeluje svih 28 država članica, po potrebi u različitoj mjeri, omogućujući pojačanu suradnju u strateškim područjima, ali koja ostaje otvorena za sudjelovanje svih država članica u punoj mjeri. |
| --- | --- |

3.15.

Dakle, od najveće je važnosti da se daljnji razvoj temelji na zaključcima Europskog vijeća, koje se na sjednici održanoj 26. i 27. lipnja 2014. usuglasilo oko toga da „... koncept sve bliže unije omogućava različite načine integracije za različite zemlje, čime se onima koji žele produbiti integraciju dopušta da krenu naprijed, uz poštovanje želje onih koji je ne žele dalje produbljivati” (13). Ta izjava predstavlja temelj diferencirane Europske unije u kojoj sudjeluje svih 28 država članica, po potrebi u različitoj mjeri, omogućujući pojačanu suradnju u strateškim područjima, ali koja ostaje otvorena za sudjelovanje svih država članica u punoj mjeri.

13

| 3.16. | EGSO osim toga smatra da je uloga makroregionalnih strategija od sve veće važnosti za budućnost EU-a. Njihovo jačanje i širenje moglo bi pomoći da se razvije europska srednja razina koja bi mogla dovesti do konvergencije u EU-u i sustavnog uključivanja organiziranog civilnog društva, uključujući gospodarske i socijalne partnere. |
| --- | --- |

3.16.

EGSO osim toga smatra da je uloga makroregionalnih strategija od sve veće važnosti za budućnost EU-a. Njihovo jačanje i širenje moglo bi pomoći da se razvije europska srednja razina koja bi mogla dovesti do konvergencije u EU-u i sustavnog uključivanja organiziranog civilnog društva, uključujući gospodarske i socijalne partnere.

4.   Jačanje europodručja i dovršenje ekonomske i monetarne unije (EMU-a)

Jačanje europodručja i dovršenje ekonomske i monetarne unije (EMU-a)

| 4.1. | Poboljšanje oslabljene arhitekture EMU-a i jačanje gospodarskog upravljanja nalaze se u središtu strategije EU-a za krizu u posljednjih nekoliko godina. Hitne mjere da se održi EMU dovele su do brojnih promjena, ali one su rezultat međuvladinog postupka odlučivanja. Sada je važno osigurati da ta međuvladina rješenja ne postanu trajni dodatni pravni okvir ugovorâ EU-a. |
| --- | --- |

4.1.

Poboljšanje oslabljene arhitekture EMU-a i jačanje gospodarskog upravljanja nalaze se u središtu strategije EU-a za krizu u posljednjih nekoliko godina. Hitne mjere da se održi EMU dovele su do brojnih promjena, ali one su rezultat međuvladinog postupka odlučivanja. Sada je važno osigurati da ta međuvladina rješenja ne postanu trajni dodatni pravni okvir ugovorâ EU-a.

| 4.2. | U tom je kontekstu od presudne važnosti brzo se prebaciti sa sadašnjeg sustava zasnovanog na pravilima za osiguravanje proračunske discipline na postupak veće konvergencije između zemalja europodručja. |
| --- | --- |

4.2.

U tom je kontekstu od presudne važnosti brzo se prebaciti sa sadašnjeg sustava zasnovanog na pravilima za osiguravanje proračunske discipline na postupak veće konvergencije između zemalja europodručja.

| 4.3. | Kao prvi korak, s obzirom na to da je euro valuta EU-a, države članice koje su članice europodručja trebaju ubrzati i produbiti integraciju dovršenjem EMU-a, što je proces koji mora ostati otvoren svim državama članicama EU-a. To bi se moglo postići snažnim upravljanjem i jačanjem institucionalnog okvira europodručja, što bi se temeljilo na:






  — | monetarnom i financijskom stupu koji se u velikoj mjeri ostvaruje i koji bi trebao uključivati provedbu punopravne bankovne unije kojom upravlja EU kako bi se stvorilo paneuropsko tržište kapitala, štiteći pritom porezne obveznike od pretjeranog preuzimanja rizika i neizvršenja novčanih obaveza, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Kao prvi korak, s obzirom na to da je euro valuta EU-a, države članice koje su članice europodručja trebaju ubrzati i produbiti integraciju dovršenjem EMU-a, što je proces koji mora ostati otvoren svim državama članicama EU-a. To bi se moglo postići snažnim upravljanjem i jačanjem institucionalnog okvira europodručja, što bi se temeljilo na:

proces koji mora ostati otvoren svim državama članicama EU-a

—

monetarnom i financijskom stupu koji se u velikoj mjeri ostvaruje i koji bi trebao uključivati provedbu punopravne bankovne unije kojom upravlja EU kako bi se stvorilo paneuropsko tržište kapitala, štiteći pritom porezne obveznike od pretjeranog preuzimanja rizika i neizvršenja novčanih obaveza,

monetarnom i financijskom stupu

| — | gospodarskom stupu radi jačanja postupka donošenja odluka u području gospodarske politike, čime bi se poticao rast, zapošljavanje, konkurentnost, konvergencija i europska solidarnost, |
| --- | --- |

—

gospodarskom stupu radi jačanja postupka donošenja odluka u području gospodarske politike, čime bi se poticao rast, zapošljavanje, konkurentnost, konvergencija i europska solidarnost,

gospodarskom stupu

| — | socijalnom stupu, neodvojivom od gospodarskog napretka i učinkovitosti, radi osiguravanja potpune provedbe europskih ugovorâ, u svjetlu članka 3. UEU-a, te radi poboljšanja socijalne i teritorijalne kohezije, |
| --- | --- |

—

socijalnom stupu, neodvojivom od gospodarskog napretka i učinkovitosti, radi osiguravanja potpune provedbe europskih ugovorâ, u svjetlu članka 3. UEU-a, te radi poboljšanja socijalne i teritorijalne kohezije,

socijalnom stupu

| — | političkom stupu, uključujući veću odgovornost i demokratski legitimitet radi poticanja vjerodostojnosti i povjerenja. |
| --- | --- |

—

političkom stupu, uključujući veću odgovornost i demokratski legitimitet radi poticanja vjerodostojnosti i povjerenja.

političkom stupu

| 4.4. | Osim toga treba poduzeti korake prema uvođenju proračuna za europodručje, što bi pomoglo apsorbirati udarce koji bi se mogli pojaviti u budućnosti, pod uvjetom da spomenuti potencijalni fiskalni kapacitet bude zamišljen kao uvjetovana pomoć za one koji nastoje provesti reforme. Kao što je navedeno u EGSO-ovu samoinicijativnom mišljenju o dovršetku EMU-a (14), proračun europodručja mogao bi se financirati porezom na financijske transakcije koji bi obuhvatio cijelo europodručje, porezom na ugljični dioksid, privremenim nametom ili izdavanjem zajedničkih obveznica. Međutim, još nije postignut sporazum ni o jednoj navedenoj mogućnosti. |
| --- | --- |

4.4.

Osim toga treba poduzeti korake prema uvođenju proračuna za europodručje, što bi pomoglo apsorbirati udarce koji bi se mogli pojaviti u budućnosti, pod uvjetom da spomenuti potencijalni fiskalni kapacitet bude zamišljen kao uvjetovana pomoć za one koji nastoje provesti reforme. Kao što je navedeno u EGSO-ovu samoinicijativnom mišljenju o dovršetku EMU-a (14), proračun europodručja mogao bi se financirati porezom na financijske transakcije koji bi obuhvatio cijelo europodručje, porezom na ugljični dioksid, privremenim nametom ili izdavanjem zajedničkih obveznica. Međutim, još nije postignut sporazum ni o jednoj navedenoj mogućnosti.

14

| 4.5. | Napredak u europskom gospodarskom upravljanju može se postići jačanjem socijalne dimenzije EU-a. To se treba temeljiti na uravnoteženijoj primjeni članka 3. UEU-a kojim se propisuje da EU mora pronaći ravnotežu između ekonomske učinkovitosti te socijalne i teritorijalne kohezije. Povrh toga, cilj je članaka 151. i 153. UFEU-a podržati usklađivanje socijalnih sustava država članica, a tim se pitanjem EGSO bavio 2013. godine (15). |
| --- | --- |

4.5.

Napredak u europskom gospodarskom upravljanju može se postići jačanjem socijalne dimenzije EU-a. To se treba temeljiti na uravnoteženijoj primjeni članka 3. UEU-a kojim se propisuje da EU mora pronaći ravnotežu između ekonomske učinkovitosti te socijalne i teritorijalne kohezije. Povrh toga, cilj je članaka 151. i 153. UFEU-a podržati usklađivanje socijalnih sustava država članica, a tim se pitanjem EGSO bavio 2013. godine (15).

15

| 4.6. | Istodobno trebamo osnažiti demokratski legitimitet EU-a kako bismo ojačali njegov politički okvir, a posebice ulogu Europskog parlamenta. U tu se svrhu mogu poduzeti konkretni koraci u okviru sadašnjeg Ugovora i propisa. U srednjoročnom i dugoročnom razdoblju eventualna revizija Ugovora trebala bi uroditi institucionalnim odredbama koje bi bile u skladu s neophodnim zahtjevima istinske političke unije. EGSO je već odobrio vrlo detaljan plan za ostvarenje političkog stupa EMU-a, u kojem se iznosi širok spektar mogućih mjera (16). |
| --- | --- |

4.6.

Istodobno trebamo osnažiti demokratski legitimitet EU-a kako bismo ojačali njegov politički okvir, a posebice ulogu Europskog parlamenta. U tu se svrhu mogu poduzeti konkretni koraci u okviru sadašnjeg Ugovora i propisa. U srednjoročnom i dugoročnom razdoblju eventualna revizija Ugovora trebala bi uroditi institucionalnim odredbama koje bi bile u skladu s neophodnim zahtjevima istinske političke unije. EGSO je već odobrio vrlo detaljan plan za ostvarenje političkog stupa EMU-a, u kojem se iznosi širok spektar mogućih mjera (16).

16

| 4.7. | EGSO prima na znanje Izvješće petorice predsjednika Europskom vijeću od 22. lipnja 2015. pod nazivom Dovršenje ekonomske i monetarne unije te očekuje da će ono poslužiti kao temelj za odlučnije djelovanje, u skladu s gore navedenim (17). |
| --- | --- |

4.7.

EGSO prima na znanje Izvješće petorice predsjednika Europskom vijeću od 22. lipnja 2015. pod nazivom Dovršenje ekonomske i monetarne unije te očekuje da će ono poslužiti kao temelj za odlučnije djelovanje, u skladu s gore navedenim (17).

Dovršenje ekonomske i monetarne unije

17

5.   Konsolidacija građanskog sudjelovanja, demokracije i odgovornosti: put prema napretku

Konsolidacija građanskog sudjelovanja, demokracije i odgovornosti: put prema napretku

| 5.1. | U središtu cijele rasprave o budućnosti EU-a trebali bi biti građani. Temeljni pojmovi za europsko građanstvo jesu demokracija i odgovornost. U cilju provedbe tih načela, glavnu ulogu treba imati Europska komisija kao čuvarica ugovorâ. Komisija, kao institucija s isključivom ovlasti pokretanja zakonodavnih inicijativa, također igra ključnu ulogu u balansiranju različitih sila i interesa koji čine Europsku uniju. To se balansiranje mora izvoditi paralelno s učinkovitijom provedbom načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, radi postizanja demokratskijeg i participativnijeg upravljanja EU-om. |
| --- | --- |

5.1.

U središtu cijele rasprave o budućnosti EU-a trebali bi biti građani. Temeljni pojmovi za europsko građanstvo jesu demokracija i odgovornost. U cilju provedbe tih načela, glavnu ulogu treba imati Europska komisija kao čuvarica ugovorâ. Komisija, kao institucija s isključivom ovlasti pokretanja zakonodavnih inicijativa, također igra ključnu ulogu u balansiranju različitih sila i interesa koji čine Europsku uniju. To se balansiranje mora izvoditi paralelno s učinkovitijom provedbom načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, radi postizanja demokratskijeg i participativnijeg upravljanja EU-om.

| 5.2. | Ugovor iz Lisabona podrazumijeva značajniju ulogu Europskog parlamenta i proaktivnu poziciju država članica putem ojačanog Vijeća. Međutim, u budućnosti će trebati dodatno povećati ovlasti Europskog parlamenta, primjerice dajući mu veću ulogu u europskom gospodarskom upravljanju i europskom semestru, te uvesti uravnoteženiju podjelu odgovornosti i međuinstitucijsku suradnju triju institucija, što će osigurati pouzdaniju metodu EU-a. U tom se kontekstu posebno treba pozabaviti pitanjem široke primjene „trijaloga” za usvajanje akata u prvom i drugom čitanju u okviru redovnog zakonodavnog postupka (18). „Trijalog” je u velikoj mjeri postao normom, što je u suprotnosti s demokratskim načelima transparentnosti i odgovornosti i s nužnom ravnotežom koju treba održavati između triju institucija u okviru redovnog zakonodavnog postupka. Stoga se EGSO zalaže za povratak na duh, ako ne i na slovo, redovnog zakonodavnog postupka, pri čemu bi „trijalog” trebao ostati iznimkom. |
| --- | --- |

5.2.

Ugovor iz Lisabona podrazumijeva značajniju ulogu Europskog parlamenta i proaktivnu poziciju država članica putem ojačanog Vijeća. Međutim, u budućnosti će trebati dodatno povećati ovlasti Europskog parlamenta, primjerice dajući mu veću ulogu u europskom gospodarskom upravljanju i europskom semestru, te uvesti uravnoteženiju podjelu odgovornosti i međuinstitucijsku suradnju triju institucija, što će osigurati pouzdaniju metodu EU-a. U tom se kontekstu posebno treba pozabaviti pitanjem široke primjene „trijaloga” za usvajanje akata u prvom i drugom čitanju u okviru redovnog zakonodavnog postupka (18). „Trijalog” je u velikoj mjeri postao normom, što je u suprotnosti s demokratskim načelima transparentnosti i odgovornosti i s nužnom ravnotežom koju treba održavati između triju institucija u okviru redovnog zakonodavnog postupka. Stoga se EGSO zalaže za povratak na duh, ako ne i na slovo, redovnog zakonodavnog postupka, pri čemu bi „trijalog” trebao ostati iznimkom.

18

| 5.3. | Osim toga, metoda EU-a bit će učinkovitija i ako se primjenjuje uz pomoć „horizontalne” supsidijarnosti. Taj pojam, baš kao ni pojam „vertikalne” supsidijarnosti, nije izričito definiran u ugovorima. Međutim, on predstavlja priznanje javne uloge privatnih aktera, npr. građana i predstavničkih organizacija civilnog društva, te njihova sudjelovanja u postupcima kreiranja politika i donošenja odluka, na temelju njihove posebne savjetodavne uloge, kao i samostalne zakonodavne uloge socijalnih partnera u kontekstu europskog socijalnog dijaloga. |
| --- | --- |

5.3.

Osim toga, metoda EU-a bit će učinkovitija i ako se primjenjuje uz pomoć „horizontalne” supsidijarnosti. Taj pojam, baš kao ni pojam „vertikalne” supsidijarnosti, nije izričito definiran u ugovorima. Međutim, on predstavlja priznanje javne uloge privatnih aktera, npr. građana i predstavničkih organizacija civilnog društva, te njihova sudjelovanja u postupcima kreiranja politika i donošenja odluka, na temelju njihove posebne savjetodavne uloge, kao i samostalne zakonodavne uloge socijalnih partnera u kontekstu europskog socijalnog dijaloga.

| 5.4. | U stvari, koncept „horizontalne” supsidijarnosti, poznate i pod nazivom „funkcionalna” supsidijarnost, implicitno je priznat u ugovorima, i to u člancima 152., 154. i 155. UFEU-a o socijalnom dijalogu i ulozi socijalnih partnera. |
| --- | --- |

5.4.

U stvari, koncept „horizontalne” supsidijarnosti, poznate i pod nazivom „funkcionalna” supsidijarnost, implicitno je priznat u ugovorima, i to u člancima 152., 154. i 155. UFEU-a o socijalnom dijalogu i ulozi socijalnih partnera.

| 5.5. | I u članku 11. UEU-a sadržano je načelo participativne demokracije kao ključne komplementarne komponente predstavničke demokracije, u skladu s člancima 10. i 12. UEU-a (19), što predstavlja temelj demokracije. Kao što je EGSO više puta naglasio, u članku 11. stavku 1. i stavku 2. UEU-a (20) pružaju se važne mogućnosti za razvoj europske demokracije postavljanjem temelja za dugotrajno uspostavljanje strukturiranog civilnog dijaloga na europskoj razini, pored političkog dijaloga između institucija i država članica EU-a. |
| --- | --- |

5.5.

I u članku 11. UEU-a sadržano je načelo participativne demokracije kao ključne komplementarne komponente predstavničke demokracije, u skladu s člancima 10. i 12. UEU-a (19), što predstavlja temelj demokracije. Kao što je EGSO više puta naglasio, u članku 11. stavku 1. i stavku 2. UEU-a (20) pružaju se važne mogućnosti za razvoj europske demokracije postavljanjem temelja za dugotrajno uspostavljanje strukturiranog civilnog dijaloga na europskoj razini, pored političkog dijaloga između institucija i država članica EU-a.

19

20

| 5.6. | Osim toga, metoda EU-a mora se dopuniti poboljšanom „vertikalnom” supsidijarnošću uz osnaženu ulogu nacionalnih parlamenata u kreiranju politika EU-a i veću suradnju nacionalnih parlamenata i Europskog parlamenta. |
| --- | --- |

5.6.

Osim toga, metoda EU-a mora se dopuniti poboljšanom „vertikalnom” supsidijarnošću uz osnaženu ulogu nacionalnih parlamenata u kreiranju politika EU-a i veću suradnju nacionalnih parlamenata i Europskog parlamenta.

| 5.7. | Najvažnije od svega, sve gore navedeno može se postići i u okviru postojećih ugovora. Posebice u pogledu građanskog sudjelovanja, demokracije i odgovornosti mnogo se može postići daljnjim razvojem europskih politika te poboljšanjem postupaka i provedbe. Međutim, kao što je već navedeno u dvama mišljenjima EGSO-a (21)
   (22), u učinkovitoj provedbi odredaba članka 11. te u potpunom ostvarivanju koncepta participativne demokracije postignut je samo ograničen napredak. |
| --- | --- |

5.7.

Najvažnije od svega, sve gore navedeno može se postići i u okviru postojećih ugovora. Posebice u pogledu građanskog sudjelovanja, demokracije i odgovornosti mnogo se može postići daljnjim razvojem europskih politika te poboljšanjem postupaka i provedbe. Međutim, kao što je već navedeno u dvama mišljenjima EGSO-a (21)
   (22), u učinkovitoj provedbi odredaba članka 11. te u potpunom ostvarivanju koncepta participativne demokracije postignut je samo ograničen napredak.

21

22

| 5.8. | To je slučaj i s europskom građanskom inicijativom (EGI) iz članka 11. stavka 4. EGI bi trebao biti središnji instrument participativne demokracije i aktivnog građanstva, no u sadašnjem obliku većinom je neučinkovit, pa modalitete u vezi s njegovom provedbom treba znatno izmijeniti. |
| --- | --- |

5.8.

To je slučaj i s europskom građanskom inicijativom (EGI) iz članka 11. stavka 4. EGI bi trebao biti središnji instrument participativne demokracije i aktivnog građanstva, no u sadašnjem obliku većinom je neučinkovit, pa modalitete u vezi s njegovom provedbom treba znatno izmijeniti.

| 5.9. | Koncept „horizontalne” supsidijarnosti mora se ubuduće osnažiti i proširiti i na druga područja politike, uz pomoć strukturiranog civilnog dijaloga, primjerice u području zaštite okoliša i potrošača. Time bi se poboljšala uloga predstavničkih organizacija civilnog društva u europskim postupcima, omogućujući im da u potpunosti pridonesu područjima politika koja ih se tiču, čime bi se ostvarilo načelo participativne demokracije. Kad je riječ o postizanju tog cilja, EGSO kao predstavničko tijelo organiziranog civilnog društva u institucionalnom ustroju EU-a ima ključnu ulogu u ostvarivanju punog potencijala participativne demokracije te razvijanju i jačanju civilnog dijaloga, u partnerstvu s institucijama EU-a. |
| --- | --- |

5.9.

Koncept „horizontalne” supsidijarnosti mora se ubuduće osnažiti i proširiti i na druga područja politike, uz pomoć strukturiranog civilnog dijaloga, primjerice u području zaštite okoliša i potrošača. Time bi se poboljšala uloga predstavničkih organizacija civilnog društva u europskim postupcima, omogućujući im da u potpunosti pridonesu područjima politika koja ih se tiču, čime bi se ostvarilo načelo participativne demokracije. Kad je riječ o postizanju tog cilja, EGSO kao predstavničko tijelo organiziranog civilnog društva u institucionalnom ustroju EU-a ima ključnu ulogu u ostvarivanju punog potencijala participativne demokracije te razvijanju i jačanju civilnog dijaloga, u partnerstvu s institucijama EU-a.

| 5.10. | Njegova je uloga kao institucionalnog predstavnika organiziranog civilnog društva na europskoj razini trostruka: i. olakšavanje i podržavanje dijaloga između predstavničkih organizacija civilnog društva i europskih institucija, ii. osiguravanje trajnog angažmana organiziranog civilnog društva u političkim procesima EU-a i iii. praćenje provedbe članka 11. UEU-a. |
| --- | --- |

5.10.

Njegova je uloga kao institucionalnog predstavnika organiziranog civilnog društva na europskoj razini trostruka: i. olakšavanje i podržavanje dijaloga između predstavničkih organizacija civilnog društva i europskih institucija, ii. osiguravanje trajnog angažmana organiziranog civilnog društva u političkim procesima EU-a i iii. praćenje provedbe članka 11. UEU-a.

| 5.11. | U tom svojstvu te kao savjetodavno tijelo institucija EU-a (23) EGSO ima mogućnost da u potpunosti djeluje i. kao katalizator i koordinator u dijalogu između organizacija civilnog društva i s tim organizacijama, ii. kao glavni posrednik između organizacija civilnog društva i tijela EU-a koja donose odluke te iii. kao učinkovita veza između nacionalne i europske razine. U slučaju revizije ugovorâ, EGSO želi da se ta uloga izrijekom prizna (24). |
| --- | --- |

5.11.

U tom svojstvu te kao savjetodavno tijelo institucija EU-a (23) EGSO ima mogućnost da u potpunosti djeluje i. kao katalizator i koordinator u dijalogu između organizacija civilnog društva i s tim organizacijama, ii. kao glavni posrednik između organizacija civilnog društva i tijela EU-a koja donose odluke te iii. kao učinkovita veza između nacionalne i europske razine. U slučaju revizije ugovorâ, EGSO želi da se ta uloga izrijekom prizna (24).

23

24

| 5.12. | Ponovno pokretanje Programa bolje regulative odraz je namjere nove Komisije da stavi snažan naglasak na svoj rad procjenjivanja, u koji će biti uključene druge institucije, nacionalne vlasti i civilno društvo u širem smislu. Sudjelovanje EGSO-a kao savjetodavnog tijela u procjenjivanju politika presudno je jer se temelji na njegovoj legitimnoj ulozi u institucionalnoj strukturi EU-a i. da štiti ono što je EU postigao radi zadovoljavanja potreba europskih građana i ii. da upozorava na prepreke za provedbu politika i zakonodavstva EU-a ili na eventualne manjkavosti. |
| --- | --- |

5.12.

Ponovno pokretanje Programa bolje regulative odraz je namjere nove Komisije da stavi snažan naglasak na svoj rad procjenjivanja, u koji će biti uključene druge institucije, nacionalne vlasti i civilno društvo u širem smislu. Sudjelovanje EGSO-a kao savjetodavnog tijela u procjenjivanju politika presudno je jer se temelji na njegovoj legitimnoj ulozi u institucionalnoj strukturi EU-a i. da štiti ono što je EU postigao radi zadovoljavanja potreba europskih građana i ii. da upozorava na prepreke za provedbu politika i zakonodavstva EU-a ili na eventualne manjkavosti.

| 5.13. | U okviru uloge koja mu je dodijeljena temeljem članka 13. stavka 4. UEU-a, i u EGSO-ovu Protokolu o suradnji s Europskom komisijom od 22. veljače 2012. i u njegovu Sporazumu o suradnji s Europskim parlamentom od 5. veljače 2014. priznata je znatna dodana vrijednost za bolju izradu zakonodavstva koju EGSO može pružiti unoseći doprinos civilnog društva u cijeli politički ciklus EU-a (25). Stoga EGSO zahtijeva jasno priznavanje njegove institucionalne uloge u svim budućim inačicama Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj regulativi (26). |
| --- | --- |

5.13.

U okviru uloge koja mu je dodijeljena temeljem članka 13. stavka 4. UEU-a, i u EGSO-ovu Protokolu o suradnji s Europskom komisijom od 22. veljače 2012. i u njegovu Sporazumu o suradnji s Europskim parlamentom od 5. veljače 2014. priznata je znatna dodana vrijednost za bolju izradu zakonodavstva koju EGSO može pružiti unoseći doprinos civilnog društva u cijeli politički ciklus EU-a (25). Stoga EGSO zahtijeva jasno priznavanje njegove institucionalne uloge u svim budućim inačicama Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj regulativi (26).

25

26

| 5.14. | Radi učinkovitog doprinosa svemu navedenom, sâm bi EGSO trebao u potpunosti iskoristiti svoj potencijal i ojačati svoju ulogu, svoje metode rada i funkcioniranja te svoje operativne veze s glavnim europskim organizacijama i mrežama civilnog društva. EGSO također povećava značaj svog rada posvećujući više pozornosti klasterima prioritetnih politika EU-a u okviru savjetodavne uloge koja mu je dodijeljena ugovorima. |
| --- | --- |

5.14.

Radi učinkovitog doprinosa svemu navedenom, sâm bi EGSO trebao u potpunosti iskoristiti svoj potencijal i ojačati svoju ulogu, svoje metode rada i funkcioniranja te svoje operativne veze s glavnim europskim organizacijama i mrežama civilnog društva. EGSO također povećava značaj svog rada posvećujući više pozornosti klasterima prioritetnih politika EU-a u okviru savjetodavne uloge koja mu je dodijeljena ugovorima.

| 5.15. | EGSO na taj način može dati znatan doprinos korištenju potencijala Ugovora iz Lisabona u područjima politika koja se izravno tiču građana te utvrđivanju mogućih nedostataka koji bi iziskivali izmjene i prilagodbe dotičnih politika radi boljeg zadovoljavanja potreba građana. |
| --- | --- |

5.15.

EGSO na taj način može dati znatan doprinos korištenju potencijala Ugovora iz Lisabona u područjima politika koja se izravno tiču građana te utvrđivanju mogućih nedostataka koji bi iziskivali izmjene i prilagodbe dotičnih politika radi boljeg zadovoljavanja potreba građana.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Organizirano civilno društvo može se definirati kao zbroj svih organizacijskih struktura čiji članovi imaju ciljeve i odgovornosti od općeg interesa te djeluju kao posrednici između javnih tijela i građana.

1

Vidjeti mišljenja Uloga i doprinos organizacija civilnog društva izgradnji Europe od 22. rujna 1999. (SL C 329, 17.11.1999., str. 30.) i Organizirano civilno društvo i upravljanje u EU-u: doprinos Odbora izradi Bijele knjige od 25. travnja 2001. (SL C 193, 10.7.2001., str. 117.).

Uloga i doprinos organizacija civilnog društva izgradnji Europe

Organizirano civilno društvo i upravljanje u EU-u: doprinos Odbora izradi Bijele knjige

(2)  Vidjeti članak 300. stavak 4. UFEU-a.

2

(3)  Vidjeti članak 1. UEU-a.

3

(4)  Vidjeti članak 5. stavak 1. UEU-a.

4

(5)  Govor Hermana Van Rompuya Is there a need for a „New Pact for Europe”? („Postoji li potreba za, novim paktom za Europu’?”), Bruxelles, 17. lipnja 2015.

5

Is there a need for a „New Pact for Europe”?

http://www.newpactforeurope.eu/documents/eventsdocs/speech.vanrompuy.17june2015.pdf

(6)  Glave I. – IV. UFEU-a.

6

(7)  Mišljenje Dovršenje EMU-a – uloga porezne politike od 10. prosinca 2014. (SL C 230, 14.7.2015., str. 24.).

7

Dovršenje EMU-a – uloga porezne politike

(8)  Mišljenje Napredak postignut u provedbi strategije Europa 2020. i načini ostvarenja njezinih ciljeva do 2020. godine od 19. veljače 2015. (SL C 251, 31.7.2015., str. 19.).

8

Napredak postignut u provedbi strategije Europa 2020. i načini ostvarenja njezinih ciljeva do 2020. godine

(9)  Mišljenje o Izmijenjenom prijedlogu odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (COM(2011) 739 završna verzija – 2011/0183 (CNS) i o Izmijenjenom prijedlogu uredbe Vijeća o provedbenim mjerama za sustav vlastitih sredstava Europske unije (COM(2011) 740 završna verzija – 2011/0184 (APP) od 29. ožujka 2012. (SL C 181, 21.6.2012., str. 45.).

9

Izmijenjenom prijedlogu odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (COM(2011) 739 završna verzija – 2011/0183 (CNS)

Izmijenjenom prijedlogu uredbe Vijeća o provedbenim mjerama za sustav vlastitih sredstava Europske unije (COM(2011) 740 završna verzija – 2011/0184 (APP)

(10)  Mišljenje o Komunikaciji Komisije „Strategija za učinkovitu provedbu Povelje o temeljnim pravima u Europskoj uniji” od 21. rujna 2011. (SL C 376, 22.12.2011., str. 74.).

10

Komunikaciji Komisije „Strategija za učinkovitu provedbu Povelje o temeljnim pravima u Europskoj uniji”

(11)  U slučaju revizije ugovorâ, EGSO je već predložio uključivanje protokola o socijalnom napretku.

11

Vidjeti: Mišljenje o Komunikaciji Europske komisije – Akt o jedinstvenom tržištu II – Zajedno za novi rast od 17. siječnja 2013. (SL C 76, 14.3.2013., str. 24.).

Komunikaciji Europske komisije – Akt o jedinstvenom tržištu II – Zajedno za novi rast

(12)  Mišljenja Europska imigracijska politika od 11. rujna 2014. (SL C 458, 19.12.2014., str. 7.), Europska imigracijska politika i odnosi s trećim zemljama od 9. srpnja 2014. (SL C 451, 16.12.2014., str. 1.) te Nova vanjska i sigurnosna politika EU-a i uloga civilnog društva od 27. listopada 2011. godine (SL C 24, 28.1.2012., str. 56.).

12

Europska imigracijska politika

Europska imigracijska politika i odnosi s trećim zemljama

Nova vanjska i sigurnosna politika EU-a i uloga civilnog društva

(13)  Stavak 27. zaključaka.

13

(14)  Mišljenje Dovršenje EMU-a – Prijedlozi Europskog gospodarskog i socijalnog odbora za nadolazeće zakonodavno razdoblje EU-a od 9. srpnja 2014. (SL C 451, 16.12.2014., str. 10.).

14

Dovršenje EMU-a – Prijedlozi Europskog gospodarskog i socijalnog odbora za nadolazeće zakonodavno razdoblje EU-a

(15)  Mišljenje Za socijalnu dimenziju Europske ekonomske i monetarne unije od 22. svibnja 2013. (SL C 271, 19.9.2013., str. 1.) i Mišljenje o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću „Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije” od 17. listopada 2013. (SL C 67, 6.3.2014., str. 122.).

15

Za socijalnu dimenziju Europske ekonomske i monetarne unije

Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću „Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije”

(16)  Mišljenje Dovršenje EMU-a: politički stup od 27. svibnja 2015. (ECO/376) (SL C 332, 8.10.2015., str. 8.).

16

Dovršenje EMU-a: politički stup

(17)  http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_en.pdf

17

(18)  „Trijalog” je predviđen Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 13. lipnja 2007. o praktičnim načinima provedbe postupka suodlučivanja (članak 251. Ugovora o EZ-u) (SL C 145, 30.6.2007., str. 5.).

18

praktičnim načinima provedbe postupka suodlučivanja (članak 251. Ugovora o EZ-u)

(19)  O ulozi nacionalnih parlamenata odnosno Europskog parlamenta.

19

(20)  Članak 11. stavak 1. i stavak 2. glasi:

20

„Institucije građanima i predstavničkim udrugama na odgovarajući način omogućuju da objave i javno razmijene svoje stavove u svim područjima djelovanja Unije.

Institucije održavaju otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom.”

(21)  Mišljenje Načela, postupci i mjere za provedbu članka 11. stavaka 1. i 2. Ugovora iz Lisabona od 14. studenog 2012. (SL C 11, 15.1.2013., str. 8.).

21

Načela, postupci i mjere za provedbu članka 11. stavaka 1. i 2. Ugovora iz Lisabona

(22)  Mišljenje Ocjena savjetovanja Europske komisije s dionicima od 2. srpnja 2015. (SL C 383, 17.11.2015., str. 57.).

22

Ocjena savjetovanja Europske komisije s dionicima

(23)  Članak 13. stavak 4. UEU-a o institucionalnom okviru Unije glasi: „Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji pomažu Gospodarski i socijalni odbor te Odbor regija, koji imaju savjetodavnu ulogu.”

23

„Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji pomažu Gospodarski i socijalni odbor te Odbor regija, koji imaju savjetodavnu ulogu.”

(24)  Taj je prijedlog Odbor već dao Europskom vijeću u mišljenju iz 2006. godine tijekom razdoblja promišljanja koje je uslijedilo nakon neuspjele ratifikacije Ugovora o Ustavu.

24

Vidjeti: Mišljenje Doprinos Europskom vijeću od 15. i 16. lipnja – Razdoblje promišljanja od 17. svibnja 2006. (SL C 195, 18.8.2006., str. 64.).

Doprinos Europskom vijeću od 15. i 16. lipnja – Razdoblje promišljanja

(25)  U stavku 18. Protokola o suradnji s Europskom komisijom navodi se da „Odbor pridonosi postupku evaluacije provedbe zakonodavstva Unije, osobito u pogledu horizontalnih odredbi, kako je predviđeno člancima 8. – 12. UFEU-a.”

25

U Sporazumu o suradnji s Europskim parlamentom navodi se da će EGSO Parlamentu sustavno dostavljati „ocjene učinka europskog zakonodavstva”, zajedno s „informacijama i relevantnim materijalnom civilnog društva o tome na koji način postojeće zakonodavstvo i programi raspodjele sredstava funkcioniraju u praksi i koje nedostatke treba uzeti u obzir pri izradi i reviziji zakonodavstva i politika EU-a”.

(26)  Mišljenje Delegirani akti od 16. rujna 2015. (INT/768) (vidjeti stranicu 145. ovoga Službenog lista).

26

Delegirani akti

---

III. Pripremni akti

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

510. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 16. i 17. Rujna 2015.

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/192 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/192

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora „Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Bolja regulativa za bolje rezultate – Agenda EU-a”

(COM(2015) 215 završna verzija)

(2016/C 013/28)

| Izvjestitelj: | Bernd DITTMANN |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Bernd DITTMANN

Dana 1. lipnja 2015., sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska komisija odlučila je savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o

„Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Bolja regulativa za bolje rezultate – Agenda EU-a”

(COM(2015) 215 završna verzija).

Stručna skupina za bolju regulativu, osnovana u skladu s člankom 19. Poslovnika i zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, nacrt mišljenja usvojila je jednoglasno 2. rujna 2015. godine.

Odbor je mišljenje usvojio na svojem 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna), sa 174 glasa za, 3 protiv i 9 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Bolja, pametna regulativa zajednički je zadatak svih europskih institucija i država članica, s osnovnim ciljem povećanja kvalitete europskog zakonodavstva u korist građana, poduzeća, potrošača i radnika. Bolja regulativa, međutim, ne nadomješta političke odluke. To je postupak koji se kontinuirano razvija. Mnogo se toga već postiglo, iako ostaje još mnogo mogućnosti za poboljšanje. |
| --- | --- |

1.1.

Bolja, pametna regulativa zajednički je zadatak svih europskih institucija i država članica, s osnovnim ciljem povećanja kvalitete europskog zakonodavstva u korist građana, poduzeća, potrošača i radnika. Bolja regulativa, međutim, ne nadomješta političke odluke. To je postupak koji se kontinuirano razvija. Mnogo se toga već postiglo, iako ostaje još mnogo mogućnosti za poboljšanje.

| 1.2. | EGSO se već dugi niz godina naširoko bavi temom bolje regulative, što se može vidjeti u sažetku najvažnijih mišljenja o boljoj regulativi (1). Odbor na taj način preuzima posebnu odgovornost za podršku i prihvaćanje europskog prava i bolje regulative u civilnom društvu. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO se već dugi niz godina naširoko bavi temom bolje regulative, što se može vidjeti u sažetku najvažnijih mišljenja o boljoj regulativi (1). Odbor na taj način preuzima posebnu odgovornost za podršku i prihvaćanje europskog prava i bolje regulative u civilnom društvu.

| 1.3. | EGSO smatra da nije dovoljno zastupljen u programu za bolju regulativu s obzirom na ulogu i funkciju koje su mu povjerene u ugovorima EU-a i sporazumima o suradnji s Europskom komisijom i Europskim parlamentom (EP). Odbor poziva na sudjelovanje savjetodavnih tijela EU-a u Međuinstitucionalnom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO smatra da nije dovoljno zastupljen u programu za bolju regulativu s obzirom na ulogu i funkciju koje su mu povjerene u ugovorima EU-a i sporazumima o suradnji s Europskom komisijom i Europskim parlamentom (EP). Odbor poziva na sudjelovanje savjetodavnih tijela EU-a u Međuinstitucionalnom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva.

| 1.4. | EGSO podržava široko sudjelovanje dionika u konzultacijama tijekom vijeka postojanja određene političke mjere i podsjeća na svoje mišljenje o ocjeni smjernica za savjetovanje. Odbor želi naglasiti da ispravno određivanje ciljnih skupina i reprezentativnosti dionika smatra bitnim aspektima bolje regulative, koje je potrebno poboljšati. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO podržava široko sudjelovanje dionika u konzultacijama tijekom vijeka postojanja određene političke mjere i podsjeća na svoje mišljenje o ocjeni smjernica za savjetovanje. Odbor želi naglasiti da ispravno određivanje ciljnih skupina i reprezentativnosti dionika smatra bitnim aspektima bolje regulative, koje je potrebno poboljšati.

| 1.5. | EGSO smatra da se pri odabiru stručnjaka za Regulatorni nadzorni odbor, platformu REFIT kao i sva druga tijela mora osigurati da se prilikom rasprava, radionica i drugih događanja jamče najveća moguća neovisnost, nepristranost i transparentnost. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO smatra da se pri odabiru stručnjaka za Regulatorni nadzorni odbor, platformu REFIT kao i sva druga tijela mora osigurati da se prilikom rasprava, radionica i drugih događanja jamče najveća moguća neovisnost, nepristranost i transparentnost.

| 1.6. | EGSO poziva na uključivanje samoregulacije i koregulacije u međuinstitucionalni sporazum i da ih se uzima u obzir jednako kao i regulatorne mjere za rješavanje političkih pitanja. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO poziva na uključivanje samoregulacije i koregulacije u međuinstitucionalni sporazum i da ih se uzima u obzir jednako kao i regulatorne mjere za rješavanje političkih pitanja.

| 1.7. | EGSO poziva da se neslužbeni tripartitni razgovori ograniče na posebne hitne slučajeve i da se većina regulative donosi u okviru redovnog zakonodavnog postupka. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO poziva da se neslužbeni tripartitni razgovori ograniče na posebne hitne slučajeve i da se većina regulative donosi u okviru redovnog zakonodavnog postupka.

| 1.8. | EGSO poziva Komisiju da se snažnije usredotoči na nedostatke u preuzimanju i provedbi prava EU-a u državama članicama i poziva na korištenje propisa umjesto direktiva. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO poziva Komisiju da se snažnije usredotoči na nedostatke u preuzimanju i provedbi prava EU-a u državama članicama i poziva na korištenje propisa umjesto direktiva.

2.   Program za bolju regulaciju – temeljita ocjena

| 2.1. | Odbor je uvjeren da bi mjere i instrumenti za bolju regulativu trebali pomoći u poboljšanju kvalitete i učinkovitosti europskih pravnih akata, omogućiti jednostavne, jasne i dosljedne propise koji doprinose postizanju ciljeva opisanih u ugovorima EU-a i, posebice, jačanju i dovršetku europskog jedinstvenog tržišta te koji predstavljaju dodanu vrijednost za građane, poduzeća, potrošače i radnike u Europi. |
| --- | --- |

2.1.

Odbor je uvjeren da bi mjere i instrumenti za bolju regulativu trebali pomoći u poboljšanju kvalitete i učinkovitosti europskih pravnih akata, omogućiti jednostavne, jasne i dosljedne propise koji doprinose postizanju ciljeva opisanih u ugovorima EU-a i, posebice, jačanju i dovršetku europskog jedinstvenog tržišta te koji predstavljaju dodanu vrijednost za građane, poduzeća, potrošače i radnike u Europi.

| 2.2. | Europa je zajednički pravni prostor u kojem se mora jamčiti dobar, pouzdan i primjenjiv pravni okvir. Pristup bolje regulative, koji treba primijeniti i na bivše prethodne mjere na europskoj razini i na dosljedni prijenos i provedbu prava EU-a u državama članicama i koji predviđa mjere za bolju regulativu tijekom cijelog vijeka postojanja (2) nekog pravnog akta, bit će vrijedan doprinos integraciji Europe i njezinih građana te neće samo uvesti nove tehnokratske postupke i mjere nego će se sve europske institucije i države članice obvezati na uspostavu kulture bolje regulative. |
| --- | --- |

2.2.

Europa je zajednički pravni prostor u kojem se mora jamčiti dobar, pouzdan i primjenjiv pravni okvir. Pristup bolje regulative, koji treba primijeniti i na bivše prethodne mjere na europskoj razini i na dosljedni prijenos i provedbu prava EU-a u državama članicama i koji predviđa mjere za bolju regulativu tijekom cijelog vijeka postojanja (2) nekog pravnog akta, bit će vrijedan doprinos integraciji Europe i njezinih građana te neće samo uvesti nove tehnokratske postupke i mjere nego će se sve europske institucije i države članice obvezati na uspostavu kulture bolje regulative.

| 2.3. | Komisija predstavlja svoju komunikaciju i prateće dokumente kao novi početak. Prijedloge bi, nesumnjivo, trebalo smatrati ambicioznima. Međutim, Odbor želi također naglasiti da bolja regulativa nije nova tema, nego da je predmet rasprava već dugi niz godina i da se konstantno razvija. Zahvaljujući postignutim poboljšanjima europsko je zakonodavstvo, općenito, vrlo kvalitetno i koristi građanima, poduzećima, potrošačima i radnicima u Europi. EGSO smatra da, u usporedbi s nacionalnim ili međunarodnim zakonodavnim tijelima, mehanizmi i uspostavljeni postupci na razini EU-a dobro funkcioniraju i jamče visoku kvalitetu regulative (3). No, kao što se može vidjeti u nastavku ovoga izvješća, još uvijek ima prostora za poboljšanje. Međutim, EGSO priznaje da se je zahvaljujući boljoj regulativi već mnogo toga postiglo. |
| --- | --- |

2.3.

Komisija predstavlja svoju komunikaciju i prateće dokumente kao novi početak. Prijedloge bi, nesumnjivo, trebalo smatrati ambicioznima. Međutim, Odbor želi također naglasiti da bolja regulativa nije nova tema, nego da je predmet rasprava već dugi niz godina i da se konstantno razvija. Zahvaljujući postignutim poboljšanjima europsko je zakonodavstvo, općenito, vrlo kvalitetno i koristi građanima, poduzećima, potrošačima i radnicima u Europi. EGSO smatra da, u usporedbi s nacionalnim ili međunarodnim zakonodavnim tijelima, mehanizmi i uspostavljeni postupci na razini EU-a dobro funkcioniraju i jamče visoku kvalitetu regulative (3). No, kao što se može vidjeti u nastavku ovoga izvješća, još uvijek ima prostora za poboljšanje. Međutim, EGSO priznaje da se je zahvaljujući boljoj regulativi već mnogo toga postiglo.

| 2.4. | S obzirom na sve više kritika upućenih konceptu bolje regulative, EGSO naglašava da se ne radi o tome hoće li postojati „više” ili „manje” regulative u EU-u ili hoće li se određena politička područja deregulirati ili će se prednost dati drugim područjima, čime bi se u pitanje dovele vrijednosti za koje se EU zalaže: socijalna zaštita, zaštita okoliša i temeljna prava (4). Bolja regulativa u prvom je redu sredstvo kojim bi se trebalo osigurati da se politički ciljevi temeljem dokazanih osnova i u svjetlu gore navedenih vrijednosti zaista učinkovito ostvare, a da se pritom ne ograniče standardi zaštite okoliša, prava potrošača i socijalni standardi niti da se osnivanjem novih tijela premješta odgovornost unutar institucionalne strukture. Bolja regulativa ne može i ne smije nadomještati političke odluke. |
| --- | --- |

2.4.

S obzirom na sve više kritika upućenih konceptu bolje regulative, EGSO naglašava da se ne radi o tome hoće li postojati „više” ili „manje” regulative u EU-u ili hoće li se određena politička područja deregulirati ili će se prednost dati drugim područjima, čime bi se u pitanje dovele vrijednosti za koje se EU zalaže: socijalna zaštita, zaštita okoliša i temeljna prava (4). Bolja regulativa u prvom je redu sredstvo kojim bi se trebalo osigurati da se politički ciljevi temeljem dokazanih osnova i u svjetlu gore navedenih vrijednosti zaista učinkovito ostvare, a da se pritom ne ograniče standardi zaštite okoliša, prava potrošača i socijalni standardi niti da se osnivanjem novih tijela premješta odgovornost unutar institucionalne strukture. Bolja regulativa ne može i ne smije nadomještati političke odluke.

| 2.5. | EGSO igra aktivnu ulogu u demokratskom oblikovanju i provedbi prava EU-a. EGSO se već dugi niz godina intenzivno bavi temom bolje regulative te je sastavio niz mišljenja u kojima su sadržane konkretne preporuke za njen daljnji razvoj. Popis tih preporuka može se konzultirati (5) te treba služiti kao poticaj i izvor ideja za daljnja poboljšanja programa za bolju regulativu. To pokazuje da EGSO snosi posebnu odgovornost za podršku i prihvaćanje ciljeva bolje regulative u civilnom društvu. Odbor je i sada spreman dati svoj doprinos transparentnoj, demokratskoj i dosljednoj boljoj regulativi. |
| --- | --- |

2.5.

EGSO igra aktivnu ulogu u demokratskom oblikovanju i provedbi prava EU-a. EGSO se već dugi niz godina intenzivno bavi temom bolje regulative te je sastavio niz mišljenja u kojima su sadržane konkretne preporuke za njen daljnji razvoj. Popis tih preporuka može se konzultirati (5) te treba služiti kao poticaj i izvor ideja za daljnja poboljšanja programa za bolju regulativu. To pokazuje da EGSO snosi posebnu odgovornost za podršku i prihvaćanje ciljeva bolje regulative u civilnom društvu. Odbor je i sada spreman dati svoj doprinos transparentnoj, demokratskoj i dosljednoj boljoj regulativi.

| 2.6. | EGSO žali što se u komunikaciji Komisije i cijelom paketu za bolju regulativu ne uzimaju dovoljno u obzir uloga, funkcija i reprezentativnost EGSO-a koje su utvrđene u Ugovorima te se na taj način propušta mogućnost da se iskoriste stručnost i znanje članova i da se poštuju nadležnosti Odbora. EGSO će u programu za bolju regulativu sudjelovati samo u okvirima platforme REFIT (područje ex post) tako da neće imati prilike u dovoljnoj mjeri ispunjavati svoje zadatke i odgovornost za jačanje demokratskog legitimiteta i učinkovitost institucija. |
| --- | --- |

2.6.

EGSO žali što se u komunikaciji Komisije i cijelom paketu za bolju regulativu ne uzimaju dovoljno u obzir uloga, funkcija i reprezentativnost EGSO-a koje su utvrđene u Ugovorima te se na taj način propušta mogućnost da se iskoriste stručnost i znanje članova i da se poštuju nadležnosti Odbora. EGSO će u programu za bolju regulativu sudjelovati samo u okvirima platforme REFIT (područje ex post) tako da neće imati prilike u dovoljnoj mjeri ispunjavati svoje zadatke i odgovornost za jačanje demokratskog legitimiteta i učinkovitost institucija.

| 2.7. | Odbor stoga zahtijeva da ga se na odgovarajući način uzme u obzir u programu za bolju regulativu. U ovom izvješću navode se prijedlozi na koji način i gdje bi EGSO trebao sudjelovati. |
| --- | --- |

2.7.

Odbor stoga zahtijeva da ga se na odgovarajući način uzme u obzir u programu za bolju regulativu. U ovom izvješću navode se prijedlozi na koji način i gdje bi EGSO trebao sudjelovati.

3.   Međuinstitucionalni sporazum – prema zajedničkoj kulturi bolje regulative

| 3.1. | Komunikacija Komisije se, između ostalog, bavi mjerama predviđenim u međuinstitucionalnom sporazumu. EGSO smatra da je prijedlog za međuinstitucionalni sporazum jedan od glavnih elemenata programa za bolju regulativu. Potrebno je podržati Komisiju u stalnom razvijanju ciljeva bolje regulative uz sudjelovanje cijelog civilnog društva. Posebice je, međutim, potrebna podrška zakonodavnih tijela Vijeća i EP-a. Prijedlog za međuinstitucionalni sporazum je ambiciozan i može uspjeti samo uz snažnu predanost svih institucija za ciljeve i sadržaj bolje regulative i dosljednom primjenom prijedloga sadržanih u sporazumu i u svjetlu ugovora EU-a. Neuspjeh u pregovorima predstavljao bi veliki korak unatrag, čak i u usporedbi s obvezama iz međuinstitucionalnog sporazuma iz 2003. godine. |
| --- | --- |

3.1.

Komunikacija Komisije se, između ostalog, bavi mjerama predviđenim u međuinstitucionalnom sporazumu. EGSO smatra da je prijedlog za međuinstitucionalni sporazum jedan od glavnih elemenata programa za bolju regulativu. Potrebno je podržati Komisiju u stalnom razvijanju ciljeva bolje regulative uz sudjelovanje cijelog civilnog društva. Posebice je, međutim, potrebna podrška zakonodavnih tijela Vijeća i EP-a. Prijedlog za međuinstitucionalni sporazum je ambiciozan i može uspjeti samo uz snažnu predanost svih institucija za ciljeve i sadržaj bolje regulative i dosljednom primjenom prijedloga sadržanih u sporazumu i u svjetlu ugovora EU-a. Neuspjeh u pregovorima predstavljao bi veliki korak unatrag, čak i u usporedbi s obvezama iz međuinstitucionalnog sporazuma iz 2003. godine.

| 3.2. | Unatoč tome što EP (6) prepoznaje ulogu i važnost EGSO-a, u međuinstitucionalnom se sporazumu ni na jednom mjestu se ne uzima u obzir ni EGSO ni Odbor regija, kao ni njihova uloga i funkcija koja im je priznata u Ugovorima. To je neprihvatljivo. |
| --- | --- |

3.2.

Unatoč tome što EP (6) prepoznaje ulogu i važnost EGSO-a, u međuinstitucionalnom se sporazumu ni na jednom mjestu se ne uzima u obzir ni EGSO ni Odbor regija, kao ni njihova uloga i funkcija koja im je priznata u Ugovorima. To je neprihvatljivo.

| 3.3. | Ako se Komisija pravovremeno savjetuje s Odborom, Odbor je spreman poduprijeti institucije EU-a u poboljšanju regulative, razviti nove zamisli, iznijeti detaljno stajalište o planiranim mjerama u okviru njegovih ovlasti, jamčiti njihovu visoku kvalitetu i, ako je potrebno, pratiti inicijative EU-a ili, u posebnim slučajevima, testirati buduće inicijative. |
| --- | --- |

3.3.

Ako se Komisija pravovremeno savjetuje s Odborom, Odbor je spreman poduprijeti institucije EU-a u poboljšanju regulative, razviti nove zamisli, iznijeti detaljno stajalište o planiranim mjerama u okviru njegovih ovlasti, jamčiti njihovu visoku kvalitetu i, ako je potrebno, pratiti inicijative EU-a ili, u posebnim slučajevima, testirati buduće inicijative.

| 3.4. | EGSO stoga poziva uključenje obiju savjetodavnih institucija EU-a u međuinstitucionalni sporazum kad se radi o mjerama za bolju regulativu koje su im povjerene u okviru ugovora EU-a i ugovora o suradnji s Komisijom i s EP-om. |
| --- | --- |

3.4.

EGSO stoga poziva uključenje obiju savjetodavnih institucija EU-a u međuinstitucionalni sporazum kad se radi o mjerama za bolju regulativu koje su im povjerene u okviru ugovora EU-a i ugovora o suradnji s Komisijom i s EP-om.

| 3.5. | EGSO će ocijeniti konkretni sadržaj međuinstitucionalnog sporazuma u samoinicijativnom mišljenju nakon što sporazum usvoje Vijeće i EP. |
| --- | --- |

3.5.

EGSO će ocijeniti konkretni sadržaj međuinstitucionalnog sporazuma u samoinicijativnom mišljenju nakon što sporazum usvoje Vijeće i EP.

4.   Ocjena komunikacije o programu za bolju regulativu

4.1.   
  Promjena načina rada na europskoj razini

| 4.1.1. | Komisija želi ostvariti bolje propise i rezultate zahvaljujući svojem novom unutarnjem ustrojstvu, usmjeravanju svojih mjera na političke smjernice, uspostavljanju dosljednog programa rada na razini EU-a i pojačanoj suradnji s institucijama. |
| --- | --- |

4.1.1.

Komisija želi ostvariti bolje propise i rezultate zahvaljujući svojem novom unutarnjem ustrojstvu, usmjeravanju svojih mjera na političke smjernice, uspostavljanju dosljednog programa rada na razini EU-a i pojačanoj suradnji s institucijama.

| 4.1.2. | EGSO pozdravlja činjenicu da je Komisija pokrenula strukturiranu razmjenu mišljenja s Vijećem i Parlamentom o godišnjem programu rada i višegodišnjem programiranju i da se, u skladu sa sporazumom o suradnji, savjetuje s Odborom prije objave godišnjeg programa rada. Razmjena se treba proširiti na čitav programski ciklus i osigurati sinergiju kroz uspostavu redovitog dijaloga između EGSO-a i EP-a, Komisije i Vijeća, tako da se mogu ciljano pratiti mjere programa rada i nakon njihovog usvajanja i da se može poboljšati sveukupna suradnja. EGSO predlaže da se postupak planiranja novih inicijativa i prioriteta odvija također u svjetlu i uz uvažavanje postojećih strategija i integracijskih planova (kao što su na primjer strategija Europa 2020., godišnji program rasta i Europski semestar/preporuke za pojedine države članice) i da sadrži detaljne informacije o tome kako se buduće mjere uklapaju u postojeće strategije i kako odražavaju njihove ciljeve. Na taj način se izbjegava da određena područja politika i ciljevi imaju veći ili manji prioritet u odnosu na postojeće strategije. |
| --- | --- |

4.1.2.

EGSO pozdravlja činjenicu da je Komisija pokrenula strukturiranu razmjenu mišljenja s Vijećem i Parlamentom o godišnjem programu rada i višegodišnjem programiranju i da se, u skladu sa sporazumom o suradnji, savjetuje s Odborom prije objave godišnjeg programa rada. Razmjena se treba proširiti na čitav programski ciklus i osigurati sinergiju kroz uspostavu redovitog dijaloga između EGSO-a i EP-a, Komisije i Vijeća, tako da se mogu ciljano pratiti mjere programa rada i nakon njihovog usvajanja i da se može poboljšati sveukupna suradnja. EGSO predlaže da se postupak planiranja novih inicijativa i prioriteta odvija također u svjetlu i uz uvažavanje postojećih strategija i integracijskih planova (kao što su na primjer strategija Europa 2020., godišnji program rasta i Europski semestar/preporuke za pojedine države članice) i da sadrži detaljne informacije o tome kako se buduće mjere uklapaju u postojeće strategije i kako odražavaju njihove ciljeve. Na taj način se izbjegava da određena područja politika i ciljevi imaju veći ili manji prioritet u odnosu na postojeće strategije.

4.2.   
  Bolje savjetovanje, veća otvorenost i transparentnost

| 4.2.1. | Komisija namjerava uz pomoć konzultacija uključiti dionike tijekom cijelog vijeka postojanja neke političke mjere. S dionicima se treba konzultirati o smjernicama, procjenama učinka u ranim fazama, pravnim aktima koje donosi kolegij povjerenika, ex post ocjenama i ispitivanjima prikladnosti te nacrtima delegiranih pravnih akata i provedbenih akata. Osim toga, potrebno je i poboljšati obrazloženje pravnih akata. |
| --- | --- |

4.2.1.

Komisija namjerava uz pomoć konzultacija uključiti dionike tijekom cijelog vijeka postojanja neke političke mjere. S dionicima se treba konzultirati o smjernicama, procjenama učinka u ranim fazama, pravnim aktima koje donosi kolegij povjerenika, ex post ocjenama i ispitivanjima prikladnosti te nacrtima delegiranih pravnih akata i provedbenih akata. Osim toga, potrebno je i poboljšati obrazloženje pravnih akata.

| 4.2.2. | EGSO u načelu pozdravlja namjeru da se postignu veća transparentnost i snažnije uključivanje dionika tijekom cijelog vijeka postojanja nekog pravnog akta. EGSO je uvijek naglašavao važnost intenzivnog savjetovanja sa svim zainteresiranim stranama (7), budući da sveobuhvatno savjetovanje s dionicima može doprinijeti kvaliteti i primjerenosti regulative tako što će se postići ravnoteža između ostvarenja političkih ciljeva s jedne strane i smanjenja administrativnog opterećenja s druge strane. Uz pomoć boljih konzultacija također se jača svijest i poboljšava primjena propisa (8). |
| --- | --- |

4.2.2.

EGSO u načelu pozdravlja namjeru da se postignu veća transparentnost i snažnije uključivanje dionika tijekom cijelog vijeka postojanja nekog pravnog akta. EGSO je uvijek naglašavao važnost intenzivnog savjetovanja sa svim zainteresiranim stranama (7), budući da sveobuhvatno savjetovanje s dionicima može doprinijeti kvaliteti i primjerenosti regulative tako što će se postići ravnoteža između ostvarenja političkih ciljeva s jedne strane i smanjenja administrativnog opterećenja s druge strane. Uz pomoć boljih konzultacija također se jača svijest i poboljšava primjena propisa (8).

| 4.2.3. | EGSO je u srpnju 2015. u mišljenju o procjeni savjetovanja s dionicima (9) iznio prijedloge za poboljšanje mogućnosti za savjetovanje s dionicima, na koje često podsjeća u ovom mišljenju. EGSO u tom smislu priznaje da su smjernice u načelu dobro polazište za provođenje kvalitetnih savjetovanja No, kao što je jasno istaknuto u gore navedenom mišljenju, još uvijek postoje mnogi (čak i aktualni) slučajevi u kojima nadležne službe Komisije ne primjenjuju dosljedno nove smjernice. EGSO stoga poziva da se unutar Komisije propiše obvezna primjena smjernica kao standarda kvalitete za savjetovanje s dionicima. |
| --- | --- |

4.2.3.

EGSO je u srpnju 2015. u mišljenju o procjeni savjetovanja s dionicima (9) iznio prijedloge za poboljšanje mogućnosti za savjetovanje s dionicima, na koje često podsjeća u ovom mišljenju. EGSO u tom smislu priznaje da su smjernice u načelu dobro polazište za provođenje kvalitetnih savjetovanja No, kao što je jasno istaknuto u gore navedenom mišljenju, još uvijek postoje mnogi (čak i aktualni) slučajevi u kojima nadležne službe Komisije ne primjenjuju dosljedno nove smjernice. EGSO stoga poziva da se unutar Komisije propiše obvezna primjena smjernica kao standarda kvalitete za savjetovanje s dionicima.

| 4.2.4. | Kako bi se dobile potrebne informacije, izuzetno je važno ispravno odabrati ciljnu skupinu za pojedino savjetovanje. EGSO bi u okviru svojih nadležnosti i u uskoj suradnji sa svim relevantnim organizacijama i Komisijom mogao pomoći pri određivanju reprezentativnih organizacija unutar ciljnih skupina (10). EGSO smatra da je potrebno osigurati veću transparentnost u odabiru stručnjaka u tijelima, na konferencijama, radionicama i sl. na temelju pojačanih savjetodavnih mehanizama s dionicima. Jednako tako treba snažnije voditi računa o reprezentativnosti dionika te osigurati kvalitativnu i kvantitativnu ocjenu rezultata, ovisno o tome radi li se o reakciji pojedinca ili neke reprezentativne organizacije civilnog društva. Povratne informacije iz neke organizacije moraju imati veću težinu. |
| --- | --- |

4.2.4.

Kako bi se dobile potrebne informacije, izuzetno je važno ispravno odabrati ciljnu skupinu za pojedino savjetovanje. EGSO bi u okviru svojih nadležnosti i u uskoj suradnji sa svim relevantnim organizacijama i Komisijom mogao pomoći pri određivanju reprezentativnih organizacija unutar ciljnih skupina (10). EGSO smatra da je potrebno osigurati veću transparentnost u odabiru stručnjaka u tijelima, na konferencijama, radionicama i sl. na temelju pojačanih savjetodavnih mehanizama s dionicima. Jednako tako treba snažnije voditi računa o reprezentativnosti dionika te osigurati kvalitativnu i kvantitativnu ocjenu rezultata, ovisno o tome radi li se o reakciji pojedinca ili neke reprezentativne organizacije civilnog društva. Povratne informacije iz neke organizacije moraju imati veću težinu.

| 4.2.5. | Kvaliteta pitanja (često sugestivnih), njihov odabir i mehanizmi povratnih informacija Komisije često su neadekvatni (11). EGSO je predstavio opsežne prijedloge o tome kako bi se ti nedostaci mogli ukloniti (12). Tako bi prilikom izrade upitnika za savjetovanja mogao utjecati i na formulaciju pitanja tako što bi sudjelovao u njihovoj pripremi ili bi djelovao kao „tijelo za testiranje” kako bi se provjerilo jesu li pitanja relevantna. Provjerom i praćenjem savjetovanja te uspostavljanjem odgovarajućeg mjesta za praćenje u EGSO-u (13) mogao bi se dati adekvatan doprinos poboljšanju kvalitete savjetovanja. |
| --- | --- |

4.2.5.

Kvaliteta pitanja (često sugestivnih), njihov odabir i mehanizmi povratnih informacija Komisije često su neadekvatni (11). EGSO je predstavio opsežne prijedloge o tome kako bi se ti nedostaci mogli ukloniti (12). Tako bi prilikom izrade upitnika za savjetovanja mogao utjecati i na formulaciju pitanja tako što bi sudjelovao u njihovoj pripremi ili bi djelovao kao „tijelo za testiranje” kako bi se provjerilo jesu li pitanja relevantna. Provjerom i praćenjem savjetovanja te uspostavljanjem odgovarajućeg mjesta za praćenje u EGSO-u (13) mogao bi se dati adekvatan doprinos poboljšanju kvalitete savjetovanja.

| 4.2.6. | Također je važno utvrditi razumne rokove za savjetovanja. Time bi se onemogućilo bespotrebno produžavanje zakonodavnog postupka iako bi razdoblja od 4, 8 ili 12 tjedana za savjetovanje o nekim složenim ili vrlo tehničkim inicijativama mogla biti prekratka za prikupljanje primjerenih povratnih informacija. Strukturirano i konstantno ažurirano planiranje savjetovanja (u smjernicama Komisije) i objavljivanje njihovih ciljeva i konkretnih vremenskih rokova mogu pomoći dionicima u pripremi njihovog sudjelovanja. |
| --- | --- |

4.2.6.

Također je važno utvrditi razumne rokove za savjetovanja. Time bi se onemogućilo bespotrebno produžavanje zakonodavnog postupka iako bi razdoblja od 4, 8 ili 12 tjedana za savjetovanje o nekim složenim ili vrlo tehničkim inicijativama mogla biti prekratka za prikupljanje primjerenih povratnih informacija. Strukturirano i konstantno ažurirano planiranje savjetovanja (u smjernicama Komisije) i objavljivanje njihovih ciljeva i konkretnih vremenskih rokova mogu pomoći dionicima u pripremi njihovog sudjelovanja.

| 4.2.7. | U cilju još veće transparentnosti i preglednosti za dionike, EGSO potiče na to da se na središnjoj Komisijinoj internetskoj stranici za savjetovanja (14) ujednačeno i pregledno navedu sva tekuća savjetovanja institucija EU-a i europskih agencija te drugih ustanova (15), kao i sva savjetovanja koja se odnose na delegirane i provedbene akte te da se bolje predstave diljem Europe u okviru cjelovite komunikacijske strategije. |
| --- | --- |

4.2.7.

U cilju još veće transparentnosti i preglednosti za dionike, EGSO potiče na to da se na središnjoj Komisijinoj internetskoj stranici za savjetovanja (14) ujednačeno i pregledno navedu sva tekuća savjetovanja institucija EU-a i europskih agencija te drugih ustanova (15), kao i sva savjetovanja koja se odnose na delegirane i provedbene akte te da se bolje predstave diljem Europe u okviru cjelovite komunikacijske strategije.

| 4.2.8. | Osobito je poželjno savjetovanje o delegiranim pravnim aktima (članak 290. UFEU-a) i provedbenim aktima (članak 291. UFEU-a). Nedostatak transparentnosti, očita pravna nesigurnost i nedovoljan politički nadzor sustava prethodnih savjetovanja o podzakonskim aktima često su bili predmet opravdanih kritika (16). EGSO također predlaže uvođenje zasebnog registra za delegirane akte po ugledu na registar komitologije. Korištenje delegiranih i provedbenih akata treba strogo ograničiti i posebno obrazložiti. Mjere na nižoj razini trebaju se dosljedno temeljiti na osnovnom pravnom aktu. Delegiranim i provedbenim aktima ne smiju se narušavati političke odluke. |
| --- | --- |

4.2.8.

Osobito je poželjno savjetovanje o delegiranim pravnim aktima (članak 290. UFEU-a) i provedbenim aktima (članak 291. UFEU-a). Nedostatak transparentnosti, očita pravna nesigurnost i nedovoljan politički nadzor sustava prethodnih savjetovanja o podzakonskim aktima često su bili predmet opravdanih kritika (16). EGSO također predlaže uvođenje zasebnog registra za delegirane akte po ugledu na registar komitologije. Korištenje delegiranih i provedbenih akata treba strogo ograničiti i posebno obrazložiti. Mjere na nižoj razini trebaju se dosljedno temeljiti na osnovnom pravnom aktu. Delegiranim i provedbenim aktima ne smiju se narušavati političke odluke.

| 4.2.9. | Potrebno je osim toga osigurati da se savjetovanja ili sadržaji delegiranih i provedbenih akata ne preklapaju sa savjetovanjima o smjernicama agencija EU-a ili njihovim sadržajem. |
| --- | --- |

4.2.9.

Potrebno je osim toga osigurati da se savjetovanja ili sadržaji delegiranih i provedbenih akata ne preklapaju sa savjetovanjima o smjernicama agencija EU-a ili njihovim sadržajem.

| 4.2.10. | U načelu je potrebno razlikovati savjetovanja sa socijalnim partnerima – u skladu s postupcima za socijalni dijalog iz Ugovora EU-a (članci 154. i 155. UFEU-a) – i javna savjetovanja sa svim predmetnim dionicima civilnog društva u skladu s člankom 11. stavkom 3. UEU-a. Obje vrste savjetovanja imaju svoju specifičnu funkciju i drugačiji legitimitet. |
| --- | --- |

4.2.10.

U načelu je potrebno razlikovati savjetovanja sa socijalnim partnerima – u skladu s postupcima za socijalni dijalog iz Ugovora EU-a (članci 154. i 155. UFEU-a) – i javna savjetovanja sa svim predmetnim dionicima civilnog društva u skladu s člankom 11. stavkom 3. UEU-a. Obje vrste savjetovanja imaju svoju specifičnu funkciju i drugačiji legitimitet.

| 4.2.11. | U paketu alata za bolju regulativu navodi se, doduše, da savjetovanja sa socijalnim partnerima ne podliježu minimalnim standardima za savjetovanja, a time ni zahtjevima za javna savjetovanja. Međutim, EGSO želi jasno naglasiti da se to ni u kojem slučaju ne smije koristiti kao izgovor da se savjetovanja s europskim socijalnim partnerima odnosno rezultati njihovih pregovora trebaju prethodno ili naknadno podvrgnuti nadzoru u okviru javnih savjetovanja. Socijalni dijalog je poseban postupak predviđen u UFEU-u (17), koji se mora poštivati. Javna savjetovanja stoga ne mogu biti zamjena za savjetovanja sa socijalnim partnerima (18). Provedba rezultata sporazuma između socijalnih partnera mora se osigurati u skladu sa zahtjevima iz članka 155. UFEU-a (19). |
| --- | --- |

4.2.11.

U paketu alata za bolju regulativu navodi se, doduše, da savjetovanja sa socijalnim partnerima ne podliježu minimalnim standardima za savjetovanja, a time ni zahtjevima za javna savjetovanja. Međutim, EGSO želi jasno naglasiti da se to ni u kojem slučaju ne smije koristiti kao izgovor da se savjetovanja s europskim socijalnim partnerima odnosno rezultati njihovih pregovora trebaju prethodno ili naknadno podvrgnuti nadzoru u okviru javnih savjetovanja. Socijalni dijalog je poseban postupak predviđen u UFEU-u (17), koji se mora poštivati. Javna savjetovanja stoga ne mogu biti zamjena za savjetovanja sa socijalnim partnerima (18). Provedba rezultata sporazuma između socijalnih partnera mora se osigurati u skladu sa zahtjevima iz članka 155. UFEU-a (19).

4.3.   
  Bolji instrumenti za bolja rješenja

| 4.3.1. | Komisija će prilikom donošenja budućih mjera primjenjivati nove integrirane smjernice za bolju regulativu (20) te se također obvezuje provjeriti nezakonodavne mogućnosti, kao što su koregulacija i samoregulacija, a posebnu će pozornost posvetiti načelu „počnimo od malih”, testiranju utjecaja zakonodavstva na mala i srednja poduzeća te eventualnim izuzećima za mikropoduzeća od nekih europskih zahtjeva. |
| --- | --- |

4.3.1.

Komisija će prilikom donošenja budućih mjera primjenjivati nove integrirane smjernice za bolju regulativu (20) te se također obvezuje provjeriti nezakonodavne mogućnosti, kao što su koregulacija i samoregulacija, a posebnu će pozornost posvetiti načelu „počnimo od malih”, testiranju utjecaja zakonodavstva na mala i srednja poduzeća te eventualnim izuzećima za mikropoduzeća od nekih europskih zahtjeva.

| 4.3.2. | EGSO pozdravlja činjenicu da su smjernice za bolju regulativu pojašnjene, revidirane i dopunjene u konsolidiranoj verziji zahvaljujući sveobuhvatnom skupu alata. EGSO smatra da ti instrumenti mogu dati značajan doprinos poboljšanju regulative te da, zahvaljujući ujednačenom prikazu unutar jednog dokumenta, osiguravaju široku podršku i dosljednu primjenu službenika Komisije. Glavno tajništvo treba osigurati njihovo poštivanje u svim službama Komisije. |
| --- | --- |

4.3.2.

EGSO pozdravlja činjenicu da su smjernice za bolju regulativu pojašnjene, revidirane i dopunjene u konsolidiranoj verziji zahvaljujući sveobuhvatnom skupu alata. EGSO smatra da ti instrumenti mogu dati značajan doprinos poboljšanju regulative te da, zahvaljujući ujednačenom prikazu unutar jednog dokumenta, osiguravaju široku podršku i dosljednu primjenu službenika Komisije. Glavno tajništvo treba osigurati njihovo poštivanje u svim službama Komisije.

| 4.3.3. | Komisija potvrđuje da smjernice za bolju regulativu koje se odnose na „konkurentnost i održivi razvoj EU-a trebaju i dalje imati prednost u svim njezinim aktivnostima” (21). Djelovanje EU-a pritom treba postići ravnotežu između općih ciljeva EU-a i promicanja konkurentnosti. EGSO stoga zahtijeva da se svaki zakonodavni i nezakonodavni prijedlog podvrgne učinkovitoj i dosljednoj kontroli u skladu s ciljevima iz članka 3. UFEU-a te da se redovito provodi provjera konkurentnosti. |
| --- | --- |

4.3.3.

Komisija potvrđuje da smjernice za bolju regulativu koje se odnose na „konkurentnost i održivi razvoj EU-a trebaju i dalje imati prednost u svim njezinim aktivnostima” (21). Djelovanje EU-a pritom treba postići ravnotežu između općih ciljeva EU-a i promicanja konkurentnosti. EGSO stoga zahtijeva da se svaki zakonodavni i nezakonodavni prijedlog podvrgne učinkovitoj i dosljednoj kontroli u skladu s ciljevima iz članka 3. UFEU-a te da se redovito provodi provjera konkurentnosti.

| 4.3.4. | EGSO je konstantno upozoravao da postupci trebaju biti transparentniji te da se uvijek u potpunosti i na uravnotežen način trebaju uvažavati ekonomska, socijalna i ekološka pitanja (22). Pritom se svaka procjena učinka treba dosljedno provjeravati. EGSO bi mogao pridonijeti uravnoteženoj procjeni tih instrumenata i postupaka u okviru svojih nadležnosti. |
| --- | --- |

4.3.4.

EGSO je konstantno upozoravao da postupci trebaju biti transparentniji te da se uvijek u potpunosti i na uravnotežen način trebaju uvažavati ekonomska, socijalna i ekološka pitanja (22). Pritom se svaka procjena učinka treba dosljedno provjeravati. EGSO bi mogao pridonijeti uravnoteženoj procjeni tih instrumenata i postupaka u okviru svojih nadležnosti.

| 4.3.5. | Zakonodavstvo bi u načelu trebalo biti izrađeno tako da se može podjednako primijeniti na sva poduzeća. Treba pozdraviti ponovno izjašnjavanje Komisije za načelo „počnimo od malih” i uvažavanje interesa malih i srednjih poduzeća (uključujući mikropoduzeća). |
| --- | --- |

4.3.5.

Zakonodavstvo bi u načelu trebalo biti izrađeno tako da se može podjednako primijeniti na sva poduzeća. Treba pozdraviti ponovno izjašnjavanje Komisije za načelo „počnimo od malih” i uvažavanje interesa malih i srednjih poduzeća (uključujući mikropoduzeća).

| 4.3.6. | Neosporno je da je potrebna regulacija na temelju izrade zakona za poduzeća svih veličina, ali također stoji da ona prilikom osnivanja i upravljanja često stvara teškoće malim poduzećima, a naročito mikropoduzećima. EGSO upozorava da mikropoduzeća ne bi trebalo općenito izuzimati, nego da bi u zakonskim prijedlozima trebalo odabrati pristup koji odgovara pojedinačnim slučajevima, a koji je rezultat temeljite procjene učinka (23). Treba uzimati u obzir interese mikropoduzeća te se, osim toga, ne smiju ograničavati prava radnika i potrošača. |
| --- | --- |

4.3.6.

Neosporno je da je potrebna regulacija na temelju izrade zakona za poduzeća svih veličina, ali također stoji da ona prilikom osnivanja i upravljanja često stvara teškoće malim poduzećima, a naročito mikropoduzećima. EGSO upozorava da mikropoduzeća ne bi trebalo općenito izuzimati, nego da bi u zakonskim prijedlozima trebalo odabrati pristup koji odgovara pojedinačnim slučajevima, a koji je rezultat temeljite procjene učinka (23). Treba uzimati u obzir interese mikropoduzeća te se, osim toga, ne smiju ograničavati prava radnika i potrošača.

| 4.3.7. | EGSO pozdravlja preoblikovanje Odbora za procjenu učinka u Odbor za nadzor regulative i preporučuje da se pri tome osiguraju najveća moguća transparentnost i neovisnost stručnjaka. Uključivanje vanjskih stručnjaka korak je u pravom smjeru. Tako se s jedne strane može osigurati veća nepristranost Odbora, a s druge strane se širenjem djelokruga njegovih zadataka na ocjenu i ispitivanje prikladnosti očekuje postizanje veće dosljednosti i sinergije u ocjeni učinka. No, cilj i dalje mora biti osnivanje jedinstvenog neovisnog tijela za ocjenu učinka koji radi za sve institucije EU-a i razmjenjuje podatke s postojećim savjetodavnim institucijama, EGSO-om i Odborom regija. To neovisno tijelo treba koristiti vanjske stručnjake, imati vanjskog predsjednika i ispitivati prijedloge Komisije (24). Komisija bi trebala jasno pokazati da je njezin cilj neovisno, vanjsko tijelo i da se trenutni sastav treba smatrati samo još jednim korakom na tom putu. Na taj način bi se mogla osigurati transparentnost i profesionalna stručnost te izbjeći da se europska regulativa temelji na interesima. |
| --- | --- |

4.3.7.

EGSO pozdravlja preoblikovanje Odbora za procjenu učinka u Odbor za nadzor regulative i preporučuje da se pri tome osiguraju najveća moguća transparentnost i neovisnost stručnjaka. Uključivanje vanjskih stručnjaka korak je u pravom smjeru. Tako se s jedne strane može osigurati veća nepristranost Odbora, a s druge strane se širenjem djelokruga njegovih zadataka na ocjenu i ispitivanje prikladnosti očekuje postizanje veće dosljednosti i sinergije u ocjeni učinka. No, cilj i dalje mora biti osnivanje jedinstvenog neovisnog tijela za ocjenu učinka koji radi za sve institucije EU-a i razmjenjuje podatke s postojećim savjetodavnim institucijama, EGSO-om i Odborom regija. To neovisno tijelo treba koristiti vanjske stručnjake, imati vanjskog predsjednika i ispitivati prijedloge Komisije (24). Komisija bi trebala jasno pokazati da je njezin cilj neovisno, vanjsko tijelo i da se trenutni sastav treba smatrati samo još jednim korakom na tom putu. Na taj način bi se mogla osigurati transparentnost i profesionalna stručnost te izbjeći da se europska regulativa temelji na interesima.

| 4.3.8. | EGSO je u istraživanjima (25) i mišljenjima (26) istaknuo važnost samoregulacije i koregulacije i njihovih posebnosti kao primjera „horizontalne supsidijarnosti” (27). Institucionalni sporazum za bolju regulativu iz 2003. godine sadržavao je posebno poglavlje o toj temi. EGSO također smatra da u određenim slučajevima samoregulacija i/ili zajednička regulacija mogu predstavljati učinkovitu preventivnu metodu ili koristan dodatak zakonodavnim mjerama, pod uvjetom da su primjereno određene u kontekstu širokog zakonodavnog okvira koji je jasan, kvalitetno definiran i utemeljen, između ostalog, na načelima transparentnosti, neovisnosti, učinkovitosti i odgovornosti (28). |
| --- | --- |

4.3.8.

EGSO je u istraživanjima (25) i mišljenjima (26) istaknuo važnost samoregulacije i koregulacije i njihovih posebnosti kao primjera „horizontalne supsidijarnosti” (27). Institucionalni sporazum za bolju regulativu iz 2003. godine sadržavao je posebno poglavlje o toj temi. EGSO također smatra da u određenim slučajevima samoregulacija i/ili zajednička regulacija mogu predstavljati učinkovitu preventivnu metodu ili koristan dodatak zakonodavnim mjerama, pod uvjetom da su primjereno određene u kontekstu širokog zakonodavnog okvira koji je jasan, kvalitetno definiran i utemeljen, između ostalog, na načelima transparentnosti, neovisnosti, učinkovitosti i odgovornosti (28).

| 4.3.9. | Veću transparentnost kroz primjenu mjera za bolju regulativu treba uspostaviti prije svega s obzirom na masivni porast korištenja neformalnih trijaloga (29). To bi se moglo postići objavljivanjem zaključaka sa svakog trijaloškog sastanka kao i ishoda trijaloga prije njegova usvajanja u Vijeću i EP-u. Iako treba priznati da se zakonodavni proces u cjelini ubrzava korištenjem trijaloga, valja također naglasiti da to dovodi do pojave osnovnog problema aktualne zakonodavne prakse, a to je činjenica da države članice u Vijeću opetovano uspostavljaju tzv. pregovaračke okvire za različite zakonske akte kako bi stvorile većinu za pojedine direktive. To se često događa netransparentno i pod velikim vremenskim pritiskom, bez odgovarajućeg uključivanja stručnjaka iz država članica, EP-a i Komisije te bez adekvatnog ispitivanja učinaka ključnih elemenata takvih pregovaračkih okvira. Takvo postupanje uzrokuje posljedice za kvalitetu i transparentnost izrade zakonodavstva. |
| --- | --- |

4.3.9.

Veću transparentnost kroz primjenu mjera za bolju regulativu treba uspostaviti prije svega s obzirom na masivni porast korištenja neformalnih trijaloga (29). To bi se moglo postići objavljivanjem zaključaka sa svakog trijaloškog sastanka kao i ishoda trijaloga prije njegova usvajanja u Vijeću i EP-u. Iako treba priznati da se zakonodavni proces u cjelini ubrzava korištenjem trijaloga, valja također naglasiti da to dovodi do pojave osnovnog problema aktualne zakonodavne prakse, a to je činjenica da države članice u Vijeću opetovano uspostavljaju tzv. pregovaračke okvire za različite zakonske akte kako bi stvorile većinu za pojedine direktive. To se često događa netransparentno i pod velikim vremenskim pritiskom, bez odgovarajućeg uključivanja stručnjaka iz država članica, EP-a i Komisije te bez adekvatnog ispitivanja učinaka ključnih elemenata takvih pregovaračkih okvira. Takvo postupanje uzrokuje posljedice za kvalitetu i transparentnost izrade zakonodavstva.

| 4.3.10. | Zato u okviru postupka za bolju regulativu treba osigurati da se neformalni trijalozi svedu na posebne hitne slučajeve i da se velika većina zakonodavstva odvija u redovnom zakonodavnom postupku. Samo će se tako osigurati potpun demokratski legitimitet i sudjelovanje. |
| --- | --- |

4.3.10.

Zato u okviru postupka za bolju regulativu treba osigurati da se neformalni trijalozi svedu na posebne hitne slučajeve i da se velika većina zakonodavstva odvija u redovnom zakonodavnom postupku. Samo će se tako osigurati potpun demokratski legitimitet i sudjelovanje.

4.4.   
  Jačanje ex post evaluacije, program REFIT i platforma REFIT

| 4.4.1. | Komisija nadalje predlaže stavljanje većeg naglaska na evaluaciju, vrednovanje pravnih akata tijekom cijelog vijeka postojanja, preoblikovanje programa REFIT tako da bude usmjereniji na cilj, njegovu ugradnju u program rada i provođenje provjera prikladnosti. Treba poboljšati primjenu pravnih akata i uspostaviti platformu REFIT na kojoj bi s jednim predstavnikom sudjelovao i EGSO. |
| --- | --- |

4.4.1.

Komisija nadalje predlaže stavljanje većeg naglaska na evaluaciju, vrednovanje pravnih akata tijekom cijelog vijeka postojanja, preoblikovanje programa REFIT tako da bude usmjereniji na cilj, njegovu ugradnju u program rada i provođenje provjera prikladnosti. Treba poboljšati primjenu pravnih akata i uspostaviti platformu REFIT na kojoj bi s jednim predstavnikom sudjelovao i EGSO.

| 4.4.2. | EGSO pozdravlja prijedlog Komisije da se stavi naglasak na evaluacije i da se ostale institucije EU-a i civilno društvo uključi u taj proces. Ex post evaluacije, u kojima se navedeni ciljevi uspoređuju s utvrđenim rezultatima, važan su analitički instrument, pogotovo u kontekstu toga da se prema modelu vijeka postojanja nekog pravnog akta izvedeni zaključci mogu izravno ugraditi u moguću procjenu učinka revizije nekog pravnog akta. Treba pozdraviti činjenicu da se predstavnici organiziranog civilnog društva te predstavnici poduzeća, radnika i potrošača, koji su načelno adresati pravnih akata, kroz ciljana i javna savjetovanja trebaju uključiti u ovaj proces. Međutim, EGSO ističe da bi evaluacije trebale započeti tek nakon isteka razumnog razdoblja provedbe nekog pravnog akta, kako bi se mogli prikupiti relevantni podaci i informacije o njegovom učinku (30). |
| --- | --- |

4.4.2.

EGSO pozdravlja prijedlog Komisije da se stavi naglasak na evaluacije i da se ostale institucije EU-a i civilno društvo uključi u taj proces. Ex post evaluacije, u kojima se navedeni ciljevi uspoređuju s utvrđenim rezultatima, važan su analitički instrument, pogotovo u kontekstu toga da se prema modelu vijeka postojanja nekog pravnog akta izvedeni zaključci mogu izravno ugraditi u moguću procjenu učinka revizije nekog pravnog akta. Treba pozdraviti činjenicu da se predstavnici organiziranog civilnog društva te predstavnici poduzeća, radnika i potrošača, koji su načelno adresati pravnih akata, kroz ciljana i javna savjetovanja trebaju uključiti u ovaj proces. Međutim, EGSO ističe da bi evaluacije trebale započeti tek nakon isteka razumnog razdoblja provedbe nekog pravnog akta, kako bi se mogli prikupiti relevantni podaci i informacije o njegovom učinku (30).

| 4.4.3. | Sudjelovanje EGSO-a u tom procesu od ključne je važnosti. Sporazumi o suradnji s Komisijom i EP-om predviđaju sudjelovanje EGSO-a, što bi moglo dovesti do sinergije u suradnji s EP-om. U kontekstu prikazanog modela vijeka postojanja nekog pravnog akta, osiguralo bi se rano uvažavanje doprinosa EGSO-a. EGSO bi po potrebi mogao provoditi vlastita vrednovanja, predstavljati svoje rezultate u okviru platforme REFIT s drugim dionicima i državama članicama te s Komisijom i time poboljšati suradnju s institucijama te dati prijedloge za evaluaciju programa REFIT. Uključivanjem programa REFIT u sljedeći godišnji program rada Komisije osigurao bi se daljnji doprinos EGSO-a planiranju programa. |
| --- | --- |

4.4.3.

Sudjelovanje EGSO-a u tom procesu od ključne je važnosti. Sporazumi o suradnji s Komisijom i EP-om predviđaju sudjelovanje EGSO-a, što bi moglo dovesti do sinergije u suradnji s EP-om. U kontekstu prikazanog modela vijeka postojanja nekog pravnog akta, osiguralo bi se rano uvažavanje doprinosa EGSO-a. EGSO bi po potrebi mogao provoditi vlastita vrednovanja, predstavljati svoje rezultate u okviru platforme REFIT s drugim dionicima i državama članicama te s Komisijom i time poboljšati suradnju s institucijama te dati prijedloge za evaluaciju programa REFIT. Uključivanjem programa REFIT u sljedeći godišnji program rada Komisije osigurao bi se daljnji doprinos EGSO-a planiranju programa.

| 4.4.4. | EGSO pozdravlja nastojanje Komisije za poboljšanjem postupaka i instrumenata programa REFIT. U tom kontekstu upućuje na prijašnja mišljenja (31). |
| --- | --- |

4.4.4.

EGSO pozdravlja nastojanje Komisije za poboljšanjem postupaka i instrumenata programa REFIT. U tom kontekstu upućuje na prijašnja mišljenja (31).

| 4.4.5. | Ukidanje pojedinih zastarjelih pravnih akata od strane Komisije pretvorilo se u praksu koju treba nastaviti. Načelno se podržava provedba provjera prikladnosti (32). Komisija bi trebala sve izvršene, tekuće i planirane provjere prikladnosti prikazati transparentno na internetskoj stranici i objaviti. |
| --- | --- |

4.4.5.

Ukidanje pojedinih zastarjelih pravnih akata od strane Komisije pretvorilo se u praksu koju treba nastaviti. Načelno se podržava provedba provjera prikladnosti (32). Komisija bi trebala sve izvršene, tekuće i planirane provjere prikladnosti prikazati transparentno na internetskoj stranici i objaviti.

| 4.4.6. | Izričito se pozdravlja uspostavljanje platforme REFIT uz sudjelovanje EGSO-a. Platforma treba prikupljati i analizirati prijedloge za administrativno pojednostavljenje, koji proizlaze iz propisa Unije i iz njihove primjene i provedbe u državama članicama. EGSO predlaže da se osigura uravnotežen sastav skupine dionika, jer o njemu ovisi uspjeh platforme. EGSO je u skupini dionika zastupljen visokokvalificiranim stručnjakom ili stručnjakinjom. Međutim, Komisija bi trebala razjasniti kako je predstavnički mandat EGSO-a i Odbora regija povezan s platformom REFIT. Pritom valja uzeti u obzir posebnu institucionalnu ulogu EGSO-a i Odbora regija u odnosu na druge dionike. Načelno se pozdravlja sudjelovanje država članica u ovom tijelu, što bi trebalo omogućiti da se u bilo kojem trenutku može ući u dijalog s predstavnicima država članica. EP treba biti redovito informiran o radu platforme REFIT i imati priliku sudjelovati na godišnjem sastanku platforme. |
| --- | --- |

4.4.6.

Izričito se pozdravlja uspostavljanje platforme REFIT uz sudjelovanje EGSO-a. Platforma treba prikupljati i analizirati prijedloge za administrativno pojednostavljenje, koji proizlaze iz propisa Unije i iz njihove primjene i provedbe u državama članicama. EGSO predlaže da se osigura uravnotežen sastav skupine dionika, jer o njemu ovisi uspjeh platforme. EGSO je u skupini dionika zastupljen visokokvalificiranim stručnjakom ili stručnjakinjom. Međutim, Komisija bi trebala razjasniti kako je predstavnički mandat EGSO-a i Odbora regija povezan s platformom REFIT. Pritom valja uzeti u obzir posebnu institucionalnu ulogu EGSO-a i Odbora regija u odnosu na druge dionike. Načelno se pozdravlja sudjelovanje država članica u ovom tijelu, što bi trebalo omogućiti da se u bilo kojem trenutku može ući u dijalog s predstavnicima država članica. EP treba biti redovito informiran o radu platforme REFIT i imati priliku sudjelovati na godišnjem sastanku platforme.

| 4.4.7. | EGSO smatra da je jedna od najvećih slabosti europskog programa za bolju regulativu nedovoljna uključenost država članica. To ne predstavlja problem samo za države članice, već i za EU, pa stoga u konačnici i ne začuđuje da države članice u nedostatku bolje izrađenih i na činjenicama utemeljenih provedbenih mjera i planova, kao i mjera za učinkovitu provedbu, ponekad neodlučno, kasno, pogrešno ili uopće ne provode zakonodavstvo EU-a. |
| --- | --- |

4.4.7.

EGSO smatra da je jedna od najvećih slabosti europskog programa za bolju regulativu nedovoljna uključenost država članica. To ne predstavlja problem samo za države članice, već i za EU, pa stoga u konačnici i ne začuđuje da države članice u nedostatku bolje izrađenih i na činjenicama utemeljenih provedbenih mjera i planova, kao i mjera za učinkovitu provedbu, ponekad neodlučno, kasno, pogrešno ili uopće ne provode zakonodavstvo EU-a.

| 4.4.8. | Žalosno je da se to ne spominje u Komunikaciji Komisije, kao i da Komisija nije iznijela nikakve prijedloge za rješenje tog problema. Tako je tijekom 2013. godine ponovno pokrenuto 1 300 postupaka protiv država članica zbog povrede Ugovora. Pritom su trenutno manje problematični postupci zbog povreda zbog kasnog prenošenja (krajem 2013. godine bilo je 390 postupaka u tijeku), već se je još 2012. godine većina povreda Ugovora (62 % svih slučajeva) odnosilo na nepoštovanje prava EU-a u područjima zaštite okoliša, oporezivanja, prijevoza, unutarnjeg tržišta i usluga (33). |
| --- | --- |

4.4.8.

Žalosno je da se to ne spominje u Komunikaciji Komisije, kao i da Komisija nije iznijela nikakve prijedloge za rješenje tog problema. Tako je tijekom 2013. godine ponovno pokrenuto 1 300 postupaka protiv država članica zbog povrede Ugovora. Pritom su trenutno manje problematični postupci zbog povreda zbog kasnog prenošenja (krajem 2013. godine bilo je 390 postupaka u tijeku), već se je još 2012. godine većina povreda Ugovora (62 % svih slučajeva) odnosilo na nepoštovanje prava EU-a u područjima zaštite okoliša, oporezivanja, prijevoza, unutarnjeg tržišta i usluga (33).

| 4.4.9. | Jedna od mogućnosti jest da se u tom pogledu Komisija više usmjeri na informiranje javnosti, s obzirom na to da su naposljetku vlade država članica te koje kasno, pogrešno ili uopće ne provode zakonodavstvo, a same su ga potvrdile u Vijeću. One su odgovorne za općenito nedovoljnu provedbu pravne stečevine EU-a koja se svake godine utvrđuje u izvješćima o primjeni prava Unije. Komisija također treba sustavno ispitati koje su mjere neophodne za temeljnu promjenu trenutne situacije, uzimajući u obzir prethodne prijedloge EGSO-a (34). |
| --- | --- |

4.4.9.

Jedna od mogućnosti jest da se u tom pogledu Komisija više usmjeri na informiranje javnosti, s obzirom na to da su naposljetku vlade država članica te koje kasno, pogrešno ili uopće ne provode zakonodavstvo, a same su ga potvrdile u Vijeću. One su odgovorne za općenito nedovoljnu provedbu pravne stečevine EU-a koja se svake godine utvrđuje u izvješćima o primjeni prava Unije. Komisija također treba sustavno ispitati koje su mjere neophodne za temeljnu promjenu trenutne situacije, uzimajući u obzir prethodne prijedloge EGSO-a (34).

| 4.4.10. | Na područjima koja zahtijevaju regulatorne mjere trebalo bi od slučaja do slučaja ispitati jesu li pogodnije direktive ili uredbe. Da bi se, primjerice, izbjegle različite provedbene mjere ili prekomjerna regulacija (35) (eng. gold plating), trebalo bi u većoj mjeri izrađivati uredbe umjesto direktiva (36). To bi osiguralo veću pravnu jasnoću i sigurnost. |
| --- | --- |

4.4.10.

Na područjima koja zahtijevaju regulatorne mjere trebalo bi od slučaja do slučaja ispitati jesu li pogodnije direktive ili uredbe. Da bi se, primjerice, izbjegle različite provedbene mjere ili prekomjerna regulacija (35) (eng. gold plating), trebalo bi u većoj mjeri izrađivati uredbe umjesto direktiva (36). To bi osiguralo veću pravnu jasnoću i sigurnost.

| 4.4.11. | Provedba zakonodavstva EU-a također je važan pokazatelj za njegovu naknadnu evaluaciju koju bi vlade trebale pojedinačno provoditi. Obveza Komisije da sastavlja provedbene planove za važne direktive (37), koje trebaju olakšati provedbu u državama članicama kroz prateće mjere Komisije, dobrodošao je element novog paketa za bolju regulativu. To uključuje mogućnost da Komisija od država članica zatraži da joj dostave dokumente s pojašnjenjima o nacionalnoj strategiji za prenošenje zakonodavstva u nacionalno pravo i da provedu dvostupanjsko ispitivanje sukladnosti. EGSO to svakako smatra važnim korakom u pravom smjeru. Koliko će uspješno ove mjere zaista funkcionirati, to će pokazati praksa. |
| --- | --- |

4.4.11.

Provedba zakonodavstva EU-a također je važan pokazatelj za njegovu naknadnu evaluaciju koju bi vlade trebale pojedinačno provoditi. Obveza Komisije da sastavlja provedbene planove za važne direktive (37), koje trebaju olakšati provedbu u državama članicama kroz prateće mjere Komisije, dobrodošao je element novog paketa za bolju regulativu. To uključuje mogućnost da Komisija od država članica zatraži da joj dostave dokumente s pojašnjenjima o nacionalnoj strategiji za prenošenje zakonodavstva u nacionalno pravo i da provedu dvostupanjsko ispitivanje sukladnosti. EGSO to svakako smatra važnim korakom u pravom smjeru. Koliko će uspješno ove mjere zaista funkcionirati, to će pokazati praksa.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=36193

1

(2)  Cijeli vijek postojanja pritom obuhvaća nastanak inicijative unutar Komisije, od pripreme do nacrta, usvajanje projekta u Komisiji, zakonodavni postupak, stupanje pravnog akta na snagu, provedbu, primjenu u državama članicama, Komisijinu ocjenu, provjeru na temelju programa REFIT i eventualno ažuriranje, reviziju, ukidanje i ponovno podnošenje projekta.

2

(3)  Izvješće Europskog revizorskog suda za 2010.: s obzirom na njegovu transparentnost i cjelovitost, sustav Komisije predstavlja najbolje europske i međunarodne prakse.

3

Izvješće Europskog revizorskog suda za 2010.: s obzirom na njegovu transparentnost i cjelovitost, sustav Komisije predstavlja najbolje europske i međunarodne prakse.

(4)  COM(2015) 215 završna verzija.

4

(5)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=36193

5

(6)  Izvješće o programu za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT): Prikaz sadržaja i izgledi (2014/2150 (INI); izvjestiteljica: Sylvia-Yvonne Kaufmann, točka 19.

6

(7)  SL C 48, 15.2.2011., str. 48.

7

(8)  Mišljenje EGSO-a „Ocjena savjetovanja Europske komisije s dionicima” (SL C 383, 17.11.2015., str. 57.)

8

(9)  Vidjeti bilješku 8.

9

(10)  Vidjeti bilješku 8.

10

(11)  Vidjeti bilješku 8.

11

(12)  Vidjeti bilješku 8.

12

(13)  Vidjeti bilješku 8.

13

(14)  http://ec.europa.eu/yourvoice/consultations/index_hr.htm

14

(15)  Posebice, na primjer, europskih nadzornih tijela EIOPA, ESMA, EBA.

15

(16)  Mišljenje EGSO-a „Delegirani akti” (vidjeti str. 145. ovoga Službenog lista).

16

(17)  Članak 154. stavci 2. i 3. UFEU-a.

17

(18)  To se navodi i u izvješću Odbora za pravna pitanja EP-a o programu za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT): Trenutačno stanje i izgledi za budućnost (2014/2150 (INI)), br. 10.

18

(19)  Negativan primjer: Okvirni ugovor o zaštiti zdravlja i sigurnosti na radu u frizerskom sektoru.

19

(20)  SWD(2015) 111.

20

(21)  COM(2015) 215 završna verzija, točka 3.1.

21

(22)  SL C 230, 14.7.2015., str. 66.

22

(23)  SL C 327, 12.11.2013., str. 33.

23

(24)  Vidjeti bilješku 23.

24

(25)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions.32948

25

(26)  SL C 291, 4.9.2015., str. 29.

26

(27)  Vidjeti bilješku 23.

27

(28)  SL C 230, 14.7.2015., str. 66. točka 5.10.

28

(29)  To se odnosi na 80 % zakonodavstva posljednjeg parlamentarnog saziva EP-a.

29

(30)  Vidjeti bilješku 22.

30

(31)  Vidjeti bilješku 22.

31

(32)  Vidjeti bilješku 23.

32

(33)  31. godišnje izvješće o praćenju primjene prava EU-a (COM(2014) 612 završna verzija).

33

(34)  Vidjeti bilješku 22.

34

(35)  U tom pogledu EGSO završava rad na vlastitoj studiji koja se opširno bavi tom temom.

35

(36)  U odnosu na zakonodavno razdoblje od 2000. do 2004., kada je usvojeno više direktiva nego uredbi (155 uredbi u odnosu na 191 direktivu), odnos između ova dva oblika zakonodavnog akta u posljednjem se zakonodavnom razdoblju (od 2010. do 2014.) preokrenuo u korist uredbi (383) u odnosu na direktive (136).

36

(37)  Smjernice za bolju regulativu (SWD(2015) 111 završna verzija), poglavlje IV.: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/swd_br_guidelines_en.pdf.

37

---

PRILOG

Tekst nacrta mišljenja Odbora, koji je na plenarnom zasjedanju zamijenjen jednim od usvojenih amandmana:

Točka 4.3.10.

Stoga EGSO odobrava inicijativu da se relevantne izmjene, osobito oni Vijeća i EP-a, podvrgnu postupku procjene učinka (kao što je već predviđeno Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj regulativi iz 2003.) jer to može značajno poboljšati kvalitetu izrade zakonodavstva. Istodobno izražava žaljenje zbog toga što Komisija u svojoj komunikaciji nije posvetila dovoljno pozornosti tom pitanju. Zato u okviru postupka za bolju regulativu treba osigurati da se neformalni trijalozi svedu na posebne hitne slučajeve i da se velika većina zakonodavstva odvija u redovnom zakonodavnom postupku. Samo će se tako osigurati potpun demokratski legitimitet i sudjelovanje.

Rezultat glasovanja: 106 glasova za, 59 protiv i 19 suzdržanih.

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/201 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/201

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira Unije za prikupljanje, upravljanje i korištenje podataka u sektoru ribarstva i podršci za znanstveno savjetovanje vezano uz zajedničku ribarstvenu politiku (preinaka)

(COM(2015) 294 završna verzija – 2015/0133 (COD))

(2016/C 013/29)

| Samostalni izvjestitelj: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Samostalni izvjestitelj:

Brian CURTIS

Dana 2. odnosno 6. srpnja 2015., sukladno članku 43. stavku 2. i članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Vijeće i Europski parlament odlučili su savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o:

Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira Unije za prikupljanje, upravljanje i korištenje podataka u sektoru ribarstva i podršci za znanstveno savjetovanje vezano uz zajedničku ribarstvenu politiku (preinaka)

(COM(2015) 294 završna verzija – 2015/0133 (COD)).

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 2. rujna 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna), sa 141 glasom za i 2 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO se općenito slaže s namjerom Komisije da dalje razvija ono što dobro funkcionira, održavajući tako visok stupanj kontinuiteta i istodobno odgovarajući na nove zahtjeve, i smatra da predložene promjene ne nadilaze ono što je potrebno i prikladno za postizanje osnovnog cilja poboljšanja kvalitete podataka, pristupa i dostupnosti u sektoru ribarstva. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO se općenito slaže s namjerom Komisije da dalje razvija ono što dobro funkcionira, održavajući tako visok stupanj kontinuiteta i istodobno odgovarajući na nove zahtjeve, i smatra da predložene promjene ne nadilaze ono što je potrebno i prikladno za postizanje osnovnog cilja poboljšanja kvalitete podataka, pristupa i dostupnosti u sektoru ribarstva.

| 1.2. | Dostupnost podataka područje je na kojem bi trebalo ostvariti najveći napredak. Postupak kojim se krajnji korisnici služe kako bi zatražili podatke od država članica (tzv. „zahtjevi za podatke”) predstavljaju preveliko opterećenje i trošak; dostupnost podataka o ribolovnim aktivnostima razlikuje se među državama članicama zbog različitih pravila pristupa koja se djelomično temelje na ograničenjima višenamjenske upotrebe tih podataka; podaci okvira za prikupljanje podataka (DCF) nedovoljno su iskorišteni zbog njihove otežane dostupnosti, što dovodi do nedovoljnog korištenja punog potencijala tih podataka te nepotrebnih ulaganja pri prikupljanju istih podataka za druge potrebe (npr. u politikama pomorskog prostora). Preispitivanje okvira za prikupljanje podataka s jedne je strane prilika za poboljšanje dostupnosti podataka o ribarstvu širem krugu zainteresiranih osoba, a s druge za smanjenje, zahvaljujući tehničkom razvoju, opterećenja koje se zahtjevima za podatke vrši na države članice. |
| --- | --- |

1.2.

Dostupnost podataka područje je na kojem bi trebalo ostvariti najveći napredak. Postupak kojim se krajnji korisnici služe kako bi zatražili podatke od država članica (tzv. „zahtjevi za podatke”) predstavljaju preveliko opterećenje i trošak; dostupnost podataka o ribolovnim aktivnostima razlikuje se među državama članicama zbog različitih pravila pristupa koja se djelomično temelje na ograničenjima višenamjenske upotrebe tih podataka; podaci okvira za prikupljanje podataka (DCF) nedovoljno su iskorišteni zbog njihove otežane dostupnosti, što dovodi do nedovoljnog korištenja punog potencijala tih podataka te nepotrebnih ulaganja pri prikupljanju istih podataka za druge potrebe (npr. u politikama pomorskog prostora). Preispitivanje okvira za prikupljanje podataka s jedne je strane prilika za poboljšanje dostupnosti podataka o ribarstvu širem krugu zainteresiranih osoba, a s druge za smanjenje, zahvaljujući tehničkom razvoju, opterećenja koje se zahtjevima za podatke vrši na države članice.

| 1.3. | Poboljšanja u kvaliteti i pouzdanosti još uvijek treba postići. Jedan od načina za osiguravanje visoke kvalitete podataka jest primjena Kodeksa prakse europske statistike i okvira za osiguranje kvalitete Europskog statističkog sustava. |
| --- | --- |

1.3.

Poboljšanja u kvaliteti i pouzdanosti još uvijek treba postići. Jedan od načina za osiguravanje visoke kvalitete podataka jest primjena Kodeksa prakse europske statistike i okvira za osiguranje kvalitete Europskog statističkog sustava.

2.   Kontekst

| 2.1. | Okvir EU-a za prikupljanje i upravljanje podacima o ribarstvu uspostavljen je 2000. (1), a reformiran 2008. godine uspostavom okvira za prikupljanje podataka (DCF) (2). Okvir za prikupljanje podataka predstavljao je velik napredak u utvrđivanju usklađenog niza pravila EU-a kojima se uređuje prikupljanje bioloških, ekoloških, tehničkih i socijalno-ekonomskih podataka o ribarstvu, akvakulturi i prerađivačkim sektorima. |
| --- | --- |

2.1.

Okvir EU-a za prikupljanje i upravljanje podacima o ribarstvu uspostavljen je 2000. (1), a reformiran 2008. godine uspostavom okvira za prikupljanje podataka (DCF) (2). Okvir za prikupljanje podataka predstavljao je velik napredak u utvrđivanju usklađenog niza pravila EU-a kojima se uređuje prikupljanje bioloških, ekoloških, tehničkih i socijalno-ekonomskih podataka o ribarstvu, akvakulturi i prerađivačkim sektorima.

| 2.2. | Pri usvajanju reforme zajedničke ribarstvene politike (ZRP) iz 2013. (3), Vijeće i Europski parlament zatražili su od Komisije da ubrza izradu prijedloga za izmjenu okvira za prikupljanje podataka kako bi se načela i ciljevi prikupljanja podataka od iznimne važnosti za podupiranje reformiranog ZRP-a mogli što ranije provesti. Ovim se prijedlogom namjerava postići taj cilj kroz jačanje regionalne suradnje i prilagodbu novim potrebama za podacima. |
| --- | --- |

2.2.

Pri usvajanju reforme zajedničke ribarstvene politike (ZRP) iz 2013. (3), Vijeće i Europski parlament zatražili su od Komisije da ubrza izradu prijedloga za izmjenu okvira za prikupljanje podataka kako bi se načela i ciljevi prikupljanja podataka od iznimne važnosti za podupiranje reformiranog ZRP-a mogli što ranije provesti. Ovim se prijedlogom namjerava postići taj cilj kroz jačanje regionalne suradnje i prilagodbu novim potrebama za podacima.

| 2.2.1. | Okvir za prikupljanje podataka treba uskladiti s potrebama koje proizlaze iz nove Uredbe o ZRP-u: postupnim prijelazom na najviši održivi prinos (MSY), utjecajem ribolova na ekosustave (npr. zaštićene vrste, staništa na morskom dnu), utjecajem na okoliš i drugim utjecajima akvakulture (na temelju informacija o smrtnosti/gubicima, upotrebi lijekova) te učincima obveze iskrcavanja. |
| --- | --- |

2.2.1.

Okvir za prikupljanje podataka treba uskladiti s potrebama koje proizlaze iz nove Uredbe o ZRP-u: postupnim prijelazom na najviši održivi prinos (MSY), utjecajem ribolova na ekosustave (npr. zaštićene vrste, staništa na morskom dnu), utjecajem na okoliš i drugim utjecajima akvakulture (na temelju informacija o smrtnosti/gubicima, upotrebi lijekova) te učincima obveze iskrcavanja.

| 2.2.2. | Preispitivanjem okvira za prikupljanje podataka trebalo bi se osigurati da se podaci prikupljaju na temelju analize troškova i koristi te troškova i upotrebe s obzirom na ostvarenu preciznost ovisno o znanstvenom modelu i povezanu razinu rizika (npr., da se ankete, umjesto svake godine, provode svake tri godine). Takva bi se analiza trebala temeljiti na raspravi između upravitelja u ribarstvu, prikupljača podataka i pružatelja znanstvenih mišljenja. |
| --- | --- |

2.2.2.

Preispitivanjem okvira za prikupljanje podataka trebalo bi se osigurati da se podaci prikupljaju na temelju analize troškova i koristi te troškova i upotrebe s obzirom na ostvarenu preciznost ovisno o znanstvenom modelu i povezanu razinu rizika (npr., da se ankete, umjesto svake godine, provode svake tri godine). Takva bi se analiza trebala temeljiti na raspravi između upravitelja u ribarstvu, prikupljača podataka i pružatelja znanstvenih mišljenja.

| 2.3. | Cilj je Komisijinog prijedloga prvenstveno uskladiti okvir za prikupljanje podataka i druge mjerodavne propise EU-a povezane s prikupljanjem podataka o ribarstvu kako bi se uklonila preklapanja te smanjili troškovi cjelokupnog sustava pomorskih podataka. Nije se smatralo potrebnim provesti zasebnu procjenu utjecaja s obzirom na to da je za okvir za prikupljanje podataka provedena procjena utjecaja u okviru ZRP-a jer je postalo jasno da taj okvir treba biti dio ZRP-a. |
| --- | --- |

2.3.

Cilj je Komisijinog prijedloga prvenstveno uskladiti okvir za prikupljanje podataka i druge mjerodavne propise EU-a povezane s prikupljanjem podataka o ribarstvu kako bi se uklonila preklapanja te smanjili troškovi cjelokupnog sustava pomorskih podataka. Nije se smatralo potrebnim provesti zasebnu procjenu utjecaja s obzirom na to da je za okvir za prikupljanje podataka provedena procjena utjecaja u okviru ZRP-a jer je postalo jasno da taj okvir treba biti dio ZRP-a.

3.   Komentari

| 3.1. | Okvir za prikupljanje podataka previše je složen bilo u pogledu pravnog okvira bilo provedbenih mehanizama. Jedan je od uzroka složenosti i neučinkovitosti dupliciranje između zahtjeva za podatke iz okvira za prikupljanje podataka i drugih propisa EU-a kao što su Uredba o kontroli (4) i specifične statističke uredbe (5). Još je jedan uzrok složenosti i neučinkovitosti činjenica da se isti neobrađeni podaci moraju dostavljati raznim krajnjim korisnicima u različitim zbirnim obrascima. |
| --- | --- |

3.1.

Okvir za prikupljanje podataka previše je složen bilo u pogledu pravnog okvira bilo provedbenih mehanizama. Jedan je od uzroka složenosti i neučinkovitosti dupliciranje između zahtjeva za podatke iz okvira za prikupljanje podataka i drugih propisa EU-a kao što su Uredba o kontroli (4) i specifične statističke uredbe (5). Još je jedan uzrok složenosti i neučinkovitosti činjenica da se isti neobrađeni podaci moraju dostavljati raznim krajnjim korisnicima u različitim zbirnim obrascima.

| 3.2. | Pravni ustroj okvira za prikupljanje podataka suviše je preskriptivan i detaljan, zbog čega je sustav složen i neprilagodljiv novim potrebama. Stoga je potrebno uključiti krajnje korisnike u pripremu zahtjeva za podatke kako bi se osiguralo da bolje odgovaraju njihovim potrebama. |
| --- | --- |

3.2.

Pravni ustroj okvira za prikupljanje podataka suviše je preskriptivan i detaljan, zbog čega je sustav složen i neprilagodljiv novim potrebama. Stoga je potrebno uključiti krajnje korisnike u pripremu zahtjeva za podatke kako bi se osiguralo da bolje odgovaraju njihovim potrebama.

| 3.3. | Još jedno područje interesa jest jačanje sinergija s ciljevima drugih politika EU-a. To se prvenstveno odnosi na Okvirnu direktivu o pomorskoj strategiji (MSFD). |
| --- | --- |

3.3.

Još jedno područje interesa jest jačanje sinergija s ciljevima drugih politika EU-a. To se prvenstveno odnosi na Okvirnu direktivu o pomorskoj strategiji (MSFD).

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  SL L 176, 15.7.2000., str. 1.

1

(2)  SL L 60, 5.3.2008., str. 1.

2

(3)  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

3

(4)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

4

(5)  SL L 218, 13.8.2008., str. 1.

5

SL L 403, 30.12.2006., str. 1.

SL L 87, 31.3.2009., str. 1.

SL L 87, 31.3.2009., str. 42.

SL L 87, 31.3.2009., str. 70.

SL L 97, 9.4.2008., str. 13.

---

| 15.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 13/203 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 13/203

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području”

(klizni program)

(COM(2015) 177 završna verzija – 2015/0093 (COD))

(2016/C 013/30)

| Izvjestitelj: | José María ESPUNY MOYANO |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Martin SIECKER |

Izvjestitelj:

José María ESPUNY MOYANO

Suizvjestitelj:

Martin SIECKER

Dana 30. travnja 2015. i 17. lipnja 2015., sukladno člancima 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europski parlament i Vijeće odlučili su savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o

„Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području” (klizni program)

(COM(2015) 177 završna verzija – 2015/0093 (COD)).

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 2. rujna 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 510. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. rujna 2015. (sjednica od 16. rujna), sa 138 glasova za, 6 protiv i 7 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja namjeru Europske komisije da riješi ovaj problem koji izaziva veliko zanimanje među proizvodnim sektorima te u javnosti općenito. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO pozdravlja namjeru Europske komisije da riješi ovaj problem koji izaziva veliko zanimanje među proizvodnim sektorima te u javnosti općenito.

| 1.2. | Odbor izražava zadovoljstvo time što Komisija koristi svoj mandat za iznalaženje rješenja za sustav odobrenja genetski modificiranih usjeva koji se u praksi pokazao neprimjerenim. |
| --- | --- |

1.2.

Odbor izražava zadovoljstvo time što Komisija koristi svoj mandat za iznalaženje rješenja za sustav odobrenja genetski modificiranih usjeva koji se u praksi pokazao neprimjerenim.

| 1.3. | EGSO smatra da se u Prijedlogu ne poklanja dovoljno pozornosti ključnim aspektima poput sljedivosti i zakonodavne ujednačenosti između sektora hrane za ljude i hrane za životinje te da nedostaje analiza društveno-gospodarskih učinaka Prijedloga. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO smatra da se u Prijedlogu ne poklanja dovoljno pozornosti ključnim aspektima poput sljedivosti i zakonodavne ujednačenosti između sektora hrane za ljude i hrane za životinje te da nedostaje analiza društveno-gospodarskih učinaka Prijedloga.

| 1.4. | Odbor također izražava uzdržanost u pogledu stvarne mogućnosti provedbe tog zakonodavstva na jedinstvenom tržištu i nekih aspekata pravne prirode; pritom ne valja zaboraviti da, pored tih pravnih pitanja, postoje i politički problemi te problemi vezani uz percepciju javnosti. |
| --- | --- |

1.4.

Odbor također izražava uzdržanost u pogledu stvarne mogućnosti provedbe tog zakonodavstva na jedinstvenom tržištu i nekih aspekata pravne prirode; pritom ne valja zaboraviti da, pored tih pravnih pitanja, postoje i politički problemi te problemi vezani uz percepciju javnosti.

| 1.5. | EGSO zbog svega navedenog Europskoj komisiji preporučuje povlačenje Prijedloga u sadašnjem obliku i izradu poboljšanog prijedloga u kojem će otkloniti nedostatke o kojima je riječ u ovom mišljenju i drugim sličnim preporukama Europskog parlamenta. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO zbog svega navedenog Europskoj komisiji preporučuje povlačenje Prijedloga u sadašnjem obliku i izradu poboljšanog prijedloga u kojem će otkloniti nedostatke o kojima je riječ u ovom mišljenju i drugim sličnim preporukama Europskog parlamenta.

2.   Kontekst

Kontekst

| 2.1. | Biotehnološki usjevi (genetski modificirani organizmi ili GMO) počeli su se širiti svijetom 1996. godine. Njihova površina od tada neprekidno raste stopom od 3 % do 4 % godišnje. Između 2013. i 2014. godine površina zasijana biotehnološkim usjevima povećana je za 6,3 milijuna hektara na ukupno 181 milijun hektara koje obrađuje više od 18 milijuna poljoprivrednika u 28 zemalja. Najveće se površine nalaze u SAD-u, Brazilu i Argentini, a velike se površine nalaze i u zemljama u razvoju poput Burkine Faso, Sudana ili Bangladeša. Glavni su usjevi kukuruz, soja i pamuk iako se uzgajaju i drugi, primjerice patlidžan, rajčica i paprika. |
| --- | --- |

2.1.

Biotehnološki usjevi (genetski modificirani organizmi ili GMO) počeli su se širiti svijetom 1996. godine. Njihova površina od tada neprekidno raste stopom od 3 % do 4 % godišnje. Između 2013. i 2014. godine površina zasijana biotehnološkim usjevima povećana je za 6,3 milijuna hektara na ukupno 181 milijun hektara koje obrađuje više od 18 milijuna poljoprivrednika u 28 zemalja. Najveće se površine nalaze u SAD-u, Brazilu i Argentini, a velike se površine nalaze i u zemljama u razvoju poput Burkine Faso, Sudana ili Bangladeša. Glavni su usjevi kukuruz, soja i pamuk iako se uzgajaju i drugi, primjerice patlidžan, rajčica i paprika.

| 2.2. | U Europskoj uniji GMO-usjevi uzgajaju se u pet zemalja (Portugal, Češka Republika, Rumunjska, Slovačka i Španjolska) na ukupnoj površini od otprilike 148 000 hektara (od čega 137 000 hektara u Španjolskoj, 8 000 hektara u Portugalu, 2 500 hektara u Češkoj Republici, 800 hektara u Rumunjskoj i 100 hektara u Slovačkoj (podaci iz 2013.)) (1). |
| --- | --- |

2.2.

U Europskoj uniji GMO-usjevi uzgajaju se u pet zemalja (Portugal, Češka Republika, Rumunjska, Slovačka i Španjolska) na ukupnoj površini od otprilike 148 000 hektara (od čega 137 000 hektara u Španjolskoj, 8 000 hektara u Portugalu, 2 500 hektara u Češkoj Republici, 800 hektara u Rumunjskoj i 100 hektara u Slovačkoj (podaci iz 2013.)) (1).

1

| 2.3. | U skladu sa zakonskom obvezom, o prisutnosti GMO-a već se više od desetljeća redovito izvješćuje prilikom označavanja hrane i hrane za životinje. Trenutačno je između 85 % i 90 % industrijske hrane za životinje proizvedene u EU-u označeno kao GMO ili kao da sadrži GMO s obzirom na to da je znatan udio sirovina u sastavu industrijske hrane za životinje genetski modificiranog porijekla, bez obzira potječu li sirovine iz uvoza ili su proizvedene u EU-u. To u prosjeku iznosi između 20 % i 25 % ukupnog sastava industrijske hrane. Ako ovaj prijedlog stupi na snagu, mogao bi ozbiljno utjecati na ponudu i potražnju hrane i hrane za životinje u EU-u, pa se moraju temeljito ocijeniti moguće posljedice za europsku poljoprivredu i shodno tomu za ZPP. Europski propisi kojima se jamči ispravna sljedivost GMO-a u hrani i hrani za životinje trebaju se proširiti kako bi se proizvodi u kojima uopće nema GMO-a označili kao proizvodi koji ne sadrže GMO. |
| --- | --- |

2.3.

U skladu sa zakonskom obvezom, o prisutnosti GMO-a već se više od desetljeća redovito izvješćuje prilikom označavanja hrane i hrane za životinje. Trenutačno je između 85 % i 90 % industrijske hrane za životinje proizvedene u EU-u označeno kao GMO ili kao da sadrži GMO s obzirom na to da je znatan udio sirovina u sastavu industrijske hrane za životinje genetski modificiranog porijekla, bez obzira potječu li sirovine iz uvoza ili su proizvedene u EU-u. To u prosjeku iznosi između 20 % i 25 % ukupnog sastava industrijske hrane. Ako ovaj prijedlog stupi na snagu, mogao bi ozbiljno utjecati na ponudu i potražnju hrane i hrane za životinje u EU-u, pa se moraju temeljito ocijeniti moguće posljedice za europsku poljoprivredu i shodno tomu za ZPP. Europski propisi kojima se jamči ispravna sljedivost GMO-a u hrani i hrani za životinje trebaju se proširiti kako bi se proizvodi u kojima uopće nema GMO-a označili kao proizvodi koji ne sadrže GMO.

| 2.4. | Odbor žali i upozorava na to da se, unatoč tomu, jednak napor u cilju sljedivosti nije uložio u europsko zakonodavstvo koje se odnosi na hranu za ljude. |
| --- | --- |

2.4.

Odbor žali i upozorava na to da se, unatoč tomu, jednak napor u cilju sljedivosti nije uložio u europsko zakonodavstvo koje se odnosi na hranu za ljude.

3.   Postojeći zakonski okvir

Postojeći zakonski okvir

| 3.1. | Od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (2) u Vijeću nikada nije ostvarena kvalificirana većina država članica u korist ili protiv nacrta odluke Komisije kojom bi se odobrili genetski modificirani organizmi (GMO-ovi) ili hrana odnosno hrana za životinje koja ih sadrži. U svim fazama postupka ishod je uvijek bio taj da „nema mišljenja”. Komisija je stoga odluke o odobrenju donosila u skladu s odgovarajućim zakonodavstvom, ali bez podrške država članica. |
| --- | --- |

3.1.

Od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (2) u Vijeću nikada nije ostvarena kvalificirana većina država članica u korist ili protiv nacrta odluke Komisije kojom bi se odobrili genetski modificirani organizmi (GMO-ovi) ili hrana odnosno hrana za životinje koja ih sadrži. U svim fazama postupka ishod je uvijek bio taj da „nema mišljenja”. Komisija je stoga odluke o odobrenju donosila u skladu s odgovarajućim zakonodavstvom, ali bez podrške država članica.

2

| 3.2. | Vraćanje predmeta Komisiji na donošenje konačne odluke pretvorilo se u običaj iako bi trebalo biti iznimka. |
| --- | --- |

3.2.

Vraćanje predmeta Komisiji na donošenje konačne odluke pretvorilo se u običaj iako bi trebalo biti iznimka.

| 3.3. | U nedostatku kvalificirane većine među državama članicama, Komisija kao upraviteljica rizicima mora donijeti odluku (o izdavanju ili odbijanju odobrenja) u primjerenom roku. |
| --- | --- |

3.3.

U nedostatku kvalificirane većine među državama članicama, Komisija kao upraviteljica rizicima mora donijeti odluku (o izdavanju ili odbijanju odobrenja) u primjerenom roku.

4.   Prijedlog Komisije

Prijedlog Komisije

| 4.1. | Komisija predlaže dodavanje novog članka 34.a Uredbi (EZ) br. 1829/2003. U skladu s navedenim člankom, države članice mogle bi ograničiti ili zabraniti korištenje genetski modificiranih organizama ako su njihove mjere:






  — | obrazložene i utemeljene na uvjerljivim razlozima u skladu s pravom Unije i ni u kojem slučaju nisu u suprotnosti s izvršenom procjenom rizika, te |
| --- | --- | --- |

4.1.

Komisija predlaže dodavanje novog članka 34.a Uredbi (EZ) br. 1829/2003. U skladu s navedenim člankom, države članice mogle bi ograničiti ili zabraniti korištenje genetski modificiranih organizama ako su njihove mjere:

—

obrazložene i utemeljene na uvjerljivim razlozima u skladu s pravom Unije i ni u kojem slučaju nisu u suprotnosti s izvršenom procjenom rizika, te

| — | proporcionalne i nediskriminirajuće. |
| --- | --- |

—

proporcionalne i nediskriminirajuće.

| 4.2. | Ako država članica namjerava usvojiti mjere na temelju nove odredbe, Komisiji mora dostaviti nacrt tih mjera i odgovarajuće obrazloženje. |
| --- | --- |

4.2.

Ako država članica namjerava usvojiti mjere na temelju nove odredbe, Komisiji mora dostaviti nacrt tih mjera i odgovarajuće obrazloženje.

| 4.3. | Usvojene mjere neće se odnositi na upotrebu hrane i hrane za životinje koja sadrži zanemarive ili tehnički neizbježne količine. |
| --- | --- |

4.3.

Usvojene mjere neće se odnositi na upotrebu hrane i hrane za životinje koja sadrži zanemarive ili tehnički neizbježne količine.

| 4.4. | Mjere se neće odnositi na genetski modificirane organizme namijenjene uzgoju. |
| --- | --- |

4.4.

Mjere se neće odnositi na genetski modificirane organizme namijenjene uzgoju.

| 4.4.1. | Međutim, sličan je postupak već usvojen na temelju Direktive (EU) 2015/412 Europskog parlamenta i Vijeća (3), čime se državama članicama omogućuje više slobode pri odlučivanju ili ograničavanju uzgoja GMO-a na njihovom državnom području. Ovim prijedlogom Komisije sada se nastoji napraviti sličan postupak za prehrambene proizvode i hranu za životinje koji sadrže GMO, u skladu s nedavno dogovorenim rješenjem za uzgoj GMO-a. |
| --- | --- |

4.4.1.

Međutim, sličan je postupak već usvojen na temelju Direktive (EU) 2015/412 Europskog parlamenta i Vijeća (3), čime se državama članicama omogućuje više slobode pri odlučivanju ili ograničavanju uzgoja GMO-a na njihovom državnom području. Ovim prijedlogom Komisije sada se nastoji napraviti sličan postupak za prehrambene proizvode i hranu za životinje koji sadrže GMO, u skladu s nedavno dogovorenim rješenjem za uzgoj GMO-a.

3

5.   Uvodne napomene

Uvodne napomene

| 5.1. | Genetski modificirani organizmi vrlo su osjetljivo pitanje koje izaziva burne reakcije, bilo pozitivne ili negativne. Stoga će se ovo mišljenje Odbora strogo ograničiti na prednosti i nedostatke Prijedloga i neće se upuštati u općenitiju ocjenu jesu li GMO-ovi „dobri” ili „loši”, što je Odbor činio u svojim ranijim mišljenjima (4). |
| --- | --- |

5.1.

Genetski modificirani organizmi vrlo su osjetljivo pitanje koje izaziva burne reakcije, bilo pozitivne ili negativne. Stoga će se ovo mišljenje Odbora strogo ograničiti na prednosti i nedostatke Prijedloga i neće se upuštati u općenitiju ocjenu jesu li GMO-ovi „dobri” ili „loši”, što je Odbor činio u svojim ranijim mišljenjima (4).

4

6.   Razlozi za prihvaćanje Prijedloga Komisije

Razlozi za prihvaćanje Prijedloga Komisije

6.1.   
  Ponovno uspostavljanje ravnoteže između nacionalnih i europskih nadležnosti

Ponovno uspostavljanje ravnoteže između nacionalnih i europskih nadležnosti

| 6.1.1. | Zbog operativnih i proračunskih ograničenja sadašnje zajedničke poljoprivredne politike, mnoge zemlje otvoreno dovode u pitanje ovlasti koje su na ovom području dodijeljene Ugovorima, što izaziva političku eroziju europskih institucija. |
| --- | --- |

6.1.1.

Zbog operativnih i proračunskih ograničenja sadašnje zajedničke poljoprivredne politike, mnoge zemlje otvoreno dovode u pitanje ovlasti koje su na ovom području dodijeljene Ugovorima, što izaziva političku eroziju europskih institucija.

| 6.1.2. | S druge strane, neke države članice koje nisu „prirodni” korisnici ZPP-a često prigovaraju zbog značajnog udjela u proračunu te zajedničke politike, kao i drugih zajedničkih politika iz trećeg stupa. Taj politički otpor u nekim državama članicama uživa sve veću podršku pa je ni zakonodavci ni EGSO ne smiju zanemarivati. |
| --- | --- |

6.1.2.

S druge strane, neke države članice koje nisu „prirodni” korisnici ZPP-a često prigovaraju zbog značajnog udjela u proračunu te zajedničke politike, kao i drugih zajedničkih politika iz trećeg stupa. Taj politički otpor u nekim državama članicama uživa sve veću podršku pa je ni zakonodavci ni EGSO ne smiju zanemarivati.

| 6.1.3. | U praksi, prijedlogom Komisije vratile bi se ovlasti, čime bi se zadovoljile težnje nekih država članica (i njihova javnog mnijenja) za ponovnom uspostavom ravnoteže između nacionalnih i europskih nadležnosti, posebice na područjima na kojima su nacionalne nadležnosti (u vezi s uzgojem GMO-a) još uvijek dozvoljene. |
| --- | --- |

6.1.3.

U praksi, prijedlogom Komisije vratile bi se ovlasti, čime bi se zadovoljile težnje nekih država članica (i njihova javnog mnijenja) za ponovnom uspostavom ravnoteže između nacionalnih i europskih nadležnosti, posebice na područjima na kojima su nacionalne nadležnosti (u vezi s uzgojem GMO-a) još uvijek dozvoljene.

| 6.2. | Zakonske mjere opreza i zaštitne klauzule u Prijedlogu s ciljem sprečavanja zlouporaba u državama članicama |
| --- | --- |

6.2.

Zakonske mjere opreza i zaštitne klauzule u Prijedlogu s ciljem sprečavanja zlouporaba u državama članicama

| 6.2.1. | S obzirom na obvezu država članica da u svakom pojedinačnom slučaju opravdaju mjere koje su usvojile, te mjere ne mogu biti proizvoljne te istodobno moraju biti u skladu s Ugovorima i, posebice i izrijekom, s načelima unutarnjeg tržišta i međunarodnim obvezama Unije. |
| --- | --- |

6.2.1.

S obzirom na obvezu država članica da u svakom pojedinačnom slučaju opravdaju mjere koje su usvojile, te mjere ne mogu biti proizvoljne te istodobno moraju biti u skladu s Ugovorima i, posebice i izrijekom, s načelima unutarnjeg tržišta i međunarodnim obvezama Unije.

| 6.2.2. | Te mjere opreza trebale bi, zajedno s načelom odgovornosti u javnom upravljanju svojstvenom suvremenim državnim upravama, jamčiti iznimno i proporcionalno donošenje odluka o isključenju. |
| --- | --- |

6.2.2.

Te mjere opreza trebale bi, zajedno s načelom odgovornosti u javnom upravljanju svojstvenom suvremenim državnim upravama, jamčiti iznimno i proporcionalno donošenje odluka o isključenju.

6.3.   
  Ispravljanje nepravilnosti u pravnoj praksi Unije

Ispravljanje nepravilnosti u pravnoj praksi Unije

| 6.3.1. | Kao što Komisija navodi u opisu konteksta Prijedloga, Uredba (EZ) br. 1829/2003 nikad se nije u potpunosti poštovala, kako zbog nacionalnih stajališta bez znanstvenog uporišta tako i zbog pravne nepravilnosti da odluke donosi izravno Komisija (komitologija). |
| --- | --- |

6.3.1.

Kao što Komisija navodi u opisu konteksta Prijedloga, Uredba (EZ) br. 1829/2003 nikad se nije u potpunosti poštovala, kako zbog nacionalnih stajališta bez znanstvenog uporišta tako i zbog pravne nepravilnosti da odluke donosi izravno Komisija (komitologija).

| 6.3.2. | Ta bi se doista izuzetna situacija na području europskog zakonodavstva ograničila u slučaju usvajanja Prijedloga kakav je predstavila Komisija. Na taj način one države članice koje su se dosada zalagale da se odluke ne donose ili su se sustavno opirale ostvarivanju dovoljne većine možda više neće imati potrebu politički se suprotstavljati u Vijeću ako na nacionalnoj razini raspolažu drugim alatima uz pomoć kojih se mogu suprotstaviti ili na svom području isključiti provođenje odluka Vijeća o ovom pitanju. |
| --- | --- |

6.3.2.

Ta bi se doista izuzetna situacija na području europskog zakonodavstva ograničila u slučaju usvajanja Prijedloga kakav je predstavila Komisija. Na taj način one države članice koje su se dosada zalagale da se odluke ne donose ili su se sustavno opirale ostvarivanju dovoljne većine možda više neće imati potrebu politički se suprotstavljati u Vijeću ako na nacionalnoj razini raspolažu drugim alatima uz pomoć kojih se mogu suprotstaviti ili na svom području isključiti provođenje odluka Vijeća o ovom pitanju.

6.4.   
  Provedba mandata

Provedba mandata

| 6.4.1. | Izradom Prijedloga o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisija de facto provodi mandat koji joj je povjeren, naime da predstavi Prijedlog kojim će se prevladati ograničenja sadašnjeg zakonodavnog okvira za odobrenje hrane za životinje i hrane koja sadrži genetski modificirane organizme. Prijedlog Komisije stoga je potreban i prikladan. |
| --- | --- |

6.4.1.

Izradom Prijedloga o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisija de facto provodi mandat koji joj je povjeren, naime da predstavi Prijedlog kojim će se prevladati ograničenja sadašnjeg zakonodavnog okvira za odobrenje hrane za životinje i hrane koja sadrži genetski modificirane organizme. Prijedlog Komisije stoga je potreban i prikladan.

de facto

7.   Razlozi za odbijanje Prijedloga Komisije

Razlozi za odbijanje Prijedloga Komisije

7.1.   
  Opće protivljenje svih predmetnih sektora

Opće protivljenje svih predmetnih sektora

| 7.1.1. | Prijedlog Komisije izazvao je opće protivljenje, što je naišlo na odjek u javnim medijima, kako u sektorima koji su se izjasnili za korištenje GMO-a u hrani i hrani za životinje tako i u svim drugim sektorima koji se obično izjašnjavaju protiv njihova korištenja. Treba posebice istaknuti kritike koje je Prijedlogu javno uputio Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane Europskog parlamenta, koji je predložio njegovo povlačenje, o čemu će se glasovati u listopadu (5). |
| --- | --- |

7.1.1.

Prijedlog Komisije izazvao je opće protivljenje, što je naišlo na odjek u javnim medijima, kako u sektorima koji su se izjasnili za korištenje GMO-a u hrani i hrani za životinje tako i u svim drugim sektorima koji se obično izjašnjavaju protiv njihova korištenja. Treba posebice istaknuti kritike koje je Prijedlogu javno uputio Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane Europskog parlamenta, koji je predložio njegovo povlačenje, o čemu će se glasovati u listopadu (5).

5

| 7.1.2. | Velika zadrška koju su pokazali uključeni sektori – iako s različitih, čak štoviše oprečnih stajališta – neizbježno će uroditi teškom parlamentarnom raspravom neizvjesnih rezultata koju bi bilo razumno izbjeći vraćanjem Prijedloga na promišljeniju doradu. |
| --- | --- |

7.1.2.

Velika zadrška koju su pokazali uključeni sektori – iako s različitih, čak štoviše oprečnih stajališta – neizbježno će uroditi teškom parlamentarnom raspravom neizvjesnih rezultata koju bi bilo razumno izbjeći vraćanjem Prijedloga na promišljeniju doradu.

7.2.   
  Opasnost od nedostatka transparentnosti u donošenju odluka na nacionalnoj razini

Opasnost od nedostatka transparentnosti u donošenju odluka na nacionalnoj razini

| 7.2.1. | Komisija održava zajednički sustav za procjenu rizika povezanih s GMO-ima koji je propisan u Direktivi (EU) 2015/412. Međutim, mogućnost koja je dana državama članicama da zbog nacionalnih razloga ograniče procjenu rizika i odobrenja Unije (pri čemu se ne predviđa postojanje obveznog i transparentnog sustava informiranja javnosti o obrazloženjima i razlozima iz kojih države članice primjenjuju klauzulu o isključenju), može biti u ozbiljnom nesuglasju s obveznom transparentnošću u donošenju javnih odluka koja je u objavljenim političkim smjernicama Junckerove Komisije navedena kao prioritet. Bilo bi stoga razumno u zakonodavstvu predvidjeti takve nacionalne sustave informiranja javnosti i jamčiti njihovu transparentnost i javnu dostupnost. |
| --- | --- |

7.2.1.

Komisija održava zajednički sustav za procjenu rizika povezanih s GMO-ima koji je propisan u Direktivi (EU) 2015/412. Međutim, mogućnost koja je dana državama članicama da zbog nacionalnih razloga ograniče procjenu rizika i odobrenja Unije (pri čemu se ne predviđa postojanje obveznog i transparentnog sustava informiranja javnosti o obrazloženjima i razlozima iz kojih države članice primjenjuju klauzulu o isključenju), može biti u ozbiljnom nesuglasju s obveznom transparentnošću u donošenju javnih odluka koja je u objavljenim političkim smjernicama Junckerove Komisije navedena kao prioritet. Bilo bi stoga razumno u zakonodavstvu predvidjeti takve nacionalne sustave informiranja javnosti i jamčiti njihovu transparentnost i javnu dostupnost.

7.3.   
  Opasnost od nepredvidljivosti

Opasnost od nepredvidljivosti

| 7.3.1. | Kad bi se usvojio u sadašnjem obliku, Prijedlog Komisije mogao bi izazvati neprirodnu situaciju u kojoj bi javne odluke, donesene na temelju znanstvenih kriterija i na europskoj razini, mogle imati različite pravne i gospodarske učinke u različitim državama članicama. Ta bi činjenica mogla narušiti predvidljivost i vjerodostojnost odluka EU-a. |
| --- | --- |

7.3.1.

Kad bi se usvojio u sadašnjem obliku, Prijedlog Komisije mogao bi izazvati neprirodnu situaciju u kojoj bi javne odluke, donesene na temelju znanstvenih kriterija i na europskoj razini, mogle imati različite pravne i gospodarske učinke u različitim državama članicama. Ta bi činjenica mogla narušiti predvidljivost i vjerodostojnost odluka EU-a.

| 7.3.2. | U Prijedlogu nedostaje procjena njegova društveno-gospodarskog učinka s potankim opisom utjecaja na troškove u lancu prehrane, uzgoj, opskrbu sirovinama ili na moguća narušavanja tržišta. |
| --- | --- |

7.3.2.

U Prijedlogu nedostaje procjena njegova društveno-gospodarskog učinka s potankim opisom utjecaja na troškove u lancu prehrane, uzgoj, opskrbu sirovinama ili na moguća narušavanja tržišta.

| 7.3.3. | Nisu predviđeni alati kojim bi se jamčila sljedivost GMO-a na oznakama proizvoda namijenjenih ljudskoj prehrani. |
| --- | --- |

7.3.3.

Nisu predviđeni alati kojim bi se jamčila sljedivost GMO-a na oznakama proizvoda namijenjenih ljudskoj prehrani.

7.4.   
  Opasnost od narušavanja međunarodne trgovine

Opasnost od narušavanja međunarodne trgovine

| 7.4.1. | Usprkos tome što Komisija u Prijedlogu zahtijeva ispunjenje međunarodnih obveza Unije, u njemu se ne predviđaju specifična i konkretna ograničenja za radnje država članica (mogućnost izuzeća) kojima one mogu kršiti te obveze niti se uspostavljaju mehanizmi kojima bi europske institucije mogle opozvati nacionalne odluke u slučaju da se potonjima krši spomenuto načelo poštovanja međunarodnih obveza. Treba napomenuti da su trgovinski partneri Europske unije, posebice Sjedinjene Države, javno izrazili zadršku u pogledu zakonodavnog Prijedloga ili čak uvjetuju nastavak trgovinskih pregovora na visokoj razini (TTIP) njihovim prevladavanjem. |
| --- | --- |

7.4.1.

Usprkos tome što Komisija u Prijedlogu zahtijeva ispunjenje međunarodnih obveza Unije, u njemu se ne predviđaju specifična i konkretna ograničenja za radnje država članica (mogućnost izuzeća) kojima one mogu kršiti te obveze niti se uspostavljaju mehanizmi kojima bi europske institucije mogle opozvati nacionalne odluke u slučaju da se potonjima krši spomenuto načelo poštovanja međunarodnih obveza. Treba napomenuti da su trgovinski partneri Europske unije, posebice Sjedinjene Države, javno izrazili zadršku u pogledu zakonodavnog Prijedloga ili čak uvjetuju nastavak trgovinskih pregovora na visokoj razini (TTIP) njihovim prevladavanjem.

| 7.4.2. | Međunarodni ugovori na koje bi moguća primjena prijedloga mogla utjecati ili ih ograničavati (s obzirom na to da može uzrokovati narušavanja istovjetna preprekama međunarodnoj trgovini) sadrže opće obveze WTO-a ili odredbe kao što je Opći sustav povlastica (OSP) za zemlje u razvoju, pa čak i inicijativa „Sve osim oružja”. |
| --- | --- |

7.4.2.

Međunarodni ugovori na koje bi moguća primjena prijedloga mogla utjecati ili ih ograničavati (s obzirom na to da može uzrokovati narušavanja istovjetna preprekama međunarodnoj trgovini) sadrže opće obveze WTO-a ili odredbe kao što je Opći sustav povlastica (OSP) za zemlje u razvoju, pa čak i inicijativa „Sve osim oružja”.

7.5.   
  Dvojbe u vezi s načelima slobodnog kretanja

Dvojbe u vezi s načelima slobodnog kretanja

| 7.5.1. | U Prijedlogu Komisije upućuje se na potrebu poštovanja načela unutarnjeg tržišta koja se ne bi smjela mijenjati nacionalnim mjerama donesenima na temelju tog Prijedloga, naročito stoga što je izgledno da će u praksi u različitim dijelovima Unije vrijediti različita pravila u vezi s uzgojem, trgovinom i prijevozom unutar Zajednice. |
| --- | --- |

7.5.1.

U Prijedlogu Komisije upućuje se na potrebu poštovanja načela unutarnjeg tržišta koja se ne bi smjela mijenjati nacionalnim mjerama donesenima na temelju tog Prijedloga, naročito stoga što je izgledno da će u praksi u različitim dijelovima Unije vrijediti različita pravila u vezi s uzgojem, trgovinom i prijevozom unutar Zajednice.

| 7.5.2. | Međutim, s obzirom na to da nisu iscrpno popisani razlozi koji bi opravdali usvajanje klauzula o isključenju (nedostatak pozitivnog ili negativnog popisa) te da nisu predviđeni pravni mehanizmi za ukidanje nacionalnih mjera koje bi se mogle smatrati nepoštenima, nedovoljno opravdanima ili diskriminirajućima, postoji stvarna opasnost od pravne nesigurnosti. |
| --- | --- |

7.5.2.

Međutim, s obzirom na to da nisu iscrpno popisani razlozi koji bi opravdali usvajanje klauzula o isključenju (nedostatak pozitivnog ili negativnog popisa) te da nisu predviđeni pravni mehanizmi za ukidanje nacionalnih mjera koje bi se mogle smatrati nepoštenima, nedovoljno opravdanima ili diskriminirajućima, postoji stvarna opasnost od pravne nesigurnosti.

| 7.5.3. | Te pravne nesigurnosti moći će se rješavati samo pred Sudom Europske unije, zbog čega će administrativni rad država članica biti predmet nepotrebnih sudskih postupaka uz moguća kašnjenja i dodatne troškove. |
| --- | --- |

7.5.3.

Te pravne nesigurnosti moći će se rješavati samo pred Sudom Europske unije, zbog čega će administrativni rad država članica biti predmet nepotrebnih sudskih postupaka uz moguća kašnjenja i dodatne troškove.

| 7.5.4. | Ovaj posljednji razlog izaziva najviše dvojbi oko svrsishodnosti i prikladnosti Prijedloga Komisije u njegovu sadašnjem obliku. |
| --- | --- |

7.5.4.

Ovaj posljednji razlog izaziva najviše dvojbi oko svrsishodnosti i prikladnosti Prijedloga Komisije u njegovu sadašnjem obliku.

Bruxelles, 16. rujna 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  http://ec.europa.eu/food/plant/docs/plant_gmo_report_studies_report_2013_mon_810_en.pdf

1

(2)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

2

(3)  SL L 68, 13.3.2015., str. 1.

3

(4)  SL C 68, 6.3.2012., str. 56.

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/documents/envi/pr/1065/1065989/1065989hr.pdf

5

---