# Europeiska unionens C 24/22 j

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 24 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången22 januari 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 24

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången22 januari 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2012–2013Sammanträdena den 4–7 februari 2013
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 120 E, 26.4.2013 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2012–2013Sammanträdena den 4–7 februari 2013
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 120 E, 26.4.2013 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 120 E, 26.4.2013 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 5 februari 2013 |
| 2016/C 24/01 | Europaparlamentets resolution av den 5 februari 2013 om att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering (2012/2134(INI)) | 2 |
| | Onsdagen den 6 februari 2013 |
| 2016/C 24/02 | Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om 57:e sessionen i FN:s kvinnokommission (CSW): Förebyggande och avskaffande av alla former av våld mot kvinnor och flickor (2012/2922(RSP)) | 8 |
| 2016/C 24/03 | Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande (2012/2258(INI)) | 11 |
| 2016/C 24/04 | Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om EU:s strategiska mål inför det sextonde mötet i partskonferensen för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) den 3–14 mars 2013 i Bangkok (Thailand) (2012/2838(RSP)) | 19 |
| 2016/C 24/05 | Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om riktlinjerna för budgetförfarandet 2014, avsnitt I – Europaparlamentet, avsnitt II – rådet, avsnitt IV – domstolen, avsnitt V – revisionsrätten, avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII – Regionkommittén, avsnitt VIII – Europeiska ombudsmannen, avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen, avsnitt X – Europeiska utrikestjänsten (2013/2003(BUD)) | 24 |
| 2016/C 24/06 | Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: ett ansvarstagande, transparent och ansvarsfullt affärstänkande och en hållbar tillväxt (2012/2098(INI)) | 28 |
| 2016/C 24/07 | Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: att arbeta för samhällets intressen och för hållbar återhämtning för alla (2012/2097(INI)) | 33 |
| | Torsdagen den 7 februari 2013 |
| 2016/C 24/08 | Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: den årliga tillväxtöversikten 2013 (2012/2256(INI)) | 49 |
| 2016/C 24/09 | Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2013 (2012/2257(INI)) | 55 |
| 2016/C 24/10 | Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 med rekommendationer till kommissionen om styrningen av den inre marknaden (2012/2260(INL)) | 75 |
| 2016/C 24/11 | Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om det tjugoandra mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (2013/2533(RSP)) | 89 |
| 2016/C 24/12 | Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om juridisk utbildning – samordnare vid domstolarna (2012/2864(RSP)) | 97 |
| 2016/C 24/13 | Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2011 (2012/2286(INI)) | 100 |
| 2016/C 24/14 | Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om Laos: fallet Sombath Somphone (2013/2535(RSP)) | 106 |
| 2016/C 24/15 | Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om frihetsberövandet av människorättsaktivister i Zimbabwe (2013/2536(RSP)) | 108 |
| 2016/C 24/16 | Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om angreppen nyligen på medicinska hjälparbetare i Pakistan (2013/2537(RSP)) | 111 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 5 februari 2013

2016/C 24/01

Europaparlamentets resolution av den 5 februari 2013 om att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering (2012/2134(INI))

2

Onsdagen den 6 februari 2013

2016/C 24/02

Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om 57:e sessionen i FN:s kvinnokommission (CSW): Förebyggande och avskaffande av alla former av våld mot kvinnor och flickor (2012/2922(RSP))

8

2016/C 24/03

Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande (2012/2258(INI))

11

2016/C 24/04

Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om EU:s strategiska mål inför det sextonde mötet i partskonferensen för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) den 3–14 mars 2013 i Bangkok (Thailand) (2012/2838(RSP))

19

2016/C 24/05

Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om riktlinjerna för budgetförfarandet 2014, avsnitt I – Europaparlamentet, avsnitt II – rådet, avsnitt IV – domstolen, avsnitt V – revisionsrätten, avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII – Regionkommittén, avsnitt VIII – Europeiska ombudsmannen, avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen, avsnitt X – Europeiska utrikestjänsten (2013/2003(BUD))

24

2016/C 24/06

Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: ett ansvarstagande, transparent och ansvarsfullt affärstänkande och en hållbar tillväxt (2012/2098(INI))

28

2016/C 24/07

Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: att arbeta för samhällets intressen och för hållbar återhämtning för alla (2012/2097(INI))

33

Torsdagen den 7 februari 2013

2016/C 24/08

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: den årliga tillväxtöversikten 2013 (2012/2256(INI))

49

2016/C 24/09

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2013 (2012/2257(INI))

55

2016/C 24/10

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 med rekommendationer till kommissionen om styrningen av den inre marknaden (2012/2260(INL))

75

2016/C 24/11

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om det tjugoandra mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (2013/2533(RSP))

89

2016/C 24/12

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om juridisk utbildning – samordnare vid domstolarna (2012/2864(RSP))

97

2016/C 24/13

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2011 (2012/2286(INI))

100

2016/C 24/14

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om Laos: fallet Sombath Somphone (2013/2535(RSP))

106

2016/C 24/15

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om frihetsberövandet av människorättsaktivister i Zimbabwe (2013/2536(RSP))

108

2016/C 24/16

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om angreppen nyligen på medicinska hjälparbetare i Pakistan (2013/2537(RSP))

111

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 5 februari 2013 |
| 2016/C 24/17 | P7_TA(2013)0034Särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna (COM(2010)0767 – C7-0003/2011 – 2010/0370(COD))P7_TC1-COD(2010)0370Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1405/2006 | 115 |
| 2016/C 24/18 | P7_TA(2013)0035Särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (COM(2010)0498 – C7-0284/2010 – 2010/0256(COD))P7_TC1-COD(2010)0256Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 247/2006 | 116 |
| | Onsdagen den 6 februari 2013 |
| 2016/C 24/19 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Bulgariens och Rumäniens bindningslistor i samband med anslutningen till Europeiska unionen (12213/2012 – C7-0409/2012 – 2012/0167(NLE)) | 118 |
| 2016/C 24/20 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om utkastet till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2012)0709 – C7-0410/2012 – 2012/0335(NLE)) | 118 |
| 2016/C 24/21 | P7_TA(2013)0039Insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen (COM(2012)0084 – C7-0056/2012 – 2012/0035(COD))P7_TC1-COD(2012)0035Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen (
  1
  ) | 119 |
| 2016/C 24/22 | P7_TA(2013)0040Den gemensamma fiskeripolitiken ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om den gemensamma fiskeripolitiken (COM(2011)0425 – C7-0198/2011 – 2011/0195(COD))P7_TC1-COD(2011)0195Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om den gemensamma fiskeripolitiken och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 768/2005 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG | 134 |
| 2016/C 24/23 | P7_TA(2013)0041Motorfordons ljudnivå ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om motorfordons ljudnivå (COM(2011)0856 – C7-0487/2011 – 2011/0409(COD))P7_TC1-COD(2011)0409Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om motorfordons ljudnivå (
  1
  ) | 195 |
| 2016/C 24/24 | P7_TA(2013)0042Europeiska flyktingfonden, Europeiska återvändandefonden och Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 573/2007/EG, beslut nr 575/2007/EG och rådets beslut 2007/435/EG för att öka medfinansieringssatsen för Europeiska flyktingfonden, Europeiska återvändandefonden och Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare när det gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av allvarliga svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet (COM(2012)0526 – C7-0302/2012 – 2012/0252(COD))P7_TC1-COD(2012)0252Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om ändring av Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG och nr 575/2007/EG och rådets beslut 2007/435/EG för att öka medfinansieringssatsen för Europeiska flyktingfonden, Europeiska återvändandefonden och Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare när det gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av allvarliga svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet | 265 |
| 2016/C 24/25 | P7_TA(2013)0043Fonden för yttre gränser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 574/2007/EG för att öka medfinansieringssatsen för fonden för yttre gränser för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av allvarliga svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet (COM(2012)0527 – C7-0301/2012 – 2012/0253(COD))P7_TC1-COD(2012)0253Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 574/2007/EG för att öka medfinansieringssatsen för fonden för yttre gränser för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av allvarliga svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet | 266 |
| 2016/C 24/26 | P7_TA(2013)0044Bevarande av fiskeresurserna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 vad gäller bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))P7_TC1-COD(2012)0158Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer och rådets förordning (EG) nr 1434/98 om att fastställa villkor för landning av sill i andra industriella syften än för att konsumeras direkt | 267 |
| | Torsdagen den 7 februari 2013 |
| 2016/C 24/27 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 februari 2013 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller en mekanism för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri (COM(2012)0428 – C7-0260/2012 – 2012/0205(CNS)) | 269 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 5 februari 2013

2016/C 24/17

P7_TA(2013)0034Särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna (COM(2010)0767 – C7-0003/2011 – 2010/0370(COD))P7_TC1-COD(2010)0370Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1405/2006

115

2016/C 24/18

P7_TA(2013)0035Särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (COM(2010)0498 – C7-0284/2010 – 2010/0256(COD))P7_TC1-COD(2010)0256Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 247/2006

116

Onsdagen den 6 februari 2013

2016/C 24/19

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Bulgariens och Rumäniens bindningslistor i samband med anslutningen till Europeiska unionen (12213/2012 – C7-0409/2012 – 2012/0167(NLE))

118

2016/C 24/20

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om utkastet till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2012)0709 – C7-0410/2012 – 2012/0335(NLE))

118

2016/C 24/21

P7_TA(2013)0039Insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen (COM(2012)0084 – C7-0056/2012 – 2012/0035(COD))P7_TC1-COD(2012)0035Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen (
  1
  )

1

119

2016/C 24/22

P7_TA(2013)0040Den gemensamma fiskeripolitiken ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om den gemensamma fiskeripolitiken (COM(2011)0425 – C7-0198/2011 – 2011/0195(COD))P7_TC1-COD(2011)0195Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om den gemensamma fiskeripolitiken och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 768/2005 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG

134

2016/C 24/23

P7_TA(2013)0041Motorfordons ljudnivå ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om motorfordons ljudnivå (COM(2011)0856 – C7-0487/2011 – 2011/0409(COD))P7_TC1-COD(2011)0409Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om motorfordons ljudnivå (
  1
  )

1

195

2016/C 24/24

P7_TA(2013)0042Europeiska flyktingfonden, Europeiska återvändandefonden och Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 573/2007/EG, beslut nr 575/2007/EG och rådets beslut 2007/435/EG för att öka medfinansieringssatsen för Europeiska flyktingfonden, Europeiska återvändandefonden och Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare när det gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av allvarliga svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet (COM(2012)0526 – C7-0302/2012 – 2012/0252(COD))P7_TC1-COD(2012)0252Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om ändring av Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG och nr 575/2007/EG och rådets beslut 2007/435/EG för att öka medfinansieringssatsen för Europeiska flyktingfonden, Europeiska återvändandefonden och Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare när det gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av allvarliga svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet

265

2016/C 24/25

P7_TA(2013)0043Fonden för yttre gränser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 574/2007/EG för att öka medfinansieringssatsen för fonden för yttre gränser för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av allvarliga svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet (COM(2012)0527 – C7-0301/2012 – 2012/0253(COD))P7_TC1-COD(2012)0253Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 574/2007/EG för att öka medfinansieringssatsen för fonden för yttre gränser för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av allvarliga svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet

266

2016/C 24/26

P7_TA(2013)0044Bevarande av fiskeresurserna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 vad gäller bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))P7_TC1-COD(2012)0158Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer och rådets förordning (EG) nr 1434/98 om att fastställa villkor för landning av sill i andra industriella syften än för att konsumeras direkt

267

Torsdagen den 7 februari 2013

2016/C 24/27

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 februari 2013 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller en mekanism för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri (COM(2012)0428 – C7-0260/2012 – 2012/0205(CNS))

269

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

22.1.2016

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2012–2013

Sammanträdena den 4–7 februari 2013

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 120 E, 26.4.2013.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 5 februari 2013

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/2

---

P7_TA(2013)0036

Förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering

Europaparlamentets resolution av den 5 februari 2013 om att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering (2012/2134(INI))

(2016/C 024/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En åtgärdsplan för att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En åtgärdsplan för att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering (COM(2011)0870),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens rapport Att minska regelbördan för små och medelstora företag – Anpassning av EU:s regler till småföretagens behov (COM(2011)0803), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport Att minska regelbördan för små och medelstora företag – Anpassning av EU:s regler till småföretagens behov (COM(2011)0803),

| — | med beaktande av kommissionens program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosmeprogrammet) (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosmeprogrammet) (COM(2011)0834),

| — | med beaktande av En ”Small Business Act” för Europa (COM(2008)0394), där de små och medelstora företagens centrala roll i EU-ekonomin bekräftas, och vars syfte det är att stärka de små och medelstora företagens roll och främja deras tillväxt- och sysselsättningsskapande potential genom att mildra ett antal problem som anses hindra deras utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av En ”Small Business Act” för Europa (COM(2008)0394), där de små och medelstora företagens centrala roll i EU-ekonomin bekräftas, och vars syfte det är att stärka de små och medelstora företagens roll och främja deras tillväxt- och sysselsättningsskapande potential genom att mildra ett antal problem som anses hindra deras utveckling,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 februari 2011 om översyn av småföretagsakten för Europa (COM(2011)0078), och parlamentets resolution av den 12 maj 2011 om detta (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 februari 2011 om översyn av småföretagsakten för Europa (COM(2011)0078), och parlamentets resolution av den 12 maj 2011 om detta (1),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska riskkapitalfonder (COM(2011)0860), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska riskkapitalfonder (COM(2011)0860),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska fonder för socialt företagande (COM(2011)0862), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska fonder för socialt företagande (COM(2011)0862),

| — | med beaktande av den enkätundersökning som genomfördes 2011 av kommissionen och Europeiska centralbanken om de små och medelstora företagens tillgång till finansiering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den enkätundersökning som genomfördes 2011 av kommissionen och Europeiska centralbanken om de små och medelstora företagens tillgång till finansiering,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 2/2012 om finansieringstekniska instrument för små och medelstora företag som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 2/2012 om finansieringstekniska instrument för små och medelstora företag som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi (2),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för regional utveckling och utskottet för rättsliga frågor (A7-0001/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för regional utveckling och utskottet för rättsliga frågor (A7-0001/2013), och av följande skäl:

| A. | En bristfälligt utformad reglering av finansbranschen kombinerat med de allvarliga och genomgripande effekterna av finanskrisen, den ekonomiska krisen och skuldkrisen, kan försvåra de små och medelstora företagens tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

A.

En bristfälligt utformad reglering av finansbranschen kombinerat med de allvarliga och genomgripande effekterna av finanskrisen, den ekonomiska krisen och skuldkrisen, kan försvåra de små och medelstora företagens tillgång till finansiering.

| B. | Det är nödvändigt att utforma och utveckla de verktyg som krävs och att skapa de rätta förutsättningarna för att EU ska kunna stimulera tillväxten inom euroområdet och inom unionen som helhet. |
| --- | --- |

B.

Det är nödvändigt att utforma och utveckla de verktyg som krävs och att skapa de rätta förutsättningarna för att EU ska kunna stimulera tillväxten inom euroområdet och inom unionen som helhet.

| C. | Bankkrediter utgör den främsta finansieringskällan för små och medelstora företag i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

C.

Bankkrediter utgör den främsta finansieringskällan för små och medelstora företag i Europeiska unionen.

| D. | Enligt uppgifter från ECB råder det stora skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om utlåningsräntorna för små och medelstora företag. Samtidigt varierar tillgången till finansiering, eftersom en stor andel låneansökningar för företagsprojekt avslås i vissa länder. |
| --- | --- |

D.

Enligt uppgifter från ECB råder det stora skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om utlåningsräntorna för små och medelstora företag. Samtidigt varierar tillgången till finansiering, eftersom en stor andel låneansökningar för företagsprojekt avslås i vissa länder.

| E. | Små och medelstora företag utgör mer än 98 procent av alla företag i EU och står för 67 procent av alla arbetstillfällen i unionen. De utgör därför ryggraden i EU:s ekonomi och är viktiga drivkrafter för en långsiktig tillväxt i Europa och för skapandet av hållbara arbetstillfällen i de 27 medlemsstaterna. |
| --- | --- |

E.

Små och medelstora företag utgör mer än 98 procent av alla företag i EU och står för 67 procent av alla arbetstillfällen i unionen. De utgör därför ryggraden i EU:s ekonomi och är viktiga drivkrafter för en långsiktig tillväxt i Europa och för skapandet av hållbara arbetstillfällen i de 27 medlemsstaterna.

| F. | Mellan 2002 och 2010 skapades 85 procent av alla nya jobb i EU i små och medelstora företag, framför allt i nya företag, och 32,5 miljoner människor i EU är egenföretagare. |
| --- | --- |

F.

Mellan 2002 och 2010 skapades 85 procent av alla nya jobb i EU i små och medelstora företag, framför allt i nya företag, och 32,5 miljoner människor i EU är egenföretagare.

| G. | Det finns olika typer av små och medelstora företag och alla har olika behov. |
| --- | --- |

G.

Det finns olika typer av små och medelstora företag och alla har olika behov.

| H. | Stödinsatserna för små och medelstora företag och entreprenörskap regleras av Small Business Act, som medlemsstaterna har förbundit sig att tillämpa parallellt med kommissionen. |
| --- | --- |

H.

Stödinsatserna för små och medelstora företag och entreprenörskap regleras av Small Business Act, som medlemsstaterna har förbundit sig att tillämpa parallellt med kommissionen.

Allmänna frågor

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtgärdsplan och dess breda uppsättning med förslag och rekommendationer med avseende på små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtgärdsplan och dess breda uppsättning med förslag och rekommendationer med avseende på små och medelstora företag.

| 2. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att EU:s ekonomiska framgång, förträfflighet och sammanhållning i stor utsträckning beror på den hållbara tillväxt och de arbetstillfällen som skapas av små och medelstora företag som tillhandahåller kvalitetsprodukter och kvalitetstjänster. Parlamentet påpekar hur viktigt det är att samtliga företags ekonomiska tillväxt stimuleras. Parlamentet betonar att små och medelstora företag utgör en del av ett större ”ekosystem” av företag. Parlamentet påpekar att det i detta ”ekosystem” också finns ett behov att se till att samma vikt läggs vid att förbättra mikroföretagens och ensamföretagarnas tillgång till finansiering. Parlamentet noterar att de större företagen i hög grad är beroende av ett omfattande nätverk av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att EU:s ekonomiska framgång, förträfflighet och sammanhållning i stor utsträckning beror på den hållbara tillväxt och de arbetstillfällen som skapas av små och medelstora företag som tillhandahåller kvalitetsprodukter och kvalitetstjänster. Parlamentet påpekar hur viktigt det är att samtliga företags ekonomiska tillväxt stimuleras. Parlamentet betonar att små och medelstora företag utgör en del av ett större ”ekosystem” av företag. Parlamentet påpekar att det i detta ”ekosystem” också finns ett behov att se till att samma vikt läggs vid att förbättra mikroföretagens och ensamföretagarnas tillgång till finansiering. Parlamentet noterar att de större företagen i hög grad är beroende av ett omfattande nätverk av små och medelstora företag.

| 3. | Europaparlamentet betonar att på grund av den finansiella och ekonomiska krisens förvärrande effekter har många små och medelstora företag svårigheter att få tillgång till finansiering och att de måste uppfylla nya och ibland strängare rättsliga kriterier än tidigare. Parlamentet betonar att mål bör sättas upp för bankerna när det gäller deras finansieringsbelopp och villkor gentemot små och medelstora företag, med tanke på att bankerna har gynnats av statligt stöd och andra indirekta subventioner under krisen. Exempel på sådana är statliga garantier och likviditetsstöd från centralbankerna och Europeiska centralbanken. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar för att principen att ”tänka småskaligt först” ska tillämpas på nationell nivå. Det innebär att ytterligare förenklingar måste göras när det gäller regelverket och de administrativa förutsättningarna för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att på grund av den finansiella och ekonomiska krisens förvärrande effekter har många små och medelstora företag svårigheter att få tillgång till finansiering och att de måste uppfylla nya och ibland strängare rättsliga kriterier än tidigare. Parlamentet betonar att mål bör sättas upp för bankerna när det gäller deras finansieringsbelopp och villkor gentemot små och medelstora företag, med tanke på att bankerna har gynnats av statligt stöd och andra indirekta subventioner under krisen. Exempel på sådana är statliga garantier och likviditetsstöd från centralbankerna och Europeiska centralbanken. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar för att principen att ”tänka småskaligt först” ska tillämpas på nationell nivå. Det innebär att ytterligare förenklingar måste göras när det gäller regelverket och de administrativa förutsättningarna för små och medelstora företag.

| 4. | Europaparlamentet understryker att när man förenklar regelverket och de administrativa förutsättningarna för små och medelstora företag måste man samtidigt säkerställa ett adekvat skydd för arbetstagarna med avseende på socialförsäkringsskydd och arbetsmiljö. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra något åt den diskriminering som eventuellt förekommer när det gäller tillgången till finansiering för små och medelstora företag som drivs av missgynnade personer eller samhällsgrupper. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att när man förenklar regelverket och de administrativa förutsättningarna för små och medelstora företag måste man samtidigt säkerställa ett adekvat skydd för arbetstagarna med avseende på socialförsäkringsskydd och arbetsmiljö. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra något åt den diskriminering som eventuellt förekommer när det gäller tillgången till finansiering för små och medelstora företag som drivs av missgynnade personer eller samhällsgrupper.

| 5. | Parlamentet noterar att de senaste åren har betydande ansträngningar gjorts för att minska den byråkratiska bördan. |
| --- | --- |

5.

Parlamentet noterar att de senaste åren har betydande ansträngningar gjorts för att minska den byråkratiska bördan.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av att stärka det lokala banksystemet. Parlamentet påpekar att bankerna, både de som är verksamma på europeisk nivå och de lokala bankerna, har ett ansvar och en roll för att investera klokt i ekonomin i allmänhet och i små och medelstora företag i synnerhet. Parlamentet noterar skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om lånekostnader för små och medelstora företag på grund av det ogynnsamma makroekonomiska läget, vilket kan få negativa följder för konkurrensen i gränsområden. Parlamentet påpekar att resultatet av ECB:s bankutlåningsenkät från oktober 2011 visar på en betydande åtstramning av kreditstandarderna för krediter till små och medelstora företag totalt sett, samtidigt som problemen för små och medelstora företag att få tillgång till krediter fortfarande varierar mellan olika medlemsstater, vilket visar att en minskning av investeringarna till ett minimum kan leda till en kreditåtstramning. Parlamentet konstaterar dessutom att det finns en betydande efterfrågan på mikrokrediter i EU. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar vikten av att stärka det lokala banksystemet. Parlamentet påpekar att bankerna, både de som är verksamma på europeisk nivå och de lokala bankerna, har ett ansvar och en roll för att investera klokt i ekonomin i allmänhet och i små och medelstora företag i synnerhet. Parlamentet noterar skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om lånekostnader för små och medelstora företag på grund av det ogynnsamma makroekonomiska läget, vilket kan få negativa följder för konkurrensen i gränsområden. Parlamentet påpekar att resultatet av ECB:s bankutlåningsenkät från oktober 2011 visar på en betydande åtstramning av kreditstandarderna för krediter till små och medelstora företag totalt sett, samtidigt som problemen för små och medelstora företag att få tillgång till krediter fortfarande varierar mellan olika medlemsstater, vilket visar att en minskning av investeringarna till ett minimum kan leda till en kreditåtstramning. Parlamentet konstaterar dessutom att det finns en betydande efterfrågan på mikrokrediter i EU.

| 7. | Europaparlamentet påpekar återigen att ändrade regler för offentlig upphandling och koncessionsavtal inte får försvåra för små och medelstora företag att få tillgång till upphandlingsmarknaden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar återigen att ändrade regler för offentlig upphandling och koncessionsavtal inte får försvåra för små och medelstora företag att få tillgång till upphandlingsmarknaden.

| 8. | Europaparlamentet erinrar om att banksektorn utgör den viktigaste finansieringskällan för små och medelstora företag i EU. Parlamentet menar att den fragmenterade banksektorn och de stora variationer i utlåningsränta och kreditgivning mellan de olika länderna som detta leder till gör att det behövs en differentierad syn på hur man ska förbättra de små och medelstora företagens tillgång till finansiering, där landsspecifika förhållanden bör beaktas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erinrar om att banksektorn utgör den viktigaste finansieringskällan för små och medelstora företag i EU. Parlamentet menar att den fragmenterade banksektorn och de stora variationer i utlåningsränta och kreditgivning mellan de olika länderna som detta leder till gör att det behövs en differentierad syn på hur man ska förbättra de små och medelstora företagens tillgång till finansiering, där landsspecifika förhållanden bör beaktas.

Mångfalden bland små och medelstora företag

| 9. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att små och medelstora företag i EU är mycket heterogena (från mycket traditionella familjeföretag till snabbväxande företag, högteknologiföretag, mikroföretag, sociala företag och nystartade företag) och att de därför kräver helt olika strategier. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att små och medelstora företag i EU är mycket heterogena (från mycket traditionella familjeföretag till snabbväxande företag, högteknologiföretag, mikroföretag, sociala företag och nystartade företag) och att de därför kräver helt olika strategier.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att under rådande omständigheter, där otillräcklig tillgång till lämpliga riskkapitalkällor, i synnerhet i ett tidigt skede, fortsätter att utgöra ett av de största hindren för att tillväxtinriktade företag ska kunna bildas och utvecklas, lägger kommissionen stor vikt i sin åtgärdsplan på riskkapital som möjlig tillväxtfinansiering. Parlamentet vill dock påpeka att denna finansieringsform endast passar ett fåtal små och medelstora företag och att bankkrediter fortfarande är den främsta finansieringskällan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att under rådande omständigheter, där otillräcklig tillgång till lämpliga riskkapitalkällor, i synnerhet i ett tidigt skede, fortsätter att utgöra ett av de största hindren för att tillväxtinriktade företag ska kunna bildas och utvecklas, lägger kommissionen stor vikt i sin åtgärdsplan på riskkapital som möjlig tillväxtfinansiering. Parlamentet vill dock påpeka att denna finansieringsform endast passar ett fåtal små och medelstora företag och att bankkrediter fortfarande är den främsta finansieringskällan.

| 11. | Europaparlamentet betonar att det inte finns någon finansieringsform som passar alla och uppmanar kommissionen att stödja utvecklingen av en bred uppsättning skräddarsydda program, instrument och initiativ, både när det gäller aktieinstrument (exempelvis affärsänglar, gräsrotsfinansiering (crowd funding) och multilaterala handelsplattformar), sekundärt eget kapital (såsom mezzaninfinansiering) och skuldinstrument (såsom småskaliga företagsobligationer, garantiinstrument och garantiplattformar) samt partnerskap mellan banker och andra aktörer med verksamhet som rör finansiering till små och medelstora företag (redovisningskonsulter, branschorganisationer, intresseorganisationer för små och medelstora företag eller handelskamrar) för att kunna stödja företag under etablerings-, expansions- och överlåtelsefasen och ta hänsyn till deras storlek, omsättning och finansieringsbehov. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att det inte finns någon finansieringsform som passar alla och uppmanar kommissionen att stödja utvecklingen av en bred uppsättning skräddarsydda program, instrument och initiativ, både när det gäller aktieinstrument (exempelvis affärsänglar, gräsrotsfinansiering (crowd funding) och multilaterala handelsplattformar), sekundärt eget kapital (såsom mezzaninfinansiering) och skuldinstrument (såsom småskaliga företagsobligationer, garantiinstrument och garantiplattformar) samt partnerskap mellan banker och andra aktörer med verksamhet som rör finansiering till små och medelstora företag (redovisningskonsulter, branschorganisationer, intresseorganisationer för små och medelstora företag eller handelskamrar) för att kunna stödja företag under etablerings-, expansions- och överlåtelsefasen och ta hänsyn till deras storlek, omsättning och finansieringsbehov.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att kommissionen bör lyfta fram den viktiga roll som aktiemarknaden kan ha för att förbättra tillgången till likviditet för både de små och medelstora företagen och investerare under olika utvecklingsfaser. Parlamentet erinrar om att det redan finns särskilda aktiemarknader för små och medelstora företag som utformats för att svara mot de särskilda marknads- och finansieringsbehov som finns inom euroområdet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller att kommissionen bör lyfta fram den viktiga roll som aktiemarknaden kan ha för att förbättra tillgången till likviditet för både de små och medelstora företagen och investerare under olika utvecklingsfaser. Parlamentet erinrar om att det redan finns särskilda aktiemarknader för små och medelstora företag som utformats för att svara mot de särskilda marknads- och finansieringsbehov som finns inom euroområdet.

De små och medelstora företagens sårbarhet

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att nya regler som berör små och medelstora företag blir föremål för en övergripande och heltäckande konsekvensbedömning, inklusive en långtgående bedömning som tar hänsyn till de behov och utmaningar som små och medelstora företag ställs inför. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att nya regler som berör små och medelstora företag blir föremål för en övergripande och heltäckande konsekvensbedömning, inklusive en långtgående bedömning som tar hänsyn till de behov och utmaningar som små och medelstora företag ställs inför.

| 14. | Europaparlamentet betonar att små och medelstora företag ofta befinner sig i slutet av en lång leveranskedja och därför drabbas hårdast av sena betalningar och korta betalningsperioder. Parlamentet välkomnar därför kommissionens initiativ att eftertryckligen uppmana medlemsstaterna att påskynda genomförandet av direktivet om sena betalningar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att små och medelstora företag ofta befinner sig i slutet av en lång leveranskedja och därför drabbas hårdast av sena betalningar och korta betalningsperioder. Parlamentet välkomnar därför kommissionens initiativ att eftertryckligen uppmana medlemsstaterna att påskynda genomförandet av direktivet om sena betalningar.

| 15. | Europaparlamentet understryker att kommissionens undersökningar visar att det inte endast är tillgång till finansiering, utan även tillgång till kompetens, däribland ledarskapskompetens och finansiella kunskaper och redovisningskunskaper, som är avgörande för att små och medelstora företag ska kunna få tillgång till kapital, vara innovativa, konkurrera och växa. Parlamentet anser att de EU-finansieringsinstrument som erbjuds därför bör åtföljas av lämpliga mentorstjänster, coachingprogram och kunskapsbaserade företagstjänster. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att kommissionens undersökningar visar att det inte endast är tillgång till finansiering, utan även tillgång till kompetens, däribland ledarskapskompetens och finansiella kunskaper och redovisningskunskaper, som är avgörande för att små och medelstora företag ska kunna få tillgång till kapital, vara innovativa, konkurrera och växa. Parlamentet anser att de EU-finansieringsinstrument som erbjuds därför bör åtföljas av lämpliga mentorstjänster, coachingprogram och kunskapsbaserade företagstjänster.

| 16. | Europaparlamentet anser att små och medelstora företag måste få stöd på lokal nivå genom en politik som främjar företagandet och förbättrar situationen för små och medelstora företag under hela deras livslängd och som hjälper dem att få tillträde till nya marknader. Parlamentet anser att erkännande och utbyte av bästa metoder är de viktigaste inslagen i denna politik. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att små och medelstora företag måste få stöd på lokal nivå genom en politik som främjar företagandet och förbättrar situationen för små och medelstora företag under hela deras livslängd och som hjälper dem att få tillträde till nya marknader. Parlamentet anser att erkännande och utbyte av bästa metoder är de viktigaste inslagen i denna politik.

Professionellt företagande

| 17. | Europaparlamentet noterar att företagarna ofta saknar kunskap om grundläggande finansieringsgränser och kvaliteten på affärsplaner, vilket i sin tur innebär att de inte vet hur man utformar en kreditansökan på lämpligt sätt. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att stödja blivande företagare med utbildning i sådana frågor och att stödja initiativ som partnerskap mellan banker, handelskamrar, företagsorganisationer och redovisningskonsulter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att företagarna ofta saknar kunskap om grundläggande finansieringsgränser och kvaliteten på affärsplaner, vilket i sin tur innebär att de inte vet hur man utformar en kreditansökan på lämpligt sätt. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att stödja blivande företagare med utbildning i sådana frågor och att stödja initiativ som partnerskap mellan banker, handelskamrar, företagsorganisationer och redovisningskonsulter.

| 18. | Parlamentet anser att företagandet bland kvinnor är en outnyttjad resurs för tillväxt och konkurrenskraft i EU, att detta företagande måste uppmuntras och stärkas och att man dessutom måste undanröja alla hinder för kvinnor på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

18.

Parlamentet anser att företagandet bland kvinnor är en outnyttjad resurs för tillväxt och konkurrenskraft i EU, att detta företagande måste uppmuntras och stärkas och att man dessutom måste undanröja alla hinder för kvinnor på arbetsmarknaden.

| 19. | Europaparlamentet anser att utbildning i entreprenörskap och program för att lära sig hur marknaden, ekonomin och det finansiella systemet fungerar och interagerar bör införas som ett ämne i grundskoleutbildningen. Parlamentet anser att en noggrant utformad affärsplan är första steget mot tillgång till finansiering och hållbarhet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att utan dröjsmål införa finansiell utbildning som ett ämne i sina utbildningsprogram. I detta sammanhang stöder parlamentet programmet ”Erasmus för unga företagare” som syftar till att främja företagaranda och utveckling av den inre marknaden och konkurrensförmågan. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att utbildning i entreprenörskap och program för att lära sig hur marknaden, ekonomin och det finansiella systemet fungerar och interagerar bör införas som ett ämne i grundskoleutbildningen. Parlamentet anser att en noggrant utformad affärsplan är första steget mot tillgång till finansiering och hållbarhet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att utan dröjsmål införa finansiell utbildning som ett ämne i sina utbildningsprogram. I detta sammanhang stöder parlamentet programmet ”Erasmus för unga företagare” som syftar till att främja företagaranda och utveckling av den inre marknaden och konkurrensförmågan.

| 20. | Europaparlamentet anser att det krävs en särskild strategi för startande av företag och finansieringsinstrument för att genomföra innovativa projekt och utveckla de unga företagarnas kreativitet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det krävs en särskild strategi för startande av företag och finansieringsinstrument för att genomföra innovativa projekt och utveckla de unga företagarnas kreativitet.

| 21. | Europaparlamentet betonar att det redan finns goda exempel i vissa medlemsstater när det gäller att förbereda företagare på ett bättre sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja genomförandet av sådana goda exempel i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att det redan finns goda exempel i vissa medlemsstater när det gäller att förbereda företagare på ett bättre sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja genomförandet av sådana goda exempel i andra medlemsstater.

| 22. | Europaparlamentet betonar att regelbunden och förenklad information till företagare och blivande företagare och banker om utbildningsinitiativ, EU-finansiering och program för små och medelstora företag är absolut nödvändigt på nationell, regional och lokal nivå och att man måste utnyttja alla tillfällen och åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att nationella organisationer för små och medelstora företag får tillräckligt med information om olika initiativ och politiska förslag på EU-nivå. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att regelbunden och förenklad information till företagare och blivande företagare och banker om utbildningsinitiativ, EU-finansiering och program för små och medelstora företag är absolut nödvändigt på nationell, regional och lokal nivå och att man måste utnyttja alla tillfällen och åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att nationella organisationer för små och medelstora företag får tillräckligt med information om olika initiativ och politiska förslag på EU-nivå.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser ökade informationsinsatser från EIB-gruppen för att i samarbete med de små och medelstora företagens organisationer informera små och medelstora företag om olika finansieringssystem. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet efterlyser ökade informationsinsatser från EIB-gruppen för att i samarbete med de små och medelstora företagens organisationer informera små och medelstora företag om olika finansieringssystem.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att vägledning till företagare som har gått i konkurs är oumbärligt eftersom 15 procent av företagsnedläggningarna beror på konkurs. Parlamentet vill se en förenkling och ett förkortande av konkurrensförfarandena och förespråkar att berörda företagare får en andra chans eftersom företag som etablerats av företagare som startar om eventuellt blir mer framgångsrika. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påpekar att vägledning till företagare som har gått i konkurs är oumbärligt eftersom 15 procent av företagsnedläggningarna beror på konkurs. Parlamentet vill se en förenkling och ett förkortande av konkurrensförfarandena och förespråkar att berörda företagare får en andra chans eftersom företag som etablerats av företagare som startar om eventuellt blir mer framgångsrika.

Transparens

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att kreditgivarnas kunskaper om tillgängliga kreditmöjligheter i regel är bättre än företagarnas, och att företagarna bör kommunicera bättre med kreditgivarna om sina affärsplaner och långsiktiga strategier. Parlamentet betonar att denna informationslucka skapar svårigheter vid bedömningen av kreditansökningar. Parlamentet påpekar att det finns ett behov hos små och medelstora företag av skräddarsydd rådgivning om kreditmöjligheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja ett utbyte av goda exempel om särskilda lösningar för dialog och samarbete och informationsutbyte mellan kreditgivare och företagare. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka dialogen och samarbetet mellan företag och kreditgivare. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att kreditgivarnas kunskaper om tillgängliga kreditmöjligheter i regel är bättre än företagarnas, och att företagarna bör kommunicera bättre med kreditgivarna om sina affärsplaner och långsiktiga strategier. Parlamentet betonar att denna informationslucka skapar svårigheter vid bedömningen av kreditansökningar. Parlamentet påpekar att det finns ett behov hos små och medelstora företag av skräddarsydd rådgivning om kreditmöjligheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja ett utbyte av goda exempel om särskilda lösningar för dialog och samarbete och informationsutbyte mellan kreditgivare och företagare. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka dialogen och samarbetet mellan företag och kreditgivare.

| 26. | Europaparlamentet betonar att kreditgivare bör fastställa tydliga kriterier för kreditansökningar på ett transparent sätt. Parlamentet betonar att kreditgivarna, när de helt eller delvis avslår en kreditansökan, måste informera företagaren på lämpligt och konstruktivt sätt om skälen till avslaget. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa tydliga riktlinjer för detta konstruktiva tillvägagångssätt för transparens. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att kreditgivare bör fastställa tydliga kriterier för kreditansökningar på ett transparent sätt. Parlamentet betonar att kreditgivarna, när de helt eller delvis avslår en kreditansökan, måste informera företagaren på lämpligt och konstruktivt sätt om skälen till avslaget. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa tydliga riktlinjer för detta konstruktiva tillvägagångssätt för transparens.

| 27. | Europaparlamentet noterar att när små och medelstora företag återbetalar en kredit i förtid måste de betala den förlorade vinsten, och ofta en extra straffavgift, till kreditgivaren vilket leder till att de sammanlagda kostnaderna blir för höga att bära. Parlamentet uppmanar kommissionen att verka för ökad transparens i alla avtal om betalning i förtid för små och medelstora företag och att undersöka möjligheten att införa ett tak för kostnaderna för denna typ av förfarande. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar att när små och medelstora företag återbetalar en kredit i förtid måste de betala den förlorade vinsten, och ofta en extra straffavgift, till kreditgivaren vilket leder till att de sammanlagda kostnaderna blir för höga att bära. Parlamentet uppmanar kommissionen att verka för ökad transparens i alla avtal om betalning i förtid för små och medelstora företag och att undersöka möjligheten att införa ett tak för kostnaderna för denna typ av förfarande.

| 28. | Europaparlamentet noterar att de små och medelstora företagen ställs inför allt strängare krav, även personliga garantier, för att få finansiering från kreditinstituten. Parlamentet påpekar att räntehöjningar kan leda till hårdare icke prisrelaterade villkor, exempelvis personliga garantier. Parlamentet anser därför att den lagstiftning som krävs för att reglera finansbranschen explicit måste skydda och stimulera effektiv utlåning till den reala ekonomin, särskilt till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar att de små och medelstora företagen ställs inför allt strängare krav, även personliga garantier, för att få finansiering från kreditinstituten. Parlamentet påpekar att räntehöjningar kan leda till hårdare icke prisrelaterade villkor, exempelvis personliga garantier. Parlamentet anser därför att den lagstiftning som krävs för att reglera finansbranschen explicit måste skydda och stimulera effektiv utlåning till den reala ekonomin, särskilt till små och medelstora företag.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att mildra den administrativa bördan för små och medelstora företag, såväl under företagsstarten som under företagens livstid, med tanke på de skillnader mellan länderna inom denna sektor som förhindrar förverkligandet av den inre marknaden. Parlamentet betonar att det är viktigt att minska antalet dagar som krävs för att starta ett nytt företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga goda potentiella exempel som kan genomföras i alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att överväga möjligheten att införa ett särskilt identifieringsnummer för små och medelstora företag som lagras i en gemensam EU-databas för små och medelstora företag, inbegripet alla finansiella uppgifter, vilket skulle göra det lättare för små och medelstora företag att ansöka om finansiering från EU-program och nationella program. Parlamentet påpekar att man vid införandet av ett sådant identifieringsnummer för små och medelstora företag måste beakta uppgiftsskyddsprinciper. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att mildra den administrativa bördan för små och medelstora företag, såväl under företagsstarten som under företagens livstid, med tanke på de skillnader mellan länderna inom denna sektor som förhindrar förverkligandet av den inre marknaden. Parlamentet betonar att det är viktigt att minska antalet dagar som krävs för att starta ett nytt företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga goda potentiella exempel som kan genomföras i alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att överväga möjligheten att införa ett särskilt identifieringsnummer för små och medelstora företag som lagras i en gemensam EU-databas för små och medelstora företag, inbegripet alla finansiella uppgifter, vilket skulle göra det lättare för små och medelstora företag att ansöka om finansiering från EU-program och nationella program. Parlamentet påpekar att man vid införandet av ett sådant identifieringsnummer för små och medelstora företag måste beakta uppgiftsskyddsprinciper.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att främja användningen av kvalitativa kreditbedömningar som ett verktyg för att komplettera de standardmässiga kvantitativa bedömningarna av små och medelstora företags kreditvärdighet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att främja användningen av kvalitativa kreditbedömningar som ett verktyg för att komplettera de standardmässiga kvantitativa bedömningarna av små och medelstora företags kreditvärdighet.

Nya finansieringsformer

| 31. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya finansieringsprogram, som tar hänsyn till de små och medelstora företagens särdrag. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla skräddarsydd EU-finansiering för små och medelstora företag. Parlamentet understryker dessutom att fragmenterad finansiering bör undvikas och att finansiering endast är effektiv om beloppet är så stort att det täcker en betydande del av det berörda företagets finansieringsbehov. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya finansieringsprogram, som tar hänsyn till de små och medelstora företagens särdrag. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla skräddarsydd EU-finansiering för små och medelstora företag. Parlamentet understryker dessutom att fragmenterad finansiering bör undvikas och att finansiering endast är effektiv om beloppet är så stort att det täcker en betydande del av det berörda företagets finansieringsbehov.

| 32. | Europaparlamentet anser att den finansieringsram för låne- och egetkapitalinstrument som anges i programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag, Cosme, och Horisont 2020 bör höjas avsevärt, och att de små och medelstora företagens tillgång till dessa instrument bör förbättras betydligt. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att den finansieringsram för låne- och egetkapitalinstrument som anges i programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag, Cosme, och Horisont 2020 bör höjas avsevärt, och att de små och medelstora företagens tillgång till dessa instrument bör förbättras betydligt.

| 33. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör undersöka olika möjligheter att förbättra den europeiska marknaden för sekundärt eget kapital, särskilt mezzaninfinansiering. Parlamentet rekommenderar att kommissionen undersöker hur Europeiska investeringsfondens mezzaninfond för tillväxt kan förstärkas och undersöka möjligheterna för nya mezzaninprodukter, såsom en garanti för mezzaninlån. Parlamentet rekommenderar vidare att uppgifter och analyser som rör de finansiella instrumenten bör tillhandahållas för att minska hindren för finansiella intermediärer som önskar undersöka lånemarknaden för mezzaninkapital i EU. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör undersöka olika möjligheter att förbättra den europeiska marknaden för sekundärt eget kapital, särskilt mezzaninfinansiering. Parlamentet rekommenderar att kommissionen undersöker hur Europeiska investeringsfondens mezzaninfond för tillväxt kan förstärkas och undersöka möjligheterna för nya mezzaninprodukter, såsom en garanti för mezzaninlån. Parlamentet rekommenderar vidare att uppgifter och analyser som rör de finansiella instrumenten bör tillhandahållas för att minska hindren för finansiella intermediärer som önskar undersöka lånemarknaden för mezzaninkapital i EU.

| 34. | Europaparlamentet anser att minst 20 procent av Horisont 2020-programmets budget ska avsättas för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att minst 20 procent av Horisont 2020-programmets budget ska avsättas för små och medelstora företag.

| 35. | Europaparlamentet noterar att kapitalgarantier är allmänt uppskattade och används av små och medelstora företag och kreditinstitut. Parlamentet välkomnar kommissionens insatser på detta område. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta en lämplig ram för kapitalgarantier. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar att kapitalgarantier är allmänt uppskattade och används av små och medelstora företag och kreditinstitut. Parlamentet välkomnar kommissionens insatser på detta område. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta en lämplig ram för kapitalgarantier.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det finns ett lämpligt och skräddarsytt regelverk för emittenter som tillhandahåller finansiering till små och medelstora företag, som inte är betungande för dem och som dessutom skapar förtroende hos investerare (inom ramen för EU-lagstiftningen om redovisningsstandarder, prospektdirektivet, insynsdirektivet, marknadsmissbruksdirektivet och försäkringsförmedlingsdirektivet). |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det finns ett lämpligt och skräddarsytt regelverk för emittenter som tillhandahåller finansiering till små och medelstora företag, som inte är betungande för dem och som dessutom skapar förtroende hos investerare (inom ramen för EU-lagstiftningen om redovisningsstandarder, prospektdirektivet, insynsdirektivet, marknadsmissbruksdirektivet och försäkringsförmedlingsdirektivet).

| 37. | Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som nåddes i Europeiska rådet den 28–29 juni 2012 om att öka EIB:s kapital med 10 miljarder euro, något som kommer att göra det möjligt för EIB-gruppen att under perioden 2012–2015 utöka sin utlåningskapacitet i EU med cirka 60 miljarder euro och mobilisera cirka 180 miljarder euro av de totala investeringarna, för att därmed kunna spela en välkommen roll inom ramen för de samordnade insatserna för att stimulera den europeiska ekonomin. Parlamentet ser positivt på att EIB i sina utlåningsprioriteringar särskilt tar fasta på behovet av att de typer av bankpartner som är aktuella för utlåning till små och medelstora företag utvidgas, så att även intermediärer som ägnar sig åt nya och okonventionella finansieringsformer omfattas. Parlamentet framhåller att detta nya åtagande inte får undergräva de ansträngningar som samtidigt görs för att stärka och förbättra EIB:s och EU:s gemensamma budgetinstrument för riskdelning och förvärv av aktieposter. Mot bakgrund av detta uppmanar parlamentet kommissionen att stärka och optimera riskdelningsinstrumenten under Europeiska investeringsbankens och Europeiska investeringsfondens program för aktieportföljer eller mezzaninfinansiering som finansinstitut (intermediärer) tillhandahåller till små och medelstora företag. Parlamentet konstaterar att sammanhållningspolitiken är en av de främsta källorna för finansiellt stöd till små och medelstora företag och att finansieringsprogrammen inom ramen för strukturfonderna, minskad byråkratisk börda och ökad snabbhet och effektivitet är nödvändigt för att främja EU-ekonomins återhämtning och dess konkurrenskraft. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som nåddes i Europeiska rådet den 28–29 juni 2012 om att öka EIB:s kapital med 10 miljarder euro, något som kommer att göra det möjligt för EIB-gruppen att under perioden 2012–2015 utöka sin utlåningskapacitet i EU med cirka 60 miljarder euro och mobilisera cirka 180 miljarder euro av de totala investeringarna, för att därmed kunna spela en välkommen roll inom ramen för de samordnade insatserna för att stimulera den europeiska ekonomin. Parlamentet ser positivt på att EIB i sina utlåningsprioriteringar särskilt tar fasta på behovet av att de typer av bankpartner som är aktuella för utlåning till små och medelstora företag utvidgas, så att även intermediärer som ägnar sig åt nya och okonventionella finansieringsformer omfattas. Parlamentet framhåller att detta nya åtagande inte får undergräva de ansträngningar som samtidigt görs för att stärka och förbättra EIB:s och EU:s gemensamma budgetinstrument för riskdelning och förvärv av aktieposter. Mot bakgrund av detta uppmanar parlamentet kommissionen att stärka och optimera riskdelningsinstrumenten under Europeiska investeringsbankens och Europeiska investeringsfondens program för aktieportföljer eller mezzaninfinansiering som finansinstitut (intermediärer) tillhandahåller till små och medelstora företag. Parlamentet konstaterar att sammanhållningspolitiken är en av de främsta källorna för finansiellt stöd till små och medelstora företag och att finansieringsprogrammen inom ramen för strukturfonderna, minskad byråkratisk börda och ökad snabbhet och effektivitet är nödvändigt för att främja EU-ekonomins återhämtning och dess konkurrenskraft.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom Europeiska investeringsfonden inrätta en permanent EU-garantiplattform som skulle underlätta de små och medelstora företagens tillgång till finansiering, en plattform som skulle främja utvecklingen av garanti- och utlåningsprodukter baserade på EU-garantier och leda till sänkta bankkapitalkrav och minskad riskexponering för finansiella intermediärer. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom Europeiska investeringsfonden inrätta en permanent EU-garantiplattform som skulle underlätta de små och medelstora företagens tillgång till finansiering, en plattform som skulle främja utvecklingen av garanti- och utlåningsprodukter baserade på EU-garantier och leda till sänkta bankkapitalkrav och minskad riskexponering för finansiella intermediärer.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar EIB att vidareutveckla sitt initiativ projekt för mikrokrediter och därmed stärka sitt bidrag till EU:s politiska prioriteringar när det gäller social integration. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar EIB att vidareutveckla sitt initiativ projekt för mikrokrediter och därmed stärka sitt bidrag till EU:s politiska prioriteringar när det gäller social integration.

| 40. | Europaparlamentet noterar att det i vissa medlemsstater finns rekordstora hushållsbesparingar på bankkonton samtidigt som besparingarna i andra medlemsstater minskar på grund av krisen. Parlamentet betonar att små och medelstora företags tillgång till finansiering, både inom landet och gränsöverskridande, kan underlättas om man skapar lämpliga ramar för incitament för att aktivera dessa hushållsbesparingar, vilket även skulle ge en välbehövlig skjuts åt EU-ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om hur dessa besparingar kan aktiveras, exempelvis genom att införa incitament som grundas på goda exempel i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet noterar att det i vissa medlemsstater finns rekordstora hushållsbesparingar på bankkonton samtidigt som besparingarna i andra medlemsstater minskar på grund av krisen. Parlamentet betonar att små och medelstora företags tillgång till finansiering, både inom landet och gränsöverskridande, kan underlättas om man skapar lämpliga ramar för incitament för att aktivera dessa hushållsbesparingar, vilket även skulle ge en välbehövlig skjuts åt EU-ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om hur dessa besparingar kan aktiveras, exempelvis genom att införa incitament som grundas på goda exempel i medlemsstaterna.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att små och medelstora företag bidrar till att befolkningen får arbete i regioner med lägre sysselsättningsnivå och till ökad sysselsättning samt tillgodoser de rådande behoven bland den befolkning som lever där och påverkar lokalsamhällenas utveckling positivt. Utvecklingen av små och medelstora företag förefaller därför vara ett sätt att minska klyftorna inom ett land. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att små och medelstora företag bidrar till att befolkningen får arbete i regioner med lägre sysselsättningsnivå och till ökad sysselsättning samt tillgodoser de rådande behoven bland den befolkning som lever där och påverkar lokalsamhällenas utveckling positivt. Utvecklingen av små och medelstora företag förefaller därför vara ett sätt att minska klyftorna inom ett land.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar stödet till små och medelstora företag samt mikroföretag genom initiativ såsom programmet för social förändring och social innovation, programmet Kreativa Europa (inbegripet lånegarantin för den kulturella och kreativa sektorn), Cosmeprogrammet och Horisont 2020-programmet, som alla erbjuder nya lösningar för att fördjupa kunskaper och kompetens och underlätta en dynamisk utveckling för små och medelstora företag och mikroföretag. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar stödet till små och medelstora företag samt mikroföretag genom initiativ såsom programmet för social förändring och social innovation, programmet Kreativa Europa (inbegripet lånegarantin för den kulturella och kreativa sektorn), Cosmeprogrammet och Horisont 2020-programmet, som alla erbjuder nya lösningar för att fördjupa kunskaper och kompetens och underlätta en dynamisk utveckling för små och medelstora företag och mikroföretag.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se över hur tillgången till finansiering kan förbättras för små och medelstora företag vars målsättning är att tillhandahålla innovativt arbete, varor eller tjänster till den offentliga sektorn. Parlamentet efterlyser framför allt åtgärder för att förbättra finansieringsförutsättningarna genom att säkerställa att man både när det gäller riskkapital och andra relevanta finansieringsformer i full utsträckning ser tillväxtpotentialen hos innovativa företag med en samarbetspartner inom den offentliga sektorn och som arbetar med förkommersiella upphandlingsprojekt och inom ramen för ett innovationspartnerskap. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se över hur tillgången till finansiering kan förbättras för små och medelstora företag vars målsättning är att tillhandahålla innovativt arbete, varor eller tjänster till den offentliga sektorn. Parlamentet efterlyser framför allt åtgärder för att förbättra finansieringsförutsättningarna genom att säkerställa att man både när det gäller riskkapital och andra relevanta finansieringsformer i full utsträckning ser tillväxtpotentialen hos innovativa företag med en samarbetspartner inom den offentliga sektorn och som arbetar med förkommersiella upphandlingsprojekt och inom ramen för ett innovationspartnerskap.

| 44. | Europaparlamentet betonar att ett rättvist, öppet och transparent EU-regelverk för offentliga upphandlingar och ett proportionerligt, transparent och icke-diskriminerande genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (3) är absolut nödvändigt för att små och medelstora företags tillgång till offentliga upphandlingsavtal ska förbättras och för att företagen i praktiken ska kunna uppfylla sådana avtal. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar att ett rättvist, öppet och transparent EU-regelverk för offentliga upphandlingar och ett proportionerligt, transparent och icke-diskriminerande genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (3) är absolut nödvändigt för att små och medelstora företags tillgång till offentliga upphandlingsavtal ska förbättras och för att företagen i praktiken ska kunna uppfylla sådana avtal.

| 45. | Europaparlamentet tillägger att åtgärder måste vidtas för att säkerställa att en förenkling av gränsöverskridande verksamhet för små och medelstora företag inte samtidigt underlättar gränsöverskridande verksamhet för fiktivt egenföretagande, framför allt inom byggsektorn. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet tillägger att åtgärder måste vidtas för att säkerställa att en förenkling av gränsöverskridande verksamhet för små och medelstora företag inte samtidigt underlättar gränsöverskridande verksamhet för fiktivt egenföretagande, framför allt inom byggsektorn.

o

o o

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska investeringsbanken och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska investeringsbanken och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 102.

(2)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 6.

(3)  EGT L 18, 21.1.1997, s. 1.

---

Onsdagen den 6 februari 2013

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/8

---

P7_TA(2013)0045

Avskaffande och förebyggande av alla former av våld mot kvinnor och flickor Resolutionsförslag

Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om 57:e sessionen i FN:s kvinnokommission (CSW): Förebyggande och avskaffande av alla former av våld mot kvinnor och flickor (2012/2922(RSP))

(2016/C 024/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den fjärde internationella kvinnokonferensen, som hölls i Peking i september 1995, den förklaring och den handlingsplattform som antogs i Peking samt de påföljande slutdokument som antogs vid FN:s särskilda sessioner Peking + 5 och Peking + 10 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingförklaringen och handlingsplattformen, antagna den 9 juni 2000 respektive den 11 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde internationella kvinnokonferensen, som hölls i Peking i september 1995, den förklaring och den handlingsplattform som antogs i Peking samt de påföljande slutdokument som antogs vid FN:s särskilda sessioner Peking + 5 och Peking + 10 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingförklaringen och handlingsplattformen, antagna den 9 juni 2000 respektive den 11 mars 2005,

| — | med beaktande av 1979 års FN-konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1979 års FN-konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 mars 2006En färdplan för jämställdhet 2006–2010 (COM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 mars 2006En färdplan för jämställdhet 2006–2010 (COM(2006)0092),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2010 om Peking + 15 – FN:s handlingsplan för jämställdhet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2010 om Peking + 15 – FN:s handlingsplan för jämställdhet (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (2),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och kampen mot alla former av diskriminering av kvinnor (allmänna rådet den 8 december 2008) och EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet, som ingår i rådets slutsatser om millennieutvecklingsmålen från juni 2010 (utrikesrådet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och kampen mot alla former av diskriminering av kvinnor (allmänna rådet den 8 december 2008) och EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet, som ingår i rådets slutsatser om millennieutvecklingsmålen från juni 2010 (utrikesrådet),

| — | med beaktande av rapporten från det möte som expertgruppen om förebyggande av våld mot kvinnor och flickor höll i Bangkok den 17–20 september 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från det möte som expertgruppen om förebyggande av våld mot kvinnor och flickor höll i Bangkok den 17–20 september 2012,

| — | med beaktande av resultatrapporten från FN:s intressentforum om förebyggande och avskaffande av våld mot kvinnor, som hölls i FN:s högkvarter den 13–14 december 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatrapporten från FN:s intressentforum om förebyggande och avskaffande av våld mot kvinnor, som hölls i FN:s högkvarter den 13–14 december 2012,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen angående 57:e sessionen i FN:s kvinnokommission (CSW): Förebyggande och avskaffande av alla former av våld mot kvinnor och flickor (O-000004/2013 – B7-0111/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen angående 57:e sessionen i FN:s kvinnokommission (CSW): Förebyggande och avskaffande av alla former av våld mot kvinnor och flickor (O-000004/2013 – B7-0111/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Våld mot kvinnor och flickor är ett av de allvarligaste globala och strukturella människorättsbrotten. Det omfattar offer och förövare i alla åldrar och från alla utbildningsnivåer, inkomstskikt och samhällsklasser och är både en konsekvens av och ett skäl till den bristande jämställdheten mellan könen. |
| --- | --- |

A.

Våld mot kvinnor och flickor är ett av de allvarligaste globala och strukturella människorättsbrotten. Det omfattar offer och förövare i alla åldrar och från alla utbildningsnivåer, inkomstskikt och samhällsklasser och är både en konsekvens av och ett skäl till den bristande jämställdheten mellan könen.

| B. | Våld mot kvinnor förekommer i alla länder i världen som ett genomgripande brott mot de mänskliga rättigheterna och ett stort hinder mot jämställdhet och kvinnors egenmakt. Det drabbar kvinnor och flickor i alla delar av världen, oavsett faktorer såsom ålder, klass eller ekonomisk bakgrund, och skadar familjer och samhällen, medför omfattande ekonomiska och sociala kostnader och hämmar och underminerar den ekonomiska tillväxten och utvecklingen. |
| --- | --- |

B.

Våld mot kvinnor förekommer i alla länder i världen som ett genomgripande brott mot de mänskliga rättigheterna och ett stort hinder mot jämställdhet och kvinnors egenmakt. Det drabbar kvinnor och flickor i alla delar av världen, oavsett faktorer såsom ålder, klass eller ekonomisk bakgrund, och skadar familjer och samhällen, medför omfattande ekonomiska och sociala kostnader och hämmar och underminerar den ekonomiska tillväxten och utvecklingen.

| C. | Man måste bekämpa alla former av våld mot kvinnor, det vill säga fysiskt, sexuellt och psykiskt våld enligt definitionen i handlingsplattformen från Peking, eftersom de alla begränsar kvinnornas möjligheter att åtnjuta fulla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

C.

Man måste bekämpa alla former av våld mot kvinnor, det vill säga fysiskt, sexuellt och psykiskt våld enligt definitionen i handlingsplattformen från Peking, eftersom de alla begränsar kvinnornas möjligheter att åtnjuta fulla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

| D. | Trakasserier och våld mot kvinnor inbegriper en bred uppsättning brott mot de mänskliga rättigheterna, till exempel sexuella övergrepp, våldtäkt, våld i hemmet, sexuella trakasserier, prostitution, handel med kvinnor och flickor, överträdelser av kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter, våld mot kvinnor på arbetsplatsen, våld mot kvinnor i konfliktsituationer, våld mot kvinnor i fängelse eller på vårdinstitutioner, våld mot lesbiska kvinnor, godtyckligt frihetsberövande och en mängd skadliga sedvänjor såsom könsstympning, hedersbrott och tvångsäktenskap. Alla dessa övergrepp kan lämna djupa psykiska ärr och medföra fysiska eller sexuella skador eller lidande samt inbegripa hot om sådana gärningar och tvång, skada kvinnors och flickors hälsa generellt sett, inbegripet deras reproduktiva och sexuella hälsa, och i vissa fall leda till döden. |
| --- | --- |

D.

Trakasserier och våld mot kvinnor inbegriper en bred uppsättning brott mot de mänskliga rättigheterna, till exempel sexuella övergrepp, våldtäkt, våld i hemmet, sexuella trakasserier, prostitution, handel med kvinnor och flickor, överträdelser av kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter, våld mot kvinnor på arbetsplatsen, våld mot kvinnor i konfliktsituationer, våld mot kvinnor i fängelse eller på vårdinstitutioner, våld mot lesbiska kvinnor, godtyckligt frihetsberövande och en mängd skadliga sedvänjor såsom könsstympning, hedersbrott och tvångsäktenskap. Alla dessa övergrepp kan lämna djupa psykiska ärr och medföra fysiska eller sexuella skador eller lidande samt inbegripa hot om sådana gärningar och tvång, skada kvinnors och flickors hälsa generellt sett, inbegripet deras reproduktiva och sexuella hälsa, och i vissa fall leda till döden.

| E. | Bristande jämställdhet och diskriminering ökar risken för våld, men andra former av diskriminering på grund av exempelvis funktionsnedsättning eller tillhörighet till en minoritet, kan öka risken för kvinnor för att utsättas för våld och utnyttjande. Dagens lösningar på och tillhörande förebyggande strategier mot våld mot kvinnor och flickor tar inte tillräcklig hänsyn till kvinnor och flickor som diskrimineras på flera olika grunder. |
| --- | --- |

E.

Bristande jämställdhet och diskriminering ökar risken för våld, men andra former av diskriminering på grund av exempelvis funktionsnedsättning eller tillhörighet till en minoritet, kan öka risken för kvinnor för att utsättas för våld och utnyttjande. Dagens lösningar på och tillhörande förebyggande strategier mot våld mot kvinnor och flickor tar inte tillräcklig hänsyn till kvinnor och flickor som diskrimineras på flera olika grunder.

| F. | Det finns en mängd strukturella former av våld mot kvinnor, bland annat att kvinnors rätt att välja och deras rätt till sin kropp och sin kroppslig integritet, till utbildning och till självbestämmande begränsas samt att kvinnor förvägras sina fullständiga medborgerliga och politiska rättigheter. Ett samhälle där kvinnor och män inte garanteras lika rättigheter upprätthåller en strukturell form av våld mot kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

F.

Det finns en mängd strukturella former av våld mot kvinnor, bland annat att kvinnors rätt att välja och deras rätt till sin kropp och sin kroppslig integritet, till utbildning och till självbestämmande begränsas samt att kvinnor förvägras sina fullständiga medborgerliga och politiska rättigheter. Ett samhälle där kvinnor och män inte garanteras lika rättigheter upprätthåller en strukturell form av våld mot kvinnor och flickor.

| G. | Såväl lokala som internationella frivilligorganisationer, till exempel intressegrupper och organisationer som driver kvinnojourer, jourtelefoner och stödstrukturer, är av avgörande betydelse för att man ska komma framåt i arbetet med att undanröja våldet mot kvinnor och det könsrelaterade våldet. |
| --- | --- |

G.

Såväl lokala som internationella frivilligorganisationer, till exempel intressegrupper och organisationer som driver kvinnojourer, jourtelefoner och stödstrukturer, är av avgörande betydelse för att man ska komma framåt i arbetet med att undanröja våldet mot kvinnor och det könsrelaterade våldet.

| H. | Insatserna för att avskaffa våldet mot kvinnor och det könsrelaterade våldet ska vara effektivt krävs det internationellt samarbete och internationella åtgärder, stort engagemang från de politiska ledarna på alla nivåer och mer omfattande finansiering. |
| --- | --- |

H.

Insatserna för att avskaffa våldet mot kvinnor och det könsrelaterade våldet ska vara effektivt krävs det internationellt samarbete och internationella åtgärder, stort engagemang från de politiska ledarna på alla nivåer och mer omfattande finansiering.

| I. | FN:s strategier och åtgärder för att bekämpa våld mot kvinnor och flickor och könsrelaterat våld är oerhört viktigt för att dessa frågor ska få högsta prioritet i den internationella politiken och de internationella åtgärderna och för att uppmuntra EU-medlemsstaterna att mer systematiskt behandla frågan om våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

I.

FN:s strategier och åtgärder för att bekämpa våld mot kvinnor och flickor och könsrelaterat våld är oerhört viktigt för att dessa frågor ska få högsta prioritet i den internationella politiken och de internationella åtgärderna och för att uppmuntra EU-medlemsstaterna att mer systematiskt behandla frågan om våld mot kvinnor.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar sitt åtagande för handlingsplattformen från Peking och för de jämställdhetsåtgärder som anges i den. Parlamentet upprepar att arbetet för att undanröja våldet mot kvinnor och flickor kräver ett samordnat och sektorsöverskridande förhållningssätt, där samtliga berörda parter inbegrips och de underliggande orsakerna till våldet angrips, som exempelvis direkt eller indirekt diskriminering, seglivade könsstereotyper och bristande jämställdhet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar sitt åtagande för handlingsplattformen från Peking och för de jämställdhetsåtgärder som anges i den. Parlamentet upprepar att arbetet för att undanröja våldet mot kvinnor och flickor kräver ett samordnat och sektorsöverskridande förhållningssätt, där samtliga berörda parter inbegrips och de underliggande orsakerna till våldet angrips, som exempelvis direkt eller indirekt diskriminering, seglivade könsstereotyper och bristande jämställdhet.

| 2. | Europaparlamentet understryker vikten av ett positivt resultat av den 57:e sessionen i FN:s kvinnokommission, som ska hållas den 4–15 mars 2013, inbegripet antagandet av en uppsättning framåtblickande överenskomna slutsatser som på ett betydande sätt bidrar till att undanröja våldet mot kvinnor och flickor, bland andra kvinnor med funktionsnedsättning, kvinnor som tillhör ursprungsbefolkningar, invandrarkvinnor, tonårsflickor och kvinnor med hiv/aids, och på sätt förändrar situationen runt om i världen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker vikten av ett positivt resultat av den 57:e sessionen i FN:s kvinnokommission, som ska hållas den 4–15 mars 2013, inbegripet antagandet av en uppsättning framåtblickande överenskomna slutsatser som på ett betydande sätt bidrar till att undanröja våldet mot kvinnor och flickor, bland andra kvinnor med funktionsnedsättning, kvinnor som tillhör ursprungsbefolkningar, invandrarkvinnor, tonårsflickor och kvinnor med hiv/aids, och på sätt förändrar situationen runt om i världen.

| 3. | Europaparlamentet anser att en av de prioriterade insatserna för att bekämpa våldet mot kvinnor och flickor bör vara att undanröja diskriminerande sociokulturella attityder som förstärker kvinnornas underordnade ställning i samhället och medför tolerans mot våld mot kvinnor och flickor i både den privata och den offentliga sfären, i hemmet, på arbetsplatsen och inom utbildningsväsendet. I detta sammanhang hoppas parlamentet att det kommer att göras snabbare framsteg med att ta fram internationella rättsliga normer, standarder och strategier för att förbättra tjänsterna för och skyddet av offren, öka medvetenheten kring dessa frågor i syfte att förändra beteenden och attityder och, framför allt, säkerställa tillräckligt och konsekvent genomförande i alla delar av världen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att en av de prioriterade insatserna för att bekämpa våldet mot kvinnor och flickor bör vara att undanröja diskriminerande sociokulturella attityder som förstärker kvinnornas underordnade ställning i samhället och medför tolerans mot våld mot kvinnor och flickor i både den privata och den offentliga sfären, i hemmet, på arbetsplatsen och inom utbildningsväsendet. I detta sammanhang hoppas parlamentet att det kommer att göras snabbare framsteg med att ta fram internationella rättsliga normer, standarder och strategier för att förbättra tjänsterna för och skyddet av offren, öka medvetenheten kring dessa frågor i syfte att förändra beteenden och attityder och, framför allt, säkerställa tillräckligt och konsekvent genomförande i alla delar av världen.

| 4. | Europaparlamentet anser att EU och medlemsstaterna för att bli mer effektiva aktörer på global nivå också måste intensifiera sina inhemska insatser för att undanröja våldet mot kvinnor och flickor och det könsrelaterade våldet. Parlamentet upprepar därför sin uppmaning till kommissionen om att lägga fram förslag till en EU-strategi mot våld mot kvinnor, inbegripet ett direktiv med minimistandarder. I detta sammanhang uppmanar parlamentet även såväl EU som de enskilda medlemsstaterna att underteckna och ratificera Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att EU och medlemsstaterna för att bli mer effektiva aktörer på global nivå också måste intensifiera sina inhemska insatser för att undanröja våldet mot kvinnor och flickor och det könsrelaterade våldet. Parlamentet upprepar därför sin uppmaning till kommissionen om att lägga fram förslag till en EU-strategi mot våld mot kvinnor, inbegripet ett direktiv med minimistandarder. I detta sammanhang uppmanar parlamentet även såväl EU som de enskilda medlemsstaterna att underteckna och ratificera Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se över de strategier, program och resurser som finns för att bekämpa våld inom och utanför EU samt att stärka sin strategi med mer effektiva instrument och ambitiösa målsättningar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se över de strategier, program och resurser som finns för att bekämpa våld inom och utanför EU samt att stärka sin strategi med mer effektiva instrument och ambitiösa målsättningar.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att öka sina resurser för bekämpningen av våld mot kvinnor och flickor på lokal, nationell, europeisk och internationell nivå samt att stödja aktörer som arbetar för att undanröja våldet mot kvinnor och det könsrelaterade våldet, särskilt frivilligorganisationer som är verksamma på detta område. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att öka sina resurser för bekämpningen av våld mot kvinnor och flickor på lokal, nationell, europeisk och internationell nivå samt att stödja aktörer som arbetar för att undanröja våldet mot kvinnor och det könsrelaterade våldet, särskilt frivilligorganisationer som är verksamma på detta område.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för det arbete som bedrivs av UN Women, som är en central aktör inom FN:s system för att undanröja våldet mot kvinnor och flickor i hela världen och samla alla relevanta parter för att få till stånd politiska förändringar och samordna insatser. Parlamentet uppmanar alla FN-medlemsstater och EU att öka sin finansiering av UN Women. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för det arbete som bedrivs av UN Women, som är en central aktör inom FN:s system för att undanröja våldet mot kvinnor och flickor i hela världen och samla alla relevanta parter för att få till stånd politiska förändringar och samordna insatser. Parlamentet uppmanar alla FN-medlemsstater och EU att öka sin finansiering av UN Women.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att arbeta mer intensivt med att se till att kvinnors och flickors mänskliga rättigheter skyddas och främjas i alla verksamheter och dialoger som den medverkar i samt att skynda på sitt genomförande av EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och kampen mot alla former av diskriminering av kvinnor och att skapa närmare kopplingar till det arbete som bedrivs mot våld mot kvinnor och flickor inom ramen för EU:s utvecklingssamarbete och samtidigt stödja förkämpar för kvinnors rättigheter, mänskliga rättigheter och hbt-rättigheter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att arbeta mer intensivt med att se till att kvinnors och flickors mänskliga rättigheter skyddas och främjas i alla verksamheter och dialoger som den medverkar i samt att skynda på sitt genomförande av EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och kampen mot alla former av diskriminering av kvinnor och att skapa närmare kopplingar till det arbete som bedrivs mot våld mot kvinnor och flickor inom ramen för EU:s utvecklingssamarbete och samtidigt stödja förkämpar för kvinnors rättigheter, mänskliga rättigheter och hbt-rättigheter.

| 9. | Europaparlamentet efterfrågar program och institutionella mekanismer på internationell och regional nivå som en garanti för att förebyggande strategier mot våld mot kvinnor och flickor står i centrum för alla internationella insatser vid humanitära kriser i samband med konflikter och situationen efter konflikter eller naturkatastrofer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet efterfrågar program och institutionella mekanismer på internationell och regional nivå som en garanti för att förebyggande strategier mot våld mot kvinnor och flickor står i centrum för alla internationella insatser vid humanitära kriser i samband med konflikter och situationen efter konflikter eller naturkatastrofer.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU att till fullo stödja expertgruppens rekommendation att FN:s kvinnokommissions session 2013 ska enas om att ta fram en internationell genomförandeplan för att undanröja våldet mot kvinnor och flickor – med särskilt fokus på förebyggande av våld samt övervakning och operationell vägledning avseende de befintliga internationella skyldigheterna (konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och handlingsplattformen från Peking) – vilken bör stödjas av alla FN-medlemsstater och börja tillämpas 2015. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar EU att till fullo stödja expertgruppens rekommendation att FN:s kvinnokommissions session 2013 ska enas om att ta fram en internationell genomförandeplan för att undanröja våldet mot kvinnor och flickor – med särskilt fokus på förebyggande av våld samt övervakning och operationell vägledning avseende de befintliga internationella skyldigheterna (konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och handlingsplattformen från Peking) – vilken bör stödjas av alla FN-medlemsstater och börja tillämpas 2015.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja inledandet av en internationell informationskampanj om förebyggande av våld mot kvinnor och flickor och könsrelaterat våld i syfte att ta ytterligare steg för att göra våra samhällen och länder säkra och till fullo respektera kvinnors och flickors mänskliga rättigheter i hela världen. Parlamentet anser att denna kampanj bör bygga på befintliga partnerskap mellan stater och andra relevanta aktörer, bland annat det civila samhället och kvinnoorganisationer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar EU att stödja inledandet av en internationell informationskampanj om förebyggande av våld mot kvinnor och flickor och könsrelaterat våld i syfte att ta ytterligare steg för att göra våra samhällen och länder säkra och till fullo respektera kvinnors och flickors mänskliga rättigheter i hela världen. Parlamentet anser att denna kampanj bör bygga på befintliga partnerskap mellan stater och andra relevanta aktörer, bland annat det civila samhället och kvinnoorganisationer.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter att ta full hänsyn till rapporter och förslag avseende våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter att ta full hänsyn till rapporter och förslag avseende våld mot kvinnor.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter.

---

(1)  EUT C 348 E, 21.12.2010, s. 11.

(2)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 26.

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/11

---

P7_TA(2013)0046

Det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande

Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande (2012/2258(INI))

(2016/C 024/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Stöd till den strategiska genomförandeplanen inom det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande av den 29 februari 2012 (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Stöd till den strategiska genomförandeplanen inom det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande av den 29 februari 2012 (COM(2012)0083),

| — | med beaktande av FN:s internationella handlingsprogram om åldrandefrågor från Madrid april 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s internationella handlingsprogram om åldrandefrågor från Madrid april 2002,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 940/2011/EU av den 14 september 2011 om Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 940/2011/EU av den 14 september 2011 om Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna,

| — | med beaktande av den strategiska genomförandeplanen inom det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande av den 17 november 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategiska genomförandeplanen inom det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande av den 17 november 2011,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande Aktivt åldrande: Innovation – Smart hälsa – Bättre liv från maj 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande Aktivt åldrande: Innovation – Smart hälsa – Bättre liv från maj 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Horisont 2020: Färdplaner för åldrande från maj 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Horisont 2020: Färdplaner för åldrande från maj 2012 (2),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0029/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0029/2013).

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om ett europeiskt innovationspartnerskap som främjar ett paradigmskifte där åldrande betraktas som en framtidsmöjlighet snarare än som en börda för samhället. Parlamentet betonar vidare att denna möjlighet inte bör vara begränsad till tekniska innovationer (IKT) och deras potential för den inre marknaden och för EU:s industrier och företag, eftersom IKT-lösningar bör vara användarvänliga och rikta sig till slutanvändarna, i synnerhet de äldre. Parlamentet anser att förslaget även bör omfatta en klar och entydig strategi med sociala mål som främjar och formellt erkänner de äldres roll samt värdet av deras erfarenheter och bidrag till samhället och ekonomin utan stigmatisering och diskriminering. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om ett europeiskt innovationspartnerskap som främjar ett paradigmskifte där åldrande betraktas som en framtidsmöjlighet snarare än som en börda för samhället. Parlamentet betonar vidare att denna möjlighet inte bör vara begränsad till tekniska innovationer (IKT) och deras potential för den inre marknaden och för EU:s industrier och företag, eftersom IKT-lösningar bör vara användarvänliga och rikta sig till slutanvändarna, i synnerhet de äldre. Parlamentet anser att förslaget även bör omfatta en klar och entydig strategi med sociala mål som främjar och formellt erkänner de äldres roll samt värdet av deras erfarenheter och bidrag till samhället och ekonomin utan stigmatisering och diskriminering.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att denna strategi även bör omfatta forskning i nya sysselsättningsformer som är avpassade och lämpliga för äldre. Parlamentet anser att potentialen och mervärdet i att anställa äldre bör undersökas mer i detalj, så att det kan tas fram riktlinjer med lösningar som är giltiga och acceptabla för alla. Parlamentet betonar att det finns utrymme att göra stora samhällsvinster av den demografiska fördel som de äldre generationerna utgör. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att denna strategi även bör omfatta forskning i nya sysselsättningsformer som är avpassade och lämpliga för äldre. Parlamentet anser att potentialen och mervärdet i att anställa äldre bör undersökas mer i detalj, så att det kan tas fram riktlinjer med lösningar som är giltiga och acceptabla för alla. Parlamentet betonar att det finns utrymme att göra stora samhällsvinster av den demografiska fördel som de äldre generationerna utgör.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att formellt integrera en jämställdhets- och en åldersdimension och att för detta ändamål ta med frågan om balans mellan arbete och privatliv i sin strategi för aktivt och hälsosamt åldrande. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att formellt integrera en jämställdhets- och en åldersdimension och att för detta ändamål ta med frågan om balans mellan arbete och privatliv i sin strategi för aktivt och hälsosamt åldrande.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att befolkningens åldrande orsakas av demografiska förändringar (lägre födelsetal). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att befolkningens åldrande orsakas av demografiska förändringar (lägre födelsetal).

| 5. | Europaparlamentet understryker att de äldre utgör den snabbast växande åldersgruppen i Europa. I detta sammanhang hoppas parlamentet att kommissionen – för att snarast möjligt kunna skapa infrastrukturer, tjänster och instrument som kan hantera denna sociala förändring – ska fortsätta att involvera nationella regeringar, lokala myndigheter, WHO och ett maximalt antal intressenter i arbetet med att förbättra kunskaperna i frågan. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att de äldre utgör den snabbast växande åldersgruppen i Europa. I detta sammanhang hoppas parlamentet att kommissionen – för att snarast möjligt kunna skapa infrastrukturer, tjänster och instrument som kan hantera denna sociala förändring – ska fortsätta att involvera nationella regeringar, lokala myndigheter, WHO och ett maximalt antal intressenter i arbetet med att förbättra kunskaperna i frågan.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att den demografiska sammansättningen i EU:s medlemsstater skiljer sig markant åt och att det är stora nationella, politiska och kulturella skillnader i hur den demografiska utmaningen upplevs, framför allt hur den hanteras och planeras. Parlamentet konstaterar att medellivslängden stadigt ökar i samtliga medlemsstater och att allt fler personer fortsätter att arbeta efter pensioneringen. Sysselsättningsgraden i åldersgruppen 65–74 år ökade med 15 procent mellan 2006 och 2011. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller att den demografiska sammansättningen i EU:s medlemsstater skiljer sig markant åt och att det är stora nationella, politiska och kulturella skillnader i hur den demografiska utmaningen upplevs, framför allt hur den hanteras och planeras. Parlamentet konstaterar att medellivslängden stadigt ökar i samtliga medlemsstater och att allt fler personer fortsätter att arbeta efter pensioneringen. Sysselsättningsgraden i åldersgruppen 65–74 år ökade med 15 procent mellan 2006 och 2011.

| 7. | Europaparlamentet framhåller behovet av att lyssna till de äldre genom att tillhandahålla sällskap via sociala program där unga människor kan umgås med äldre och i gengäld får ta del av deras värderingar och erfarenheter. Parlamentet anser att det civila samhällets stöd till det europeiska innovationspartnerskapet behövs som ett sätt att låta olika stiftelser och föreningar erbjuda en större del av vården. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller behovet av att lyssna till de äldre genom att tillhandahålla sällskap via sociala program där unga människor kan umgås med äldre och i gengäld får ta del av deras värderingar och erfarenheter. Parlamentet anser att det civila samhällets stöd till det europeiska innovationspartnerskapet behövs som ett sätt att låta olika stiftelser och föreningar erbjuda en större del av vården.

| 8. | Europaparlamentet framhåller att även äldre medborgare har en grundläggande rätt att delta i samhällslivet på lika villkor. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhåller att även äldre medborgare har en grundläggande rätt att delta i samhällslivet på lika villkor.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att möjligheter till förvärvs- och frivilligarbete, liksom social trygghet, är centrala faktorer för ett aktivt och hälsosamt åldrande. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att möjligheter till förvärvs- och frivilligarbete, liksom social trygghet, är centrala faktorer för ett aktivt och hälsosamt åldrande.

| 10. | Europaparlamentet betonar att äldre människors behov av stöd och vård skiljer sig åt och att tjänster och lösningar därför alltid måste utgå från människor och styras av efterfrågan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att äldre människors behov av stöd och vård skiljer sig åt och att tjänster och lösningar därför alltid måste utgå från människor och styras av efterfrågan.

| 11. | Europaparlamentet betonar att åldersdiskriminering i arbetslivet måste motarbetas, så att äldre arbetstagare kan behålla sina jobb eller få nya anställningar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att åldersdiskriminering i arbetslivet måste motarbetas, så att äldre arbetstagare kan behålla sina jobb eller få nya anställningar.

| 12. | Europaparlamentet framhåller de lokala och regionala aktörernas viktiga roll för att modernisera, förbättra och rationalisera tjänsterna inom hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen och på så vis få fram modeller som kan ge bättre resultat för enskilda personer på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller de lokala och regionala aktörernas viktiga roll för att modernisera, förbättra och rationalisera tjänsterna inom hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen och på så vis få fram modeller som kan ge bättre resultat för enskilda personer på arbetsmarknaden.

| 13. | Europaparlamentet framhåller behovet av att skapa goda ramvillkor som gör det möjligt för människor att delta på arbetsmarknaden och förbli produktiva, både genom att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden, med arbetstidskonton och möjlighet till deltidsarbete, och genom att inrätta olika former av anställningskontrakt som särskilt passar äldre arbetstagare samt flexiblare regler vid pensionering, exempelvis i form av deltidspensionering eller bonusår, och samtidigt se till att det alltid finns en tillräcklig social trygghet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller behovet av att skapa goda ramvillkor som gör det möjligt för människor att delta på arbetsmarknaden och förbli produktiva, både genom att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden, med arbetstidskonton och möjlighet till deltidsarbete, och genom att inrätta olika former av anställningskontrakt som särskilt passar äldre arbetstagare samt flexiblare regler vid pensionering, exempelvis i form av deltidspensionering eller bonusår, och samtidigt se till att det alltid finns en tillräcklig social trygghet.

| 14. | Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionens förslag att anta WHO:s definition av aktivt och hälsosamt åldrande. Parlamentet betonar att aktivt och hälsosamt åldrande omfattar hela livet och att EU:s särdrag bör arbetas in i definitionen, närmare bestämt exempelvis EU:s prioriteringar i fråga om hälsosamma och ekologiskt hållbara miljöförhållanden, medvetenhet och förebyggande på hälsoområdet, tidig screening uppföljd av lämpliga diagnoser och verksam behandling, hälsokompetens, e-hälsa, fysisk aktivitet, livsmedelssäkerhet och adekvat kost, jämställdhet, sociala trygghetssystem (inklusive vård och sjukförsäkring) och sociala skyddsnät. Parlamentet konstaterar att hög ålder inte automatiskt innebär sjukdom och ohälsa och därför inte bör förknippas eller likställas med beroendeställning och funktionshinder. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionens förslag att anta WHO:s definition av aktivt och hälsosamt åldrande. Parlamentet betonar att aktivt och hälsosamt åldrande omfattar hela livet och att EU:s särdrag bör arbetas in i definitionen, närmare bestämt exempelvis EU:s prioriteringar i fråga om hälsosamma och ekologiskt hållbara miljöförhållanden, medvetenhet och förebyggande på hälsoområdet, tidig screening uppföljd av lämpliga diagnoser och verksam behandling, hälsokompetens, e-hälsa, fysisk aktivitet, livsmedelssäkerhet och adekvat kost, jämställdhet, sociala trygghetssystem (inklusive vård och sjukförsäkring) och sociala skyddsnät. Parlamentet konstaterar att hög ålder inte automatiskt innebär sjukdom och ohälsa och därför inte bör förknippas eller likställas med beroendeställning och funktionshinder.

| 15. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att målet att höja det genomsnittliga antalet friska levnadsår med två år ska ingå i Horisont 2020, och välkomnar medicinska framsteg som bidrar till att förlänga medellivslängden. Parlamentet betonar dock att ett livslångt perspektiv bör anläggas för att uppnå detta högt ställda mål. Parlamentet framhåller att tillgång till sjukdomsförebyggande åtgärder och primärvård bör prioriteras och att lämpliga mekanismer bör tas fram för att bekämpa de kroniska sjukdomarnas skadliga inverkan på ett aktivt och hälsosamt åldrande under hela livet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att målet att höja det genomsnittliga antalet friska levnadsår med två år ska ingå i Horisont 2020, och välkomnar medicinska framsteg som bidrar till att förlänga medellivslängden. Parlamentet betonar dock att ett livslångt perspektiv bör anläggas för att uppnå detta högt ställda mål. Parlamentet framhåller att tillgång till sjukdomsförebyggande åtgärder och primärvård bör prioriteras och att lämpliga mekanismer bör tas fram för att bekämpa de kroniska sjukdomarnas skadliga inverkan på ett aktivt och hälsosamt åldrande under hela livet.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att betrakta hälsa som en övergripande fråga genom att integrera hälsofrågor i all relevant EU-politik, bland annat i politiken för social trygghet och socialt skydd, sysselsättning, ekonomi, jämställdhet samt antidiskriminering/icke-diskriminering. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att betrakta hälsa som en övergripande fråga genom att integrera hälsofrågor i all relevant EU-politik, bland annat i politiken för social trygghet och socialt skydd, sysselsättning, ekonomi, jämställdhet samt antidiskriminering/icke-diskriminering.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och tillhandahålla evidensbaserade, fullständiga uppgifter med öppen tillgång om förekomsten och utbredningen av ohälsa och (kroniska) sjukdomar, och att införliva dessa uppgifter i strategier och riktlinjer för ett aktivt och hälsosamt åldrande med utgångspunkt i bästa praxis. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och tillhandahålla evidensbaserade, fullständiga uppgifter med öppen tillgång om förekomsten och utbredningen av ohälsa och (kroniska) sjukdomar, och att införliva dessa uppgifter i strategier och riktlinjer för ett aktivt och hälsosamt åldrande med utgångspunkt i bästa praxis.

| 18. | Europaparlamentet manar medlemsstaterna att ta fram effektiva sätt att bedöma och övervaka övergrepp mot äldre och deras inverkan på offrens hälsa och välbefinnande, samt att ta fram lättillgängliga stöd- och skyddsprocedurer för offren. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet manar medlemsstaterna att ta fram effektiva sätt att bedöma och övervaka övergrepp mot äldre och deras inverkan på offrens hälsa och välbefinnande, samt att ta fram lättillgängliga stöd- och skyddsprocedurer för offren.

| 19. | Europaparlamentet betonar att hälsofrågor måste integreras i all EU-politik, bland annat i politiken för social trygghet och socialt skydd, sysselsättning och ekonomi, jämställdhet och diskriminering. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att hälsofrågor måste integreras i all EU-politik, bland annat i politiken för social trygghet och socialt skydd, sysselsättning och ekonomi, jämställdhet och diskriminering.

| 20. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att ytterligare betona att huvudmålet är att öka det genomsnittliga antalet friska levnadsår hos människor med två år och att alla valda åtgärder mätbart bör bidra till detta mål. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att ytterligare betona att huvudmålet är att öka det genomsnittliga antalet friska levnadsår hos människor med två år och att alla valda åtgärder mätbart bör bidra till detta mål.

| 21. | Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionens förslag att den ska underlätta och samordna det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande och samarbeta med intressenter som företräder både efterfråge- och utbudssidan. Parlamentet påpekar att kommissionen bör se till att det europeiska innovationspartnerskapet kommer alla EU-medborgare till godo, särskilt dem som är underrepresenterade eller riskerar att utestängas. Parlamentet välkomnar härvidlag erkännandet i meddelandet COM(2012)0083 av innovationspartnerskapets roll för att uppnå målen i Innovationsunionen, den digitala agendan för Europa, initiativet om ny kompetens för nya arbetstillfällen, den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning samt EU:s hälsostrategi, bland annat när det handlar om att uppnå målen i Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionens förslag att den ska underlätta och samordna det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande och samarbeta med intressenter som företräder både efterfråge- och utbudssidan. Parlamentet påpekar att kommissionen bör se till att det europeiska innovationspartnerskapet kommer alla EU-medborgare till godo, särskilt dem som är underrepresenterade eller riskerar att utestängas. Parlamentet välkomnar härvidlag erkännandet i meddelandet COM(2012)0083 av innovationspartnerskapets roll för att uppnå målen i Innovationsunionen, den digitala agendan för Europa, initiativet om ny kompetens för nya arbetstillfällen, den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning samt EU:s hälsostrategi, bland annat när det handlar om att uppnå målen i Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram indikatorer som kan bidra till att få fram uppgifter om kroniska sjukdomar och åldrande på ett sådant sätt att de blir jämförbara, fullständiga och lättillgängliga, detta för att utveckla effektivare strategier som medger spridning av bästa praxis på såväl europeisk som nationell nivå. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram indikatorer som kan bidra till att få fram uppgifter om kroniska sjukdomar och åldrande på ett sådant sätt att de blir jämförbara, fullständiga och lättillgängliga, detta för att utveckla effektivare strategier som medger spridning av bästa praxis på såväl europeisk som nationell nivå.

| 23. | Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionens förslag att öka de äldres deltagande i beslutsfattandet och uppläggningen av politiken och att stimulera regional och lokal samhällsstyrning. Parlamentet understryker dock att ett nedifrån och upp-orienterat förhållningssätt som bygger på deltagande och sträcker sig längre än till deltagande i det sociala och kulturella livet kräver mer djupgående bedömningar av utgångsläget och regelbunden övervakning av hur de faktiska och framtida behoven och den faktiska och framtida efterfrågan ser ut hos de äldre och deras informella och formella vårdgivare. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionens förslag att öka de äldres deltagande i beslutsfattandet och uppläggningen av politiken och att stimulera regional och lokal samhällsstyrning. Parlamentet understryker dock att ett nedifrån och upp-orienterat förhållningssätt som bygger på deltagande och sträcker sig längre än till deltagande i det sociala och kulturella livet kräver mer djupgående bedömningar av utgångsläget och regelbunden övervakning av hur de faktiska och framtida behoven och den faktiska och framtida efterfrågan ser ut hos de äldre och deras informella och formella vårdgivare.

| 24. | Europaparlamentet understryker att information och uppgifter som samlas in på lokal nivå genom ett nedifrån och upp-orienterat förhållningssätt som bygger på deltagande kommer att ge beslutsfattarna de kunskaper de behöver för att kunna utforma en politik som är acceptabel och lämplig för lokalsamhällena. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ställa upp som krav att forskningen präglas av ett nedifrån och upp-orienterat förhållningssätt som bygger på deltagande och att det tas fram ännu fler relevanta indikatorer och index, så att det blir möjligt att kartlägga och övervaka de befintliga behoven i fråga om verksamma strategier, program och tjänster. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att information och uppgifter som samlas in på lokal nivå genom ett nedifrån och upp-orienterat förhållningssätt som bygger på deltagande kommer att ge beslutsfattarna de kunskaper de behöver för att kunna utforma en politik som är acceptabel och lämplig för lokalsamhällena. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ställa upp som krav att forskningen präglas av ett nedifrån och upp-orienterat förhållningssätt som bygger på deltagande och att det tas fram ännu fler relevanta indikatorer och index, så att det blir möjligt att kartlägga och övervaka de befintliga behoven i fråga om verksamma strategier, program och tjänster.

| 25. | Europaparlamentet erinrar kommissionen om att restriktioner och begränsningar i fråga om hälso- och sjukvård, vårdtjänster, socialt skydd och social trygghet som kommissionen och/eller medlemsstaterna antar och genomför i ett försök att göra ekonomiska och budgetmässiga besparingar och nedskärningar i de offentliga (hälso- och socialrelaterade) utgifterna i spåren av den rådande ekonomiska och finansiella krisen inte på något vis får vara i konflikt med eller inverka negativt på grundläggande mänskliga behov och människans värdighet. Parlamentet understryker att sådana besparingar och nedskärningar, om de inte görs tillsammans med välgenomtänkta patientorienterade reformer, riskerar att förvärra ojämlikheten i fråga om hälsa och sociala villkor och leda till social utestängning. Parlamentet betonar att sådana besparingar och nedskärningar kommer att leda till försämrad folkhälsa, ökad ojämlikhet i fråga om hälsa och sociala villkor och ökad social utestängning och därigenom äventyra solidariteten inom och mellan generationerna. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att utarbeta en generationspakt med en klar och entydig strategi för att slå vakt om den sociala sammanhållningen, förbättra folkhälsan och ta itu med ojämlikheten i fråga om hälsa. Parlamentet betonar att en sådan strategi bör sikta på ett optimalt utbud av hälso- och socialvård som kan anlitas av så många som möjligt till så rimlig kostnad som möjligt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet erinrar kommissionen om att restriktioner och begränsningar i fråga om hälso- och sjukvård, vårdtjänster, socialt skydd och social trygghet som kommissionen och/eller medlemsstaterna antar och genomför i ett försök att göra ekonomiska och budgetmässiga besparingar och nedskärningar i de offentliga (hälso- och socialrelaterade) utgifterna i spåren av den rådande ekonomiska och finansiella krisen inte på något vis får vara i konflikt med eller inverka negativt på grundläggande mänskliga behov och människans värdighet. Parlamentet understryker att sådana besparingar och nedskärningar, om de inte görs tillsammans med välgenomtänkta patientorienterade reformer, riskerar att förvärra ojämlikheten i fråga om hälsa och sociala villkor och leda till social utestängning. Parlamentet betonar att sådana besparingar och nedskärningar kommer att leda till försämrad folkhälsa, ökad ojämlikhet i fråga om hälsa och sociala villkor och ökad social utestängning och därigenom äventyra solidariteten inom och mellan generationerna. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att utarbeta en generationspakt med en klar och entydig strategi för att slå vakt om den sociala sammanhållningen, förbättra folkhälsan och ta itu med ojämlikheten i fråga om hälsa. Parlamentet betonar att en sådan strategi bör sikta på ett optimalt utbud av hälso- och socialvård som kan anlitas av så många som möjligt till så rimlig kostnad som möjligt.

| 26. | Europaparlamentet framhåller i detta sammanhang behovet av adekvat finansiering på lokal, regional, nationell och europeisk nivå till stöd för små och medelstora företag samt sociala företag. Parlamentet betvivlar att de tillgängliga resurserna från intressenter inom det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande kommer att vara tillräckliga, och uppmuntrar kommissionen att anslå nödvändiga medel. Parlamentet välkomnar planerna på att EU:s finansieringsinstrument ska anpassas till varandra för att optimera finansieringens genomslagskraft, och uppmuntrar projekt som CASA, ”More Years, Better Life” och andra projekt som främjar samverkan mellan och utbyte av kunskaper, uppgifter och bästa praxis. Parlamentet anser att beslutet att utse ”innovation för sunt liv och aktivt åldrande” till ett prioriterat ämnesområde för 2014–2015 års omgång av EIT:s kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper) är ett steg i rätt riktning som måste kompletteras med konkreta finansieringsinstrument, exempelvis finansiering inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020, däribland ESF, Eruf, EU:s program för social förändring och social innovation, programmet för forskning och innovation samt Horisont 2020. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet framhåller i detta sammanhang behovet av adekvat finansiering på lokal, regional, nationell och europeisk nivå till stöd för små och medelstora företag samt sociala företag. Parlamentet betvivlar att de tillgängliga resurserna från intressenter inom det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande kommer att vara tillräckliga, och uppmuntrar kommissionen att anslå nödvändiga medel. Parlamentet välkomnar planerna på att EU:s finansieringsinstrument ska anpassas till varandra för att optimera finansieringens genomslagskraft, och uppmuntrar projekt som CASA, ”More Years, Better Life” och andra projekt som främjar samverkan mellan och utbyte av kunskaper, uppgifter och bästa praxis. Parlamentet anser att beslutet att utse ”innovation för sunt liv och aktivt åldrande” till ett prioriterat ämnesområde för 2014–2015 års omgång av EIT:s kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper) är ett steg i rätt riktning som måste kompletteras med konkreta finansieringsinstrument, exempelvis finansiering inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020, däribland ESF, Eruf, EU:s program för social förändring och social innovation, programmet för forskning och innovation samt Horisont 2020.

| 27. | Europaparlamentet är övertygat om att olika finansieringsinstrument – t.ex. fonder för socialt företagande, europeiska riskkapitalfonder och European Angels Fund (EAF) – är nödvändiga för att förbättra tillgången till finansmarknaderna för socialt företagande. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är övertygat om att olika finansieringsinstrument – t.ex. fonder för socialt företagande, europeiska riskkapitalfonder och European Angels Fund (EAF) – är nödvändiga för att förbättra tillgången till finansmarknaderna för socialt företagande.

| 28. | Europaparlamentet förväntar sig att medlemsstaterna vid utnyttjandet av strukturfonderna lägger större vikt vid den äldre generationens levnads- och arbetsvillkor, gemensamt utformar ett generationsvänligt Europa fram till år 2020 och bygger ut sin sociala infrastruktur, så att man kan bekämpa fattigdom bland äldre. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet förväntar sig att medlemsstaterna vid utnyttjandet av strukturfonderna lägger större vikt vid den äldre generationens levnads- och arbetsvillkor, gemensamt utformar ett generationsvänligt Europa fram till år 2020 och bygger ut sin sociala infrastruktur, så att man kan bekämpa fattigdom bland äldre.

Första pelaren: Förebyggande, screening och tidig diagnos

| 29. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens inställning till förebyggande av skröplighet och nedsatt funktion. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att anlägga ett helhetsperspektiv på förebyggande och pekar på det systematiska sambandet mellan socioekonomisk status och hälsa under hela livet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med strukturella problem, bland annat bristande hälsokompetens, och att uppmärksamma socioekonomisk ojämlikhet (som leder till ojämlikhet i fråga om hälsa). Parlamentet inser visserligen att det finns ett individuellt ansvar för att förbättra hälsotillståndet men värjer sig mot att individer pressas att förbättra sitt hälsotillstånd utan att tillräcklig hänsyn tas till de strukturella problemen. Därför uppmanar parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att skapa strukturella villkor som motverkar strukturell ojämlikhet och ojämlikhet i fråga om hälsa, inklusive hälsokompetens, och att anslå nödvändiga medel till ytterligare forskning om vilken roll lokalsamhällena kan spela i kampen mot sådan ojämlikhet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens inställning till förebyggande av skröplighet och nedsatt funktion. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att anlägga ett helhetsperspektiv på förebyggande och pekar på det systematiska sambandet mellan socioekonomisk status och hälsa under hela livet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med strukturella problem, bland annat bristande hälsokompetens, och att uppmärksamma socioekonomisk ojämlikhet (som leder till ojämlikhet i fråga om hälsa). Parlamentet inser visserligen att det finns ett individuellt ansvar för att förbättra hälsotillståndet men värjer sig mot att individer pressas att förbättra sitt hälsotillstånd utan att tillräcklig hänsyn tas till de strukturella problemen. Därför uppmanar parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att skapa strukturella villkor som motverkar strukturell ojämlikhet och ojämlikhet i fråga om hälsa, inklusive hälsokompetens, och att anslå nödvändiga medel till ytterligare forskning om vilken roll lokalsamhällena kan spela i kampen mot sådan ojämlikhet.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter att erkänna, främja och finansiera alla former av förebyggande, dvs. främja en sund livsstil, regelbunden screening av sjukdomar, tidig behandling för att fördröja eller vända sjukdomsförloppet under de tidigaste stadierna, samt utveckla preventiva åtgärder i syfte att bromsa försämringen för patienter som lider av kroniska sjukdomar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter att erkänna, främja och finansiera alla former av förebyggande, dvs. främja en sund livsstil, regelbunden screening av sjukdomar, tidig behandling för att fördröja eller vända sjukdomsförloppet under de tidigaste stadierna, samt utveckla preventiva åtgärder i syfte att bromsa försämringen för patienter som lider av kroniska sjukdomar.

| 31. | Europaparlamentet påpekar att intellektuell rörlighet stärks av tillgång till livslångt lärande – även sent i livet – och att detta kan motverka demenssjukdomar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påpekar att intellektuell rörlighet stärks av tillgång till livslångt lärande – även sent i livet – och att detta kan motverka demenssjukdomar.

| 32. | Europaparlamentet stöder kommissionens inställning till hälsofrämjande genom integrerade program. Parlamentet framhåller emellertid att sådana program bör vara evidensbaserade (återspegla den åldrande befolkningens faktiska och framtida behov). Dessutom betonar parlamentet att de bör innehålla en lämplig strategi i frågor som inte är (helt eller direkt) kopplade till en persons beteende, t.ex. miljöförhållanden (luftkvalitet, vattenkvalitet, bullerminskning, avfallshantering), arbetsmiljö (åldershantering) och konsumentskydd (marknadsförings- och annonseringsnormer, livsmedelssäkerhet, konsumenträttigheter). |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet stöder kommissionens inställning till hälsofrämjande genom integrerade program. Parlamentet framhåller emellertid att sådana program bör vara evidensbaserade (återspegla den åldrande befolkningens faktiska och framtida behov). Dessutom betonar parlamentet att de bör innehålla en lämplig strategi i frågor som inte är (helt eller direkt) kopplade till en persons beteende, t.ex. miljöförhållanden (luftkvalitet, vattenkvalitet, bullerminskning, avfallshantering), arbetsmiljö (åldershantering) och konsumentskydd (marknadsförings- och annonseringsnormer, livsmedelssäkerhet, konsumenträttigheter).

| 33. | Europaparlamentet stöder kommissionens inställning till att göra befolkningen mer fysiskt aktiv för att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande, och erinrar om att brist på regelbunden fysisk aktivitet ger upphov till en mängd olika hälsoproblem som enligt WHO är den fjärde vanligaste riskfaktorn för förtida dödlighet. Parlamentet hyser oro för att de flesta EU-medborgare inte når den rekommenderade mängden daglig fysisk aktivitet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet stöder kommissionens inställning till att göra befolkningen mer fysiskt aktiv för att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande, och erinrar om att brist på regelbunden fysisk aktivitet ger upphov till en mängd olika hälsoproblem som enligt WHO är den fjärde vanligaste riskfaktorn för förtida dödlighet. Parlamentet hyser oro för att de flesta EU-medborgare inte når den rekommenderade mängden daglig fysisk aktivitet.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar en starkare koppling mellan hälsosamt åldrande och mer omfattande fysisk aktivitet inom utbildningsprogram. Europaparlamentet påminner om de dagliga beslutens betydelse (fysisk aktivitet, kost, etc.) för att förebygga problem med hälsan. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter att vidta åtgärder för att uppmuntra människor i alla åldrar att bli mer fysiskt aktiva som ett sätt att förbättra sin individuella hälsa. Detta i sin tur kommer att leda till ett större antal friska levnadsår och till en mängd samhällsvinster kopplade till folkhälsa och ekonomi. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar en starkare koppling mellan hälsosamt åldrande och mer omfattande fysisk aktivitet inom utbildningsprogram. Europaparlamentet påminner om de dagliga beslutens betydelse (fysisk aktivitet, kost, etc.) för att förebygga problem med hälsan. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter att vidta åtgärder för att uppmuntra människor i alla åldrar att bli mer fysiskt aktiva som ett sätt att förbättra sin individuella hälsa. Detta i sin tur kommer att leda till ett större antal friska levnadsår och till en mängd samhällsvinster kopplade till folkhälsa och ekonomi.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar den strategiska genomförandeplanen inom det europeiska innovationspartnerskapet för ett aktivt och hälsosamt åldrande, framför allt dess fokus på samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna, industrin och näringslivet, privata och offentliga intressenter, yrkesverksamma på hälso- och sjukvårdsområdet samt organisationer som företräder äldre personer och patienter, på utbyte och överföring av goda idéer och bästa praxis (till exempel den digitala ”forum”-plattformen) och på optimering av befintliga finansieringsinstrument. Parlamentet framhåller att åldrande måste ses som en möjlighet och inte som en börda och att det är nödvändigt att erkänna och lyfta fram äldre människors värde, erfarenheter och fortsatta bidrag till samhället. Parlamentet välkomnar kommissionens inställning, som tydligt handlar om att främja äldre EU-medborgares vitalitet och värdighet genom innovationer av betydelse för dem, arbeta för en kultur för ett aktivt åldrande i ett generationsvänligt Europa och utforma denna process tillsammans med erkända partner från forskningsvärlden och civilsamhället. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar den strategiska genomförandeplanen inom det europeiska innovationspartnerskapet för ett aktivt och hälsosamt åldrande, framför allt dess fokus på samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna, industrin och näringslivet, privata och offentliga intressenter, yrkesverksamma på hälso- och sjukvårdsområdet samt organisationer som företräder äldre personer och patienter, på utbyte och överföring av goda idéer och bästa praxis (till exempel den digitala ”forum”-plattformen) och på optimering av befintliga finansieringsinstrument. Parlamentet framhåller att åldrande måste ses som en möjlighet och inte som en börda och att det är nödvändigt att erkänna och lyfta fram äldre människors värde, erfarenheter och fortsatta bidrag till samhället. Parlamentet välkomnar kommissionens inställning, som tydligt handlar om att främja äldre EU-medborgares vitalitet och värdighet genom innovationer av betydelse för dem, arbeta för en kultur för ett aktivt åldrande i ett generationsvänligt Europa och utforma denna process tillsammans med erkända partner från forskningsvärlden och civilsamhället.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att det behövs ett starkare erkännande av äldre arbetstagares informella och icke-formella utbildning, framför allt den som förvärvats genom frivilligarbete och informell vård. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påminner om att det behövs ett starkare erkännande av äldre arbetstagares informella och icke-formella utbildning, framför allt den som förvärvats genom frivilligarbete och informell vård.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera de faktorer som kan påverka hur den europeiska befolkningen åldras, såsom hög konsumtion av alkohol och tobak. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera de faktorer som kan påverka hur den europeiska befolkningen åldras, såsom hög konsumtion av alkohol och tobak.

Andra pelaren: Vård och botande

| 38. | Europaparlamentet stöder kommissionens mål att vidareutveckla integrerade vård- och behandlingssystem. Med hänsyn tagen till lämpligheten i nuvarande, föredragna och framtida vård- och behandlingssystem i förhållande till deras framtida utveckling, och med vederbörligt beaktande av subsidiaritetsprincipen på folkhälsoområdet, uppmanar parlamentet medlemsstaterna och behöriga myndigheter att utveckla nationella, regionala och lokala vård- och behandlingssystem som bygger på en helhetssyn på hanteringen av åldersrelaterade sjukdomar. Parlamentet uppmanar kommissionen att bistå medlemsstaterna i detta avseende och att samtidigt respektera regionala och lokala skillnader i människors förväntningar, normer och värderingar. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda sig av Europeiska läkemedelsmyndighetens arbete om läkemedel till äldre och att integrera det för att förbättra tillgången till säkra och lämpliga läkemedel för äldre patienter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet stöder kommissionens mål att vidareutveckla integrerade vård- och behandlingssystem. Med hänsyn tagen till lämpligheten i nuvarande, föredragna och framtida vård- och behandlingssystem i förhållande till deras framtida utveckling, och med vederbörligt beaktande av subsidiaritetsprincipen på folkhälsoområdet, uppmanar parlamentet medlemsstaterna och behöriga myndigheter att utveckla nationella, regionala och lokala vård- och behandlingssystem som bygger på en helhetssyn på hanteringen av åldersrelaterade sjukdomar. Parlamentet uppmanar kommissionen att bistå medlemsstaterna i detta avseende och att samtidigt respektera regionala och lokala skillnader i människors förväntningar, normer och värderingar. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda sig av Europeiska läkemedelsmyndighetens arbete om läkemedel till äldre och att integrera det för att förbättra tillgången till säkra och lämpliga läkemedel för äldre patienter.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att införa system för individuell handläggning och individuella vårdplaner. Även om parlamentet inser att ett klient- eller patientcentrerat tillvägagångssätt är nödvändigt bör kostnaderna för ett sådant tillvägagångssätt när det gäller utnyttjandet av utbildade vårdgivare och lämpliga ”verktyg” dock inte helt läggas på individen utan betraktas som ett samhällsansvar, vilket garanterar solidaritet inom och mellan generationerna. Parlamentet anser att hänsyn bör tas till de nya former av solidaritet som ligger i den äldre generationens potential och som bör inkluderas i lösningar på vård- och behandlingsfrågor. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att införa system för individuell handläggning och individuella vårdplaner. Även om parlamentet inser att ett klient- eller patientcentrerat tillvägagångssätt är nödvändigt bör kostnaderna för ett sådant tillvägagångssätt när det gäller utnyttjandet av utbildade vårdgivare och lämpliga ”verktyg” dock inte helt läggas på individen utan betraktas som ett samhällsansvar, vilket garanterar solidaritet inom och mellan generationerna. Parlamentet anser att hänsyn bör tas till de nya former av solidaritet som ligger i den äldre generationens potential och som bör inkluderas i lösningar på vård- och behandlingsfrågor.

| 40. | Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionens strävan i fråga om e-hälsa, nämligen att göra den till en viktig och stor del av framtida vård- och behandlingssystem. Parlamentet medger dock att e-hälsolösningar visserligen kan vara till nytta men kanske ändå inte i någon högre grad förbättrar folkhälsan, inklusive det psykiska välbefinnandet, om de ersätter mänsklig interaktion i stället för att integreras i personliga möten mellan patienter och vårdpersonal. Parlamentet anser att e-hälsoteknik inte bör förminska den tillitsfulla relationen mellan äldre och vårdpersonal. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionens strävan i fråga om e-hälsa, nämligen att göra den till en viktig och stor del av framtida vård- och behandlingssystem. Parlamentet medger dock att e-hälsolösningar visserligen kan vara till nytta men kanske ändå inte i någon högre grad förbättrar folkhälsan, inklusive det psykiska välbefinnandet, om de ersätter mänsklig interaktion i stället för att integreras i personliga möten mellan patienter och vårdpersonal. Parlamentet anser att e-hälsoteknik inte bör förminska den tillitsfulla relationen mellan äldre och vårdpersonal.

| 41. | Europaparlamentet uttrycker sin erkänsla för kommissionens avsikt att göra vård- och behandlingssystemen mer kostnadseffektiva. Parlamentet betonar dock att den ständiga ökningen av de totala kostnaderna för hälso- och sjukvård och sociala stödtjänster inte endast kan tillskrivas en åldrande befolkning. Parlamentet inser att den ökande förekomsten av kroniska sjukdomar är en viktig anledning till att kostnaderna för hälso- och sjukvård och sociala stödtjänster stiger, men om individen själv i allt högre grad tvingas stå för vårdkostnaderna riskerar detta att skapa en ond cirkel som äventyrar människors hälsa och välbefinnande, eftersom de kanske tvingas omfördela sina ofta begränsade resurser eller skjuta upp, avbryta eller helt avstå från behandling, stöd och adekvat kost. Detta i sin tur kan leda till allt högre kostnader för hälso- och sjukvård och sociala stödtjänster både för individen och för samhället. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uttrycker sin erkänsla för kommissionens avsikt att göra vård- och behandlingssystemen mer kostnadseffektiva. Parlamentet betonar dock att den ständiga ökningen av de totala kostnaderna för hälso- och sjukvård och sociala stödtjänster inte endast kan tillskrivas en åldrande befolkning. Parlamentet inser att den ökande förekomsten av kroniska sjukdomar är en viktig anledning till att kostnaderna för hälso- och sjukvård och sociala stödtjänster stiger, men om individen själv i allt högre grad tvingas stå för vårdkostnaderna riskerar detta att skapa en ond cirkel som äventyrar människors hälsa och välbefinnande, eftersom de kanske tvingas omfördela sina ofta begränsade resurser eller skjuta upp, avbryta eller helt avstå från behandling, stöd och adekvat kost. Detta i sin tur kan leda till allt högre kostnader för hälso- och sjukvård och sociala stödtjänster både för individen och för samhället.

| 42. | Europaparlamentet uttrycker sin erkänsla för kommissionens mål att ta itu med oklarheter i lagstiftning och regler samt fragmenteringen av marknaden. Parlamentet understryker dock att alla nödvändiga marknadsreformer bör göras med beaktande av vikten av att hälso- och sjukvården förblir prismässigt överkomlig för människor och att nationella, regionala och lokala myndigheters befogenheter inom hälsa och socialt skydd bör erkännas, respekteras och följas, utan att man gör avkall på behovet av att satsa på samhällsbaserade vårdsystem. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uttrycker sin erkänsla för kommissionens mål att ta itu med oklarheter i lagstiftning och regler samt fragmenteringen av marknaden. Parlamentet understryker dock att alla nödvändiga marknadsreformer bör göras med beaktande av vikten av att hälso- och sjukvården förblir prismässigt överkomlig för människor och att nationella, regionala och lokala myndigheters befogenheter inom hälsa och socialt skydd bör erkännas, respekteras och följas, utan att man gör avkall på behovet av att satsa på samhällsbaserade vårdsystem.

| 43. | Europaparlamentet vidhåller att ytterligare reformer av pensionssystemen är nödvändiga för att de ska förbli adekvata, hållbara och säkra, med särskilt fokus på att minska lönegapet och därmed också pensionsgapet mellan kvinnor och män, och att pensionsnivåerna måste kunna förutses även av framtida generationer. Därför uppmanar parlamentet till bättre överensstämmelse mellan faktisk pensionsålder, officiell pensionsålder och förväntad livslängd. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som har höjt eller kommer att höja den lagstadgade pensionsåldern att uppmuntra anställning av äldre, till exempel genom skattelättnader och befrielse från socialförsäkringsavgifter. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet vidhåller att ytterligare reformer av pensionssystemen är nödvändiga för att de ska förbli adekvata, hållbara och säkra, med särskilt fokus på att minska lönegapet och därmed också pensionsgapet mellan kvinnor och män, och att pensionsnivåerna måste kunna förutses även av framtida generationer. Därför uppmanar parlamentet till bättre överensstämmelse mellan faktisk pensionsålder, officiell pensionsålder och förväntad livslängd. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som har höjt eller kommer att höja den lagstadgade pensionsåldern att uppmuntra anställning av äldre, till exempel genom skattelättnader och befrielse från socialförsäkringsavgifter.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en övergripande analys av den europeiska potentialen på hälso- och sjukvårdsområdet, där man jämför situationen i medlemsstaterna, med tanke på att attraktivare arbetsvillkor i vissa medlemsstater leder till akut brist på vårdpersonal i andra europeiska stater. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en övergripande analys av den europeiska potentialen på hälso- och sjukvårdsområdet, där man jämför situationen i medlemsstaterna, med tanke på att attraktivare arbetsvillkor i vissa medlemsstater leder till akut brist på vårdpersonal i andra europeiska stater.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en strategi för att uppnå lika villkor för alla EU medborgare inom hälso- och sjukvården i syfte att upprätta ett system för samarbete mellan de medlemsstater som förlorar stora mängder vårdpersonal och dem som drar fördel av deras tjänster. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en strategi för att uppnå lika villkor för alla EU medborgare inom hälso- och sjukvården i syfte att upprätta ett system för samarbete mellan de medlemsstater som förlorar stora mängder vårdpersonal och dem som drar fördel av deras tjänster.

| 46. | Europaparlamentet gör gällande att en politik som syftar till att göra det möjligt att förena familj och arbetsliv underlättar för kvinnor att möta åldrandet, eftersom deltagande i arbetslivet ökar livskvaliteten. Parlamentet anser att en sådan politik dessutom skulle göra det möjligt att få bort lönegapet mellan män och kvinnor och följaktligen även den risk för fattigdom som uppstår senare i livet när kvinnor för att kunna förena familj och arbetsliv tvingas välja deltidsarbete eller tillfälliga eller atypiska arbeten, vilket får återverkningar i form av lägre pensionsinbetalningar. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet gör gällande att en politik som syftar till att göra det möjligt att förena familj och arbetsliv underlättar för kvinnor att möta åldrandet, eftersom deltagande i arbetslivet ökar livskvaliteten. Parlamentet anser att en sådan politik dessutom skulle göra det möjligt att få bort lönegapet mellan män och kvinnor och följaktligen även den risk för fattigdom som uppstår senare i livet när kvinnor för att kunna förena familj och arbetsliv tvingas välja deltidsarbete eller tillfälliga eller atypiska arbeten, vilket får återverkningar i form av lägre pensionsinbetalningar.

| 47. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att göra pensionerna mer adekvata genom att motarbeta könsdiskriminering på arbetsmarknaden, framför allt genom att minska karriärs- och löneskillnaderna. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att göra pensionerna mer adekvata genom att motarbeta könsdiskriminering på arbetsmarknaden, framför allt genom att minska karriärs- och löneskillnaderna.

| 48. | Europaparlamentet understryker att personligt ansvar är viktigt eftersom även enskilda personer behöver tänka på vad de kan göra för att kunna gå i pension vid en viss ålder. Parlamentet betonar även att familjen och solidariteten mellan generationerna har en viktig roll. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker att personligt ansvar är viktigt eftersom även enskilda personer behöver tänka på vad de kan göra för att kunna gå i pension vid en viss ålder. Parlamentet betonar även att familjen och solidariteten mellan generationerna har en viktig roll.

Tredje pelaren: Aktivt åldrande och självständigt liv

| 49. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens inställning till aktivt åldrande och självständigt liv, mer bestämt dess övergripande syn på funktionen och betydelsen av en ”plats i åldrandet”, eftersom den radie eller omkrets inom vilken människor lever sina liv krymper alltmer när de åldras, och eftersom äldre brukar föredra att bo på egen hand så länge som möjligt samtidigt som de fortsätter att vara aktiva i sin närmiljö. Parlamentet framhåller att äldre bör uppmuntras att förbli oberoende och bo kvar i sina hem så länge som de kan klara sig på egen hand, om de önskar göra detta för att se till att deras normala rutiner störs så lite som möjligt i både fysiskt och psykiskt hänseende. Parlamentet understryker vidare att lösningen inte bara handlar om de äldres bostäder utan även om generationsövergripande och integrerande aktiva grannskap. Parlamentet anser dessutom att det gemensamma programmet för IT-stöd i boende är ett viktigt instrument för att med tekniska hjälpmedel underlätta människors vardag. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens inställning till aktivt åldrande och självständigt liv, mer bestämt dess övergripande syn på funktionen och betydelsen av en ”plats i åldrandet”, eftersom den radie eller omkrets inom vilken människor lever sina liv krymper alltmer när de åldras, och eftersom äldre brukar föredra att bo på egen hand så länge som möjligt samtidigt som de fortsätter att vara aktiva i sin närmiljö. Parlamentet framhåller att äldre bör uppmuntras att förbli oberoende och bo kvar i sina hem så länge som de kan klara sig på egen hand, om de önskar göra detta för att se till att deras normala rutiner störs så lite som möjligt i både fysiskt och psykiskt hänseende. Parlamentet understryker vidare att lösningen inte bara handlar om de äldres bostäder utan även om generationsövergripande och integrerande aktiva grannskap. Parlamentet anser dessutom att det gemensamma programmet för IT-stöd i boende är ett viktigt instrument för att med tekniska hjälpmedel underlätta människors vardag.

| 50. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att i sin bedömning av lösningar för ett självständigt liv beakta de problem som uppkommer till följd av glappet i många medlemsstater mellan den genomsnittliga förväntade friska livstiden och pensionsåldern, vilket kan göra att många människor får en period då de inte längre kan arbeta men ännu inte har rätt att få full pension. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att i sin bedömning av lösningar för ett självständigt liv beakta de problem som uppkommer till följd av glappet i många medlemsstater mellan den genomsnittliga förväntade friska livstiden och pensionsåldern, vilket kan göra att många människor får en period då de inte längre kan arbeta men ännu inte har rätt att få full pension.

| 51. | Europaparlamentet påminner om att äldre medborgare är en tillgång för våra samhällen, och att det är ytterst viktigt att ta vara på deras kunskap och erfarenhet inom alla samhällsområden och stödja dem så att de kan leva självständigt så länge som möjligt. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet påminner om att äldre medborgare är en tillgång för våra samhällen, och att det är ytterst viktigt att ta vara på deras kunskap och erfarenhet inom alla samhällsområden och stödja dem så att de kan leva självständigt så länge som möjligt.

| 52. | Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att bekämpa den äldre generationens isolering i fråga om information. Tillgång till och användning av ny teknik är ett av de grundläggande verktygen för aktivt och hälsosamt åldrande och för seniorers sociala integrering. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att bekämpa den äldre generationens isolering i fråga om information. Tillgång till och användning av ny teknik är ett av de grundläggande verktygen för aktivt och hälsosamt åldrande och för seniorers sociala integrering.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en tillgänglig och överkomlig fysisk miljö och stödja en anpassning av bostäder för äldre i syfte att underlätta deras självständighet. Parlamentet framhåller att anpassning av bostäder är det bästa sättet att förhindra olyckor i hemmet som kan leda till allvarliga funktionsnedsättningar, vilket i sin tur medför kostnader för de offentliga utgifterna och familjerna och utgör ett hinder för ett aktivt hälsosamt åldrande. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en tillgänglig och överkomlig fysisk miljö och stödja en anpassning av bostäder för äldre i syfte att underlätta deras självständighet. Parlamentet framhåller att anpassning av bostäder är det bästa sättet att förhindra olyckor i hemmet som kan leda till allvarliga funktionsnedsättningar, vilket i sin tur medför kostnader för de offentliga utgifterna och familjerna och utgör ett hinder för ett aktivt hälsosamt åldrande.

| 54. | Europaparlamentet stöder kommissionens mål att skapa äldrevänliga miljöer för att undvika att äldre människors potential och (återstående) förmågor hindras av deras omgivning och för att hjälpa dem att behålla sin fysiska och kognitiva förmåga så länge som möjligt och bo i en välbekant och säker miljö, samtidigt som man förebygger social isolering. Parlamentet uppmanar emellertid kommissionen att uppmuntra ”design för alla”-miljöer, och understryker att sådana miljöer bör tolkas brett och inte endast omfatta den konstruerade urbana och lantliga miljön med bekväma, säkra och tillgängliga hus, trottoarer, städer osv., utan även den sociala, psykologiska, ekologiska, kulturella och naturliga miljön, med ett varierat utbud av aktiviteter där var och en kan förverkliga sig själv och ta del av en gemensam dynamik. Parlamentet betonar att denna stadsmiljö bör förbättra möjligheterna för de äldre att ta del av fördelarna med att bo i ett tätbefolkat område genom enklare tillgång till viktiga faciliteter. Samtidigt påpekar parlamentet att många människor, trots den pågående urbaniseringen, alltjämt lever på landsbygden, och att det även där krävs innovativa lösningar. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet stöder kommissionens mål att skapa äldrevänliga miljöer för att undvika att äldre människors potential och (återstående) förmågor hindras av deras omgivning och för att hjälpa dem att behålla sin fysiska och kognitiva förmåga så länge som möjligt och bo i en välbekant och säker miljö, samtidigt som man förebygger social isolering. Parlamentet uppmanar emellertid kommissionen att uppmuntra ”design för alla”-miljöer, och understryker att sådana miljöer bör tolkas brett och inte endast omfatta den konstruerade urbana och lantliga miljön med bekväma, säkra och tillgängliga hus, trottoarer, städer osv., utan även den sociala, psykologiska, ekologiska, kulturella och naturliga miljön, med ett varierat utbud av aktiviteter där var och en kan förverkliga sig själv och ta del av en gemensam dynamik. Parlamentet betonar att denna stadsmiljö bör förbättra möjligheterna för de äldre att ta del av fördelarna med att bo i ett tätbefolkat område genom enklare tillgång till viktiga faciliteter. Samtidigt påpekar parlamentet att många människor, trots den pågående urbaniseringen, alltjämt lever på landsbygden, och att det även där krävs innovativa lösningar.

| 55. | Europaparlamentet framhåller vidare betydelsen av att anpassa inomhusmiljön i äldre människors bostäder för att bättre förebygga olyckor och fall i hemmet och förlänga den tid då de kan leva självständigt. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se till att äldre människor kan få ekonomiskt stöd för anpassning av sina bostäder. Parlamentet stöder åtgärder för att förhindra att äldre människor och/eller människor som är bundna vid hemmet blir isolerade och för att bryta den stigmatisering som är förknippad med sjukdomar, oavsett om dessa är åldersrelaterade eller inte. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet framhåller vidare betydelsen av att anpassa inomhusmiljön i äldre människors bostäder för att bättre förebygga olyckor och fall i hemmet och förlänga den tid då de kan leva självständigt. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se till att äldre människor kan få ekonomiskt stöd för anpassning av sina bostäder. Parlamentet stöder åtgärder för att förhindra att äldre människor och/eller människor som är bundna vid hemmet blir isolerade och för att bryta den stigmatisering som är förknippad med sjukdomar, oavsett om dessa är åldersrelaterade eller inte.

| 56. | Europaparlamentet framhåller behovet av balans mellan landsbygds- och stadsområden när det gäller vård av äldre personer. Parlamentet anser att tekniska innovationer via IKT-lösningar bör inriktas på frågor om rörlighet för äldre personer som bor i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet framhåller behovet av balans mellan landsbygds- och stadsområden när det gäller vård av äldre personer. Parlamentet anser att tekniska innovationer via IKT-lösningar bör inriktas på frågor om rörlighet för äldre personer som bor i landsbygdsområden.

| 57. | Europaparlamentet framhåller att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt integrering av äldre människor i avlägset belägna områden och äldre som är missgynnade på flera sätt. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet framhåller att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt integrering av äldre människor i avlägset belägna områden och äldre som är missgynnade på flera sätt.

| 58. | Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar att skapa åldersvänliga miljöer för att undvika att äldres potential och (återstående) förmågor hindras av deras omgivning. Parlamentet understryker att begreppet miljö bör tolkas brett och inte endast omfatta den konstruerade miljön utan även den sociala, psykologiska, kulturella och naturliga miljön. Parlamentet uppmanar i samband med detta kommissionen att föreslå en europeisk tillgänglighetslagstiftning. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar att skapa åldersvänliga miljöer för att undvika att äldres potential och (återstående) förmågor hindras av deras omgivning. Parlamentet understryker att begreppet miljö bör tolkas brett och inte endast omfatta den konstruerade miljön utan även den sociala, psykologiska, kulturella och naturliga miljön. Parlamentet uppmanar i samband med detta kommissionen att föreslå en europeisk tillgänglighetslagstiftning.

| 59. | Europaparlamentet vädjar till kommissionen att se över tillgängliga lösningar och bästa praxis rörande ett nytt sätt att hantera det aktiva åldrandet och skapa ett heltäckande och kompatibelt system för aktivt åldrande som omfattar samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet vädjar till kommissionen att se över tillgängliga lösningar och bästa praxis rörande ett nytt sätt att hantera det aktiva åldrandet och skapa ett heltäckande och kompatibelt system för aktivt åldrande som omfattar samtliga medlemsstater.

| 60. | Europaparlamentet föreslår att EU:s politik inom ramen för avdelning XII om utbildning och idrott i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska omfatta ett avsnitt om främjande av aktivt åldrande. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet föreslår att EU:s politik inom ramen för avdelning XII om utbildning och idrott i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska omfatta ett avsnitt om främjande av aktivt åldrande.

| 61. | Europaparlamentet understryker att avlägsnande av arkitektoniska hinder för funktionshindrade har positiva effekter även för de äldres rörlighet och bidrar till möjligheterna att leva ett självständigt och aktivt liv under längre tid. Parlamentet anser därför att sådana hinder måste avlägsnas även i mindre tätorter med ett stort antal äldre personer. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet understryker att avlägsnande av arkitektoniska hinder för funktionshindrade har positiva effekter även för de äldres rörlighet och bidrar till möjligheterna att leva ett självständigt och aktivt liv under längre tid. Parlamentet anser därför att sådana hinder måste avlägsnas även i mindre tätorter med ett stort antal äldre personer.

| 62. | Europaparlamentet föreslår att en kombination av pension och arbete ska uppmuntras. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet föreslår att en kombination av pension och arbete ska uppmuntras.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att bekämpa diskriminering av äldre personer på arbetsmarknaden, på arbetsplatsen och i arbetets utförande, med en ständigt generationsvänlig arbetsmiljö som mål. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att bekämpa diskriminering av äldre personer på arbetsmarknaden, på arbetsplatsen och i arbetets utförande, med en ständigt generationsvänlig arbetsmiljö som mål.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar arbetsgivarna att där så behövs bättre anpassa arbetsförhållandena till äldre arbetstagares hälsa och förmåga och att främja en positiv bild av äldre människor på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar arbetsgivarna att där så behövs bättre anpassa arbetsförhållandena till äldre arbetstagares hälsa och förmåga och att främja en positiv bild av äldre människor på arbetsplatsen.

| 65. | Europaparlamentet framhåller att åldrande inte bara innebär utmaningar utan även skapar möjligheter, särskilt för innovationer som på lång sikt kan bidra till nya arbetstillfällen och öka den ekonomiska välfärden i Europa. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet framhåller att åldrande inte bara innebär utmaningar utan även skapar möjligheter, särskilt för innovationer som på lång sikt kan bidra till nya arbetstillfällen och öka den ekonomiska välfärden i Europa.

Övergripande frågor

| 66. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens inställning till finansieringsinstrument, standardisering, uppbyggnad av arkiv, underlättande av synergier och samarbete samt spridning av bästa praxis bland medlemsstaterna. Parlamentet betonar dock att förutsättningen är att dessa mål kopplas till faktiska behov och faktisk efterfrågan (dvs. att politik, program och tjänster är evidensbaserade och följaktligen bygger på representativ bedömning och regelbunden övervakning, för att underlätta och påskynda upprättandet av ett åldersvänligt EU). Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inleda utvecklingen av standardiserade utvärderings- och övervakningsverktyg för att tillhandahålla de uppgifter som krävs för evidensbaserade policyrekommendationer, utveckling av program och tillhandahållande av (hälso- och vård)tjänster. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens inställning till finansieringsinstrument, standardisering, uppbyggnad av arkiv, underlättande av synergier och samarbete samt spridning av bästa praxis bland medlemsstaterna. Parlamentet betonar dock att förutsättningen är att dessa mål kopplas till faktiska behov och faktisk efterfrågan (dvs. att politik, program och tjänster är evidensbaserade och följaktligen bygger på representativ bedömning och regelbunden övervakning, för att underlätta och påskynda upprättandet av ett åldersvänligt EU). Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inleda utvecklingen av standardiserade utvärderings- och övervakningsverktyg för att tillhandahålla de uppgifter som krävs för evidensbaserade policyrekommendationer, utveckling av program och tillhandahållande av (hälso- och vård)tjänster.

| 67. | Europaparlamentet stöder kommissionens inställning till åldersvänliga innovationer, men uppmanar kommissionen att se till att dessa innovationer är relevanta för slutanvändarna och användarvänliga och att aktivt tillvarata deras potential. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utarbeta en metod genom vilken de äldres nuvarande och framtida behov kan utvärderas, och att ytterligare involvera slutanvändarna i sin politik och i sina finansieringsprogram. Parlamentet erinrar om att saker som är anpassade till de äldres behov i allmänhet visar sig vara till fördel för alla generationer. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet stöder kommissionens inställning till åldersvänliga innovationer, men uppmanar kommissionen att se till att dessa innovationer är relevanta för slutanvändarna och användarvänliga och att aktivt tillvarata deras potential. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utarbeta en metod genom vilken de äldres nuvarande och framtida behov kan utvärderas, och att ytterligare involvera slutanvändarna i sin politik och i sina finansieringsprogram. Parlamentet erinrar om att saker som är anpassade till de äldres behov i allmänhet visar sig vara till fördel för alla generationer.

| 68. | Europaparlamentet anser att det krävs bättre samordning mellan de olika nivåer som är engagerade i att utveckla lösningar till förmån för ett aktivt åldrande, och understryker behovet av styrning på flera olika nivåer inom detta område. De regionala och lokala organen ska inte enbart betraktas som verkställande utan engageras i hela besluts- och utvärderingsprocessen. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att det krävs bättre samordning mellan de olika nivåer som är engagerade i att utveckla lösningar till förmån för ett aktivt åldrande, och understryker behovet av styrning på flera olika nivåer inom detta område. De regionala och lokala organen ska inte enbart betraktas som verkställande utan engageras i hela besluts- och utvärderingsprocessen.

| 69. | Europaparlamentet framhåller de lokala och regionala aktörernas viktiga roll för att modernisera, förbättra och rationalisera tjänsterna inom hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen och på så vis få fram modeller som kan ge bättre resultat för enskilda personer på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet framhåller de lokala och regionala aktörernas viktiga roll för att modernisera, förbättra och rationalisera tjänsterna inom hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen och på så vis få fram modeller som kan ge bättre resultat för enskilda personer på arbetsmarknaden.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar befintliga tillgänglighetsinitiativ som t.ex. Access City Awards. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en långtgående europeisk tillgänglighetslagstiftning för att utveckla marknaden för lättillgängliga varor och tjänster. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet välkomnar befintliga tillgänglighetsinitiativ som t.ex. Access City Awards. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en långtgående europeisk tillgänglighetslagstiftning för att utveckla marknaden för lättillgängliga varor och tjänster.

| 71. | Europaparlamentet uppmuntrar idén om att personer ur yngre generationer ska erbjudas informell utbildning för att kunna tillhandahålla allmänna former av hemtjänst till äldre. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmuntrar idén om att personer ur yngre generationer ska erbjudas informell utbildning för att kunna tillhandahålla allmänna former av hemtjänst till äldre.

| 72. | Europaparlamentet betonar vikten av ökade investeringar och utgifter inom utbildning, yrkesutbildning och vidareutbildning, varvid prioritering bör ges åt livslångt lärande och främjande av en hälsosam livsstil, så att arbetsmarknaden blir mer generationsvänlig och äldre arbetstagare kan hävda sig i en tekniskt föränderlig miljö. Parlamentet efterlyser mot denna bakgrund ett starkt fokus på livslångt lärande inom ramen för programmet ”Erasmus för alla”, som är ett effektivt verktyg för att främja utbildning och fortsatt yrkesutveckling för EU-medborgare i alla åldrar. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet betonar vikten av ökade investeringar och utgifter inom utbildning, yrkesutbildning och vidareutbildning, varvid prioritering bör ges åt livslångt lärande och främjande av en hälsosam livsstil, så att arbetsmarknaden blir mer generationsvänlig och äldre arbetstagare kan hävda sig i en tekniskt föränderlig miljö. Parlamentet efterlyser mot denna bakgrund ett starkt fokus på livslångt lärande inom ramen för programmet ”Erasmus för alla”, som är ett effektivt verktyg för att främja utbildning och fortsatt yrkesutveckling för EU-medborgare i alla åldrar.

| 73. | Europaparlamentet understryker att det krävs en helhetssyn på åldrande samt en övergripande utveckling och reformering, inte bara när det gäller det livslånga lärandet och arbetsmarknaden utan även när det gäller tillgången till dem, vilket omfattar faktorer som transport, infrastruktur och byggnader. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet understryker att det krävs en helhetssyn på åldrande samt en övergripande utveckling och reformering, inte bara när det gäller det livslånga lärandet och arbetsmarknaden utan även när det gäller tillgången till dem, vilket omfattar faktorer som transport, infrastruktur och byggnader.

| 74. | Europaparlamentet betonar att stödsystem för anhörigvårdare behöver införas. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet betonar att stödsystem för anhörigvårdare behöver införas.

| 75. | Europaparlamentet stöder kommissionens inställning till främjande av åldersvänliga miljöer, som bör ses som ett viktigt bidrag till aktivt och hälsosamt åldrande under hela livet. Parlamentet påpekar dock att enbart främjande av åldersvänliga miljöer inte räcker för att verkligen förbättra människors rörlighet, omgivningarnas tillgänglighet för fotgängare, möjligheterna till socialt deltagande i närmiljön samt tillgången till högkvalitativa och prismässigt överkomliga hälso- och vårdtjänster och till lämpliga och prismässigt överkomliga bostäder. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet stöder kommissionens inställning till främjande av åldersvänliga miljöer, som bör ses som ett viktigt bidrag till aktivt och hälsosamt åldrande under hela livet. Parlamentet påpekar dock att enbart främjande av åldersvänliga miljöer inte räcker för att verkligen förbättra människors rörlighet, omgivningarnas tillgänglighet för fotgängare, möjligheterna till socialt deltagande i närmiljön samt tillgången till högkvalitativa och prismässigt överkomliga hälso- och vårdtjänster och till lämpliga och prismässigt överkomliga bostäder.

| 76. | Europaparlamentet välkomnar målet att främja äldrevänliga miljöer och ser det som ett mycket viktigt redskap för att stödja äldre arbetstagare och arbetssökande liksom att främja inkluderande samhällen som erbjuder lika möjligheter för alla. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet välkomnar målet att främja äldrevänliga miljöer och ser det som ett mycket viktigt redskap för att stödja äldre arbetstagare och arbetssökande liksom att främja inkluderande samhällen som erbjuder lika möjligheter för alla.

| 77. | Europaparlamentet betonar vikten av att hälsa och säkerhet på arbetsplatsen kan garanteras och ser det som en förutsättning för ett långsiktigt varaktigt arbetsliv och aktivt åldrande, särskilt för arbetstagare med funktionsnedsättningar eller kroniska tillstånd. Parlamentet framhåller att IKT-lösningar och maskiner kan ha en viktig funktion eftersom de kan förenkla fysiska uppgifter för vår åldrande arbetskraft. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja sådan teknik där det är lämpligt. Parlamentet välkomnar erkännandet av förebyggandets betydelse i den strategiska genomförandeplanens första pelare. Parlamentet är övertygat om att förebyggande även spelar en central roll när det gäller att förbättra hälsan i arbetslivet och därigenom minska trycket på sjukvården och långtidsvården. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet betonar vikten av att hälsa och säkerhet på arbetsplatsen kan garanteras och ser det som en förutsättning för ett långsiktigt varaktigt arbetsliv och aktivt åldrande, särskilt för arbetstagare med funktionsnedsättningar eller kroniska tillstånd. Parlamentet framhåller att IKT-lösningar och maskiner kan ha en viktig funktion eftersom de kan förenkla fysiska uppgifter för vår åldrande arbetskraft. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja sådan teknik där det är lämpligt. Parlamentet välkomnar erkännandet av förebyggandets betydelse i den strategiska genomförandeplanens första pelare. Parlamentet är övertygat om att förebyggande även spelar en central roll när det gäller att förbättra hälsan i arbetslivet och därigenom minska trycket på sjukvården och långtidsvården.

| 78. | Europaparlamentet är övertygat om att det krävs omfattande reformer för att förebygga och undvika allvarliga brister i tillträdet till arbetsmarknader, vilket skulle leda till ytterligare ekonomisk avmattning och utgöra ett hot för Europas välfärdsnivå. Mot den bakgrunden framhåller parlamentet behovet av att anta ett brett förhållningssätt som omfattar frågor som ekonomisk politik, sysselsättning, social trygghet, socialt skydd, jämställdhet och diskriminering. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet är övertygat om att det krävs omfattande reformer för att förebygga och undvika allvarliga brister i tillträdet till arbetsmarknader, vilket skulle leda till ytterligare ekonomisk avmattning och utgöra ett hot för Europas välfärdsnivå. Mot den bakgrunden framhåller parlamentet behovet av att anta ett brett förhållningssätt som omfattar frågor som ekonomisk politik, sysselsättning, social trygghet, socialt skydd, jämställdhet och diskriminering.

| 79. | Europaparlamentet välkomnar de aktuella initiativen på området standardisering, exempelvis uppdragen inom ”design för alla”, IKT-lösningars tillgänglighet och byggd miljö. Parlamentet noterar kommissionens åtagande att starta liknande initiativ för europeiska standarder för e-hälsa och självständigt liv. Parlamentet uppmanar kommissionen och standardiseringsorganen att engagera användarna mer i dessa initiativ för att ta itu med deras behov ordentligt. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet välkomnar de aktuella initiativen på området standardisering, exempelvis uppdragen inom ”design för alla”, IKT-lösningars tillgänglighet och byggd miljö. Parlamentet noterar kommissionens åtagande att starta liknande initiativ för europeiska standarder för e-hälsa och självständigt liv. Parlamentet uppmanar kommissionen och standardiseringsorganen att engagera användarna mer i dessa initiativ för att ta itu med deras behov ordentligt.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att dra igång informationskampanjer för att få allmänheten att uppmärksamma bidraget från och produktiviteten hos äldre arbetstagare, framför allt arbetstagare med funktionsnedsättningar eller kroniska tillstånd. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att dra igång informationskampanjer för att få allmänheten att uppmärksamma bidraget från och produktiviteten hos äldre arbetstagare, framför allt arbetstagare med funktionsnedsättningar eller kroniska tillstånd.

| 81. | Europaparlamentet anser att äldre människor behöver en adekvat inkomst, bostad, tillgång till alla tjänster inom hälso- och sjukvården, den sociala sfären och kulturen samt starka sociala nätverk för att få en bättre livskvalitet. De behöver även få möjligheter att, om de så önskar, fortsätta bidra på arbetsmarknaden utan restriktioner som beror på åldersdiskriminering. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet anser att äldre människor behöver en adekvat inkomst, bostad, tillgång till alla tjänster inom hälso- och sjukvården, den sociala sfären och kulturen samt starka sociala nätverk för att få en bättre livskvalitet. De behöver även få möjligheter att, om de så önskar, fortsätta bidra på arbetsmarknaden utan restriktioner som beror på åldersdiskriminering.

| 82. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att stödja och underlätta för äldre frivilligarbetare och frivilliginsatser över generationsgränserna. För den åldrande befolkningen kan frivilligarbete och ”äldre till äldre-initiativ” vara ett sätt att skapa delaktighet och samtidigt utgöra ett rimligt bidrag till långtidsvårdens hållbarhet. Parlamentet uppmuntrar därför till utveckling och innovation på det här området. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att stödja och underlätta för äldre frivilligarbetare och frivilliginsatser över generationsgränserna. För den åldrande befolkningen kan frivilligarbete och ”äldre till äldre-initiativ” vara ett sätt att skapa delaktighet och samtidigt utgöra ett rimligt bidrag till långtidsvårdens hållbarhet. Parlamentet uppmuntrar därför till utveckling och innovation på det här området.

o

o o

| 83. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 225, 27.7.2012, s. 46.

(2)  EUT C 229, 31.7.2012, s. 13.

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/19

---

P7_TA(2013)0047

Förberedelser inför CoP16 för Cites

Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om EU:s strategiska mål inför det sextonde mötet i partskonferensen för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) den 3–14 mars 2013 i Bangkok (Thailand) (2012/2838(RSP))

(2016/C 024/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det kommande sextonde mötet i partskonferensen (CoP16) för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) den 3–14 mars 2013 i Bangkok (Thailand), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det kommande sextonde mötet i partskonferensen (CoP16) för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) den 3–14 mars 2013 i Bangkok (Thailand),

| — | med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om de viktigaste målen inför CoP16 för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) den 3–14 mars 2013 i Bangkok (Thailand) (O-000201/2012 – B7-0109/2013 and O-000202/2012 – B7-0110/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om de viktigaste målen inför CoP16 för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) den 3–14 mars 2013 i Bangkok (Thailand) (O-000201/2012 – B7-0109/2013 and O-000202/2012 – B7-0110/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Cites är det mest omfattande naturvårdsavtal som finns för att förhindra att vilda djur och växter överexploateras på grund av internationell handel, med 177 parter till konventionen, däribland Europeiska unionens 27 medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

Cites är det mest omfattande naturvårdsavtal som finns för att förhindra att vilda djur och växter överexploateras på grund av internationell handel, med 177 parter till konventionen, däribland Europeiska unionens 27 medlemsstater.

| B. | Syftet med Cites är att garantera att internationell handel med vilda djur och växter inte hotar arternas överlevnad i naturen. |
| --- | --- |

B.

Syftet med Cites är att garantera att internationell handel med vilda djur och växter inte hotar arternas överlevnad i naturen.

| C. | Det är viktigt att sätta långsiktigt välstånd före kortsiktiga ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

C.

Det är viktigt att sätta långsiktigt välstånd före kortsiktiga ekonomiska intressen.

| D. | Exploatering av vilda arter, olaglig handel med vilda djur och växter, förstöring av livsmiljö, klimatförändringar och människans förbrukning av naturresurser är huvudorsaker till utarmningen av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

D.

Exploatering av vilda arter, olaglig handel med vilda djur och växter, förstöring av livsmiljö, klimatförändringar och människans förbrukning av naturresurser är huvudorsaker till utarmningen av den biologiska mångfalden.

| E. | Att avgränsa orörda skogar och hålla områden väglösa är kostnadseffektiva metoder för att bevara biologisk mångfald och ekosystemtjänster. |
| --- | --- |

E.

Att avgränsa orörda skogar och hålla områden väglösa är kostnadseffektiva metoder för att bevara biologisk mångfald och ekosystemtjänster.

| F. | I bilaga 4 till Cites resolution Conf. 9.24 (Rev. CoP15) anges att försiktighetsåtgärder ska beaktas eller genomföras då bilagorna ändras. |
| --- | --- |

F.

I bilaga 4 till Cites resolution Conf. 9.24 (Rev. CoP15) anges att försiktighetsåtgärder ska beaktas eller genomföras då bilagorna ändras.

| G. | Cites bör grunda sina beslut på vetenskapliga fakta. |
| --- | --- |

G.

Cites bör grunda sina beslut på vetenskapliga fakta.

| H. | Arter som skyddas enligt Cites är förtecknade i bilagorna utgående från deras bevarandestatus och omfattningen av den internationella handeln med dem. Bilaga I innehåller de utrotningshotade arter för vilka internationell handel är förbjuden, och bilaga II innehåller de arter med vilka handeln måste begränsas för att undvika ett utnyttjande som är oförenligt med deras överlevnad. |
| --- | --- |

H.

Arter som skyddas enligt Cites är förtecknade i bilagorna utgående från deras bevarandestatus och omfattningen av den internationella handeln med dem. Bilaga I innehåller de utrotningshotade arter för vilka internationell handel är förbjuden, och bilaga II innehåller de arter med vilka handeln måste begränsas för att undvika ett utnyttjande som är oförenligt med deras överlevnad.

| I. | Arter upptagna i bilaga I till Cites har ett starkt skydd och all kommersiell handel med arter som är förtecknade i denna bilaga är förbjuden. Tillstånd att sälja konfiskerade exemplar eller produkter (exempelvis elfenben, tigerben eller noshörningshorn) skulle strida mot målet för Citeskonventionen. |
| --- | --- |

I.

Arter upptagna i bilaga I till Cites har ett starkt skydd och all kommersiell handel med arter som är förtecknade i denna bilaga är förbjuden. Tillstånd att sälja konfiskerade exemplar eller produkter (exempelvis elfenben, tigerben eller noshörningshorn) skulle strida mot målet för Citeskonventionen.

| J. | Under den periodiska översynen har det visat sig att Cites har varit framgångsrikt för vissa arter som är förtecknade i bilaga I, och som nu kan flyttas till bilaga II. |
| --- | --- |

J.

Under den periodiska översynen har det visat sig att Cites har varit framgångsrikt för vissa arter som är förtecknade i bilaga I, och som nu kan flyttas till bilaga II.

| K. | Enligt Aichi-mål 12 i den strategiska planen för biologisk mångfald för perioden 2011-2020, som ingår i konventionen för biologisk mångfald, ska utdöendet av kända hotade arter senast 2020 ha hindrats och deras bevarandestatus, särskilt de som är mest på tillbakagång, ha förbättrats och stabiliserats. |
| --- | --- |

K.

Enligt Aichi-mål 12 i den strategiska planen för biologisk mångfald för perioden 2011-2020, som ingår i konventionen för biologisk mångfald, ska utdöendet av kända hotade arter senast 2020 ha hindrats och deras bevarandestatus, särskilt de som är mest på tillbakagång, ha förbättrats och stabiliserats.

| L. | Enligt Aichi-mål 6 i den strategiska planen för biologisk mångfald för perioden 2011-2020, som ingår i konventionen för biologisk mångfald, ska senast 2020 alla bestånd av fisk och ryggradslösa djur samt vattenväxter förvaltas och utnyttjas på ett hållbart och lagligt sätt genom att tillämpa ekosystembaserade strategier, så att överfiske undviks, återhämtningsplaner och -åtgärder tillämpas för alla utfiskningshotade arter, fisket inte har några betydande skadliga konsekvenser för hotade arter och sårbara ekosystem samt så att fiskets påverkan på bestånden, arterna och ekosystemen ligger inom säkra ekologiska gränser. |
| --- | --- |

L.

Enligt Aichi-mål 6 i den strategiska planen för biologisk mångfald för perioden 2011-2020, som ingår i konventionen för biologisk mångfald, ska senast 2020 alla bestånd av fisk och ryggradslösa djur samt vattenväxter förvaltas och utnyttjas på ett hållbart och lagligt sätt genom att tillämpa ekosystembaserade strategier, så att överfiske undviks, återhämtningsplaner och -åtgärder tillämpas för alla utfiskningshotade arter, fisket inte har några betydande skadliga konsekvenser för hotade arter och sårbara ekosystem samt så att fiskets påverkan på bestånden, arterna och ekosystemen ligger inom säkra ekologiska gränser.

| M. | Insyn i beslutsfattandet i internationella miljöinstitutioner är avgörande för att de ska fungera effektivt. I slutdokumentet från Rio+20-konferensen ”Den framtid vi vill ha” bekräftas att vi behöver institutioner på alla nivåer som är effektiva, transparenta, ansvarstagande och demokratiska för att våra mål för hållbar utveckling ska nås. Att främja transparens ingår också i Cites strategiska vision för 2008 – 2013 som ingår i Cites resolution Conf. 14.2. |
| --- | --- |

M.

Insyn i beslutsfattandet i internationella miljöinstitutioner är avgörande för att de ska fungera effektivt. I slutdokumentet från Rio+20-konferensen ”Den framtid vi vill ha” bekräftas att vi behöver institutioner på alla nivåer som är effektiva, transparenta, ansvarstagande och demokratiska för att våra mål för hållbar utveckling ska nås. Att främja transparens ingår också i Cites strategiska vision för 2008 – 2013 som ingår i Cites resolution Conf. 14.2.

| N. | I Cites nuvarande arbetsordning föreskrivs att slutna omröstningar ”inte ska användas i normalfallet” utom vid frågor gällande val av befattningshavare och värdland. Trots denna bestämmelse skedde ett stort antal omröstningar genom sluten omröstning vid den senaste CoP. Slutna omröstningar används regelbundet vid känsliga och viktiga frågor, exempelvis rörande marina arter eller handel med elfenben. |
| --- | --- |

N.

I Cites nuvarande arbetsordning föreskrivs att slutna omröstningar ”inte ska användas i normalfallet” utom vid frågor gällande val av befattningshavare och värdland. Trots denna bestämmelse skedde ett stort antal omröstningar genom sluten omröstning vid den senaste CoP. Slutna omröstningar används regelbundet vid känsliga och viktiga frågor, exempelvis rörande marina arter eller handel med elfenben.

| O. | Håbrand (sillhaj) är mycket sårbar för överfiskning. |
| --- | --- |

O.

Håbrand (sillhaj) är mycket sårbar för överfiskning.

| P. | Hammarhajarterna är hotade världen över på grund av internationell handel med fenor och på grund av bifångst, vilka orsakat en historisk nedgång i bestånden. |
| --- | --- |

P.

Hammarhajarterna är hotade världen över på grund av internationell handel med fenor och på grund av bifångst, vilka orsakat en historisk nedgång i bestånden.

| Q. | Den avsevärda ökningen av tjuvjakt på elefant påverkar nu elefantpopulationerna i samtliga fyra afrikanska delregioner. Den är allvarlig och av alltmer oroväckande karaktär. Mängden olagligt elfenben som beslagtagits har också varit större mellan 2009 och 2011 än någonsin tidigare. |
| --- | --- |

Q.

Den avsevärda ökningen av tjuvjakt på elefant påverkar nu elefantpopulationerna i samtliga fyra afrikanska delregioner. Den är allvarlig och av alltmer oroväckande karaktär. Mängden olagligt elfenben som beslagtagits har också varit större mellan 2009 och 2011 än någonsin tidigare.

| R. | Troféjakt som bedrivs på ett ohållbart och oetiskt sätt har lett till nedgång i stor skala bland utrotningshotade arter som är förtecknade i bilagorna I och II till Cites. Troféjakt urholkar på ett allvarligt sätt syftet med Citeskonventionen. |
| --- | --- |

R.

Troféjakt som bedrivs på ett ohållbart och oetiskt sätt har lett till nedgång i stor skala bland utrotningshotade arter som är förtecknade i bilagorna I och II till Cites. Troféjakt urholkar på ett allvarligt sätt syftet med Citeskonventionen.

| S. | Brist på effektivt genomförande innebär att utrotningshotade arter som är förtecknade i bilagorna I och II till Cites fortfarande dödas för snöd vinnings skull. |
| --- | --- |

S.

Brist på effektivt genomförande innebär att utrotningshotade arter som är förtecknade i bilagorna I och II till Cites fortfarande dödas för snöd vinnings skull.

| T. | Ungefär 80 procent av noshörningpopulationen i Afrika finns i Sydafrika. Tjuvjakten på dessa djur i alla utbredningsstater eskalerar snabbt. |
| --- | --- |

T.

Ungefär 80 procent av noshörningpopulationen i Afrika finns i Sydafrika. Tjuvjakten på dessa djur i alla utbredningsstater eskalerar snabbt.

| U. | Tigrar och andra asiatiska stora kattdjur som är förtecknade i bilaga I är fortfarande föremål för betydande olaglig handel. Det råder dock brist på rapportering till Cites om genomförandeåtgärder, och mer specifikt brist på rapportering om efterlevnad av Cites beslut 14.69, vilket EU stödde 2007, om att avveckla uppfödning av tigrar och säkerställa att tigrar inte avlas för att man ska kunna handla (inbegripet inom landet) med delar av dem eller produkter av dessa. |
| --- | --- |

U.

Tigrar och andra asiatiska stora kattdjur som är förtecknade i bilaga I är fortfarande föremål för betydande olaglig handel. Det råder dock brist på rapportering till Cites om genomförandeåtgärder, och mer specifikt brist på rapportering om efterlevnad av Cites beslut 14.69, vilket EU stödde 2007, om att avveckla uppfödning av tigrar och säkerställa att tigrar inte avlas för att man ska kunna handla (inbegripet inom landet) med delar av dem eller produkter av dessa.

| V. | Klimatförändringarna utgör ett allvarligt hot mot isbjörnen (Ursus maritimus). Jakt och kommersiell handel med delar av isbjörnar utgör också ett allvarligt hot. |
| --- | --- |

V.

Klimatförändringarna utgör ett allvarligt hot mot isbjörnen (Ursus maritimus). Jakt och kommersiell handel med delar av isbjörnar utgör också ett allvarligt hot.

| W. | Europeiska unionen är en stor importmarknad för kräldjur som sällskapsdjur, inbegripet import av arter som är förtecknade i Cites. |
| --- | --- |

W.

Europeiska unionen är en stor importmarknad för kräldjur som sällskapsdjur, inbegripet import av arter som är förtecknade i Cites.

| X. | Många arter av sköldpaddor exploateras hårt för livsmedelsmarknader och internationell handel med sällskapsdjur. |
| --- | --- |

X.

Många arter av sköldpaddor exploateras hårt för livsmedelsmarknader och internationell handel med sällskapsdjur.

| Y. | Det ökande fisketryck som drivs på av den internationella handeln med gälblad från mantor har lett till nedgång i snabb takt i populationsstorleken hos mantor (Manta spp.) och andra arter av rockor. |
| --- | --- |

Y.

Det ökande fisketryck som drivs på av den internationella handeln med gälblad från mantor har lett till nedgång i snabb takt i populationsstorleken hos mantor (Manta spp.) och andra arter av rockor.

| Z. | Internationella fiskeriinstrument och Cites bör verka för samma mål, nämligen att garantera att fiskebestånden på öppet hav bevaras på lång sikt, samtidigt som bland annat effekterna av bifångst av andra arter än målarter beaktas. |
| --- | --- |

Z.

Internationella fiskeriinstrument och Cites bör verka för samma mål, nämligen att garantera att fiskebestånden på öppet hav bevaras på lång sikt, samtidigt som bland annat effekterna av bifångst av andra arter än målarter beaktas.

| AA. | I Citeskonventionen ingår för närvarande otydliga bestämmelser om ”införsel från havet”, och, närmare bestämt, bestämmelser om ”importerande stat” när arter fångats på öppet hav. |
| --- | --- |

AA.

I Citeskonventionen ingår för närvarande otydliga bestämmelser om ”införsel från havet”, och, närmare bestämt, bestämmelser om ”importerande stat” när arter fångats på öppet hav.

| AB. | Arbetsgruppen om införsel från havet inom Cites har föreslagit en lösning som ska respektera behörigheten för den flaggstat som skulle vara ansvarig för att utfärda Cites-dokumentationen, med några få undantag i samband med hyrda fiskefartyg. |
| --- | --- |

AB.

Arbetsgruppen om införsel från havet inom Cites har föreslagit en lösning som ska respektera behörigheten för den flaggstat som skulle vara ansvarig för att utfärda Cites-dokumentationen, med några få undantag i samband med hyrda fiskefartyg.

| AC. | Om Citeskonventionen ska fungera på rätt sätt kommer parterna troligen att bli tvungna att öka finansieringen avsevärt under de kommande åren. |
| --- | --- |

AC.

Om Citeskonventionen ska fungera på rätt sätt kommer parterna troligen att bli tvungna att öka finansieringen avsevärt under de kommande åren.

| AD. | Europeiska unionen bidrar inte direkt till Citeskonventionen. Den är ändå en av de viktigaste givarna genom sitt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

AD.

Europeiska unionen bidrar inte direkt till Citeskonventionen. Den är ändå en av de viktigaste givarna genom sitt utvecklingsbistånd.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att tillämpa försiktighetsprincipen som ledande princip i samtliga beslut om arbetsdokument och förslag till införande i listor och att särskilt ta hänsyn till principen om att användaren betalar, till den ekosystembaserade strategin och till hävdvunna naturvårdsprinciper. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att tillämpa försiktighetsprincipen som ledande princip i samtliga beslut om arbetsdokument och förslag till införande i listor och att särskilt ta hänsyn till principen om att användaren betalar, till den ekosystembaserade strategin och till hävdvunna naturvårdsprinciper.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att inta en gemensam hållning och att förbättra hastigheten och effektiviteten i sina interna förfaranden för beslutsfattande, för att snabbt kunna ena sig om en gemensam EU-position inför Cites COP16 och att fullt ut använda styrkan av att EU har 27 parter för att få besluten i COP16 att gå i riktning mot försiktighet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att inta en gemensam hållning och att förbättra hastigheten och effektiviteten i sina interna förfaranden för beslutsfattande, för att snabbt kunna ena sig om en gemensam EU-position inför Cites COP16 och att fullt ut använda styrkan av att EU har 27 parter för att få besluten i COP16 att gå i riktning mot försiktighet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Europeiska unionen att ta på sig en ledande roll vid skydd av utrotningshotade arter, genom att aktivt delta i förhandlingarna om Citeskonventionen och genom att verka för att de kryphål som förvärrar situationen täpps till. Parlamentet beklagar att det förekommit påståenden enligt vilka medlemsstater och medborgare i Europeiska unionen används som mellanhänder för att föra noshörningshorn till Vietnam eller andra länder där noshörningshorn har ett högt kommersiellt värde, och att efterfrågan och fortsatt tjuvjakt stimuleras av detta. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Europeiska unionen att ta på sig en ledande roll vid skydd av utrotningshotade arter, genom att aktivt delta i förhandlingarna om Citeskonventionen och genom att verka för att de kryphål som förvärrar situationen täpps till. Parlamentet beklagar att det förekommit påståenden enligt vilka medlemsstater och medborgare i Europeiska unionen används som mellanhänder för att föra noshörningshorn till Vietnam eller andra länder där noshörningshorn har ett högt kommersiellt värde, och att efterfrågan och fortsatt tjuvjakt stimuleras av detta.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att ta kontakt med tredjeländer, både för och under konferensen, och skapa allianser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att ta kontakt med tredjeländer, både för och under konferensen, och skapa allianser.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar parterna till Cites att överväga ytterligare möjligheter för att stärka samarbete, samordning och synergieffekter mellan de konventioner som tar upp biologisk mångfald på samtliga relevanta nivåer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar parterna till Cites att överväga ytterligare möjligheter för att stärka samarbete, samordning och synergieffekter mellan de konventioner som tar upp biologisk mångfald på samtliga relevanta nivåer.

Öppenhet i beslutsprocesser

| 6. | Europaparlamentet motsätter sig starkt en generell användning av slutna omröstningar inom Cites, då det i Cites arbetsordning föreskrivs att detta endast får användas under exceptionella omständigheter. I samband med detta stöder parlamentet det förslag i denna fråga som Danmark lagt fram på EU-medlemsstaternas vägnar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet motsätter sig starkt en generell användning av slutna omröstningar inom Cites, då det i Cites arbetsordning föreskrivs att detta endast får användas under exceptionella omständigheter. I samband med detta stöder parlamentet det förslag i denna fråga som Danmark lagt fram på EU-medlemsstaternas vägnar.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar Danmarks förslag på EU-medlemsstaternas vägnar att i resolution Conf. 11.1 (Rev. CoP15) ta med ett nytt stycke om intressekonflikter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar Danmarks förslag på EU-medlemsstaternas vägnar att i resolution Conf. 11.1 (Rev. CoP15) ta med ett nytt stycke om intressekonflikter.

Finansiering

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera kontinuitet i finansieringen genom sitt utvecklingsbistånd i syfte att uppnå Cites-målen. I detta sammanhang hänvisas särskilt till det pågående Mike-programmet (Monitoring of the Illegal Killing of Elephants) som, efter oberoende översyn och bedömning av hur effektivt det är, bör kunna bli aktuellt för förnyade åtaganden från Europeiska unionens sida. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera kontinuitet i finansieringen genom sitt utvecklingsbistånd i syfte att uppnå Cites-målen. I detta sammanhang hänvisas särskilt till det pågående Mike-programmet (Monitoring of the Illegal Killing of Elephants) som, efter oberoende översyn och bedömning av hur effektivt det är, bör kunna bli aktuellt för förnyade åtaganden från Europeiska unionens sida.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU:s medlemsstater att överväga möjligheter att genom Europeiska utvecklingsfonden sörja för att Citeskonventionen stöds ekonomiskt på lång sikt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU:s medlemsstater att överväga möjligheter att genom Europeiska utvecklingsfonden sörja för att Citeskonventionen stöds ekonomiskt på lång sikt.

| 10. | Europaparlamentet stödjer förslaget att Cites ska begära att Globala miljöfonden (GEF) ska tjäna som finansiell mekanism för Cites och att också öppna strategin för biologisk mångfald för GEF 6 så att den omfattar en artkomponent (1). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet stödjer förslaget att Cites ska begära att Globala miljöfonden (GEF) ska tjäna som finansiell mekanism för Cites och att också öppna strategin för biologisk mångfald för GEF 6 så att den omfattar en artkomponent (1).

Införsel från havet

| 11. | Europaparlamentet ser positivt på de diskussioner och framsteg som gjorts i arbetsgruppen om införsel från havet inom Cites. Parlamentet stöder CoP16 Doc. 32 om att förbättra verkställigheten för marina arter som är förtecknade i Cites och fångats i hav utanför någon stats jurisdiktion, och uppmanar enträget parterna att slutföra arbetet i denna fråga under COP16-mötet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet ser positivt på de diskussioner och framsteg som gjorts i arbetsgruppen om införsel från havet inom Cites. Parlamentet stöder CoP16 Doc. 32 om att förbättra verkställigheten för marina arter som är förtecknade i Cites och fångats i hav utanför någon stats jurisdiktion, och uppmanar enträget parterna att slutföra arbetet i denna fråga under COP16-mötet.

Hajar

| 12. | Europaparlamentet välkomnar förslaget från Brasilien, Egypten, Komorerna, Kroatien och Danmark, på Europeiska unionens medlemsstaters vägnar, att föra in håbrand (sillhaj) (Lamna nasus) i bilaga II. Parlamentet uppmanar med eftertryck Europeiska unionen och medlemsstaterna att ställa sig bakom detta förslag. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar förslaget från Brasilien, Egypten, Komorerna, Kroatien och Danmark, på Europeiska unionens medlemsstaters vägnar, att föra in håbrand (sillhaj) (Lamna nasus) i bilaga II. Parlamentet uppmanar med eftertryck Europeiska unionen och medlemsstaterna att ställa sig bakom detta förslag.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar förslaget från Brasilien, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Honduras, Mexiko och Danmark, på Europeiska unionens vägnar, att föra in tre arter av hammarhaj (Sphyrna spp) i bilaga II. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att ställa sig bakom detta förslag. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar förslaget från Brasilien, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Honduras, Mexiko och Danmark, på Europeiska unionens vägnar, att föra in tre arter av hammarhaj (Sphyrna spp) i bilaga II. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att ställa sig bakom detta förslag.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Europeiska unionen och medlemsstaterna att ställa sig bakom införandet av årfenshaj (Carcharhinus longimanus) i bilaga II till Cites, vilket föreslagits av Brasilien, Colombia och Förenta staterna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Europeiska unionen och medlemsstaterna att ställa sig bakom införandet av årfenshaj (Carcharhinus longimanus) i bilaga II till Cites, vilket föreslagits av Brasilien, Colombia och Förenta staterna.

Elfenben och noshörningshorn

| 15. | Europaparlamentet välkomnar att förslaget från Tanzania dragits tillbaka om att landets population av afrikansk elefant (Loxondonta africana) ska nedklassificeras från bilaga I till bilaga II liksom förslaget om att godkänna en engångsförsäljning av tanzaniska lager av elfenben. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar att förslaget från Tanzania dragits tillbaka om att landets population av afrikansk elefant (Loxondonta africana) ska nedklassificeras från bilaga I till bilaga II liksom förslaget om att godkänna en engångsförsäljning av tanzaniska lager av elfenben.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Europeiska unionen och medlemsstaterna att avvisa alla förslag om nedklassificering av afrikansk elefant eller handel med elfenben från afrikansk elefant tills en utvärdering kan göras av effekterna av den försäljning i november 2008 som godkändes som en engångsföreteelse av Botswana, Namibia, Sydafrika och Zimbabwe och tills det går att säkerställa att engångsförsäljningen inte lett till negativa effekter på elefantpopulationerna i ovannämnda länder eller deras grannländer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Europeiska unionen och medlemsstaterna att avvisa alla förslag om nedklassificering av afrikansk elefant eller handel med elfenben från afrikansk elefant tills en utvärdering kan göras av effekterna av den försäljning i november 2008 som godkändes som en engångsföreteelse av Botswana, Namibia, Sydafrika och Zimbabwe och tills det går att säkerställa att engångsförsäljningen inte lett till negativa effekter på elefantpopulationerna i ovannämnda länder eller deras grannländer.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar parterna till Cites, mot bakgrund av den aktuella krisen med tjuvjakt på elefant, att tillämpa en försiktighetsstrategi och grunda sina beslut på eventuella konsekvenser för bevarandet av elefanter och genomförandet av handlingsplanen för den afrikanska elefanten, när de överväger mekanismen för beslutsfattande för en framtida handel med elfenben efter slutet på hela det moratorium på nio år, som inleddes med den försäljning som godkändes som en engångsföreteelse i november 2008 av Botswana, Namibia, Sydafrika och Zimbabwe. Följaktligen uppmanas Europeiska unionen och medlemsstaterna att stödja ett förslag om att ändra beslut 14.77 om en mekanism för beslutsfattande om framtida handel med elfenben, vilket lagts fram av Benin, Burkina Faso, Centralafrikanska republiken, Elfenbenskusten, Kenya, Liberia, Nigeria och Togo. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar parterna till Cites, mot bakgrund av den aktuella krisen med tjuvjakt på elefant, att tillämpa en försiktighetsstrategi och grunda sina beslut på eventuella konsekvenser för bevarandet av elefanter och genomförandet av handlingsplanen för den afrikanska elefanten, när de överväger mekanismen för beslutsfattande för en framtida handel med elfenben efter slutet på hela det moratorium på nio år, som inleddes med den försäljning som godkändes som en engångsföreteelse i november 2008 av Botswana, Namibia, Sydafrika och Zimbabwe. Följaktligen uppmanas Europeiska unionen och medlemsstaterna att stödja ett förslag om att ändra beslut 14.77 om en mekanism för beslutsfattande om framtida handel med elfenben, vilket lagts fram av Benin, Burkina Faso, Centralafrikanska republiken, Elfenbenskusten, Kenya, Liberia, Nigeria och Togo.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar parterna till Cites att stödja antagandet av resolutionen om handlingsplanen för den afrikanska elefanten, vilken lagts fram av Nigeria och Rwanda, och genomförandet av denna plan är det effektivaste sättet att komma framåt med bevarandet av elefanter över hela Afrika. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar parterna till Cites att stödja antagandet av resolutionen om handlingsplanen för den afrikanska elefanten, vilken lagts fram av Nigeria och Rwanda, och genomförandet av denna plan är det effektivaste sättet att komma framåt med bevarandet av elefanter över hela Afrika.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen, medlemsstaterna och samtliga parter till Cites att stödja förslaget från Kenya om en tillfällig nollkvot för export av noshörningstroféer från Sydafrika och Swaziland, och uppmanar parterna till Cites att utreda åtgärder i syfte att minska efterfrågan på noshörningshorn. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen, medlemsstaterna och samtliga parter till Cites att stödja förslaget från Kenya om en tillfällig nollkvot för export av noshörningstroféer från Sydafrika och Swaziland, och uppmanar parterna till Cites att utreda åtgärder i syfte att minska efterfrågan på noshörningshorn.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar parterna att minska de årliga nationella exportkvoterna för troféjakt på utrotningshotade arter som är förtecknade i bilagorna I och II till Cites. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar parterna att minska de årliga nationella exportkvoterna för troféjakt på utrotningshotade arter som är förtecknade i bilagorna I och II till Cites.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar samtliga parter där konsumtion av noshörningshorn förekommer, särskilt Vietnam, att vidta brådskande åtgärder för att stoppa den olagliga importen av noshörningshorn, att utdöma stränga påföljder för dem som överträder lagen och att vidta åtgärder för att upplysa konsumenterna om effekterna på de vilda noshörningspopulationerna av deras konsumtion. Parlamentet uppmanar kommissionen och EU:s medlemsstater att ta upp dessa frågor vid handelsförhandlingar med de respektive parterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar samtliga parter där konsumtion av noshörningshorn förekommer, särskilt Vietnam, att vidta brådskande åtgärder för att stoppa den olagliga importen av noshörningshorn, att utdöma stränga påföljder för dem som överträder lagen och att vidta åtgärder för att upplysa konsumenterna om effekterna på de vilda noshörningspopulationerna av deras konsumtion. Parlamentet uppmanar kommissionen och EU:s medlemsstater att ta upp dessa frågor vid handelsförhandlingar med de respektive parterna.

Stora kattdjur

| 22. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och EU-medlemsstaterna att utlysa tillfälligt upphävande av handel med parter som underlåtit att följa Cites beslut 14.69 om tigrar och med parter som uppmuntrar till tigeruppfödning i syfte att handla med delar av dem eller produkter av dessa. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och EU-medlemsstaterna att utlysa tillfälligt upphävande av handel med parter som underlåtit att följa Cites beslut 14.69 om tigrar och med parter som uppmuntrar till tigeruppfödning i syfte att handla med delar av dem eller produkter av dessa.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar parterna till Cites att stoppa troféjakt som bedrivs på ett ohållbart och oetiskt sätt och som vilket lett till nedgång i stor skala bland populationerna av afrikanskt lejon. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar parterna till Cites att stoppa troféjakt som bedrivs på ett ohållbart och oetiskt sätt och som vilket lett till nedgång i stor skala bland populationerna av afrikanskt lejon.

| 24. | Europaparlamentet beklagar att inget förslag lagts fram om att flytta lejon (Panthera leo) från bilaga II till bilaga I till Cites. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet beklagar att inget förslag lagts fram om att flytta lejon (Panthera leo) från bilaga II till bilaga I till Cites.

Kräldjur

| 25. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att stödja en rad förslag om att lägga till flera arter av havs- och landsköldpaddor från Nordamerika och Asien i Cites-bilaga II och att omklassificera sju arter till bilaga I. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att stödja en rad förslag om att lägga till flera arter av havs- och landsköldpaddor från Nordamerika och Asien i Cites-bilaga II och att omklassificera sju arter till bilaga I.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att, med avseende på de alternativa förslag som lagts fram för tre arter av sumpsköldpaddor (Cuora galbinifrons, Mauremys annamensis och Geoemyda japonica), stödja de strängare förslagen från utbredningsstaterna (Vietnam och Japan), i överensstämmelse med expertrekommendationerna från en Cites-workshop i Singapore. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att, med avseende på de alternativa förslag som lagts fram för tre arter av sumpsköldpaddor (Cuora galbinifrons, Mauremys annamensis och Geoemyda japonica), stödja de strängare förslagen från utbredningsstaterna (Vietnam och Japan), i överensstämmelse med expertrekommendationerna från en Cites-workshop i Singapore.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att stödja förslaget att införa nyzeeländska gröna geckoödlor (Naultinus spp.) och näsgropsorm från Mangshan (Protobothrops mangshanensis) i Cites-bilaga II, vilket föreslagits av de enda utbredningsstaterna, Nya Zeeland respektive Kina. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att stödja förslaget att införa nyzeeländska gröna geckoödlor (Naultinus spp.) och näsgropsorm från Mangshan (Protobothrops mangshanensis) i Cites-bilaga II, vilket föreslagits av de enda utbredningsstaterna, Nya Zeeland respektive Kina.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja ett utkast till beslut om handel med orm och naturvårdsförvaltning, i enlighet med det schweiziska förslaget. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja ett utkast till beslut om handel med orm och naturvårdsförvaltning, i enlighet med det schweiziska förslaget.

Övriga arter

| 29. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och EU-medlemsstaterna att stödja ett utkast till beslut om att utreda laglig och olaglig handel med gepard, vilket föreslagits av Etiopien, Kenya och Uganda. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och EU-medlemsstaterna att stödja ett utkast till beslut om att utreda laglig och olaglig handel med gepard, vilket föreslagits av Etiopien, Kenya och Uganda.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar de insatser Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) gjort, som reaktion på de impulser som kom från Cites COP15 år 2010. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar de insatser Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) gjort, som reaktion på de impulser som kom från Cites COP15 år 2010.

| 31. | Europaparlamentet beklagar att inget förslag lagts fram om att införa blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus) i bilaga I till Cites. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet beklagar att inget förslag lagts fram om att införa blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus) i bilaga I till Cites.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att inget förslag lagts fram om att införa Corallium spp. och Paracorallium spp. i bilaga II till Cites. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet beklagar att inget förslag lagts fram om att införa Corallium spp. och Paracorallium spp. i bilaga II till Cites.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Europeiska unionen och medlemsstaterna att ställa sig bakom följande förslag:






  — | införande av mantor (Manta spp.) i bilaga II till Cites, vilket föreslagits av Brasilien, Colombia och Ecuador, införande av andra arter av rockor i bilaga II, vilket föreslagits av Colombia och Ecuador, |
| --- | --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Europeiska unionen och medlemsstaterna att ställa sig bakom följande förslag:

—

införande av mantor (Manta spp.) i bilaga II till Cites, vilket föreslagits av Brasilien, Colombia och Ecuador, införande av andra arter av rockor i bilaga II, vilket föreslagits av Colombia och Ecuador,

| — | omklassificering av isbjörn (Ursus maritimus) från bilaga II till bilaga I till Cites, vilket Förenta staterna föreslagit med stöd av Ryssland, |
| --- | --- |

—

omklassificering av isbjörn (Ursus maritimus) från bilaga II till bilaga I till Cites, vilket Förenta staterna föreslagit med stöd av Ryssland,

| — | omklassificering av senegalmanat (Trichesurus senegalensis) från bilaga II till bilaga I, vilket föreslagits av Benin, Senegal och Sierra Leone, |
| --- | --- |

—

omklassificering av senegalmanat (Trichesurus senegalensis) från bilaga II till bilaga I, vilket föreslagits av Benin, Senegal och Sierra Leone,

| — | omklassificering av sydlig sågfisk (Pristis microdon) från bilaga II till bilaga I, vilket föreslagits av Australien, |
| --- | --- |

—

omklassificering av sydlig sågfisk (Pristis microdon) från bilaga II till bilaga I, vilket föreslagits av Australien,

| — | införande av flera arter av rosenträ (Dalbergia spp.) och ebenholts (Diospyros spp.) i bilaga II till Cites, vilket föreslagits av Madagaskar, Belize, Thailand och Vietnam, |
| --- | --- |

—

införande av flera arter av rosenträ (Dalbergia spp.) och ebenholts (Diospyros spp.) i bilaga II till Cites, vilket föreslagits av Madagaskar, Belize, Thailand och Vietnam,

| — | införande i bilaga II till Cites av flera arter som är föremål för internationell handel under beteckningen prydnadsväxter (Adenia firingalavensis, Adenia subsessifolia, Cyphostemma laza, Operculicarya decaryi, Senna meridionalis, Uncarina stellulifera och Uncarina grandidieri), vilket föreslagits av Madagaskar, den enda utbredningsstaten. |
| --- | --- |

—

införande i bilaga II till Cites av flera arter som är föremål för internationell handel under beteckningen prydnadsväxter (Adenia firingalavensis, Adenia subsessifolia, Cyphostemma laza, Operculicarya decaryi, Senna meridionalis, Uncarina stellulifera och Uncarina grandidieri), vilket föreslagits av Madagaskar, den enda utbredningsstaten.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Europeiska unionen och EU-medlemsstaterna att avvisa följande förslag:






  — | den föreslagna ändringen av Cites strategiska vision, som innebär att Cites ska bidra till andra globalt överenskomna mål i stället för till det nuvarande målet om att väsentligen bidra till att minska förlusten av biologisk mångfald, |
| --- | --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Europeiska unionen och EU-medlemsstaterna att avvisa följande förslag:

—

den föreslagna ändringen av Cites strategiska vision, som innebär att Cites ska bidra till andra globalt överenskomna mål i stället för till det nuvarande målet om att väsentligen bidra till att minska förlusten av biologisk mångfald,

| — | avyttring eller försäljning av exemplar av arter i bilagorna I, II och III som varit föremål för olaglig handel och konfiskerats, vilket föreslagits av Indonesien, |
| --- | --- |

—

avyttring eller försäljning av exemplar av arter i bilagorna I, II och III som varit föremål för olaglig handel och konfiskerats, vilket föreslagits av Indonesien,

| — | omklassificering av tre krokodilarter (Crocodylus acutus, C. porosus, och C. siamensis) från bilaga I till bilaga II till Cites, vilket föreslagits av Colombia och Thailand, |
| --- | --- |

—

omklassificering av tre krokodilarter (Crocodylus acutus, C. porosus, och C. siamensis) från bilaga I till bilaga II till Cites, vilket föreslagits av Colombia och Thailand,

| — | nedklassificering av större präriehöna (Tympanuchus cupido attwateri) från bilaga I till bilaga II, vilket föreslagits av djurkommittén, eftersom de vilda populationerna av denna underart under 2012 minskade med 58 % till endast 46 fåglar i vilt tillstånd, trots att den senaste beslagtagna olagliga transporten ägde rum 1998, |
| --- | --- |

—

nedklassificering av större präriehöna (Tympanuchus cupido attwateri) från bilaga I till bilaga II, vilket föreslagits av djurkommittén, eftersom de vilda populationerna av denna underart under 2012 minskade med 58 % till endast 46 fåglar i vilt tillstånd, trots att den senaste beslagtagna olagliga transporten ägde rum 1998,

| — | strykning av sonneratshöna (Gallus sonnerati) och blodfasan (Ithaginis cruentus) från bilaga II, vilket föreslagits av djurkommittén, eftersom de vilda populationerna av båda arterna gradvis minskar, det förekommer omfattande internationell handel med Gallus sonnerati på marknaden för sällskapsdjur, vissa underarter av Ithaginis cruentus har ett litet utbredningsområde med mycket små populationer och Kina, i egenskap av utbredningsstat, motsätter sig en strykning av blodfasaner, |
| --- | --- |

—

strykning av sonneratshöna (Gallus sonnerati) och blodfasan (Ithaginis cruentus) från bilaga II, vilket föreslagits av djurkommittén, eftersom de vilda populationerna av båda arterna gradvis minskar, det förekommer omfattande internationell handel med Gallus sonnerati på marknaden för sällskapsdjur, vissa underarter av Ithaginis cruentus har ett litet utbredningsområde med mycket små populationer och Kina, i egenskap av utbredningsstat, motsätter sig en strykning av blodfasaner,

| — | strykning av kejsarspett (Campephilus imperialis) från bilaga I, eftersom arten visserligen betecknas som ”troligen utdöd” men det samtidigt regelbundet kommer obekräftade uppgifter om att den ska ha observerats, |
| --- | --- |

—

strykning av kejsarspett (Campephilus imperialis) från bilaga I, eftersom arten visserligen betecknas som ”troligen utdöd” men det samtidigt regelbundet kommer obekräftade uppgifter om att den ska ha observerats,

| — | strykning av magruvarpaddor (Rheobatrachus silus och Rheobatrachus vitellinus) från bilaga II till Cites, vilket föreslagits av Australien, eftersom dessa arter kanske ännu inte är utdöda och det pågår fältstudier för att finna återstående populationer. |
| --- | --- |

—

strykning av magruvarpaddor (Rheobatrachus silus och Rheobatrachus vitellinus) från bilaga II till Cites, vilket föreslagits av Australien, eftersom dessa arter kanske ännu inte är utdöda och det pågår fältstudier för att finna återstående populationer.

o

o o

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, parterna till Cites och Cites-sekretariatet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, parterna till Cites och Cites-sekretariatet.

---

(1)  http://www.cites.org/eng/cop/16/doc/E-CoP16-08-04.pdf

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/24

---

P7_TA(2013)0048

Budgetriktlinjer för 2014 – Övriga avsnitt

Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om riktlinjerna för budgetförfarandet 2014, avsnitt I – Europaparlamentet, avsnitt II – rådet, avsnitt IV – domstolen, avsnitt V – revisionsrätten, avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII – Regionkommittén, avsnitt VIII – Europeiska ombudsmannen, avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen, avsnitt X – Europeiska utrikestjänsten (2013/2003(BUD))

(2016/C 024/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1),

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (2),

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2011, samt de granskade institutionernas svar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2011, samt de granskade institutionernas svar (3),

| — | med beaktande av avdelning II kapitel 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning II kapitel 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0020/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0020/2013), och av följande skäl:

| A. | Man har fortfarande inte kommit överens om den nya fleråriga budgetramen för 2014-2020 och därför har taket för rubrik 5 för EU:s budget för 2014 ännu inte fastställts. Taket för rubrik 5 för 2013 uppgår till 9 181 miljoner EUR i löpande priser (4), och detta tak, efter de årliga tekniska anpassningarna (5), kommer att gälla för 2014 om en överenskommelse om nästa fleråriga budgetram inte nås i tid. |
| --- | --- |

A.

Man har fortfarande inte kommit överens om den nya fleråriga budgetramen för 2014-2020 och därför har taket för rubrik 5 för EU:s budget för 2014 ännu inte fastställts. Taket för rubrik 5 för 2013 uppgår till 9 181 miljoner EUR i löpande priser (4), och detta tak, efter de årliga tekniska anpassningarna (5), kommer att gälla för 2014 om en överenskommelse om nästa fleråriga budgetram inte nås i tid.

| B. | I tider av hög offentlig skuldsättning och åtstramningar under pågående nationella budgetkonsolideringsinsatser bör Europaparlamentet och alla EU-institutioner fortsätta att utöva en hög nivå av budgetansvar, kontroll och återhållsamhet. |
| --- | --- |

B.

I tider av hög offentlig skuldsättning och åtstramningar under pågående nationella budgetkonsolideringsinsatser bör Europaparlamentet och alla EU-institutioner fortsätta att utöva en hög nivå av budgetansvar, kontroll och återhållsamhet.

| C. | Parlamentets smidiga funktionssätt ska vara en lika viktig vägledande princip. |
| --- | --- |

C.

Parlamentets smidiga funktionssätt ska vara en lika viktig vägledande princip.

| D. | Vissa investeringar kan ha en hållbar effekt för den institutionella budgeten och bör därför beaktas trots litet handlingsutrymme. |
| --- | --- |

D.

Vissa investeringar kan ha en hållbar effekt för den institutionella budgeten och bör därför beaktas trots litet handlingsutrymme.

| E. | På detta stadium i det årliga förfarandet väntar parlamentet på de andra institutionernas budgetberäkningar och på sitt eget presidiums förslag till 2014 års budget. |
| --- | --- |

E.

På detta stadium i det årliga förfarandet väntar parlamentet på de andra institutionernas budgetberäkningar och på sitt eget presidiums förslag till 2014 års budget.

| F. | Man måste ta hänsyn till de konsekvenser av engångskaraktär som valet till Europaparlamentet i mitten av 2014 kommer att få. |
| --- | --- |

F.

Man måste ta hänsyn till de konsekvenser av engångskaraktär som valet till Europaparlamentet i mitten av 2014 kommer att få.

Allmän ram och prioriteringar för budgeten för 2014

| 1. | Europaparlamentet vidhåller att institutionerna bör fortsätta att begränsa eller frysa sina administrativa budgetar för att visa solidaritet med medlemsstaterna, som befinner sig i en svår situation vad gäller ekonomi och budget, utan att detta påverkar kvaliteten på institutionernas huvudverksamhet, respekten för rättsliga skyldigheter och behovet av investeringar i utveckling. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet vidhåller att institutionerna bör fortsätta att begränsa eller frysa sina administrativa budgetar för att visa solidaritet med medlemsstaterna, som befinner sig i en svår situation vad gäller ekonomi och budget, utan att detta påverkar kvaliteten på institutionernas huvudverksamhet, respekten för rättsliga skyldigheter och behovet av investeringar i utveckling.

| 2. | Europaparlamentet anser att anslagen för 2014 bör basera sig på en noggrann analys av utfallet av anslagen under 2012 och 2013, i syfte att göra besparingar i budgetposter där det uppkommit problem med genomförandet. Parlamentet anser att reella besparingar kan göras och effektivitet kan uppnås genom att identifiera överlappningar och effektivitetsbrister i alla budgetposter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att anslagen för 2014 bör basera sig på en noggrann analys av utfallet av anslagen under 2012 och 2013, i syfte att göra besparingar i budgetposter där det uppkommit problem med genomförandet. Parlamentet anser att reella besparingar kan göras och effektivitet kan uppnås genom att identifiera överlappningar och effektivitetsbrister i alla budgetposter.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar institutionerna att stärka sitt ömsesidiga samarbete i syfte att dela med sig av bästa metoder där detta är möjligt och motiverat och att identifiera var besparingar kan göras genom att sammanföra och dela på personalresurser och tekniska resurser, till exempel för IT-system samt för tjänster som avser översättning, tolkning och transport, och eventuellt andra områden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar institutionerna att stärka sitt ömsesidiga samarbete i syfte att dela med sig av bästa metoder där detta är möjligt och motiverat och att identifiera var besparingar kan göras genom att sammanföra och dela på personalresurser och tekniska resurser, till exempel för IT-system samt för tjänster som avser översättning, tolkning och transport, och eventuellt andra områden.

Parlamentet

| 4. | Europaparlamentet betonar att den institutionella återhållsamheten, med tanke på den relevanta inflationsnivån, har inneburit att parlamentets budget har minskat i reella termer. Parlamentet påminner om att detta har kunnat uppnås tack vare strikt budgetplanering och budgetkontroll, det ansvariga utskottets starka engagemang och en omorganisering av arbetet, särskilt genom att skära ned på reserelaterade budgetposter, minska längden på och antalet tjänsteresor, öka användningen av videokonferenser och begränsa översättnings- och tolkningstjänster. Parlamentet påminner om att redan överenskomna strukturreformer, varav vilka genomfördes 2011, uppskattas möjliggöra årliga besparingar på ungefär 29 miljoner EUR och att besparingar på ytterligare 10 miljoner EUR kan göras på de planerade räntesatserna för finansieringen av fastigheter under de kommande åren tack vare förskottsbetalningar, trots behovet av att finansiera de utökade befogenheterna och de extra kostnaderna för 18 ytterligare medlemsstater till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande och förberedelsen av Kroatiens anslutning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att den institutionella återhållsamheten, med tanke på den relevanta inflationsnivån, har inneburit att parlamentets budget har minskat i reella termer. Parlamentet påminner om att detta har kunnat uppnås tack vare strikt budgetplanering och budgetkontroll, det ansvariga utskottets starka engagemang och en omorganisering av arbetet, särskilt genom att skära ned på reserelaterade budgetposter, minska längden på och antalet tjänsteresor, öka användningen av videokonferenser och begränsa översättnings- och tolkningstjänster. Parlamentet påminner om att redan överenskomna strukturreformer, varav vilka genomfördes 2011, uppskattas möjliggöra årliga besparingar på ungefär 29 miljoner EUR och att besparingar på ytterligare 10 miljoner EUR kan göras på de planerade räntesatserna för finansieringen av fastigheter under de kommande åren tack vare förskottsbetalningar, trots behovet av att finansiera de utökade befogenheterna och de extra kostnaderna för 18 ytterligare medlemsstater till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande och förberedelsen av Kroatiens anslutning.

| 5. | Europaparlamentet erinrar om att synliga tecken på återhållsamhet är att ledamöternas samtliga ersättningar är frysta på 2011 års nivå fram till slutet av den nuvarande valperioden och att ersättningarna för ledamöternas tjänsteresor inte har indexerats sedan 2007. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erinrar om att synliga tecken på återhållsamhet är att ledamöternas samtliga ersättningar är frysta på 2011 års nivå fram till slutet av den nuvarande valperioden och att ersättningarna för ledamöternas tjänsteresor inte har indexerats sedan 2007.

| 6. | Europaparlamentet uppmuntrar fortsatta strukturella och organisatoriska reformer som syftar till att uppnå större effektivitet utan att äventyra den höga kvaliteten på lagstiftningen och kvaliteten på arbetsvillkoren. Parlamentet stöder organisatorisk innovation för att förbättra parlamentets effektivitet och kvaliteten på ledamöternas tjänster och arbetsvillkor, inbegripet, men inte enbart, effektivare struktur avseende parlamentets arbetsrytm och översättnings- och tolkningstjänster (utan att äventyra principen om flerspråkighet), optimala logistiklösningar, inbegripet transportlogistik för ledamöterna och deras assistenter, besparingar på cateringkostnaderna, förbättrat parlamentsinternt forskningsstöd och ett fortsatt papperslöst parlament och fortsatta e-sammanträden, som ytterligare utvecklas. Parlamentet påminner om den begärda kostnads-/nyttoanalysen av papperslösa sammanträden och uppmanar administrationen att lägga fram den för budgetutskottet senast i mitten av 2013. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmuntrar fortsatta strukturella och organisatoriska reformer som syftar till att uppnå större effektivitet utan att äventyra den höga kvaliteten på lagstiftningen och kvaliteten på arbetsvillkoren. Parlamentet stöder organisatorisk innovation för att förbättra parlamentets effektivitet och kvaliteten på ledamöternas tjänster och arbetsvillkor, inbegripet, men inte enbart, effektivare struktur avseende parlamentets arbetsrytm och översättnings- och tolkningstjänster (utan att äventyra principen om flerspråkighet), optimala logistiklösningar, inbegripet transportlogistik för ledamöterna och deras assistenter, besparingar på cateringkostnaderna, förbättrat parlamentsinternt forskningsstöd och ett fortsatt papperslöst parlament och fortsatta e-sammanträden, som ytterligare utvecklas. Parlamentet påminner om den begärda kostnads-/nyttoanalysen av papperslösa sammanträden och uppmanar administrationen att lägga fram den för budgetutskottet senast i mitten av 2013.

| 7. | Europaparlamentet begär att man inför smidiga och effektiva förvaltningsmetoder i parlamentet för att minska administrativa bördor och därmed spara tid och pengar för institutionen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet begär att man inför smidiga och effektiva förvaltningsmetoder i parlamentet för att minska administrativa bördor och därmed spara tid och pengar för institutionen.

| 8. | Europaparlamentet anser att presidiets och budgetutskottets gemensamma arbetsgrupp för parlamentets budget kan spela en viktig roll i denna reform, på grundval av det arbete som inleddes 2012, genom att fastställa möjliga besparingar och diskutera och inför budgetutskottet lägga fram idéer för att förbättra effektiviteten. Parlamentet noterar att arbetsgruppen redan i hög grad har uppnått de mål som sattes upp i slutet av 2011, särskilt att minska resekostnaderna. Mot bakgrund av arbetsgruppens preliminära slutsatser, baserade bland annat på en studie där man jämför Europaparlamentets budget med den amerikanska kongressens budget och ett urval av budgetarna för medlemsstaternas parlament, uppmuntrar parlamentet arbetsgruppens fortsatta arbete och utvecklingen av en handlingsplan i samband med detta som ska läggas fram för både budgetutskottet och presidiet för behandling i parlamentets budgetförfarande för 2014. Parlamentet påminner om sin resolution av den 23 oktober 2012 (6) i vilken man anger att parlamentet räknar med att denna studie kommer att ”medföra långsiktiga besparingar i parlamentets budget och ge förslag på hur effektiviteten kan öka under 2013 och följande år”. Parlamentet noterar att Europaparlamentet har lägre kostnader per invånare än jämförbara parlament i medlemsstaterna och den amerikanska kongressen. Parlamentet noterar även att man måste stärka parlamentets granskningsroll och förbättra denna med bättre riktat forskningsstöd så att parlamentet kan utföra sin uppgift vid demokratisk representation. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att presidiets och budgetutskottets gemensamma arbetsgrupp för parlamentets budget kan spela en viktig roll i denna reform, på grundval av det arbete som inleddes 2012, genom att fastställa möjliga besparingar och diskutera och inför budgetutskottet lägga fram idéer för att förbättra effektiviteten. Parlamentet noterar att arbetsgruppen redan i hög grad har uppnått de mål som sattes upp i slutet av 2011, särskilt att minska resekostnaderna. Mot bakgrund av arbetsgruppens preliminära slutsatser, baserade bland annat på en studie där man jämför Europaparlamentets budget med den amerikanska kongressens budget och ett urval av budgetarna för medlemsstaternas parlament, uppmuntrar parlamentet arbetsgruppens fortsatta arbete och utvecklingen av en handlingsplan i samband med detta som ska läggas fram för både budgetutskottet och presidiet för behandling i parlamentets budgetförfarande för 2014. Parlamentet påminner om sin resolution av den 23 oktober 2012 (6) i vilken man anger att parlamentet räknar med att denna studie kommer att ”medföra långsiktiga besparingar i parlamentets budget och ge förslag på hur effektiviteten kan öka under 2013 och följande år”. Parlamentet noterar att Europaparlamentet har lägre kostnader per invånare än jämförbara parlament i medlemsstaterna och den amerikanska kongressen. Parlamentet noterar även att man måste stärka parlamentets granskningsroll och förbättra denna med bättre riktat forskningsstöd så att parlamentet kan utföra sin uppgift vid demokratisk representation.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar mer generellt det stärkta samarbetet mellan budgetutskottet och presidiet under det årliga budgetförfarandet. Parlamentet är redo att ytterligare stärka samarbetet mellan generalsekreteraren, presidiet och budgetutskottet under året för att garantera ett smidigt budgetförfarande och ett effektivt genomförande av budgeten. Parlamentet förväntar sig att presidiet lägger fram ett försiktigt behovsbaserat förslag till budgetberäkning där man beaktar möjligheten till ökningar i ett senare skede beroende på rättsligt bindande skyldigheter, särskilt engångskostnaden i samband med ledamöternas övergångsbestämmelser för valet till Europaparlamentet 2014. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att tillhandahålla information om kostnaderna för övergångsbestämmelserna för tidigare val till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar mer generellt det stärkta samarbetet mellan budgetutskottet och presidiet under det årliga budgetförfarandet. Parlamentet är redo att ytterligare stärka samarbetet mellan generalsekreteraren, presidiet och budgetutskottet under året för att garantera ett smidigt budgetförfarande och ett effektivt genomförande av budgeten. Parlamentet förväntar sig att presidiet lägger fram ett försiktigt behovsbaserat förslag till budgetberäkning där man beaktar möjligheten till ökningar i ett senare skede beroende på rättsligt bindande skyldigheter, särskilt engångskostnaden i samband med ledamöternas övergångsbestämmelser för valet till Europaparlamentet 2014. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att tillhandahålla information om kostnaderna för övergångsbestämmelserna för tidigare val till Europaparlamentet.

| 10. | Europaparlamentet påminner om det beslut som antogs i kammaren att rådet ska lägga fram en färdplan senast i juni 2013 om Europaparlamentets olika arbetsorter, och förväntar sig att både de berörda utskotten, generalsekreteraren och presidiet ska förse ledamöterna med uppdaterade siffror och uppgifter om de finansiella och miljörelaterade effekterna av arrangemanget med flera arbetsorter. Parlamentet föreslår att Europaparlamentets egna konsekvensanalysenheter behandlar denna fråga, även effekten av parlamentets närvaro eller partiella närvaro för de respektive samhällena och regionerna, och lägger fram en bedömning senast i juni 2013 så att resultaten beaktas för nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om det beslut som antogs i kammaren att rådet ska lägga fram en färdplan senast i juni 2013 om Europaparlamentets olika arbetsorter, och förväntar sig att både de berörda utskotten, generalsekreteraren och presidiet ska förse ledamöterna med uppdaterade siffror och uppgifter om de finansiella och miljörelaterade effekterna av arrangemanget med flera arbetsorter. Parlamentet föreslår att Europaparlamentets egna konsekvensanalysenheter behandlar denna fråga, även effekten av parlamentets närvaro eller partiella närvaro för de respektive samhällena och regionerna, och lägger fram en bedömning senast i juni 2013 så att resultaten beaktas för nästa fleråriga budgetram.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar sina relevanta enheter att utvärdera överenskommelsen mellan de luxemburgska myndigheterna och Europaparlamentet om storleken på personalstyrkan i Luxemburg, med utgångspunkt i en översyn av parlamentets behov. Parlamentet anser att denna utvärdering ska omfatta förslag på hur överenskommelsen ska omförhandlas, utan att detta påverkar de gällande rättsliga bestämmelserna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar sina relevanta enheter att utvärdera överenskommelsen mellan de luxemburgska myndigheterna och Europaparlamentet om storleken på personalstyrkan i Luxemburg, med utgångspunkt i en översyn av parlamentets behov. Parlamentet anser att denna utvärdering ska omfatta förslag på hur överenskommelsen ska omförhandlas, utan att detta påverkar de gällande rättsliga bestämmelserna.

| 12. | Europaparlamentet påminner om parlamentets budgetresolutioner, inbegripet dess senaste resolution av den 23 oktober 2012 (7), i vilken man kräver en transparent beslutsprocess för fastighetspolitiken, baserad på tidig information och ett förvärvsstopp fram till slutet av den nuvarande valperioden. Parlamentet begär att få information om generalsekreterarens slutsatser och tidsplan avseende renoveringsarbete och lokalbyte, även information om en tillfällig byggnad för parlamentets personal under kommande år, särskilt med tanke på de strukturella problemen i Paul-Henri Spaak-byggnaden (PHS) och förvärvet av Trebel-byggnaden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om parlamentets budgetresolutioner, inbegripet dess senaste resolution av den 23 oktober 2012 (7), i vilken man kräver en transparent beslutsprocess för fastighetspolitiken, baserad på tidig information och ett förvärvsstopp fram till slutet av den nuvarande valperioden. Parlamentet begär att få information om generalsekreterarens slutsatser och tidsplan avseende renoveringsarbete och lokalbyte, även information om en tillfällig byggnad för parlamentets personal under kommande år, särskilt med tanke på de strukturella problemen i Paul-Henri Spaak-byggnaden (PHS) och förvärvet av Trebel-byggnaden.

| 13. | Europaparlamentet medger att stora ansträngningar gjordes under 2012 för att informera budgetutskottet om läget avseende KAD-byggnaden och begär att denna kommunikation fortsätter under projektets hela löptid, särskilt när det gäller resultatet av den ändrade anbudsinfordran. Parlamentet noterar att det har gjorts justeringar och en minskning med 8 000 m2, för att på budgetutskottets begäran komma under eller respektera den på förhand fastställda finansiella ramen för KAD-projektet. Parlamentet välkomnar de besparingar på över 10 miljoner EUR i räntebetalningar som gjorts för kommande år – jämfört med kostnadsberäkningen för projektet för 2012 – genom överföringar för förskottsbetalningar för både KAD- och Trebel-byggnaderna. Parlamentet anser att man med hänsyn till att en allt större majoritet bland ledamöterna stöder nya arbetsmetoder (8) måste hantera parlamentets fastighetsprojekt försiktigt och att försiktighet ska gälla före ambition. Parlamentet uppmuntrar en fortsättning på den givande dialogen och ber om att den begärda informationen tillhandahålls i god tid. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet medger att stora ansträngningar gjordes under 2012 för att informera budgetutskottet om läget avseende KAD-byggnaden och begär att denna kommunikation fortsätter under projektets hela löptid, särskilt när det gäller resultatet av den ändrade anbudsinfordran. Parlamentet noterar att det har gjorts justeringar och en minskning med 8 000 m2, för att på budgetutskottets begäran komma under eller respektera den på förhand fastställda finansiella ramen för KAD-projektet. Parlamentet välkomnar de besparingar på över 10 miljoner EUR i räntebetalningar som gjorts för kommande år – jämfört med kostnadsberäkningen för projektet för 2012 – genom överföringar för förskottsbetalningar för både KAD- och Trebel-byggnaderna. Parlamentet anser att man med hänsyn till att en allt större majoritet bland ledamöterna stöder nya arbetsmetoder (8) måste hantera parlamentets fastighetsprojekt försiktigt och att försiktighet ska gälla före ambition. Parlamentet uppmuntrar en fortsättning på den givande dialogen och ber om att den begärda informationen tillhandahålls i god tid.

Övriga institutioner

| 14. | Europaparlamentet är medvetet om att de senaste budgetförfarandena har begränsat de flesta institutioners handlingsutrymme till följd av att de anförtrotts allt fler uppgifter, särskilt domstolens större arbetsbörda och Europeiska utrikestjänstens särskilda behov. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är medvetet om att de senaste budgetförfarandena har begränsat de flesta institutioners handlingsutrymme till följd av att de anförtrotts allt fler uppgifter, särskilt domstolens större arbetsbörda och Europeiska utrikestjänstens särskilda behov.

| 15. | Europaparlamentet förstår att Europeiska utrikestjänsten är en relativt ny institution som fortfarande växer och att dess nätverk för tjänsteresor måste stärkas ytterligare för att uppfylla EU:s politiska prioriteringar. Parlamentet konstaterar att Europeiska utrikestjänsten är exceptionellt utsatt för inflation i tredjeländer, variationer i växelkurserna och de särskilda säkerhetsaspekterna avseende dess personal. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet förstår att Europeiska utrikestjänsten är en relativt ny institution som fortfarande växer och att dess nätverk för tjänsteresor måste stärkas ytterligare för att uppfylla EU:s politiska prioriteringar. Parlamentet konstaterar att Europeiska utrikestjänsten är exceptionellt utsatt för inflation i tredjeländer, variationer i växelkurserna och de särskilda säkerhetsaspekterna avseende dess personal.

| 16. | Europaparlamentet anser att eventuella omotiverade och generella nedskärningar och ett odifferentierat tillvägagångssätt för institutionernas budgetar är kontraproduktivt. Parlamentet avser istället att fortsätta med en bedömning från fall till fall. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att eventuella omotiverade och generella nedskärningar och ett odifferentierat tillvägagångssätt för institutionernas budgetar är kontraproduktivt. Parlamentet avser istället att fortsätta med en bedömning från fall till fall.

| 17. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt från tidigare budgetcykler att det förväntar sig att alla institutioner fortsätter att sträva efter att göra besparingar och bevara en hög nivå av budgetdisciplin när de utarbetar sina budgetberäkningar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt från tidigare budgetcykler att det förväntar sig att alla institutioner fortsätter att sträva efter att göra besparingar och bevara en hög nivå av budgetdisciplin när de utarbetar sina budgetberäkningar.

o

o o

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska utrikestjänsten.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

(3)  EUT C 344, 12.11.2012.

(4)  Taket för rubrik 5 inbegriper personalens avgifter till pensionssystemet.

(5)  Artikel 24 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning, EUT C 139, 14.6.2006, s. 3.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2012)0359, punkt 93.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2012)0359.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2012)0359.

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/28

---

P7_TA(2013)0049

Företagens sociala ansvar: ett ansvarstagande, transparent och ansvarsfullt affärstänkande och en hållbar tillväxt

Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: ett ansvarstagande, transparent och ansvarsfullt affärstänkande och en hållbar tillväxt (2012/2098(INI))

(2016/C 024/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets resolution av den 3 december 2001 om uppföljning av grönboken om företagens sociala ansvar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 3 december 2001 om uppföljning av grönboken om företagens sociala ansvar (1),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 6 februari 2003 om företagens sociala ansvar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 6 februari 2003 om företagens sociala ansvar (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan (COM(2003)0284) (handlingsplan om företagsstyrning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan (COM(2003)0284) (handlingsplan om företagsstyrning),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Sociala företag (COM(2011)0685), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Sociala företag (COM(2011)0685),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Initiativ för socialt företagande – Skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Initiativ för socialt företagande – Skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (COM(2011)0682),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2002 om kommissionens grönbok om främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2002 om kommissionens grönbok om främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 maj 2003 om kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar – näringslivets bidrag till en långsiktigt stabil utveckling (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 maj 2003 om kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar – näringslivets bidrag till en långsiktigt stabil utveckling (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2007 om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2007 om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (5),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 24 maj 2012 om kommissionens meddelande En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar
   (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 24 maj 2012 om kommissionens meddelande En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar
   (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel samt utskottet för kultur och utbildning (A7-0017/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel samt utskottet för kultur och utbildning (A7-0017/2013).

Mot en aktuell syn på företagens sociala ansvar: inledande anmärkningar

| 1. | Europaparlamentet understryker att företagen inte kan ta på sig de offentliga myndigheternas ansvar för att främja, genomföra och kontrollera sociala och miljörelaterade normer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att företagen inte kan ta på sig de offentliga myndigheternas ansvar för att främja, genomföra och kontrollera sociala och miljörelaterade normer.

| 2. | Europaparlamentet understryker att den aktuella globala ekonomiska krisen orsakats av fundamentala misstag i fråga om transparens, ansvarsutkrävande och ansvarstagande samt kortsiktigt tänkande, och att EU har en skyldighet att se till att alla lär sig av dessa misstag. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att genomföra Eurobarometerundersökningar om förtroendet för näringslivet. Resultaten av dessa undersökningar måste diskuteras i hela sin vidd och leda till åtgärder från alla berörda parters sida. Parlamentet är mycket starkt för företagens sociala ansvar och anser att ett sådant ansvar – under förutsättning att inte bara de större företagen utan alla företag tillämpar det korrekt – i hög grad kan bidra till att på nytt bygga upp det förlorade förtroendet, och att detta är absolut nödvändigt för en hållbar ekonomisk återhämtning. Åtgärder till stöd för företagens sociala ansvar kan dessutom bidra till att lindra den ekonomiska krisens sociala konsekvenser. Att företag övertar ansvar för samhälle, miljö och medarbetare gynnar enligt parlamentets mening alla och ökar det ömsesidiga förtroende som behövs för ekonomisk framgång. Det ligger i företagens och hela samhällets intresse att företagens sociala ansvar integreras i en hållbar företagsstrategi, och parlamentet framhåller att många företag engagerar sig för detta område på ett föredömligt sätt, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att den aktuella globala ekonomiska krisen orsakats av fundamentala misstag i fråga om transparens, ansvarsutkrävande och ansvarstagande samt kortsiktigt tänkande, och att EU har en skyldighet att se till att alla lär sig av dessa misstag. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att genomföra Eurobarometerundersökningar om förtroendet för näringslivet. Resultaten av dessa undersökningar måste diskuteras i hela sin vidd och leda till åtgärder från alla berörda parters sida. Parlamentet är mycket starkt för företagens sociala ansvar och anser att ett sådant ansvar – under förutsättning att inte bara de större företagen utan alla företag tillämpar det korrekt – i hög grad kan bidra till att på nytt bygga upp det förlorade förtroendet, och att detta är absolut nödvändigt för en hållbar ekonomisk återhämtning. Åtgärder till stöd för företagens sociala ansvar kan dessutom bidra till att lindra den ekonomiska krisens sociala konsekvenser. Att företag övertar ansvar för samhälle, miljö och medarbetare gynnar enligt parlamentets mening alla och ökar det ömsesidiga förtroende som behövs för ekonomisk framgång. Det ligger i företagens och hela samhällets intresse att företagens sociala ansvar integreras i en hållbar företagsstrategi, och parlamentet framhåller att många företag engagerar sig för detta område på ett föredömligt sätt, särskilt små och medelstora företag.

| 3. | Europaparlamentet anser att företagen kan bidra till att utveckla en social marknadsekonomi och uppnå Europa 2020-strategins mål, garantera arbetstillfällen och underlätta den ekonomiska återhämtningen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att företagen kan bidra till att utveckla en social marknadsekonomi och uppnå Europa 2020-strategins mål, garantera arbetstillfällen och underlätta den ekonomiska återhämtningen.

| 4. | Europaparlamentet anser att debatten om företagens sociala ansvar bör ses i ett bredare sammanhang där man visserligen bevarar en inriktning som i första hand utgår från frivillighet men som ändå möjliggör en dialog om regleringsåtgärder där det är lämpligt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att debatten om företagens sociala ansvar bör ses i ett bredare sammanhang där man visserligen bevarar en inriktning som i första hand utgår från frivillighet men som ändå möjliggör en dialog om regleringsåtgärder där det är lämpligt.

| 5. | Europaparlamentet ansluter sig till kommissionens förslag om en ny definition av företagens sociala ansvar, som neutraliserar motsättningen mellan frivilliga och obligatoriska metoder. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet ansluter sig till kommissionens förslag om en ny definition av företagens sociala ansvar, som neutraliserar motsättningen mellan frivilliga och obligatoriska metoder.

| 6. | Europaparlamentet anser att företagsstyrning är ett centralt inslag i ett företags sociala ansvar, särskilt med tanke på förbindelserna till myndigheterna, arbetstagarna och deras intresseorganisationer, liksom företagets policy i fråga om bonusar, avgångsvederlag och löner. Parlamentet anser framför allt att företag som befinner sig i ett kärvt läge inte bör ge sina chefer alltför höga bonusar, avgångsvederlag och löner, eftersom det är inte är socialt ansvarsfullt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att företagsstyrning är ett centralt inslag i ett företags sociala ansvar, särskilt med tanke på förbindelserna till myndigheterna, arbetstagarna och deras intresseorganisationer, liksom företagets policy i fråga om bonusar, avgångsvederlag och löner. Parlamentet anser framför allt att företag som befinner sig i ett kärvt läge inte bör ge sina chefer alltför höga bonusar, avgångsvederlag och löner, eftersom det är inte är socialt ansvarsfullt.

| 7. | Europaparlamentet anser att ett företags skattepolitik ska betraktas som en del av företagets sociala ansvar och att det därför inte är socialt ansvarsfullt att tillämpa strategier för skatteundandragande eller utnyttjande av skatteparadis. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att ett företags skattepolitik ska betraktas som en del av företagets sociala ansvar och att det därför inte är socialt ansvarsfullt att tillämpa strategier för skatteundandragande eller utnyttjande av skatteparadis.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att man vid utvärderingen av ett företags sociala ansvar bör ta hänsyn till uppträdandet inom företagen i det berörda företagets leverantörskedja och inom dess eventuella underleverantörsföretag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att man vid utvärderingen av ett företags sociala ansvar bör ta hänsyn till uppträdandet inom företagen i det berörda företagets leverantörskedja och inom dess eventuella underleverantörsföretag.

Stärka sambandet mellan företagens sociala ansvar, medborgare, konkurrenskraft och innovation

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de nationella myndigheterna att främja modeller för innovativa företag som syftar till att stärka förbindelserna mellan företagen och det sociala sammanhang där dessa är verksamma. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de nationella myndigheterna att främja modeller för innovativa företag som syftar till att stärka förbindelserna mellan företagen och det sociala sammanhang där dessa är verksamma.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till de pågående diskussionerna om översynen av redovisnings- och insynsdirektiven, så att den föreslagna nya strategin för företagens sociala ansvar kompletterar det reviderade direktivet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till de pågående diskussionerna om översynen av redovisnings- och insynsdirektiven, så att den föreslagna nya strategin för företagens sociala ansvar kompletterar det reviderade direktivet.

| 11. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att stödja innovativa lösningar som kan göra det möjligt för företagen att anta sociala och miljörelaterade utmaningar, t.ex. intelligenta transportsystem och miljöeffektiva och tillgängliga produkter med universell design. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att stödja innovativa lösningar som kan göra det möjligt för företagen att anta sociala och miljörelaterade utmaningar, t.ex. intelligenta transportsystem och miljöeffektiva och tillgängliga produkter med universell design.

| 12. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionens insatser för att göra företagens sociala ansvar mer synligt och sprida bästa praxis. Parlamentet ansluter sig uttryckligen till införandet av ett system för europeiskt erkännande av socialt ansvarstagande inom företag och partnerskap. I detta sammanhang uppmanar parlamentet kommissionen att bland annat överväga om ett europeiskt intyg över företagens sociala ansvar skulle kunna införas för detta ändamål. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionens insatser för att göra företagens sociala ansvar mer synligt och sprida bästa praxis. Parlamentet ansluter sig uttryckligen till införandet av ett system för europeiskt erkännande av socialt ansvarstagande inom företag och partnerskap. I detta sammanhang uppmanar parlamentet kommissionen att bland annat överväga om ett europeiskt intyg över företagens sociala ansvar skulle kunna införas för detta ändamål.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar tanken om inrättande av flerpartsforum för ansvarsfullt företagande och tillstyrker den sektorsövergripande strategi som valts. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar tanken om inrättande av flerpartsforum för ansvarsfullt företagande och tillstyrker den sektorsövergripande strategi som valts.

| 14. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av och potentialen hos CSR Europes initiativ Enterprise 2020, som kan bidra avsevärt till att befästa kopplingen mellan företagens sociala ansvar och konkurrenskraft genom att underlätta spridningen av bästa praxis. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att försöka uppnå fler synergieffekter när det gäller målen att ta fram politik och initiativ till förmån för social innovation och skapande av arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att stödja de insatser från CSR Europe som har till huvudsyfte att stärka samarbetet mellan företagen och medlemsstaterna, så att utarbetandet av nationella handlingsplaner och spridningen av bästa praxis främjas. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet erkänner betydelsen av och potentialen hos CSR Europes initiativ Enterprise 2020, som kan bidra avsevärt till att befästa kopplingen mellan företagens sociala ansvar och konkurrenskraft genom att underlätta spridningen av bästa praxis. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att försöka uppnå fler synergieffekter när det gäller målen att ta fram politik och initiativ till förmån för social innovation och skapande av arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att stödja de insatser från CSR Europe som har till huvudsyfte att stärka samarbetet mellan företagen och medlemsstaterna, så att utarbetandet av nationella handlingsplaner och spridningen av bästa praxis främjas.

| 15. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om att genomföra regelbundna undersökningar för att bedöma medborgarnas förtroende för och attityder till företagens strategier för socialt ansvarstagande. Parlamentet rekommenderar att man länkar samman innehållet i dessa undersökningar med översynen av handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion, för att fastställa vilka hinder det finns för en mer ansvarsfull konsumtion. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om att genomföra regelbundna undersökningar för att bedöma medborgarnas förtroende för och attityder till företagens strategier för socialt ansvarstagande. Parlamentet rekommenderar att man länkar samman innehållet i dessa undersökningar med översynen av handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion, för att fastställa vilka hinder det finns för en mer ansvarsfull konsumtion.

Förbättra transparensen och effektiviteten för de politiska strategierna för företags sociala ansvar

| 16. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att utforma särskilda åtgärder för att motverka vilseledande och felaktig information om åtaganden för socialt ansvarstagande inom företag och om produkters och tjänsters miljömässiga och sociala påverkan. Dessa åtgärder bör gå längre än åtgärderna i direktivet om otillbörliga affärsmetoder och särskilt ta hänsyn till vilka möjligheter det finns att inge och behandla klagomål mot bakgrund av ett öppet och tydligt förfarande samt att inleda utredningar. Parlamentet anser att den s.k. grönmålningen inte bara lurar och vilseleder konsumenter, myndigheter och investerare, utan även minskar tilltron till att företagens sociala ansvar är ett effektivt instrument för att främja en hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att utforma särskilda åtgärder för att motverka vilseledande och felaktig information om åtaganden för socialt ansvarstagande inom företag och om produkters och tjänsters miljömässiga och sociala påverkan. Dessa åtgärder bör gå längre än åtgärderna i direktivet om otillbörliga affärsmetoder och särskilt ta hänsyn till vilka möjligheter det finns att inge och behandla klagomål mot bakgrund av ett öppet och tydligt förfarande samt att inleda utredningar. Parlamentet anser att den s.k. grönmålningen inte bara lurar och vilseleder konsumenter, myndigheter och investerare, utan även minskar tilltron till att företagens sociala ansvar är ett effektivt instrument för att främja en hållbar tillväxt för alla.

| 17. | Europaparlamentet instämmer i att man bör förbättra införlivandet av sociala och miljörelaterade aspekter i offentlig upphandling. I detta sammanhang vill parlamentet att man avlägsnar urvalskriteriet om lägsta pris och ökar ansvarstagandet alltmer längs hela underleverantörskedjan. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet instämmer i att man bör förbättra införlivandet av sociala och miljörelaterade aspekter i offentlig upphandling. I detta sammanhang vill parlamentet att man avlägsnar urvalskriteriet om lägsta pris och ökar ansvarstagandet alltmer längs hela underleverantörskedjan.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fler initiativ till att frigöra och stärka den potential som finns i konceptet företagens sociala ansvar i syfte att bekämpa klimatförändringar (genom sammankoppling med resurs- och energieffektivitet), t.ex. i företagens metoder för inköp av råvaror. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fler initiativ till att frigöra och stärka den potential som finns i konceptet företagens sociala ansvar i syfte att bekämpa klimatförändringar (genom sammankoppling med resurs- och energieffektivitet), t.ex. i företagens metoder för inköp av råvaror.

| 19. | Europaparlamentet betonar att EU:s stöd till regeringar i tredjeländer för att genomföra social- och miljölagstiftning och effektiva kontrollsystem är ett nödvändigt komplement till arbetet med att främja EU-företagens sociala ansvarstagande överallt i världen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att EU:s stöd till regeringar i tredjeländer för att genomföra social- och miljölagstiftning och effektiva kontrollsystem är ett nödvändigt komplement till arbetet med att främja EU-företagens sociala ansvarstagande överallt i världen.

| 20. | Europaparlamentet betonar att socialt ansvarsfulla investeringar är en del av processen för att tillämpa företagens sociala ansvar i investeringsbeslut. Parlamentet påpekar att det för närvarande inte finns någon allmän definition av socialt ansvarsfulla investeringar, men att det vanligtvis är en kombination av investerarnas finansiella mål och deras inställning på områdena sociala frågor, miljö, etik och företagsstyrning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att socialt ansvarsfulla investeringar är en del av processen för att tillämpa företagens sociala ansvar i investeringsbeslut. Parlamentet påpekar att det för närvarande inte finns någon allmän definition av socialt ansvarsfulla investeringar, men att det vanligtvis är en kombination av investerarnas finansiella mål och deras inställning på områdena sociala frågor, miljö, etik och företagsstyrning.

| 21. | Europaparlamentet erkänner vikten av att företagen sprider social och miljörelaterad information för att fastställa hållbarhetsrisker samt öka investerarnas och konsumenternas förtroende. Parlamentet påminner om de avsevärda framsteg som görs i detta avseende och uppmanar kommissionen att stödja det mål som internationella kommittén för integrerad rapportering ställt upp, nämligen att göra integrerad rapportering till global norm under de närmaste tio åren. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet erkänner vikten av att företagen sprider social och miljörelaterad information för att fastställa hållbarhetsrisker samt öka investerarnas och konsumenternas förtroende. Parlamentet påminner om de avsevärda framsteg som görs i detta avseende och uppmanar kommissionen att stödja det mål som internationella kommittén för integrerad rapportering ställt upp, nämligen att göra integrerad rapportering till global norm under de närmaste tio åren.

| 22. | Europaparlamentet anser att strikt respekt för de mänskliga rättigheterna och för vikten av noggrannhet och transparens måste upprätthållas för att företagens sociala ansvar ska kunna garanteras under hela försörjningskedjan, för att de europeiska företagens fotavtryck i fråga om hållbarhet ska kunna mätas och för att skatteundandragande och olagliga penningtransaktioner ska kunna bekämpas. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att strikt respekt för de mänskliga rättigheterna och för vikten av noggrannhet och transparens måste upprätthållas för att företagens sociala ansvar ska kunna garanteras under hela försörjningskedjan, för att de europeiska företagens fotavtryck i fråga om hållbarhet ska kunna mätas och för att skatteundandragande och olagliga penningtransaktioner ska kunna bekämpas.

| 23. | Europaparlamentet betonar att företagens sociala ansvarstagande inte får försvagas till att bli ett marknadsföringsverktyg, och att ansvaret kan uppnå sin fulla genomslagskraft endast om det är förankrat i företagets helhetsstrategi och förverkligas och genomförs i dess dagliga verksamhet och dess finansiella strategier. Parlamentet skulle välkomna en länk mellan verkligt ansvarstagande från företagens sida och god företagsstyrning, och anser att kommissionen bör uppmuntra företag att besluta om strategier för socialt ansvar på styrelsenivå. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att införa koder för god företagspraxis (”förvaltningskoder”) som återger vikten av ansvarstagande hos alla i företaget och etablerar en stark koppling mellan företagets resultat på områdena miljö, sociala frågor och mänskliga rättigheter å ena sidan och dess finansiella resultat å andra sidan. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att företagens sociala ansvarstagande inte får försvagas till att bli ett marknadsföringsverktyg, och att ansvaret kan uppnå sin fulla genomslagskraft endast om det är förankrat i företagets helhetsstrategi och förverkligas och genomförs i dess dagliga verksamhet och dess finansiella strategier. Parlamentet skulle välkomna en länk mellan verkligt ansvarstagande från företagens sida och god företagsstyrning, och anser att kommissionen bör uppmuntra företag att besluta om strategier för socialt ansvar på styrelsenivå. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att införa koder för god företagspraxis (”förvaltningskoder”) som återger vikten av ansvarstagande hos alla i företaget och etablerar en stark koppling mellan företagets resultat på områdena miljö, sociala frågor och mänskliga rättigheter å ena sidan och dess finansiella resultat å andra sidan.

| 24. | Europaparlamentet understryker att de företag som tar socialt ansvar bör göras lätta att känna igen för investerare och konsumenter, i syfte att uppmuntra dem i deras arbete. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att de företag som tar socialt ansvar bör göras lätta att känna igen för investerare och konsumenter, i syfte att uppmuntra dem i deras arbete.

| 25. | Europaparlamentet betonar att socialt ansvarsfulla investeringar som ett led i förverkligandet av företagens sociala ansvar i samband med investeringsbeslut sammanför investerarnas finansiella och ekonomiska mål med överväganden kring socialpolitik, miljö, etik, kultur och utbildning. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att socialt ansvarsfulla investeringar som ett led i förverkligandet av företagens sociala ansvar i samband med investeringsbeslut sammanför investerarnas finansiella och ekonomiska mål med överväganden kring socialpolitik, miljö, etik, kultur och utbildning.

| 26. | Europaparlamentet följer på nära håll de pågående diskussionerna om lagförslaget om öppenhet och insyn när det gäller social och miljörelaterad information från företag. Parlamentet vill att man antar ett förslag till rättsakt som innebär att man kan bibehålla en hög grad av flexibilitet – med tanke på den mångfacetterade karaktären hos företagens sociala ansvar och företagens varierande tillämpning av detta ansvar – och en tillräcklig grad av jämförbarhet för att tillgodose investerarnas och de övriga intressenternas behov samt behovet av att ge konsumenterna enkel tillgång till information om företagets sociala effekter, inklusive styrningsaspekter och s.k. livscykelkostnadsmetoder. Parlamentet anser att informationen om hållbarhet i förekommande fall även bör avse underleverantörs- och leverantörskedjan och bygga på globalt accepterade metoder, till exempel de som tagits fram av Global Reporting Initiative eller kommittén för integrerad rapportering. Parlamentet vill dessutom att det införs ett undantag eller ett förenklat regelverk som de små och medelstora företagen kan tillämpa. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet följer på nära håll de pågående diskussionerna om lagförslaget om öppenhet och insyn när det gäller social och miljörelaterad information från företag. Parlamentet vill att man antar ett förslag till rättsakt som innebär att man kan bibehålla en hög grad av flexibilitet – med tanke på den mångfacetterade karaktären hos företagens sociala ansvar och företagens varierande tillämpning av detta ansvar – och en tillräcklig grad av jämförbarhet för att tillgodose investerarnas och de övriga intressenternas behov samt behovet av att ge konsumenterna enkel tillgång till information om företagets sociala effekter, inklusive styrningsaspekter och s.k. livscykelkostnadsmetoder. Parlamentet anser att informationen om hållbarhet i förekommande fall även bör avse underleverantörs- och leverantörskedjan och bygga på globalt accepterade metoder, till exempel de som tagits fram av Global Reporting Initiative eller kommittén för integrerad rapportering. Parlamentet vill dessutom att det införs ett undantag eller ett förenklat regelverk som de små och medelstora företagen kan tillämpa.

| 27. | Europaparlamentet efterfrågar ökad, mer inkluderande och mer insynsvänlig övervakning av principerna för företagens sociala ansvar i EU:s handelspolitik, med tydliga riktmärken för att mäta förbättringar med målet att öka tilltron till systemet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet efterfrågar ökad, mer inkluderande och mer insynsvänlig övervakning av principerna för företagens sociala ansvar i EU:s handelspolitik, med tydliga riktmärken för att mäta förbättringar med målet att öka tilltron till systemet.

| 28. | Europaparlamentet uppmuntrar EU och medlemsstaterna att tillhandahålla konkret information om och utbildning i socialt ansvarstagande, så att företagen kan dra full nytta av sitt sociala ansvar och införliva det i sin organisationskultur. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmuntrar EU och medlemsstaterna att tillhandahålla konkret information om och utbildning i socialt ansvarstagande, så att företagen kan dra full nytta av sitt sociala ansvar och införliva det i sin organisationskultur.

| 29. | Europaparlamentet uppmuntrar medieföretagen att i sina strategier för socialt ansvar ta med normer för öppen och insynsvänlig journalistik, där det också ingår garantier för källskydd och rättigheter för personer som slår larm om missförhållanden. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmuntrar medieföretagen att i sina strategier för socialt ansvar ta med normer för öppen och insynsvänlig journalistik, där det också ingår garantier för källskydd och rättigheter för personer som slår larm om missförhållanden.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare bedöma både bindande och icke-bindande åtgärder för att underlätta erkännandet och främjandet av företagens insatser för transparens och för spridning av icke-finansiell information. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare bedöma både bindande och icke-bindande åtgärder för att underlätta erkännandet och främjandet av företagens insatser för transparens och för spridning av icke-finansiell information.

| 31. | Europaparlamentet motsätter sig bestämt en utveckling av särskilda parametrar som kan medföra onödiga administrativa bördor och ineffektiv brist på flexibilitet i verksamheten, t.ex. utveckling av prestandaindikatorer på unionsnivå. I stället uppmanar parlamentet kommissionen att tillhandahålla företagen internationellt accepterade metoder och främja användningen av dem, t.ex. de metoder som tagits fram av Global Reporting Initiative och kommittén för integrerad rapportering. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet motsätter sig bestämt en utveckling av särskilda parametrar som kan medföra onödiga administrativa bördor och ineffektiv brist på flexibilitet i verksamheten, t.ex. utveckling av prestandaindikatorer på unionsnivå. I stället uppmanar parlamentet kommissionen att tillhandahålla företagen internationellt accepterade metoder och främja användningen av dem, t.ex. de metoder som tagits fram av Global Reporting Initiative och kommittén för integrerad rapportering.

| 32. | Europaparlamentet anser emellertid att det är mycket viktigt att kommissionen så snart som möjligt utvecklar de aviserade gemensamma livscykelkostnadsbaserade metoderna för att mäta miljöprestanda. Dessa metoder skulle vara ändamålsenliga både när det gäller insynen i företagens information och myndigheternas bedömning av företagens miljöprestanda. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser emellertid att det är mycket viktigt att kommissionen så snart som möjligt utvecklar de aviserade gemensamma livscykelkostnadsbaserade metoderna för att mäta miljöprestanda. Dessa metoder skulle vara ändamålsenliga både när det gäller insynen i företagens information och myndigheternas bedömning av företagens miljöprestanda.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att lansera en gemensam praxis i fråga om företagens sociala ansvar och sociala agerande. Denna praxis måste enligt parlamentets mening vara ett komplement till en uppförandekod för samreglering och självreglering och göra det möjligt för alla intressenter att delta i en kollektiv inlärningsprocess, i syfte att förbättra och stärka effektiviteten och ansvarsskyldigheten inom ramen för åtgärder som involverar flera olika intressenter. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att lansera en gemensam praxis i fråga om företagens sociala ansvar och sociala agerande. Denna praxis måste enligt parlamentets mening vara ett komplement till en uppförandekod för samreglering och självreglering och göra det möjligt för alla intressenter att delta i en kollektiv inlärningsprocess, i syfte att förbättra och stärka effektiviteten och ansvarsskyldigheten inom ramen för åtgärder som involverar flera olika intressenter.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser ett fullständigt och aktivt samråd med och deltagande av representativa organisationer, inklusive fackföreningar, i arbetet med att utveckla, tillämpa och övervaka företagens processer och strukturer för socialt ansvar tillsammans med arbetsgivarna i ett genuint partnerskap. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet efterlyser ett fullständigt och aktivt samråd med och deltagande av representativa organisationer, inklusive fackföreningar, i arbetet med att utveckla, tillämpa och övervaka företagens processer och strukturer för socialt ansvar tillsammans med arbetsgivarna i ett genuint partnerskap.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att kravet på systematisk rapportering om viktig information om hållbarhet inte är alltför betungande för företagen, med tanke på att de måste välkomna alla nya strategier för socialt ansvarstagande. Parlamentet uppmanar kommissionen att möjliggöra en övergångsperiod innan kravet på regelbunden icke-finansiell rapportering träder i kraft för företagen, eftersom det skulle göra det möjligt för dem att i första hand på vederbörligt sätt förverkliga sitt sociala ansvar internt och införa en tillförlitlig och detaljerad politik för det sociala ansvarstagandet som ett led i deras interna förvaltningssystem. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att kravet på systematisk rapportering om viktig information om hållbarhet inte är alltför betungande för företagen, med tanke på att de måste välkomna alla nya strategier för socialt ansvarstagande. Parlamentet uppmanar kommissionen att möjliggöra en övergångsperiod innan kravet på regelbunden icke-finansiell rapportering träder i kraft för företagen, eftersom det skulle göra det möjligt för dem att i första hand på vederbörligt sätt förverkliga sitt sociala ansvar internt och införa en tillförlitlig och detaljerad politik för det sociala ansvarstagandet som ett led i deras interna förvaltningssystem.

| 36. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att överväga att införa ett krav på att alla investeringsfonder och finansinstitut ska informera alla sina kunder (privatpersoner, företag, myndigheter osv.) om eventuella kriterier för etiska och ansvarsfulla investeringar som de tillämpar eller andra standarder eller koder som de följer. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att överväga att införa ett krav på att alla investeringsfonder och finansinstitut ska informera alla sina kunder (privatpersoner, företag, myndigheter osv.) om eventuella kriterier för etiska och ansvarsfulla investeringar som de tillämpar eller andra standarder eller koder som de följer.

| 37. | Europaparlamentet stöder kommissionens direktiv om miniminormer för brottsoffer. Parlamentet vill att företagen i de berörda sektorerna (till exempel turism-, försäkrings-, bostads- och telekommunikationssektorn) ska tillämpa en politik för socialt ansvar som omfattar positiva och praktiska strategier och strukturer för att stödja brottsoffer och deras familjer under en kris och att fastställa en särskild politik för alla arbetstagare som – på eller utanför arbetsplatsen – utsätts för ett brott. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet stöder kommissionens direktiv om miniminormer för brottsoffer. Parlamentet vill att företagen i de berörda sektorerna (till exempel turism-, försäkrings-, bostads- och telekommunikationssektorn) ska tillämpa en politik för socialt ansvar som omfattar positiva och praktiska strategier och strukturer för att stödja brottsoffer och deras familjer under en kris och att fastställa en särskild politik för alla arbetstagare som – på eller utanför arbetsplatsen – utsätts för ett brott.

| 38. | Europaparlamentet framhåller att instrumenten för självreglering och samreglering, t.ex. de sektorsövergripande uppförandekoderna, är mycket värdefulla och erbjuder avsevärda möjligheter. Därför vädjar parlamentet till kommissionen att förbättra de befintliga styrmedlen genom att ta fram en kod med beprövade metoder på detta område. Parlamentet motsätter sig dock en gemensam strategi som inte tar hänsyn till de enskilda sektorerna och företagens specifika behov. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet framhåller att instrumenten för självreglering och samreglering, t.ex. de sektorsövergripande uppförandekoderna, är mycket värdefulla och erbjuder avsevärda möjligheter. Därför vädjar parlamentet till kommissionen att förbättra de befintliga styrmedlen genom att ta fram en kod med beprövade metoder på detta område. Parlamentet motsätter sig dock en gemensam strategi som inte tar hänsyn till de enskilda sektorerna och företagens specifika behov.

Socialt ansvar inom små och medelstora företag: från teori till praktik

| 39. | Europaparlamentet påminner om den särskilda karaktären hos små och medelstora företag som främst är verksamma på lokal och regional nivå och inom specifika sektorer. Enligt parlamentet är det därför centralt att unionens politiska strategier i fråga om företagens sociala ansvar, däribland de nationella handlingsplanerna om företagens sociala ansvar, respekterar de små och medelstora företagens särskilda behov och är förenliga med principen ”tänk småskaligt först” samt erkänner de små och medelstora företagens informella och intuitiva strategi i förhållande till sitt sociala ansvar. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner om den särskilda karaktären hos små och medelstora företag som främst är verksamma på lokal och regional nivå och inom specifika sektorer. Enligt parlamentet är det därför centralt att unionens politiska strategier i fråga om företagens sociala ansvar, däribland de nationella handlingsplanerna om företagens sociala ansvar, respekterar de små och medelstora företagens särskilda behov och är förenliga med principen ”tänk småskaligt först” samt erkänner de små och medelstora företagens informella och intuitiva strategi i förhållande till sitt sociala ansvar.

| 40. | Europaparlamentet påpekar att man måste engagera små och medelstora företag i arbetet kring företagens sociala ansvar och lyfta fram deras resultat. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påpekar att man måste engagera små och medelstora företag i arbetet kring företagens sociala ansvar och lyfta fram deras resultat.

| 41. | Europaparlamentet inser att många små och medelstora företag i Europa redan tillämpar en politik för socialt företagsansvar genom att exempelvis anställa lokalbefolkningen, engagera sig i samhället och tillämpa goda styrelseformer gentemot leverantörskedjan osv. Parlamentet påpekar dock att de flesta av dessa små och medelstora företag inte vet att de faktiskt agerar hållbart eller har ett socialt ansvar och en god företagsstyrning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att först utreda de små och medelstora företagens aktuella praxis innan den överväger specifika strategier för socialt företagsansvar som är särskilt inriktade på små och medelstora företag. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet inser att många små och medelstora företag i Europa redan tillämpar en politik för socialt företagsansvar genom att exempelvis anställa lokalbefolkningen, engagera sig i samhället och tillämpa goda styrelseformer gentemot leverantörskedjan osv. Parlamentet påpekar dock att de flesta av dessa små och medelstora företag inte vet att de faktiskt agerar hållbart eller har ett socialt ansvar och en god företagsstyrning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att först utreda de små och medelstora företagens aktuella praxis innan den överväger specifika strategier för socialt företagsansvar som är särskilt inriktade på små och medelstora företag.

| 42. | Europaparlamentet motsätter sig varje initiativ som kan komma att medföra administrativa, byråkratiska eller finansiella bördor för små och medelstora företag. Däremot stöder parlamentet insatser som gör det möjligt för små och medelstora företag att genomföra samfällda åtgärder. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet motsätter sig varje initiativ som kan komma att medföra administrativa, byråkratiska eller finansiella bördor för små och medelstora företag. Däremot stöder parlamentet insatser som gör det möjligt för små och medelstora företag att genomföra samfällda åtgärder.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala myndigheterna att på ett intelligent sätt utnyttja sammanhållningsstödet i syfte att stödja de affärsförmedlande organisationernas roll inom små och medelstora företag för att främja företagens sociala ansvar. I detta fall bör man t.ex. utgå från det främsta tyska program som samfinansieras av Europeiska socialfonden. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala myndigheterna att på ett intelligent sätt utnyttja sammanhållningsstödet i syfte att stödja de affärsförmedlande organisationernas roll inom små och medelstora företag för att främja företagens sociala ansvar. I detta fall bör man t.ex. utgå från det främsta tyska program som samfinansieras av Europeiska socialfonden.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna, de små och medelstora företagens branschorganisationer och andra intressenter fastställa strategier och åtgärder för att gynna utbytet av bästa praxis bland små och medelstora företag när det gäller socialt ansvarstagande, till exempel en databas som samlar in relevanta fall och praktiska exempel med information om projekt som genomförts i olika länder. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna, de små och medelstora företagens branschorganisationer och andra intressenter fastställa strategier och åtgärder för att gynna utbytet av bästa praxis bland små och medelstora företag när det gäller socialt ansvarstagande, till exempel en databas som samlar in relevanta fall och praktiska exempel med information om projekt som genomförts i olika länder.

| 45. | Europaparlamentet rekommenderar att det tas fram handledningar och anvisningar för ansvarsfullt företagande som riktas till små och medelstora företag. I detta sammanhang understryker parlamentet att det omgående behövs bättre akademisk forskning om metoder för att öka acceptansen för socialt ansvarstagande inom små och medelstora företag, liksom om de ekonomiska, sociala och miljörelaterade effekterna av en sådan ansvarstagande policy på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet rekommenderar att det tas fram handledningar och anvisningar för ansvarsfullt företagande som riktas till små och medelstora företag. I detta sammanhang understryker parlamentet att det omgående behövs bättre akademisk forskning om metoder för att öka acceptansen för socialt ansvarstagande inom små och medelstora företag, liksom om de ekonomiska, sociala och miljörelaterade effekterna av en sådan ansvarstagande policy på lokal och regional nivå.

| 46. | Europaparlamentet anser att agendan för företagens sociala ansvar, om den ska ha någon verklig effekt på fattigdomsminskningen, också måste fokusera på de små och medelstora företagen eftersom de har stor kumulativ verkan på den sociala situationen och miljön. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att agendan för företagens sociala ansvar, om den ska ha någon verklig effekt på fattigdomsminskningen, också måste fokusera på de små och medelstora företagen eftersom de har stor kumulativ verkan på den sociala situationen och miljön.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa strategier för att utveckla och stödja spridningen av socialt ansvarstagande bland små och medelstora företag. Parlamentet rekommenderar i synnerhet att man tar fram särskilda åtgärder för småföretag och mikroföretag. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa strategier för att utveckla och stödja spridningen av socialt ansvarstagande bland små och medelstora företag. Parlamentet rekommenderar i synnerhet att man tar fram särskilda åtgärder för småföretag och mikroföretag.

Efterlevnad och relationer med tredje länder

| 48. | Europaparlamentet understryker att parlamentet sedan Lissabonfördragets ikraftträdande har rätt att få fullständig information om hur resultaten av bedömningen av konsekvenserna för hållbar utveckling inlemmas i avtalsförhandlingarna innan dessa avslutas och om vilka delar av avtalen som ändrats för att förhindra negativa effekter som fastställts i samband med en sådan bedömning. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker att parlamentet sedan Lissabonfördragets ikraftträdande har rätt att få fullständig information om hur resultaten av bedömningen av konsekvenserna för hållbar utveckling inlemmas i avtalsförhandlingarna innan dessa avslutas och om vilka delar av avtalen som ändrats för att förhindra negativa effekter som fastställts i samband med en sådan bedömning.

| 49. | Europaparlamentet understryker att det i de framtida bilaterala investeringsfördrag som EU undertecknar måste råda god balans mellan behovet av att skydda investerarna och behovet av möjligheter till statliga ingripanden, särskilt avseende sociala och hälso- och miljörelaterade normer. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet understryker att det i de framtida bilaterala investeringsfördrag som EU undertecknar måste råda god balans mellan behovet av att skydda investerarna och behovet av möjligheter till statliga ingripanden, särskilt avseende sociala och hälso- och miljörelaterade normer.

| 50. | Europaparlamentet vill att arbetsgivarna ska främja idén om sponsorverksamhet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet vill att arbetsgivarna ska främja idén om sponsorverksamhet.

| 51. | Europaparlamentet påminner om att det redan finns både domstolsförfaranden och alternativ till domstolsförfaranden för att lösa handelstvister och/eller begära ersättning för negativa externa effekter av oansvarig eller olaglig företagsverksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra mer för att öka medvetenheten om dessa möjligheter bland både företagen och den breda allmänheten. Parlamentet påminner om att Internationella Handelskammaren (ICC) erbjuder tvistlösningstjänster för enskilda, företag, stater, statliga organ och internationella organisationer som önskar tillgripa andra metoder än domstolsförfaranden, vilka kan bidra till att förbättra de drabbades faktiska tillgång till rättvisa i samband med överträdelser av principerna för ansvarsfull företagsverksamhet som orsakar ekonomiska, sociala och miljömässiga skador i EU och/eller utomlands. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet påminner om att det redan finns både domstolsförfaranden och alternativ till domstolsförfaranden för att lösa handelstvister och/eller begära ersättning för negativa externa effekter av oansvarig eller olaglig företagsverksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra mer för att öka medvetenheten om dessa möjligheter bland både företagen och den breda allmänheten. Parlamentet påminner om att Internationella Handelskammaren (ICC) erbjuder tvistlösningstjänster för enskilda, företag, stater, statliga organ och internationella organisationer som önskar tillgripa andra metoder än domstolsförfaranden, vilka kan bidra till att förbättra de drabbades faktiska tillgång till rättvisa i samband med överträdelser av principerna för ansvarsfull företagsverksamhet som orsakar ekonomiska, sociala och miljömässiga skador i EU och/eller utomlands.

| 52. | Europaparlamentet understryker att ökad medvetenhet på bolagsnivå om vikten av företagens sociala ansvar och följderna av bristande efterlevnad, som är en uppgift för kommissionen, måste åtföljas av lämpliga åtgärder för ökad medvetenhet och kapacitetsuppbyggnad inom värdländernas förvaltningar, i syfte att säkerställa att de rättigheter som är kopplade till företagens sociala ansvar och tillgången till rättvisa faktiskt respekteras. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet understryker att ökad medvetenhet på bolagsnivå om vikten av företagens sociala ansvar och följderna av bristande efterlevnad, som är en uppgift för kommissionen, måste åtföljas av lämpliga åtgärder för ökad medvetenhet och kapacitetsuppbyggnad inom värdländernas förvaltningar, i syfte att säkerställa att de rättigheter som är kopplade till företagens sociala ansvar och tillgången till rättvisa faktiskt respekteras.

| 53. | Europaparlamentet anser att kommissionen och medlemsstaterna bör uppmuntra EU-företagen att ta initiativ för att främja företagens sociala ansvar samt att utbyta bästa praxis med sina utländska partner. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att kommissionen och medlemsstaterna bör uppmuntra EU-företagen att ta initiativ för att främja företagens sociala ansvar samt att utbyta bästa praxis med sina utländska partner.

Slutsatser

| 54. | Europaparlamentet understryker nödvändigheten av att utveckla eventuella regleringsåtgärder inom en solid juridisk ram i linje med utvecklingen av internationella normer, för att undvika oenhetliga nationella tolkningar och risker för konkurrensfördelar eller konkurrensnackdelar på regional, nationell eller makroregional nivå. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet understryker nödvändigheten av att utveckla eventuella regleringsåtgärder inom en solid juridisk ram i linje med utvecklingen av internationella normer, för att undvika oenhetliga nationella tolkningar och risker för konkurrensfördelar eller konkurrensnackdelar på regional, nationell eller makroregional nivå.

| 55. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionens insatser för att främja ansvarsfullt företagande i förbindelserna med andra länder och regioner i världen. I detta avseende efterlyser parlamentet ökade insatser för att förankra ömsesidighetsprincipen inom handeln. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionens insatser för att främja ansvarsfullt företagande i förbindelserna med andra länder och regioner i världen. I detta avseende efterlyser parlamentet ökade insatser för att förankra ömsesidighetsprincipen inom handeln.

| 56. | Europaparlamentet bekräftar att utvecklingen av företagens sociala ansvar i första hand bör styras av en flerpartsstrategi där företagen själva har en framträdande roll. Företagen måste ha möjlighet att ta fram en strategi som passar deras egen, specifika situation. Parlamentet betonar att det behövs riktade åtgärder och metoder för att utveckla socialt ansvarstagande inom små och medelstora företag. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet bekräftar att utvecklingen av företagens sociala ansvar i första hand bör styras av en flerpartsstrategi där företagen själva har en framträdande roll. Företagen måste ha möjlighet att ta fram en strategi som passar deras egen, specifika situation. Parlamentet betonar att det behövs riktade åtgärder och metoder för att utveckla socialt ansvarstagande inom små och medelstora företag.

| 57. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionens nuvarande strategi för företagens sociala ansvar täcker perioden 2011–2014. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att det i god tid antas en ambitiös strategi för perioden efter 2014. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionens nuvarande strategi för företagens sociala ansvar täcker perioden 2011–2014. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att det i god tid antas en ambitiös strategi för perioden efter 2014.

o

o o

| 58. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT C 86, 10.4.2002, s. 3.

(2)  EUT C 39, 18.2.2003, s. 3.

(3)  EUT C 187 E, 7.8.2003, s. 180.

(4)  EUT C 67 E, 17.3.2004, s. 73.

(5)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 45.

(6)  EUT C 229, 31.7.2012, s. 77.

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/33

---

P7_TA(2013)0050

Företagens sociala ansvar: att arbeta för samhällets intressen och för hållbar återhämtning för alla

Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: att arbeta för samhällets intressen och för hållbar återhämtning för alla (2012/2097(INI))

(2016/C 024/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 5, 12, 14, 15, 16, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 34 och 36 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5, 12, 14, 15, 16, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 34 och 36 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av den europeiska sociala stadgan, särskilt artiklarna 5, 6 och 19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska sociala stadgan, särskilt artiklarna 5, 6 och 19,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet som antogs 1998 och ILO:s konventioner om upprättande av grundläggande arbetsrättsliga normer avseende: avskaffande av tvångsarbete (C29 (1930) och C105 (1957)), organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten (C87 (1948) och C98 (1949)), avskaffande av barnarbete (C138 (1973) och C182 (1999)), och icke-diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning (C100 (1951) och C111 (1958)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet som antogs 1998 och ILO:s konventioner om upprättande av grundläggande arbetsrättsliga normer avseende: avskaffande av tvångsarbete (C29 (1930) och C105 (1957)), organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten (C87 (1948) och C98 (1949)), avskaffande av barnarbete (C138 (1973) och C182 (1999)), och icke-diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning (C100 (1951) och C111 (1958)),

| — | med beaktande även av ILO:s konventioner om arbetsklausuler (offentlig upphandling) (C94) och om kollektivförhandlingar (C154), |
| --- | --- |

—

med beaktande även av ILO:s konventioner om arbetsklausuler (offentlig upphandling) (C94) och om kollektivförhandlingar (C154),

| — | med beaktande av ILO:s agenda för anständigt arbete och ILO:s globala sysselsättningspakt, som antogs i fullständig enighet den 19 juni 2009 vid Internationella arbetskonferensen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s agenda för anständigt arbete och ILO:s globala sysselsättningspakt, som antogs i fullständig enighet den 19 juni 2009 vid Internationella arbetskonferensen,

| — | med beaktande av den deklaration om social rättvisa för en rättvis globalisering som samfällt antogs av ILO:s 183 medlemsstater den 10 juni 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den deklaration om social rättvisa för en rättvis globalisering som samfällt antogs av ILO:s 183 medlemsstater den 10 juni 2008,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna (1948) och andra FN-instrument på området för mänskliga rättigheter, särskilt de internationella konventionerna om medborgerliga och politiska rättigheter (1966) och om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (1966), Internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering (1965), konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (1979), konventionen om barnets rättigheter (1989) samt Internationella konventionen om skyddet av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter (1990) och konventionen om funktionshindrade personers rättigheter (2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna (1948) och andra FN-instrument på området för mänskliga rättigheter, särskilt de internationella konventionerna om medborgerliga och politiska rättigheter (1966) och om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (1966), Internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering (1965), konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (1979), konventionen om barnets rättigheter (1989) samt Internationella konventionen om skyddet av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter (1990) och konventionen om funktionshindrade personers rättigheter (2006),

| — | med beaktande av FN:s principer om kvinnors egenmakt (Women's Empowerment Principles) från mars 2010 som ger riktlinjer för hur kvinnors egenmakt kan stärkas i arbetslivet, på marknaden och i samhället, och som är resultatet av ett samarbete mellan FN:s enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women) och FN:s initiativ Global Compact. |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s principer om kvinnors egenmakt (Women's Empowerment Principles) från mars 2010 som ger riktlinjer för hur kvinnors egenmakt kan stärkas i arbetslivet, på marknaden och i samhället, och som är resultatet av ett samarbete mellan FN:s enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women) och FN:s initiativ Global Compact.

| — | med beaktande av Consistency Project, ett samarbetsprojekt mellan Climate Disclosure Standards Board (CDSB), det globala rapporteringsinitiativet (GRI), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) samt FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad), som utvecklats för att få till stånd en större konsekvens i hanteringen av efterfrågan på och utbudet av information om företag och klimatförändringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Consistency Project, ett samarbetsprojekt mellan Climate Disclosure Standards Board (CDSB), det globala rapporteringsinitiativet (GRI), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) samt FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad), som utvecklats för att få till stånd en större konsekvens i hanteringen av efterfrågan på och utbudet av information om företag och klimatförändringar,

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter och rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 8 december 2009 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter och rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 8 december 2009 (1),

| — | med beaktande av OECD:s riktlinjer för multinationella företag som uppdaterades i maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s riktlinjer för multinationella företag som uppdaterades i maj 2011,

| — | med beaktande av OECD:s konvention om bekämpning av bestickning (1997), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s konvention om bekämpning av bestickning (1997),

| — | med beaktande av det globala rapporteringsinitiativet (Global Reporting Initiative), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det globala rapporteringsinitiativet (Global Reporting Initiative),

| — | med beaktande av att Internationella kommittén för integrerad rapportering (IIRC) tillsatts, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Internationella kommittén för integrerad rapportering (IIRC) tillsatts,

| — | med beaktande av Danmarks årsräkenskapslag från 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Danmarks årsräkenskapslag från 2008,

| — | med beaktande av FN:s initiativ Global Compact, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s initiativ Global Compact,

| — | med beaktande av den studie från oktober 2010 som togs fram för kommissionen om skillnader i styressystemet mellan internationella instrument för företagens sociala ansvar och normer och befintlig europeisk lagstiftning (känd som ”Edinburghstudien”) (2), vars slutsatser redovisades i Europaparlamentets betänkande om 2011 års rapport om de mänskliga rättigheterna (3), som till fullo stöddes av Europeiska rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie från oktober 2010 som togs fram för kommissionen om skillnader i styressystemet mellan internationella instrument för företagens sociala ansvar och normer och befintlig europeisk lagstiftning (känd som ”Edinburghstudien”) (2), vars slutsatser redovisades i Europaparlamentets betänkande om 2011 års rapport om de mänskliga rättigheterna (3), som till fullo stöddes av Europeiska rådet,

| — | med beaktande av punkterna 46 och 47 i slutdokumentet från världstoppmötet 2012 om hållbar utveckling (Rio+20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkterna 46 och 47 i slutdokumentet från världstoppmötet 2012 om hållbar utveckling (Rio+20),

| — | med beaktande av FN:s principer för ansvarsfulla investeringar (Unpri), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s principer för ansvarsfulla investeringar (Unpri),

| — | med beaktande av den internationella standarden ISO 26000 som ger riktlinjer för socialt ansvar och som lanserades den 1 november 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella standarden ISO 26000 som ger riktlinjer för socialt ansvar och som lanserades den 1 november 2010,

| — | med beaktande av Green Winners, en studie från 2009 av 99 företag (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Green Winners, en studie från 2009 av 99 företag (4),

| — | med beaktande av utformningen av Europeiska flerpartsforumet för företagens sociala ansvar, som lanserades den 16 oktober 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utformningen av Europeiska flerpartsforumet för företagens sociala ansvar, som lanserades den 16 oktober 2002,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (5),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om offentlig upphandling (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om offentlig upphandling (COM(2011)0896),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (6), vilken ersatt Brysselkonventionen från 1968 förutom i fråga om relationerna mellan Danmark och andra medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (6), vilken ersatt Brysselkonventionen från 1968 förutom i fråga om relationerna mellan Danmark och andra medlemsstater,

| — | med beaktande av rådets resolution av den 3 december 2001 om uppföljning av grönboken om företagens sociala ansvar (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 3 december 2001 om uppföljning av grönboken om företagens sociala ansvar (7),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 6 februari 2003 om företagens sociala ansvar (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 6 februari 2003 om företagens sociala ansvar (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Anständigt arbete för alla – EU:s bidrag till agendan för anständigt arbete i världen (COM(2006)0249) (kommissionens meddelande om anständigt arbete), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Anständigt arbete för alla – EU:s bidrag till agendan för anständigt arbete i världen (COM(2006)0249) (kommissionens meddelande om anständigt arbete),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan (COM(2003)0284) (handlingsplan om företagsstyrning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan (COM(2003)0284) (handlingsplan om företagsstyrning),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Handel, tillväxt och världspolitik. Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Handel, tillväxt och världspolitik. Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin (COM(2010)0612),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Paketet ”Sociala företag” (COM(2011)0685), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Paketet ”Sociala företag” (COM(2011)0685),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning (COM(2012)0173),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Initiativ för socialt företagande – Skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Initiativ för socialt företagande – Skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (COM(2011)0682),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Strategi för jämställdhet 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Strategi för jämställdhet 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2002 om kommissionens grönbok om främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2002 om kommissionens grönbok om främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 maj 2003 om kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar – näringslivets bidrag till en långsiktigt stabil utveckling (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 maj 2003 om kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar – näringslivets bidrag till en långsiktigt stabil utveckling (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2007 om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2007 om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar vid internationella handelsavtal (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar vid internationella handelsavtal (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 juni 2010 om EU 2020, där det framhölls att det finns en oupplöslig koppling mellan företagens ansvar och företagsstyrning (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 juni 2010 om EU 2020, där det framhölls att det finns en oupplöslig koppling mellan företagens ansvar och företagsstyrning (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om initiativ för socialt företagande – skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om initiativ för socialt företagande – skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (14),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 24 maj 2012 om kommissionens meddelande En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar
   (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 24 maj 2012 om kommissionens meddelande En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar
   (15),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för rättsliga frågor, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel och utskottet för kultur och utbildning, (A7-0023/2013) och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för rättsliga frågor, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel och utskottet för kultur och utbildning, (A7-0023/2013) och av följande skäl:

| A. | Begreppet företagens sociala ansvar (CSR) får inte utnyttjas för att omdefiniera de internationellt överenskomna minimistandarder som finns, utan bör användas för att kontrollera hur dessa standarder tillämpas och för att bättre förstå hur företag av alla storlekar enkelt och direkt kan tillämpa dessa standarder. |
| --- | --- |

A.

Begreppet företagens sociala ansvar (CSR) får inte utnyttjas för att omdefiniera de internationellt överenskomna minimistandarder som finns, utan bör användas för att kontrollera hur dessa standarder tillämpas och för att bättre förstå hur företag av alla storlekar enkelt och direkt kan tillämpa dessa standarder.

| B. | Begreppet ”företagens sociala ansvar” som ofta används inom EU:s institutioner bör i stort sett anses vara samma sak som de relaterade begreppen ansvarsfulla eller etiska företag, ”miljö, samhälle och styrning”, hållbar utveckling och företagens ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

B.

Begreppet ”företagens sociala ansvar” som ofta används inom EU:s institutioner bör i stort sett anses vara samma sak som de relaterade begreppen ansvarsfulla eller etiska företag, ”miljö, samhälle och styrning”, hållbar utveckling och företagens ansvarsskyldighet.

| C. | Flerpartsmodellen måste förbli hörnstenen i alla EU-stödda initiativ om företagens sociala ansvar, och grunden för företagens egna, mest trovärdiga initiativ för sitt sociala ansvar, med början på den lokala nivån. |
| --- | --- |

C.

Flerpartsmodellen måste förbli hörnstenen i alla EU-stödda initiativ om företagens sociala ansvar, och grunden för företagens egna, mest trovärdiga initiativ för sitt sociala ansvar, med början på den lokala nivån.

| D. | Det globala rapporteringsinitiativet (Global Reporting Initiative, GRI) har gett den allmänt och ojämförligt mest accepterade metoden internationellt för insyn i företagen, och inrättandet av internationella kommittén för integrerad rapportering (IIRC), där stora internationella organ som fastställer redovisningsstandarder ingår, visar på att företagens hållbarhetsrapportering som en del av deras ekonomiska redovisning kommer att bli internationell standard inom mindre än tio år. |
| --- | --- |

D.

Det globala rapporteringsinitiativet (Global Reporting Initiative, GRI) har gett den allmänt och ojämförligt mest accepterade metoden internationellt för insyn i företagen, och inrättandet av internationella kommittén för integrerad rapportering (IIRC), där stora internationella organ som fastställer redovisningsstandarder ingår, visar på att företagens hållbarhetsrapportering som en del av deras ekonomiska redovisning kommer att bli internationell standard inom mindre än tio år.

| E. | Det banbrytande arbete som åstadkommits av prins Charles projekt om redovisning för hållbarhet (Accounting for Sustainability), rapporten om ekosystemens och den biologiska mångfaldens ekonomi (TEEB for Business) och FN:s miljöprogram har nu gjort att företagen fullt ut och korrekt kan förstå det ekonomiska värdet av sin externa sociala och miljömässiga påverkan och därmed inbegripa detta i sin ekonomiska förvaltning. |
| --- | --- |

E.

Det banbrytande arbete som åstadkommits av prins Charles projekt om redovisning för hållbarhet (Accounting for Sustainability), rapporten om ekosystemens och den biologiska mångfaldens ekonomi (TEEB for Business) och FN:s miljöprogram har nu gjort att företagen fullt ut och korrekt kan förstå det ekonomiska värdet av sin externa sociala och miljömässiga påverkan och därmed inbegripa detta i sin ekonomiska förvaltning.

| F. | Det har skett en total förändring bland investerarna, 1 123 investerare som representerar 32 biljoner US-dollar i totala förvaltade tillgångar ställer sig bakom FN:s principer för ansvarsfulla investeringar (Unpri). Enligt det europeiska forumet för hållbara investeringar (European Sustainable Investment Forum) uppgick den globala marknaden för socialt ansvarsfulla investeringar till omkring 7 biljoner euro i september 2010 och vid FN-toppmötet för hållbar utveckling förespråkade 82 investerare, som stod under ledning av Aviva Global Investors och representerade 50 biljoner US-dollar i totala förvaltade tillgångar, att det ska bli obligatoriskt för företagen att rapportera om sin hållbarhet. |
| --- | --- |

F.

Det har skett en total förändring bland investerarna, 1 123 investerare som representerar 32 biljoner US-dollar i totala förvaltade tillgångar ställer sig bakom FN:s principer för ansvarsfulla investeringar (Unpri). Enligt det europeiska forumet för hållbara investeringar (European Sustainable Investment Forum) uppgick den globala marknaden för socialt ansvarsfulla investeringar till omkring 7 biljoner euro i september 2010 och vid FN-toppmötet för hållbar utveckling förespråkade 82 investerare, som stod under ledning av Aviva Global Investors och representerade 50 biljoner US-dollar i totala förvaltade tillgångar, att det ska bli obligatoriskt för företagen att rapportera om sin hållbarhet.

| G. | Inrättandet av den europeiska flerpartsplattformen om företagens sociala ansvar, genomförandet av en rad pilotprojekt och forskningsprojekt samt den tidigare alliansen för företagens sociala ansvar har alla bidragit till de europeiska insatsernas starka resultat på området för företagens sociala ansvar, tillsammans med det fortsatta värdefulla bidraget från gruppen av europeiska organisationer för företagens sociala ansvar, däribland CSR Europe, European Academy of Business in Society (Eabis), European Sustainable Investment Forum (Eurosif) samt European Coalition for Corporate Justice. |
| --- | --- |

G.

Inrättandet av den europeiska flerpartsplattformen om företagens sociala ansvar, genomförandet av en rad pilotprojekt och forskningsprojekt samt den tidigare alliansen för företagens sociala ansvar har alla bidragit till de europeiska insatsernas starka resultat på området för företagens sociala ansvar, tillsammans med det fortsatta värdefulla bidraget från gruppen av europeiska organisationer för företagens sociala ansvar, däribland CSR Europe, European Academy of Business in Society (Eabis), European Sustainable Investment Forum (Eurosif) samt European Coalition for Corporate Justice.

| H. | Det behövs ofrånkomligen vissa gemensamma standarder för företagens sociala ansvar och eftersom de materiella villkoren är olika behövs det också olika tillvägagångssätt från näringslivets sida. I ett fritt samhälle får företagens sociala ansvar inte leda till att någon tvingas att idka välgörenhet, eftersom detta skulle kunna minska människors givmildhet. |
| --- | --- |

H.

Det behövs ofrånkomligen vissa gemensamma standarder för företagens sociala ansvar och eftersom de materiella villkoren är olika behövs det också olika tillvägagångssätt från näringslivets sida. I ett fritt samhälle får företagens sociala ansvar inte leda till att någon tvingas att idka välgörenhet, eftersom detta skulle kunna minska människors givmildhet.

| I. | Företagens uppförandekoder har spelat en viktig roll för att väcka och öka medvetenheten om företagens sociala ansvar, men de är otillräckliga eftersom de ofta är oprecisa, inte stämmer överens med befintliga internationella standarder och undviker väsentliga frågor samt uppvisar brister i jämförbarhet och transparens vid tillämpningen. |
| --- | --- |

I.

Företagens uppförandekoder har spelat en viktig roll för att väcka och öka medvetenheten om företagens sociala ansvar, men de är otillräckliga eftersom de ofta är oprecisa, inte stämmer överens med befintliga internationella standarder och undviker väsentliga frågor samt uppvisar brister i jämförbarhet och transparens vid tillämpningen.

| J. | FN enades enhälligt om sina vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter, med fullt stöd av EU:s medlemsstater, internationella arbetsgivarorganisationen och internationella handelskammaren, inklusive stöd för konceptet med en ”smart blandning” av lagstiftningsåtgärder och frivilliga åtgärder. |
| --- | --- |

J.

FN enades enhälligt om sina vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter, med fullt stöd av EU:s medlemsstater, internationella arbetsgivarorganisationen och internationella handelskammaren, inklusive stöd för konceptet med en ”smart blandning” av lagstiftningsåtgärder och frivilliga åtgärder.

| K. | FN:s generalsekreterares före detta särskilda representant för företag och mänskliga rättigheter, John Ruggie, uppmanade EU:s medlemsstater, som ett led i den konferens för företagens sociala ansvar som arrangerades av det dåvarande svenska ordförandeskapet, att klargöra och stödja frågan om extraterritoriell jurisdiktion för överträdelser som företagen begår i utsatta tredjeländer, vilket senare fick stöd i Europeiska rådets slutsatser, men hittills har inga åtgärder vidtagits för att uppfylla detta. |
| --- | --- |

K.

FN:s generalsekreterares före detta särskilda representant för företag och mänskliga rättigheter, John Ruggie, uppmanade EU:s medlemsstater, som ett led i den konferens för företagens sociala ansvar som arrangerades av det dåvarande svenska ordförandeskapet, att klargöra och stödja frågan om extraterritoriell jurisdiktion för överträdelser som företagen begår i utsatta tredjeländer, vilket senare fick stöd i Europeiska rådets slutsatser, men hittills har inga åtgärder vidtagits för att uppfylla detta.

| L. | Kommissionens studie om brister i styressystemet mellan internationella instrument för företagens sociala ansvar och standarder och befintlig EU-lagstiftning (känd som ”Edinburghstudien”) offentliggjordes i oktober 2010 och resultaten av den togs upp i årsrapporten 2011 om de mänskliga rättigheterna i världen som stöddes fullt ut av Europeiska rådet och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

L.

Kommissionens studie om brister i styressystemet mellan internationella instrument för företagens sociala ansvar och standarder och befintlig EU-lagstiftning (känd som ”Edinburghstudien”) offentliggjordes i oktober 2010 och resultaten av den togs upp i årsrapporten 2011 om de mänskliga rättigheterna i världen som stöddes fullt ut av Europeiska rådet och Europaparlamentet.

| M. | OECD:s riktlinjer för multinationella företag är den mest trovärdiga internationella standarden för företagens sociala ansvar, och den uppdatering som man kom överens om i maj 2011 erbjuder en viktig möjlighet att få fart på genomförandet av företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

M.

OECD:s riktlinjer för multinationella företag är den mest trovärdiga internationella standarden för företagens sociala ansvar, och den uppdatering som man kom överens om i maj 2011 erbjuder en viktig möjlighet att få fart på genomförandet av företagens sociala ansvar.

| N. | Det finns ett flertal internationella initiativ för att säkerställa företagens obligatoriska hållbarhetsrapportering, inklusive rapporteringskraven för kinesiska statligt ägda företag, den indiska regeringens krav på företag att rapportera om genomförandet av riktlinjerna för företagens sociala ansvar, tillsammans med att Brasilien, Sydafrika, Malaysia samt den amerikanska finansinspektionen (Securities and Exchange Commission) kräver att företag måste uppge sina hållbarhetsresultat för att få börsnoteras. |
| --- | --- |

N.

Det finns ett flertal internationella initiativ för att säkerställa företagens obligatoriska hållbarhetsrapportering, inklusive rapporteringskraven för kinesiska statligt ägda företag, den indiska regeringens krav på företag att rapportera om genomförandet av riktlinjerna för företagens sociala ansvar, tillsammans med att Brasilien, Sydafrika, Malaysia samt den amerikanska finansinspektionen (Securities and Exchange Commission) kräver att företag måste uppge sina hållbarhetsresultat för att få börsnoteras.

| O. | Danska årsräkenskapslagen (Danish Financial Statements Act) från 2008 om företagens hållbarhetsrapportering, som innehåller specifika ytterligare rapporteringskrav om inverkan på klimatförändringar och mänskliga rättigheter har blivit oerhört populär inom det danska näringslivet: 97 procent av företagen valde att rapportera trots ”följ eller förklara”-principen inom de första tre åren efter ikraftträdandet. |
| --- | --- |

O.

Danska årsräkenskapslagen (Danish Financial Statements Act) från 2008 om företagens hållbarhetsrapportering, som innehåller specifika ytterligare rapporteringskrav om inverkan på klimatförändringar och mänskliga rättigheter har blivit oerhört populär inom det danska näringslivet: 97 procent av företagen valde att rapportera trots ”följ eller förklara”-principen inom de första tre åren efter ikraftträdandet.

| P. | Frankrike och Danmark är två av de fyra FN-medlemsstater som gått med på att leda genomförandet av FN:s Rio+20-åtagande om företagens hållbarhetsrapportering. |
| --- | --- |

P.

Frankrike och Danmark är två av de fyra FN-medlemsstater som gått med på att leda genomförandet av FN:s Rio+20-åtagande om företagens hållbarhetsrapportering.

| Q. | Uppdateringen av OECD:s riktlinjer om multinationella företag som leddes av Nederländerna erbjöd en möjlighet att öka riktlinjernas synlighet och status genom systemet med nationella kontaktpunkter, och satte stopp för den ”investeringskedja” som förhindrade att de kunde tillämpas fullt ut på leveranskedjan och integrerade fullt ut FN:s principer om företag och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

Q.

Uppdateringen av OECD:s riktlinjer om multinationella företag som leddes av Nederländerna erbjöd en möjlighet att öka riktlinjernas synlighet och status genom systemet med nationella kontaktpunkter, och satte stopp för den ”investeringskedja” som förhindrade att de kunde tillämpas fullt ut på leveranskedjan och integrerade fullt ut FN:s principer om företag och mänskliga rättigheter.

| R. | Enligt Europaparlamentets resolution om Europa 2020-strategin finns det en oupplöslig koppling mellan företagens ansvar och företagsstyrning. |
| --- | --- |

R.

Enligt Europaparlamentets resolution om Europa 2020-strategin finns det en oupplöslig koppling mellan företagens ansvar och företagsstyrning.

| S. | ”Green Winners”, en studie från 2009 av 99 företag, visade att i 16 olika industrisektorer hade företag med strategier för företagens sociala ansvar bättre resultat än genomsnittet inom sin bransch med minst 15 procent, vilket motsvarade ett extra börsvärde på 498 miljoner euro (650 miljoner US-dollar) per företag. |
| --- | --- |

S.

”Green Winners”, en studie från 2009 av 99 företag, visade att i 16 olika industrisektorer hade företag med strategier för företagens sociala ansvar bättre resultat än genomsnittet inom sin bransch med minst 15 procent, vilket motsvarade ett extra börsvärde på 498 miljoner euro (650 miljoner US-dollar) per företag.

| T. | Den globala undersökningen bland verkställande direktörer 2012 visar att företagen är medvetna om att tillväxt kräver ett nära samarbete med den lokala befolkningen, t.ex. planerar över 60 procent av de undersökta företagen att öka investeringarna under de kommande tre åren för att bidra till att bevara arbetskraftens hälsa. |
| --- | --- |

T.

Den globala undersökningen bland verkställande direktörer 2012 visar att företagen är medvetna om att tillväxt kräver ett nära samarbete med den lokala befolkningen, t.ex. planerar över 60 procent av de undersökta företagen att öka investeringarna under de kommande tre åren för att bidra till att bevara arbetskraftens hälsa.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionens meddelande utgör en del av en serie policyförklaringar med syfte att garantera att företagens sociala ansvar främjas i större skala, samt att det nu är införlivat i EU:s politik och kommer att bli en etablerad princip för EU:s åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utgå från strategin för företagens sociala ansvar 2014–2020 för att vidta konkreta åtgärder som bidrar till att uppmuntra företagen att satsa på företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionens meddelande utgör en del av en serie policyförklaringar med syfte att garantera att företagens sociala ansvar främjas i större skala, samt att det nu är införlivat i EU:s politik och kommer att bli en etablerad princip för EU:s åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utgå från strategin för företagens sociala ansvar 2014–2020 för att vidta konkreta åtgärder som bidrar till att uppmuntra företagen att satsa på företagens sociala ansvar.

| 2. | Europaparlamentet betonar att företagen får mer förtroende och accepteras bättre i samhället om de aktivt visar prov på socialt ansvar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att företagen får mer förtroende och accepteras bättre i samhället om de aktivt visar prov på socialt ansvar.

| 3. | Europaparlamentet instämmer trots detta i meddelandets analys som påvisar att företagens sociala ansvar i praktiken fortfarande till stor del är begränsat till en minoritet av storbolagen, trots att kommissionen i sina meddelanden från 2001 och 2006 direkt uppmanat fler företag att ta sitt sociala ansvar. Parlamentet konstaterar dock att företagen alltid har engagerat sig i det samhälle där de är verksamma och att socialt ansvar kan tillämpas av företag i alla storlekar. Parlamentet noterar även behovet av att engagera de små och medelstora företagen i debatten om företagens sociala ansvar. Många små och medelstora företag gör detta utgående från en mer informell och intuitiv inställning till företagens sociala ansvar, som medför ett minimum av administration och ingen kostnadsökning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet instämmer trots detta i meddelandets analys som påvisar att företagens sociala ansvar i praktiken fortfarande till stor del är begränsat till en minoritet av storbolagen, trots att kommissionen i sina meddelanden från 2001 och 2006 direkt uppmanat fler företag att ta sitt sociala ansvar. Parlamentet konstaterar dock att företagen alltid har engagerat sig i det samhälle där de är verksamma och att socialt ansvar kan tillämpas av företag i alla storlekar. Parlamentet noterar även behovet av att engagera de små och medelstora företagen i debatten om företagens sociala ansvar. Många små och medelstora företag gör detta utgående från en mer informell och intuitiv inställning till företagens sociala ansvar, som medför ett minimum av administration och ingen kostnadsökning.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att de små och medelstora företagen har en strategisk roll och kan underlätta spridningen av företagens sociala ansvar tack vare sin närhet till det område där de är verksamma. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med de nationella myndigheterna och flerpartsforumen utveckla former för sektoriellt samarbete mellan små och medelstora företag som gör det möjligt för dessa att gemensamt ta itu med sociala och miljörelaterade problem. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att de små och medelstora företagen har en strategisk roll och kan underlätta spridningen av företagens sociala ansvar tack vare sin närhet till det område där de är verksamma. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med de nationella myndigheterna och flerpartsforumen utveckla former för sektoriellt samarbete mellan små och medelstora företag som gör det möjligt för dessa att gemensamt ta itu med sociala och miljörelaterade problem.

| 5. | Europaparlamentet ser det som beklagligt att företagens sociala ansvar fortfarande i huvudsak bygger på miljönormer och inte på sociala standarder, vilka trots allt behövs för att återskapa ett socialt klimat som ger ekonomisk tillväxt och social konvergens. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet ser det som beklagligt att företagens sociala ansvar fortfarande i huvudsak bygger på miljönormer och inte på sociala standarder, vilka trots allt behövs för att återskapa ett socialt klimat som ger ekonomisk tillväxt och social konvergens.

| 6. | Europaparlamentet anser att den globala ekonomiska krisen medför en reell risk att beslutsfattare, även inom EU, kommer att drabbas av sitt eget ödesdigra kortsiktiga tänkande, med fokus enbart på åtgärder för en snävt definierad transparens och ansvarsskyldighet på finansmarknaderna, och försumma det brådskande behovet av att finanssektorn såväl som samtliga industrisektorer tar itu med tunga och övergripande utmaningar som miljöförstöring och samhällsupplösning på ett samordnat sätt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att den globala ekonomiska krisen medför en reell risk att beslutsfattare, även inom EU, kommer att drabbas av sitt eget ödesdigra kortsiktiga tänkande, med fokus enbart på åtgärder för en snävt definierad transparens och ansvarsskyldighet på finansmarknaderna, och försumma det brådskande behovet av att finanssektorn såväl som samtliga industrisektorer tar itu med tunga och övergripande utmaningar som miljöförstöring och samhällsupplösning på ett samordnat sätt.

| 7. | Europaparlamentet varnar för att företagen kan vara hållbara i framtiden endast om de ingår i en hållbar ekonomi och menar att det inte finns några alternativ till övergången till en framtid med låga koldioxidutsläpp, där även bevarandet av världens sociala kapital och naturkapital ingår, ett arbete där företagens sociala ansvar har en avgörande roll att spela. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet varnar för att företagen kan vara hållbara i framtiden endast om de ingår i en hållbar ekonomi och menar att det inte finns några alternativ till övergången till en framtid med låga koldioxidutsläpp, där även bevarandet av världens sociala kapital och naturkapital ingår, ett arbete där företagens sociala ansvar har en avgörande roll att spela.

| 8. | Europaparlamentet anser att företagens sociala ansvar måste förbättras med hjälp av att tonvikten läggs vid globala styrmedel för företagens sociala ansvar, att företag som är ledare inom sin grupp ger nya impulser, att företagen går ut med information om sociala frågor och miljöfrågor, att det används lämpliga riktlinjer, att den offentliga förvaltningen hjälper till med att skapa villkor som leder fram till samarbete om företagens sociala ansvar och ställer lämpliga verktyg och styrmedel till förfogande, såsom ett incitamentssystem, att det görs en handfast konsekvensanalys av de nuvarande initiativen inom området företagens sociala ansvar, tillsammans med stöd till nya initiativ på det sociala området, att företagens sociala ansvar anpassas för att tillgodose behoven hos små och medelstora företag och att det alltmer erkänns, både inom företagsvärlden och inom samhället i stort, vilka oerhörda globala utmaningar Europa och världen står inför, både på det sociala området och i fråga om miljön. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att företagens sociala ansvar måste förbättras med hjälp av att tonvikten läggs vid globala styrmedel för företagens sociala ansvar, att företag som är ledare inom sin grupp ger nya impulser, att företagen går ut med information om sociala frågor och miljöfrågor, att det används lämpliga riktlinjer, att den offentliga förvaltningen hjälper till med att skapa villkor som leder fram till samarbete om företagens sociala ansvar och ställer lämpliga verktyg och styrmedel till förfogande, såsom ett incitamentssystem, att det görs en handfast konsekvensanalys av de nuvarande initiativen inom området företagens sociala ansvar, tillsammans med stöd till nya initiativ på det sociala området, att företagens sociala ansvar anpassas för att tillgodose behoven hos små och medelstora företag och att det alltmer erkänns, både inom företagsvärlden och inom samhället i stort, vilka oerhörda globala utmaningar Europa och världen står inför, både på det sociala området och i fråga om miljön.

| 9. | Europaparlamentet stöder kommissionens föresats att fördjupa arbetet med företagens sociala ansvar i Europa genom att ta fram riktlinjer och stödja flerpartsinitiativ för enskilda industrisektorer, och uppmanar ledande företag och sammanslutningar att ansluta sig till dessa initiativ. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet stöder kommissionens föresats att fördjupa arbetet med företagens sociala ansvar i Europa genom att ta fram riktlinjer och stödja flerpartsinitiativ för enskilda industrisektorer, och uppmanar ledande företag och sammanslutningar att ansluta sig till dessa initiativ.

| 10. | Europaparlamentet upprepar att företagens sociala ansvar måste gå från att vara en process till att producera resultat. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet upprepar att företagens sociala ansvar måste gå från att vara en process till att producera resultat.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar den definition av företagens sociala ansvar som återfinns i kommissionens meddelande, som återspeglar den nya strategi som först antogs av kommissionen i samband med flerpartsforumet 2009 och som ger en oumbärlig möjlighet till delaktighet och samförstånd och på ett korrekt sätt återspeglar det nya samförstånd som uppnåtts mellan näringslivet och andra intressenter i denna fråga tack vare det enhälliga avtalet om FN:s vägledande principer och andra instrument såsom den vägledande standarden ISO 26000. Parlamentet välkomnar att sociala och etiska aspekter samt aspekter som rör miljön och de mänskliga rättigheterna tagits med som ett led i företagens verksamhet och håller fast vid att kommissionen måste göra en klarare skillnad mellan: (1) företagens agerande i välgörenhetssyfte, (2) företagens sociala agerande, med utgångspunkt i lagar, regler och internationella standarder, och (3) företagens antisociala agerande, som strider mot lagar, regler och internationella standarder och innebär ett brottsligt utnyttjande av andra, till exempel i form av barnarbete eller tvångsarbete och vilket bör skarpt fördömas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar den definition av företagens sociala ansvar som återfinns i kommissionens meddelande, som återspeglar den nya strategi som först antogs av kommissionen i samband med flerpartsforumet 2009 och som ger en oumbärlig möjlighet till delaktighet och samförstånd och på ett korrekt sätt återspeglar det nya samförstånd som uppnåtts mellan näringslivet och andra intressenter i denna fråga tack vare det enhälliga avtalet om FN:s vägledande principer och andra instrument såsom den vägledande standarden ISO 26000. Parlamentet välkomnar att sociala och etiska aspekter samt aspekter som rör miljön och de mänskliga rättigheterna tagits med som ett led i företagens verksamhet och håller fast vid att kommissionen måste göra en klarare skillnad mellan: (1) företagens agerande i välgörenhetssyfte, (2) företagens sociala agerande, med utgångspunkt i lagar, regler och internationella standarder, och (3) företagens antisociala agerande, som strider mot lagar, regler och internationella standarder och innebär ett brottsligt utnyttjande av andra, till exempel i form av barnarbete eller tvångsarbete och vilket bör skarpt fördömas.

| 12. | Europaparlamentet upprepar att företagens sociala ansvar även måste omfatta deras agerande gentemot och i tredjeländer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet upprepar att företagens sociala ansvar även måste omfatta deras agerande gentemot och i tredjeländer.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar med intresse att kommissionen har börjat inbegripa hänvisningar till företagens sociala ansvar i EU:s handelsavtal. Med hänsyn till de stora företagens och deras dotterbolags och leveranskedjors viktiga roll inom den internationella handeln anser parlamentet att frågan om företagens sociala ansvar och miljöansvar måste inbegripas i EU:s handelsavtal, i kapitlen om hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram konkreta förslag om hur principerna för företagens sociala ansvar ska tillämpas inom handelspolitiken. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar med intresse att kommissionen har börjat inbegripa hänvisningar till företagens sociala ansvar i EU:s handelsavtal. Med hänsyn till de stora företagens och deras dotterbolags och leveranskedjors viktiga roll inom den internationella handeln anser parlamentet att frågan om företagens sociala ansvar och miljöansvar måste inbegripas i EU:s handelsavtal, i kapitlen om hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram konkreta förslag om hur principerna för företagens sociala ansvar ska tillämpas inom handelspolitiken.

| 14. | Europaparlamentet anser att socialt ansvarstagande även bör inbegripa respekt för grundläggande principer och rättigheter såsom dem som specificeras av ILO, särskilt rätten till föreningsfrihet, rätten till kollektivförhandlingar, förbudet mot tvångsarbete, avskaffande av barnarbete och avskaffande av diskriminering på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att socialt ansvarstagande även bör inbegripa respekt för grundläggande principer och rättigheter såsom dem som specificeras av ILO, särskilt rätten till föreningsfrihet, rätten till kollektivförhandlingar, förbudet mot tvångsarbete, avskaffande av barnarbete och avskaffande av diskriminering på arbetsplatsen.

| 15. | Europaparlamentet lovordar starkt det arbete som kommissionsledamöterna för sysselsättning, näringsliv och den inre marknaden och deras avdelningar bidragit med till den framåtblickande och konstruktiva strategin i kommissionens meddelande. Parlamentet uppmärksammar bidraget från andra delar av kommissionen genom den avdelningsövergripande gruppen för företagens sociala ansvar. Kommissionens ordförande uppmanas trots detta att personligen bidra med ledarskap inom företagens sociala ansvar och se till att kommissionen har fullt ansvar för åtagandet om företagens sociala ansvar, särskilt inom GD Miljö och direktoraten med ansvar för yttre förbindelser. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet lovordar starkt det arbete som kommissionsledamöterna för sysselsättning, näringsliv och den inre marknaden och deras avdelningar bidragit med till den framåtblickande och konstruktiva strategin i kommissionens meddelande. Parlamentet uppmärksammar bidraget från andra delar av kommissionen genom den avdelningsövergripande gruppen för företagens sociala ansvar. Kommissionens ordförande uppmanas trots detta att personligen bidra med ledarskap inom företagens sociala ansvar och se till att kommissionen har fullt ansvar för åtagandet om företagens sociala ansvar, särskilt inom GD Miljö och direktoraten med ansvar för yttre förbindelser.

| 16. | Europaparlamentet anser att företagens sociala ansvar bör innehålla sociala åtgärder om yrkesutbildning, balans mellan arbetsliv och privatliv samt lämpliga arbetsvillkor. Parlamentet upprepar sin tilltro till ”affärsnyttan” med företagens sociala ansvar, men hävdar även att det aldrig kan tas som förevändning för att uppträda oansvarigt och agera antisocialt när det i en given situation eller på ett givet företag inte blir aktuellt på kort sikt med sådan affärsnytta. Parlamentet anser att det finns tillräckligt med forskning för att påvisa ”affärsnyttan”, och att spridning av denna forskning bör prioriteras. Parlamentet vill att ny forskning om företagens sociala ansvar ska inriktas på bedömningar av den kumulativa effekten av förändrade företagsbeteenden med anknytning till företagens sociala ansvar vid hanteringen av övergripande europeiska och globala utmaningar som koldioxidutsläpp, vattenförsurning, extrem fattigdom, barnarbete och orättvisor samt att de lärdomar som man gjort ska ingå i EU:s framtida bidrag till utarbetandet av globala initiativ för företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att företagens sociala ansvar bör innehålla sociala åtgärder om yrkesutbildning, balans mellan arbetsliv och privatliv samt lämpliga arbetsvillkor. Parlamentet upprepar sin tilltro till ”affärsnyttan” med företagens sociala ansvar, men hävdar även att det aldrig kan tas som förevändning för att uppträda oansvarigt och agera antisocialt när det i en given situation eller på ett givet företag inte blir aktuellt på kort sikt med sådan affärsnytta. Parlamentet anser att det finns tillräckligt med forskning för att påvisa ”affärsnyttan”, och att spridning av denna forskning bör prioriteras. Parlamentet vill att ny forskning om företagens sociala ansvar ska inriktas på bedömningar av den kumulativa effekten av förändrade företagsbeteenden med anknytning till företagens sociala ansvar vid hanteringen av övergripande europeiska och globala utmaningar som koldioxidutsläpp, vattenförsurning, extrem fattigdom, barnarbete och orättvisor samt att de lärdomar som man gjort ska ingå i EU:s framtida bidrag till utarbetandet av globala initiativ för företagens sociala ansvar.

| 17. | Europaparlamentet medger att en allvarlig brist i initiativ för företagens sociala ansvar uppstår om företag som påstår sig använda företagens sociala ansvar lyckas undvika kritiska intressegrupper eller känsliga frågor som rör deras verksamhet och deras globala leveranskedjor. Parlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på det tidigare arbete som utförts av ”laboratorier för företagens sociala ansvar” när den samarbetar med finansmyndigheter och arbetsmarknadsparter, för att lättare kunna fastställa hur företagen och deras intressenter på ett objektivt sätt kan sätta fingret på sociala och miljörelaterade problem som är relevanta för ett visst företag, samt till att ett rättvist och väl avvägt urval av intressenter ska få medverka i företagens initiativ för socialt ansvar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet medger att en allvarlig brist i initiativ för företagens sociala ansvar uppstår om företag som påstår sig använda företagens sociala ansvar lyckas undvika kritiska intressegrupper eller känsliga frågor som rör deras verksamhet och deras globala leveranskedjor. Parlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på det tidigare arbete som utförts av ”laboratorier för företagens sociala ansvar” när den samarbetar med finansmyndigheter och arbetsmarknadsparter, för att lättare kunna fastställa hur företagen och deras intressenter på ett objektivt sätt kan sätta fingret på sociala och miljörelaterade problem som är relevanta för ett visst företag, samt till att ett rättvist och väl avvägt urval av intressenter ska få medverka i företagens initiativ för socialt ansvar.

| 18. | Europaparlamentet anser att konsumenterna lägger allt större vikt vid hur företagen tar sitt sociala ansvar, och uppmanar därför företagen att skapa insyn på detta område, särskilt i fråga om företagsverksamheter som rör etiska, sociala och miljömässiga aspekter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att konsumenterna lägger allt större vikt vid hur företagen tar sitt sociala ansvar, och uppmanar därför företagen att skapa insyn på detta område, särskilt i fråga om företagsverksamheter som rör etiska, sociala och miljömässiga aspekter.

| 19. | Europaparlamentet betonar att man inte kan börja tala om företagens sociala ansvar förrän gällande lagstiftning och den lokala lönesättning som arbetsmarknadens parter kommit överens om efterlevs. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att man inte kan börja tala om företagens sociala ansvar förrän gällande lagstiftning och den lokala lönesättning som arbetsmarknadens parter kommit överens om efterlevs.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att man vid utvärderingen av ett företags sociala ansvar bör ta hänsyn till hur företagen i det berörda företagets leverantörskedja samt dess eventuella underleverantörer uppträder. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att man vid utvärderingen av ett företags sociala ansvar bör ta hänsyn till hur företagen i det berörda företagets leverantörskedja samt dess eventuella underleverantörer uppträder.

Hållbar återhämtning

| 21. | Europaparlamentet stöder det som står i kommissionens meddelande om att ”lindringen av de sociala konsekvenserna av den rådande krisen”, tillsammans med att finna hållbara företagsmodeller, utgör en del av företagens sociala ansvar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att hjälpa företagen att, i samarbete med företrädare för arbetstagarna, börja medverka i företagens sociala ansvar. Parlamentet uppmanar företagen att överväga initiativ för att bevara och skapa arbetstillfällen, framför allt för ungdomar och kvinnor, inom alla verksamhetsområden (t.ex. ledning och utbildning, marknad, medarbetare, miljö, samhälle), varvid särskild hänsyn bör tas till dem som drabbas av flerfaldig diskriminering, såsom romer och funktionshindrade, samt att anställa, inte bara vanliga arbetstagare utan även personer på ledande ställning, på den lokala arbetsmarknaden och inrätta till exempel ett system som gör det möjligt för personer med universitetsexamen att få praktikplatser med god kvalitet så att de kan skaffa sig den arbetslivserfarenhet som efterfrågas av arbetsgivarna i den privata sektorn. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet stöder det som står i kommissionens meddelande om att ”lindringen av de sociala konsekvenserna av den rådande krisen”, tillsammans med att finna hållbara företagsmodeller, utgör en del av företagens sociala ansvar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att hjälpa företagen att, i samarbete med företrädare för arbetstagarna, börja medverka i företagens sociala ansvar. Parlamentet uppmanar företagen att överväga initiativ för att bevara och skapa arbetstillfällen, framför allt för ungdomar och kvinnor, inom alla verksamhetsområden (t.ex. ledning och utbildning, marknad, medarbetare, miljö, samhälle), varvid särskild hänsyn bör tas till dem som drabbas av flerfaldig diskriminering, såsom romer och funktionshindrade, samt att anställa, inte bara vanliga arbetstagare utan även personer på ledande ställning, på den lokala arbetsmarknaden och inrätta till exempel ett system som gör det möjligt för personer med universitetsexamen att få praktikplatser med god kvalitet så att de kan skaffa sig den arbetslivserfarenhet som efterfrågas av arbetsgivarna i den privata sektorn.

| 22. | Europaparlamentet anser att företagen bör engagera sig i att lösa de sociala problem som har förvärrats av den ekonomiska krisen, såsom bostadsbrist och fattigdom, samt i att utveckla de samhällen där de är verksamma. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att företagen bör engagera sig i att lösa de sociala problem som har förvärrats av den ekonomiska krisen, såsom bostadsbrist och fattigdom, samt i att utveckla de samhällen där de är verksamma.

| 23. | Europaparlamentet anser att den ekonomiska krisen har åtföljts av att sysselsättningen fått en alltmer tillfällig karaktär, framför allt för kvinnor, och dessutom av att arbetsvillkoren blivit annorlunda, delvis till följd av utkontraktering, samt av att många som vill arbeta heltid tvingas deltidsarbeta, av att det blivit vanligare med arbete av ett slag som ibland innebär rena utnyttjandet och att den informella sektorn börjat framträda på nytt. Parlamentet uppmanar kommissionen och det europeiska flerpartsforumet att framför allt undersöka att det blivit allt vanligare med utkontraktering. Parlamentet kräver att detta arbete ska genomsyras av FN:s vägledande principer för leveranskedjan och särskilt begreppet konsekvensbedömning, oavsett vilken leverantörsnivå det handlar om. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att den ekonomiska krisen har åtföljts av att sysselsättningen fått en alltmer tillfällig karaktär, framför allt för kvinnor, och dessutom av att arbetsvillkoren blivit annorlunda, delvis till följd av utkontraktering, samt av att många som vill arbeta heltid tvingas deltidsarbeta, av att det blivit vanligare med arbete av ett slag som ibland innebär rena utnyttjandet och att den informella sektorn börjat framträda på nytt. Parlamentet uppmanar kommissionen och det europeiska flerpartsforumet att framför allt undersöka att det blivit allt vanligare med utkontraktering. Parlamentet kräver att detta arbete ska genomsyras av FN:s vägledande principer för leveranskedjan och särskilt begreppet konsekvensbedömning, oavsett vilken leverantörsnivå det handlar om.

| 24. | Europaparlamentet anser att företagens sociala ansvar också handlar om att lagstiftningen om materiella arbetsförhållanden efterlevs, att det utvecklas förfaranden och strategier för anställning och uppsägning, att arbetstagarnas personuppgifter skyddas samt att löner och andra förmåner betalas i tid och manar till att så ska ske. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att företagens sociala ansvar också handlar om att lagstiftningen om materiella arbetsförhållanden efterlevs, att det utvecklas förfaranden och strategier för anställning och uppsägning, att arbetstagarnas personuppgifter skyddas samt att löner och andra förmåner betalas i tid och manar till att så ska ske.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att krisen påverkar den sociala strukturen och välkomnar att vissa företag vidtagit många olika åtgärder för att integrera utsatta och missgynnade befolkningsgrupper på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar företagen att fortsätta med sådana initiativ, men betonar dock att nedläggningar av och nedskärningar hos företag äventyrar vissa av de förbättringar som har uppnåtts genom företagens sociala ansvar, såsom anställning av marginaliserade samhällsgrupper, framför allt personer med funktionsnedsättning, tillsammans med förbättrad utbildning och status för dessa arbetstagare, främjande av innovativa nya former av allmännyttig produktion och allmännyttiga tjänster genom t.ex. kreditföreningar och främjande av nya sysselsättningsmodeller genom socialt företagande, kooperativ och rättvis handel. Parlamentet anser därför att det måste fastställas riktmärken för sociala åtgärder och uppmanar kommissionen att utföra en omfattande analys av krisens sociala konsekvenser på dessa initiativ, där jämställdhetsperspektivet ska finnas med och tyngdpunkten vila på länderna i södra Europa, och att fullt ut samråda om resultaten med arbetsmarknadens parter och med parter som berörs av företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att krisen påverkar den sociala strukturen och välkomnar att vissa företag vidtagit många olika åtgärder för att integrera utsatta och missgynnade befolkningsgrupper på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar företagen att fortsätta med sådana initiativ, men betonar dock att nedläggningar av och nedskärningar hos företag äventyrar vissa av de förbättringar som har uppnåtts genom företagens sociala ansvar, såsom anställning av marginaliserade samhällsgrupper, framför allt personer med funktionsnedsättning, tillsammans med förbättrad utbildning och status för dessa arbetstagare, främjande av innovativa nya former av allmännyttig produktion och allmännyttiga tjänster genom t.ex. kreditföreningar och främjande av nya sysselsättningsmodeller genom socialt företagande, kooperativ och rättvis handel. Parlamentet anser därför att det måste fastställas riktmärken för sociala åtgärder och uppmanar kommissionen att utföra en omfattande analys av krisens sociala konsekvenser på dessa initiativ, där jämställdhetsperspektivet ska finnas med och tyngdpunkten vila på länderna i södra Europa, och att fullt ut samråda om resultaten med arbetsmarknadens parter och med parter som berörs av företagens sociala ansvar.

| 26. | Europaparlamentet anser att åtgärderna för företagens sociala ansvar, utöver att de gynnar hela samhället, även hjälper företagen att förbättra sin image och att värderas högre av potentiella konsumenter, vilket bidrar till deras ekonomiska hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att åtgärderna för företagens sociala ansvar, utöver att de gynnar hela samhället, även hjälper företagen att förbättra sin image och att värderas högre av potentiella konsumenter, vilket bidrar till deras ekonomiska hållbarhet på lång sikt.

| 27. | Europaparlamentet anser att framtagandet av program för utveckling av färdigheter och livslångt lärande för arbetstagare, regelmässiga individuella bedömningar av arbetstagare samt program för att ta till vara talanger, men även fastställande av individuella affärs- och utvecklingsmål för arbetstagare, är en källa till starkare motivering och engagemang och utgör en viktig komponent i företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att framtagandet av program för utveckling av färdigheter och livslångt lärande för arbetstagare, regelmässiga individuella bedömningar av arbetstagare samt program för att ta till vara talanger, men även fastställande av individuella affärs- och utvecklingsmål för arbetstagare, är en källa till starkare motivering och engagemang och utgör en viktig komponent i företagens sociala ansvar.

| 28. | Europaparlamentet påpekar att särskilt i kristider bör företagen, inom ramen för principerna för företagens sociala ansvar, bidra till att utveckla innovationspotentialen lokalt genom att införa innovativa och miljövänliga tekniska lösningar i produktionsanläggningar samt nya investeringar och moderniseringar. Parlamentet understryker att det kan bli till nytta för en hållbar återhämtning om miljöfrågor såsom biologisk mångfald, klimatförändringar, resurseffektivitet och miljöhälsa får ingå som en del av företagens verksamhet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påpekar att särskilt i kristider bör företagen, inom ramen för principerna för företagens sociala ansvar, bidra till att utveckla innovationspotentialen lokalt genom att införa innovativa och miljövänliga tekniska lösningar i produktionsanläggningar samt nya investeringar och moderniseringar. Parlamentet understryker att det kan bli till nytta för en hållbar återhämtning om miljöfrågor såsom biologisk mångfald, klimatförändringar, resurseffektivitet och miljöhälsa får ingå som en del av företagens verksamhet.

| 29. | Europaparlamentet anser att finanskrisen i vissa fall kan ha påverkat många anställdas förtroende när det gäller företagens skyldighet att uppfylla långsiktiga privata pensionsrättigheter efter krisen, samtidigt som skillnaderna mellan de olika pensionssystemen inom EU också måste beaktas. Parlamentet uppmanar ansvariga företag att ta itu med detta problem och att samarbeta med kommissionen och arbetsmarknadens parter, inklusive genom att upprätta öppna, inkluderande och regelbaserade arrangemang för hantering av pensionsinvesteringar och som en del av den större utmaningen inom företagens sociala ansvar om aktivt åldrande i en tid av demografisk förändring. Det är viktigt att förtroendet mellan anställda och företag återupprättas för att en hållbar ekonomisk återhämtning ska komma i gång. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att finanskrisen i vissa fall kan ha påverkat många anställdas förtroende när det gäller företagens skyldighet att uppfylla långsiktiga privata pensionsrättigheter efter krisen, samtidigt som skillnaderna mellan de olika pensionssystemen inom EU också måste beaktas. Parlamentet uppmanar ansvariga företag att ta itu med detta problem och att samarbeta med kommissionen och arbetsmarknadens parter, inklusive genom att upprätta öppna, inkluderande och regelbaserade arrangemang för hantering av pensionsinvesteringar och som en del av den större utmaningen inom företagens sociala ansvar om aktivt åldrande i en tid av demografisk förändring. Det är viktigt att förtroendet mellan anställda och företag återupprättas för att en hållbar ekonomisk återhämtning ska komma i gång.

Internationella organisationers strategier och flerpartsstrategier

| 30. | Europaparlamentet ger stort beröm till att kommissionen i sitt meddelande betonat vikten av att stärka och genomföra internationella standarder och anser, mot bakgrund av uppdateringen 2011 av OECD:s riktlinjer och avtalet om FN:s vägledande principer, att det i samband med EU:s åtgärder nu måste läggas stark tonvikt på stöd till och genomförande av de riktlinjerna och principerna bland europeiska företag. Parlamentet betonar att OECD:s riktlinjer har definierats och erkänts på internationell nivå i syfte att upprätta och bevara rättvisa konkurrensvillkor och samtidigt främja öppna, rättvisa och ansvarsfulla affärsmetoder i hela världen. Parlamentet föreslår att kommissionen varje år ska rapportera till både Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av OECD:s riktlinjer inom EU. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet ger stort beröm till att kommissionen i sitt meddelande betonat vikten av att stärka och genomföra internationella standarder och anser, mot bakgrund av uppdateringen 2011 av OECD:s riktlinjer och avtalet om FN:s vägledande principer, att det i samband med EU:s åtgärder nu måste läggas stark tonvikt på stöd till och genomförande av de riktlinjerna och principerna bland europeiska företag. Parlamentet betonar att OECD:s riktlinjer har definierats och erkänts på internationell nivå i syfte att upprätta och bevara rättvisa konkurrensvillkor och samtidigt främja öppna, rättvisa och ansvarsfulla affärsmetoder i hela världen. Parlamentet föreslår att kommissionen varje år ska rapportera till både Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av OECD:s riktlinjer inom EU.

| 31. | Europaparlamentet understryker vikten av att man som ett komplement till utvecklingen av internationella normer tar fram unionsomfattande politiska strategier för företagens sociala ansvar, för att undvika oenhetliga nationella tolkningar och risker för konkurrensfördelar eller konkurrensnackdelar på nationell eller internationell nivå. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker vikten av att man som ett komplement till utvecklingen av internationella normer tar fram unionsomfattande politiska strategier för företagens sociala ansvar, för att undvika oenhetliga nationella tolkningar och risker för konkurrensfördelar eller konkurrensnackdelar på nationell eller internationell nivå.

| 32. | Europaparlamentet håller fast vid att samtliga 27 medlemsstater måste påskynda sina översyner av de nationella handlingsplanerna om företagens sociala ansvar och ta fram nationella planer för genomförandet av OECD:s riktlinjer och FN:s vägledande principer för detta, ett arbete som bör vara slutfört senast i december 2013. Medlemsstaterna bör se till att alla berörda intressenter, inklusive icke statliga organisationer och det civila samhället, fackföreningar, arbetsgivarorganisationer och nationella människorättsorganisationer deltar vid utarbetandet av dessa planer. Parlamentet uppmanar EU att göra det lättare att dra nytta av de erfarenheter som gjorts av EU-medlemsstater som nu genomgår processen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att hämta inspiration från de riktlinjer som fastställs i ISO-standarden 26000, den senaste versionen av riktlinjerna i GRI och den vägledning som tagits fram av europeiska gruppen av nationella människorättsinstitutioner. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet håller fast vid att samtliga 27 medlemsstater måste påskynda sina översyner av de nationella handlingsplanerna om företagens sociala ansvar och ta fram nationella planer för genomförandet av OECD:s riktlinjer och FN:s vägledande principer för detta, ett arbete som bör vara slutfört senast i december 2013. Medlemsstaterna bör se till att alla berörda intressenter, inklusive icke statliga organisationer och det civila samhället, fackföreningar, arbetsgivarorganisationer och nationella människorättsorganisationer deltar vid utarbetandet av dessa planer. Parlamentet uppmanar EU att göra det lättare att dra nytta av de erfarenheter som gjorts av EU-medlemsstater som nu genomgår processen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att hämta inspiration från de riktlinjer som fastställs i ISO-standarden 26000, den senaste versionen av riktlinjerna i GRI och den vägledning som tagits fram av europeiska gruppen av nationella människorättsinstitutioner.

| 33. | Europaparlamentet vill se en mer konsekvent politik på EU-nivå genom att offentlig upphandling, exportkrediter, god förvaltning, konkurrens, utveckling, handel, investeringar och annan politik och andra avtal bringas i överensstämmelse med de internationella människorättsnormer, sociala normer och miljönormer som fastställs i OECD:s och FN:s relevanta riktlinjer och principer. I detta sammanhang efterlyser parlamentet insatser för samarbete med organ som företräder arbetstagare, arbetsgivare och konsumenter, samtidigt som man bör utnyttja relevanta råd från nationella människorättsinstitutioner, såsom de förslag om mänskliga rättigheter och om upphandling som den europeiska gruppen med nationella människorättsinstitutioner lämnat till kommissionen. Parlamentet vill se meningsfulla och tillräckliga konsekvensbedömningar av lagstiftningsförslag för att undersöka eventuella oförenligheter med de vägledande principerna och begär samordning med FN:s arbetsgrupp för näringsliv och mänskliga rättigheter så att man undviker olikartade och inkonsekventa tolkningar av de vägledande principerna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet vill se en mer konsekvent politik på EU-nivå genom att offentlig upphandling, exportkrediter, god förvaltning, konkurrens, utveckling, handel, investeringar och annan politik och andra avtal bringas i överensstämmelse med de internationella människorättsnormer, sociala normer och miljönormer som fastställs i OECD:s och FN:s relevanta riktlinjer och principer. I detta sammanhang efterlyser parlamentet insatser för samarbete med organ som företräder arbetstagare, arbetsgivare och konsumenter, samtidigt som man bör utnyttja relevanta råd från nationella människorättsinstitutioner, såsom de förslag om mänskliga rättigheter och om upphandling som den europeiska gruppen med nationella människorättsinstitutioner lämnat till kommissionen. Parlamentet vill se meningsfulla och tillräckliga konsekvensbedömningar av lagstiftningsförslag för att undersöka eventuella oförenligheter med de vägledande principerna och begär samordning med FN:s arbetsgrupp för näringsliv och mänskliga rättigheter så att man undviker olikartade och inkonsekventa tolkningar av de vägledande principerna.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar framför allt att IKT-sektorn nu omfattas av särskilda europeiska riktlinjer för företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet erkänner att det har uppstått verkliga problem kring behovet av att skydda den personliga integriteten och bekämpa brottsligt innehåll å ena sidan och målet att stå upp för yttrandefriheten å andra sidan, vilket den senaste kontroversen om den islamfientliga videon på YouTube tydligt visar. Parlamentet vill att åtskilligt flera europeiska företag engagerar sig i det främsta flerpartsinitiativet i detta avseende, nämligen det globala nätverksinitiativet (GNI), där de flesta medlemmarna för närvarande är företag från Förenta staterna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar framför allt att IKT-sektorn nu omfattas av särskilda europeiska riktlinjer för företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet erkänner att det har uppstått verkliga problem kring behovet av att skydda den personliga integriteten och bekämpa brottsligt innehåll å ena sidan och målet att stå upp för yttrandefriheten å andra sidan, vilket den senaste kontroversen om den islamfientliga videon på YouTube tydligt visar. Parlamentet vill att åtskilligt flera europeiska företag engagerar sig i det främsta flerpartsinitiativet i detta avseende, nämligen det globala nätverksinitiativet (GNI), där de flesta medlemmarna för närvarande är företag från Förenta staterna.

| 35. | Europaparlamentet står fast vid att den ”finansiering för handel och utveckling” som erbjuds investeringsaktörer inom den privata sektorn genom EU:s investeringsanslag, Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling bör inbegripa avtalsklausuler med krav på att OECD:s riktlinjer för multinationella företag och FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter följs, med föreskrifter om ansvarsskyldighet och en tydlig mekanism för klagomål. Parlamentet uppmanar än en gång medlemsstaterna att förfara på samma sätt då de beviljar exportkrediter till företag. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet står fast vid att den ”finansiering för handel och utveckling” som erbjuds investeringsaktörer inom den privata sektorn genom EU:s investeringsanslag, Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling bör inbegripa avtalsklausuler med krav på att OECD:s riktlinjer för multinationella företag och FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter följs, med föreskrifter om ansvarsskyldighet och en tydlig mekanism för klagomål. Parlamentet uppmanar än en gång medlemsstaterna att förfara på samma sätt då de beviljar exportkrediter till företag.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ för nationella åtgärdsplaner för genomförandet av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att göra avgjort mer för att hjälpa till med genomförandet på hög nivå och för att uppmuntra till effektiv övervakning och rapportering. Parlamentet efterlyser ett ”förfarande för inbördes utvärdering” mellan medlemsstaterna så att genomförandet kan gå framåt. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att utvärdera genomförandet av handlingsplanerna och att bedöma de åtgärder som vidtagits på EU-nivå, och att före utgången av 2014 rapportera om resultaten till Europeiska rådet och parlamentet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ för nationella åtgärdsplaner för genomförandet av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att göra avgjort mer för att hjälpa till med genomförandet på hög nivå och för att uppmuntra till effektiv övervakning och rapportering. Parlamentet efterlyser ett ”förfarande för inbördes utvärdering” mellan medlemsstaterna så att genomförandet kan gå framåt. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att utvärdera genomförandet av handlingsplanerna och att bedöma de åtgärder som vidtagits på EU-nivå, och att före utgången av 2014 rapportera om resultaten till Europeiska rådet och parlamentet.

| 37. | Europaparlamentet erkänner att företag i allt större utsträckning är verksamma i bräckliga stater och att de är skyldiga att skydda sin personal från konflikter, terrorism och organiserad brottslighet. Parlamentet håller dock fast vid att företagen har lika stor skyldighet att garantera att säkerhetsarrangemangen inte påverkar freden eller andras säkerhet i de områden där de har sin verksamhet på ett sätt som gör att de skulle kunna anklagas för medhjälp till brott mot de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att de internationella principerna om frivillig säkerhet antas i åtskilligt större omfattning, och att sträva efter ett avtal om en internationell rättslig ram om reglering, övervakning och tillsyn av den verksamhet som privata militära företag och säkerhetsföretag bedriver. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet erkänner att företag i allt större utsträckning är verksamma i bräckliga stater och att de är skyldiga att skydda sin personal från konflikter, terrorism och organiserad brottslighet. Parlamentet håller dock fast vid att företagen har lika stor skyldighet att garantera att säkerhetsarrangemangen inte påverkar freden eller andras säkerhet i de områden där de har sin verksamhet på ett sätt som gör att de skulle kunna anklagas för medhjälp till brott mot de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att de internationella principerna om frivillig säkerhet antas i åtskilligt större omfattning, och att sträva efter ett avtal om en internationell rättslig ram om reglering, övervakning och tillsyn av den verksamhet som privata militära företag och säkerhetsföretag bedriver.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar företag och andra aktörer att på ett konstruktivt sätt engagera sig i kommissionens arbete med att utveckla sektorspecifik vägledning om mänskliga rättigheter, och att använda sig av denna vägledning när den väl är klar. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar företag och andra aktörer att på ett konstruktivt sätt engagera sig i kommissionens arbete med att utveckla sektorspecifik vägledning om mänskliga rättigheter, och att använda sig av denna vägledning när den väl är klar.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, särskilt generaldirektoratet för rättsliga frågor, att lägga fram förslag om hur man bättre kan underlätta tillgången till rättslig prövning i EU-domstolar av de mest extrema fallen av flagranta brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts av Europabaserade företag, eller av deras dotterbolag, underleverantörer eller affärspartner, i enlighet med rekommendationerna från FN:s generalsekreterares särskilda representant för företag och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, särskilt generaldirektoratet för rättsliga frågor, att lägga fram förslag om hur man bättre kan underlätta tillgången till rättslig prövning i EU-domstolar av de mest extrema fallen av flagranta brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts av Europabaserade företag, eller av deras dotterbolag, underleverantörer eller affärspartner, i enlighet med rekommendationerna från FN:s generalsekreterares särskilda representant för företag och mänskliga rättigheter.

| 40. | Europaparlamentet noterar även behovet av att utarbeta och införa mekanismer för att anmäla överträdelser mot de mänskliga rättigheterna på enskilda företag. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet noterar även behovet av att utarbeta och införa mekanismer för att anmäla överträdelser mot de mänskliga rättigheterna på enskilda företag.

| 41. | Europaparlamentet anser att studien ”Green matters” avgjort visar den positiva kopplingen mellan företag som tar sitt sociala ansvar och uppvisar ett bättre ekonomiskt resultat efter det att de tagit sig ur krisen. Parlamentet stöder begreppet ”ansvarsfull konkurrenskraft” och betonar att den potentiella marknaden för varor och tjänster som gynnar samhället och miljön fortfarande är en viktig marknadsmöjlighet för företagen och ett sätt att tillgodose samhällets behov. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att studien ”Green matters” avgjort visar den positiva kopplingen mellan företag som tar sitt sociala ansvar och uppvisar ett bättre ekonomiskt resultat efter det att de tagit sig ur krisen. Parlamentet stöder begreppet ”ansvarsfull konkurrenskraft” och betonar att den potentiella marknaden för varor och tjänster som gynnar samhället och miljön fortfarande är en viktig marknadsmöjlighet för företagen och ett sätt att tillgodose samhällets behov.

| 42. | Europaparlamentet håller med de företag som identifierats i den globala CEO Survey 2012 om att hållbar ekonomisk tillväxt nödvändiggör ett nära samarbete med den lokala befolkningen, lokala självstyrelseorgan och företagspartner samt investeringar i lokalsamhällen. Parlamentet stöder och efterlyser ett ökat antal företagsinitiativ med anknytning till sysselsättningsskapande och utbildning, och för att hjälpa till att förvalta begränsade resurser och hitta hälsolösningar. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet håller med de företag som identifierats i den globala CEO Survey 2012 om att hållbar ekonomisk tillväxt nödvändiggör ett nära samarbete med den lokala befolkningen, lokala självstyrelseorgan och företagspartner samt investeringar i lokalsamhällen. Parlamentet stöder och efterlyser ett ökat antal företagsinitiativ med anknytning till sysselsättningsskapande och utbildning, och för att hjälpa till att förvalta begränsade resurser och hitta hälsolösningar.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, särskilt dess GD Handel, att röra sig bort från en ”passiv” mot en ”aktiv” inställning till OECD:s riktlinjer, bland annat genom att ansöka om anslutning till OECD:s förklaring om internationella investeringar och multinationella företag, där riktlinjerna ingår, för att se till att OECD:s riktlinjer främjas och får fortsatt stöd av EU:s delegationer i tredjeländer, och finansiera initiativ för kapacitetsuppbyggnad tillsammans med företag, fackföreningar och civilsamhället i tredjeländer för ett genomförande av riktlinjerna, och se till att riktlinjerna specifikt anges i alla nya avtal mellan EU och tredjeländer, inklusive alla handels- och investeringsavtal. Parlamentet uppmanar EU till en brett upplagd diplomatisk insats internationellt sett för att få fler länder att skriva under och ge konkret stöd till grupper i det civila samhället för att särskilda fall av påstådda brott ska uppmärksammas, i samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, särskilt dess GD Handel, att röra sig bort från en ”passiv” mot en ”aktiv” inställning till OECD:s riktlinjer, bland annat genom att ansöka om anslutning till OECD:s förklaring om internationella investeringar och multinationella företag, där riktlinjerna ingår, för att se till att OECD:s riktlinjer främjas och får fortsatt stöd av EU:s delegationer i tredjeländer, och finansiera initiativ för kapacitetsuppbyggnad tillsammans med företag, fackföreningar och civilsamhället i tredjeländer för ett genomförande av riktlinjerna, och se till att riktlinjerna specifikt anges i alla nya avtal mellan EU och tredjeländer, inklusive alla handels- och investeringsavtal. Parlamentet uppmanar EU till en brett upplagd diplomatisk insats internationellt sett för att få fler länder att skriva under och ge konkret stöd till grupper i det civila samhället för att särskilda fall av påstådda brott ska uppmärksammas, i samarbete med medlemsstaterna.

| 44. | Europaparlamentet anser att företagens sociala ansvar kan vara ett viktigt verktyg i arbetet med att hjälpa EU att stödja genomförandet av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner på internationell nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja de europeiska organisationer och arbetsmarknadsparter som strävar efter att, i enlighet med OECD:s riktlinjer och andra internationella standarder för företagens sociala ansvar, genomföra pilotprojekt som syftar till kapacitetsuppbyggnad i tredjeländer. Parlamentet ber kommissionen fastställa ett särskilt mål för förhandlingarna och ingåendet av avtal om nya ramavtal om företagens sociala ansvar och uppmana arbetsmarknadsparterna att ingå dessa avtal inom ramen för sin nya sektorsbaserade strategi för företagens sociala ansvar. Parlamentet uppmanar kommissionen, särskilt dess GD Sysselsättning, att integrera arbetsnormer i företagens sociala ansvar genom att genomföra pilotprojekt om ”anständigt arbete” tillsammans med regeringar i tredjeländer. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att företagens sociala ansvar kan vara ett viktigt verktyg i arbetet med att hjälpa EU att stödja genomförandet av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner på internationell nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja de europeiska organisationer och arbetsmarknadsparter som strävar efter att, i enlighet med OECD:s riktlinjer och andra internationella standarder för företagens sociala ansvar, genomföra pilotprojekt som syftar till kapacitetsuppbyggnad i tredjeländer. Parlamentet ber kommissionen fastställa ett särskilt mål för förhandlingarna och ingåendet av avtal om nya ramavtal om företagens sociala ansvar och uppmana arbetsmarknadsparterna att ingå dessa avtal inom ramen för sin nya sektorsbaserade strategi för företagens sociala ansvar. Parlamentet uppmanar kommissionen, särskilt dess GD Sysselsättning, att integrera arbetsnormer i företagens sociala ansvar genom att genomföra pilotprojekt om ”anständigt arbete” tillsammans med regeringar i tredjeländer.

| 45. | Europaparlamentet instämmer med den syn som kommissionen ger uttryck för i sitt meddelande med titeln ”En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar”, det vill säga att arbetsmarknadsparternas efterlevnad av gällande lagstiftning och kollektivavtal är en ovillkorlig förutsättning för företagens sociala ansvar. Parlamentet anser att företagens sociala ansvar bör komplettera, men ingalunda ersätta, nuvarande lagstiftning, kollektivförhandlingar och dialog med fackligt organiserade arbetstagare. Parlamentet anser att företagen själva bör åta sig att med arbetstagarna och deras företrädare diskutera sin politik för företagens sociala ansvar, tillsammans med sådana frågor som en årsberättelse från företaget om hur dess verksamhet påverkar samhälle och miljö. Parlamentet anser att en frivillig uppsättning regler för europeiska ramavtal bör antas på grundval av det eventuella innehållet i ett sådant ramverk, i enlighet med vad som anges i kommissionens arbetsdokument. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet instämmer med den syn som kommissionen ger uttryck för i sitt meddelande med titeln ”En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar”, det vill säga att arbetsmarknadsparternas efterlevnad av gällande lagstiftning och kollektivavtal är en ovillkorlig förutsättning för företagens sociala ansvar. Parlamentet anser att företagens sociala ansvar bör komplettera, men ingalunda ersätta, nuvarande lagstiftning, kollektivförhandlingar och dialog med fackligt organiserade arbetstagare. Parlamentet anser att företagen själva bör åta sig att med arbetstagarna och deras företrädare diskutera sin politik för företagens sociala ansvar, tillsammans med sådana frågor som en årsberättelse från företaget om hur dess verksamhet påverkar samhälle och miljö. Parlamentet anser att en frivillig uppsättning regler för europeiska ramavtal bör antas på grundval av det eventuella innehållet i ett sådant ramverk, i enlighet med vad som anges i kommissionens arbetsdokument.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar EU och framför allt kommissionen att






  — | se till att frågan om företagens sociala ansvar och mänskliga rättigheter finns med bland prioriteringarna i enskilda finansieringsinstrument inom ramen för den nya fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020, och |
| --- | --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar EU och framför allt kommissionen att

—

se till att frågan om företagens sociala ansvar och mänskliga rättigheter finns med bland prioriteringarna i enskilda finansieringsinstrument inom ramen för den nya fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020, och

| — | utveckla särskilt stöd med hjälp av det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, för att utbilda om och bygga upp övergripande kapacitet inom området företagens sociala ansvar hos organisationer i det civila samhället, nationella människorättsinstitutioner, människorättsförsvarare, fackföreningar och andra människorättsorganisationer. |
| --- | --- |

—

utveckla särskilt stöd med hjälp av det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, för att utbilda om och bygga upp övergripande kapacitet inom området företagens sociala ansvar hos organisationer i det civila samhället, nationella människorättsinstitutioner, människorättsförsvarare, fackföreningar och andra människorättsorganisationer.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar att man på vissa håll inom företagsvärlden använt FN:s Rio+20-toppmöte för att förespråka en ny global konvention om företagens ansvar i FN-systemet. Parlamentet anser att även om en sådan konvention antagligen ligger några år framåt i tiden bör EU delta i debatten på ett konstruktivt sätt. Sådana diskussioner får dock inte distrahera beslutsfattare inom företag och regeringar från att snarast genomföra befintliga styrmedel för företagens sociala ansvar. Parlamentet uppmärksammar att det finns olika modeller för hur nya former av global styrning med anknytning till företagens sociala ansvar kan uppstå, såsom ett tillägg till FN-systemet, till exempel genom att öka användningen av OECD:s riktlinjer bland icke medlemmar eller genom ett fristående initiativ från regeringar med samma strategi. Parlamentet uppmanar EU, kommissionen och medlemsstaterna att utveckla och främja särskilda förslag om ett konkret och verifierbart bidrag från näringslivets sida, som man enas om inom ramen för förslaget till FN:s mål om hållbar utveckling efter 2015. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar att man på vissa håll inom företagsvärlden använt FN:s Rio+20-toppmöte för att förespråka en ny global konvention om företagens ansvar i FN-systemet. Parlamentet anser att även om en sådan konvention antagligen ligger några år framåt i tiden bör EU delta i debatten på ett konstruktivt sätt. Sådana diskussioner får dock inte distrahera beslutsfattare inom företag och regeringar från att snarast genomföra befintliga styrmedel för företagens sociala ansvar. Parlamentet uppmärksammar att det finns olika modeller för hur nya former av global styrning med anknytning till företagens sociala ansvar kan uppstå, såsom ett tillägg till FN-systemet, till exempel genom att öka användningen av OECD:s riktlinjer bland icke medlemmar eller genom ett fristående initiativ från regeringar med samma strategi. Parlamentet uppmanar EU, kommissionen och medlemsstaterna att utveckla och främja särskilda förslag om ett konkret och verifierbart bidrag från näringslivets sida, som man enas om inom ramen för förslaget till FN:s mål om hållbar utveckling efter 2015.

Offentlig politik för företagens sociala ansvar

| 48. | Europaparlamentet stöder den ståndpunkt som framhölls i Europeiska flerpartsforumets första rapport från juni 2004 om att offentliga myndigheter kan spela en viktig roll genom att sammankalla och motivera för att främja företagens sociala ansvar, inte minst i offentlig upphandling och uppmanar medlemsstaterna att via högnivågruppen och andra kanaler ytterligare driva på dessa insatser. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet stöder den ståndpunkt som framhölls i Europeiska flerpartsforumets första rapport från juni 2004 om att offentliga myndigheter kan spela en viktig roll genom att sammankalla och motivera för att främja företagens sociala ansvar, inte minst i offentlig upphandling och uppmanar medlemsstaterna att via högnivågruppen och andra kanaler ytterligare driva på dessa insatser.

| 49. | Europaparlamentet begär att när EU eller medlemsstaterna är affärspartner (t.ex. vid offentlig upphandling, statligt ägda företag, samriskföretag, exportkreditgarantier och storskaliga projekt i tredjeländer) ska överensstämmelse med OECD:s och FN:s riktlinjer och principer prioriteras, vilket ska återspeglas i specifika avtalsklausuler med konsekvenser för företag som uppenbart kränker sociala standarder samt miljö- och människorättsstandarder. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet begär att när EU eller medlemsstaterna är affärspartner (t.ex. vid offentlig upphandling, statligt ägda företag, samriskföretag, exportkreditgarantier och storskaliga projekt i tredjeländer) ska överensstämmelse med OECD:s och FN:s riktlinjer och principer prioriteras, vilket ska återspeglas i specifika avtalsklausuler med konsekvenser för företag som uppenbart kränker sociala standarder samt miljö- och människorättsstandarder.

| 50. | Europaparlamentet framhåller vikten av FN:s principer om att ”skydda, respektera, åtgärda” och anser att de tre pelarna, nämligen statens ansvar att skydda mot kränkningar av de mänskliga rättigheterna, företagens ansvar att respektera de mänskliga rättigheterna och behovet av en effektivare tillgång till rättsmedel bör stödjas med lämpliga åtgärder som gör att de kan genomföras. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet framhåller vikten av FN:s principer om att ”skydda, respektera, åtgärda” och anser att de tre pelarna, nämligen statens ansvar att skydda mot kränkningar av de mänskliga rättigheterna, företagens ansvar att respektera de mänskliga rättigheterna och behovet av en effektivare tillgång till rättsmedel bör stödjas med lämpliga åtgärder som gör att de kan genomföras.

| 51. | Europaparlamentet understryker att de europeiska företagen, deras dotterbolag och underleverantörer med hänsyn till sin framträdande plats i den internationella handeln spelar en viktig roll för att främja och sprida sociala standarder och arbetsnormer i världen. Parlamentet uppmärksammar att klagomål mot företag från EU som är verksamma utomlands ofta kan lösas bättre på plats. Parlamentet berömmer OECD:s nationella kontaktpunkter, som fungerar som icke-rättsliga mekanismer förlagda i staterna och kan medla inom ett brett spektrum av tvister som rör företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet vill dock att företagen ska anstränga sig mer för att ta fram klagomålsmekanismer som följer de effektivitetskriterier som fastställs i FN:s vägledande principer och söka ytterligare auktoritativ vägledning i internationellt erkända principer och riktlinjer, i synnerhet de nyligen uppdaterade OECD-riktlinjerna för multinationella företag, de tio principerna för ansvarsfullt företagande i FN:s globala överenskommelse (Global Compact), den vägledande ISO-standarden för socialt ansvarstagande (ISO 26000) samt ILO:s trepartsförklaring om multinationella företag och socialpolitik. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker att de europeiska företagen, deras dotterbolag och underleverantörer med hänsyn till sin framträdande plats i den internationella handeln spelar en viktig roll för att främja och sprida sociala standarder och arbetsnormer i världen. Parlamentet uppmärksammar att klagomål mot företag från EU som är verksamma utomlands ofta kan lösas bättre på plats. Parlamentet berömmer OECD:s nationella kontaktpunkter, som fungerar som icke-rättsliga mekanismer förlagda i staterna och kan medla inom ett brett spektrum av tvister som rör företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet vill dock att företagen ska anstränga sig mer för att ta fram klagomålsmekanismer som följer de effektivitetskriterier som fastställs i FN:s vägledande principer och söka ytterligare auktoritativ vägledning i internationellt erkända principer och riktlinjer, i synnerhet de nyligen uppdaterade OECD-riktlinjerna för multinationella företag, de tio principerna för ansvarsfullt företagande i FN:s globala överenskommelse (Global Compact), den vägledande ISO-standarden för socialt ansvarstagande (ISO 26000) samt ILO:s trepartsförklaring om multinationella företag och socialpolitik.

| 52. | Europaparlamentet vill att det tas fram effektivare standarder för transparens och ansvarsskyldighet för EU:s teknikföretag i samband med export av teknik som kan användas för att kränka mänskliga rättigheter eller för att motarbeta EU:s säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet vill att det tas fram effektivare standarder för transparens och ansvarsskyldighet för EU:s teknikföretag i samband med export av teknik som kan användas för att kränka mänskliga rättigheter eller för att motarbeta EU:s säkerhetsintressen.

| 53. | Europaparlamentet begär att principen ”känn din slutanvändare” tillämpas för att öka granskningen och förebygga kränkningar av de mänskliga rättigheterna uppåt eller nedåt i leveranskedjan och produktionen eller marknadsflödena. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet begär att principen ”känn din slutanvändare” tillämpas för att öka granskningen och förebygga kränkningar av de mänskliga rättigheterna uppåt eller nedåt i leveranskedjan och produktionen eller marknadsflödena.

| 54. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör få företag att ta ansvar för att principer och aktiva strategier antas i syfte att motverka diskriminering och social utestängning, att främja jämställdhet mellan könen och respektera allas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör få företag att ta ansvar för att principer och aktiva strategier antas i syfte att motverka diskriminering och social utestängning, att främja jämställdhet mellan könen och respektera allas grundläggande rättigheter.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna, med tanke på flerpartsstrategin för företagens sociala ansvar, att överväga att bredda deltagandet av observatörer vid högnivågruppens möten två gånger om året, till att omfatta de två föredragandena från de berörda utskotten i parlamentet, företrädare för FN:s miljöprogram, FN:s råd för mänskliga rättigheter och Internationella arbetsorganisationen samt en utsedd representant vardera från europeiska näringslivet, fackföreningarna och civilsamhället, efter överenskommelse i Europeiska flerpartsforumets samordningsgrupp. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna, med tanke på flerpartsstrategin för företagens sociala ansvar, att överväga att bredda deltagandet av observatörer vid högnivågruppens möten två gånger om året, till att omfatta de två föredragandena från de berörda utskotten i parlamentet, företrädare för FN:s miljöprogram, FN:s råd för mänskliga rättigheter och Internationella arbetsorganisationen samt en utsedd representant vardera från europeiska näringslivet, fackföreningarna och civilsamhället, efter överenskommelse i Europeiska flerpartsforumets samordningsgrupp.

| 56. | Europaparlamentet inser att det behov som lyftes fram i Laekenförklaringen 2001, dvs. att EU:s institutioner måste föras närmare EU:s invånare, fortfarande är aktuellt och stöder därför en formell undersökning av ”Solidarité proposal”, ett förslag om ett interinstitutionellt program för mänskliga resurser inom EU-institutionerna, som ska göra det lättare för deras anställda och praktikanter att delta i samhällsengagemang genom humanitär och socialt konstruktiv välgörenhetsverksamhet, både som en del av personalutbildning och i form av frivilligarbete. Parlamentet poängterar att det föreslagna programmet innebär kostnadsbesparingar och ett stort mervärde och att det skulle bidra till att främja och genomföra EU:s politik och olika EU-program. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att införa frivilligverksamhet bland arbetstagarna i sina nationella handlingsplaner. Parlamentet vill att en ”överenskommelse” ska undertecknas via European Volunteer Centre för att få organisationer i det civila samhället att få med företagen i verksamhet som strävar mot detta mål. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet inser att det behov som lyftes fram i Laekenförklaringen 2001, dvs. att EU:s institutioner måste föras närmare EU:s invånare, fortfarande är aktuellt och stöder därför en formell undersökning av ”Solidarité proposal”, ett förslag om ett interinstitutionellt program för mänskliga resurser inom EU-institutionerna, som ska göra det lättare för deras anställda och praktikanter att delta i samhällsengagemang genom humanitär och socialt konstruktiv välgörenhetsverksamhet, både som en del av personalutbildning och i form av frivilligarbete. Parlamentet poängterar att det föreslagna programmet innebär kostnadsbesparingar och ett stort mervärde och att det skulle bidra till att främja och genomföra EU:s politik och olika EU-program. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att införa frivilligverksamhet bland arbetstagarna i sina nationella handlingsplaner. Parlamentet vill att en ”överenskommelse” ska undertecknas via European Volunteer Centre för att få organisationer i det civila samhället att få med företagen i verksamhet som strävar mot detta mål.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar företagen att stimulera internationellt frivilligarbete bland sina anställda i syfte att underlätta samverkanseffekter mellan den offentliga och den privata sektorn i utvecklingssamarbetet. Parlamentet uppmanar kommissionen att bistå företagens verksamhet inom detta område med hjälp av den framtida europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar företagen att stimulera internationellt frivilligarbete bland sina anställda i syfte att underlätta samverkanseffekter mellan den offentliga och den privata sektorn i utvecklingssamarbetet. Parlamentet uppmanar kommissionen att bistå företagens verksamhet inom detta område med hjälp av den framtida europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd.

| 58. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör uppmuntra företag att utarbeta en politik och vidta åtgärder som respekterar alla anställdas privat- och familjeliv. Parlamentet anser att denna politik och dessa åtgärder bör följa jämställdhetsprincipen, och även omfatta förhandlingar om arbetstidens längd och förläggning, lönenivåer, tillgång för arbetstagarna till vissa praktiska faciliteter, liksom flexibla arbetsvillkor, inklusive anställningskontraktens karaktär och möjlighet till avbrott i yrkeslivet. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör uppmuntra företag att utarbeta en politik och vidta åtgärder som respekterar alla anställdas privat- och familjeliv. Parlamentet anser att denna politik och dessa åtgärder bör följa jämställdhetsprincipen, och även omfatta förhandlingar om arbetstidens längd och förläggning, lönenivåer, tillgång för arbetstagarna till vissa praktiska faciliteter, liksom flexibla arbetsvillkor, inklusive anställningskontraktens karaktär och möjlighet till avbrott i yrkeslivet.

| 59. | Europaparlamentet konstaterar att sociala indikatorer i många initiativ för företagens sociala ansvar värderas lägre än miljöindex, både ekonomiskt sett och i största allmänhet. Oavsett handboken om upphandling med social inriktning anser parlamentet att EU självt också har varit för försiktigt på detta område. Parlamentet efterlyser en studie om ”värdesättande av socialt kapital”, som ska ge upphov till en omfattande EU-ledd debatt om att bättre integrera sociala konsekvenser i hållbar företagsledning. Parlamentet stöder finansiering av pilotprojekt för att utveckla sociala index, sociala värderingsinstitut och rutiner för social revision i vissa medlemsstater och branscher. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet konstaterar att sociala indikatorer i många initiativ för företagens sociala ansvar värderas lägre än miljöindex, både ekonomiskt sett och i största allmänhet. Oavsett handboken om upphandling med social inriktning anser parlamentet att EU självt också har varit för försiktigt på detta område. Parlamentet efterlyser en studie om ”värdesättande av socialt kapital”, som ska ge upphov till en omfattande EU-ledd debatt om att bättre integrera sociala konsekvenser i hållbar företagsledning. Parlamentet stöder finansiering av pilotprojekt för att utveckla sociala index, sociala värderingsinstitut och rutiner för social revision i vissa medlemsstater och branscher.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar erkännandet av den roll som offentlig upphandling måste spela för att främja företagens sociala ansvar i praktiken, bland annat genom tillgång till yrkesutbildning, likabehandling, rättvis handel samt social integrering av missgynnade arbetstagare och personer med funktionsnedsättning, för att företagen ska sporras till att utöka sitt sociala ansvar. Parlamentet anser dock att det fortfarande är oklart i vilken utsträckning offentliga myndigheter faktiskt tagit till sig de ändringar av EU:s upphandlingsregler som under tiden gjorts och hur detta överlag förbättrat företagens miljöprestanda och sociala resultat och sporrat till socialt ansvar. Parlamentet efterlyser därför ytterligare forskning och konsekvensbedömningar, vilket ska resultera i tydliga rekommendationer för att ge företagen incitament som är lätta att förstå. Detta bör också innebära en analys av att företagen alltmer tar med bestämmelser om socialt ansvar i sin egen privata upphandling, dvs. i avtal mellan företag. Det är viktigt med god praxis på området. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet välkomnar erkännandet av den roll som offentlig upphandling måste spela för att främja företagens sociala ansvar i praktiken, bland annat genom tillgång till yrkesutbildning, likabehandling, rättvis handel samt social integrering av missgynnade arbetstagare och personer med funktionsnedsättning, för att företagen ska sporras till att utöka sitt sociala ansvar. Parlamentet anser dock att det fortfarande är oklart i vilken utsträckning offentliga myndigheter faktiskt tagit till sig de ändringar av EU:s upphandlingsregler som under tiden gjorts och hur detta överlag förbättrat företagens miljöprestanda och sociala resultat och sporrat till socialt ansvar. Parlamentet efterlyser därför ytterligare forskning och konsekvensbedömningar, vilket ska resultera i tydliga rekommendationer för att ge företagen incitament som är lätta att förstå. Detta bör också innebära en analys av att företagen alltmer tar med bestämmelser om socialt ansvar i sin egen privata upphandling, dvs. i avtal mellan företag. Det är viktigt med god praxis på området.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar till användning av informations- och kommunikationsteknik liksom sociala medier för att uppmuntra intresserade i hela världen att mer aktivt delta i flerpartssamråden. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar till användning av informations- och kommunikationsteknik liksom sociala medier för att uppmuntra intresserade i hela världen att mer aktivt delta i flerpartssamråden.

| 62. | Europaparlamentet berömmer medlemsstaterna för deras omfattande arbete med att utveckla och genomföra nationella handlingsplaner för företagens sociala ansvar i samråd med nationella flerpartsplattformar i många medlemsstater. Parlamentet uttrycker emellertid oro över att en stor del av åtgärderna inom offentlig politik ännu inte på något mer framträdande sätt stimulerat företagens sociala ansvar. Parlamentet vill se mer forskning kring och utvärdering av offentliga politiska åtgärder inom företagens sociala ansvar på EU-nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen själv att som ansvarsfull arbetsgivare föregå med gott exempel genom att offentliggöra en egen rapport om företagens sociala ansvar, enligt det globala rapporteringsinitiativets riktlinjer för offentliga sektorn, och erbjuda de anställda inom kommissionen ”matchad” ledighet för att kunna delta i initiativ för frivilligverksamhet och genom att se över utnyttjandet av investeringar i pensionsfonder enligt etiska kriterier. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet berömmer medlemsstaterna för deras omfattande arbete med att utveckla och genomföra nationella handlingsplaner för företagens sociala ansvar i samråd med nationella flerpartsplattformar i många medlemsstater. Parlamentet uttrycker emellertid oro över att en stor del av åtgärderna inom offentlig politik ännu inte på något mer framträdande sätt stimulerat företagens sociala ansvar. Parlamentet vill se mer forskning kring och utvärdering av offentliga politiska åtgärder inom företagens sociala ansvar på EU-nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen själv att som ansvarsfull arbetsgivare föregå med gott exempel genom att offentliggöra en egen rapport om företagens sociala ansvar, enligt det globala rapporteringsinitiativets riktlinjer för offentliga sektorn, och erbjuda de anställda inom kommissionen ”matchad” ledighet för att kunna delta i initiativ för frivilligverksamhet och genom att se över utnyttjandet av investeringar i pensionsfonder enligt etiska kriterier.

| 63. | Europaparlamentet vill att Europeiska året för medborgarskap 2013 ska innefatta en särskild del om företagsmedborgarskap, där företagare och personer inom affärslivet uppmanas delta i befintliga initiativ för företagens sociala ansvar i medlemsstaterna och på EU-nivå för att främja och utveckla begreppet ”god företagsmedborgare”. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet vill att Europeiska året för medborgarskap 2013 ska innefatta en särskild del om företagsmedborgarskap, där företagare och personer inom affärslivet uppmanas delta i befintliga initiativ för företagens sociala ansvar i medlemsstaterna och på EU-nivå för att främja och utveckla begreppet ”god företagsmedborgare”.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att bygga sitt nya system för utmärkelser på redan befintlig praxis på området. Parlamentet tror att utmärkelserna kan sporra till företagens sociala ansvar, men endast om vinnarna verkligen står för bästa praxis på nationell, europeisk och global nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en oberoende panel med experter som regelbundet ska bedöma detta och fortlöpande granska systemet under innevarande år och kommande år. Parlamentet begär att utmärkelserna ges en publicitet som låter det framgå hur komplicerade utmaningar vi faktiskt står inför och understryker att alla företag kan lära sig av detta, inte bara vinnarna. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att bygga sitt nya system för utmärkelser på redan befintlig praxis på området. Parlamentet tror att utmärkelserna kan sporra till företagens sociala ansvar, men endast om vinnarna verkligen står för bästa praxis på nationell, europeisk och global nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en oberoende panel med experter som regelbundet ska bedöma detta och fortlöpande granska systemet under innevarande år och kommande år. Parlamentet begär att utmärkelserna ges en publicitet som låter det framgå hur komplicerade utmaningar vi faktiskt står inför och understryker att alla företag kan lära sig av detta, inte bara vinnarna.

| 65. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att kommissionen snarast utformar den aviserade gemensamma livscykelbaserade metoden för att mäta miljöprestanda. Denna metod skulle vara till nytta både för en öppnare företagsinformation och för myndigheternas bedömning av företagens miljöprestanda. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att kommissionen snarast utformar den aviserade gemensamma livscykelbaserade metoden för att mäta miljöprestanda. Denna metod skulle vara till nytta både för en öppnare företagsinformation och för myndigheternas bedömning av företagens miljöprestanda.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda sitt arbete med att i sitt arbetsprogram lägga fram nya förslag om hur man kan ta itu med skillnader i styressystemet beträffande internationella standarder för företagens sociala ansvar, vilket rekommenderas i ”Edinburghstudien” som kommissionen beställde. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda sitt arbete med att i sitt arbetsprogram lägga fram nya förslag om hur man kan ta itu med skillnader i styressystemet beträffande internationella standarder för företagens sociala ansvar, vilket rekommenderas i ”Edinburghstudien” som kommissionen beställde.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att göra strategierna för att främja företagens sociala ansvar mer effektiva genom att till exempel belöna företag som agerar ansvarsfullt, med hjälp av investeringspolitiska incitament och tillgång till offentliga investeringar. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att göra strategierna för att främja företagens sociala ansvar mer effektiva genom att till exempel belöna företag som agerar ansvarsfullt, med hjälp av investeringspolitiska incitament och tillgång till offentliga investeringar.

| 68. | Europaparlamentet berömmer kommissionen för dess planer att främja initiativ vad gäller ansvarsfull produktion och konsumtion. Parlamentet anser att EU kan bygga på erfarenheterna från initiativ för företagens sociala ansvar som har omfattat särskild utbildning och kompetensutveckling för företagens inköpare. Parlamentet menar att det planerade initiativet om transparens kan vara en viktig drivkraft för rörelsen för etisk konsumtion. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta huruvida det är genomförbart och önskvärt att utveckla en social EU-märkning för alla företag som satsar på företagens sociala ansvar, för att konsumenter och investerare lättare ska kunna se vilka åtgärder företagen vidtagit på området, samt att, utgående från befintliga märkningsinitiativ, genomgående främja samarbete utifrån metoden ”nedifrån och upp” under ledning av ISEAL Alliance (International Social and Environmental Accreditation and Labelling). Parlamentet föreslår att det regelbundet ska övervakas att de företag som fått sådan europeisk märkning följer de sociala bestämmelser för företagens sociala ansvar som anges i märkningen. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet berömmer kommissionen för dess planer att främja initiativ vad gäller ansvarsfull produktion och konsumtion. Parlamentet anser att EU kan bygga på erfarenheterna från initiativ för företagens sociala ansvar som har omfattat särskild utbildning och kompetensutveckling för företagens inköpare. Parlamentet menar att det planerade initiativet om transparens kan vara en viktig drivkraft för rörelsen för etisk konsumtion. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta huruvida det är genomförbart och önskvärt att utveckla en social EU-märkning för alla företag som satsar på företagens sociala ansvar, för att konsumenter och investerare lättare ska kunna se vilka åtgärder företagen vidtagit på området, samt att, utgående från befintliga märkningsinitiativ, genomgående främja samarbete utifrån metoden ”nedifrån och upp” under ledning av ISEAL Alliance (International Social and Environmental Accreditation and Labelling). Parlamentet föreslår att det regelbundet ska övervakas att de företag som fått sådan europeisk märkning följer de sociala bestämmelser för företagens sociala ansvar som anges i märkningen.

Kopplingen mellan socialt ansvarstagande investeringar och öppenhet

| 69. | Europaparlamentet noterar att efterfrågan från institutionella investerares sida fortfarande är en viktig drivkraft på marknaden för socialt ansvarstagande och hållbara investeringar, men att tonvikten inte längre huvudsakligen bör läggas enbart vid miljöaspekter. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att öppenhet gentemot investerare och konsumenter är en avgörande drivkraft för företagens sociala ansvar som måste vara baserad på sociala och miljörelaterade principer vilka lätt kan tillämpas och mätas. Parlamentet gläds åt kommissionens försök att samarbeta med investerarna i frågor om företagens sociala ansvar. Detta aktiva engagemang måste vara fast förankrat i stödet för FN:s principer för ansvarsfulla investeringar och i principen om integrerad rapportering. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet noterar att efterfrågan från institutionella investerares sida fortfarande är en viktig drivkraft på marknaden för socialt ansvarstagande och hållbara investeringar, men att tonvikten inte längre huvudsakligen bör läggas enbart vid miljöaspekter. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att öppenhet gentemot investerare och konsumenter är en avgörande drivkraft för företagens sociala ansvar som måste vara baserad på sociala och miljörelaterade principer vilka lätt kan tillämpas och mätas. Parlamentet gläds åt kommissionens försök att samarbeta med investerarna i frågor om företagens sociala ansvar. Detta aktiva engagemang måste vara fast förankrat i stödet för FN:s principer för ansvarsfulla investeringar och i principen om integrerad rapportering.

| 70. | Europaparlamentet konstaterar att de som varit föremål för långsiktiga investeringar, t.ex. pensionsfonder, har ett intresse av hållbar avkastning och ett ansvarsfullt beteende från företagens sida. Parlamentet anser att det är viktigt att incitamenten för investerarna är ändamålsenligt anpassade till mottagarnas intressen, och inte begränsar dem till en snäv tolkning av dessa intressen med fokus endast på vinstmaximering på kort sikt. Parlamentet stöder ett regelverk som strävar mot detta mål och är positivt till att kommissionen utarbetar förslag om långsiktiga investeringar och om företagsstyrning till stöd för hanteringen av dessa frågor. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet konstaterar att de som varit föremål för långsiktiga investeringar, t.ex. pensionsfonder, har ett intresse av hållbar avkastning och ett ansvarsfullt beteende från företagens sida. Parlamentet anser att det är viktigt att incitamenten för investerarna är ändamålsenligt anpassade till mottagarnas intressen, och inte begränsar dem till en snäv tolkning av dessa intressen med fokus endast på vinstmaximering på kort sikt. Parlamentet stöder ett regelverk som strävar mot detta mål och är positivt till att kommissionen utarbetar förslag om långsiktiga investeringar och om företagsstyrning till stöd för hanteringen av dessa frågor.

| 71. | Europaparlamentet stöder kommissionens framläggande av ett förslag om företags lämnande av icke-finansiell information. Parlamentet gläds åt att detta förslag bygger på ett omfattande offentligt samråd såväl som på ett antal seminarier med de berörda parterna, men varnar samtidigt för att användningen av begreppet ”icke-finansiell” inte bör dölja de mycket påtagliga finansiella konsekvenser som sociala, miljömässiga och människorättsrelaterade frågor får för näringslivet. Parlamentet anser att förslaget ger EU möjlighet att rekommendera de europeiska företagen att tillämpa FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter och FN:s Global Compact-initiativ och att de bör harmoniseras med integrerad rapportering – såsom den nyligen håller på att utformas av internationella kommittén för integrerad rapportering (IIRC). Parlamentet understryker att eventuella lösningar måste vara flexibla och inte får orsaka orimliga administrativa bördor och kostnader. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet stöder kommissionens framläggande av ett förslag om företags lämnande av icke-finansiell information. Parlamentet gläds åt att detta förslag bygger på ett omfattande offentligt samråd såväl som på ett antal seminarier med de berörda parterna, men varnar samtidigt för att användningen av begreppet ”icke-finansiell” inte bör dölja de mycket påtagliga finansiella konsekvenser som sociala, miljömässiga och människorättsrelaterade frågor får för näringslivet. Parlamentet anser att förslaget ger EU möjlighet att rekommendera de europeiska företagen att tillämpa FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter och FN:s Global Compact-initiativ och att de bör harmoniseras med integrerad rapportering – såsom den nyligen håller på att utformas av internationella kommittén för integrerad rapportering (IIRC). Parlamentet understryker att eventuella lösningar måste vara flexibla och inte får orsaka orimliga administrativa bördor och kostnader.

| 72. | Europaparlamentet menar att för att höja trovärdigheten hos de åtgärder som ett företag vidtagit bör den sociala rapporten verifieras av ett externt organ. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet menar att för att höja trovärdigheten hos de åtgärder som ett företag vidtagit bör den sociala rapporten verifieras av ett externt organ.

Att vidareutveckla företagens sociala ansvar

| 73. | Europaparlamentet stöder att Europeiska flerpartsforumet fortsatt har en ledande roll i arbetet med att stödja genomförandet av de förslag som ingår i kommissionens meddelande. Parlamentet påminner om att en betydligt större spridning på europeisk nivå skulle kunna åstadkommas om företagens sociala ansvar vore mer anpassat till små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar alla deltagare att ta del av forumets arbete på ett flexibelt, öppet och konsensusskapande sätt i en sann anda av företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet stöder att Europeiska flerpartsforumet fortsatt har en ledande roll i arbetet med att stödja genomförandet av de förslag som ingår i kommissionens meddelande. Parlamentet påminner om att en betydligt större spridning på europeisk nivå skulle kunna åstadkommas om företagens sociala ansvar vore mer anpassat till små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar alla deltagare att ta del av forumets arbete på ett flexibelt, öppet och konsensusskapande sätt i en sann anda av företagens sociala ansvar.

| 74. | Europaparlamentet anser att fackliga rättigheter och friheter, tillsammans med att arbetstagarna ska vara företrädda av demokratiskt valda organ, är en huvudfråga för alla strategier för företagens sociala ansvar. Parlamentet berömmer EU:s nuvarande ram med strukturer för en social dialog inom eller mellan olika sektorer, och efterlyser ett fullständigt och aktivt samråd med och medverkan från representativa organisationer och fackföreningar, framför allt i arbetet med att utveckla, tillämpa och övervaka företagens processer och strukturer för socialt ansvar tillsammans med arbetsgivarna i ett genuint partnerskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att fackföreningar och personalrepresentanter, som är viktiga aktörer, deltar i dialogen om företagens sociala ansvar, vid sidan av företag och andra intressenter. Parlamentet anser att arbetsmarknadens parter är viktiga för främjandet av företagens sociala ansvar som, vilket bör framhållas, bidrar till och underlättar dialogen mellan dessa parter. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet anser att fackliga rättigheter och friheter, tillsammans med att arbetstagarna ska vara företrädda av demokratiskt valda organ, är en huvudfråga för alla strategier för företagens sociala ansvar. Parlamentet berömmer EU:s nuvarande ram med strukturer för en social dialog inom eller mellan olika sektorer, och efterlyser ett fullständigt och aktivt samråd med och medverkan från representativa organisationer och fackföreningar, framför allt i arbetet med att utveckla, tillämpa och övervaka företagens processer och strukturer för socialt ansvar tillsammans med arbetsgivarna i ett genuint partnerskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att fackföreningar och personalrepresentanter, som är viktiga aktörer, deltar i dialogen om företagens sociala ansvar, vid sidan av företag och andra intressenter. Parlamentet anser att arbetsmarknadens parter är viktiga för främjandet av företagens sociala ansvar som, vilket bör framhållas, bidrar till och underlättar dialogen mellan dessa parter.

| 75. | Europaparlamentet anser att politik för företagens sociala ansvar bör omfatta särskilda åtgärder för att ta itu med den olagliga metoden att svartlista arbetstagare och neka dem anställning, ofta på grund av att de är fackligt anslutna och aktiva eller är verksamma som skyddsombud. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet anser att politik för företagens sociala ansvar bör omfatta särskilda åtgärder för att ta itu med den olagliga metoden att svartlista arbetstagare och neka dem anställning, ofta på grund av att de är fackligt anslutna och aktiva eller är verksamma som skyddsombud.

| 76. | Europaparlamentet yrkar på att ett företag som svartlistar arbetstagare eller bryter mot mänskliga rättigheter och arbetsnormer inte ska få EU-stöd och EU-finansiering eller få lämna anbud i samband med annan offentlig upphandling på EU-nivå, nationell nivå eller myndighetsnivå. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet yrkar på att ett företag som svartlistar arbetstagare eller bryter mot mänskliga rättigheter och arbetsnormer inte ska få EU-stöd och EU-finansiering eller få lämna anbud i samband med annan offentlig upphandling på EU-nivå, nationell nivå eller myndighetsnivå.

| 77. | Europaparlamentet konstaterar att politiken för företagens sociala ansvar måste respekteras, inte bara av huvudbolaget eller huvudentreprenören, utan också av de underleverantörer eller leveranskedjor som eventuellt anlitas, oavsett om det rör sig om varor, arbetstagare eller tjänster och oavsett om de är baserade i EU eller ett tredjeland, för att på så sätt garantera rättvisa konkurrensvillkor grundade på rättvisa löner och anständiga arbetsvillkor, och säkerställa fackliga rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet konstaterar att politiken för företagens sociala ansvar måste respekteras, inte bara av huvudbolaget eller huvudentreprenören, utan också av de underleverantörer eller leveranskedjor som eventuellt anlitas, oavsett om det rör sig om varor, arbetstagare eller tjänster och oavsett om de är baserade i EU eller ett tredjeland, för att på så sätt garantera rättvisa konkurrensvillkor grundade på rättvisa löner och anständiga arbetsvillkor, och säkerställa fackliga rättigheter och friheter.

| 78. | Europaparlamentet stöder kommissionens direktiv om miniminormer för brottsoffer och vill att politiken för socialt ansvar i företag inom de relevanta sektorerna (t.ex. rese-, försäkrings-, bostads- och telekommunikationsbranschen) ska innehålla positiva och konkreta strategier och strukturer till stöd för brottsoffer och deras familjer under en kris, och fastställa särskilda strategier för de anställda som faller offer för brott, både på eller utanför arbetsplatsen. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet stöder kommissionens direktiv om miniminormer för brottsoffer och vill att politiken för socialt ansvar i företag inom de relevanta sektorerna (t.ex. rese-, försäkrings-, bostads- och telekommunikationsbranschen) ska innehålla positiva och konkreta strategier och strukturer till stöd för brottsoffer och deras familjer under en kris, och fastställa särskilda strategier för de anställda som faller offer för brott, både på eller utanför arbetsplatsen.

| 79. | Europaparlamentet håller med om att det inte finns en lösning som passar alla när det gäller företagens sociala ansvar, men inser att den uppsjö som finns av olika initiativ på detta område, fastän den visar att man är medveten om att en politik för företagens sociala ansvar är viktig, kan vålla merkostnader, hindra genomförandet och bli till skada för både förtroendet och rättvisan. Parlamentet anser att man vid genomförandet av riktlinjerna för företagens sociala ansvar måste ha tillräcklig handlingsfrihet för att kunna ta hänsyn till varje enskild medlemsstats eller regions specifika krav, särskilt i fråga om små och medelstora företags kapacitet. Parlamentet välkomnar dock kommissionens aktiva samarbete med andra internationella organ, under medverkan från parlamentet och rådet, för att på lång sikt uppnå en grundläggande konvergens mellan initiativen för företagens sociala ansvar, tillsammans med ett utbyte och främjande av bästa praxis bland företagen på detta område, samt för att gå framåt med riktlinjerna i den internationella standarden ISO 26000 för att garantera en gemensam global, sammanhängande och transparent definition av företagens sociala ansvar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att effektivt bidra till riktlinjerna för och samordningen av EU-medlemsstaternas strategier, så att man kan minimera risken för att företag som verkar i mer än en medlemsstat drabbas av merkostnader på grund av att bestämmelserna är olika. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet håller med om att det inte finns en lösning som passar alla när det gäller företagens sociala ansvar, men inser att den uppsjö som finns av olika initiativ på detta område, fastän den visar att man är medveten om att en politik för företagens sociala ansvar är viktig, kan vålla merkostnader, hindra genomförandet och bli till skada för både förtroendet och rättvisan. Parlamentet anser att man vid genomförandet av riktlinjerna för företagens sociala ansvar måste ha tillräcklig handlingsfrihet för att kunna ta hänsyn till varje enskild medlemsstats eller regions specifika krav, särskilt i fråga om små och medelstora företags kapacitet. Parlamentet välkomnar dock kommissionens aktiva samarbete med andra internationella organ, under medverkan från parlamentet och rådet, för att på lång sikt uppnå en grundläggande konvergens mellan initiativen för företagens sociala ansvar, tillsammans med ett utbyte och främjande av bästa praxis bland företagen på detta område, samt för att gå framåt med riktlinjerna i den internationella standarden ISO 26000 för att garantera en gemensam global, sammanhängande och transparent definition av företagens sociala ansvar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att effektivt bidra till riktlinjerna för och samordningen av EU-medlemsstaternas strategier, så att man kan minimera risken för att företag som verkar i mer än en medlemsstat drabbas av merkostnader på grund av att bestämmelserna är olika.

| 80. | Europaparlamentet anser att uppfattningen om att företagens sociala ansvar är en ”lyx” som stöds endast av företag under goda ekonomiska tider definitivt har motbevisats av att så många företag fortsätter att arbeta med företagens sociala ansvar. Parlamentet anser att detta har varit ett gammalmodigt antagande som bortsett från betydelsen av såväl ett gott renommé som graden av extern risk för moderna företags lönsamhet. Parlamentet uppmanar samtliga europeiska beslutsfattare att själva integrera företagens sociala ansvar på alla nivåer av den ekonomiska politiken samt att stärka företagens sociala ansvar inom Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet anser att uppfattningen om att företagens sociala ansvar är en ”lyx” som stöds endast av företag under goda ekonomiska tider definitivt har motbevisats av att så många företag fortsätter att arbeta med företagens sociala ansvar. Parlamentet anser att detta har varit ett gammalmodigt antagande som bortsett från betydelsen av såväl ett gott renommé som graden av extern risk för moderna företags lönsamhet. Parlamentet uppmanar samtliga europeiska beslutsfattare att själva integrera företagens sociala ansvar på alla nivåer av den ekonomiska politiken samt att stärka företagens sociala ansvar inom Europa 2020-strategin.

| 81. | Europaparlamentet betonar att principen om företagens sociala ansvar bör gälla för hela den globala leveranskedjan, inklusive alla underleverantörsnivåer, och att den, oavsett om det gäller tillhandahållande av varor, arbetstagare eller tjänster, bör omfatta bestämmelser om att utvidga skyddet till migrerande arbetstagare, uthyrningspersonal och utsända arbetstagare och att den bör bygga på rättvis lönesättning och anständiga arbetsförhållanden samt garantera fackliga rättigheter och friheter. Parlamentet anser vidare att begreppet ansvarsfull styrning av leveranskedjan måste vidareutvecklas som en mekanism för att garantera att företagen tar sitt sociala ansvar. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet betonar att principen om företagens sociala ansvar bör gälla för hela den globala leveranskedjan, inklusive alla underleverantörsnivåer, och att den, oavsett om det gäller tillhandahållande av varor, arbetstagare eller tjänster, bör omfatta bestämmelser om att utvidga skyddet till migrerande arbetstagare, uthyrningspersonal och utsända arbetstagare och att den bör bygga på rättvis lönesättning och anständiga arbetsförhållanden samt garantera fackliga rättigheter och friheter. Parlamentet anser vidare att begreppet ansvarsfull styrning av leveranskedjan måste vidareutvecklas som en mekanism för att garantera att företagen tar sitt sociala ansvar.

| 82. | Europaparlamentet lovordar det arbete som utförs vid vissa handelshögskolor för att främja företagens sociala ansvar, men konstaterar att de endast utgör en minoritet. Parlamentet uppmanar högnivågruppen och medlemsstaterna att i samarbete med kommissionen och, när så är lämpligt, med universiteten, hitta sätt att införliva företagens sociala ansvar, ansvarsfull förvaltning och ansvarsfullt medborgarskap i allmän utbildning och yrkesutbildning för alla blivande företagsledare, så att företagens sociala ansvar blir ett nyckelbegrepp inom strategisk företagsledning och så att det skapas medvetenhet om hållbar konsumtion. Parlamentet anser att också barn som går kurser för unga företagare skulle kunna tas med i detta arbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge ytterligare ekonomiskt stöd till utbildningsprojekt för företagens sociala ansvar inom EU:s handlingsprogram för livslångt lärande och programmen inom Aktiv ungdom. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet lovordar det arbete som utförs vid vissa handelshögskolor för att främja företagens sociala ansvar, men konstaterar att de endast utgör en minoritet. Parlamentet uppmanar högnivågruppen och medlemsstaterna att i samarbete med kommissionen och, när så är lämpligt, med universiteten, hitta sätt att införliva företagens sociala ansvar, ansvarsfull förvaltning och ansvarsfullt medborgarskap i allmän utbildning och yrkesutbildning för alla blivande företagsledare, så att företagens sociala ansvar blir ett nyckelbegrepp inom strategisk företagsledning och så att det skapas medvetenhet om hållbar konsumtion. Parlamentet anser att också barn som går kurser för unga företagare skulle kunna tas med i detta arbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge ytterligare ekonomiskt stöd till utbildningsprojekt för företagens sociala ansvar inom EU:s handlingsprogram för livslångt lärande och programmen inom Aktiv ungdom.

| 83. | Europaparlamentet upprepar att företagens sociala ansvar bör gälla för alla företag så att likvärdiga förutsättningar kan garanteras. Parlamentet framhåller dock att utvinningsindustrins agerande i utvecklingsländerna visar att frivilliga åtaganden inte är tillräckligt. Parlamentet betonar att oljeindustrins investeringar i Nigeria är ett bra exempel på att företagens sociala ansvar i sin nuvarande form har sina begränsningar, eftersom företagen inte har tagit några initiativ för socialt ansvar i syfte att skapa hållbara affärsmetoder eller bidra till utvecklingen i de stater där de är verksamma. Parlamentet ger sitt starka stöd till lagstiftningsförslaget om landsvis rapportering i enlighet med normerna i utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet och rapportering om försäljning och vinst samt skatter och intäkter, i syfte att motarbeta korruption och förhindra skattesmitning. Parlamentet uppmanar också de europeiska utvinningsföretag som är verksamma i utvecklingsländer att föregå med gott exempel vad gäller socialt ansvar och främjande av goda arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet upprepar att företagens sociala ansvar bör gälla för alla företag så att likvärdiga förutsättningar kan garanteras. Parlamentet framhåller dock att utvinningsindustrins agerande i utvecklingsländerna visar att frivilliga åtaganden inte är tillräckligt. Parlamentet betonar att oljeindustrins investeringar i Nigeria är ett bra exempel på att företagens sociala ansvar i sin nuvarande form har sina begränsningar, eftersom företagen inte har tagit några initiativ för socialt ansvar i syfte att skapa hållbara affärsmetoder eller bidra till utvecklingen i de stater där de är verksamma. Parlamentet ger sitt starka stöd till lagstiftningsförslaget om landsvis rapportering i enlighet med normerna i utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet och rapportering om försäljning och vinst samt skatter och intäkter, i syfte att motarbeta korruption och förhindra skattesmitning. Parlamentet uppmanar också de europeiska utvinningsföretag som är verksamma i utvecklingsländer att föregå med gott exempel vad gäller socialt ansvar och främjande av goda arbetsförhållanden.

| 84. | Europaparlamentet efterlyser normer på EU-nivå för att mänskliga rättigheter och tillbörlig aktsamhet ska iakttas i leveranskedjor, varvid normerna bland annat ska uppfylla de krav som fastställs i OECD:s riktlinjer om tillbörlig aktsamhet och syftet ska vara att säkra ansvarsfulla leveranskedjor från konfliktdrabbade områden och högriskområden och normerna bland annat inrikta sig på områden som avsevärt kan påverka de mänskliga rättigheterna negativt eller positivt, såsom globala och lokala leveranskedjor, konfliktmineraler, utkontraktering, markrofferi och regioner där arbetsrätten är otillräcklig och skyddet av arbetstagarna otillräckligt eller där miljö- eller hälsofarliga produkter tillverkas. Parlamentet välkomnar de program som redan har inrättats av EU, särskilt programmen för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt), på skogsbruksområdet, och stöder privata initiativ såsom initiativet för öppenhet inom utvinningsindustrin (EITI). |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet efterlyser normer på EU-nivå för att mänskliga rättigheter och tillbörlig aktsamhet ska iakttas i leveranskedjor, varvid normerna bland annat ska uppfylla de krav som fastställs i OECD:s riktlinjer om tillbörlig aktsamhet och syftet ska vara att säkra ansvarsfulla leveranskedjor från konfliktdrabbade områden och högriskområden och normerna bland annat inrikta sig på områden som avsevärt kan påverka de mänskliga rättigheterna negativt eller positivt, såsom globala och lokala leveranskedjor, konfliktmineraler, utkontraktering, markrofferi och regioner där arbetsrätten är otillräcklig och skyddet av arbetstagarna otillräckligt eller där miljö- eller hälsofarliga produkter tillverkas. Parlamentet välkomnar de program som redan har inrättats av EU, särskilt programmen för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt), på skogsbruksområdet, och stöder privata initiativ såsom initiativet för öppenhet inom utvinningsindustrin (EITI).

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fler initiativ som syftar till att frigöra och stärka den potential som finns i konceptet företagens sociala ansvar för att ta itu med klimatförändringar (genom sammankoppling med resurs- och energieffektivitet), t.ex. i företagens metoder för inköp av råvaror. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fler initiativ som syftar till att frigöra och stärka den potential som finns i konceptet företagens sociala ansvar för att ta itu med klimatförändringar (genom sammankoppling med resurs- och energieffektivitet), t.ex. i företagens metoder för inköp av råvaror.

| 86. | Europaparlamentet betonar att EU:s stöd till regeringar i tredjeländer för att genomföra social- och miljölagstiftning och effektiva kontrollsystem är ett nödvändigt komplement till arbetet med att främja det sociala ansvaret hos EU-företag över hela världen. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet betonar att EU:s stöd till regeringar i tredjeländer för att genomföra social- och miljölagstiftning och effektiva kontrollsystem är ett nödvändigt komplement till arbetet med att främja det sociala ansvaret hos EU-företag över hela världen.

| 87. | Europaparlamentet föreslår att medlemsstaternas regeringar ska uppmana EIB att ta med en klausul om företagens sociala ansvar i samband med sina insatser. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet föreslår att medlemsstaternas regeringar ska uppmana EIB att ta med en klausul om företagens sociala ansvar i samband med sina insatser.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja företagens sociala ansvar i multilaterala forum genom att stödja ett fördjupat samarbete mellan WTO och andra multilaterala forum som hanterar frågor kring företagens sociala ansvar, till exempel ILO och OECD. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja företagens sociala ansvar i multilaterala forum genom att stödja ett fördjupat samarbete mellan WTO och andra multilaterala forum som hanterar frågor kring företagens sociala ansvar, till exempel ILO och OECD.

| 89. | Europaparlamentet begär att det inrättas ett system för transnationellt rättsligt samarbete mellan EU och tredjeländer som undertecknat bilaterala handelsavtal, för att säkerställa att personer som drabbas av multinationella bolags och deras omedelbara dotterbolags överträdelser av social- eller miljölagstiftningen eller av sitt sociala ansvar har möjlighet till rättslig prövning i det land där överträdelsen ägt rum. Detta skulle också vara ett stöd för inrättandet av internationella rättsliga förfaranden för att vid behov säkerställa att företagens lagöverträdelser bestraffas. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet begär att det inrättas ett system för transnationellt rättsligt samarbete mellan EU och tredjeländer som undertecknat bilaterala handelsavtal, för att säkerställa att personer som drabbas av multinationella bolags och deras omedelbara dotterbolags överträdelser av social- eller miljölagstiftningen eller av sitt sociala ansvar har möjlighet till rättslig prövning i det land där överträdelsen ägt rum. Detta skulle också vara ett stöd för inrättandet av internationella rättsliga förfaranden för att vid behov säkerställa att företagens lagöverträdelser bestraffas.

| 90. | Europaparlamentet begär att det så tidigt som möjligt i forsknings- och utvecklingsstadiet görs bedömningar av hur ny teknik påverkar de mänskliga rättigheterna, bland annat genom förhandsstudier och hänsyn till mänskliga rättigheter utifrån konstruktionsstandarder (”Human Rights by Design”). |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet begär att det så tidigt som möjligt i forsknings- och utvecklingsstadiet görs bedömningar av hur ny teknik påverkar de mänskliga rättigheterna, bland annat genom förhandsstudier och hänsyn till mänskliga rättigheter utifrån konstruktionsstandarder (”Human Rights by Design”).

| 91. | Europaparlamentet konstaterar att företagens sociala ansvar är en mekanism som arbetsgivarna kan använda för att stödja sin personal och lokalsamhällena i utvecklingsländer, att respekten för företagens sociala ansvar och arbetsnormer skapar möjligheter till ytterligare internationell handel för sådana länder och att principerna för företagens sociala ansvar kan garantera att vinsterna fördelas på ett rättvist sätt för att öka det hållbara ekonomiska och sociala välståndet och hjälpa fler människor ur fattigdomen, särskilt i tider av ekonomisk kris. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet konstaterar att företagens sociala ansvar är en mekanism som arbetsgivarna kan använda för att stödja sin personal och lokalsamhällena i utvecklingsländer, att respekten för företagens sociala ansvar och arbetsnormer skapar möjligheter till ytterligare internationell handel för sådana länder och att principerna för företagens sociala ansvar kan garantera att vinsterna fördelas på ett rättvist sätt för att öka det hållbara ekonomiska och sociala välståndet och hjälpa fler människor ur fattigdomen, särskilt i tider av ekonomisk kris.

| 92. | Europaparlamentet uppmuntrar EU att aktivt bidra till att öka medvetenheten om hur företagen kan bidra till samhället genom sitt sociala ansvar inom kultur, utbildning, idrott och ungdomsfrågor. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmuntrar EU att aktivt bidra till att öka medvetenheten om hur företagen kan bidra till samhället genom sitt sociala ansvar inom kultur, utbildning, idrott och ungdomsfrågor.

| 93. | Europaparlamentet uppmuntrar medieföretagen att i sin strategi för sitt sociala ansvarstagande inbegripa normer för insynsvänlig journalistik, där det också ingår garantier för källskydd och rättigheter för personer som slår larm om missförhållanden. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmuntrar medieföretagen att i sin strategi för sitt sociala ansvarstagande inbegripa normer för insynsvänlig journalistik, där det också ingår garantier för källskydd och rättigheter för personer som slår larm om missförhållanden.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att trygga etablerade, välfungerande initiativ för företagens sociala ansvar genom att införa ett test för företagens sociala ansvar för att bedöma hur kommande rättsliga och administrativa initiativ påverkar åtgärder för företagens sociala ansvar, och beakta relevanta resultat vid utarbetandet av förslag. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att trygga etablerade, välfungerande initiativ för företagens sociala ansvar genom att införa ett test för företagens sociala ansvar för att bedöma hur kommande rättsliga och administrativa initiativ påverkar åtgärder för företagens sociala ansvar, och beakta relevanta resultat vid utarbetandet av förslag.

| 95. | Europaparlamentet välkomnar att de ekonomiska aktörerna åläggs att arbeta för hållbarhet, och uppmanar kommissionen att övervaka och utvärdera initiativen för företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet välkomnar att de ekonomiska aktörerna åläggs att arbeta för hållbarhet, och uppmanar kommissionen att övervaka och utvärdera initiativen för företagens sociala ansvar.

o

o o

| 96. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  http://www.business-humanrights.org/SpecialRepPortal/Home/ProtectRespect-Remedy-Framework och http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/111819.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/files/business-human-rights/101025_ec_study_final_report_en.pdf

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0126.

(4)  http://www.atkearney.com/documents/10192/6972076a-9cdc-4b20-bc3a-d2a4c43c9c21

(5)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114.

(6)  EGT L 12, 16.1.2001, s. 1.

(7)  EGT C 86, 10.4.2002, s. 3.

(8)  EUT C 39, 18.2.2003, s. 3.

(9)  EUT C 187 E, 7.8.2003, s. 180.

(10)  EUT C 67 E, 17.3.2004, s. 73.

(11)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 45.

(12)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(13)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 57.

(14)  Antagna texter, P7_TA(2012)0429.

(15)  EGT C 229, 31.7.2012, s. 77.

---

Torsdagen den 7 februari 2013

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/49

---

P7_TA(2013)0052

Den europeiska terminen för samordningen av den ekonomiska politiken: den årliga tillväxtöversikten 2013

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: den årliga tillväxtöversikten 2013 (2012/2256(INI))

(2016/C 024/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och särskilt artiklarna 9, 151 och 153.1 e, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och särskilt artiklarna 9, 151 och 153.1 e,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 28–29 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 28–29 juni 2012,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 136 jämförd med artikel 121.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 136 jämförd med artikel 121.2,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2012 om den årliga tillväxtöversikten 2013 (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2012 om den årliga tillväxtöversikten 2013 (COM(2012)0750),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för regional utveckling och utskottet för konstitutionella frågor (A7-0032/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för regional utveckling och utskottet för konstitutionella frågor (A7-0032/2013), och av följande skäl:

| A. | Euroområdet som helhet genomgår en dubbeldipp-recession som orsakats av alltför stora skulder och finanskrisen. |
| --- | --- |

A.

Euroområdet som helhet genomgår en dubbeldipp-recession som orsakats av alltför stora skulder och finanskrisen.

| B. | Krisen har fått förödande konsekvenser för miljoner européers liv, vilket framgår av den officiella sysselsättningsstatistiken. I EU har redan över 8 miljoner människor förlorat sina arbeten sedan 2008. Över 25 miljoner européer är för närvarande arbetslösa och av dessa har nästan 11 miljoner varit arbetslösa i mer än ett år. Nästan 10 miljoner ungdomar är för närvarande arbetslösa, och enbart det senaste året har 2 miljoner människor förlorat sina arbeten. |
| --- | --- |

B.

Krisen har fått förödande konsekvenser för miljoner européers liv, vilket framgår av den officiella sysselsättningsstatistiken. I EU har redan över 8 miljoner människor förlorat sina arbeten sedan 2008. Över 25 miljoner européer är för närvarande arbetslösa och av dessa har nästan 11 miljoner varit arbetslösa i mer än ett år. Nästan 10 miljoner ungdomar är för närvarande arbetslösa, och enbart det senaste året har 2 miljoner människor förlorat sina arbeten.

| C. | Den stelbenta arbetsmarknadslagstiftningen i flera medlemsstater gör att det inte finns någon flexibilitet att effektivt absorbera chocker såsom den nuvarande krisen. Den nuvarande arbetsmarknadslagstiftningen ger dem som redan arbetar ett oproportionerligt starkt skydd, men gör det svårare för unga människor att komma ut i arbetslivet. |
| --- | --- |

C.

Den stelbenta arbetsmarknadslagstiftningen i flera medlemsstater gör att det inte finns någon flexibilitet att effektivt absorbera chocker såsom den nuvarande krisen. Den nuvarande arbetsmarknadslagstiftningen ger dem som redan arbetar ett oproportionerligt starkt skydd, men gör det svårare för unga människor att komma ut i arbetslivet.

| D. | Skillnaderna i arbetslöshet mellan olika medlemsstater har ökat dramatiskt. |
| --- | --- |

D.

Skillnaderna i arbetslöshet mellan olika medlemsstater har ökat dramatiskt.

| E. | Man bör komma ihåg att 2007, i början av krisen, uppgick den genomsnittliga offentliga skulden i euroområdet till endast 0,7 procent. |
| --- | --- |

E.

Man bör komma ihåg att 2007, i början av krisen, uppgick den genomsnittliga offentliga skulden i euroområdet till endast 0,7 procent.

| F. | Man bör komma ihåg att 2007, i början av krisen, hade vissa av de länder som nu upplever de största svårigheterna ackumulerat alltför stora bytesbalansunderskott. |
| --- | --- |

F.

Man bör komma ihåg att 2007, i början av krisen, hade vissa av de länder som nu upplever de största svårigheterna ackumulerat alltför stora bytesbalansunderskott.

| G. | Det genomsnittliga offentliga underskottet för euroområdet var som högst 2009, då det låg på 6,3 procent, varefter utvecklingen har vänt med genomsnittliga offentliga underskott på 6,2 procent 2010, 4,1 procent 2011 och ytterligare sänkningar de två första kvartalen 2012. |
| --- | --- |

G.

Det genomsnittliga offentliga underskottet för euroområdet var som högst 2009, då det låg på 6,3 procent, varefter utvecklingen har vänt med genomsnittliga offentliga underskott på 6,2 procent 2010, 4,1 procent 2011 och ytterligare sänkningar de två första kvartalen 2012.

| H. | Trovärdiga utfästelser om tillväxtvänliga konsolideringsåtgärder är en förutsättning för att varaktigt lösa den situation med alltför stora skulder och underskott som råder i merparten av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

H.

Trovärdiga utfästelser om tillväxtvänliga konsolideringsåtgärder är en förutsättning för att varaktigt lösa den situation med alltför stora skulder och underskott som råder i merparten av medlemsstaterna.

| I. | Krisen framhäver det avgörande behovet av att inleda eller fullfölja balanserade, differentierade och hållbara strukturreformer som stimulerar tillväxten. |
| --- | --- |

I.

Krisen framhäver det avgörande behovet av att inleda eller fullfölja balanserade, differentierade och hållbara strukturreformer som stimulerar tillväxten.

| J. | Den inre marknaden är en central drivkraft för ekonomisk tillväxt och sysselsättning i Europa och ett ambitiösare genomförande av tjänstedirektivet skulle i sig kunna bidra till en ökning med uppskattningsvis 1,8 procent av BNP. Unionen har, i synnerhet under rådande ekonomiska omständigheter, inte råd att låta en sådan omedelbar tillväxtpotential förbli outnyttjad. En förutsättning för att dra nytta av denna outnyttjade och omedelbara potential är således att noggrant införliva, genomföra, tillämpa och upprätthålla inremarknadsbestämmelserna. |
| --- | --- |

J.

Den inre marknaden är en central drivkraft för ekonomisk tillväxt och sysselsättning i Europa och ett ambitiösare genomförande av tjänstedirektivet skulle i sig kunna bidra till en ökning med uppskattningsvis 1,8 procent av BNP. Unionen har, i synnerhet under rådande ekonomiska omständigheter, inte råd att låta en sådan omedelbar tillväxtpotential förbli outnyttjad. En förutsättning för att dra nytta av denna outnyttjade och omedelbara potential är således att noggrant införliva, genomföra, tillämpa och upprätthålla inremarknadsbestämmelserna.

| K. | Ohållbara skuldnivåer får skadliga effekter på den övergripande ekonomiska situationen. Finanspolitisk och makroekonomisk disciplin liksom samordning måste med kraft upprätthållas och förstärkas för att förhindra att det uppstår den typ av övergripande underskott som man har kunnat bevittna i Europa det senaste decenniet, eftersom de har haft förödande effekter när det gäller såväl hållbar tillväxt och finansiell stabilitet som sysselsättning i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

K.

Ohållbara skuldnivåer får skadliga effekter på den övergripande ekonomiska situationen. Finanspolitisk och makroekonomisk disciplin liksom samordning måste med kraft upprätthållas och förstärkas för att förhindra att det uppstår den typ av övergripande underskott som man har kunnat bevittna i Europa det senaste decenniet, eftersom de har haft förödande effekter när det gäller såväl hållbar tillväxt och finansiell stabilitet som sysselsättning i flera medlemsstater.

| L. | Denna budgetåtstramningsstrategi syftar till att de offentliga utgifterna ska öka långsammare än den trendmässiga BNP-tillväxttakten på medellång sikt. |
| --- | --- |

L.

Denna budgetåtstramningsstrategi syftar till att de offentliga utgifterna ska öka långsammare än den trendmässiga BNP-tillväxttakten på medellång sikt.

| M. | Europas framtida ekonomiska välstånd är i hög grad beroende av dess förmåga att till fullo utnyttja sin arbetskraft, bl.a. genom att öka kvinnors och unga personers deltagande i arbetslivet. |
| --- | --- |

M.

Europas framtida ekonomiska välstånd är i hög grad beroende av dess förmåga att till fullo utnyttja sin arbetskraft, bl.a. genom att öka kvinnors och unga personers deltagande i arbetslivet.

| N. | En gradvis och smidig budgetkonsolidering är att föredra framför en strategi som minskar obalanserna i de offentliga finanserna snabbt och plötsligt, men den ekonomiska situationen i vissa medlemsstater innebär att det inte finns något annat alternativ för att åter få tillträde till marknaderna och få se investeringarna komma tillbaka. |
| --- | --- |

N.

En gradvis och smidig budgetkonsolidering är att föredra framför en strategi som minskar obalanserna i de offentliga finanserna snabbt och plötsligt, men den ekonomiska situationen i vissa medlemsstater innebär att det inte finns något annat alternativ för att åter få tillträde till marknaderna och få se investeringarna komma tillbaka.

| O. | HIKP-talen visar att det finns stora skillnader inom EMU. |
| --- | --- |

O.

HIKP-talen visar att det finns stora skillnader inom EMU.

| P. | De konsolideringsåtgärder som antagits av flera medlemsstater har nått en exceptionell omfattning. |
| --- | --- |

P.

De konsolideringsåtgärder som antagits av flera medlemsstater har nått en exceptionell omfattning.

| Q. | Euroområdets statsobligationsmarknader fortsätter att vara hårt ansatta, trots medlemsstaternas reform- och konsolideringsåtgärder, vilket återspeglas av en hög volatilitet när det gäller räntedifferenser och räntenivåer. Det som direkt utlöste och var själva grundorsaken till de exempellösa skillnaderna var finansmarknadernas oro över soliditeten i de offentliga och privata finanserna i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

Q.

Euroområdets statsobligationsmarknader fortsätter att vara hårt ansatta, trots medlemsstaternas reform- och konsolideringsåtgärder, vilket återspeglas av en hög volatilitet när det gäller räntedifferenser och räntenivåer. Det som direkt utlöste och var själva grundorsaken till de exempellösa skillnaderna var finansmarknadernas oro över soliditeten i de offentliga och privata finanserna i vissa medlemsstater.

| R. | Skillnaderna i konkurrenskraft inom euroområdet avspeglas i skillnaderna mellan statsobligationsräntorna. |
| --- | --- |

R.

Skillnaderna i konkurrenskraft inom euroområdet avspeglas i skillnaderna mellan statsobligationsräntorna.

| S. | De höga statsobligationsräntorna i vissa medlemsstater i euroområdet beror delvis på att man uppfattar det så att deras förmåga att genomföra strukturreformer saknar trovärdighet. |
| --- | --- |

S.

De höga statsobligationsräntorna i vissa medlemsstater i euroområdet beror delvis på att man uppfattar det så att deras förmåga att genomföra strukturreformer saknar trovärdighet.

| T. | Euroområdet missade att utnyttja den allmänt lägre statsobligationsräntorna under eurons första tio år för att minska skillnaderna i konkurrenskraft, vilket bl.a. har lett till ihållande stora bytesbalansunderskott och skenande enhetsarbetskostnader i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

T.

Euroområdet missade att utnyttja den allmänt lägre statsobligationsräntorna under eurons första tio år för att minska skillnaderna i konkurrenskraft, vilket bl.a. har lett till ihållande stora bytesbalansunderskott och skenande enhetsarbetskostnader i vissa medlemsstater.

| U. | De pågående anpassningarna i vissa länder skulle vara mindre problematiska politiskt, ekonomiskt och socialt om det positiva ekonomiska klimatet under eurons första tio år hade utnyttjats för anpassningar. |
| --- | --- |

U.

De pågående anpassningarna i vissa länder skulle vara mindre problematiska politiskt, ekonomiskt och socialt om det positiva ekonomiska klimatet under eurons första tio år hade utnyttjats för anpassningar.

| V. | Utlåningen till den privata sektorn, vilket är nyckeln till att finansiera realekonomin, förblir svag och de privata kreditflödena är dämpade, trots flera program för likviditetsstöd som har införts av ECB. |
| --- | --- |

V.

Utlåningen till den privata sektorn, vilket är nyckeln till att finansiera realekonomin, förblir svag och de privata kreditflödena är dämpade, trots flera program för likviditetsstöd som har införts av ECB.

| W. | Små och medelstora företag är själva motorn i den europeiska ekonomin och medlemsstaterna bör stödja dem genom att minska den administrativa börda som de måste bära. |
| --- | --- |

W.

Små och medelstora företag är själva motorn i den europeiska ekonomin och medlemsstaterna bör stödja dem genom att minska den administrativa börda som de måste bära.

| X. | Anpassningar måste uppfattas som trovärdiga för att investeringsflödena ska komma tillbaka. |
| --- | --- |

X.

Anpassningar måste uppfattas som trovärdiga för att investeringsflödena ska komma tillbaka.

| Y. | Skattebetalarnas förmåga att bidra är hårt ansatt i flera medlemsstater. Den europeiska skuggekonomin uppskattas utgöra 22,1 procent av den totala ekonomiska verksamheten, vilket innebär ett bortfall av skatteintäkter på uppskattningsvis en biljon euro varje år. Enkla, förutsägbara och låga skatter skulle få fler att betala skatt. |
| --- | --- |

Y.

Skattebetalarnas förmåga att bidra är hårt ansatt i flera medlemsstater. Den europeiska skuggekonomin uppskattas utgöra 22,1 procent av den totala ekonomiska verksamheten, vilket innebär ett bortfall av skatteintäkter på uppskattningsvis en biljon euro varje år. Enkla, förutsägbara och låga skatter skulle få fler att betala skatt.

| Z. | I den årliga tillväxtöversikten 2013 fastställs de ekonomiska prioriteringarna för 2013. |
| --- | --- |

Z.

I den årliga tillväxtöversikten 2013 fastställs de ekonomiska prioriteringarna för 2013.

| AA. | Pelaren för tillväxtvänlig budgetkonsolidering bör utvecklas parallellt med tillväxtfrämjande strukturreformer och solidaritets- och demokratipelarna i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

AA.

Pelaren för tillväxtvänlig budgetkonsolidering bör utvecklas parallellt med tillväxtfrämjande strukturreformer och solidaritets- och demokratipelarna i varje medlemsstat.

| AB. | Den inre marknaden är EU:s centrala motor för tillväxt och sysselsättning genom stordriftsfördelar och ökad konkurrens, men medlemsstaterna visar passivitet när det gäller att genomföra inremarknadslagstiftningen, i synnerhet tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

AB.

Den inre marknaden är EU:s centrala motor för tillväxt och sysselsättning genom stordriftsfördelar och ökad konkurrens, men medlemsstaterna visar passivitet när det gäller att genomföra inremarknadslagstiftningen, i synnerhet tjänstedirektivet.

| AC. | Varje medlemsstat måste uppnå nationell enighet om en reformstrategi så att den förstås och följs av invånare och ekonomiska aktörer och så att man kan undvika splittring, motstånd och aktioner som baseras på kortsiktigt egenintresse och som hotar uppnåendet av uppsatta mål. |
| --- | --- |

AC.

Varje medlemsstat måste uppnå nationell enighet om en reformstrategi så att den förstås och följs av invånare och ekonomiska aktörer och så att man kan undvika splittring, motstånd och aktioner som baseras på kortsiktigt egenintresse och som hotar uppnåendet av uppsatta mål.

| AD. | Konkurrenspolitiken som bygger på principerna om öppna marknader och lika villkor inom alla sektorer utgör en hörnsten för en inre marknad som fungerar utan hinder. |
| --- | --- |

AD.

Konkurrenspolitiken som bygger på principerna om öppna marknader och lika villkor inom alla sektorer utgör en hörnsten för en inre marknad som fungerar utan hinder.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar andan i den årliga tillväxtöversikt för 2013 som kommissionen har lagt fram. Parlamentet anser att den är en bra uppföljning av den europeiska planeringsterminen 2012 i allmänhet och av den årliga tillväxtöversikten för 2012 i synnerhet. Parlamentet välkomnar särskilt den ökade tydlighet i de landspecifika strategierna som kommissionen har uppnått genom att prioritera framsteg i euroländerna, samt framsteg i strukturella snarare än nominella termer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar andan i den årliga tillväxtöversikt för 2013 som kommissionen har lagt fram. Parlamentet anser att den är en bra uppföljning av den europeiska planeringsterminen 2012 i allmänhet och av den årliga tillväxtöversikten för 2012 i synnerhet. Parlamentet välkomnar särskilt den ökade tydlighet i de landspecifika strategierna som kommissionen har uppnått genom att prioritera framsteg i euroländerna, samt framsteg i strukturella snarare än nominella termer.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar konstaterandet i 2013 års tillväxtöversikt att tillväxtfrämjande sektorer och verksamheter med många gröna arbetstillfällen är nödvändiga för att övervinna krisen. Parlamentet framhåller att de lösningar som är specifikt inriktade på statsskulds- och finanskrisen, nämligen lämpliga strukturreformer, måste gå hand i hand med åtgärder som stimulerar den europeiska ekonomins långsiktiga konkurrenskraft och tillväxt och som får förtroendet att återvända. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar konstaterandet i 2013 års tillväxtöversikt att tillväxtfrämjande sektorer och verksamheter med många gröna arbetstillfällen är nödvändiga för att övervinna krisen. Parlamentet framhåller att de lösningar som är specifikt inriktade på statsskulds- och finanskrisen, nämligen lämpliga strukturreformer, måste gå hand i hand med åtgärder som stimulerar den europeiska ekonomins långsiktiga konkurrenskraft och tillväxt och som får förtroendet att återvända.

| 3. | Europaparlamentet instämmer med kommissionen om att en tillväxtvänlig budgetkonsolidering är nödvändig för att komma ur krisen. Parlamentet erinrar om att det viktigaste i förhållandet mellan tillväxt och konsolidering är konsolideringens sammansättning och framhåller i detta sammanhang att den lämpliga kombinationen av åtgärder på utgifts- respektive inkomstsidan beror på sammanhanget, men att en konsolidering som bygger på att skära ned improduktiva utgifter i stället för att öka inkomsterna brukar ge mer varaktiga och tillväxtfrämjande effekter på medellång sikt, även om de förstärker recessionen på kort sikt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet instämmer med kommissionen om att en tillväxtvänlig budgetkonsolidering är nödvändig för att komma ur krisen. Parlamentet erinrar om att det viktigaste i förhållandet mellan tillväxt och konsolidering är konsolideringens sammansättning och framhåller i detta sammanhang att den lämpliga kombinationen av åtgärder på utgifts- respektive inkomstsidan beror på sammanhanget, men att en konsolidering som bygger på att skära ned improduktiva utgifter i stället för att öka inkomsterna brukar ge mer varaktiga och tillväxtfrämjande effekter på medellång sikt, även om de förstärker recessionen på kort sikt.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar förslaget till bestämmelse i ”tvåpacket” om en mer kvalitativ övervakning och bedömning av de offentliga finanserna, samt kostnadsnyttoanalyserna av offentliga investeringar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar förslaget till bestämmelse i ”tvåpacket” om en mer kvalitativ övervakning och bedömning av de offentliga finanserna, samt kostnadsnyttoanalyserna av offentliga investeringar.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar tvåpackets förslag till bestämmelser om att förbättra den ekonomiska dialogen och de nationella parlamentens och Europaparlamentets allmänna granskning av planeringsterminen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar tvåpackets förslag till bestämmelser om att förbättra den ekonomiska dialogen och de nationella parlamentens och Europaparlamentets allmänna granskning av planeringsterminen.

| 6. | Europaparlamentet beklagar medlemsstaternas bristfälliga genomförande av politik och åtgärder som överenskommits på EU-nivå, vilket gör att de överenskomna åtgärderna inte kan nå sin fulla potential. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar medlemsstaternas bristfälliga genomförande av politik och åtgärder som överenskommits på EU-nivå, vilket gör att de överenskomna åtgärderna inte kan nå sin fulla potential.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbli uppmärksam på sin politiska kurs och anpassa den i enlighet med en övergripande kostnadsnyttoanalys av den policymix som genomförts i unionen och vid behov revidera och ytterligare förtydliga sina politiska rekommendationer för nästa år i tillväxtöversikten för 2013. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbli uppmärksam på sin politiska kurs och anpassa den i enlighet med en övergripande kostnadsnyttoanalys av den policymix som genomförts i unionen och vid behov revidera och ytterligare förtydliga sina politiska rekommendationer för nästa år i tillväxtöversikten för 2013.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att korrigera sina alltför stora underskott inom den tidsfrist som fastställts av rådet och påminner om att sexpacket erbjuder ett visst mått av flexibilitet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att korrigera sina alltför stora underskott inom den tidsfrist som fastställts av rådet och påminner om att sexpacket erbjuder ett visst mått av flexibilitet.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra sina inhemska finanspolitiska ramverk i syfte att främja en effektiv och hållbar finanspolitik. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra sina inhemska finanspolitiska ramverk i syfte att främja en effektiv och hållbar finanspolitik.

| 10. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna bör följa strategier som differentieras i enlighet med deras budgetsituation. Parlamentet insisterar på att medlemsstaterna bör hålla ökningen av de offentliga utgifterna på en nivå som understiger den trendmässiga BNP-tillväxttakten på medellång sikt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna bör följa strategier som differentieras i enlighet med deras budgetsituation. Parlamentet insisterar på att medlemsstaterna bör hålla ökningen av de offentliga utgifterna på en nivå som understiger den trendmässiga BNP-tillväxttakten på medellång sikt.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar erkännandet av den inre marknadens roll och behovet av att ta itu med de många hinder som fortfarande finns inom tjänstesektorn. Parlamentet påminner om att det fortfarande är mycket arbete kvar för att uppnå en verklig inre marknad i Europa. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar erkännandet av den inre marknadens roll och behovet av att ta itu med de många hinder som fortfarande finns inom tjänstesektorn. Parlamentet påminner om att det fortfarande är mycket arbete kvar för att uppnå en verklig inre marknad i Europa.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka medlemsstaternas situation mot bakgrund av den allvarliga konjunkturnedgång som beskrivs i den reviderade tillväxtöversikten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka medlemsstaternas situation mot bakgrund av den allvarliga konjunkturnedgång som beskrivs i den reviderade tillväxtöversikten.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i sina bedömningar av stabilitets- och konvergensprogrammen göra en avvägning mellan behoven av produktiva privata och offentliga investeringar och budgetkonsolideringsmål genom att noggrant undersöka tillväxtfrämjande investeringsprogram samtidigt som full hänsyn tas till bestämmelserna i EU-lagstiftningen. Parlamentet anser att en tillväxtfrämjande budgetkonsolidering kan göra de offentliga finanserna mer hållbara och samtidigt återställa investerarnas förtroende. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i sina bedömningar av stabilitets- och konvergensprogrammen göra en avvägning mellan behoven av produktiva privata och offentliga investeringar och budgetkonsolideringsmål genom att noggrant undersöka tillväxtfrämjande investeringsprogram samtidigt som full hänsyn tas till bestämmelserna i EU-lagstiftningen. Parlamentet anser att en tillväxtfrämjande budgetkonsolidering kan göra de offentliga finanserna mer hållbara och samtidigt återställa investerarnas förtroende.

| 14. | Europaparlamentet ser i detta avseende fram emot kommissionens rapport om de offentliga finansernas kvalitet och granskningen av utrymmet för eventuella insatser inom de gränser som sätts av EU:s ramverk när det gäller investeringsprogrammens kvalificering. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet ser i detta avseende fram emot kommissionens rapport om de offentliga finansernas kvalitet och granskningen av utrymmet för eventuella insatser inom de gränser som sätts av EU:s ramverk när det gäller investeringsprogrammens kvalificering.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast börja utveckla sätt för att säkerställa att den hållbara budgetdisciplinens olika delar samtidigt följs upp av konkreta förslag om tillväxt och arbetstillfällen och stimulans av privata investeringar som skapar tillväxtfaktorer, solidaritet mellan medlemsstaterna och demokratisk legitimitet, liksom de nödvändiga strukturreformerna, nämligen sådana som sänker ungdomsarbetslösheten bland annat genom att få unga personers kvalifikationer att i högre grad överensstämma med arbetsmarknadens behov, bekämpar segmenteringen av arbetsmarknaden, förbättrar pensionssystemens hållbarhet, ökar skattesystemens effektivitet, ökar konkurrensen i vissa delar av tjänstesektorn, underlättar tillgången på krediter, minskar byråkratin, avlägsnar onödiga myndighetsnivåer och bekämpar skatteflykt. Parlamentet välkomnar den ökade demokratiska legitimiteten i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet påminner om behovet att ytterligare öka den demokratiska legitimiteten i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast börja utveckla sätt för att säkerställa att den hållbara budgetdisciplinens olika delar samtidigt följs upp av konkreta förslag om tillväxt och arbetstillfällen och stimulans av privata investeringar som skapar tillväxtfaktorer, solidaritet mellan medlemsstaterna och demokratisk legitimitet, liksom de nödvändiga strukturreformerna, nämligen sådana som sänker ungdomsarbetslösheten bland annat genom att få unga personers kvalifikationer att i högre grad överensstämma med arbetsmarknadens behov, bekämpar segmenteringen av arbetsmarknaden, förbättrar pensionssystemens hållbarhet, ökar skattesystemens effektivitet, ökar konkurrensen i vissa delar av tjänstesektorn, underlättar tillgången på krediter, minskar byråkratin, avlägsnar onödiga myndighetsnivåer och bekämpar skatteflykt. Parlamentet välkomnar den ökade demokratiska legitimiteten i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet påminner om behovet att ytterligare öka den demokratiska legitimiteten i den europeiska planeringsterminen.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att arbeta för att kontinuerligt och på lämpligt sätt finjustera och förbättra kvaliteten, de landsspecifika rekommendationernas nationella särdrag och tillräcklighet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att arbeta för att kontinuerligt och på lämpligt sätt finjustera och förbättra kvaliteten, de landsspecifika rekommendationernas nationella särdrag och tillräcklighet.

| 17. | För att bevara tilltron till den årliga tillväxtöversikten och hela planeringsterminen påminner Europaparlamentet om att rådet måste motivera ett eventuellt beslut att inte följa de rekommendationer som kommissionen utfärdat på grundval av den årliga tillväxtöversikten. Parlamentet välkomnar den ”följ eller förklara”-princip som i och med ”sexpacket” infördes för de landsspecifika rekommendationerna. Enligt denna princip är rådet skyldigt att offentligt försvara alla ändringar som rådet gör av kommissionens förslag, och parlamentet anser att denna princip bör stärkas i praktiken. |
| --- | --- |

17.

För att bevara tilltron till den årliga tillväxtöversikten och hela planeringsterminen påminner Europaparlamentet om att rådet måste motivera ett eventuellt beslut att inte följa de rekommendationer som kommissionen utfärdat på grundval av den årliga tillväxtöversikten. Parlamentet välkomnar den ”följ eller förklara”-princip som i och med ”sexpacket” infördes för de landsspecifika rekommendationerna. Enligt denna princip är rådet skyldigt att offentligt försvara alla ändringar som rådet gör av kommissionens förslag, och parlamentet anser att denna princip bör stärkas i praktiken.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att säkerställa att investeringar i forskning, utveckling och innovation intensifieras och integreras och att resultaten snabbt omvandlas till konkurrenskraftiga fördelar och ökad produktivitet av EU:s offentliga och privata sektor. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att säkerställa att investeringar i forskning, utveckling och innovation intensifieras och integreras och att resultaten snabbt omvandlas till konkurrenskraftiga fördelar och ökad produktivitet av EU:s offentliga och privata sektor.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att intensifiera sina ansträngningar att minska beroendet av energi- och råvaruimport i syfte att skapa ett mer miljövänligt och ekonomiskt och socialt hållbart EU. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att intensifiera sina ansträngningar att minska beroendet av energi- och råvaruimport i syfte att skapa ett mer miljövänligt och ekonomiskt och socialt hållbart EU.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål komma överens om en flerårig budgetram och se till att budgetramens roll som en källa till nödvändiga långsiktiga investeringar i hållbara tillväxtfrämjande sektorer och verksamheter med många arbetstillfällen förstärks. Parlamentet betonar vikten av EU-budgetarnas struktur som bör främja investeringar på områden med mervärde. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål komma överens om en flerårig budgetram och se till att budgetramens roll som en källa till nödvändiga långsiktiga investeringar i hållbara tillväxtfrämjande sektorer och verksamheter med många arbetstillfällen förstärks. Parlamentet betonar vikten av EU-budgetarnas struktur som bör främja investeringar på områden med mervärde.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett helhetsperspektiv för hur hållbar tillväxt inom ramen för Europa 2020-målen ska hanteras, vilket bör inbegripa ett fullbordande av den inre marknaden, ökad konkurrens, en verkligt europeisk industripolitik, en kraftfull och tillräckligt målinriktad sammanhållningspolitik och en garanti för att Europa kommer att använda all sin styrka och sitt inflytande i sina utrikeshandelsförbindelser. Kommissionen uppmanas att till fullo utnyttja tillväxtkällorna i utländska direktinvesteringar och handel med tredjeländer, inte minst genom att fördjupa och utvidga de transatlantiska ekonomiska förbindelserna. En sådan agenda bör inbegripa de relaterade målen att förnya och öppna den transatlantiska marknaden, stärka grundreglerna för den ekonomiska världsordningen och utvidga det regelbaserade multilaterala systemet så att det inkluderar nya medlemmar och nya områden med ekonomiska möjligheter. Kommissionen uppmanas att påskynda undertecknandet av pågående frihandelsavtal. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett helhetsperspektiv för hur hållbar tillväxt inom ramen för Europa 2020-målen ska hanteras, vilket bör inbegripa ett fullbordande av den inre marknaden, ökad konkurrens, en verkligt europeisk industripolitik, en kraftfull och tillräckligt målinriktad sammanhållningspolitik och en garanti för att Europa kommer att använda all sin styrka och sitt inflytande i sina utrikeshandelsförbindelser. Kommissionen uppmanas att till fullo utnyttja tillväxtkällorna i utländska direktinvesteringar och handel med tredjeländer, inte minst genom att fördjupa och utvidga de transatlantiska ekonomiska förbindelserna. En sådan agenda bör inbegripa de relaterade målen att förnya och öppna den transatlantiska marknaden, stärka grundreglerna för den ekonomiska världsordningen och utvidga det regelbaserade multilaterala systemet så att det inkluderar nya medlemmar och nya områden med ekonomiska möjligheter. Kommissionen uppmanas att påskynda undertecknandet av pågående frihandelsavtal.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar erkännandet av den inre marknadens roll och behovet av att ta itu med de många hinder som fortfarande finns inom tjänstesektorn. Parlamentet påminner om att det fortfarande är mycket arbete kvar för att uppnå en verklig inre marknad inom EU. Kommissionen uppmanas att påskynda verkställandet av den inre marknadens lagstiftning. Medlemsstaterna uppmanas att fullt ut genomföra denna lagstiftning, särskilt tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar erkännandet av den inre marknadens roll och behovet av att ta itu med de många hinder som fortfarande finns inom tjänstesektorn. Parlamentet påminner om att det fortfarande är mycket arbete kvar för att uppnå en verklig inre marknad inom EU. Kommissionen uppmanas att påskynda verkställandet av den inre marknadens lagstiftning. Medlemsstaterna uppmanas att fullt ut genomföra denna lagstiftning, särskilt tjänstedirektivet.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar den första rapporten om den inre marknadens integration 2013 som är en bilaga och ett komplement till den årliga tillväxtöversikten. Parlamentet betonar att den inre marknaden spelar en viktig roll i återuppbyggnaden av unionens konkurrenskraft och därigenom är en bidragande orsak till ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på lämpligt sätt hantera relaterade brister i de landsspecifika rekommendationerna och att stärka den fortlöpande, regelbundna utvärderingen av genomförandet och verkställandet av bestämmelserna för den inre marknaden för att öka den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar den första rapporten om den inre marknadens integration 2013 som är en bilaga och ett komplement till den årliga tillväxtöversikten. Parlamentet betonar att den inre marknaden spelar en viktig roll i återuppbyggnaden av unionens konkurrenskraft och därigenom är en bidragande orsak till ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på lämpligt sätt hantera relaterade brister i de landsspecifika rekommendationerna och att stärka den fortlöpande, regelbundna utvärderingen av genomförandet och verkställandet av bestämmelserna för den inre marknaden för att öka den ekonomiska tillväxten.

| 24. | Europaparlamentet är oroat över att många medlemsstater hamnar på efterkälken med sin produktivitet, och insisterar på vikten av strukturreformer för att hantera detta problem. Kommissionen uppmanas att i sin nästa årliga tillväxtöversikt rapportera om de iakttagna utvecklingstendenserna för kapital- och resursproduktiviteten. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet är oroat över att många medlemsstater hamnar på efterkälken med sin produktivitet, och insisterar på vikten av strukturreformer för att hantera detta problem. Kommissionen uppmanas att i sin nästa årliga tillväxtöversikt rapportera om de iakttagna utvecklingstendenserna för kapital- och resursproduktiviteten.

| 25. | Europaparlamentet betonar att ett starkt genomdrivande av EU:s konkurrenspolitik, som bygger på principerna om öppna marknader och lika villkor inom alla sektorer, är en hörnsten för en framgångsrik inre marknad och en förutsättning för att skapa hållbara och kunskapsbaserade arbetstillfällen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att ett starkt genomdrivande av EU:s konkurrenspolitik, som bygger på principerna om öppna marknader och lika villkor inom alla sektorer, är en hörnsten för en framgångsrik inre marknad och en förutsättning för att skapa hållbara och kunskapsbaserade arbetstillfällen.

| 26. | Europaparlamentet betonar att målinriktade insatser krävs av medlemsstaterna för att upprätthålla de offentliga finanserna på en lämplig nivå men att de endast kan fungera om de alltför stora makroekonomiska obalanserna minskas. Dessa mål kan bara uppnås samtidigt genom tillväxt i euroområdet som helhet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att målinriktade insatser krävs av medlemsstaterna för att upprätthålla de offentliga finanserna på en lämplig nivå men att de endast kan fungera om de alltför stora makroekonomiska obalanserna minskas. Dessa mål kan bara uppnås samtidigt genom tillväxt i euroområdet som helhet.

| 27. | Europaparlamentet noterar tillägget av en ny indikator i resultattavlan för de makroekonomiska obalanserna i den finansiella sektorn. Parlamentet beklagar att kommissionen inte har respekterat det förfarande som anges i förordning (EU) nr 1176/2011, enligt vilket ”kommissionen bör samarbeta nära med Europaparlamentet och rådet när resultattavlan och de makroekonomiska och makrofinansiella indikatorerna för medlemsstaterna utarbetas”, och mer specifikt att ”kommissionen bör lämna förslag för kommentarer till Europaparlamentets ansvariga utskott och till rådet om planerna att fastställa och justera indikatorer och tröskelvärden”. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar tillägget av en ny indikator i resultattavlan för de makroekonomiska obalanserna i den finansiella sektorn. Parlamentet beklagar att kommissionen inte har respekterat det förfarande som anges i förordning (EU) nr 1176/2011, enligt vilket ”kommissionen bör samarbeta nära med Europaparlamentet och rådet när resultattavlan och de makroekonomiska och makrofinansiella indikatorerna för medlemsstaterna utarbetas”, och mer specifikt att ”kommissionen bör lämna förslag för kommentarer till Europaparlamentets ansvariga utskott och till rådet om planerna att fastställa och justera indikatorer och tröskelvärden”.

| 28. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att det är synnerligen viktigt att i framtiden bättre respektera det förfarande som anges i förordning (EU) nr 1176/2011 för att bygga upp ett interinstitutionellt förtroende och skapa en ekonomisk dialog av hög kvalitet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att det är synnerligen viktigt att i framtiden bättre respektera det förfarande som anges i förordning (EU) nr 1176/2011 för att bygga upp ett interinstitutionellt förtroende och skapa en ekonomisk dialog av hög kvalitet.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att agera grundligt och snabbt för att ge tillväxt- och sysselsättningspakten ett verkligt innehåll och göra den ändamålsenlig, vilket Europeiska rådet enades om vid sitt möte den 28–29 juni 2012. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att agera grundligt och snabbt för att ge tillväxt- och sysselsättningspakten ett verkligt innehåll och göra den ändamålsenlig, vilket Europeiska rådet enades om vid sitt möte den 28–29 juni 2012.

| 30. | Europaparlamentet begär att det så kallade tvåpacket ska antas snarast. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet begär att det så kallade tvåpacket ska antas snarast.

| 31. | Europaparlamentet noterar ikraftträdandet av fördraget om stabilitet, samordning och styrning (finanspakten). Parlamentet anser att finanspakten bör införlivas i unionens sekundärrätt snarast möjligt på grundval av en utvärdering av erfarenheterna av dess genomförande och i enlighet med EU-fördraget och EUF-fördraget. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar ikraftträdandet av fördraget om stabilitet, samordning och styrning (finanspakten). Parlamentet anser att finanspakten bör införlivas i unionens sekundärrätt snarast möjligt på grundval av en utvärdering av erfarenheterna av dess genomförande och i enlighet med EU-fördraget och EUF-fördraget.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägerier och skatteundandragande, rekommendationerna om åtgärder för att uppmuntra tredjeländer att tillämpa miniminormer för god förvaltning i skattefrågor och rekommendationerna om att motverka aggressiv skatteplanering, som antogs av kommissionen den 6 december 2012. Parlamentet stöder den proaktiva hållning som kommissionen intagit, särskilt kommissionsledamoten för skatter, tullar, bedrägeribekämpning, revision och statistik. Medlemsstaterna uppmanas att följa kommissionens rekommendationer, vidta omedelbara samordnade åtgärder mot skatteparadis och aggressiv skatteplanering och på så sätt garantera en rättvisare fördelning av de finanspolitiska insatserna och ökade inkomster för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägerier och skatteundandragande, rekommendationerna om åtgärder för att uppmuntra tredjeländer att tillämpa miniminormer för god förvaltning i skattefrågor och rekommendationerna om att motverka aggressiv skatteplanering, som antogs av kommissionen den 6 december 2012. Parlamentet stöder den proaktiva hållning som kommissionen intagit, särskilt kommissionsledamoten för skatter, tullar, bedrägeribekämpning, revision och statistik. Medlemsstaterna uppmanas att följa kommissionens rekommendationer, vidta omedelbara samordnade åtgärder mot skatteparadis och aggressiv skatteplanering och på så sätt garantera en rättvisare fördelning av de finanspolitiska insatserna och ökade inkomster för medlemsstaterna.

| 33. | Europaparlamentet ser positivt på att slutligen ”alla medlemsstater erkänner vikten av att vidta effektiva åtgärder för att bekämpa skatteundandragande och skattebedrägeri, också i tider av budgetrestriktioner och ekonomisk kris”, vilket fastställdes i slutsatserna från rådet för ekonomiska och finansiella frågor den 13 november 2012. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet ser positivt på att slutligen ”alla medlemsstater erkänner vikten av att vidta effektiva åtgärder för att bekämpa skatteundandragande och skattebedrägeri, också i tider av budgetrestriktioner och ekonomisk kris”, vilket fastställdes i slutsatserna från rådet för ekonomiska och finansiella frågor den 13 november 2012.

| 34. | Europaparlamentet påminner om att syftet med gemensam lagstiftning om medlemsstaternas finanspolitiska ramar är att se till att medlemsstaterna fortsätter att följa de regler som har avtalats gemensamt och inte att specificera medlemsstaternas politiska val. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner om att syftet med gemensam lagstiftning om medlemsstaternas finanspolitiska ramar är att se till att medlemsstaterna fortsätter att följa de regler som har avtalats gemensamt och inte att specificera medlemsstaternas politiska val.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att varje år inställa sig i parlamentets ansvariga utskott för att lägga fram den årliga tillväxtöversikten, med början den 4–5 november 2013, så att parlamentet får tillräckligt med tid för att lägga fram sina synpunkter inom ramen för kommande europeiska planeringsterminer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att varje år inställa sig i parlamentets ansvariga utskott för att lägga fram den årliga tillväxtöversikten, med början den 4–5 november 2013, så att parlamentet får tillräckligt med tid för att lägga fram sina synpunkter inom ramen för kommande europeiska planeringsterminer.

| 36. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen i sitt meddelande Den årliga tillväxtstrategin för 2013 (COM(2012)0750) inte på lämpligt sätt tar upp EU-budgetens roll i arbetet med den europeiska planeringsterminen. Parlamentet beklagar i synnerhet att kommissionen i samband med att den föreslog centrala prioriteringar inte tillhandahöll konkreta uppgifter om hur EU:s budget kan spela en utlösande, katalytisk, synergiskapande och kompletterande roll visavi lokala, regionala och nationella strategier och investeringar för att genomföra dessa prioriteringar. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen i sitt meddelande Den årliga tillväxtstrategin för 2013 (COM(2012)0750) inte på lämpligt sätt tar upp EU-budgetens roll i arbetet med den europeiska planeringsterminen. Parlamentet beklagar i synnerhet att kommissionen i samband med att den föreslog centrala prioriteringar inte tillhandahöll konkreta uppgifter om hur EU:s budget kan spela en utlösande, katalytisk, synergiskapande och kompletterande roll visavi lokala, regionala och nationella strategier och investeringar för att genomföra dessa prioriteringar.

| 37. | Europaparlamentet är övertygat om att man bör betona att finansiering på EU-nivå kan möjliggöra besparingar i alla medlemsstaters budgetar. Parlamentet anser att EU:s budget har en viktig roll att spela när det gäller att stimulera tillväxt, skapa nya arbetstillfällen och framgångsrikt minska de makroekonomiska obalanserna i unionen, och i princip även att uppnå Europa 2020-målen. Parlamentet beklagar än en gång att kommissionen inte tar upp denna fråga i meddelandet om den årliga tillväxtöversikten. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet är övertygat om att man bör betona att finansiering på EU-nivå kan möjliggöra besparingar i alla medlemsstaters budgetar. Parlamentet anser att EU:s budget har en viktig roll att spela när det gäller att stimulera tillväxt, skapa nya arbetstillfällen och framgångsrikt minska de makroekonomiska obalanserna i unionen, och i princip även att uppnå Europa 2020-målen. Parlamentet beklagar än en gång att kommissionen inte tar upp denna fråga i meddelandet om den årliga tillväxtöversikten.

| 38. | Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionens bedömning att den skuldsättningsnivå som ackumulerats av offentliga och privata aktörer begränsar utrymmet för nya verksamheter och investeringar i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar emellertid medlemsstaterna att varken betrakta sina nationella BNI-bidrag till EU-budgeten som en anpassningsvariabel inom ramen för sina konsolideringsåtgärder eller eftersträva att med konstlade medel minska storleken på EU-budgetens tillväxtfrämjande utgifter, i strid med sina politiska åtaganden på högsta nivå. Parlamentet är dock fullständigt medvetet om den ekonomiska motsättningen mellan behovet av att å ena sidan stärka de offentliga finanserna på kort sikt och av att å andra sidan eventuellt höja vissa medlemsstaters BNI-baserade bidrag till följd av en ökning av betalningsnivåerna i EU-budgeten. Parlamentet kräver därför återigen bestämt en reform av formerna för EU-budgetens finansiering – som ska fastställas inom ramen för förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 – i form av en minskning av medlemsstaternas BNI-baserade bidrag till EU-budgeten till 40 procent till 2020, vilket skulle bidra till medlemsstaternas konsolideringsåtgärder (1). |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionens bedömning att den skuldsättningsnivå som ackumulerats av offentliga och privata aktörer begränsar utrymmet för nya verksamheter och investeringar i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar emellertid medlemsstaterna att varken betrakta sina nationella BNI-bidrag till EU-budgeten som en anpassningsvariabel inom ramen för sina konsolideringsåtgärder eller eftersträva att med konstlade medel minska storleken på EU-budgetens tillväxtfrämjande utgifter, i strid med sina politiska åtaganden på högsta nivå. Parlamentet är dock fullständigt medvetet om den ekonomiska motsättningen mellan behovet av att å ena sidan stärka de offentliga finanserna på kort sikt och av att å andra sidan eventuellt höja vissa medlemsstaters BNI-baserade bidrag till följd av en ökning av betalningsnivåerna i EU-budgeten. Parlamentet kräver därför återigen bestämt en reform av formerna för EU-budgetens finansiering – som ska fastställas inom ramen för förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 – i form av en minskning av medlemsstaternas BNI-baserade bidrag till EU-budgeten till 40 procent till 2020, vilket skulle bidra till medlemsstaternas konsolideringsåtgärder (1).

| 39. | Europaparlamentet påminner om att EU-budgeten i första hand är en investeringsbudget och att 94 procent av dess totala anslag återinvesteras i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner om att EU-budgeten i första hand är en investeringsbudget och att 94 procent av dess totala anslag återinvesteras i medlemsstaterna.

| 40. | Europaparlamentet begär att kommissionen ska tillhandahålla aktuell information om medlemsstaternas nuvarande insatser för att omprogrammera och snabba på användningen av EU:s struktur- och sammanhållningsmedel i syfte att stödja tillväxt och social sammanhållning, särskilt för små och medelstora företag, och bekämpa ungdomsarbetslösheten. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet begär att kommissionen ska tillhandahålla aktuell information om medlemsstaternas nuvarande insatser för att omprogrammera och snabba på användningen av EU:s struktur- och sammanhållningsmedel i syfte att stödja tillväxt och social sammanhållning, särskilt för små och medelstora företag, och bekämpa ungdomsarbetslösheten.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0245.

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/55 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/55

---

P7_TA(2013)0053

Den europeiska terminen för samordningen av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2013

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2013 (2012/2257(INI))

(2016/C 024/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 9, 151 och 153 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 9, 151 och 153 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 145, 148, 152 och 153.5 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 145, 148, 152 och 153.5 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2012”Årlig tillväxtöversikt 2013” (COM(2012)0750) och utkastet till gemensam rapport om sysselsättningen som är bifogat detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2012”Årlig tillväxtöversikt 2013” (COM(2012)0750) och utkastet till gemensam rapport om sysselsättningen som är bifogat detta,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2011”Årlig tillväxtöversikt 2012” (COM(2011)0815) och utkastet till gemensam rapport om sysselsättningen som är bifogat detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2011”Årlig tillväxtöversikt 2012” (COM(2011)0815) och utkastet till gemensam rapport om sysselsättningen som är bifogat detta,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2012 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken, genomförande av 2012 års prioriteringar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2012 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken, genomförande av 2012 års prioriteringar (1),

| — | med beaktande av sin resolution av 1 december 2011 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av 1 december 2011 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020 – en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020 – en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 september 2010 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik: del II av de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 september 2010 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik: del II av de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 (3),

| — | med beaktande av rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 april 2012 med titeln ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 april 2012 med titeln ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning” (COM(2012)0173),

| — | med beaktande av den muntliga frågan O-000120/2012 till kommissionen och den därtill kopplade resolutionen av den 14 juni 2012”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning” (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga frågan O-000120/2012 till kommissionen och den därtill kopplade resolutionen av den 14 juni 2012”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning” (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen – EU:s bidrag till full sysselsättning” (COM(2010)0682) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen – EU:s bidrag till full sysselsättning” (COM(2010)0682) (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2011 om agendan för ny kompetens och arbetstillfällen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2011 om agendan för ny kompetens och arbetstillfällen (7),

| — | med beaktande kommissionens meddelande av den 16 december 2010”Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

med beaktande kommissionens meddelande av den 16 december 2010”Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning” (COM(2010)0758),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning (8),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation 2008/867/EG av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation 2008/867/EG av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om initiativet Bättre möjligheter för unga (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om initiativet Bättre möjligheter för unga (COM(2011)0933),

| — | med beaktande av den muntliga frågan B7-0113/2012 till kommissionen och den därtill kopplande resolutionen av 24 maj 2012 om initiativet Bättre möjligheter för unga (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga frågan B7-0113/2012 till kommissionen och den därtill kopplande resolutionen av 24 maj 2012 om initiativet Bättre möjligheter för unga (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 september 2010”Unga på väg – Ett initiativ för att släppa fram potentialen hos ungdomar att uppnå smart och hållbar tillväxt för alla i Europeiska unionen” (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 september 2010”Unga på väg – Ett initiativ för att släppa fram potentialen hos ungdomar att uppnå smart och hållbar tillväxt för alla i Europeiska unionen” (COM(2010)0477),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om Unga på väg en ram för att förbättra Europas utbildningssystem (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om Unga på väg en ram för att förbättra Europas utbildningssystem (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om att främja ungdomens tillträde till arbetsmarknaden och stärka den rättsliga ställningen för praktikanter och lärlingar (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om att främja ungdomens tillträde till arbetsmarknaden och stärka den rättsliga ställningen för praktikanter och lärlingar (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi (13),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om en social investeringspakt – som ett svar på krisen (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om en social investeringspakt – som ett svar på krisen (15),

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet den 7 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet den 7 mars 2011,

| — | med beaktande av rådets direktiv 1999/70/EG av den 28 juni 1999 om ramavtalet om visstidsarbete, undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 1999/70/EG av den 28 juni 1999 om ramavtalet om visstidsarbete, undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (16),

| — | med beaktande av rådets direktiv 97/81/EG av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och EFS (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 97/81/EG av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och EFS (17),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A7-0024/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A7-0024/2013).

| A. | Krisen har fått långtgående sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser, som nu förvärras genom följderna av de budgetmässiga åtstramningar som genomförts i vissa länder som ett svar på statsskuldkrisen och en kringskuren penningpolitik inom euroområdet, vilket kontrasterar mot vad som genomförts i andra betydande ekonomiska regioner, och inte kan åstadkomma en effektiv lösning på statsskuldkrisen eller skapa tillväxt. Krisen inverkar negativt på de sociala investeringarnas kvalitet och kvantitet i Europa. Euroområdet befinner sig i recession och EU är för närvarande den enda större regionen i världen där arbetslösheten fortfarande ökar. |
| --- | --- |

A.

Krisen har fått långtgående sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser, som nu förvärras genom följderna av de budgetmässiga åtstramningar som genomförts i vissa länder som ett svar på statsskuldkrisen och en kringskuren penningpolitik inom euroområdet, vilket kontrasterar mot vad som genomförts i andra betydande ekonomiska regioner, och inte kan åstadkomma en effektiv lösning på statsskuldkrisen eller skapa tillväxt. Krisen inverkar negativt på de sociala investeringarnas kvalitet och kvantitet i Europa. Euroområdet befinner sig i recession och EU är för närvarande den enda större regionen i världen där arbetslösheten fortfarande ökar.

| B. | Sysselsättningssituationen har förvärrats under 2012 och utsikterna för 2013 är pessimistiska. Segmenteringen av arbetsmarknaden har fortsatt, långtidsarbetslösheten har nått alarmerande nivåer, fattigdom bland förvärvsarbetande är fortfarande ett stort problem, hushållsinkomsterna faller i många medlemsstater och indikatorer pekar på en trend av mer omfattande och allvarligare fattigdom och social utestängning, med ökande fattigdom bland förvärvsarbetande och allt mer utbredd social polarisering i många medlemsstater. |
| --- | --- |

B.

Sysselsättningssituationen har förvärrats under 2012 och utsikterna för 2013 är pessimistiska. Segmenteringen av arbetsmarknaden har fortsatt, långtidsarbetslösheten har nått alarmerande nivåer, fattigdom bland förvärvsarbetande är fortfarande ett stort problem, hushållsinkomsterna faller i många medlemsstater och indikatorer pekar på en trend av mer omfattande och allvarligare fattigdom och social utestängning, med ökande fattigdom bland förvärvsarbetande och allt mer utbredd social polarisering i många medlemsstater.

| C. | Arbetslösheten har ökat markant sedan 2008 och det finns nu 25 miljoner arbetslösa människor i EU, vilket motsvarar 10,5 procent av befolkningen i arbetsför ålder. Bara under de senaste 12 månaderna har antalet arbetslösa ökat med 2 miljoner. Nedgången i sysselsättningen har varit kraftigare i de länder som vidtar mer omfattande budgetåtstramningar. |
| --- | --- |

C.

Arbetslösheten har ökat markant sedan 2008 och det finns nu 25 miljoner arbetslösa människor i EU, vilket motsvarar 10,5 procent av befolkningen i arbetsför ålder. Bara under de senaste 12 månaderna har antalet arbetslösa ökat med 2 miljoner. Nedgången i sysselsättningen har varit kraftigare i de länder som vidtar mer omfattande budgetåtstramningar.

| D. | Situationen på arbetsmarknaden är särskilt svår för unga människor, som oberoende av vilken utbildningsnivå de har ofta hamnar i en situation med otrygga anställningar och obetald praktik. Den svåra situationen för unga människor beror delvis på bristande överensstämmelse mellan de färdigheter som de har förvärvat och vad arbetsmarknaden efterfrågar, begränsad geografisk rörlighet, för tidigt avslutad skolgång utan kvalifikationer, brist på relevanta färdigheter och arbetslivserfarenhet, otrygga anställningsvillkor, begränsade praktikmöjligheter samt ineffektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

D.

Situationen på arbetsmarknaden är särskilt svår för unga människor, som oberoende av vilken utbildningsnivå de har ofta hamnar i en situation med otrygga anställningar och obetald praktik. Den svåra situationen för unga människor beror delvis på bristande överensstämmelse mellan de färdigheter som de har förvärvat och vad arbetsmarknaden efterfrågar, begränsad geografisk rörlighet, för tidigt avslutad skolgång utan kvalifikationer, brist på relevanta färdigheter och arbetslivserfarenhet, otrygga anställningsvillkor, begränsade praktikmöjligheter samt ineffektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder.

| E. | I hela EU är i genomsnitt mer än en av fem ungdomar arbetslös (22,8 procent) och i vissa medlemsstater är arbetslösheten bland unga mer än 50 procent. Över 7 miljoner européer under 25 år saknar anställning och följer ingen utbildning. Dessa siffror fortsätter att stiga, och det är risk att vi får en förlorad generation. Kostnaden för uteblivna åtgärder när det gäller unga som varken arbetar eller studerar beräknas uppgå till 153 miljarder euro i hela EU. |
| --- | --- |

E.

I hela EU är i genomsnitt mer än en av fem ungdomar arbetslös (22,8 procent) och i vissa medlemsstater är arbetslösheten bland unga mer än 50 procent. Över 7 miljoner européer under 25 år saknar anställning och följer ingen utbildning. Dessa siffror fortsätter att stiga, och det är risk att vi får en förlorad generation. Kostnaden för uteblivna åtgärder när det gäller unga som varken arbetar eller studerar beräknas uppgå till 153 miljarder euro i hela EU.

| F. | Efter Europeiska rådets möte den 30 januari 2012 och som ett led i kommissionens initiativ ”Bättre möjligheter för unga” uppmanade kommissionen medlemsstaterna att ta fram och genomföra övergripande initiativ för sysselsättning, utbildning och kompetens bland ungdomar samt att utarbeta sysselsättningsplaner för ungdomar i sina nationella reformprogram. I de flesta medlemsstater har sådana dock inte lagts fram. |
| --- | --- |

F.

Efter Europeiska rådets möte den 30 januari 2012 och som ett led i kommissionens initiativ ”Bättre möjligheter för unga” uppmanade kommissionen medlemsstaterna att ta fram och genomföra övergripande initiativ för sysselsättning, utbildning och kompetens bland ungdomar samt att utarbeta sysselsättningsplaner för ungdomar i sina nationella reformprogram. I de flesta medlemsstater har sådana dock inte lagts fram.

| G. | Personer som närmar sig pensionsåldern, långtidsarbetslösa, arbetstagare från länder utanför EU och lågutbildade är också bland dem som krisen har drabbat värst. |
| --- | --- |

G.

Personer som närmar sig pensionsåldern, långtidsarbetslösa, arbetstagare från länder utanför EU och lågutbildade är också bland dem som krisen har drabbat värst.

| H. | De reformer som krävs för att garantera pensionssystemens hållbarhet bör genomföras. Det finns fortfarande utrymme att höja den faktiska pensionsåldern utan att höja den lagstadgade pensionsåldern, genom att minska antalet personer som lämnar arbetsmarknaden i förtid. För att man framgångsrikt ska kunna höja den faktiska pensionsåldern måste reformer av pensionssystemen åtföljas av åtgärder för utveckling av sysselsättningsmöjligheter för äldre arbetstagare, tillgång till livslångt lärande, införande av skattefördelar för dem som arbetar längre och stöd för ett aktivt och hälsosamt åldrande. |
| --- | --- |

H.

De reformer som krävs för att garantera pensionssystemens hållbarhet bör genomföras. Det finns fortfarande utrymme att höja den faktiska pensionsåldern utan att höja den lagstadgade pensionsåldern, genom att minska antalet personer som lämnar arbetsmarknaden i förtid. För att man framgångsrikt ska kunna höja den faktiska pensionsåldern måste reformer av pensionssystemen åtföljas av åtgärder för utveckling av sysselsättningsmöjligheter för äldre arbetstagare, tillgång till livslångt lärande, införande av skattefördelar för dem som arbetar längre och stöd för ett aktivt och hälsosamt åldrande.

| I. | Långtidsarbetslösheten nådde alarmerande nivåer under andra kvartalet 2012, när siffrorna visade att 11,1 miljoner européer utan arbete hade varit arbetslösa i över 12 månader, vilket var 4,6 procent av befolkningen i aktiv ålder. Sannolikheten för en arbetslös person att hitta ett jobb har minskat i de flesta medlemsstaterna, särskilt där betydande budgetkonsolideringsåtgärder har genomförts. |
| --- | --- |

I.

Långtidsarbetslösheten nådde alarmerande nivåer under andra kvartalet 2012, när siffrorna visade att 11,1 miljoner européer utan arbete hade varit arbetslösa i över 12 månader, vilket var 4,6 procent av befolkningen i aktiv ålder. Sannolikheten för en arbetslös person att hitta ett jobb har minskat i de flesta medlemsstaterna, särskilt där betydande budgetkonsolideringsåtgärder har genomförts.

| J. | Cirka 120 miljoner människor riskerar social utestängning i EU27 på grund av att de löper allt större risk att drabbas av fattigdom, lever under mycket knappa materiella förhållanden eller lever i hushåll med mycket lågt deltagande i arbetslivet. |
| --- | --- |

J.

Cirka 120 miljoner människor riskerar social utestängning i EU27 på grund av att de löper allt större risk att drabbas av fattigdom, lever under mycket knappa materiella förhållanden eller lever i hushåll med mycket lågt deltagande i arbetslivet.

| K. | Utgifterna för socialt skydd har minskat i nästan alla medlemsstater. Kommittén för socialt skydd varnar för att allt fler människor riskerar att drabbas av inkomstfattigdom, barnfattigdom, allvarlig materiell knapphet och social utestängning på grund av budgetkonsolideringsåtgärdernas effekter. |
| --- | --- |

K.

Utgifterna för socialt skydd har minskat i nästan alla medlemsstater. Kommittén för socialt skydd varnar för att allt fler människor riskerar att drabbas av inkomstfattigdom, barnfattigdom, allvarlig materiell knapphet och social utestängning på grund av budgetkonsolideringsåtgärdernas effekter.

| L. | Det är nödvändigt att få till stånd tillväxt och en hög sysselsättningsgrad för att ekonomin ska kunna återhämta sig, för att budgetkonsolidering ska kunna genomföras, och för välfärdsstatens och de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

L.

Det är nödvändigt att få till stånd tillväxt och en hög sysselsättningsgrad för att ekonomin ska kunna återhämta sig, för att budgetkonsolidering ska kunna genomföras, och för välfärdsstatens och de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

| M. | Riktade sociala investeringar bör vara en viktig del av medlemsstaternas svar på krisen, eftersom de är centrala för att uppnå de sysselsättningsmässiga, sociala och utbildningsmässiga målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

M.

Riktade sociala investeringar bör vara en viktig del av medlemsstaternas svar på krisen, eftersom de är centrala för att uppnå de sysselsättningsmässiga, sociala och utbildningsmässiga målen i Europa 2020-strategin.

| N. | Europeiska rådet uttalade den 30 januari 2012 följande: För att tillväxten och sysselsättningen på nytt ska öka måste vi följa en konsekvent och brett baserad strategi som kombinerar smart budgetkonsolidering där investeringar i framtida tillväxt upprätthålls, en sund makroekonomisk politik och en aktiv sysselsättningsstrategi samtidigt som den sociala sammanhållningen bevaras. |
| --- | --- |

N.

Europeiska rådet uttalade den 30 januari 2012 följande: För att tillväxten och sysselsättningen på nytt ska öka måste vi följa en konsekvent och brett baserad strategi som kombinerar smart budgetkonsolidering där investeringar i framtida tillväxt upprätthålls, en sund makroekonomisk politik och en aktiv sysselsättningsstrategi samtidigt som den sociala sammanhållningen bevaras.

| O. | Budgetkonsolideringen måste fortsätta, med tanke på de höga skuldnivåerna och de långsiktiga utmaningarna för de offentliga finanserna, men man måste ta vederbörlig hänsyn till att detta måste vara en målsättning på medellång till lång sikt. Budgetkonsolideringen kan få negativa effekter för tillväxt och sysselsättning på kort sikt, särskilt i länder i recession eller med mycket blygsam tillväxt, vilket försvårar framtida tillväxt och skapande av arbetstillfällen. Budgetkonsolideringen måste därför hanteras på ett tillväxtvänligt sätt så att den inte skadar ekonomins potential för tillväxt och sysselsättningsskapande eller dess sociala struktur. |
| --- | --- |

O.

Budgetkonsolideringen måste fortsätta, med tanke på de höga skuldnivåerna och de långsiktiga utmaningarna för de offentliga finanserna, men man måste ta vederbörlig hänsyn till att detta måste vara en målsättning på medellång till lång sikt. Budgetkonsolideringen kan få negativa effekter för tillväxt och sysselsättning på kort sikt, särskilt i länder i recession eller med mycket blygsam tillväxt, vilket försvårar framtida tillväxt och skapande av arbetstillfällen. Budgetkonsolideringen måste därför hanteras på ett tillväxtvänligt sätt så att den inte skadar ekonomins potential för tillväxt och sysselsättningsskapande eller dess sociala struktur.

| P. | Spänningarna på finansmarknaderna är fortfarande starka och det finns fortfarande obalanser mellan medlemsstaterna i tillgången till finansiering. Höga riskpremier ökar på ett oskäligt sätt statsskuldbördan, vilket kräver hårdare budgetkonsolidering. Detta fördjupar krisen och hämmar tillväxten och skapandet av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

P.

Spänningarna på finansmarknaderna är fortfarande starka och det finns fortfarande obalanser mellan medlemsstaterna i tillgången till finansiering. Höga riskpremier ökar på ett oskäligt sätt statsskuldbördan, vilket kräver hårdare budgetkonsolidering. Detta fördjupar krisen och hämmar tillväxten och skapandet av arbetstillfällen.

| Q. | Trots att situationen är akut misslyckas EU med att nå nästan samtliga Europa 2020-mål, och medlemsstaternas framsteg för att nå Europa 2020-målen har varit nedslående. Åtagandena i de nationella reformprogrammen för 2012 är otillräckliga för att nå de flesta av målen på EU-nivå. |
| --- | --- |

Q.

Trots att situationen är akut misslyckas EU med att nå nästan samtliga Europa 2020-mål, och medlemsstaternas framsteg för att nå Europa 2020-målen har varit nedslående. Åtagandena i de nationella reformprogrammen för 2012 är otillräckliga för att nå de flesta av målen på EU-nivå.

| R. | Satsningarna på utbildning, forskning och innovation – vilka är nyckelområden för den ekonomiska tillväxten och sysselsättningsskapandet – är fortfarande lägre inom EU än bland dess viktigaste ekonomiska partner och konkurrenter på andra håll i världen. Produktiva investeringar är centrala för ett hållbart slut på krisen, men även för att konsolidera EU:s ekonomi i riktning mot konkurrenskraft och produktivitet. |
| --- | --- |

R.

Satsningarna på utbildning, forskning och innovation – vilka är nyckelområden för den ekonomiska tillväxten och sysselsättningsskapandet – är fortfarande lägre inom EU än bland dess viktigaste ekonomiska partner och konkurrenter på andra håll i världen. Produktiva investeringar är centrala för ett hållbart slut på krisen, men även för att konsolidera EU:s ekonomi i riktning mot konkurrenskraft och produktivitet.

| S. | Könsdimensionen är avgörande för att nå Europa 2020-strategins överordnade mål, eftersom kvinnorna utgör den största reserven av ännu outnyttjad arbetskraft. Kvinnorna utgör största delen av dem som lever i fattigdom i EU. Nedskärningar inom offentliga tjänster som barnomsorg och annan anhörigomsorg kommer att få en negativ inverkan på kvinnor och därmed deras förmåga att delta på arbetsmarknaden. I allt arbete med den europeiska planeringsterminen måste därför särskild uppmärksamhet ägnas både åt jämställdhetsintegrering och åt politik som specifikt är riktad mot kvinnor. Kvinnors lagstadgade pensionsålder behöver harmoniseras med mäns pensionsålder. |
| --- | --- |

S.

Könsdimensionen är avgörande för att nå Europa 2020-strategins överordnade mål, eftersom kvinnorna utgör den största reserven av ännu outnyttjad arbetskraft. Kvinnorna utgör största delen av dem som lever i fattigdom i EU. Nedskärningar inom offentliga tjänster som barnomsorg och annan anhörigomsorg kommer att få en negativ inverkan på kvinnor och därmed deras förmåga att delta på arbetsmarknaden. I allt arbete med den europeiska planeringsterminen måste därför särskild uppmärksamhet ägnas både åt jämställdhetsintegrering och åt politik som specifikt är riktad mot kvinnor. Kvinnors lagstadgade pensionsålder behöver harmoniseras med mäns pensionsålder.

| T. | Man måste se till att inom den europeiska planeringsterminen skapa större interaktion mellan sysselsättningspolitik, socialpolitik och ekonomisk politik i enlighet med artiklarna 121 och 148 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

T.

Man måste se till att inom den europeiska planeringsterminen skapa större interaktion mellan sysselsättningspolitik, socialpolitik och ekonomisk politik i enlighet med artiklarna 121 och 148 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| U. | Det är mycket viktigt att främja demokratisk redovisningsskyldighet, ansvarstagande och legitimitet vad avser samtliga aktörer inom den europeiska planeringsterminen. Ett lämpligt deltagande av Europaparlamentets är av största betydelse i detta sammanhang. |
| --- | --- |

U.

Det är mycket viktigt att främja demokratisk redovisningsskyldighet, ansvarstagande och legitimitet vad avser samtliga aktörer inom den europeiska planeringsterminen. Ett lämpligt deltagande av Europaparlamentets är av största betydelse i detta sammanhang.

| V. | De nationella parlamenten representerar och garanterar de rättigheter som medborgarna har förvärvat och delegerat. Införandet av den europeiska planeringsterminen bör fullt ut respektera de nationella parlamentens rättigheter. |
| --- | --- |

V.

De nationella parlamenten representerar och garanterar de rättigheter som medborgarna har förvärvat och delegerat. Införandet av den europeiska planeringsterminen bör fullt ut respektera de nationella parlamentens rättigheter.

Centrala budskap inför Europeiska rådets vårmöte

| 1. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska rådet att se till att följande budskap ingår i dess politiska riktlinjer för den europeiska planeringsterminen 2013 och uppdrar åt talmannen att försvara denna ståndpunkt under Europeiska rådets vårmöte den 14–15 mars 2013. Parlamentet hänvisar i synnerhet till de särskilda rekommendationer som Europeiska rådet ska anta inom ramen för sina politiska riktlinjer och som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska rådet att se till att följande budskap ingår i dess politiska riktlinjer för den europeiska planeringsterminen 2013 och uppdrar åt talmannen att försvara denna ståndpunkt under Europeiska rådets vårmöte den 14–15 mars 2013. Parlamentet hänvisar i synnerhet till de särskilda rekommendationer som Europeiska rådet ska anta inom ramen för sina politiska riktlinjer och som bifogas denna resolution.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att de prioriteringar som identifierades under förra årets europeiska planeringstermin, särskilt de som rörde skapandet av arbetstillfällen, kvalitativa arbetstillfällen, samt bekämpning av fattigdom och social utestängning, inte har gett de förväntade resultaten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att de prioriteringar som identifierades under förra årets europeiska planeringstermin, särskilt de som rörde skapandet av arbetstillfällen, kvalitativa arbetstillfällen, samt bekämpning av fattigdom och social utestängning, inte har gett de förväntade resultaten.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att den ekonomiska situationen och de sociala konsekvenserna av krisen har förvärrats ytterligare under det senaste året, och betonar därför hur viktigt det är att få medlemsstaterna att i större utsträckning leva upp till sina åtaganden i samband med de politiska riktlinjerna för 2013, särskilt avseende sysselsättnings- och socialpolitiken. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att den ekonomiska situationen och de sociala konsekvenserna av krisen har förvärrats ytterligare under det senaste året, och betonar därför hur viktigt det är att få medlemsstaterna att i större utsträckning leva upp till sina åtaganden i samband med de politiska riktlinjerna för 2013, särskilt avseende sysselsättnings- och socialpolitiken.

I.   
  Europa 2020-målen

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att se till att de årliga politiska riktlinjer som fastställs utifrån den årliga tillväxtöversikten är helt och hållet inriktade på att förverkliga alla mål i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. Parlamentet beklagar att det inte ingick någon lägesrapport om Europa 2020-strategin i den årliga tillväxtöversikten 2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en sådan rapport i god tid före Europeiska rådets vårmöte. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att se till att de årliga politiska riktlinjer som fastställs utifrån den årliga tillväxtöversikten är helt och hållet inriktade på att förverkliga alla mål i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. Parlamentet beklagar att det inte ingick någon lägesrapport om Europa 2020-strategin i den årliga tillväxtöversikten 2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en sådan rapport i god tid före Europeiska rådets vårmöte.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att de politiska riktlinjerna för 2012 inte fått tillräcklig genomslagskraft och att de inte genomförts tillräckligt effektivt när det gäller att uppnå de politiska målen i Europa 2020-strategin. Parlamentet beklagar att vissa medlemsstater avlägsnar sig allt mer från Europa 2020-målen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att de politiska riktlinjerna för 2012 inte fått tillräcklig genomslagskraft och att de inte genomförts tillräckligt effektivt när det gäller att uppnå de politiska målen i Europa 2020-strategin. Parlamentet beklagar att vissa medlemsstater avlägsnar sig allt mer från Europa 2020-målen.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att åtagandena i de nationella reformprogrammen för 2012 är otillräckliga för att nå de flesta av målen på EU-nivå. Det är djupt oroande att de nuvarande nationella målen inte är tillräckliga för att nå Europa 2020-strategins överordnade mål för sysselsättning, utbildning och fattigdomsminskning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att åtagandena i de nationella reformprogrammen för 2012 är otillräckliga för att nå de flesta av målen på EU-nivå. Det är djupt oroande att de nuvarande nationella målen inte är tillräckliga för att nå Europa 2020-strategins överordnade mål för sysselsättning, utbildning och fattigdomsminskning.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i de nationella reformprogrammen för 2013 göra de nödvändiga utfästelserna så att Europa 2020-målen kan nås. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i de nationella reformprogrammen för 2013 göra de nödvändiga utfästelserna så att Europa 2020-målen kan nås.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att i sina politiska riktlinjer se till att tillräckliga EU-medel avsätts för att nå målen i Europa 2020-strategin. Parlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att mer effektivt öronmärka medel som ska användas för att uppfylla Europa 2020-målen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att i sina politiska riktlinjer se till att tillräckliga EU-medel avsätts för att nå målen i Europa 2020-strategin. Parlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att mer effektivt öronmärka medel som ska användas för att uppfylla Europa 2020-målen.

II.   
  Skapa arbetstillfällen genom strukturreformer och tillväxtinriktade investeringar

| 9. | Europaparlamentet beklagar att de flesta medlemsstater i fjol inte lade fram någon nationell sysselsättningsplan inom ramen för sina nationella reformprogram för 2012. Medlemsstaterna uppmanas att respektera detta åtagande för 2013. De nationella sysselsättningsplanerna bör inbegripa omfattande åtgärder för att skapa arbetstillfällen och miljövänlig sysselsättning, en koppling mellan sysselsättningspolitiken och finansieringsinstrumenten, arbetsmarknadsreformer, en tydlig tidsplan för att införa den fleråriga reformagendan under de kommande 12 månaderna och uppgift om både områden och regioner med alltför liten eller allt för överdriven specialisering. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar att de flesta medlemsstater i fjol inte lade fram någon nationell sysselsättningsplan inom ramen för sina nationella reformprogram för 2012. Medlemsstaterna uppmanas att respektera detta åtagande för 2013. De nationella sysselsättningsplanerna bör inbegripa omfattande åtgärder för att skapa arbetstillfällen och miljövänlig sysselsättning, en koppling mellan sysselsättningspolitiken och finansieringsinstrumenten, arbetsmarknadsreformer, en tydlig tidsplan för att införa den fleråriga reformagendan under de kommande 12 månaderna och uppgift om både områden och regioner med alltför liten eller allt för överdriven specialisering.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har gjort det obligatoriskt med nationella sysselsättningsplaner, och uppmanar kommissionen att övervaka utarbetandet av dem under den årliga europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har gjort det obligatoriskt med nationella sysselsättningsplaner, och uppmanar kommissionen att övervaka utarbetandet av dem under den årliga europeiska planeringsterminen.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta åtgärder som främjar nya arbetstillfällen, t.ex. löneskattereformer som underlättar anställningar, främjar och stöder verkligt och självvalt egenföretagande och nyföretagande, förbättrar ramvillkoren för affärsverksamhet, underlättar små och medelstora företags tillgång till finansiering, omvandlar informellt och odeklarerat arbete till reguljära anställningar, vid behov reformerar arbetsmarknaderna så att de blir mer anpassningsbara, dynamiska, konkurrenskraftiga och inkluderande samtidigt som lämplig anställningstrygghet garanteras, ger arbetsgivare och arbetstagare kompetens och instrument som gör att de kan anpassa sig till behoven på arbetsmarknader i förändring, moderniserar lönebildningen med aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter inom ramen för den sociala dialogen, samtidigt som de olika nationella modellerna för arbetsmarknadsrelationer respekteras, så att lönerna anpassas till produktivitetsutvecklingen inom gränserna för skäliga löner, och tar vara på den stora sysselsättningspotentialen i sektorer som grön ekonomi, hälsa och social omvårdnad samt IKT-sektorn. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta åtgärder som främjar nya arbetstillfällen, t.ex. löneskattereformer som underlättar anställningar, främjar och stöder verkligt och självvalt egenföretagande och nyföretagande, förbättrar ramvillkoren för affärsverksamhet, underlättar små och medelstora företags tillgång till finansiering, omvandlar informellt och odeklarerat arbete till reguljära anställningar, vid behov reformerar arbetsmarknaderna så att de blir mer anpassningsbara, dynamiska, konkurrenskraftiga och inkluderande samtidigt som lämplig anställningstrygghet garanteras, ger arbetsgivare och arbetstagare kompetens och instrument som gör att de kan anpassa sig till behoven på arbetsmarknader i förändring, moderniserar lönebildningen med aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter inom ramen för den sociala dialogen, samtidigt som de olika nationella modellerna för arbetsmarknadsrelationer respekteras, så att lönerna anpassas till produktivitetsutvecklingen inom gränserna för skäliga löner, och tar vara på den stora sysselsättningspotentialen i sektorer som grön ekonomi, hälsa och social omvårdnad samt IKT-sektorn.

III.   
  Ungdomars sysselsättning

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att göra ungdomsarbetslösheten till en prioritet i de politiska riktlinjerna för 2013. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att göra ungdomsarbetslösheten till en prioritet i de politiska riktlinjerna för 2013.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta kraftfulla åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, inklusive riktade arbetsmarknadspolitiska åtgärder, åtgärder inriktade på att rätta till den dåliga kompetensmatchningen på arbetsmarknaden, särskilt genom att förebygga för tidigt avbruten skolgång eller genom lärlingssystem, se till att utbildningssystemen ger ungdomar relevanta färdigheter på ett effektivt sätt samt främja entreprenörskap och effektivt affärsutvecklingsstöd för unga människor och ramverk för att säkra övergången mellan utbildning och arbete. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta kraftfulla åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, inklusive riktade arbetsmarknadspolitiska åtgärder, åtgärder inriktade på att rätta till den dåliga kompetensmatchningen på arbetsmarknaden, särskilt genom att förebygga för tidigt avbruten skolgång eller genom lärlingssystem, se till att utbildningssystemen ger ungdomar relevanta färdigheter på ett effektivt sätt samt främja entreprenörskap och effektivt affärsutvecklingsstöd för unga människor och ramverk för att säkra övergången mellan utbildning och arbete.

| 14. | Europaparlamentet stöder helhjärtat kommissionens förslag om ungdomsgarantisystem. Parlamentet begär att det ska genomföras snabbt och att det ska få tillräcklig finansiering. Parlamentet anser att Europeiska socialfonden bör spela en nyckelroll för att finansiera ungdomsgarantisystem och att en lämplig balans bör hittas mellan finansiering från EU och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet stöder helhjärtat kommissionens förslag om ungdomsgarantisystem. Parlamentet begär att det ska genomföras snabbt och att det ska få tillräcklig finansiering. Parlamentet anser att Europeiska socialfonden bör spela en nyckelroll för att finansiera ungdomsgarantisystem och att en lämplig balans bör hittas mellan finansiering från EU och medlemsstaterna.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla heltäckande strategier för ungdomar som varken har arbete eller utbildningsplats. Medlemsstaterna uppmanas även att vid utarbetandet av dessa strategier visa finansiell solidaritet gentemot medlemsstater med begränsat budgetutrymme. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla heltäckande strategier för ungdomar som varken har arbete eller utbildningsplats. Medlemsstaterna uppmanas även att vid utarbetandet av dessa strategier visa finansiell solidaritet gentemot medlemsstater med begränsat budgetutrymme.

IV.   
  Mer anpassningsbara dynamiska och inkluderande arbetsmarknader och mer högkvalitativ sysselsättning

| 16. | Europaparlamentet beklagar att den årliga tillväxtöversikten för 2013 inte tar upp sysselsättningens kvalitet, och att alldeles för litet intresse ägnas införandet av de nödvändiga förutsättningarna för att öka deltagandet i yrkeslivet, särskilt för kvinnor, arbetstagare över 45 år, personer med funktionshinder och de sämst ställda. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar att den årliga tillväxtöversikten för 2013 inte tar upp sysselsättningens kvalitet, och att alldeles för litet intresse ägnas införandet av de nödvändiga förutsättningarna för att öka deltagandet i yrkeslivet, särskilt för kvinnor, arbetstagare över 45 år, personer med funktionshinder och de sämst ställda.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att de interna obalanserna mellan medlemsstaterna vidgas när det gäller sysselsättningsindikatorer och sociala indikatorer. Medlemsstater med relativt osegmenterade arbetsmarknader, starka välfärdssystem och förmåga att tillfälligt anpassa arbetstiden samt utnyttja andra flexibla arrangemang (intern flexibilitet) och effektiva modeller för kollektivförhandlingar har visat sig mer motståndskraftiga mot krisens sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om att de interna obalanserna mellan medlemsstaterna vidgas när det gäller sysselsättningsindikatorer och sociala indikatorer. Medlemsstater med relativt osegmenterade arbetsmarknader, starka välfärdssystem och förmåga att tillfälligt anpassa arbetstiden samt utnyttja andra flexibla arrangemang (intern flexibilitet) och effektiva modeller för kollektivförhandlingar har visat sig mer motståndskraftiga mot krisens sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser mer anpassningsbara och dynamiska arbetsmarknader som kan anpassa sig till förändringar i de ekonomiska förutsättningarna utan att ta till uppsägningar, och som är mer inkluderande och främjar ett ökat deltagande i yrkeslivet, särskilt för utsatta och missgynnade personer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet efterlyser mer anpassningsbara och dynamiska arbetsmarknader som kan anpassa sig till förändringar i de ekonomiska förutsättningarna utan att ta till uppsägningar, och som är mer inkluderande och främjar ett ökat deltagande i yrkeslivet, särskilt för utsatta och missgynnade personer.

| 19. | Europaparlamentet framhåller med skärpa att åtstramningsåtgärder inte får äventyra sysselsättningens kvalitet, det sociala skyddet eller hälso- och säkerhetsnormer. Medlemsstaterna uppmanas att uppmärksamma såväl stora som små företag som anstränger sig för att ta ett större socialt ansvar än vad lagstiftningen kräver. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet framhåller med skärpa att åtstramningsåtgärder inte får äventyra sysselsättningens kvalitet, det sociala skyddet eller hälso- och säkerhetsnormer. Medlemsstaterna uppmanas att uppmärksamma såväl stora som små företag som anstränger sig för att ta ett större socialt ansvar än vad lagstiftningen kräver.

V.   
  Investera i utbildning

| 20. | Europaparlamentet understryker att utbildning spelar en nyckelroll för att Europa 2020-strategins mål ska kunna nås. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att utbildning spelar en nyckelroll för att Europa 2020-strategins mål ska kunna nås.

| 21. | Europaparlamentet framhåller vikten av att minska andelen ungdomar som inte fullföljer sin skolutbildning för att minska antalet unga som varken har arbete eller utbildningsplats. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet framhåller vikten av att minska andelen ungdomar som inte fullföljer sin skolutbildning för att minska antalet unga som varken har arbete eller utbildningsplats.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, samtidigt som man fortsätter med en hållbar, tillväxtvänlig och differentierad budgetkonsolidering, se till att göra effektiva och tillräckliga investeringar i utbildning och livslångt lärande så att alla åtaganden enligt Europa 2020-strategin kan uppfyllas. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, samtidigt som man fortsätter med en hållbar, tillväxtvänlig och differentierad budgetkonsolidering, se till att göra effektiva och tillräckliga investeringar i utbildning och livslångt lärande så att alla åtaganden enligt Europa 2020-strategin kan uppfyllas.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att låta åtgärderna inom ramen för den europeiska planeringsterminen även omfatta mekanismerna i de europeiska utbytesprogrammen för utbildning, ungdom och idrott. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att låta åtgärderna inom ramen för den europeiska planeringsterminen även omfatta mekanismerna i de europeiska utbytesprogrammen för utbildning, ungdom och idrott.

VI.   
  Garantera kvaliteten på offentliga tjänster och bekämpa fattigdom och social utestängning

| 24. | Europaparlamentet är djupt oroat över att fattigdomen och arbetslösheten har ökat inom alla åldersgrupper sedan den senaste europeiska planeringsterminen 2012. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet är djupt oroat över att fattigdomen och arbetslösheten har ökat inom alla åldersgrupper sedan den senaste europeiska planeringsterminen 2012.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar att den årliga tillväxtöversikten för 2013 tar upp fattigdom och social utestängning, och även tacklar krisens sociala konsekvenser. Kommissionen uppmanas att betona dessa åtgärder i de landsspecifika rekommendationerna, och särskilt ta upp fattigdom bland förvärvsarbetande, fattigdom bland personer med svag eller ingen koppling till arbetsmarknaden samt fattigdom bland äldre personer. Europeiska rådet uppmanas att stödja dessa riktlinjer som en prioritering. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar att den årliga tillväxtöversikten för 2013 tar upp fattigdom och social utestängning, och även tacklar krisens sociala konsekvenser. Kommissionen uppmanas att betona dessa åtgärder i de landsspecifika rekommendationerna, och särskilt ta upp fattigdom bland förvärvsarbetande, fattigdom bland personer med svag eller ingen koppling till arbetsmarknaden samt fattigdom bland äldre personer. Europeiska rådet uppmanas att stödja dessa riktlinjer som en prioritering.

| 26. | Europaparlamentet vill att genomförandet av integrerade strategier för aktiv delaktighet ska bli ett centralt inslag i såväl EU:s som medlemsstaternas socialpolitiska agendor. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet vill att genomförandet av integrerade strategier för aktiv delaktighet ska bli ett centralt inslag i såväl EU:s som medlemsstaternas socialpolitiska agendor.

VII.   
  Bedriva en proportionerlig och differentierad tillväxtfrämjande budgetkonsolidering samtidigt som ekonomisk återhämtning och skapandet av arbetstillfällen garanteras

| 27. | Europaparlamentet inser behovet av att genomföra en proportionerlig och differentierad tillväxtvänlig budgetkonsolidering för att undvika tillväxt- och sysselsättningseffekter på kort, medellång och lång sikt, samtidigt som de offentliga finansernas hållbarhet garanteras. Parlamentet betonar att man bör göra en utvärdering av budgetkonsolideringsprogrammens effekter för tillväxt, sysselsättning och social integration på kort sikt, särskilt i länder i recession eller med mycket blygsam tillväxt. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska rådet att utnyttja möjligheten till flexibilitet vid konjunkturnedgångar i enlighet med förordning (EU) nr 1175/2011 och förordning (EU) nr 1177/2011. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet inser behovet av att genomföra en proportionerlig och differentierad tillväxtvänlig budgetkonsolidering för att undvika tillväxt- och sysselsättningseffekter på kort, medellång och lång sikt, samtidigt som de offentliga finansernas hållbarhet garanteras. Parlamentet betonar att man bör göra en utvärdering av budgetkonsolideringsprogrammens effekter för tillväxt, sysselsättning och social integration på kort sikt, särskilt i länder i recession eller med mycket blygsam tillväxt. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska rådet att utnyttja möjligheten till flexibilitet vid konjunkturnedgångar i enlighet med förordning (EU) nr 1175/2011 och förordning (EU) nr 1177/2011.

| 28. | Europaparlamentet betonar att kommissionen bör ta större hänsyn till specifika lokala, regionala och nationella tendenser, liksom möjliga fel i sina beräkningar, vilka utgör grunden för den årliga tillväxtöversikten. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att kommissionen bör ta större hänsyn till specifika lokala, regionala och nationella tendenser, liksom möjliga fel i sina beräkningar, vilka utgör grunden för den årliga tillväxtöversikten.

| 29. | Europaparlamentet anser att budgetkonsolideringen bör genomföras på ett proportionerligt och tillväxtvänligt sätt, och att konsolideringens tempo måste differentieras i de olika länderna i förhållande till deras budgetutrymme och till utrymmet i ekonomin i Europa som helhet, så att negativa tillväxt- och sysselsättningseffekter kan undvikas samtidigt som hållbara skuldnivåer säkerställs. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att budgetkonsolideringen bör genomföras på ett proportionerligt och tillväxtvänligt sätt, och att konsolideringens tempo måste differentieras i de olika länderna i förhållande till deras budgetutrymme och till utrymmet i ekonomin i Europa som helhet, så att negativa tillväxt- och sysselsättningseffekter kan undvikas samtidigt som hållbara skuldnivåer säkerställs.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rekalibrera sina modeller för de finansiella nedskärningarnas multiplikatoreffekter på medlemsstaternas budgetar, så att de överensstämmer med IMF:s senaste beräkningar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rekalibrera sina modeller för de finansiella nedskärningarnas multiplikatoreffekter på medlemsstaternas budgetar, så att de överensstämmer med IMF:s senaste beräkningar.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att stämma av de olika prioriteringarna i sina politiska riktlinjer mot varandra, för att inte äventyra potentialen för hållbar tillväxt och ökad sysselsättning, öka fattigdom och social utestängning eller hindra allmän tillgång till högkvalitativa offentliga tjänster. Den främsta prioriteringen måste vara att införa integrerade reformåtgärder och investeringar som främjar tillväxt och skapande av sysselsättning samtidigt som de offentliga finansernas hållbarhet garanteras. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att stämma av de olika prioriteringarna i sina politiska riktlinjer mot varandra, för att inte äventyra potentialen för hållbar tillväxt och ökad sysselsättning, öka fattigdom och social utestängning eller hindra allmän tillgång till högkvalitativa offentliga tjänster. Den främsta prioriteringen måste vara att införa integrerade reformåtgärder och investeringar som främjar tillväxt och skapande av sysselsättning samtidigt som de offentliga finansernas hållbarhet garanteras.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att framhålla den årliga tillväxtöversiktens första prioritering om en tillväxtvänlig och differentierad budgetkonsolidering för att specifikt förklara hur denna kan genomföras i full överensstämmelse med syftet att öka den sociala sammanhållningen och bekämpa fattigdomen i enlighet med den fjärde prioriteringen att bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att framhålla den årliga tillväxtöversiktens första prioritering om en tillväxtvänlig och differentierad budgetkonsolidering för att specifikt förklara hur denna kan genomföras i full överensstämmelse med syftet att öka den sociala sammanhållningen och bekämpa fattigdomen i enlighet med den fjärde prioriteringen att bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser.

| 33. | Europaparlamentet betonar att man måste nå fullständig samstämdhet mellan å ena sidan budgetkonsolidering och ekonomiska åtgärder, och å andra sidan socialpolitiska åtgärder och åtgärder för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att man måste nå fullständig samstämdhet mellan å ena sidan budgetkonsolidering och ekonomiska åtgärder, och å andra sidan socialpolitiska åtgärder och åtgärder för tillväxt och sysselsättning.

| 34. | Europaparlamentet påpekar att i en tid av kraftiga ekonomiska begränsningar och minskad utlåningskapacitet i den privata sektorn utgör strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, genom sin ekonomiska storlek och sina uppsatta mål, en nödvändig hävstång som står till medlemsstaternas förfogande för att stimulera ekonomin och bidra till att nå tillväxt- och sysselsättningsmålen i enlighet med Europa 2020-strategin. I samband med detta och med hänsyn till den nyckelroll som sammanhållningspolitiken spelar för utvecklandet av nationella program inom ramen för den europeiska planeringsterminen, betonar parlamentet att denna politik bör stå i fokus för de årliga tillväxtöversikterna och bör bidra till den årliga debatten om tillväxt och sysselsättning i EU. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påpekar att i en tid av kraftiga ekonomiska begränsningar och minskad utlåningskapacitet i den privata sektorn utgör strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, genom sin ekonomiska storlek och sina uppsatta mål, en nödvändig hävstång som står till medlemsstaternas förfogande för att stimulera ekonomin och bidra till att nå tillväxt- och sysselsättningsmålen i enlighet med Europa 2020-strategin. I samband med detta och med hänsyn till den nyckelroll som sammanhållningspolitiken spelar för utvecklandet av nationella program inom ramen för den europeiska planeringsterminen, betonar parlamentet att denna politik bör stå i fokus för de årliga tillväxtöversikterna och bör bidra till den årliga debatten om tillväxt och sysselsättning i EU.

VIII.   
  Demokratisk legitimitet och involvering av civilsamhället

| 35. | Europaparlamentet är oroat över att parlamentet självt, de nationella parlamenten, arbetsmarknadens parter och det civila samhället fortfarande spelar en begränsad roll i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet poängterar att de politiska riktlinjerna i den årliga tillväxtöversikt som kommissionen har tagit initiativ till, och som ska godkännas av Europeiska rådet, saknar ett parlamentariskt och civilt deltagande och därmed demokratisk legitimitet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet är oroat över att parlamentet självt, de nationella parlamenten, arbetsmarknadens parter och det civila samhället fortfarande spelar en begränsad roll i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet poängterar att de politiska riktlinjerna i den årliga tillväxtöversikt som kommissionen har tagit initiativ till, och som ska godkännas av Europeiska rådet, saknar ett parlamentariskt och civilt deltagande och därmed demokratisk legitimitet.

| 36. | Europaparlamentet anser att det har en mycket viktig roll för att skapa den nödvändiga demokratiska legitimiteten. I avsaknad av en rättslig grund för det ordinarie lagstiftningsförfarandet som är tillämplig för den årliga tillväxtöversikten, bör Europeiska rådet beakta parlamentariska synpunkter när det stöder de politiska riktlinjerna, för att ge dem demokratisk legitimitet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att det har en mycket viktig roll för att skapa den nödvändiga demokratiska legitimiteten. I avsaknad av en rättslig grund för det ordinarie lagstiftningsförfarandet som är tillämplig för den årliga tillväxtöversikten, bör Europeiska rådet beakta parlamentariska synpunkter när det stöder de politiska riktlinjerna, för att ge dem demokratisk legitimitet.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att begära att medlemsstaterna ska garantera dels maximal insyn i utarbetandet av de nationella reformprogrammen, dels att de nationella parlamenten och sociala aktörerna deltar på bred front i processen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att begära att medlemsstaterna ska garantera dels maximal insyn i utarbetandet av de nationella reformprogrammen, dels att de nationella parlamenten och sociala aktörerna deltar på bred front i processen.

Ytterligare insatser avseende sysselsättning och sociala frågor

Skapa arbetstillfällen genom strukturreformer och tillväxtinriktade investeringar

| 38. | Europaparlamentet påminner om att det för tillväxt med ökad sysselsättning krävs en sysselsättningspolitik som skapar gynnsamma villkor för sysselsättningsskapande, underlättar positiva övergångar från arbete till arbete och från arbetslöshet till arbete, ökar utbudet av arbetskraft och bättre ser till att arbetskraften finns på rätt plats och har de färdigheter som arbetsmarknaden efterfrågar. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påminner om att det för tillväxt med ökad sysselsättning krävs en sysselsättningspolitik som skapar gynnsamma villkor för sysselsättningsskapande, underlättar positiva övergångar från arbete till arbete och från arbetslöshet till arbete, ökar utbudet av arbetskraft och bättre ser till att arbetskraften finns på rätt plats och har de färdigheter som arbetsmarknaden efterfrågar.

| 39. | Europaparlamentet betonar behovet av reformer på arbetsmarknaden för att öka arbetskraftens produktivitet och effektivitet med syftet att förbättra EU-ekonomins konkurrenskraft och möjliggöra hållbar tillväxt och skapande av sysselsättning, med full respekt för både bokstav och anda i det europeiska sociala regelverket och dess principer. Arbetsmarknadsreformer bör genomföras på ett sätt som främjar arbetets kvalitet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar behovet av reformer på arbetsmarknaden för att öka arbetskraftens produktivitet och effektivitet med syftet att förbättra EU-ekonomins konkurrenskraft och möjliggöra hållbar tillväxt och skapande av sysselsättning, med full respekt för både bokstav och anda i det europeiska sociala regelverket och dess principer. Arbetsmarknadsreformer bör genomföras på ett sätt som främjar arbetets kvalitet.

| 40. | Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna sänker skatterna på arbete när budgetläget så tillåter, särskilt när det gäller lågavlönade och lågkvalificerade arbetstagare och utsatta grupper. Målinriktade, tillfälligt sänkta sociala avgifter eller subventionssystem för nyanställda, särskilt för lågkvalificerade och långtidsarbetslösa, är mycket effektiva incitament för att främja sysselsättningsskapande. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna sänker skatterna på arbete när budgetläget så tillåter, särskilt när det gäller lågavlönade och lågkvalificerade arbetstagare och utsatta grupper. Målinriktade, tillfälligt sänkta sociala avgifter eller subventionssystem för nyanställda, särskilt för lågkvalificerade och långtidsarbetslösa, är mycket effektiva incitament för att främja sysselsättningsskapande.

| 41. | Europaparlamentet påpekar att demografiska förändringar tydligt påverkar tillhandahållandet av social infrastruktur och innebär en allvarlig utmaning för alla generationer i hela EU. Parlamentet understryker i detta sammanhang att man i kommissionens undersökning bör ta större hänsyn till sammanhållningspolitikens roll för att möta demografiska utmaningar. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet påpekar att demografiska förändringar tydligt påverkar tillhandahållandet av social infrastruktur och innebär en allvarlig utmaning för alla generationer i hela EU. Parlamentet understryker i detta sammanhang att man i kommissionens undersökning bör ta större hänsyn till sammanhållningspolitikens roll för att möta demografiska utmaningar.

| 42. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att vidta de reformer som krävs för att garantera pensionssystemens hållbarhet. Pensionsåldern skulle kunna kopplas till utvecklingen av den förväntade livslängden vid god hälsa, men parlamentet påminner om att det är möjligt att höja den faktiska pensionsåldern utan att höja den lagstadgade pensionsåldern, genom att minska antalet personer som lämnar arbetsmarknaden i förtid. För att man framgångsrikt ska kunna höja den faktiska pensionsåldern måste reformer av pensionssystemen åtföljas av åtgärder för att begränsa tillgången till förtidspension och andra möjligheter till tidigt utträde från arbetsmarknaden, utveckla sysselsättningsmöjligheter för äldre arbetstagare, garantera tillgång till livslångt lärande, införa skattefördelar som skapar incitament för dem som arbetar längre samt stödja ett aktivt och hälsosamt åldrande. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att vidta de reformer som krävs för att garantera pensionssystemens hållbarhet. Pensionsåldern skulle kunna kopplas till utvecklingen av den förväntade livslängden vid god hälsa, men parlamentet påminner om att det är möjligt att höja den faktiska pensionsåldern utan att höja den lagstadgade pensionsåldern, genom att minska antalet personer som lämnar arbetsmarknaden i förtid. För att man framgångsrikt ska kunna höja den faktiska pensionsåldern måste reformer av pensionssystemen åtföljas av åtgärder för att begränsa tillgången till förtidspension och andra möjligheter till tidigt utträde från arbetsmarknaden, utveckla sysselsättningsmöjligheter för äldre arbetstagare, garantera tillgång till livslångt lärande, införa skattefördelar som skapar incitament för dem som arbetar längre samt stödja ett aktivt och hälsosamt åldrande.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att se till att åtstramningsprogrammen inte hindrar sysselsättningsskapande åtgärder och tillväxtfrämjande politik, och inte äventyrar det sociala skyddet. Medlemsstaterna uppmanas att prioritera tillväxtfrämjande utgifter som utbildning, livslångt lärande, forskning, innovation och energieffektivitet, och samtidigt garantera effektiviteten i dessa utgifter. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att se till att åtstramningsprogrammen inte hindrar sysselsättningsskapande åtgärder och tillväxtfrämjande politik, och inte äventyrar det sociala skyddet. Medlemsstaterna uppmanas att prioritera tillväxtfrämjande utgifter som utbildning, livslångt lärande, forskning, innovation och energieffektivitet, och samtidigt garantera effektiviteten i dessa utgifter.

| 44. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att innovativa europeiska finansieringsinstrument kan fungera som katalysatorer för riktade investeringar och bidra till att det skapas multiplikatoreffekter i EU:s budget samt öka EU:s tillväxtpotential. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att tillhandahålla detaljerad information, ytterligare stöd samt vägledning till medlemsstater och regioner rörande en bredare tillämpning av finansieringsinstrument inom ramen för sammanhållningspolitiken under 2013 och den kommande programperioden (2014–2020). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa kommissionen och att även i sina respektive nationella reformprogram tydligt ange hur de avser att använda tilldelningarna från strukturfondsmedlen för att främja tillväxt och sysselsättning med hjälp av finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att innovativa europeiska finansieringsinstrument kan fungera som katalysatorer för riktade investeringar och bidra till att det skapas multiplikatoreffekter i EU:s budget samt öka EU:s tillväxtpotential. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att tillhandahålla detaljerad information, ytterligare stöd samt vägledning till medlemsstater och regioner rörande en bredare tillämpning av finansieringsinstrument inom ramen för sammanhållningspolitiken under 2013 och den kommande programperioden (2014–2020). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa kommissionen och att även i sina respektive nationella reformprogram tydligt ange hur de avser att använda tilldelningarna från strukturfondsmedlen för att främja tillväxt och sysselsättning med hjälp av finansieringsinstrument.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar den uppmärksamhet som i den årliga tillväxtöversiktens prioriteringar för 2013 ägnas utnyttjandet av den sysselsättningsskapande potentialen i nyckelsektorer såsom innovativa industrier, tjänster, den gröna ekonomin, hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen (den så kallade vita sektorn) och IKT-sektorn. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att stödja initiativ som underlättar utvecklingen av dessa sektorer med hög sysselsättningspotential. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar den uppmärksamhet som i den årliga tillväxtöversiktens prioriteringar för 2013 ägnas utnyttjandet av den sysselsättningsskapande potentialen i nyckelsektorer såsom innovativa industrier, tjänster, den gröna ekonomin, hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen (den så kallade vita sektorn) och IKT-sektorn. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att stödja initiativ som underlättar utvecklingen av dessa sektorer med hög sysselsättningspotential.

| 46. | Europaparlamentet påminner om att det kommer att krävas anpassning, särskilt bland lågkvalificerade och äldre arbetstagare, och nya färdigheter, om man fullt ut ska kunna utnyttja den sysselsättningsskapande potentialen inom dessa nya sektorer. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att ta fram prognoser för dessa sektorers framtida kompetensbehov och garantera de nödvändiga investeringarna i utbildning som ger denna kompetens. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påminner om att det kommer att krävas anpassning, särskilt bland lågkvalificerade och äldre arbetstagare, och nya färdigheter, om man fullt ut ska kunna utnyttja den sysselsättningsskapande potentialen inom dessa nya sektorer. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att ta fram prognoser för dessa sektorers framtida kompetensbehov och garantera de nödvändiga investeringarna i utbildning som ger denna kompetens.

| 47. | Europaparlamentet beklagar att det inte med ett ord nämns vilka åtgärder som bör vidtas för att integrera jämställdhetsperspektivet i den årliga tillväxtöversiktens prioriteringar för 2013. Att i betydande grad öka kvinnornas deltagande på arbetsmarknaden är nyckeln till att nå de övergripande målen för sysselsättningskvoten i Europa 2020-strategin. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att öka sysselsättningsgraden hos kvinnor, till exempel genom vård- och barnomsorgstjänster till rimligt pris, adekvata system för föräldraledighet för både män och kvinnor samt flexibilitet i val av arbetstid och arbetsplats. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet beklagar att det inte med ett ord nämns vilka åtgärder som bör vidtas för att integrera jämställdhetsperspektivet i den årliga tillväxtöversiktens prioriteringar för 2013. Att i betydande grad öka kvinnornas deltagande på arbetsmarknaden är nyckeln till att nå de övergripande målen för sysselsättningskvoten i Europa 2020-strategin. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att öka sysselsättningsgraden hos kvinnor, till exempel genom vård- och barnomsorgstjänster till rimligt pris, adekvata system för föräldraledighet för både män och kvinnor samt flexibilitet i val av arbetstid och arbetsplats.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra affärsklimatet, särskilt för små och medelstora företag, och kommissionen och Europeiska rådet uppmanas att öka sina ansträngningar att förbättra den inre marknaden, stärka den digitala ekonomin och fokusera på smart lagstiftning som minskar byråkratin. Parlamentet välkomnar inremarknadsakten II och begär att den införs snabbt och i sin helhet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra affärsklimatet, särskilt för små och medelstora företag, och kommissionen och Europeiska rådet uppmanas att öka sina ansträngningar att förbättra den inre marknaden, stärka den digitala ekonomin och fokusera på smart lagstiftning som minskar byråkratin. Parlamentet välkomnar inremarknadsakten II och begär att den införs snabbt och i sin helhet.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra styrningen av den inre marknaden till en nyckelprioritering, eftersom den i hög grad bidrar till den europeiska planeringsterminens mål, nämligen hållbar ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Parlamentet anser att kommissionens landsspecifika rekommendationer samtidigt borde erbjuda medlemsstaterna mer praktiska lösningar för att förbättra den inre marknadens funktionssätt, så att det offentliga stödet och det politiska åtagandet förstärks för att främja fullbordandet av den inre marknaden. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra styrningen av den inre marknaden till en nyckelprioritering, eftersom den i hög grad bidrar till den europeiska planeringsterminens mål, nämligen hållbar ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Parlamentet anser att kommissionens landsspecifika rekommendationer samtidigt borde erbjuda medlemsstaterna mer praktiska lösningar för att förbättra den inre marknadens funktionssätt, så att det offentliga stödet och det politiska åtagandet förstärks för att främja fullbordandet av den inre marknaden.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar att man har erkänt vikten av att små och medelstora företag har tillgång till finansiering, med tanke på att de utgör en hörnsten för sysselsättningen och skapandet av nya arbetstillfällen inom EU och har en markant potential när det gäller att åtgärda ungdomsarbetslösheten och obalansen mellan könen. Medlemsstaterna uppmanas med emfas att se till att de små och stora företagens tillgång till finansiering ges högsta prioritet i de nationella tillväxtplanerna. Medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla enkel tillgång till de EU-stöd som är avsedda för detta. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet välkomnar att man har erkänt vikten av att små och medelstora företag har tillgång till finansiering, med tanke på att de utgör en hörnsten för sysselsättningen och skapandet av nya arbetstillfällen inom EU och har en markant potential när det gäller att åtgärda ungdomsarbetslösheten och obalansen mellan könen. Medlemsstaterna uppmanas med emfas att se till att de små och stora företagens tillgång till finansiering ges högsta prioritet i de nationella tillväxtplanerna. Medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla enkel tillgång till de EU-stöd som är avsedda för detta.

| 51. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av att öka EIB:s utlåningskapacitet och rekommenderar att denna anpassas till EU:s prioriteringar om att utjämna regionala skillnader. Parlamentet uppmanar kommissionen att be medlemsstaterna att använda en del av sina strukturfondsmedel för att sprida EIB:s lånerisk och erbjuda lånegarantier för små och medelstora företag och mikroföretag, för att på så sätt främja den ekonomiska verksamheten inom alla sektorer och regioner, garantera ytterligare arbetstillfällen och överbrygga den brist på tillgång till krediter som för närvarande hämmar de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet erkänner betydelsen av att öka EIB:s utlåningskapacitet och rekommenderar att denna anpassas till EU:s prioriteringar om att utjämna regionala skillnader. Parlamentet uppmanar kommissionen att be medlemsstaterna att använda en del av sina strukturfondsmedel för att sprida EIB:s lånerisk och erbjuda lånegarantier för små och medelstora företag och mikroföretag, för att på så sätt främja den ekonomiska verksamheten inom alla sektorer och regioner, garantera ytterligare arbetstillfällen och överbrygga den brist på tillgång till krediter som för närvarande hämmar de små och medelstora företagen.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja och stödja egenföretagande, även socialt entreprenörskap, och nystartade företag, särskilt genom program för affärsutveckling och tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja och stödja egenföretagande, även socialt entreprenörskap, och nystartade företag, särskilt genom program för affärsutveckling och tillgång till finansiering.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kraftfullt stödja det sociala entreprenörskapet inom det fleråriga ramprogrammet för 2014–2020, eftersom detta område innebär stora möjligheter till nya arbetstillfällen och innovativ tillväxt. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kraftfullt stödja det sociala entreprenörskapet inom det fleråriga ramprogrammet för 2014–2020, eftersom detta område innebär stora möjligheter till nya arbetstillfällen och innovativ tillväxt.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att till fullo utnyttja EU:s instrument och finansiella stöd för att uppnå målen i Europa 2020-strategin. Medlemsstaterna uppmanas att fullt ut utnyttja strukturfonderna för att kunna förbättra anställbarheten och bekämpa den strukturella arbetslösheten, långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att till fullo utnyttja EU:s instrument och finansiella stöd för att uppnå målen i Europa 2020-strategin. Medlemsstaterna uppmanas att fullt ut utnyttja strukturfonderna för att kunna förbättra anställbarheten och bekämpa den strukturella arbetslösheten, långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten på ett effektivt sätt.

| 55. | Europaparlamentet påpekar att sammanhållningspolitiken, i egenskap av ett viktigt EU-investeringsinstrument som har stor betydelse för Europa 2020-strategin och som är väl inriktat på lokala, regionala och nationella investeringsbehov, inte bara bidrar till att minska skillnaderna mellan regioner, utan även till medlemsstaternas ekonomiska återhämtning och till ett effektivt genomförande av en hållbar tillväxt och sysselsättningsskapande åtgärder i såväl medlemsstaterna som unionen som helhet. Parlamentet noterar att detta innebär att sammanhållningspolitiken är ett av de mest lämpade tillgängliga instrumenten för att se till att tillväxten verkligen ger det antal nya arbetstillfällen som kommissionen förutser i den årliga tillväxtöversikten för 2013. Parlamentet anser därför att alla eventuella nedskärningar i sammanhållningspolitikens budget skulle vara mycket negativa för Europa 2020-målen och insisterar därför på att tillräckligt med resurser avsätts för sammanhållningspolitiken under den nya programperioden, dvs. minst samma belopp som under innevarande programperiod 2007–2013, och att sammanhållningspolitiken fortsätter att täcka alla EU-regioner. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet påpekar att sammanhållningspolitiken, i egenskap av ett viktigt EU-investeringsinstrument som har stor betydelse för Europa 2020-strategin och som är väl inriktat på lokala, regionala och nationella investeringsbehov, inte bara bidrar till att minska skillnaderna mellan regioner, utan även till medlemsstaternas ekonomiska återhämtning och till ett effektivt genomförande av en hållbar tillväxt och sysselsättningsskapande åtgärder i såväl medlemsstaterna som unionen som helhet. Parlamentet noterar att detta innebär att sammanhållningspolitiken är ett av de mest lämpade tillgängliga instrumenten för att se till att tillväxten verkligen ger det antal nya arbetstillfällen som kommissionen förutser i den årliga tillväxtöversikten för 2013. Parlamentet anser därför att alla eventuella nedskärningar i sammanhållningspolitikens budget skulle vara mycket negativa för Europa 2020-målen och insisterar därför på att tillräckligt med resurser avsätts för sammanhållningspolitiken under den nya programperioden, dvs. minst samma belopp som under innevarande programperiod 2007–2013, och att sammanhållningspolitiken fortsätter att täcka alla EU-regioner.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i den årliga tillväxtöversikten för 2013 påpekar att den administrativa kapaciteten måste stärkas för att se till att ännu outnyttjade strukturfondsmedel kan fördelas snabbare. Parlamentet påpekar att ett sådant arbete bör fokusera på myndigheter på nationell, regional och lokal nivå och påpekar att en snabbare utbetalning av ännu outnyttjade strukturfondsmedel kan bidra till att stärka likviditeten på marknaden. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i den årliga tillväxtöversikten för 2013 påpekar att den administrativa kapaciteten måste stärkas för att se till att ännu outnyttjade strukturfondsmedel kan fördelas snabbare. Parlamentet påpekar att ett sådant arbete bör fokusera på myndigheter på nationell, regional och lokal nivå och påpekar att en snabbare utbetalning av ännu outnyttjade strukturfondsmedel kan bidra till att stärka likviditeten på marknaden.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att regionalpolitiken fortsätter att vara en viktig del av utvecklingen av nationella program inom den europeiska planeringsterminen och utgör ett nyckelverktyg för att uppnå de fastställda social- och sysselsättningspolitiska målen på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att regionalpolitiken fortsätter att vara en viktig del av utvecklingen av nationella program inom den europeiska planeringsterminen och utgör ett nyckelverktyg för att uppnå de fastställda social- och sysselsättningspolitiska målen på medellång och lång sikt.

| 58. | Europaparlamentet anser att sammanhållningspolitiken måste bidra till att minska problemen med ojämlik konkurrens och strukturell obalans genom sin möjlighet att anpassas till de specifika förhållanden och behov som fastställs på lokal, regional och nationell nivå. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens initiativ att när så är möjligt använda ännu outnyttjade strukturfondsmedel till energieffektiviseringsåtgärder och till åtgärder som främjar anställning av unga och gynnar små och medelstora företag, eftersom dessa kommer att vara betydelsefulla för att nå Europa 2020-målen. Parlamentet begär att få hållas informerat om genomförandet av detta initiativ på nationell nivå. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att sammanhållningspolitiken måste bidra till att minska problemen med ojämlik konkurrens och strukturell obalans genom sin möjlighet att anpassas till de specifika förhållanden och behov som fastställs på lokal, regional och nationell nivå. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens initiativ att när så är möjligt använda ännu outnyttjade strukturfondsmedel till energieffektiviseringsåtgärder och till åtgärder som främjar anställning av unga och gynnar små och medelstora företag, eftersom dessa kommer att vara betydelsefulla för att nå Europa 2020-målen. Parlamentet begär att få hållas informerat om genomförandet av detta initiativ på nationell nivå.

Ungdomars sysselsättning

| 59. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att underlätta ungdomars övergång från utbildning till arbetsmarknaden. I detta sammanhang framhåller parlamentet den succé som kombinationen av yrkesutbildning och arbete har haft i vissa medlemsstater, vilket har gett den högsta sysselsättningsgraden för ungdomar i hela EU. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att underlätta ungdomars övergång från utbildning till arbetsmarknaden. I detta sammanhang framhåller parlamentet den succé som kombinationen av yrkesutbildning och arbete har haft i vissa medlemsstater, vilket har gett den högsta sysselsättningsgraden för ungdomar i hela EU.

| 60. | Europaparlamentet anser att det är avgörande att hjälpa unga människor att tillägna sig meriter mer effektivt, vilket kräver större samarbete och kommunikation mellan företag, regeringar och utbildningsinstitut. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att det är avgörande att hjälpa unga människor att tillägna sig meriter mer effektivt, vilket kräver större samarbete och kommunikation mellan företag, regeringar och utbildningsinstitut.

| 61. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande att man kommer att presentera ett ungdomssysselsättningspaket. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i nära samarbete med arbetsmarknadens parter främja och utveckla en garanti för ungdomar, med syftet att erbjuda varje ung människa i EU ett arbete, en lärlingsplats, extra yrkesutbildning eller en kombination av arbete och utbildning efter högst fyra månaders arbetslöshet. Parlamentet anser att unionens finansiering, särskilt Europeiska socialfonden, bör spela en nyckelroll för att medfinansiera ungdomsgarantisystem. Kommissionen bör ge medlemsstaterna och regionerna tekniskt stöd för att genomföra sådana system och på ett bra sätt använda Europeiska socialfonden för att utveckla ungdomsgarantisystem. Parlamentet framhåller att nationella arbetsmarknadsparter och branschförbund, i nära samarbete med lokala och regionala myndigheter, bör spela en nyckelroll i genomförandet av ungdomsgarantisystemen. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande att man kommer att presentera ett ungdomssysselsättningspaket. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i nära samarbete med arbetsmarknadens parter främja och utveckla en garanti för ungdomar, med syftet att erbjuda varje ung människa i EU ett arbete, en lärlingsplats, extra yrkesutbildning eller en kombination av arbete och utbildning efter högst fyra månaders arbetslöshet. Parlamentet anser att unionens finansiering, särskilt Europeiska socialfonden, bör spela en nyckelroll för att medfinansiera ungdomsgarantisystem. Kommissionen bör ge medlemsstaterna och regionerna tekniskt stöd för att genomföra sådana system och på ett bra sätt använda Europeiska socialfonden för att utveckla ungdomsgarantisystem. Parlamentet framhåller att nationella arbetsmarknadsparter och branschförbund, i nära samarbete med lokala och regionala myndigheter, bör spela en nyckelroll i genomförandet av ungdomsgarantisystemen.

| 62. | Europaparlamentet noterar att ungdomsgarantisystemen bör åtföljas av ett kvalitativt ramverk för att säkerställa kvaliteten på dessa system och att den yrkesutbildning och de praktikplatser och arbetstillfällen som erbjuds ska innebära rimliga arbetsvillkor och uppfylla standarder för hälsa och säkerhet. Parlamentet anser i detta sammanhang att alla unga människor bör få en individuell bedömning av sina behov samt tillhandahållas skräddarsydda och individanpassade tjänster. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet noterar att ungdomsgarantisystemen bör åtföljas av ett kvalitativt ramverk för att säkerställa kvaliteten på dessa system och att den yrkesutbildning och de praktikplatser och arbetstillfällen som erbjuds ska innebära rimliga arbetsvillkor och uppfylla standarder för hälsa och säkerhet. Parlamentet anser i detta sammanhang att alla unga människor bör få en individuell bedömning av sina behov samt tillhandahållas skräddarsydda och individanpassade tjänster.

| 63. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att genom ”sysselsättningskommittén” upprätta en multilateral övervakning av genomförandet av ungdomsgarantisystemen och begär att parlamentet ska knytas till detta arbete. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att genom ”sysselsättningskommittén” upprätta en multilateral övervakning av genomförandet av ungdomsgarantisystemen och begär att parlamentet ska knytas till detta arbete.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att föreslå en rådsrekommendation om garantisystem för ungdomar. Medlemsstaterna och regionerna uppmanas att främja företagande och egenföretagande bland ungdomar och att införa program för att stödja affärsutveckling, som särskilt riktar sig till ungdomar. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att föreslå en rådsrekommendation om garantisystem för ungdomar. Medlemsstaterna och regionerna uppmanas att främja företagande och egenföretagande bland ungdomar och att införa program för att stödja affärsutveckling, som särskilt riktar sig till ungdomar.

| 65. | Europaparlamentet understryker att Europeiska rådet i januari 2012 föreslog en pilotåtgärd för att hjälpa de åtta medlemsstater som har den högsta ungdomsarbetslösheten att omfördela en del av sina strukturfondsmedel till att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Det är beklagligt att kommissionen i maj 2012 avsevärt sänkte beräkningarna för tillgängliga medel för omfördelning från 82 miljarder euro till 29,8 miljarder euro, vilket därmed minskade utrymmet för pilotåtgärderna. Det är likaså beklagligt att man ännu bara har omfördelat en liten del av dessa medel för att hjälpa unga att hitta ett arbete. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet understryker att Europeiska rådet i januari 2012 föreslog en pilotåtgärd för att hjälpa de åtta medlemsstater som har den högsta ungdomsarbetslösheten att omfördela en del av sina strukturfondsmedel till att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Det är beklagligt att kommissionen i maj 2012 avsevärt sänkte beräkningarna för tillgängliga medel för omfördelning från 82 miljarder euro till 29,8 miljarder euro, vilket därmed minskade utrymmet för pilotåtgärderna. Det är likaså beklagligt att man ännu bara har omfördelat en liten del av dessa medel för att hjälpa unga att hitta ett arbete.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar förslaget att Europeiska socialfonden i större utsträckning bör användas för sysselsättningsåtgärder riktade mot ungdomar för programperioden 2014–2020. Stödet från Europeiska socialfonden bör koncentreras på ungdomsrelaterade åtgärder, särskilt på lärlings- och praktikplatser samt entreprenörskap. Parlamentet välkomnar omfördelningen av outnyttjade strukturfondsmedel från EU:s finansieringsperiod 2007–2013 för att tackla den höga ungdomsarbetslösheten och för att främja små och medelstora företag. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet välkomnar förslaget att Europeiska socialfonden i större utsträckning bör användas för sysselsättningsåtgärder riktade mot ungdomar för programperioden 2014–2020. Stödet från Europeiska socialfonden bör koncentreras på ungdomsrelaterade åtgärder, särskilt på lärlings- och praktikplatser samt entreprenörskap. Parlamentet välkomnar omfördelningen av outnyttjade strukturfondsmedel från EU:s finansieringsperiod 2007–2013 för att tackla den höga ungdomsarbetslösheten och för att främja små och medelstora företag.

Investera i utbildning

| 67. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att förbättra övervakningen av kompetensbehoven i specifika sektorer och/eller regioner och åtgärda denna dåliga kompetensmatchning så snabbt som möjligt. Kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta vid utarbetandet av kompetenskartan för EU för att förmedla en totalbild av den kompetens som behövs i EU. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att förbättra övervakningen av kompetensbehoven i specifika sektorer och/eller regioner och åtgärda denna dåliga kompetensmatchning så snabbt som möjligt. Kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta vid utarbetandet av kompetenskartan för EU för att förmedla en totalbild av den kompetens som behövs i EU.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att främja samarbete och synergier mellan utbildningssektorn och företagen för att förutsäga vilken kompetens som behövs och anpassa utbildningssystemen till arbetsmarknadens behov med syftet att förse arbetskraften med den kompetens som behövs, till följd av förändrade arbetsförhållanden och individuella behov hos en åldrande arbetskraft, och underlätta övergången från utbildning till arbete. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att främja samarbete och synergier mellan utbildningssektorn och företagen för att förutsäga vilken kompetens som behövs och anpassa utbildningssystemen till arbetsmarknadens behov med syftet att förse arbetskraften med den kompetens som behövs, till följd av förändrade arbetsförhållanden och individuella behov hos en åldrande arbetskraft, och underlätta övergången från utbildning till arbete.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att som en prioritet investera i utbildning och främja entreprenörstalanger och livslångt lärande för alla åldersgrupper, inte enbart genom formellt lärande utan även genom icke-formellt och informellt lärande. Parlamentet varnar för att nedskärningar i utbildningsbudgetarna kan medföra långsiktiga sociala och ekonomiska kostnader eftersom de gör att krisen blir svårare att övervinna och att konkurrenskraften minskar i medlemsstaternas ekonomier. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att som en prioritet investera i utbildning och främja entreprenörstalanger och livslångt lärande för alla åldersgrupper, inte enbart genom formellt lärande utan även genom icke-formellt och informellt lärande. Parlamentet varnar för att nedskärningar i utbildningsbudgetarna kan medföra långsiktiga sociala och ekonomiska kostnader eftersom de gör att krisen blir svårare att övervinna och att konkurrenskraften minskar i medlemsstaternas ekonomier.

| 70. | Europaparlamentet understryker att utnyttjandet av lärotillfällen och förmågan att göra det bästa av kunskaper, färdigheter och kompetens som förvärvats utanför en formell utbildning kan spela stor roll för att förbättra anställbarheten. Parlamentet understryker vikten av icke-formell och informell validering. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag till en rådsrekommendation som uppmanar medlemsstaterna att senast 2015 införa ett valideringssystem som är kopplat till den europeiska referensramen för kvalifikationer, inklusive möjligheten att erhålla fullständiga eller partiella kvalifikationer baserat på icke-formellt och informellt lärande. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet understryker att utnyttjandet av lärotillfällen och förmågan att göra det bästa av kunskaper, färdigheter och kompetens som förvärvats utanför en formell utbildning kan spela stor roll för att förbättra anställbarheten. Parlamentet understryker vikten av icke-formell och informell validering. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag till en rådsrekommendation som uppmanar medlemsstaterna att senast 2015 införa ett valideringssystem som är kopplat till den europeiska referensramen för kvalifikationer, inklusive möjligheten att erhålla fullständiga eller partiella kvalifikationer baserat på icke-formellt och informellt lärande.

| 71. | Europaparlamentet uppmuntrar till ett effektivt genomförande av de nationella referensramarna för kvalifikationer som verktyg för att främja utvecklingen av livslångt lärande. Parlamentet uppmanar än en gång kommissionen att förverkliga det europeiska färdighetspasset för att garantera transparens och främja arbetstagares gränsöverskridande rörlighet. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmuntrar till ett effektivt genomförande av de nationella referensramarna för kvalifikationer som verktyg för att främja utvecklingen av livslångt lärande. Parlamentet uppmanar än en gång kommissionen att förverkliga det europeiska färdighetspasset för att garantera transparens och främja arbetstagares gränsöverskridande rörlighet.

| 72. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att förbättra kvaliteten, kompetensen och statusen hos lärarna som en nödvändig förutsättning för ett europeiskt utbildningssystem som ger goda resultat. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att göra de ansträngningar och anslå de medel som krävs för att nå detta mål. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att förbättra kvaliteten, kompetensen och statusen hos lärarna som en nödvändig förutsättning för ett europeiskt utbildningssystem som ger goda resultat. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att göra de ansträngningar och anslå de medel som krävs för att nå detta mål.

Mer anpassningsbara dynamiska och inkluderande arbetsmarknader och mer högkvalitativ sysselsättning

| 73. | Europaparlamentet anser att arbetsmarknadsreformer bör syfta till att öka produktiviteten och konkurrenskraften och samtidigt skydda arbetskvaliteten. Europeiska rådet uppmanas att uppmärksamma sysselsättningens kvalitet i sina politiska riktlinjer för 2013, särskilt när det gäller arbetstagarnas tillgång till en grundläggande uppsättning rättigheter i enlighet med fördragen, och utan att det påverkar tillämpningen av medlemsstaternas lagstiftning. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet anser att arbetsmarknadsreformer bör syfta till att öka produktiviteten och konkurrenskraften och samtidigt skydda arbetskvaliteten. Europeiska rådet uppmanas att uppmärksamma sysselsättningens kvalitet i sina politiska riktlinjer för 2013, särskilt när det gäller arbetstagarnas tillgång till en grundläggande uppsättning rättigheter i enlighet med fördragen, och utan att det påverkar tillämpningen av medlemsstaternas lagstiftning.

| 74. | Europaparlamentet anser att strukturreformer på arbetsmarknaden bör införa intern flexibilitet för att hålla sysselsättningen uppe i tider av ekonomiska svårigheter och som garanterar arbetskvalitet, trygghet vid övergången mellan anställningar, arbetslöshetsersättningssystem som är baserade på aktivitetsvillkor och är knutna till en politik för återintegration på arbetsmarknaden, som utgör incitament för att arbeta samtidigt som de garanterar en tillräcklig inkomst, kontraktsbaserade arrangemang för att bekämpa en segmentering av arbetsmarknaden, som föregriper ekonomisk omstrukturering och som garanterar tillgång till livslångt lärande. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet anser att strukturreformer på arbetsmarknaden bör införa intern flexibilitet för att hålla sysselsättningen uppe i tider av ekonomiska svårigheter och som garanterar arbetskvalitet, trygghet vid övergången mellan anställningar, arbetslöshetsersättningssystem som är baserade på aktivitetsvillkor och är knutna till en politik för återintegration på arbetsmarknaden, som utgör incitament för att arbeta samtidigt som de garanterar en tillräcklig inkomst, kontraktsbaserade arrangemang för att bekämpa en segmentering av arbetsmarknaden, som föregriper ekonomisk omstrukturering och som garanterar tillgång till livslångt lärande.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa förekomsten och skapandet av osäkra arbetsvillkor och falskt egenföretagande och se till att människor med tillfälliga kontrakt eller deltidskontrakt eller som är egenföretagare har tillräckligt socialt skydd och tillgång till utbildning. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa förekomsten och skapandet av osäkra arbetsvillkor och falskt egenföretagande och se till att människor med tillfälliga kontrakt eller deltidskontrakt eller som är egenföretagare har tillräckligt socialt skydd och tillgång till utbildning.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra arbetsmarknadslagstiftningen där så krävs och i syfte att främja stabila anställningsförhållanden, att stödja och utarbeta villkor som möjliggör mer flexibla arbetsformer tillsammans med rimliga nivåer för social trygghet, särskilt för äldre och yngre arbetstagare, samt att främja arbetstagares frivilliga rörlighet genom system som stöder rörlighet. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra arbetsmarknadslagstiftningen där så krävs och i syfte att främja stabila anställningsförhållanden, att stödja och utarbeta villkor som möjliggör mer flexibla arbetsformer tillsammans med rimliga nivåer för social trygghet, särskilt för äldre och yngre arbetstagare, samt att främja arbetstagares frivilliga rörlighet genom system som stöder rörlighet.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra något åt den låga sysselsättningen bland missgynnade grupper, bland annat personer som tillhör minoriteter (t.ex. romer) eller personer med funktionshinder samt att alltid värna om skäliga löner. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra något åt den låga sysselsättningen bland missgynnade grupper, bland annat personer som tillhör minoriteter (t.ex. romer) eller personer med funktionshinder samt att alltid värna om skäliga löner.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra arbetsmarknadsåtgärdernas räckvidd och effektivitet i nära samarbete med arbetsmarknadens parter, med ömsesidigt stöd från aktiveringsincitament såsom program för att gå från bidrag till arbete och lämpliga förmånssystem för att upprätthålla anställbarheten, stödja människor att komma tillbaka i arbete och trygga anständiga levnadsvillkor. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra arbetsmarknadsåtgärdernas räckvidd och effektivitet i nära samarbete med arbetsmarknadens parter, med ömsesidigt stöd från aktiveringsincitament såsom program för att gå från bidrag till arbete och lämpliga förmånssystem för att upprätthålla anställbarheten, stödja människor att komma tillbaka i arbete och trygga anständiga levnadsvillkor.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och medlemsstaterna att föregripa omstruktureringsprocesserna med syftet att behålla arbetstillfällen, främja intern och extern rörlighet samt minimera omstruktureringsprocessernas eventuella negativa effekter. Medlemsstaterna uppmanas att effektivt genomföra nationella lagar och befintliga EU-direktiv, t.ex. direktivet om kollektiva uppsägningar, direktivet om överlåtelse av företag samt direktivet om en ram för information och samråd, med vederbörlig respekt för subsidiaritetsprincipen. EU-medel bör spela en viktig roll för att undvika, minimera eller lindra eventuella negativa effekter av omstruktureringsprocesserna. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och medlemsstaterna att föregripa omstruktureringsprocesserna med syftet att behålla arbetstillfällen, främja intern och extern rörlighet samt minimera omstruktureringsprocessernas eventuella negativa effekter. Medlemsstaterna uppmanas att effektivt genomföra nationella lagar och befintliga EU-direktiv, t.ex. direktivet om kollektiva uppsägningar, direktivet om överlåtelse av företag samt direktivet om en ram för information och samråd, med vederbörlig respekt för subsidiaritetsprincipen. EU-medel bör spela en viktig roll för att undvika, minimera eller lindra eventuella negativa effekter av omstruktureringsprocesserna.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet faktiskt genomförs. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet faktiskt genomförs.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i syfte att integrera de europeiska arbetsmarknaderna, vidta åtgärder för att förbättra rörligheten inom och mellan arbetsmarknaderna genom att avlägsna rättsliga och administrativa hinder för arbetstagarnas fria rörlighet inom EU, t.ex. bestämmelserna om arbetsmarknadsövergångar för arbetstagare från Rumänien och Bulgarien, och genom att förbättra socialförsäkringsrätttigheter och arbetsvillkor för arbetstagare som utnyttjar sin rätt till fri rörlighet. Medlemsstaterna bör öka sin användning av Eures för att förbättra matchningen av arbeten och arbetssökande över gränserna. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i syfte att integrera de europeiska arbetsmarknaderna, vidta åtgärder för att förbättra rörligheten inom och mellan arbetsmarknaderna genom att avlägsna rättsliga och administrativa hinder för arbetstagarnas fria rörlighet inom EU, t.ex. bestämmelserna om arbetsmarknadsövergångar för arbetstagare från Rumänien och Bulgarien, och genom att förbättra socialförsäkringsrätttigheter och arbetsvillkor för arbetstagare som utnyttjar sin rätt till fri rörlighet. Medlemsstaterna bör öka sin användning av Eures för att förbättra matchningen av arbeten och arbetssökande över gränserna.

| 82. | Europaparlamentet framhåller ökningen av fattigdom och arbetslöshet inom alla arbetsgrupper. Kommissionen och medlemsstaterna bör därför ingå nya åtaganden för att råda bot på denna situation, särskilt när det gäller fattigdom bland förvärvsarbetande, fattigdom bland personer med svag eller ingen koppling till arbetsmarknaden, däribland långtidsarbetslösa äldre arbetstagare och fattigdom bland äldre personer. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet framhåller ökningen av fattigdom och arbetslöshet inom alla arbetsgrupper. Kommissionen och medlemsstaterna bör därför ingå nya åtaganden för att råda bot på denna situation, särskilt när det gäller fattigdom bland förvärvsarbetande, fattigdom bland personer med svag eller ingen koppling till arbetsmarknaden, däribland långtidsarbetslösa äldre arbetstagare och fattigdom bland äldre personer.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att budgetkonsolideringens negativa effekter för jämställdhet, kvinnors sysselsättning och fattigdomsbekämpning stoppas genom att man integrerar ett jämställdhetsperspektiv i de nationella budgetarna, utfärdar kraftfullare könsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna och delar upp huvudmålen i Europa 2020-strategin och motsvarande nationella mål efter kön. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att budgetkonsolideringens negativa effekter för jämställdhet, kvinnors sysselsättning och fattigdomsbekämpning stoppas genom att man integrerar ett jämställdhetsperspektiv i de nationella budgetarna, utfärdar kraftfullare könsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna och delar upp huvudmålen i Europa 2020-strategin och motsvarande nationella mål efter kön.

Garantera kvaliteten på offentliga tjänster, bekämpa fattigdom och främja social delaktighet

| 84. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra de sociala skyddssystemen mer ändamålsenliga och effektiva och se till att de fortsätter att fungera som en buffert mot fattigdom och social utestängning. Parlamentet konstaterar samtidigt att den europeiska sociala modellen behöver moderniseras i riktning mot en ”aktiverande välfärdsstat” som investerar i människor och tillhandahåller instrument och incitament i syfte att skapa hållbara arbetstillfällen och tillväxt samt förebygga sociala orättvisor. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra de sociala skyddssystemen mer ändamålsenliga och effektiva och se till att de fortsätter att fungera som en buffert mot fattigdom och social utestängning. Parlamentet konstaterar samtidigt att den europeiska sociala modellen behöver moderniseras i riktning mot en ”aktiverande välfärdsstat” som investerar i människor och tillhandahåller instrument och incitament i syfte att skapa hållbara arbetstillfällen och tillväxt samt förebygga sociala orättvisor.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra aktiva integreringsstrategier och införa högkvalitativa tjänster till en rimlig kostnad och olika vägar till arbetstillfällen av god kvalitet för att förhindra marginalisering av låginkomsttagare och utsatta grupper. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra aktiva integreringsstrategier och införa högkvalitativa tjänster till en rimlig kostnad och olika vägar till arbetstillfällen av god kvalitet för att förhindra marginalisering av låginkomsttagare och utsatta grupper.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella reformprogram ange hur EU-medlen kommer att användas för att stödja uppnåendet av de nationella fattigdomsmålen och andra sociala mål, sysselsättningsmål och utbildningsrelaterade mål som leder till att Europa 2020-målen uppnås. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella reformprogram ange hur EU-medlen kommer att användas för att stödja uppnåendet av de nationella fattigdomsmålen och andra sociala mål, sysselsättningsmål och utbildningsrelaterade mål som leder till att Europa 2020-målen uppnås.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att se till att alla reformer av hälso- och sjukvårdssystemen fokuserar på att förbättra kvaliteten och garanterar alla tillräcklig och allmänt tillgänglig hälso- och sjukvård till en rimlig kostnad samt garanterar hållbarheten. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att se till att alla reformer av hälso- och sjukvårdssystemen fokuserar på att förbättra kvaliteten och garanterar alla tillräcklig och allmänt tillgänglig hälso- och sjukvård till en rimlig kostnad samt garanterar hållbarheten.

| 88. | Europaparlamentet anser att målinriktade anställningsstöd för nyanställningar av personer från missgynnade grupper är ett effektivt sätt att öka dessa gruppers sysselsättningsgrad. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet anser att målinriktade anställningsstöd för nyanställningar av personer från missgynnade grupper är ett effektivt sätt att öka dessa gruppers sysselsättningsgrad.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att budgetkonsolideringen är förenlig med Europa 2020-strategins sysselsättningsdimension och sociala dimension. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att budgetkonsolideringen är förenlig med Europa 2020-strategins sysselsättningsdimension och sociala dimension.

| 90. | Europaparlamentet är oroat över krisens sociala konsekvenser för fattigdomen bland kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera budgetkonsolideringens effekter på jämställdheten och sysselsättningen bland kvinnor. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet är oroat över krisens sociala konsekvenser för fattigdomen bland kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera budgetkonsolideringens effekter på jämställdheten och sysselsättningen bland kvinnor.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla åtgärder för att minska fattigdomen bland förvärvsarbetande, t.ex. genom att arbeta för att tillräckligt många i ett hushåll deltar på arbetsmarknaden och underlätta för personer med lågavlönade arbeten och otrygga anställningar att avancera på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa fattigdomen bland förvärvsarbetande genom att bedriva en arbetsmarknadspolitik som syftar till att garantera löner som går att leva på för dem som förvärvsarbetar. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla åtgärder för att minska fattigdomen bland förvärvsarbetande, t.ex. genom att arbeta för att tillräckligt många i ett hushåll deltar på arbetsmarknaden och underlätta för personer med lågavlönade arbeten och otrygga anställningar att avancera på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa fattigdomen bland förvärvsarbetande genom att bedriva en arbetsmarknadspolitik som syftar till att garantera löner som går att leva på för dem som förvärvsarbetar.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att varje år inställa sig i parlamentets ansvariga utskott för att lägga fram den årliga tillväxtöversikten, med början den 4–5 november 2013, så att parlamentet får tillräckligt med tid för att lägga fram sina synpunkter inom ramen för kommande europeiska planeringsterminer. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att varje år inställa sig i parlamentets ansvariga utskott för att lägga fram den årliga tillväxtöversikten, med början den 4–5 november 2013, så att parlamentet får tillräckligt med tid för att lägga fram sina synpunkter inom ramen för kommande europeiska planeringsterminer.

Ytterligare ansträngningar som krävs för att stärka styrningen, engagemanget och den demokratiska legitimiteten

| 93. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet och medlemsstaterna att se till att nationella och regionala parlament, arbetsmarknadens parter, myndigheter och det civila samhället är djupt engagerade i genomförandet och övervakningen av de politiska riktlinjerna i Europa 2020-strategin och den ekonomiska styrprocessen, för att garantera ansvarstagande. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet och medlemsstaterna att se till att nationella och regionala parlament, arbetsmarknadens parter, myndigheter och det civila samhället är djupt engagerade i genomförandet och övervakningen av de politiska riktlinjerna i Europa 2020-strategin och den ekonomiska styrprocessen, för att garantera ansvarstagande.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att på ett effektivare sätt integrera övervakning och utvärdering av sysselsättningen samt sociala och utbildningsrelaterade mål i Europa 2020-strategin, inom ramen för den europeiska planeringsterminen för 2013. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att på ett effektivare sätt integrera övervakning och utvärdering av sysselsättningen samt sociala och utbildningsrelaterade mål i Europa 2020-strategin, inom ramen för den europeiska planeringsterminen för 2013.

| 95. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om ökad demokratisk legitimitet för den europeiska planeringsterminen. Europeiska rådet uppmanas att i samband med antagandet av sina politiska riktlinjer för 2013 beakta de frågor och förslag som parlamentet gett uttryck för. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om ökad demokratisk legitimitet för den europeiska planeringsterminen. Europeiska rådet uppmanas att i samband med antagandet av sina politiska riktlinjer för 2013 beakta de frågor och förslag som parlamentet gett uttryck för.

| 96. | Europaparlamentet vill delta ordentligt i den europeiska planeringsterminen så att man kan företräda medborgarnas intressen och därigenom ge ökad legitimitet åt den socialpolitik som medlemsstaterna ska föra. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet vill delta ordentligt i den europeiska planeringsterminen så att man kan företräda medborgarnas intressen och därigenom ge ökad legitimitet åt den socialpolitik som medlemsstaterna ska föra.

| 97. | Europaparlamentet önskar se en förstärkt roll för de nationella parlamenten när det gäller deras engagemang i utformningen av den ekonomiska politiken och socialpolitiken inom ramen för den europeiska planeringsterminen, så att de beslut som fattas får bättre legitimitet. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet önskar se en förstärkt roll för de nationella parlamenten när det gäller deras engagemang i utformningen av den ekonomiska politiken och socialpolitiken inom ramen för den europeiska planeringsterminen, så att de beslut som fattas får bättre legitimitet.

| 98. | Europaparlamentet efterlyser ett deltagande från arbetsmarknadens parter och det civila samhället för att öka socialpolitikens lämplighet och effektivitet. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet efterlyser ett deltagande från arbetsmarknadens parter och det civila samhället för att öka socialpolitikens lämplighet och effektivitet.

o

o o

| 99. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0408.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0542.

(3)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 116.

(4)  EUT L 308, 24.11.2010, s. 46.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2012)0260.

(6)  Se korrigendum av den 26 november 2010.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2011)0466.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2011)0495.

(9)  EUT L 307, 18.11.2008, s. 11.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2012)0224.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2011)0230.

(12)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 29.

(13)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 6.

(14)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(15)  Antagna texter, P7_TA(2012)0419.

(16)  EGT L 175, 10.7.1999, s. 43.

(17)  EGT L 14, 20.01.1998, s. 9.

---

BILAGA TILL RESOLUTIONSFÖRSLAGET:

SÄRSKILDA REKOMMENDATIONER SOM EUROPEISKA RÅDET SKA ANTA I SINA POLITISKA RIKTLINJER

Europa 2020-målen

Rekommendation 1: Uppfyll Europa 2020-målen

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Alla målen i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla bör uppfyllas.

Åtagandena i de nationella reformprogrammen för 2013 måste vara tillräckliga för att nå Europa 2020-målen.

Medlemsstaterna bör mer effektivt öronmärka medel ur de nationella budgetarna som ska användas för att uppfylla målen i Europa 2020-strategin.

Det måste ses till att tillräckliga EU-medel avsätts för att nå Europa 2020-målen.

Skapande av arbetstillfällen genom strukturreformer och tillväxtinriktade investeringar

Rekommendation 2.1: Nationella sysselsättningsplaner

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Medlemsstaterna bör lämna in en nationell sysselsättningsplan som en del av sina nationella reformprogram för 2013.

De nationella sysselsättningsplanerna måste inbegripa

| — | omfattande åtgärder för att skapa arbetstillfällen och grön sysselsättning, särskilt i sektorer med hög sysselsättningsskapande potential, |
| --- | --- |

—

omfattande åtgärder för att skapa arbetstillfällen och grön sysselsättning, särskilt i sektorer med hög sysselsättningsskapande potential,

| — | en koppling mellan sysselsättningspolitiken och finansieringsinstrumenten, |
| --- | --- |

—

en koppling mellan sysselsättningspolitiken och finansieringsinstrumenten,

| — | arbetsmarknadsreformer, om så krävs, |
| --- | --- |

—

arbetsmarknadsreformer, om så krävs,

| — | aktiva arbetsmarknadsåtgärder inriktade på unga arbetslösa, långtidsarbetslösa, äldre arbetslösa och andra sårbara kollektiva grupper, |
| --- | --- |

—

aktiva arbetsmarknadsåtgärder inriktade på unga arbetslösa, långtidsarbetslösa, äldre arbetslösa och andra sårbara kollektiva grupper,

| — | en tydlig tidsplan för att införa den fleråriga reformagendan under de kommande 12 månaderna och uppgifter om både områden och regioner med alltför liten eller allt för överdriven specialisering. |
| --- | --- |

—

en tydlig tidsplan för att införa den fleråriga reformagendan under de kommande 12 månaderna och uppgifter om både områden och regioner med alltför liten eller allt för överdriven specialisering.

Rekommendation 2.2: Reformer för skatt på arbete

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Medlemsstaterna bör anta reformer för skatt på arbete så att sysselsättningen stimuleras.

Medlemsstaterna bör överväga att sänka skatten på arbete, i synnerhet genom målinriktade, tillfälligt sänkta sociala avgifter eller subventionssystem för nyanställda, särskilt lågavlönade, lågutbildade, långtidsarbetslösa och andra utsatta grupper, och samtidigt se till att de offentliga pensionssystemen är långsiktigt hållbara.

Rekommendation 2.3: Åtgärder mot oredovisat arbete

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Informellt och odeklarerat arbete bör omvandlas till reguljär sysselsättning bland annat genom att öka yrkesinspektionernas kapacitet.

Rekommendation 2.4: Lönebildning

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Modernisera lönebildningssystemen – inom ramen för en social dialog med aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter, samtidigt som de olika nationella modellerna för arbetsmarknadsrelationer respekteras – så att lönerna anpassas till produktivitetsutvecklingen inom gränserna för skäliga löner.

Rekommendation 2.5: Reformer för att säkra pensionssystemens hållbarhet

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Nödvändiga reformer bör vidtas för att säkra pensionssystemens hållbarhet på grundval av följande:

| — | Pensionsåldern skulle kunna kopplas till utvecklingen av den förväntade livslängden vid god hälsa. |
| --- | --- |

—

Pensionsåldern skulle kunna kopplas till utvecklingen av den förväntade livslängden vid god hälsa.

| — | Den faktiska pensionsåldern bör höjas genom att man förbättrar arbetsvillkoren, minskar antalet personer som lämnar arbetsmarknaden i förtid (till exempel genom att införa skattefördelar för dem som arbetar längre) och ger arbetstagare möjlighet till flexibla övergångar från arbetsliv till pension. |
| --- | --- |

—

Den faktiska pensionsåldern bör höjas genom att man förbättrar arbetsvillkoren, minskar antalet personer som lämnar arbetsmarknaden i förtid (till exempel genom att införa skattefördelar för dem som arbetar längre) och ger arbetstagare möjlighet till flexibla övergångar från arbetsliv till pension.

| — | En politik för att öka antalet arbetstillfällen för äldre arbetstagare, tillgång till livslångt lärande och aktivt och hälsosamt åldrande måste stå i centrum för reformer av pensionssystemen för att förebygga långtidsarbetslöshet bland äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

—

En politik för att öka antalet arbetstillfällen för äldre arbetstagare, tillgång till livslångt lärande och aktivt och hälsosamt åldrande måste stå i centrum för reformer av pensionssystemen för att förebygga långtidsarbetslöshet bland äldre arbetstagare.

Rekommendation 2.6: Tillväxtinriktade investeringar

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Åtstramningsprogram bör inte hindra sysselsättningsskapande åtgärder och tillväxtfrämjande strategier och inte heller äventyra den sociala tryggheten.

Medlemsstaterna bör prioritera tillväxtfrämjande investeringar i utbildning, livslångt lärande, forskning och innovation och energieffektivitet.

Rekommendation 2.7: Utnyttjande av den sysselsättningsskapande potentialen i nyckelsektorer som den gröna ekonomin, hälso- och sjukvården, den sociala omsorgen och IKT-sektorn

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Kommissionen och medlemsstaterna bör stödja initiativ och investeringar som underlättar utvecklingen av sektorer med hög sysselsättningspotential som de innovativa näringarna, den gröna ekonomin, tjänstesektorn, hälso- och sjukvården, den sociala omsorgen och IKT-sektorn.

Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att ta fram prognoser för dessa sektorers framtida kompetensbehov, investera i utbildning som ger denna kompetens och främja åtgärder för omskolning, särskilt för lågutbildade och äldre arbetstagare.

Rekommendation 2.8: Strukturreformer för att öka sysselsättningen bland kvinnor

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Tillämpa jämställdhetsaspekterna i de politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet.

Nödvändiga åtgärder måste vidtas för att öka andelen kvinnor med högre utbildning, till exempel genom överkomliga vård- och barnomsorgstjänster, bra system för föräldraledighet för både män och kvinnor samt flexibilitet i val av arbetstid och arbetsplats.

Rekommendation 2.9: En fullt ut genomförd inre marknad

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Kommissionen och Europeiska rådet bör förstärka insatserna för att förbättra den inre marknaden, stärka den digitala ekonomin och fokusera på smart reglering som minskar byråkratin. Den andra inremarknadsakten bör genomföras utan dröjsmål.

Kommissionens landspecifika rekommendationer bör samtidigt erbjuda medlemsstaterna mer praktiska lösningar för att förbättra den inre marknadens funktionssätt, så att det offentliga stödet och det politiska åtagandet förstärks för att främja fullbordandet av den inre marknaden.

Rekommendation 2.10: Förbättra företagsmiljön, särskilt för små och medelstora företag

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Medlemsstaterna bör vidta de lagstiftningsåtgärder och administrativa åtgärder som krävs för att förbättra förutsättningarna för att göra affärer, särskilt för små och medelstora företag.

Kommissionen och medlemsstaterna bör göra tillgång till finansiering för små och medelstora företag till en absolut prioritet i sina politiska agendor.

Medlemsstaterna bör främja och stödja entreprenörskap, även inom socialt företagande, och nystartade företag, särskilt genom program för affärsutveckling och tillgång till finansiering.

Rekommendation 2.11: Utnyttja EU-medel fullt ut

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Medlemsstaterna bör utnyttja strukturfonderna fullt ut för att kunna förbättra anställbarheten och bekämpa ungdomsarbetslösheten, den strukturella arbetslösheten och långtidsarbetslösheten på ett effektivt sätt och uppfylla Europa 2020-målen.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforska sätt att öka strukturfondernas medfinansieringsandel för de medlemsstater som har den högsta arbetslösheten i syfte att hjälpa dem att kompensera det begränsade handlingsutrymmet i deras nationella politik och hjälpa dem att finansiera en aktiv arbetsmarknadspolitik. Kommissionen uppmanas att överväga att söka ytterligare medel till detta från andra finansieringskällor.

Minst 25 % av sammanhållningsmedlem bör tilldelas Europeiska socialfonden för programperioden 2014–2020.

Ungdomars sysselsättning

Rekommendation 3.1: Prioritering av sysselsättning för ungdomar

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Europeiska rådet bör göra ungdomssysselsättning till en prioritet i de politiska riktlinjerna för 2013. Medlemsstaterna måste lägga fram planer för ungdomssysselsättning inom ramen för de nationella sysselsättningsprogrammen, och Europeiska kommissionen måste följa upp målen i dessa planer.

Åtgärder mot ungdomsarbetslösheten bör omfatta följande:

| — | Riktade, aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

—

Riktade, aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder.

| — | Medlemsstaterna och regionerna bör, i nära samarbete med arbetsmarknadens parter, införa ungdomsgarantisystem som garanterar rätten för varje människa under 25 år i EU att inom högst fyra månader efter att ha blivit arbetslös eller ha avslutat sin skolgång bli erbjuden en bra anställning, vidareutbildning, en lärlingsplats eller praktikplats. EU-stöd bör spela en central roll, särskilt Europeiska socialfonden, för att finansiera dessa system. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna och regionerna bör, i nära samarbete med arbetsmarknadens parter, införa ungdomsgarantisystem som garanterar rätten för varje människa under 25 år i EU att inom högst fyra månader efter att ha blivit arbetslös eller ha avslutat sin skolgång bli erbjuden en bra anställning, vidareutbildning, en lärlingsplats eller praktikplats. EU-stöd bör spela en central roll, särskilt Europeiska socialfonden, för att finansiera dessa system.

| — | Åtgärder för att råda bot på bristande överensstämmelse mellan de arbetssökandes kunskaper och arbetsmarknadens behov, särskilt genom att motverka att ungdomar lämnar skolan eller sina lärlingsplatser i förtid och se till att utbildningssystemen ger ungdomar relevant kompetens på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att råda bot på bristande överensstämmelse mellan de arbetssökandes kunskaper och arbetsmarknadens behov, särskilt genom att motverka att ungdomar lämnar skolan eller sina lärlingsplatser i förtid och se till att utbildningssystemen ger ungdomar relevant kompetens på ett effektivt sätt.

| — | System för att se till att övergången från skola till arbetsliv fungerar. |
| --- | --- |

—

System för att se till att övergången från skola till arbetsliv fungerar.

| — | Främjande av entreprenörskap och egenföretagande samt genomförande av särskilt inriktade program för affärsutvecklingsstöd för ungdomar. |
| --- | --- |

—

Främjande av entreprenörskap och egenföretagande samt genomförande av särskilt inriktade program för affärsutvecklingsstöd för ungdomar.

Rekommendation 3.2: Ungdomar som varken arbetar eller följer en utbildning

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Medlemsstaterna bör med stöd från EU-institutionerna utveckla heltäckande strategier för ungdomar som varken arbetar eller studerar.

Medlemsstaterna och regionerna bör, i nära samarbete med arbetsmarknadens parter, främja och utveckla en garanti för ungdomar, vilken garanterar rätten för varje människa under 25 år i EU att bli erbjuden arbete, lärlingsplats, fortbildning eller en kombination av arbete och utbildning efter högst fyra månaders arbetslöshet.

Kommissionen bör ge medlemsstaterna och regionerna tekniskt stöd för att på ett bra sätt använda Europeiska socialfonden för att utveckla garantisystem för ungdomar.

Rekommendation 3.3: Använd EU-medel bättre i kampen mot ungdomsarbetslöshet

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Europeiska socialfonden bör i större utsträckning användas för åtgärder mot ungdomsarbetslösheten för programperioden 2014–2020.

Stödet från Europeiska socialfonden bör koncentreras på ungdomsrelaterade åtgärder, särskilt på lärlings- och praktikplatser samt egenföretagande.

Investering i utbildning

Rekommendation 4.1: Åtgärder för att rätta till den dåliga kompetensmatchningen

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Kompetensbehoven i specifika sektorer och/eller regioner måste övervakas bättre och den dåliga kompetensmatchningen måste åtgärdas så snabbt som möjligt.

Kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta vid utarbetandet av kompetenskartan för EU för att förmedla en totalbild av den kompetens som behövs i EU.

Samarbetet och synergierna mellan utbildningssektorn och företagen måste främjas för att man ska kunna förutsäga vilken kompetens som behövs och anpassa utbildningssystemen till arbetsmarknadens behov med målet att förse arbetskraften med den kompetens som behövs och underlätta övergången från utbildning till arbete.

Tillgång till livslångt lärande för alla åldersgrupper måste främjas, inte enbart genom formellt lärande, utan även genom utvecklingen av icke-formellt och informellt lärande.

Ett valideringssystem bör införas för icke-formellt och informellt lärande senast 2015, som är kopplat till den europeiska referensramen för kvalifikationer.

Den nationella referensramen för kvalifikationer bör genomföras i praktiken och det europeiska färdighetspasset förverkligas.

Rekommendation 4.2: Investering i utbildning

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Effektiva investeringar i utbildning måste garanteras samtidigt som man fortsätter med budgetkonsolideringen.

Åtgärder och resurser måste antas för att förbättra lärarnas kvalitet, kompetens och status.

Mer anpassningsbara dynamiska och inkluderande marknader och mer sysselsättning av hög kvalitet

Rekommendation 5.1: Arbetsmarknadsreformer

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Strukturella arbetsmarknadsreformer måste främjas för att öka arbetskraftens produktivitet och effektivitet med syftet att förbättra EU-ekonomins konkurrenskraft och garantera en hållbar tillväxt och skapandet av sysselsättning.

Reformer av arbetsmarknaden bör baseras på följande:

| — | Införandet av intern flexibilitet i kombination med tillräcklig social trygghet med målet att bibehålla sysselsättningen under svåra ekonomiska tider. |
| --- | --- |

—

Införandet av intern flexibilitet i kombination med tillräcklig social trygghet med målet att bibehålla sysselsättningen under svåra ekonomiska tider.

| — | Skapande av förutsättningar för att kombinera arbete och vårdansvar. |
| --- | --- |

—

Skapande av förutsättningar för att kombinera arbete och vårdansvar.

| — | Underlätta positiva och trygga övergångar från anställning till anställning och från arbetslöshet till sysselsättning. |
| --- | --- |

—

Underlätta positiva och trygga övergångar från anställning till anställning och från arbetslöshet till sysselsättning.

| — | System för arbetslöshetsersättning som är kopplade till aktivitetsvillkor och effektiva arbetsmarknadsåtgärder så att incitamenten för arbete bibehålls samtidigt som en tillräcklig inkomst garanteras. |
| --- | --- |

—

System för arbetslöshetsersättning som är kopplade till aktivitetsvillkor och effektiva arbetsmarknadsåtgärder så att incitamenten för arbete bibehålls samtidigt som en tillräcklig inkomst garanteras.

| — | Absolut respekt för arbetstagarnas rättigheter i arbetslivet och på det sociala området. |
| --- | --- |

—

Absolut respekt för arbetstagarnas rättigheter i arbetslivet och på det sociala området.

| — | Bekämpning av segmentering av arbetsmarknaden och otrygga anställningsformer. |
| --- | --- |

—

Bekämpning av segmentering av arbetsmarknaden och otrygga anställningsformer.

| — | Förstärkt samordning av den sociala dialogen på EU-nivå. |
| --- | --- |

—

Förstärkt samordning av den sociala dialogen på EU-nivå.

| — | Föregripa ekonomiska omstruktureringar. |
| --- | --- |

—

Föregripa ekonomiska omstruktureringar.

| — | Garantera tillgång till livslångt lärande. |
| --- | --- |

—

Garantera tillgång till livslångt lärande.

| — | Göra något åt den låga sysselsättningsnivån bland missgynnade grupper, bland annat personer som tillhör minoriteter (t.ex. romer) eller som har funktionshinder. |
| --- | --- |

—

Göra något åt den låga sysselsättningsnivån bland missgynnade grupper, bland annat personer som tillhör minoriteter (t.ex. romer) eller som har funktionshinder.

| — | Öka utbudet av arbetskraft genom att se till att arbetskraften finns på rätt plats och har de färdigheter som arbetsmarknaden behöver. |
| --- | --- |

—

Öka utbudet av arbetskraft genom att se till att arbetskraften finns på rätt plats och har de färdigheter som arbetsmarknaden behöver.

| — | Förbättra de aktiva arbetsmarknadsåtgärdernas räckvidd och effektivitet i nära samarbete med arbetsmarknadens parter, med ömsesidigt stöd från aktiva arbetsmarknadsåtgärder såsom program för att gå från bidrag till arbete och lämpliga förmånssystem för att upprätthålla anställbarheten, stödja människor att komma tillbaka i arbete och trygga anständiga levnadsvillkor. |
| --- | --- |

—

Förbättra de aktiva arbetsmarknadsåtgärdernas räckvidd och effektivitet i nära samarbete med arbetsmarknadens parter, med ömsesidigt stöd från aktiva arbetsmarknadsåtgärder såsom program för att gå från bidrag till arbete och lämpliga förmånssystem för att upprätthålla anställbarheten, stödja människor att komma tillbaka i arbete och trygga anständiga levnadsvillkor.

| — | Förbättra arbetsmarknadslagstiftningen och stödja och utarbeta villkor för mer flexibla arbetsformer, särskilt för äldre och yngre arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Förbättra arbetsmarknadslagstiftningen och stödja och utarbeta villkor för mer flexibla arbetsformer, särskilt för äldre och yngre arbetstagare.

Rekommendation 5.2: Främja arbetstagares rörlighet

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Det måste föras en politik och vidtas åtgärder för att främja rörligheten inom och mellan arbetsmarknaderna, till exempel genom system för stöd till rörlighet.

Man bör avlägsna juridiska och administrativa hinder och förbättra arbetsförhållanden och social trygghet till stöd för arbetstagares fria rörlighet inom EU för att fördjupa integreringen av den europeiska arbetsmarknaden.

Medlemsstaterna bör öka sin användning av Eures för att förbättra matchningen av arbeten och arbetssökande över gränserna.

Rekommendation 5.3: Sysselsättningens kvalitet

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Europeiska rådet bör uppmärksamma sysselsättningens kvalitet i sina politiska riktlinjer för 2013, särskilt när det gäller arbetstagarnas tillgång till en grundläggande uppsättning arbetstagarrättigheter i enlighet med fördragen och utan att det påverkar tillämpningen av medlemsstaternas lagstiftning.

Det måste garanteras att arbetsmarknadsreformer genomförs på ett sätt som främjar arbetets kvalitet.

Förekomsten och skapandet av osäkra arbetsvillkor och falskt egenföretagande måste bekämpas och man måste se till att människor med tillfälliga kontrakt eller deltidskontrakt eller som är egenföretagare har tillräckligt socialt skydd och tillgång till utbildning.

Man måste se till att direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet faktiskt genomförs.

Garantera kvaliteten på offentliga tjänster, bekämpa fattigdom och främja social delaktighet

Rekommendation 6.1: Garantera kvaliteten på offentliga tjänster

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Budgetkonsolideringen måste vara förenlig med Europa 2020-strategins sysselsättningsdimension och sociala dimension och får inte hindra tillhandahållandet av offentliga tjänster av hög kvalitet.

Reformer av hälso- och sjukvårdssystemen bör fokusera på att förbättra kvaliteten och garantera alla tillräcklig hälso- och sjukvård till en rimlig kostnad.

Rekommendation 6.2: Bekämpa fattigdom och främja social delaktighet

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Europeiska rådet bör göra bekämpning av fattigdom och arbetslöshet i alla åldersgrupper, särskilt bland förvärvsarbetande, liksom fattigdom bland personer med svag eller ingen koppling till arbetsmarknaden samt fattigdom bland äldre personer, till en prioriterad fråga i sin politiska vägledning.

Effektiviteten i de sociala skyddssystemen måste stärkas och förbättras och man måste se till att dessa fortsätter att fungera som en buffert mot fattigdom och social utestängning.

Aktiva integreringsstrategier måste genomföras och lämpliga, högkvalitativa tjänster till en rimlig kostnad samt integrerade strategier för arbetstillfällen av god kvalitet måste införas för att förhindra marginalisering av låginkomsttagare och utsatta grupper.

Kommissionen bör utvärdera budgetkonsolideringsåtgärdernas effekter på jämställdheten och sysselsättning och fattigdom bland kvinnor.

Man bör se till att budgetkonsolideringens negativa inverkan på jämställdhet, kvinnlig sysselsättning och fattigdom motverkas genom att starkare könsspecifika rekommendationer riktas till medlemsstaterna och genom att de överordnade målen i Europa 2020-strategin och de motsvarande nationella målen delas upp efter kön.

Politik och åtgärder för att minska fattigdomen bland förvärvsarbetande måste utarbetas, t.ex. genom att arbeta för att tillräckligt många i ett hushåll deltar på arbetsmarknaden och underlätta för personer som fastnat i låglönearbeten och otrygga anställningar att avancera på arbetsmarknaden.

Medlemsstaterna bör bekämpa fattigdomen bland förvärvsarbetande genom att bedriva en arbetsmarknadspolitik som syftar till att garantera löner som går att leva på för dem som förvärvsarbetar.

Medlemsstaterna bör överväga att införa målinriktade anställningsstöd för nyanställningar av personer från missgynnade grupper.

Medlemsstaterna bör i sina nationella reformprogram ange hur EU-medlen kommer att användas för att stödja de nationella fattigdomsmålen och andra sociala, sysselsättnings- och utbildningsrelaterade mål som leder till att Europa 2020-målen uppnås.

Bedriv en proportionerlig och differentierad tillväxtfrämjande budgetkonsolidering samtidigt som ekonomisk återhämtning och skapandet av arbetstillfällen garanteras

Rekommendation 7:

  Bedriv en proportionerlig och differentierad tillväxtfrämjande budgetkonsolidering samtidigt som ekonomisk återhämtning och skapandet av arbetstillfällen garanteras

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Genomföra budgetkonsolideringsprogrammen för att garantera de offentliga finansernas hållbarhet på ett proportionerligt och differentierat tillväxtvänligt sätt som möjliggör investeringar för att uppnå målen i Europa 2020-strategin och drar full nytta av den flexibilitet som medges i stabilitets- och tillväxtpakten.

Se över multiplikatoreffekten för att undvika systematisk underskattning av den budgetkonsolideringens inverkan på tillväxt och skapande av arbetstillfällen i samband med lågkonjunktur.

Se över konsolideringens tempo så att den varierar mellan länderna i förhållande till deras budgetutrymme, så att potentiella negativa tillväxt- och sysselsättningseffekter kan undvikas samtidigt som en hållbar skuldsättning garanteras.

Säkerställa att de olika prioriteringarna i de politiska riktlinjerna stäms av mot varandra, så att budgetkonsolideringen inte inkräktar på potentialen för hållbar tillväxt och skapandet av sysselsättning, ökar fattigdom och social utestängning, eller hindrar tillhandahållandet av högkvalitativa offentliga tjänster.

Uppnå fullständig överensstämmelse mellan å ena sidan budgetkonsolidering och föreslagna ekonomiska reformåtgärder och å andra sidan fattigdomsminskning och ökad sysselsättning.

Ytterligare ansträngningar som krävs för att stärka styrningen, engagemanget och den demokratiska legitimiteten

Rekommendation 8: Förbättra den europeiska planeringsterminens legitimitet

Europaparlamentet anser att de årliga politiska riktlinjer som ska fastställas av Europeiska rådet utifrån den årliga tillväxtöversikten bör ha följande mål:

Man måste se till att nationella och regionala parlament, arbetsmarknadens parter, myndigheter och det civila samhället är djupt engagerade i genomförandet och övervakningen av de politiska riktlinjerna i Europa 2020-strategin och den ekonomiska styrningsprocessen, för att garantera ansvarstagande.

Europaparlamentet bör på lämpligt sätt involveras i arbetet med den europeiska planeringsterminen.

Europeiska rådets ska i samband med antagandet av sina politiska riktlinjer för 2013 beakta de frågor och förslag som parlamentet gett uttryck för.

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/75

---

P7_TA(2013)0054

Styrning av den inre marknaden

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 med rekommendationer till kommissionen om styrningen av den inre marknaden (2012/2260(INL))

(2016/C 024/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 26.3 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 26.3 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 juni 2012 Bättre styrning av den inre marknaden (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 juni 2012 Bättre styrning av den inre marknaden (COM(2012)0259),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2012Den årliga tillväxtöversikten 2013 (COM(2012)0750) och kommissionens rapport Den inre marknadens integration 2013 – Bidrag till den årliga tillväxtöversikten 2013 (COM(2012)0752), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2012Den årliga tillväxtöversikten 2013 (COM(2012)0750) och kommissionens rapport Den inre marknadens integration 2013 – Bidrag till den årliga tillväxtöversikten 2013 (COM(2012)0752),

| — | med beaktande av den bedömning av europeiskt mervärde avseende en bättre styrning av den inre marknaden som – utgörande ett bidrag till systemet med den europeiska planeringsterminen – genomförts av Europaparlamentets enhet för europeiskt mervärde och överlämnades till parlamentets utskott för den inre marknaden och konsumentskydd den 7 februari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den bedömning av europeiskt mervärde avseende en bättre styrning av den inre marknaden som – utgörande ett bidrag till systemet med den europeiska planeringsterminen – genomförts av Europaparlamentets enhet för europeiskt mervärde och överlämnades till parlamentets utskott för den inre marknaden och konsumentskydd den 7 februari 2013,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010På väg mot en inremarknadsakt – Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi – Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010På väg mot en inremarknadsakt – Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi – Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans (COM(2010)0608),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden: Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden: Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt (COM(2011)0206),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012Inremarknadsakt II: Tillsammans för ny tillväxt (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012Inremarknadsakt II: Tillsammans för ny tillväxt (COM(2012)0573),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 juni 2012 om genomförandet av tjänstedirektivet Ett partnerskap för ny tillväxt i tjänstesektorn 2012–2015 (COM(2012)0261), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 juni 2012 om genomförandet av tjänstedirektivet Ett partnerskap för ny tillväxt i tjänstesektorn 2012–2015 (COM(2012)0261),

| — | med beaktande av rapporten av den 9 maj 2010 till kommissionens ordförande från Mario Monti En ny strategi för den inre marknaden – I ekonomins och samhällets tjänst för Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 9 maj 2010 till kommissionens ordförande från Mario Monti En ny strategi för den inre marknaden – I ekonomins och samhällets tjänst för Europa,

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 28 mars 2011Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 28 mars 2011Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144),

| — | med beaktande av rapporten av den 26 juni 2012 från Europeiska rådets ordförande Mot en verklig ekonomisk och monetär union, interimsrapporten av den 12 oktober 2012 och den slutliga rapporten av den 5 december 2012 om detta ämne, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 26 juni 2012 från Europeiska rådets ordförande Mot en verklig ekonomisk och monetär union, interimsrapporten av den 12 oktober 2012 och den slutliga rapporten av den 5 december 2012 om detta ämne,

| — | med beaktande av resultattavlan för den inre marknaden nr 23 (september 2011) och parlamentets resolution av den 22 maj 2012 (1) om resultattavlan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultattavlan för den inre marknaden nr 23 (september 2011) och parlamentets resolution av den 22 maj 2012 (1) om resultattavlan,

| — | med beaktande av resultattavla nr 25 (oktober 2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultattavla nr 25 (oktober 2012),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet av den 24 februari 2012 från kommissionens avdelningar Making the single market deliver – Annual Governance Check-up 2011 (Få den inre marknaden att ge resultat – Årlig kontroll av förvaltningen 2011) (SWD(2012)0025), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet av den 24 februari 2012 från kommissionens avdelningar Making the single market deliver – Annual Governance Check-up 2011 (Få den inre marknaden att ge resultat – Årlig kontroll av förvaltningen 2011) (SWD(2012)0025),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet (konkurrenskraft) av den 30–31 maj 2012 om den digitala inre marknaden och styrning av den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet (konkurrenskraft) av den 30–31 maj 2012 om den digitala inre marknaden och styrning av den inre marknaden,

| — | med beaktande av överläggningarna i rådet (konkurrenskraft) den 10–11 oktober 2012 om inremarknadsakten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överläggningarna i rådet (konkurrenskraft) den 10–11 oktober 2012 om inremarknadsakten,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 28–29 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 28–29 juni 2012,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 18–19 oktober 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 18–19 oktober 2012,

| — | med beaktande av bidraget och slutsatserna från den 48:e konferensen mellan de parlamentariska organen för EU-frågor vid Europeiska unionens (Cosac) den 14–16 oktober 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bidraget och slutsatserna från den 48:e konferensen mellan de parlamentariska organen för EU-frågor vid Europeiska unionens (Cosac) den 14–16 oktober 2012,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om styrelseformer och partnerskap på den inre marknaden (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om styrelseformer och partnerskap på den inre marknaden (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2012Inremarknadsakten – De kommande åtgärderna för att skapa tillväxt
   (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2012Inremarknadsakten – De kommande åtgärderna för att skapa tillväxt
   (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om en effektivare och rättvisare detaljhandelsmarknad (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om en effektivare och rättvisare detaljhandelsmarknad (5),

| — | med beaktande av artiklarna 42 och 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 42 och 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0019/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0019/2013), och av följande skäl:

| A. | En välfungerande och ändamålsenlig inre marknad grundad på en starkt konkurrenskraftig social marknadsekonomi krävs mer än någonsin för att öka tillväxten och konkurrenskraften, skapa arbetstillfällen och blåsa nytt liv i den europeiska ekonomin. Med hjälp av den inre marknaden bör detta mål eftersträvas genom att krisen bemöts med konkreta åtgärder samtidigt som konsumenternas säkerhet garanteras och den sociala sammanhållningen främjas. |
| --- | --- |

A.

En välfungerande och ändamålsenlig inre marknad grundad på en starkt konkurrenskraftig social marknadsekonomi krävs mer än någonsin för att öka tillväxten och konkurrenskraften, skapa arbetstillfällen och blåsa nytt liv i den europeiska ekonomin. Med hjälp av den inre marknaden bör detta mål eftersträvas genom att krisen bemöts med konkreta åtgärder samtidigt som konsumenternas säkerhet garanteras och den sociala sammanhållningen främjas.

| B. | Den inre marknaden spelar en oundgänglig roll för att uppfylla målen i Europa 2020-strategin om smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

B.

Den inre marknaden spelar en oundgänglig roll för att uppfylla målen i Europa 2020-strategin om smart och hållbar tillväxt för alla.

| C. | 20 år efter det att den inre marknaden officiellt upprättades har den ännu inte helt genomförts, främst till följd av att medlemsstaterna inte fullständigt har införlivat eller genomfört de cirka 1 500 direktiven och omkring 1 000 förordningarna. |
| --- | --- |

C.

20 år efter det att den inre marknaden officiellt upprättades har den ännu inte helt genomförts, främst till följd av att medlemsstaterna inte fullständigt har införlivat eller genomfört de cirka 1 500 direktiven och omkring 1 000 förordningarna.

| D. | Det finns ett brådskande behov att stärka styrningen av den inre marknaden och förbättra införlivandet, genomförandet och tillämpningen av de regler som styr den. |
| --- | --- |

D.

Det finns ett brådskande behov att stärka styrningen av den inre marknaden och förbättra införlivandet, genomförandet och tillämpningen av de regler som styr den.

| E. | Den inre marknaden bör genomföras med största beslutsamhet och så snart som möjligt, samtidigt som den nödvändiga balansen mellan dess ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner upprätthålls. |
| --- | --- |

E.

Den inre marknaden bör genomföras med största beslutsamhet och så snart som möjligt, samtidigt som den nödvändiga balansen mellan dess ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner upprätthålls.

| F. | Den inre marknaden bör inte skiljas från andra övergripande politikområden, till exempel skyddet av konsumenter och arbetstagare, sociala rättigheter, miljö och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

F.

Den inre marknaden bör inte skiljas från andra övergripande politikområden, till exempel skyddet av konsumenter och arbetstagare, sociala rättigheter, miljö och hållbar utveckling.

| G. | Ett fullständigt genomförande av den inre marknaden är en förutsättning för att slutföra den politiska och ekonomiska integrationsprocessen inom EU och utgör den nödvändiga kopplingen mellan samtliga medlemsstater, dvs. både medlemsstater som ingår i euroområdet och sådana som inte gör det. |
| --- | --- |

G.

Ett fullständigt genomförande av den inre marknaden är en förutsättning för att slutföra den politiska och ekonomiska integrationsprocessen inom EU och utgör den nödvändiga kopplingen mellan samtliga medlemsstater, dvs. både medlemsstater som ingår i euroområdet och sådana som inte gör det.

| H. | God styrning av den inre marknaden och vidareutveckling av regionerna kompletterar varandra och skulle kunna leda till en avsevärd förbättring av framtidsutsikterna för den lokala och regionala tillväxten och tillsammans leda till ett starkt Europa som kännetecknas av sammanhållning och konkurrenskraft. I synnerhet det europeiska territoriella samarbetet bygger på koncept som liknar den inre marknaden när det gäller att främja gränsöverskridande samverkan och ömsesidigt dra nytta av regionala och lokala infrastrukturer, investeringar och marknader. Den inre marknaden skulle kunna stärkas ytterligare genom att man tar itu med marknadens brister, befäster gränsöverskridande territoriellt samarbete och underlättar lokala och regionala myndigheters verksamhet och finansiering inom ramen för territoriella pakter. |
| --- | --- |

H.

God styrning av den inre marknaden och vidareutveckling av regionerna kompletterar varandra och skulle kunna leda till en avsevärd förbättring av framtidsutsikterna för den lokala och regionala tillväxten och tillsammans leda till ett starkt Europa som kännetecknas av sammanhållning och konkurrenskraft. I synnerhet det europeiska territoriella samarbetet bygger på koncept som liknar den inre marknaden när det gäller att främja gränsöverskridande samverkan och ömsesidigt dra nytta av regionala och lokala infrastrukturer, investeringar och marknader. Den inre marknaden skulle kunna stärkas ytterligare genom att man tar itu med marknadens brister, befäster gränsöverskridande territoriellt samarbete och underlättar lokala och regionala myndigheters verksamhet och finansiering inom ramen för territoriella pakter.

| I. | Trots de politiska åtagandena på högsta nivå och det arbete som kommissionen och medlemsstaterna har lagt ned ökade andelen direktiv som inte införlivats från i genomsnitt 0,7 procent 2009 till 1,2 procent i februari 2012. Efter vissa framsteg under de senaste månaderna har andelen nu nått 0,9 procent. Ytterligare insatser måste fortfarande göras eftersom denna brist skapar misstro gentemot unionen i allmänhet och den inre marknaden i synnerhet. |
| --- | --- |

I.

Trots de politiska åtagandena på högsta nivå och det arbete som kommissionen och medlemsstaterna har lagt ned ökade andelen direktiv som inte införlivats från i genomsnitt 0,7 procent 2009 till 1,2 procent i februari 2012. Efter vissa framsteg under de senaste månaderna har andelen nu nått 0,9 procent. Ytterligare insatser måste fortfarande göras eftersom denna brist skapar misstro gentemot unionen i allmänhet och den inre marknaden i synnerhet.

| J. | Den inre marknaden utgör EU:s ryggrad, och det är mycket viktigt att den fungerar som grund och ram för den ekonomiska och sociala återhämtningen i Europa. I detta sammanhang är det nödvändigt att de sociala rättigheterna respekteras, i enlighet med nationell lagstiftning och praxis som är förenliga med unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

J.

Den inre marknaden utgör EU:s ryggrad, och det är mycket viktigt att den fungerar som grund och ram för den ekonomiska och sociala återhämtningen i Europa. I detta sammanhang är det nödvändigt att de sociala rättigheterna respekteras, i enlighet med nationell lagstiftning och praxis som är förenliga med unionslagstiftningen.

| K. | Enligt resultattavlan för konsumentmarknaden och uppföljningskontrollen av integreringen av den inre marknaden när det gäller de fyra friheterna fungerar den ökade konkurrensen till följd av integrationsprocessen som ett kraftfullt incitament genom att europeiska konsumenter erbjuds ett större utbud av billigare varor av högre kvalitet. |
| --- | --- |

K.

Enligt resultattavlan för konsumentmarknaden och uppföljningskontrollen av integreringen av den inre marknaden när det gäller de fyra friheterna fungerar den ökade konkurrensen till följd av integrationsprocessen som ett kraftfullt incitament genom att europeiska konsumenter erbjuds ett större utbud av billigare varor av högre kvalitet.

| L. | De potentiella ekonomiska vinsterna av ett fullständigt och korrekt genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (6) uppgår till en tillväxtpotential på mellan 0,8 och 2,6 procent av bruttonationalprodukten (BNP), som skulle förverkligas mellan fem och tio år efter genomförandet av direktivet. |
| --- | --- |

L.

De potentiella ekonomiska vinsterna av ett fullständigt och korrekt genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (6) uppgår till en tillväxtpotential på mellan 0,8 och 2,6 procent av bruttonationalprodukten (BNP), som skulle förverkligas mellan fem och tio år efter genomförandet av direktivet.

| M. | Kommissionen uppskattar att EU kan öka sin BNP med ytterligare 4 procent under de kommande tio åren genom att stimulera en snabb utveckling av den inre marknaden. |
| --- | --- |

M.

Kommissionen uppskattar att EU kan öka sin BNP med ytterligare 4 procent under de kommande tio åren genom att stimulera en snabb utveckling av den inre marknaden.

| N. | Strategin för den inre marknaden bör vara samordnad och grundas på en pragmatisk, heltäckande och vittomfattande överenskommelse som stöds av samtliga medlemsstater och EU-institutionerna. Ett kraftfullt ledarskap från EU-institutionernas sida och ett tydligt politiskt ansvarstagande från medlemsstaternas sida behövs fortfarande för att fullständigt genomföra och verkställa de direktiv och förordningar som rör den inre marknaden samt öka trovärdigheten och förtroendet för den inre marknaden. |
| --- | --- |

N.

Strategin för den inre marknaden bör vara samordnad och grundas på en pragmatisk, heltäckande och vittomfattande överenskommelse som stöds av samtliga medlemsstater och EU-institutionerna. Ett kraftfullt ledarskap från EU-institutionernas sida och ett tydligt politiskt ansvarstagande från medlemsstaternas sida behövs fortfarande för att fullständigt genomföra och verkställa de direktiv och förordningar som rör den inre marknaden samt öka trovärdigheten och förtroendet för den inre marknaden.

| O. | Europeiska rådets ordförande betonade i sin ovannämnda rapport av den 26 juni 2012 vikten av fullständig förenlighet med den inre marknaden samt öppenhet och insyn i processen mot en djupare ekonomisk och monetär union. I den slutliga rapporten av den 5 december 2012 underströk Europeiska rådets ordförande ytterligare vikten, på kort sikt, av att fullborda den inre marknaden eftersom den utgör ett kraftfullt verktyg när det gäller att främja tillväxt. |
| --- | --- |

O.

Europeiska rådets ordförande betonade i sin ovannämnda rapport av den 26 juni 2012 vikten av fullständig förenlighet med den inre marknaden samt öppenhet och insyn i processen mot en djupare ekonomisk och monetär union. I den slutliga rapporten av den 5 december 2012 underströk Europeiska rådets ordförande ytterligare vikten, på kort sikt, av att fullborda den inre marknaden eftersom den utgör ett kraftfullt verktyg när det gäller att främja tillväxt.

| P. | Konkreta åtgärder, både på medlemsstatsnivå och på EU-nivå, behövs fortfarande för att fullständigt genomföra fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital i unionen. Åtgärder för att ge företagen nya affärsmöjligheter, särskilt de små och medelstora företagen, även genom en strikt tillämpning av småföretagstestet inom ramen för de konsekvensbedömningar som kommissionen och parlamentet genomför, snabba framsteg vad gäller agendan för smart lagstiftning och vid behov skräddarsydd lagstiftning för olika typer av företag utan att de övergripande målen undergrävs, såsom hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, skulle också kunna bidra till att gjuta nytt liv i Europas ekonomier. |
| --- | --- |

P.

Konkreta åtgärder, både på medlemsstatsnivå och på EU-nivå, behövs fortfarande för att fullständigt genomföra fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital i unionen. Åtgärder för att ge företagen nya affärsmöjligheter, särskilt de små och medelstora företagen, även genom en strikt tillämpning av småföretagstestet inom ramen för de konsekvensbedömningar som kommissionen och parlamentet genomför, snabba framsteg vad gäller agendan för smart lagstiftning och vid behov skräddarsydd lagstiftning för olika typer av företag utan att de övergripande målen undergrävs, såsom hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, skulle också kunna bidra till att gjuta nytt liv i Europas ekonomier.

| Q. | Det bör erkännas att gemensamma kontaktpunkter spelar en viktig roll för den inre marknaden, både elektroniska och fysiska sådana, när det gäller att minska såväl de administrativa bördorna som transaktionskostnaderna, förbättra effektiviteten, marknadens öppenhet, transparensen och konkurrensen, vilket leder till lägre offentliga utgifter och större möjligheter för företag, inklusive små och medelstora företag och mikroföretag, att få tillträde till marknader samt behålla och skapa nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

Q.

Det bör erkännas att gemensamma kontaktpunkter spelar en viktig roll för den inre marknaden, både elektroniska och fysiska sådana, när det gäller att minska såväl de administrativa bördorna som transaktionskostnaderna, förbättra effektiviteten, marknadens öppenhet, transparensen och konkurrensen, vilket leder till lägre offentliga utgifter och större möjligheter för företag, inklusive små och medelstora företag och mikroföretag, att få tillträde till marknader samt behålla och skapa nya arbetstillfällen.

Bättre lagstiftning

| R. | Kommissionen bör sträva efter mer övergripande samordning och samstämmighet i utarbetandet av lagförslag med relevans för den inre marknaden. Kommissionen bör genomföra ingående konsekvensbedömningar, även territoriella sådana, som ger övertygande argument för behovet av inremarknadslagstiftning innan den antar lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

R.

Kommissionen bör sträva efter mer övergripande samordning och samstämmighet i utarbetandet av lagförslag med relevans för den inre marknaden. Kommissionen bör genomföra ingående konsekvensbedömningar, även territoriella sådana, som ger övertygande argument för behovet av inremarknadslagstiftning innan den antar lagstiftningsförslag.

| S. | I enlighet med subsidiaritetsprincipen och när så är lämpligt – främst där det inte finns behov av ytterligare handlingsfrihet när unionens lagstiftning ska genomföras – bör kommissionen välja förordningar snarare än direktiv som rättsliga instrument för att reglera den inre marknaden. |
| --- | --- |

S.

I enlighet med subsidiaritetsprincipen och när så är lämpligt – främst där det inte finns behov av ytterligare handlingsfrihet när unionens lagstiftning ska genomföras – bör kommissionen välja förordningar snarare än direktiv som rättsliga instrument för att reglera den inre marknaden.

| T. | Medlemsstaterna och kommissionen bör införa ett ”inremarknadstest” på nationell nivå i syfte att bedöma om ny lagstiftning som antagits på nationell nivå kan ha en negativ inverkan på den inre marknadens effektiva funktion. Kommissionen bör överväga om det är genomförbart med ett anmälningssystem för förslag till nationell lagstiftning som kan ha en negativ inverkan på den inre marknadens effektiva funktion, som ett komplement till det förfarande som fastställs i direktiv 98/34/EG och i syfte att inrätta ett övergripande instrument, stärka direktivets förebyggande karaktär när kommissionen lägger fram detaljerade yttranden om lagstiftningsförslag och garantera tillämpningen för att komma till rätta med den bristfälliga tillämpningen av unionslagstiftningen på lokal nivå. |
| --- | --- |

T.

Medlemsstaterna och kommissionen bör införa ett ”inremarknadstest” på nationell nivå i syfte att bedöma om ny lagstiftning som antagits på nationell nivå kan ha en negativ inverkan på den inre marknadens effektiva funktion. Kommissionen bör överväga om det är genomförbart med ett anmälningssystem för förslag till nationell lagstiftning som kan ha en negativ inverkan på den inre marknadens effektiva funktion, som ett komplement till det förfarande som fastställs i direktiv 98/34/EG och i syfte att inrätta ett övergripande instrument, stärka direktivets förebyggande karaktär när kommissionen lägger fram detaljerade yttranden om lagstiftningsförslag och garantera tillämpningen för att komma till rätta med den bristfälliga tillämpningen av unionslagstiftningen på lokal nivå.

| U. | Det är viktigt att det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna sker på ett effektivt, ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt, vilket även gäller informationssystemet för den inre marknaden (IMI). IMI bör alltid användas, även inom andra områden, för att förbättra funktionen, minska byråkratin, öka insynen och se till att alla aktörer på den inre marknaden fullt ut kan utnyttja alla fördelar. |
| --- | --- |

U.

Det är viktigt att det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna sker på ett effektivt, ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt, vilket även gäller informationssystemet för den inre marknaden (IMI). IMI bör alltid användas, även inom andra områden, för att förbättra funktionen, minska byråkratin, öka insynen och se till att alla aktörer på den inre marknaden fullt ut kan utnyttja alla fördelar.

Bättre införlivande, genomförande och tillämpning

| V. | Varje medlemsstat bör införliva alla direktiv på ett konsekvent sätt och samtidigt anta alla nya införlivandeåtgärder i samband med en EU-rättsakt för att se till att det nationella införlivandet av rättsakterna speglar den kompromiss som nåddes på EU-nivå, eftersom ett olämpligt och försenat införlivande snedvrider konkurrens på den inre marknaden och gör det svårare för medborgare och företag att fullt ut utnyttja fördelarna med den inre marknaden. |
| --- | --- |

V.

Varje medlemsstat bör införliva alla direktiv på ett konsekvent sätt och samtidigt anta alla nya införlivandeåtgärder i samband med en EU-rättsakt för att se till att det nationella införlivandet av rättsakterna speglar den kompromiss som nåddes på EU-nivå, eftersom ett olämpligt och försenat införlivande snedvrider konkurrens på den inre marknaden och gör det svårare för medborgare och företag att fullt ut utnyttja fördelarna med den inre marknaden.

| W. | Det är nödvändigt att uppnå mer öppenhet i genomförandet och en enhetlig tillämpning av unionslagstiftningen i medlemsstaterna. Jämförelsetabeller kommer att bli ett alltmer användbart verktyg på en integrerad inre marknad för att spegla det nationella införlivandet av unionens regler, och kommissionen bör därför begära sådana tabeller oftare. |
| --- | --- |

W.

Det är nödvändigt att uppnå mer öppenhet i genomförandet och en enhetlig tillämpning av unionslagstiftningen i medlemsstaterna. Jämförelsetabeller kommer att bli ett alltmer användbart verktyg på en integrerad inre marknad för att spegla det nationella införlivandet av unionens regler, och kommissionen bör därför begära sådana tabeller oftare.

Övervakning av genomförandet

| X. | Utbyte av erfarenheter och bästa praxis mellan medlemsstaterna är avgörande för att förstå de nationella mekanismerna för tillämpning av EU-lagstiftningen och de återstående hindren för den inre marknaden. Medlemsstaterna bör utbyta information mellan sig och med kommissionen före införlivandet för att garantera ett korrekt införlivande och förebygga fragmentering. Ett av kommissionens och dess tjänstemäns viktigaste ansvarsområden är att övervaka unionslagstiftningens genomförande. För att infria sina åtaganden om att bistå medlemsstaterna med införlivandet och genomförandet av unionslagstiftning skulle kommissionen kunna ta initiativ till och samordna ett nätverk av tjänstemän som ansvarar för genomförandet av all ny unionslagstiftning utanför Solvit, och på detta sätt skapa en plattform för utbyte och sakkunnigbedömning för ett nära samarbete med medlemsstaterna i syfte att förbättra den övergripande kvaliteten i genomförandet och lösa de problem som uppstår i medlemsstaterna vad gäller genomförandet. Ett utbyte mellan medlemsstaterna för nationella tjänstemän som ansvarar för genomförandet av EU-lagstiftningen, i syfte att främja ett bättre flöde av information och utbyte av bästa praxis, bör främjas. |
| --- | --- |

X.

Utbyte av erfarenheter och bästa praxis mellan medlemsstaterna är avgörande för att förstå de nationella mekanismerna för tillämpning av EU-lagstiftningen och de återstående hindren för den inre marknaden. Medlemsstaterna bör utbyta information mellan sig och med kommissionen före införlivandet för att garantera ett korrekt införlivande och förebygga fragmentering. Ett av kommissionens och dess tjänstemäns viktigaste ansvarsområden är att övervaka unionslagstiftningens genomförande. För att infria sina åtaganden om att bistå medlemsstaterna med införlivandet och genomförandet av unionslagstiftning skulle kommissionen kunna ta initiativ till och samordna ett nätverk av tjänstemän som ansvarar för genomförandet av all ny unionslagstiftning utanför Solvit, och på detta sätt skapa en plattform för utbyte och sakkunnigbedömning för ett nära samarbete med medlemsstaterna i syfte att förbättra den övergripande kvaliteten i genomförandet och lösa de problem som uppstår i medlemsstaterna vad gäller genomförandet. Ett utbyte mellan medlemsstaterna för nationella tjänstemän som ansvarar för genomförandet av EU-lagstiftningen, i syfte att främja ett bättre flöde av information och utbyte av bästa praxis, bör främjas.

| Y. | Rent kvantitativ statistik om genomförandet av inremarknadslagstiftningen tillåter inte mätning av kvaliteten på genomförandet och vissa viktiga instruments särskilda inverkan på den inre marknaden. En politisk och kvalitativ utvärdering av genomförandet och utvecklingen av den inre marknaden behövs därför, särskilt med avseende på den nya inremarknadslagstiftningens ekonomiska betydelse och tillämpningen av gällande lagstiftning. |
| --- | --- |

Y.

Rent kvantitativ statistik om genomförandet av inremarknadslagstiftningen tillåter inte mätning av kvaliteten på genomförandet och vissa viktiga instruments särskilda inverkan på den inre marknaden. En politisk och kvalitativ utvärdering av genomförandet och utvecklingen av den inre marknaden behövs därför, särskilt med avseende på den nya inremarknadslagstiftningens ekonomiska betydelse och tillämpningen av gällande lagstiftning.

| Z. | Vid en sådan utvärdering bör man skilja mellan icke-införlivande, vilket är ett tydligt identifierbart misslyckande av medlemsstaten, och en eventuell bristande överensstämmelse som kan hänföras till en annan tolkning och förståelse av EU-rätten. Fördragen föreskriver att endast EU-domstolen slutligen och offentligt kan fastställa bristande överensstämmelse mellan nationell rätt och EU-rätten. Följaktligen kan ingen annan institution fastställa bristande överensstämmelse. Parlamentet bör årligen förses med en förteckning över icke-införlivad eller ej korrekt införlivad EU-lagstiftning i de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

Z.

Vid en sådan utvärdering bör man skilja mellan icke-införlivande, vilket är ett tydligt identifierbart misslyckande av medlemsstaten, och en eventuell bristande överensstämmelse som kan hänföras till en annan tolkning och förståelse av EU-rätten. Fördragen föreskriver att endast EU-domstolen slutligen och offentligt kan fastställa bristande överensstämmelse mellan nationell rätt och EU-rätten. Följaktligen kan ingen annan institution fastställa bristande överensstämmelse. Parlamentet bör årligen förses med en förteckning över icke-införlivad eller ej korrekt införlivad EU-lagstiftning i de berörda medlemsstaterna.

| AA. | Det pågår fortfarande förhandlingar – inom ramen för lagstiftningsprocessen för att anta de nya förordningarna – angående villkor i strukturfonderna beträffande införlivande av inremarknadsdirektiv i medlemsstaterna. Sådana åtgärder bör dock vidtas enbart som en sista utväg. Eventuell användning av EU:s ekonomiska stöd för att se till att regler för den inre marknaden införlivas i tid bör ske på ett välavvägt sätt. |
| --- | --- |

AA.

Det pågår fortfarande förhandlingar – inom ramen för lagstiftningsprocessen för att anta de nya förordningarna – angående villkor i strukturfonderna beträffande införlivande av inremarknadsdirektiv i medlemsstaterna. Sådana åtgärder bör dock vidtas enbart som en sista utväg. Eventuell användning av EU:s ekonomiska stöd för att se till att regler för den inre marknaden införlivas i tid bör ske på ett välavvägt sätt.

Bättre genomförande

| AB. | För att styrningen av den inre marknaden ska bli bättre bör det råda nolltolerans gentemot medlemsstater som inte genomför inremarknadsreglerna på rätt sätt. |
| --- | --- |

AB.

För att styrningen av den inre marknaden ska bli bättre bör det råda nolltolerans gentemot medlemsstater som inte genomför inremarknadsreglerna på rätt sätt.

| AC. | Överträdelseförfarandet, så som det fastställs i artikel 258 i EUF-fördraget och genomförs av kommissionen, tillåter inte att brister i genomförande och tillämpning av inremarknadsregler i medlemsstaterna behandlas och korrigeras på ett snabbt sätt. |
| --- | --- |

AC.

Överträdelseförfarandet, så som det fastställs i artikel 258 i EUF-fördraget och genomförs av kommissionen, tillåter inte att brister i genomförande och tillämpning av inremarknadsregler i medlemsstaterna behandlas och korrigeras på ett snabbt sätt.

| AD. | Överträdelseförfarandena har ofta avslöjat ett antal begränsningar av möjligheterna att uppfylla de enskilda konsumenternas och företagens förväntningar samt behovet att inrätta ett gemensamt överklagandeinstrument på unionsnivå som är snabbt och ekonomiskt överkomligt. |
| --- | --- |

AD.

Överträdelseförfarandena har ofta avslöjat ett antal begränsningar av möjligheterna att uppfylla de enskilda konsumenternas och företagens förväntningar samt behovet att inrätta ett gemensamt överklagandeinstrument på unionsnivå som är snabbt och ekonomiskt överkomligt.

| AE. | Medlemsstaterna och Europeiska rådet bör därför fortsätta att vidareutveckla överträdelseförfarandet inom ramen för framtida översyner av EUF-fördraget. Under tiden bör alla ansträngningar göras för att man ska uppnå en striktare användning av överträdelseförfaranden vid överträdelser av bestämmelser i unionslagstiftningen som rör den inre marknaden. I detta sammanhang bör det ske en aktivare tillämpning av snabbare förfaranden inom kommissionen och vid behov tillämpning av interimistiska åtgärder vid domstolen, i enlighet med artikel 279 i EUF-fördraget. I vissa unionsrättsakter föreskrivs interimistiska åtgärder som nationella domstolar kan vidta, t.ex. i form av domstolsförelägganden, för att förhindra en omedelbart förestående överträdelse. Detta skulle kunna tjäna som en modell för effektivare förfaranden. Användningen av sådana interimistiska åtgärder bör därför övervägas inom alla berörda områden. |
| --- | --- |

AE.

Medlemsstaterna och Europeiska rådet bör därför fortsätta att vidareutveckla överträdelseförfarandet inom ramen för framtida översyner av EUF-fördraget. Under tiden bör alla ansträngningar göras för att man ska uppnå en striktare användning av överträdelseförfaranden vid överträdelser av bestämmelser i unionslagstiftningen som rör den inre marknaden. I detta sammanhang bör det ske en aktivare tillämpning av snabbare förfaranden inom kommissionen och vid behov tillämpning av interimistiska åtgärder vid domstolen, i enlighet med artikel 279 i EUF-fördraget. I vissa unionsrättsakter föreskrivs interimistiska åtgärder som nationella domstolar kan vidta, t.ex. i form av domstolsförelägganden, för att förhindra en omedelbart förestående överträdelse. Detta skulle kunna tjäna som en modell för effektivare förfaranden. Användningen av sådana interimistiska åtgärder bör därför övervägas inom alla berörda områden.

| AF. | Användningen av ”EU Pilot” har gett positiva resultat när det gäller att säkerställa en korrekt tillämpning av EU-rätten och ger snabbare lösningar på problem som medborgare och företag ställs inför. Kommissionen bör därför främja användningen av EU Pilot och ytterligare förbättra dess effektivitet så att det blir lättare att upptäcka och korrigera överträdelser av inremarknadsreglerna utan att behöva genomföra tidsödande överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

AF.

Användningen av ”EU Pilot” har gett positiva resultat när det gäller att säkerställa en korrekt tillämpning av EU-rätten och ger snabbare lösningar på problem som medborgare och företag ställs inför. Kommissionen bör därför främja användningen av EU Pilot och ytterligare förbättra dess effektivitet så att det blir lättare att upptäcka och korrigera överträdelser av inremarknadsreglerna utan att behöva genomföra tidsödande överträdelseförfaranden.

| AG. | Solvit spelar en viktig roll som ett nyckelverktyg för problemlösning på nationell nivå och således även när det gäller att garantera bättre överensstämmelse med unionslagstiftning som rör den inre marknaden. Solvits potential är dock fortfarande underutnyttjad. Konkreta åtgärder för att bättre synliggöra Solvit och intensivare kommunikation med unionsmedborgarna om Solvit bör uppmuntras, så att dess potential kan utnyttjas bättre, utan att den nuvarande budgeten överskrids. Ytterligare ansträngningar bör göras för att bättre integrera Solvit bland de olika biståndstjänster och efterlevnadsverktyg som finns att tillgå på nationell nivå och EU-nivå. På samma sätt krävs det förbättringar i användarvänligheten och tydligare information när det gäller de gemensamma kontaktpunkterna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

AG.

Solvit spelar en viktig roll som ett nyckelverktyg för problemlösning på nationell nivå och således även när det gäller att garantera bättre överensstämmelse med unionslagstiftning som rör den inre marknaden. Solvits potential är dock fortfarande underutnyttjad. Konkreta åtgärder för att bättre synliggöra Solvit och intensivare kommunikation med unionsmedborgarna om Solvit bör uppmuntras, så att dess potential kan utnyttjas bättre, utan att den nuvarande budgeten överskrids. Ytterligare ansträngningar bör göras för att bättre integrera Solvit bland de olika biståndstjänster och efterlevnadsverktyg som finns att tillgå på nationell nivå och EU-nivå. På samma sätt krävs det förbättringar i användarvänligheten och tydligare information när det gäller de gemensamma kontaktpunkterna i medlemsstaterna.

| AH. | Kommissionen måste stärka sina åtgärder för att se till att alla antagna regler genomförs och tillämpas korrekt i medlemsstaterna, reagera snabbare på meddelanden och klagomål om felaktigt genomförande av EU-lagstiftningen och vidta nödvändiga åtgärder för att undanröja befintliga inkonsekvenser. |
| --- | --- |

AH.

Kommissionen måste stärka sina åtgärder för att se till att alla antagna regler genomförs och tillämpas korrekt i medlemsstaterna, reagera snabbare på meddelanden och klagomål om felaktigt genomförande av EU-lagstiftningen och vidta nödvändiga åtgärder för att undanröja befintliga inkonsekvenser.

| AI. | Det är nödvändigt att kommissionen – efter en politisk utvärdering – använder alla sina befogenheter och till fullo utnyttjar alla sanktionsmekanismer den har till sitt förfogande. |
| --- | --- |

AI.

Det är nödvändigt att kommissionen – efter en politisk utvärdering – använder alla sina befogenheter och till fullo utnyttjar alla sanktionsmekanismer den har till sitt förfogande.

| AJ. | De gemensamma marknadskontrollerna, som är övervakningsåtgärder som samordnas av kommissionen och genomförs samtidigt i medlemsstaterna av behöriga nationella myndigheter, har visat sig vara ett användbart verktyg som gör det möjligt för kommissionen och medlemsstaterna att med hjälp av gemensamma åtgärder övervaka tillämpningen av befintlig inremarknadslagstiftning i medlemsstaterna. Vid de senaste gemensamma marknadskontrollerna upptäcktes bristande efterlevnad av konsumentskyddsbestämmelserna inom banksektorn i unionen. Därför bör kommissionen erbjuda medlemsstaterna en mer långtgående användning av de gemensamma marknadskontrollerna i syfte att underlätta övervakningen, särskilt den som utförs av nationella myndigheter som är sämre utrustade och mindre förberedda. Samordning av gemensamma marknadskontroller bör övervägas inom andra områden, och de bör även utvidgas till att omfatta produkter och tjänster som inte tillhandahålls via nätet. |
| --- | --- |

AJ.

De gemensamma marknadskontrollerna, som är övervakningsåtgärder som samordnas av kommissionen och genomförs samtidigt i medlemsstaterna av behöriga nationella myndigheter, har visat sig vara ett användbart verktyg som gör det möjligt för kommissionen och medlemsstaterna att med hjälp av gemensamma åtgärder övervaka tillämpningen av befintlig inremarknadslagstiftning i medlemsstaterna. Vid de senaste gemensamma marknadskontrollerna upptäcktes bristande efterlevnad av konsumentskyddsbestämmelserna inom banksektorn i unionen. Därför bör kommissionen erbjuda medlemsstaterna en mer långtgående användning av de gemensamma marknadskontrollerna i syfte att underlätta övervakningen, särskilt den som utförs av nationella myndigheter som är sämre utrustade och mindre förberedda. Samordning av gemensamma marknadskontroller bör övervägas inom andra områden, och de bör även utvidgas till att omfatta produkter och tjänster som inte tillhandahålls via nätet.

Inremarknadsakter

| AK. | Inremarknadsakterna är ett led i insatserna för att stärka styrningen av den inre marknaden genom att förbättra samordningen, särskilt under fasen före lagstiftningen. |
| --- | --- |

AK.

Inremarknadsakterna är ett led i insatserna för att stärka styrningen av den inre marknaden genom att förbättra samordningen, särskilt under fasen före lagstiftningen.

| AL. | Den cykliska metoden för att lägga fram inremarknadsakter bör betraktas som något positivt eftersom den gör det möjligt att regelbundet fastställa och diskutera prioriteringar för utveckling av den inre marknaden. |
| --- | --- |

AL.

Den cykliska metoden för att lägga fram inremarknadsakter bör betraktas som något positivt eftersom den gör det möjligt att regelbundet fastställa och diskutera prioriteringar för utveckling av den inre marknaden.

| AM. | Den första inremarknadsakten var en viktig övergripande strategi för att rätta till de kvarvarande allvarliga bristerna på den inre marknaden. I denna övergripande strategi fastställdes konkreta rättsliga och icke-rättsliga åtgärder för att frigöra outnyttjad tillväxtpotential och undanröja hinder för den inre marknaden. I detta avseende har det gjorts vissa framsteg i de förslag som lagts fram av kommissionen, men det krävs fortfarande ytterligare insatser präglade av långsiktighet och framtidsutsikter. Kommissionen borde prioritera uppföljningen av de förslag som redan ingår i inremarknadsakten, framför allt förslagen om det horisontella instrumentet för marknadsövervakning, insyn i bankkommissionernas arbete och icke-finansiell information från företagens sida. |
| --- | --- |

AM.

Den första inremarknadsakten var en viktig övergripande strategi för att rätta till de kvarvarande allvarliga bristerna på den inre marknaden. I denna övergripande strategi fastställdes konkreta rättsliga och icke-rättsliga åtgärder för att frigöra outnyttjad tillväxtpotential och undanröja hinder för den inre marknaden. I detta avseende har det gjorts vissa framsteg i de förslag som lagts fram av kommissionen, men det krävs fortfarande ytterligare insatser präglade av långsiktighet och framtidsutsikter. Kommissionen borde prioritera uppföljningen av de förslag som redan ingår i inremarknadsakten, framför allt förslagen om det horisontella instrumentet för marknadsövervakning, insyn i bankkommissionernas arbete och icke-finansiell information från företagens sida.

| AN. | Denna strategi löper vidare i den andra inremarknadsakten. Integrerade nätverk, medborgarnas och företagens rörlighet, den digitala ekonomin och sociala företag, kombinerat med insatser för att stärka konsumenternas förtroende, lyfts fram som de fyra hörnstenarna för framtida tillväxt. Lagstiftningsförslag för att garantera rätten till tillgång till ett basbankkonto, översynen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden (7) och underlättande av långsiktiga investeringar i realekonomin skulle kunna utgöra viktiga bidrag i detta avseende. Kommissionen bör när den föreslår åtgärder noggrant göra en bedömning av de planerade åtgärderna och deras möjligheter att uppnå en starkt konkurrenskraftig social marknadsekonomi – precis som Europaparlamentet och rådet när de diskuterar förslagen i fråga –, och de bör alla arbeta för ett snabbt antagande. |
| --- | --- |

AN.

Denna strategi löper vidare i den andra inremarknadsakten. Integrerade nätverk, medborgarnas och företagens rörlighet, den digitala ekonomin och sociala företag, kombinerat med insatser för att stärka konsumenternas förtroende, lyfts fram som de fyra hörnstenarna för framtida tillväxt. Lagstiftningsförslag för att garantera rätten till tillgång till ett basbankkonto, översynen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden (7) och underlättande av långsiktiga investeringar i realekonomin skulle kunna utgöra viktiga bidrag i detta avseende. Kommissionen bör när den föreslår åtgärder noggrant göra en bedömning av de planerade åtgärderna och deras möjligheter att uppnå en starkt konkurrenskraftig social marknadsekonomi – precis som Europaparlamentet och rådet när de diskuterar förslagen i fråga –, och de bör alla arbeta för ett snabbt antagande.

| AO. | Inremarknadsakten bör ta itu med EU:s socioekonomiska problem och främja en marknad i medborgarnas tjänst. |
| --- | --- |

AO.

Inremarknadsakten bör ta itu med EU:s socioekonomiska problem och främja en marknad i medborgarnas tjänst.

| AP. | Slutförandet av den digitala inre marknaden bör övervägas i framtida övergripande strategier så att medborgarna kan utnyttja digitala lösningar till fullo och unionsföretagens konkurrenskraft kan säkras. |
| --- | --- |

AP.

Slutförandet av den digitala inre marknaden bör övervägas i framtida övergripande strategier så att medborgarna kan utnyttja digitala lösningar till fullo och unionsföretagens konkurrenskraft kan säkras.

Viktiga områden

| AQ. | Kommissionen föreslår att dess verksamhet ska inriktas på särskilt viktiga områden och instrument. Det är dock viktigt att lägga större vikt vid ett begränsat antal instrument och åtgärder för att uppnå konkreta förbättringar i tillämpningen av reglerna för den inre marknaden. Den digitala inre marknaden, tjänstesektorn, energisektorn, sektorerna för offentlig upphandling, forskning och innovation samt konsumentskydd och en ökad rörlighet för medborgare, särskilt arbetstagare och yrkesarbetande, hör till de viktigaste områdena för tillväxt. |
| --- | --- |

AQ.

Kommissionen föreslår att dess verksamhet ska inriktas på särskilt viktiga områden och instrument. Det är dock viktigt att lägga större vikt vid ett begränsat antal instrument och åtgärder för att uppnå konkreta förbättringar i tillämpningen av reglerna för den inre marknaden. Den digitala inre marknaden, tjänstesektorn, energisektorn, sektorerna för offentlig upphandling, forskning och innovation samt konsumentskydd och en ökad rörlighet för medborgare, särskilt arbetstagare och yrkesarbetande, hör till de viktigaste områdena för tillväxt.

| AR. | Dessa viktiga områden och instrument bör ses över varje år så att den pågående utvecklingen i medlemsstaterna – särskilt på de områden som enligt faktabaserade utvärderingar är av störst ekonomisk relevans för den inre marknaden – återspeglas fullt ut och beaktas i unionsinstitutionernas beslutsfattande. Metoden för att fastställa viktiga sektorer för en förbättring av den inre marknadens funktion bör ses över regelbundet, med beaktande av mål och framtidsutsikter vad gäller tillväxten. |
| --- | --- |

AR.

Dessa viktiga områden och instrument bör ses över varje år så att den pågående utvecklingen i medlemsstaterna – särskilt på de områden som enligt faktabaserade utvärderingar är av störst ekonomisk relevans för den inre marknaden – återspeglas fullt ut och beaktas i unionsinstitutionernas beslutsfattande. Metoden för att fastställa viktiga sektorer för en förbättring av den inre marknadens funktion bör ses över regelbundet, med beaktande av mål och framtidsutsikter vad gäller tillväxten.

| AS. | Medlemsstaterna och EU:s institutioner bör koncentrera sig på att anta och snabbt genomföra lagstiftningsåtgärder med anknytning till de viktiga sektorerna, som är av mycket stor betydelse för tillväxten och för att skapa arbetstillfällen, vilket framhålls i pakten för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

AS.

Medlemsstaterna och EU:s institutioner bör koncentrera sig på att anta och snabbt genomföra lagstiftningsåtgärder med anknytning till de viktiga sektorerna, som är av mycket stor betydelse för tillväxten och för att skapa arbetstillfällen, vilket framhålls i pakten för tillväxt och sysselsättning.

| AT. | Ytterligare steg behöver tas mot en reglering av finansiella tjänster vilken omfattar lämplig information till och skydd för konsumenterna, medger en öppen bedömning av finansiella produkter, framför allt riskabla sådana, och medför en möjlighet till alternativ tvistlösning som garanterar konsumenterna vederbörlig ersättning och återbetalning. |
| --- | --- |

AT.

Ytterligare steg behöver tas mot en reglering av finansiella tjänster vilken omfattar lämplig information till och skydd för konsumenterna, medger en öppen bedömning av finansiella produkter, framför allt riskabla sådana, och medför en möjlighet till alternativ tvistlösning som garanterar konsumenterna vederbörlig ersättning och återbetalning.

| AU. | En väl fungerande och helt fullbordad inre marknad kan inte bli verklighet utan ett enhetligt, sammanlänkat och effektivt europeiskt transportsystem, som är avgörande för en obehindrad rörlighet för varor, personer och tjänster – de viktiga och grundläggande friheterna för en inre marknad. |
| --- | --- |

AU.

En väl fungerande och helt fullbordad inre marknad kan inte bli verklighet utan ett enhetligt, sammanlänkat och effektivt europeiskt transportsystem, som är avgörande för en obehindrad rörlighet för varor, personer och tjänster – de viktiga och grundläggande friheterna för en inre marknad.

| AV. | Ett gemensamt europeiskt transportområde bör underlätta rörligheten för människor och varor samt minska kostnaderna och öka hållbarheten för europeiska transporter, genom en utbyggnad av driftskompatibla och hållbara transeuropeiska transportnät och genom en avveckling av återstående hinder mellan olika transportsätt och nationella system, samtidigt som man gör det lättare för multinationella och multimodala operatörer att etablera sig. För fullbordandet av det gemensamma europeiska transportområdet spelar järnvägstrafik, sjötransporter, godstransporter på väg samt det gemensamma europeiska luftrummet och en enhetlig tolkning av passagerarnas rättigheter en nyckelroll. |
| --- | --- |

AV.

Ett gemensamt europeiskt transportområde bör underlätta rörligheten för människor och varor samt minska kostnaderna och öka hållbarheten för europeiska transporter, genom en utbyggnad av driftskompatibla och hållbara transeuropeiska transportnät och genom en avveckling av återstående hinder mellan olika transportsätt och nationella system, samtidigt som man gör det lättare för multinationella och multimodala operatörer att etablera sig. För fullbordandet av det gemensamma europeiska transportområdet spelar järnvägstrafik, sjötransporter, godstransporter på väg samt det gemensamma europeiska luftrummet och en enhetlig tolkning av passagerarnas rättigheter en nyckelroll.

En inre marknad för alla aktörer

| AW. | Unionsmedborgarna, särskilt studenter, yrkesarbetande och företagare samt små och medelstora företag, i alla medlemsstater bör uppmanas att komma med förslag om hur man bäst uppnår ett fullständigt genomförande av den inre marknaden, och alla institutioner bör uppmuntras att inleda ett offentligt samråd och en dialog med civilsamhället för att se till att medborgarnas, konsumenternas och företagens behov beaktas på vederbörligt sätt och att de föreslagna politiska åtgärderna skapar mervärde för alla aktörer. Det behövs även ändamålsenliga verktyg för att informera medborgarna om unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

AW.

Unionsmedborgarna, särskilt studenter, yrkesarbetande och företagare samt små och medelstora företag, i alla medlemsstater bör uppmanas att komma med förslag om hur man bäst uppnår ett fullständigt genomförande av den inre marknaden, och alla institutioner bör uppmuntras att inleda ett offentligt samråd och en dialog med civilsamhället för att se till att medborgarnas, konsumenternas och företagens behov beaktas på vederbörligt sätt och att de föreslagna politiska åtgärderna skapar mervärde för alla aktörer. Det behövs även ändamålsenliga verktyg för att informera medborgarna om unionslagstiftningen.

| AX. | Den inre marknaden bör vara inriktad på rättigheterna för alla berörda parter. En tydligare och tidigare delaktighet för arbetsmarknadens parter, civilsamhället och alla övriga berörda parter vid utformningen, antagandet, genomförandet och övervakningen av de åtgärder som krävs för främjande av såväl tillväxten som medborgarnas rättigheter på den inre marknaden, även på grundval av former för deltagande online och e-demokrati, är av avgörande betydelse när det gäller att återställa förtroendet för den inre marknaden. |
| --- | --- |

AX.

Den inre marknaden bör vara inriktad på rättigheterna för alla berörda parter. En tydligare och tidigare delaktighet för arbetsmarknadens parter, civilsamhället och alla övriga berörda parter vid utformningen, antagandet, genomförandet och övervakningen av de åtgärder som krävs för främjande av såväl tillväxten som medborgarnas rättigheter på den inre marknaden, även på grundval av former för deltagande online och e-demokrati, är av avgörande betydelse när det gäller att återställa förtroendet för den inre marknaden.

| AY. | Genom lokalt och regionalt självstyre utför lokala och regionala aktörer många uppgifter som föreskrivs i EU:s lagstiftning för den inre marknaden, särskilt avseende offentlig upphandling, statligt stöd, tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och koncessioner. Dessa politiska åtgärder bör genomföras på vederbörligt sätt, bl.a. för att minska felkvoterna i sammanhållningspolitiken. Tillhandahållande av offentliga tjänster av god kvalitet till människor i alla EU:s regioner är en absolut förutsättning för att uppnå en dynamisk och stark inre marknad. Effektiv styrning av den inre marknaden bör därför ta hänsyn till berörda lokala och regionala parters intressen. |
| --- | --- |

AY.

Genom lokalt och regionalt självstyre utför lokala och regionala aktörer många uppgifter som föreskrivs i EU:s lagstiftning för den inre marknaden, särskilt avseende offentlig upphandling, statligt stöd, tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och koncessioner. Dessa politiska åtgärder bör genomföras på vederbörligt sätt, bl.a. för att minska felkvoterna i sammanhållningspolitiken. Tillhandahållande av offentliga tjänster av god kvalitet till människor i alla EU:s regioner är en absolut förutsättning för att uppnå en dynamisk och stark inre marknad. Effektiv styrning av den inre marknaden bör därför ta hänsyn till berörda lokala och regionala parters intressen.

| AZ. | Strategin för den inre marknaden bör stärka den sociala välfärden, öka konvergensen och befästa arbetstagarnas rättigheter samt förebygga social dumpning och garantera rättvisa arbetsvillkor för alla EU-medborgare. |
| --- | --- |

AZ.

Strategin för den inre marknaden bör stärka den sociala välfärden, öka konvergensen och befästa arbetstagarnas rättigheter samt förebygga social dumpning och garantera rättvisa arbetsvillkor för alla EU-medborgare.

| BA. | Det finns ett behov av en lättillgänglig hjälpcentral på nationell nivå som företag och enskilda, även funktionshindrade, i första hand kan vända sig till när de stöter på problem med att utnyttja de rättigheter och möjligheter som den inre marknaden medför. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att minska hindren för tillgängligheten i byggnader och serviceinrättningar så att alla medborgare kan dra nytta av den inre marknaden. |
| --- | --- |

BA.

Det finns ett behov av en lättillgänglig hjälpcentral på nationell nivå som företag och enskilda, även funktionshindrade, i första hand kan vända sig till när de stöter på problem med att utnyttja de rättigheter och möjligheter som den inre marknaden medför. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att minska hindren för tillgängligheten i byggnader och serviceinrättningar så att alla medborgare kan dra nytta av den inre marknaden.

Den europeiska planeringsterminen

| BB. | I den europeiska planeringsterminen ges en ram för samordning av den ekonomiska politiken och görs en bedömning av den budgetmässiga och ekonomiska situationen i medlemsstaterna, men den tar inte hänsyn till tillståndet på den inre marknaden trots dess avgörande betydelse för ekonomierna i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

BB.

I den europeiska planeringsterminen ges en ram för samordning av den ekonomiska politiken och görs en bedömning av den budgetmässiga och ekonomiska situationen i medlemsstaterna, men den tar inte hänsyn till tillståndet på den inre marknaden trots dess avgörande betydelse för ekonomierna i alla medlemsstater.

| BC. | Den inre marknaden kan spela en viktig roll när det gäller att främja den sociala sammanhållningen inom unionen. Förbättringen av de ekonomiska styrsystemen bör bygga på en uppsättning sammankopplade och ömsesidigt överensstämmande politiska strategier som stimulerar tillväxt och sysselsättning. Ett fullständigt genomförande av den inre marknaden utgör en nödvändig förutsättning för att detta ska ske. |
| --- | --- |

BC.

Den inre marknaden kan spela en viktig roll när det gäller att främja den sociala sammanhållningen inom unionen. Förbättringen av de ekonomiska styrsystemen bör bygga på en uppsättning sammankopplade och ömsesidigt överensstämmande politiska strategier som stimulerar tillväxt och sysselsättning. Ett fullständigt genomförande av den inre marknaden utgör en nödvändig förutsättning för att detta ska ske.

| BD. | Kommissionen bör kontrollera den inre marknadens genomförande och den faktiska tillämpningen av de relevanta bestämmelserna inom ramen för den årliga europeiska planeringsterminen, med beaktande av den årliga kontrollen av styrformer och resultattavlemekanismerna. I samband med den årliga övervakningen bör man dessutom bedöma i vilken omfattning konsumenter och företag drar fördel av den inre marknaden och rapportera om hinder för att marknaden ska fungera väl. |
| --- | --- |

BD.

Kommissionen bör kontrollera den inre marknadens genomförande och den faktiska tillämpningen av de relevanta bestämmelserna inom ramen för den årliga europeiska planeringsterminen, med beaktande av den årliga kontrollen av styrformer och resultattavlemekanismerna. I samband med den årliga övervakningen bör man dessutom bedöma i vilken omfattning konsumenter och företag drar fördel av den inre marknaden och rapportera om hinder för att marknaden ska fungera väl.

| BE. | Europeiska rådet bör vid varje vårmöte dessutom göra en bedömning av situationen på den inre marknaden, grundat på en kontrollprocess. |
| --- | --- |

BE.

Europeiska rådet bör vid varje vårmöte dessutom göra en bedömning av situationen på den inre marknaden, grundat på en kontrollprocess.

| BF. | Det är lämpligt att titta individuellt på varje enskild medlemsstat genom att utveckla ett ännu mer direkt samarbete med de nationella parlamenten i syfte att identifiera brister i införlivande, genomförande och tillämpning och bemöta dessa genom landsspecifika rekommendationer. |
| --- | --- |

BF.

Det är lämpligt att titta individuellt på varje enskild medlemsstat genom att utveckla ett ännu mer direkt samarbete med de nationella parlamenten i syfte att identifiera brister i införlivande, genomförande och tillämpning och bemöta dessa genom landsspecifika rekommendationer.

| BG. | I och med den årliga tillväxtöversikten 2013 har cykeln inletts för den tredje europeiska planeringsterminen, och tillväxtöversikten omfattar nu för första gången en årsrapport om den inre marknadens integration. Detta större fokus på den inre marknaden i samband med den europeiska planeringsterminen är nödvändigt för att bättre ta till vara dess potential att öka tillväxten och sysselsättningen i EU och för att göra det möjligt för allmänheten och företagen att dra full nytta av den. |
| --- | --- |

BG.

I och med den årliga tillväxtöversikten 2013 har cykeln inletts för den tredje europeiska planeringsterminen, och tillväxtöversikten omfattar nu för första gången en årsrapport om den inre marknadens integration. Detta större fokus på den inre marknaden i samband med den europeiska planeringsterminen är nödvändigt för att bättre ta till vara dess potential att öka tillväxten och sysselsättningen i EU och för att göra det möjligt för allmänheten och företagen att dra full nytta av den.

| BH. | Ovannämnda rapport om den inre marknadens integration 2013 ger dock inte några nya inblickar i läget i medlemsstaterna eller några tillräckligt utarbetade slutsatser med hänsyn till den konkreta tillväxtpotential som den inre marknaden skapar. Valet av prioriterade områden i integrationsrapporten bör stödjas av omfattande uppgifter. |
| --- | --- |

BH.

Ovannämnda rapport om den inre marknadens integration 2013 ger dock inte några nya inblickar i läget i medlemsstaterna eller några tillräckligt utarbetade slutsatser med hänsyn till den konkreta tillväxtpotential som den inre marknaden skapar. Valet av prioriterade områden i integrationsrapporten bör stödjas av omfattande uppgifter.

| BI. | De framtida rapporterna om den inre marknadens integration bör därför vara tydligare när det gäller aktuella brister på den inre marknaden och ge mer konkret vägledning för möjliga avhjälpande åtgärder och förväntade fördelar, så att medlemsstaterna kan ge meningsfull respons. |
| --- | --- |

BI.

De framtida rapporterna om den inre marknadens integration bör därför vara tydligare när det gäller aktuella brister på den inre marknaden och ge mer konkret vägledning för möjliga avhjälpande åtgärder och förväntade fördelar, så att medlemsstaterna kan ge meningsfull respons.

| BJ. | I rapporten om den inre marknadens integration 2013 betonas framför allt tjänstesektorn, och det efterlyses bland annat en fullständig efterlevnad av direktiv 2006/123/EG. Att efterlysa detta är berättigat, men det förblir ett tomt krav om det inte åtföljs av såväl stödjande som strikta åtgärder för korrekt införlivande och tolkning samt fullt genomförande av nämnda direktiv. |
| --- | --- |

BJ.

I rapporten om den inre marknadens integration 2013 betonas framför allt tjänstesektorn, och det efterlyses bland annat en fullständig efterlevnad av direktiv 2006/123/EG. Att efterlysa detta är berättigat, men det förblir ett tomt krav om det inte åtföljs av såväl stödjande som strikta åtgärder för korrekt införlivande och tolkning samt fullt genomförande av nämnda direktiv.

| BK. | I rapporten räknas ett antal prioriteringar för energi- och transportmarknaderna upp, och många av dessa prioriteringar pekar på bristen på investeringar och konkurrens på nationell nivå och EU-nivå inom vissa områden. Det behövs ytterligare forskning och faktabaserad information för dessa marknader för att få ett stabilt underlag för specifika åtgärder och för uppmaningar riktade till medlemsstaterna. En integrerad, driftskompatibel och lättillgänglig europeisk transportinfrastruktur, inrättandet av en inre energimarknad – med samtidiga garantier för en effektiv konkurrens och ett stärkt skydd för konsumenterna – och en ambitiös europeisk industripolitik är mycket viktiga faktorer när det gäller att garantera den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

BK.

I rapporten räknas ett antal prioriteringar för energi- och transportmarknaderna upp, och många av dessa prioriteringar pekar på bristen på investeringar och konkurrens på nationell nivå och EU-nivå inom vissa områden. Det behövs ytterligare forskning och faktabaserad information för dessa marknader för att få ett stabilt underlag för specifika åtgärder och för uppmaningar riktade till medlemsstaterna. En integrerad, driftskompatibel och lättillgänglig europeisk transportinfrastruktur, inrättandet av en inre energimarknad – med samtidiga garantier för en effektiv konkurrens och ett stärkt skydd för konsumenterna – och en ambitiös europeisk industripolitik är mycket viktiga faktorer när det gäller att garantera den inre marknadens funktion.

| BL. | Den digitala ekonomin betraktas också som ett prioriterat område. Den kräver uppdaterade och praktiska mekanismer för insyn och konsumentskydd. Att Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter (8) genomförs skyndsamt och korrekt är därför en av de avgörande faktorerna för att den digitala ekonomin ska kunna utvecklas. |
| --- | --- |

BL.

Den digitala ekonomin betraktas också som ett prioriterat område. Den kräver uppdaterade och praktiska mekanismer för insyn och konsumentskydd. Att Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter (8) genomförs skyndsamt och korrekt är därför en av de avgörande faktorerna för att den digitala ekonomin ska kunna utvecklas.

| BM. | De europeiska medborgarna har ännu inte i full utsträckning kunnat utnyttja den inre marknadens potential på många områden, framför allt vad gäller den fria rörligheten för personer och arbetstagare. Arbetskraftens rörlighet i Europa är fortfarande inte tillräckligt omfattande, och det behövs kraftfullare åtgärder för att avlägsna alla återstående hinder och garantera likabehandling av alla arbetstagare inom ramen för tillämpningen av fördragen och i enlighet med nationell lagstiftning och praxis. |
| --- | --- |

BM.

De europeiska medborgarna har ännu inte i full utsträckning kunnat utnyttja den inre marknadens potential på många områden, framför allt vad gäller den fria rörligheten för personer och arbetstagare. Arbetskraftens rörlighet i Europa är fortfarande inte tillräckligt omfattande, och det behövs kraftfullare åtgärder för att avlägsna alla återstående hinder och garantera likabehandling av alla arbetstagare inom ramen för tillämpningen av fördragen och i enlighet med nationell lagstiftning och praxis.

| BN. | Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/7/EU av den 16 februari 2011 om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner (9) är ett grundläggande instrument för att minska de mycket stora skulder som offentliga förvaltningar har till många företag, särskilt små och medelstora företag. Nämnda direktiv bör införlivas skyndsamt och korrekt så att antalet fall av insolvens minskar. |
| --- | --- |

BN.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/7/EU av den 16 februari 2011 om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner (9) är ett grundläggande instrument för att minska de mycket stora skulder som offentliga förvaltningar har till många företag, särskilt små och medelstora företag. Nämnda direktiv bör införlivas skyndsamt och korrekt så att antalet fall av insolvens minskar.

| BO. | Det behövs mer innovativa insatser till stöd för den inre marknaden på grundval av den sociala marknadsekonomin. I den årliga tillväxtöversikten 2013 förs det fram ett intressant förslag om att införa ett insolvensförfarande för konsumenter, och detta förslag bör utforskas ytterligare, med tanke på att denna typ av åtgärder kan spela en grundläggande roll både för konsumentskyddet och för att förebygga möjliga systemrisker i finanssektorn. |
| --- | --- |

BO.

Det behövs mer innovativa insatser till stöd för den inre marknaden på grundval av den sociala marknadsekonomin. I den årliga tillväxtöversikten 2013 förs det fram ett intressant förslag om att införa ett insolvensförfarande för konsumenter, och detta förslag bör utforskas ytterligare, med tanke på att denna typ av åtgärder kan spela en grundläggande roll både för konsumentskyddet och för att förebygga möjliga systemrisker i finanssektorn.

| BP. | Det är viktigt att utarbeta en ambitiös agenda för konsumenterna som omfattar lagstiftnings- och programingripanden och som syftar till att öka den genomsnittliga konsumentens ansvarstagande och ge de utsatta konsumenterna ett bättre skydd. |
| --- | --- |

BP.

Det är viktigt att utarbeta en ambitiös agenda för konsumenterna som omfattar lagstiftnings- och programingripanden och som syftar till att öka den genomsnittliga konsumentens ansvarstagande och ge de utsatta konsumenterna ett bättre skydd.

| BQ. | För att uppnå målen för Europa 2020-strategin, som den europeiska planeringsterminen bör vara inriktad på, krävs att den inre marknadens potential utnyttjas fullt ut, att hela EU engageras och att medlemsstaterna deltar aktivt. |
| --- | --- |

BQ.

För att uppnå målen för Europa 2020-strategin, som den europeiska planeringsterminen bör vara inriktad på, krävs att den inre marknadens potential utnyttjas fullt ut, att hela EU engageras och att medlemsstaterna deltar aktivt.

| BR. | Den europeiska terminen bör i ännu högre grad systematiskt knytas till EU:s pågående initiativ och beakta genomförandet av den inre marknaden för att garantera en konsekvent europeisk ekonomisk politik, framför allt för att säkra den nödvändiga konvergensen mellan länderna i och utanför euroområdet. |
| --- | --- |

BR.

Den europeiska terminen bör i ännu högre grad systematiskt knytas till EU:s pågående initiativ och beakta genomförandet av den inre marknaden för att garantera en konsekvent europeisk ekonomisk politik, framför allt för att säkra den nödvändiga konvergensen mellan länderna i och utanför euroområdet.

| BS. | De nationella reformprogrammens kvalitet inom ramen för den europeiska planeringsterminen varierar kraftigt i fråga om konkretion, insyn, genomförbarhet och utförlighet, och dessa program bör ses över i grunden, förbättras och göras tillräckligt ambitiösa om målen ekonomisk integrering och genomförande av den inre marknaden ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

BS.

De nationella reformprogrammens kvalitet inom ramen för den europeiska planeringsterminen varierar kraftigt i fråga om konkretion, insyn, genomförbarhet och utförlighet, och dessa program bör ses över i grunden, förbättras och göras tillräckligt ambitiösa om målen ekonomisk integrering och genomförande av den inre marknaden ska kunna uppnås.

| BT. | Medlemsstaterna bör lämna information som är så detaljerad som möjligt, bland annat om metoderna för tillämpning och genomförande av reglerna för den inre marknadens nyckelsektorer. |
| --- | --- |

BT.

Medlemsstaterna bör lämna information som är så detaljerad som möjligt, bland annat om metoderna för tillämpning och genomförande av reglerna för den inre marknadens nyckelsektorer.

| BU. | Det krävs en ny metod för den europeiska planeringsterminen. Metoden bör bygga på att prioriteringarna för den inre marknaden diskuteras samtidigt med prioriteringarna för ekonomi och budget och att de knyts till varandra, även tillsammans med sysselsättnings- och socialpolitikens prioriteringar, i en gemensam, integrerad samordningsram. |
| --- | --- |

BU.

Det krävs en ny metod för den europeiska planeringsterminen. Metoden bör bygga på att prioriteringarna för den inre marknaden diskuteras samtidigt med prioriteringarna för ekonomi och budget och att de knyts till varandra, även tillsammans med sysselsättnings- och socialpolitikens prioriteringar, i en gemensam, integrerad samordningsram.

| BV. | De landsspecifika rekommendationerna bör beakta hur lagstiftningen för den inre marknaden utvecklas och tillämpas med särskild hänvisning till nyckelsektorer och de prioriteringar som anges varje år. |
| --- | --- |

BV.

De landsspecifika rekommendationerna bör beakta hur lagstiftningen för den inre marknaden utvecklas och tillämpas med särskild hänvisning till nyckelsektorer och de prioriteringar som anges varje år.

| BW. | De landsspecifika rekommendationerna bör samtidigt erbjuda medlemsstaterna mer praktiska lösningar för att förbättra den inre marknadens funktionssätt, så att det offentliga stödet och det politiska åtagandet förstärks för att främja fullbordandet av den inre marknaden. |
| --- | --- |

BW.

De landsspecifika rekommendationerna bör samtidigt erbjuda medlemsstaterna mer praktiska lösningar för att förbättra den inre marknadens funktionssätt, så att det offentliga stödet och det politiska åtagandet förstärks för att främja fullbordandet av den inre marknaden.

| BX. | Utvärderingen av tillståndet på den inre marknaden bör bli en integrerad del av den europeiska planeringsterminen, och en pelare för styrning av den inre marknaden bör inrättas tillsammans med pelaren för ekonomisk styrning. Förslaget från kommissionen att utarbeta en årsrapport om integreringen av den inre marknaden som ska bidra till faktabaserade landsspecifika rekommendationer skulle kunna lägga grunden för en framtida årlig inremarknadscykel inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

BX.

Utvärderingen av tillståndet på den inre marknaden bör bli en integrerad del av den europeiska planeringsterminen, och en pelare för styrning av den inre marknaden bör inrättas tillsammans med pelaren för ekonomisk styrning. Förslaget från kommissionen att utarbeta en årsrapport om integreringen av den inre marknaden som ska bidra till faktabaserade landsspecifika rekommendationer skulle kunna lägga grunden för en framtida årlig inremarknadscykel inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| BY. | Införandet av den europeiska planeringsterminen bör ske med full delaktighet från de nationella parlamenten och utan att påverka Europaparlamentets rättigheter. |
| --- | --- |

BY.

Införandet av den europeiska planeringsterminen bör ske med full delaktighet från de nationella parlamenten och utan att påverka Europaparlamentets rättigheter.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt på grundval av en möjlig rättslig i form av alla relevanta bestämmelser i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt med anknytning till den inre marknaden, inklusive artikel 26.3, förelägga parlamentet ett förslag till akt som syftar till att stärka styrningen av den inre marknaden, i enlighet med de detaljerade rekommendationer som bifogas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt på grundval av en möjlig rättslig i form av alla relevanta bestämmelser i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt med anknytning till den inre marknaden, inklusive artikel 26.3, förelägga parlamentet ett förslag till akt som syftar till att stärka styrningen av den inre marknaden, i enlighet med de detaljerade rekommendationer som bifogas.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och subsidiaritetsprincipen.

| 3. | Europaparlamentet anser att förslagets ekonomiska konsekvenser ska täckas av befintliga budgetanslag. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att förslagets ekonomiska konsekvenser ska täckas av befintliga budgetanslag.

o

o o

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet samt till Europeiska rådet och medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet samt till Europeiska rådet och medlemsstaternas parlament och regeringar.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0211.

(2)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 84.

(3)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 51.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0258.

(5)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 9.

(6)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

(7)  EUT L 319, 5.12.2007, s. 1.

(8)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 64.

(9)  EUT L 48, 23.2.2011, s. 1.

---

BILAGA

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Rekommendation 1: Inrättande av en enhetlig ram för styrningen av den inre marknaden

Europaparlamentet anser att det lagstiftningsförslag som ska läggas fram bör syfta till följande regleringar:

| — | Ett förslag till en rättsakt som syftar till en stärkt styrning av den inre marknaden bör läggas fram i syfte att bidra till att säkerställa en fungerande inre marknad i EU och främja en ekonomisk tillväxt för alla i Europa. Förslaget bör bygga på relevanta bestämmelser i EUF-fördraget som har en anknytning till den inre marknaden. Kommissionen bör även överväga att lägga fram ett förslag på grundval av artikel 26.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

Ett förslag till en rättsakt som syftar till en stärkt styrning av den inre marknaden bör läggas fram i syfte att bidra till att säkerställa en fungerande inre marknad i EU och främja en ekonomisk tillväxt för alla i Europa. Förslaget bör bygga på relevanta bestämmelser i EUF-fördraget som har en anknytning till den inre marknaden. Kommissionen bör även överväga att lägga fram ett förslag på grundval av artikel 26.3 i EUF-fördraget.

| — | Förfarandet bör möjliggöra att Europaparlamentet deltar på lämpligt sätt i inrättandet av styrningsramen för den inre marknaden. Dessutom bör rättsakten innehålla bestämmelser om att Europaparlamentet och rådet ska anta andra nödvändiga åtgärder för att stärka styrningen av den inre marknaden, särskilt åtgärder på de områden där unionens rättsliga ram har inrättats i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarande som fastställs i artikel 294 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

Förfarandet bör möjliggöra att Europaparlamentet deltar på lämpligt sätt i inrättandet av styrningsramen för den inre marknaden. Dessutom bör rättsakten innehålla bestämmelser om att Europaparlamentet och rådet ska anta andra nödvändiga åtgärder för att stärka styrningen av den inre marknaden, särskilt åtgärder på de områden där unionens rättsliga ram har inrättats i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarande som fastställs i artikel 294 i EUF-fördraget.

| — | Rättsakten bör inte påverka den inre marknadens befintliga regelverk eller regler som ska införas inom olika sektorer. Den bör inte heller påverka institutionernas rättigheter enligt fördragen, särskilt kommissionens, eller medlemsstaternas skyldigheter enligt fördragen eller den inre marknadens regelverk. |
| --- | --- |

—

Rättsakten bör inte påverka den inre marknadens befintliga regelverk eller regler som ska införas inom olika sektorer. Den bör inte heller påverka institutionernas rättigheter enligt fördragen, särskilt kommissionens, eller medlemsstaternas skyldigheter enligt fördragen eller den inre marknadens regelverk.

| — | Rättsakten bör komplettera den inre marknadens regelverk och underlätta införlivande, genomförande, tillämpning och efterlevnad av den inre marknadens regler och friheter. |
| --- | --- |

—

Rättsakten bör komplettera den inre marknadens regelverk och underlätta införlivande, genomförande, tillämpning och efterlevnad av den inre marknadens regler och friheter.

| — | Rättsakten bör innehålla bestämmelser om antagande av riktlinjer för unionens inre marknad. Dessa riktlinjer bör omfatta mål som ska eftersträvas samt prioriteringar för åtgärder och förutsättningar som ska uppfyllas, och de bör åtföljas av arbetsmetoder och förfaranden som ska fastställas i syfte att stärka styrningen av den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Rättsakten bör innehålla bestämmelser om antagande av riktlinjer för unionens inre marknad. Dessa riktlinjer bör omfatta mål som ska eftersträvas samt prioriteringar för åtgärder och förutsättningar som ska uppfyllas, och de bör åtföljas av arbetsmetoder och förfaranden som ska fastställas i syfte att stärka styrningen av den inre marknaden.

| — | Förfaranden för inlämning, bedömning och övervakning av nationella handlingsplaner samt för fastställande av landsspecifika rekommendationer som rör den inre marknaden bör utformas. |
| --- | --- |

—

Förfaranden för inlämning, bedömning och övervakning av nationella handlingsplaner samt för fastställande av landsspecifika rekommendationer som rör den inre marknaden bör utformas.

| — | Kompletterande åtgärder som krävs för att förbättra genomförandet och tillämpningen av den inre marknadens regelverk bör fastställas. |
| --- | --- |

—

Kompletterande åtgärder som krävs för att förbättra genomförandet och tillämpningen av den inre marknadens regelverk bör fastställas.

| — | Kopplingen mellan förvaltningscykeln för den inre marknaden och den årliga politiska cykeln för den europeiska planeringsterminen bör förtydligas. |
| --- | --- |

—

Kopplingen mellan förvaltningscykeln för den inre marknaden och den årliga politiska cykeln för den europeiska planeringsterminen bör förtydligas.

Rekommendation 2: Fastställande av EU-mål och EU-prioriteringar för åtgärder som syftar till att förbättra den inre marknadens funktionssätt

Europaparlamentet anser att det lagstiftningsförslag som ska läggas fram bör syfta till följande regleringar:

| — | För att få den inre marknaden att effektivt medföra tillväxt, nya arbetstillfällen och stärkt förtroende från konsumenternas och företagens sida bör man fastställa EU-riktlinjer som syftar till att förbättra den inre marknadens funktionssätt. Dessa riktlinjer bör omfatta följande:






  a) | Mål och prioriteringar för åtgärder som unionen och medlemsstaterna vidtar. |
| --- | --- | --- |

—

För att få den inre marknaden att effektivt medföra tillväxt, nya arbetstillfällen och stärkt förtroende från konsumenternas och företagens sida bör man fastställa EU-riktlinjer som syftar till att förbättra den inre marknadens funktionssätt. Dessa riktlinjer bör omfatta följande:

a)

Mål och prioriteringar för åtgärder som unionen och medlemsstaterna vidtar.

| b) | De villkor som bör tillämpas för att ytterligare förbättra styrningen av den inre marknaden. |
| --- | --- |

b)

De villkor som bör tillämpas för att ytterligare förbättra styrningen av den inre marknaden.

| — | Det bör fastställas en begränsad uppsättning mål och prioriteringar för åtgärder inom områden där en mer välfungerande inre marknad sannolikt kommer att åstadkomma de största vinsterna i form av tillväxt och sysselsättning i hela unionen. |
| --- | --- |

—

Det bör fastställas en begränsad uppsättning mål och prioriteringar för åtgärder inom områden där en mer välfungerande inre marknad sannolikt kommer att åstadkomma de största vinsterna i form av tillväxt och sysselsättning i hela unionen.

| — | Valet av mål och prioriteringar för åtgärder bör grundas på följande kriterier:






  a) | Riktmärkning av produktion med hjälp av ett urval av de kvantitativa nyckelindikatorerna för insatsvaror i produktionen av varor och tjänster, för att ringa in de sektorer som har den högsta outnyttjade potentialen att skapa tillväxt. |
| --- | --- | --- |

—

Valet av mål och prioriteringar för åtgärder bör grundas på följande kriterier:

a)

Riktmärkning av produktion med hjälp av ett urval av de kvantitativa nyckelindikatorerna för insatsvaror i produktionen av varor och tjänster, för att ringa in de sektorer som har den högsta outnyttjade potentialen att skapa tillväxt.

| b) | Ekonomisk betydelse, där man analyserar om sektorn är så stor ekonomiskt att den får märkbara tillväxteffekter om de bakomliggande orsakerna till den outnyttjade potentialen åtgärdas. |
| --- | --- |

b)

Ekonomisk betydelse, där man analyserar om sektorn är så stor ekonomiskt att den får märkbara tillväxteffekter om de bakomliggande orsakerna till den outnyttjade potentialen åtgärdas.

| c) | Dynamiska faktorer, där man analyserar om sektorn redan tycks börja frigöra sin outnyttjade potential. Här analyseras faktorer som sektorns kapacitet att skapa ökad sysselsättning och om arbetsproduktiviteten närmar sig riktvärdet. |
| --- | --- |

c)

Dynamiska faktorer, där man analyserar om sektorn redan tycks börja frigöra sin outnyttjade potential. Här analyseras faktorer som sektorns kapacitet att skapa ökad sysselsättning och om arbetsproduktiviteten närmar sig riktvärdet.

| d) | Inremarknadsfaktorer där man undersöker om det finns belägg för att förbättringar av den inre marknaden kan frigöra outnyttjad potential. |
| --- | --- |

d)

Inremarknadsfaktorer där man undersöker om det finns belägg för att förbättringar av den inre marknaden kan frigöra outnyttjad potential.

| e) | Faktorer knutna till införandet av nya skydds- och trygghetssystem för konsumenter, arbetstagare och medborgare. |
| --- | --- |

e)

Faktorer knutna till införandet av nya skydds- och trygghetssystem för konsumenter, arbetstagare och medborgare.

Rekommendation 3: Fastställande av de förutsättningar som måste uppfyllas för att styrningen av den inre marknaden ska förbättras

Europaparlamentet anser att det lagstiftningsförslag som ska läggas fram bör syfta till följande regleringar:

| — | De förutsättningar som bör uppfyllas för att ytterligare förbättra styrningen av den inre marknaden bör omfatta följande:






  a) | Tillämpning av principer för smart lagstiftning vid utformning och genomförande av inremarknadsreglerna för att se till att dessa regler utformas, införlivas och genomförs på ett sådant sätt att de fungerar effektivt för den tänkta målgruppen. |
| --- | --- | --- |

—

De förutsättningar som bör uppfyllas för att ytterligare förbättra styrningen av den inre marknaden bör omfatta följande:

a)

Tillämpning av principer för smart lagstiftning vid utformning och genomförande av inremarknadsreglerna för att se till att dessa regler utformas, införlivas och genomförs på ett sådant sätt att de fungerar effektivt för den tänkta målgruppen.

| b) | Minskning av de administrativa bördorna, särskilt för små och medelstora företag, till en miniminivå. |
| --- | --- |

b)

Minskning av de administrativa bördorna, särskilt för små och medelstora företag, till en miniminivå.

| c) | Möjlighet för företag och allmänhet att vid behov respektera förfaranden snabbt på elektronisk väg. |
| --- | --- |

c)

Möjlighet för företag och allmänhet att vid behov respektera förfaranden snabbt på elektronisk väg.

| d) | Garantier för att företag och allmänhet hittar information och hjälp och vid behov kan få sin sak prövad snabbt och effektivt och till rimlig kostnad. |
| --- | --- |

d)

Garantier för att företag och allmänhet hittar information och hjälp och vid behov kan få sin sak prövad snabbt och effektivt och till rimlig kostnad.

| e) | Smartare användning av informationsteknik för att informera företag och enskilda, göra det möjligt för dem att utnyttja sina rättigheter och möjligheter och bättre knyta ihop initiativ på nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

e)

Smartare användning av informationsteknik för att informera företag och enskilda, göra det möjligt för dem att utnyttja sina rättigheter och möjligheter och bättre knyta ihop initiativ på nationell nivå och EU-nivå.

| f) | Ökad användning av internetbaserade verktyg, bl.a. informationssystemet för den inre marknaden (IMI), i det gränsöverskridande samarbetet mellan förvaltningar. |
| --- | --- |

f)

Ökad användning av internetbaserade verktyg, bl.a. informationssystemet för den inre marknaden (IMI), i det gränsöverskridande samarbetet mellan förvaltningar.

| g) | Vidareutveckling av de gemensamma kontaktpunkterna. |
| --- | --- |

g)

Vidareutveckling av de gemensamma kontaktpunkterna.

| h) | Effektiv användning av snabba och effektiva mekanismer för problemlösning och möjlighet till prövning, bland annat genom inrättandet av en lättillgänglig hjälpcentral på nationell nivå som företag och enskilda i första hand kan vända sig till när de stöter på problem med att utnyttja de rättigheter och möjligheter som den inre marknaden medför. |
| --- | --- |

h)

Effektiv användning av snabba och effektiva mekanismer för problemlösning och möjlighet till prövning, bland annat genom inrättandet av en lättillgänglig hjälpcentral på nationell nivå som företag och enskilda i första hand kan vända sig till när de stöter på problem med att utnyttja de rättigheter och möjligheter som den inre marknaden medför.

Rekommendation 4: Fastställande av kompletterande åtgärder som krävs för att förbättra genomförandet och tillämpningen av den inre marknadens regelverk

Europaparlamentet anser att det lagstiftningsförslag som ska läggas fram bör syfta till följande regleringar:

| — | För att förbättra genomförandet och tillämpningen av den inre marknadens regelverk bör kommissionen






  a) | förbättra sitt stöd till medlemsstaterna vid införlivandet av direktiv som ännu inte införlivats, |
| --- | --- | --- |

—

För att förbättra genomförandet och tillämpningen av den inre marknadens regelverk bör kommissionen

a)

förbättra sitt stöd till medlemsstaterna vid införlivandet av direktiv som ännu inte införlivats,

| b) | genomföra systematiska kontroller av överensstämmelsen och stödja arbetet med att få reglerna att fungera i praktiken i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

b)

genomföra systematiska kontroller av överensstämmelsen och stödja arbetet med att få reglerna att fungera i praktiken i medlemsstaterna,

| c) | göra närmare granskningar av lagstiftning som redan har införlivats och tillämpas sedan en tid för att bedöma hur reglerna tillämpas och fungerar i praktiken, både ur ett praktiskt och ur ett ekonomiskt perspektiv, |
| --- | --- |

c)

göra närmare granskningar av lagstiftning som redan har införlivats och tillämpas sedan en tid för att bedöma hur reglerna tillämpas och fungerar i praktiken, både ur ett praktiskt och ur ett ekonomiskt perspektiv,

| d) | förbättra genomföranderapporteringen i efterhand med fokus på medlemsstaternas efterlevnad och förbättra sina resultatbedömningar med fokus på effektiviteten hos antagna politiska åtgärder, |
| --- | --- |

d)

förbättra genomföranderapporteringen i efterhand med fokus på medlemsstaternas efterlevnad och förbättra sina resultatbedömningar med fokus på effektiviteten hos antagna politiska åtgärder,

| e) | organisera sakkunnigbedömning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

e)

organisera sakkunnigbedömning i medlemsstaterna.

| — | För att förbättra genomförandet och tillämpningen av den inre marknadens regelverk bör medlemsstaterna:






  a) | underrätta kommissionen om planerade införlivandeåtgärder, när medlemsstaterna eller kommissionen anser att detta är lämpligt, för att även genomföra efterhandsutvärderingar av efterlevnaden och säkerställa överensstämmelse och ett snabbt genomförande, |
| --- | --- | --- |

—

För att förbättra genomförandet och tillämpningen av den inre marknadens regelverk bör medlemsstaterna:

a)

underrätta kommissionen om planerade införlivandeåtgärder, när medlemsstaterna eller kommissionen anser att detta är lämpligt, för att även genomföra efterhandsutvärderingar av efterlevnaden och säkerställa överensstämmelse och ett snabbt genomförande,

| b) | regelbundet samråda med berörda parter och det civila samhället, däribland konsumenter, företag och lokala och regionala myndigheter, under införlivandeprocessen och genomförandet, |
| --- | --- |

b)

regelbundet samråda med berörda parter och det civila samhället, däribland konsumenter, företag och lokala och regionala myndigheter, under införlivandeprocessen och genomförandet,

| c) | lämna en förklaring via internet av hur de har införlivat reglerna och hur dessa regler fungerar i praktiken. |
| --- | --- |

c)

lämna en förklaring via internet av hur de har införlivat reglerna och hur dessa regler fungerar i praktiken.

Rekommendation 5: Möjliggörande av inlämning, bedömning och övervakning av nationella handlingsplaner

Europaparlamentet anser att det lagstiftningsförslag som ska läggas fram bör syfta till följande regleringar:

| — | Medlemsstaterna bör utarbeta och till kommissionen lämna in nationella handlingsplaner som syftar till att genomföra unionens mål och prioriteringar för åtgärder, för att förbättra den inre marknadens funktionssätt. Handlingsplanerna bör innehålla en förteckning över detaljerade åtgärder som ska vidtas och en färdplan för genomförandet. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna bör utarbeta och till kommissionen lämna in nationella handlingsplaner som syftar till att genomföra unionens mål och prioriteringar för åtgärder, för att förbättra den inre marknadens funktionssätt. Handlingsplanerna bör innehålla en förteckning över detaljerade åtgärder som ska vidtas och en färdplan för genomförandet.

| — | De nationella handlingsplanerna bör upprättas i samråd med berörda parter som företräder ekonomiska och sociala intressen samt konsumenternas intressen. |
| --- | --- |

—

De nationella handlingsplanerna bör upprättas i samråd med berörda parter som företräder ekonomiska och sociala intressen samt konsumenternas intressen.

| — | Kommissionen bör i samarbete med Rådgivande samordningskommittén för den inre marknaden göra en bedömning av de nationella handlingsplanerna och lämna en sammanfattande rapport till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör i samarbete med Rådgivande samordningskommittén för den inre marknaden göra en bedömning av de nationella handlingsplanerna och lämna en sammanfattande rapport till Europaparlamentet och rådet.

| — | Vid bedömningen av de nationella handlingsplanerna bör man ta hänsyn till resultattavlan för den inre marknaden och rapporten om styrningen av den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Vid bedömningen av de nationella handlingsplanerna bör man ta hänsyn till resultattavlan för den inre marknaden och rapporten om styrningen av den inre marknaden.

| — | Kommissionen bör övervaka de framsteg som görs i genomförandet av de nationella handlingsplanerna. För detta ändamål bör medlemsstaterna förse kommissionen med alla relevanta uppgifter som anses nödvändiga för att bedöma vilka framsteg som har gjorts. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör övervaka de framsteg som görs i genomförandet av de nationella handlingsplanerna. För detta ändamål bör medlemsstaterna förse kommissionen med alla relevanta uppgifter som anses nödvändiga för att bedöma vilka framsteg som har gjorts.

| — | Framläggande och värdering av de nationella handlingsplanerna bör betraktas som samordnade åtgärder som inom en integrerad ram ingår i en årlig cykel som fastställer de politiska prioriteringarna för ett fullständigt genomförande av den inre marknaden och som beaktar den ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionen. |
| --- | --- |

—

Framläggande och värdering av de nationella handlingsplanerna bör betraktas som samordnade åtgärder som inom en integrerad ram ingår i en årlig cykel som fastställer de politiska prioriteringarna för ett fullständigt genomförande av den inre marknaden och som beaktar den ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionen.

Rekommendation 6: Utarbetande av tydliga landsspecifika rekommendationer som rör den inre marknaden

Europaparlamentet anser att det lagstiftningsförslag som ska läggas fram bör syfta till följande regleringar:

| — | På grundval av bedömningen av de nationella handlingsplanerna och med hjälp av andra relevanta inremarknadsverktyg bör rådet, på förslag från kommissionen och efter samråd med Europaparlamentet, beroende på vad som är lämpligt, samt på grundval av de politiska prioriteringarna för ingripande inom sektorer som betraktas som avgörande, utarbeta rekommendationer till medlemsstaterna som rör den inre marknaden i syfte att förbättra införlivandet, genomförandet och tillämpningen av inremarknadsreglerna. |
| --- | --- |

—

På grundval av bedömningen av de nationella handlingsplanerna och med hjälp av andra relevanta inremarknadsverktyg bör rådet, på förslag från kommissionen och efter samråd med Europaparlamentet, beroende på vad som är lämpligt, samt på grundval av de politiska prioriteringarna för ingripande inom sektorer som betraktas som avgörande, utarbeta rekommendationer till medlemsstaterna som rör den inre marknaden i syfte att förbättra införlivandet, genomförandet och tillämpningen av inremarknadsreglerna.

| — | När rådet riktar rekommendationer till medlemsstaterna bör det fullt ut utnyttja de instrument som föreskrivs i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

När rådet riktar rekommendationer till medlemsstaterna bör det fullt ut utnyttja de instrument som föreskrivs i EUF-fördraget.

| — | När en rekommendation som rör den inre marknaden utfärdas bör det berörda utskottet från Europaparlamentet ha möjlighet att bjuda in företrädare för den berörda medlemsstaten till att delta i en diskussion, och företrädare för kommissionen bör få möjlighet att bjudas in för att utbyta åsikter med parlamentet i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

När en rekommendation som rör den inre marknaden utfärdas bör det berörda utskottet från Europaparlamentet ha möjlighet att bjuda in företrädare för den berörda medlemsstaten till att delta i en diskussion, och företrädare för kommissionen bör få möjlighet att bjudas in för att utbyta åsikter med parlamentet i den medlemsstaten.

Rekommendation 7: Definition av en pelare för den inre marknaden inom ramen för den europeiska planeringsterminen

Europaparlamentet anser att det lagstiftningsförslag som ska läggas fram bör syfta till följande regleringar:

| — | För att se till att den inre marknaden ger konkreta resultat för allmänhet, konsumenter, arbetstagare och företag bör den årliga cykeln för den europeiska planeringsterminen användas som en plattform för politisk vägledning, rapportering och övervakning av de framsteg som gjorts av medlemsstaterna och unionen för att uppnå den inre marknadens mål samt för att definiera korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

—

För att se till att den inre marknaden ger konkreta resultat för allmänhet, konsumenter, arbetstagare och företag bör den årliga cykeln för den europeiska planeringsterminen användas som en plattform för politisk vägledning, rapportering och övervakning av de framsteg som gjorts av medlemsstaterna och unionen för att uppnå den inre marknadens mål samt för att definiera korrigerande åtgärder.

| — | En inremarknadspelare inom ramen för den europeiska planeringsterminen bör definieras. |
| --- | --- |

—

En inremarknadspelare inom ramen för den europeiska planeringsterminen bör definieras.

| — | Denna pelare bör omfatta följande:






  a) | En resultattavla för den inre marknaden, med detaljerade landsspecifika rapporter om genomförande och tillämpning av inremarknadslagstiftningen. |
| --- | --- | --- |

—

Denna pelare bör omfatta följande:

a)

En resultattavla för den inre marknaden, med detaljerade landsspecifika rapporter om genomförande och tillämpning av inremarknadslagstiftningen.

| b) | Metoderna för tillämpning av lagstiftningen på den inre marknaden, utformade av medlemsstaterna och med särskild hänvisning till nyckelsektorer och de politiska prioriteringar som anges varje år. |
| --- | --- |

b)

Metoderna för tillämpning av lagstiftningen på den inre marknaden, utformade av medlemsstaterna och med särskild hänvisning till nyckelsektorer och de politiska prioriteringar som anges varje år.

| c) | Kommissionens förslag till politiska prioriteringar för det kommande året, på EU-nivå och nationell nivå, som läggs fram i den årliga tillväxtöversikten och årsrapporten om integreringen av den inre marknaden. Den årliga rapporten bör också innehålla en bedömning av hur den inre marknaden fungerar i praktiken. Dessa förslag om politiska prioriteringar bör grundas på resultaten från resultattavlan för den inre marknaden och andra övervakningsinstrument för den inre marknaden, i syfte att undvika överlappningar, utarbeta effektiva och tydliga rekommendationer och skapa konsekvens i EU:s ekonomiska politik. |
| --- | --- |

c)

Kommissionens förslag till politiska prioriteringar för det kommande året, på EU-nivå och nationell nivå, som läggs fram i den årliga tillväxtöversikten och årsrapporten om integreringen av den inre marknaden. Den årliga rapporten bör också innehålla en bedömning av hur den inre marknaden fungerar i praktiken. Dessa förslag om politiska prioriteringar bör grundas på resultaten från resultattavlan för den inre marknaden och andra övervakningsinstrument för den inre marknaden, i syfte att undvika överlappningar, utarbeta effektiva och tydliga rekommendationer och skapa konsekvens i EU:s ekonomiska politik.

| d) | Utformningen – i form av riktlinjer för den inre marknaden – av politiska prioriteringar för åtgärder och mål som ska uppnås för att övervinna de återstående hindren på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

d)

Utformningen – i form av riktlinjer för den inre marknaden – av politiska prioriteringar för åtgärder och mål som ska uppnås för att övervinna de återstående hindren på EU-nivå och nationell nivå.

| e) | Medlemsstaternas inlämnande av nationella handlingsplaner som syftar till att genomföra riktlinjerna för den inre marknaden. |
| --- | --- |

e)

Medlemsstaternas inlämnande av nationella handlingsplaner som syftar till att genomföra riktlinjerna för den inre marknaden.

| f) | Kommissionens bedömning av de nationella handlingsplanerna, i nära samarbete med Rådgivande samordningskommittén för den inre marknaden och med beaktande av resultattavlan för den inre marknaden och årsrapporten om styrningen av den inre marknaden. |
| --- | --- |

f)

Kommissionens bedömning av de nationella handlingsplanerna, i nära samarbete med Rådgivande samordningskommittén för den inre marknaden och med beaktande av resultattavlan för den inre marknaden och årsrapporten om styrningen av den inre marknaden.

| g) | Rådets och Europaparlamentets antagande av tydliga inremarknadsrekommendationer till medlemsstaterna, på grundval av ett förslag från kommissionen. |
| --- | --- |

g)

Rådets och Europaparlamentets antagande av tydliga inremarknadsrekommendationer till medlemsstaterna, på grundval av ett förslag från kommissionen.

Rekommendation 8: Ökad demokratisk ansvarsskyldighet och stärkande av Europaparlamentets och de nationella parlamentens roll

Europaparlamentet anser att det lagstiftningsförslag som ska läggas fram bör syfta till följande regleringar:

| — | Europaparlamentet bör delta i inrättandet av styrningsramen för den inre marknaden i enlighet med fördragen. Det bör även delta i, och åtminstone höras av rådet om, antagandet av andra åtgärder som krävs för att stärka styrningen av den inre marknaden, även vad gäller unionens mål, prioriteringar och planerade politiska åtgärder. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet bör delta i inrättandet av styrningsramen för den inre marknaden i enlighet med fördragen. Det bör även delta i, och åtminstone höras av rådet om, antagandet av andra åtgärder som krävs för att stärka styrningen av den inre marknaden, även vad gäller unionens mål, prioriteringar och planerade politiska åtgärder.

| — | Före Europeiska rådets vårmöte bör Europaparlamentet diskutera den årliga tillväxtöversikten och omröstningen om de ändringsförslag som rör årsrapporten om integreringen av den inre marknaden, som ska läggas fram för Europeiska rådet. |
| --- | --- |

—

Före Europeiska rådets vårmöte bör Europaparlamentet diskutera den årliga tillväxtöversikten och omröstningen om de ändringsförslag som rör årsrapporten om integreringen av den inre marknaden, som ska läggas fram för Europeiska rådet.

| — | Vid Europeiska rådets vårmöte bör Europaparlamentets talman lägga fram Europaparlamentets synpunkter på integreringen av den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Vid Europeiska rådets vårmöte bör Europaparlamentets talman lägga fram Europaparlamentets synpunkter på integreringen av den inre marknaden.

| — | Rådet och kommissionen bör vara närvarande vid interparlamentariska möten mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten när integreringen av den inre marknaden diskuteras. |
| --- | --- |

—

Rådet och kommissionen bör vara närvarande vid interparlamentariska möten mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten när integreringen av den inre marknaden diskuteras.

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/89 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/89

---

P7_TA(2013)0055

Det tjugoandra mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om det tjugoandra mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (2013/2533(RSP))

(2016/C 024/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s människorättskonventioner med tillhörande fakultativa protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s människorättskonventioner med tillhörande fakultativa protokoll,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 60/251 om inrättandet av ett råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 60/251 om inrättandet av ett råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, och till FN:s generalförsamlings resolutioner i ämnet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, och till FN:s generalförsamlings resolutioner i ämnet,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, den europeiska sociala stadgan och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, den europeiska sociala stadgan och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, så som de antogs vid det 3 179:e mötet i rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, så som de antogs vid det 3 179:e mötet i rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012,

| — | med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter (1),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om människorättsrådet, inklusive parlamentets prioriteringar i detta sammanhang; med beaktande av i synnerhet sin resolution av den 16 februari 2012 om parlamentets ståndpunkt om det nittonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om människorättsrådet, inklusive parlamentets prioriteringar i detta sammanhang; med beaktande av i synnerhet sin resolution av den 16 februari 2012 om parlamentets ståndpunkt om det nittonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (2),

| — | med beaktande av rapporten från delegationen från underutskottet för mänskliga rättigheter, som deltog i människorättsrådets nittonde möte, och av rapporten från den gemensamma delegationen från utskottet för utrikesfrågor, underutskottet för mänskliga rättigheter och underutskottet för säkerhet och försvar, som deltog vid den sextiosjunde sessionen i FN:s generalförsamling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från delegationen från underutskottet för mänskliga rättigheter, som deltog i människorättsrådets nittonde möte, och av rapporten från den gemensamma delegationen från utskottet för utrikesfrågor, underutskottet för mänskliga rättigheter och underutskottet för säkerhet och försvar, som deltog vid den sextiosjunde sessionen i FN:s generalförsamling,

| — | med beaktande av sina brådskande resolutioner om människorättsfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina brådskande resolutioner om människorättsfrågor,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2012 om översynen av EU:s strategi för mänskliga rättigheter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2012 om översynen av EU:s strategi för mänskliga rättigheter (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2012 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2011 och Europeiska unionens politik på området (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2012 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2011 och Europeiska unionens politik på området (4),

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 18, 21, 27 och 47 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 18, 21, 27 och 47 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av de möten som FN:s råd för mänskliga rättigheter ska hålla under 2013, särskilt det tjugoandra ordinarie mötet som ska hållas den 25 februari–22 mars 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de möten som FN:s råd för mänskliga rättigheter ska hålla under 2013, särskilt det tjugoandra ordinarie mötet som ska hållas den 25 februari–22 mars 2013,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Respekten för, liksom främjandet och försvaret av, att de mänskliga rättigheterna är universella och odelbara, är en del av Europeiska unionens etiska och rättsliga regelverk och en av hörnstenarna i den europeiska enheten och integriteten (5). |
| --- | --- |

A.

Respekten för, liksom främjandet och försvaret av, att de mänskliga rättigheterna är universella och odelbara, är en del av Europeiska unionens etiska och rättsliga regelverk och en av hörnstenarna i den europeiska enheten och integriteten (5).

| B. | Ett framgångsrikt genomförande av EU:s senaste översyn av sin strategi för mänskliga rättigheter skulle öka EU:s trovärdighet i människorättsrådet genom att göra den interna och den externa politiken mer samstämd. |
| --- | --- |

B.

Ett framgångsrikt genomförande av EU:s senaste översyn av sin strategi för mänskliga rättigheter skulle öka EU:s trovärdighet i människorättsrådet genom att göra den interna och den externa politiken mer samstämd.

| C. | EU bör sträva efter att fördöma människorättsbrott i samfällda gemensamma ståndpunkter för att uppnå bästa möjliga resultat, och bör i detta sammanhang fortsätta att förbättra samarbetet och de organisatoriska arrangemangen och samordningen mellan medlemsstaterna på detta område. |
| --- | --- |

C.

EU bör sträva efter att fördöma människorättsbrott i samfällda gemensamma ståndpunkter för att uppnå bästa möjliga resultat, och bör i detta sammanhang fortsätta att förbättra samarbetet och de organisatoriska arrangemangen och samordningen mellan medlemsstaterna på detta område.

| D. | Europeiska unionens råd har antagit en strategisk ram för mänskliga rättigheter och demokrati samt en handlingsplan för att genomföra denna ram, i syfte att få till stånd en mer ändamålsenlig, synlig och enhetlig EU-politik på området. |
| --- | --- |

D.

Europeiska unionens råd har antagit en strategisk ram för mänskliga rättigheter och demokrati samt en handlingsplan för att genomföra denna ram, i syfte att få till stånd en mer ändamålsenlig, synlig och enhetlig EU-politik på området.

| E. | Den 25 juli 2012 utsågs en särskild EU-representant för mänskliga rättigheter, underställd vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. Denna särskilda representant har till uppgift att göra EU:s människorättspolitik mer verkningsfull och synlig och bidra till genomförandet av den strategiska ramen och handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

E.

Den 25 juli 2012 utsågs en särskild EU-representant för mänskliga rättigheter, underställd vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. Denna särskilda representant har till uppgift att göra EU:s människorättspolitik mer verkningsfull och synlig och bidra till genomförandet av den strategiska ramen och handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati.

| F. | En delegation från Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter kommer att delta i människorättsrådets tjugoandra möte i Genève, så som har skett även under tidigare års möten. |
| --- | --- |

F.

En delegation från Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter kommer att delta i människorättsrådets tjugoandra möte i Genève, så som har skett även under tidigare års möten.

| 1. | Europaparlamentet har tagit del av den pågående processen för att bekräfta EU:s prioriteringar inför människorättsrådets tjugoandra möte. Parlamentet välkomnar EU:s fokus på situationen i Syrien, Burma/Myanmar, Demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea) och Mali, liksom dess stöd för en förlängning av mandatet för den särskilde rapportören om människorättssituationen i Iran. Parlamentet ställer sig också bakom att tyngdpunkten lagts på temainriktade frågor som tanke-, religions- och trosfrihet, dödsstraffets avskaffande, barnets rättigheter, företag och mänskliga rättigheter, våld mot kvinnor samt hbti-personers rättigheter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet har tagit del av den pågående processen för att bekräfta EU:s prioriteringar inför människorättsrådets tjugoandra möte. Parlamentet välkomnar EU:s fokus på situationen i Syrien, Burma/Myanmar, Demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea) och Mali, liksom dess stöd för en förlängning av mandatet för den särskilde rapportören om människorättssituationen i Iran. Parlamentet ställer sig också bakom att tyngdpunkten lagts på temainriktade frågor som tanke-, religions- och trosfrihet, dödsstraffets avskaffande, barnets rättigheter, företag och mänskliga rättigheter, våld mot kvinnor samt hbti-personers rättigheter.

| 2. | Europaparlamentet gläder sig åt att dagordningen för det tjugoandra ordinarie mötet bland annat inbegriper paneldiskussioner om integrering av ett människorättsperspektiv och den finansiella och ekonomiska krisens samt korruptionens negativa följder för de mänskliga rättigheterna samt högtidlighållandet av tjugoårsdagen för antagandet av Wiendeklarationen och dess handlingsprogram, liksom interaktiva diskussioner om bland annat rättigheter för personer med funktionsnedsättning och omfattande möten om olika frågor, exempelvis barns rätt till bästa möjliga hälsa. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att aktivt bidra till dessa diskussioner och att göra det klart att de mänskliga rättigheterna är universella, odelbara och avhängiga av varandra. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet gläder sig åt att dagordningen för det tjugoandra ordinarie mötet bland annat inbegriper paneldiskussioner om integrering av ett människorättsperspektiv och den finansiella och ekonomiska krisens samt korruptionens negativa följder för de mänskliga rättigheterna samt högtidlighållandet av tjugoårsdagen för antagandet av Wiendeklarationen och dess handlingsprogram, liksom interaktiva diskussioner om bland annat rättigheter för personer med funktionsnedsättning och omfattande möten om olika frågor, exempelvis barns rätt till bästa möjliga hälsa. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att aktivt bidra till dessa diskussioner och att göra det klart att de mänskliga rättigheterna är universella, odelbara och avhängiga av varandra.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar rapporterna som ska läggas fram av de särskilda rapportörerna om bland annat situationen i Iran, Burma/Myanmar och de palestinska områden som varit ockuperade sedan 1967, liksom en skriftlig rapport från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om människorättssituationen i Mali, särskilt i landets norra delar, samt om bostäder som en del av rätten till en adekvat levnadsstandard och rätten till icke-diskriminering i detta sammanhang, tanke-, religions- och trosfrihet samt främjande av och skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar rapporterna som ska läggas fram av de särskilda rapportörerna om bland annat situationen i Iran, Burma/Myanmar och de palestinska områden som varit ockuperade sedan 1967, liksom en skriftlig rapport från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om människorättssituationen i Mali, särskilt i landets norra delar, samt om bostäder som en del av rätten till en adekvat levnadsstandard och rätten till icke-diskriminering i detta sammanhang, tanke-, religions- och trosfrihet samt främjande av och skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i kampen mot terrorism.

Arbetet i FN:s råd för mänskliga rättigheter

| 4. | Europaparlamentet uppmärksammar valet av 18 nya medlemmar till människorättsrådet i september 2012, vilka tillträdde den 1 januari 2013, nämligen Amerikas förenta stater, Argentina, Brasilien, Elfenbenskusten, Estland, Etiopien, Förenade Arabemiraten, Gabon, Irland, Japan, Kazakstan, Kenya, Montenegro, Pakistan, Republiken Korea, Sierra Leone, Tyskland och Venezuela. Parlamentet konstaterar att nio EU-länder nu är medlemmar av människorättsrådet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmärksammar valet av 18 nya medlemmar till människorättsrådet i september 2012, vilka tillträdde den 1 januari 2013, nämligen Amerikas förenta stater, Argentina, Brasilien, Elfenbenskusten, Estland, Etiopien, Förenade Arabemiraten, Gabon, Irland, Japan, Kazakstan, Kenya, Montenegro, Pakistan, Republiken Korea, Sierra Leone, Tyskland och Venezuela. Parlamentet konstaterar att nio EU-länder nu är medlemmar av människorättsrådet.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att det valts en ny ordförande för människorättsrådet, nämligen Remigiusz A. Henczel från Polen, och fyra vice ordförande för 2013, nämligen Cheikh Ahmed Ould Zahaf (Mauretanien), Iruthisham Adam (Maldiverna), Luis Gallegos Chiriboga (Ecuador) och Alexandre Fasel (Schweiz). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att det valts en ny ordförande för människorättsrådet, nämligen Remigiusz A. Henczel från Polen, och fyra vice ordförande för 2013, nämligen Cheikh Ahmed Ould Zahaf (Mauretanien), Iruthisham Adam (Maldiverna), Luis Gallegos Chiriboga (Ecuador) och Alexandre Fasel (Schweiz).

| 6. | Europaparlamentet betonar att valen till människorättsrådet måste präglas av konkurrens och uttrycker sitt motstånd mot att regionala grupper anordnar skenval. Parlamentet upprepar än en gång vikten av det finns normer för vilka åtaganden medlemmarna av människorättsrådet måste göra och hur de måste agera på människorättsområdet. Parlamentet betonar att medlemmarna i människorättsrådet är skyldiga att upprätthålla högsta standard för främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet upprepar vikten av starka och tydliga kriterier för återupptagande av avstängda medlemmar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att valen till människorättsrådet måste präglas av konkurrens och uttrycker sitt motstånd mot att regionala grupper anordnar skenval. Parlamentet upprepar än en gång vikten av det finns normer för vilka åtaganden medlemmarna av människorättsrådet måste göra och hur de måste agera på människorättsområdet. Parlamentet betonar att medlemmarna i människorättsrådet är skyldiga att upprätthålla högsta standard för främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet upprepar vikten av starka och tydliga kriterier för återupptagande av avstängda medlemmar.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att myndigheterna i Kazakstan, som nyligen invaldes i människorättsrådet, hittills vägrat tillåta en internationell och oberoende undersökning av händelserna i Zhanaozen, trots att en sådan påyrkats av både FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att myndigheterna i Kazakstan, som nyligen invaldes i människorättsrådet, hittills vägrat tillåta en internationell och oberoende undersökning av händelserna i Zhanaozen, trots att en sådan påyrkats av både FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och av Europaparlamentet.

| 8. | Europaparlamentet är fortsatt oroat över blockpolitiken och hur den påverkar människorättsrådets trovärdighet och förmåga till effektivitet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är fortsatt oroat över blockpolitiken och hur den påverkar människorättsrådets trovärdighet och förmåga till effektivitet.

| 9. | Europaparlamentet gläds åt att FN:s generalförsamling har utnämnt Navanethem Pillay till högkommissarie för de mänskliga rättigheterna för en andra mandatperiod, och uttrycker än en gång sitt starka stöd till kontoret för FN:s högkommissarie och för att det ska vara kraftfullt och oberoende. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet gläds åt att FN:s generalförsamling har utnämnt Navanethem Pillay till högkommissarie för de mänskliga rättigheterna för en andra mandatperiod, och uttrycker än en gång sitt starka stöd till kontoret för FN:s högkommissarie och för att det ska vara kraftfullt och oberoende.

| 10. | Europaparlamentet lovordar högkommissarien för de mänskliga rättigheterna för hennes arbete med att stärka fördragsorganen och välkomnar hennes rapport om denna fråga, som offentliggjordes den 22 juni 2012. Parlamentet framhåller att flera parter deltar i fördragsorganen och understryker att det civila samhället fortlöpande måste involveras i dessa processer. Parlamentet betonar dessutom att fördragsorganens oberoende och genomslagskraft måste bevaras och stärkas, och framhåller att de måste få tillräckliga anslag för att klara av sin växande arbetsbörda. Parlamentet uppmanar EU att gå i ledningen för att systemet med fördragsorgan ska fungera effektivt, också vad gäller tillräckliga anslag till dem. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet lovordar högkommissarien för de mänskliga rättigheterna för hennes arbete med att stärka fördragsorganen och välkomnar hennes rapport om denna fråga, som offentliggjordes den 22 juni 2012. Parlamentet framhåller att flera parter deltar i fördragsorganen och understryker att det civila samhället fortlöpande måste involveras i dessa processer. Parlamentet betonar dessutom att fördragsorganens oberoende och genomslagskraft måste bevaras och stärkas, och framhåller att de måste få tillräckliga anslag för att klara av sin växande arbetsbörda. Parlamentet uppmanar EU att gå i ledningen för att systemet med fördragsorgan ska fungera effektivt, också vad gäller tillräckliga anslag till dem.

Den arabiska vårens länder

| 11. | Europaparlamentet fördömer i de skarpaste ordalag det ökande och urskillningslösa våldet mot den syriska befolkningen från Assadregimens sida, inklusive användningen av tungt artilleri och granatattacker mot tätbefolkade områden, summariska avrättningar och påtvingade försvinnanden. Parlamentet fördömer otvetydigt de fortsatta systematiska människorättskränkningar som regimen har gjort sig skyldig till, vilka kan utgöra brott mot mänskligheten. Parlamentet uttrycker stor oro över att situationen för civilbefolkningen fortsätter att försämras. Parlamentet fördömer också de brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts av grupper och styrkor inom oppositionen. Parlamentet uppmanar samtliga väpnade aktörer att omedelbart upphöra med våldet i Syrien och upprepar sitt krav på att Assadregimen omedelbart ska avgå och på att en fredlig politisk övergång ska inledas, och uppmanar med kraft alla parter i konflikten att garantera fullt och säkert gränsöverskridande tillträde för internationella humanitära biståndsinsatser. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet fördömer i de skarpaste ordalag det ökande och urskillningslösa våldet mot den syriska befolkningen från Assadregimens sida, inklusive användningen av tungt artilleri och granatattacker mot tätbefolkade områden, summariska avrättningar och påtvingade försvinnanden. Parlamentet fördömer otvetydigt de fortsatta systematiska människorättskränkningar som regimen har gjort sig skyldig till, vilka kan utgöra brott mot mänskligheten. Parlamentet uttrycker stor oro över att situationen för civilbefolkningen fortsätter att försämras. Parlamentet fördömer också de brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts av grupper och styrkor inom oppositionen. Parlamentet uppmanar samtliga väpnade aktörer att omedelbart upphöra med våldet i Syrien och upprepar sitt krav på att Assadregimen omedelbart ska avgå och på att en fredlig politisk övergång ska inledas, och uppmanar med kraft alla parter i konflikten att garantera fullt och säkert gränsöverskridande tillträde för internationella humanitära biståndsinsatser.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker oro över hur krisen i Syrien påverkar säkerheten och stabiliteten i regionen och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja länderna i regionen i deras arbete med att ge humanitär hjälp till flyktingar från Syrien. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uttrycker oro över hur krisen i Syrien påverkar säkerheten och stabiliteten i regionen och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja länderna i regionen i deras arbete med att ge humanitär hjälp till flyktingar från Syrien.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att människorättsrådet fortsätter att uppmärksamma den allvarliga människorättssituationen och humanitära situationen i Syrien, såsom framgår av de resolutioner om situationen i landet som antogs vid människorättsrådets nittonde, tjugonde och tjugoförsta möten och vid människorättsrådets särskilda möte om Syrien den 1 juni 2012. Parlamentet uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten och EU:s medlemsstater att se till att situationen i Syrien fortsätter att högprioriteras inom FN, framför allt i människorättsrådet. Parlamentet upprepar hur viktigt det är utkräva ansvar för de brott mot internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt som har begåtts under konflikten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att människorättsrådet fortsätter att uppmärksamma den allvarliga människorättssituationen och humanitära situationen i Syrien, såsom framgår av de resolutioner om situationen i landet som antogs vid människorättsrådets nittonde, tjugonde och tjugoförsta möten och vid människorättsrådets särskilda möte om Syrien den 1 juni 2012. Parlamentet uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten och EU:s medlemsstater att se till att situationen i Syrien fortsätter att högprioriteras inom FN, framför allt i människorättsrådet. Parlamentet upprepar hur viktigt det är utkräva ansvar för de brott mot internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt som har begåtts under konflikten.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker sitt fulla stöd för den oberoende internationella undersökningskommissionen om Syrien och för människorättsrådets förlängning av dess mandat. Parlamentet betonar att digitala bevis på brott, våld och människorättskränkningar måste vara tillåtliga. Parlamentet ser positivt på att Carla del Ponte och Vitit Muntarbhorn utsetts till nya medlemmar och att Paolo Pinheiro utsetts till särskild rapportör om Syrien och kommer att inleda sitt arbete så snart som undersökningskommissionens mandat har löpt ut. Parlamentet välkomnar kommissionens rapport där det avslöjas vilka illdåd som begåtts i Syrien. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uttrycker sitt fulla stöd för den oberoende internationella undersökningskommissionen om Syrien och för människorättsrådets förlängning av dess mandat. Parlamentet betonar att digitala bevis på brott, våld och människorättskränkningar måste vara tillåtliga. Parlamentet ser positivt på att Carla del Ponte och Vitit Muntarbhorn utsetts till nya medlemmar och att Paolo Pinheiro utsetts till särskild rapportör om Syrien och kommer att inleda sitt arbete så snart som undersökningskommissionens mandat har löpt ut. Parlamentet välkomnar kommissionens rapport där det avslöjas vilka illdåd som begåtts i Syrien.

| 15. | Europaparlamentet beklagar att FN:s säkerhetsråd ännu inte har enats kring en resolution om situationen i Syrien och framför allt att detta lamslår förmågan att utöva verkningsfulla påtryckningar för att få slut på våldet i landet. Parlamentet uppmanar säkerhetsrådets medlemmar att erinra sig sitt ansvar gentemot det syriska folket. Parlamentet uttalar sitt beröm för de diplomatiska insatser som gjorts av vice ordföranden/unionens höga representant och av EU:s medlemsstater för att engagera Kina och Ryssland i denna fråga, och uppmanar dem att fortsätta dessa insatser. Parlamentet påminner alla FN:s medlemsstater om principen om skyldighet att skydda, vilken antagits av FN:s generalförsamling. Parlamentet uppmanar alla stater att verka för ett beslut i FN:s säkerhetsråd om att hänskjuta situationen i Syrien till Internationella brottmålsdomstolen och välkomnar det initiativ som tagits under schweizisk ledning om att på 58 länders vägnar, däribland 26 av EU:s medlemsstater, sammanställa en gemensam skrivelse om detta. Parlamentet uppmanar med kraft EU:s höga representant att personligen engagera sig i uppbyggnaden av en stor och inbegripande internationell koalition för att stödja ett sådant hänskjutande. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar att FN:s säkerhetsråd ännu inte har enats kring en resolution om situationen i Syrien och framför allt att detta lamslår förmågan att utöva verkningsfulla påtryckningar för att få slut på våldet i landet. Parlamentet uppmanar säkerhetsrådets medlemmar att erinra sig sitt ansvar gentemot det syriska folket. Parlamentet uttalar sitt beröm för de diplomatiska insatser som gjorts av vice ordföranden/unionens höga representant och av EU:s medlemsstater för att engagera Kina och Ryssland i denna fråga, och uppmanar dem att fortsätta dessa insatser. Parlamentet påminner alla FN:s medlemsstater om principen om skyldighet att skydda, vilken antagits av FN:s generalförsamling. Parlamentet uppmanar alla stater att verka för ett beslut i FN:s säkerhetsråd om att hänskjuta situationen i Syrien till Internationella brottmålsdomstolen och välkomnar det initiativ som tagits under schweizisk ledning om att på 58 länders vägnar, däribland 26 av EU:s medlemsstater, sammanställa en gemensam skrivelse om detta. Parlamentet uppmanar med kraft EU:s höga representant att personligen engagera sig i uppbyggnaden av en stor och inbegripande internationell koalition för att stödja ett sådant hänskjutande.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar den oberoende undersökningskommissionens slutrapport om Libyen, som lades fram vid det nittonde mötet i människorättsrådet och som tog upp de människorättskränkningar som förövats i landet. Parlamentet uppmanar med kraft människorättsrådet att uttrycka sin oro över de pågående människorättskränkningarna, att fortsätta att övervaka situationen och begära att FN:s högkommissarie rapporterar om människorättssituationen i Libyen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar den oberoende undersökningskommissionens slutrapport om Libyen, som lades fram vid det nittonde mötet i människorättsrådet och som tog upp de människorättskränkningar som förövats i landet. Parlamentet uppmanar med kraft människorättsrådet att uttrycka sin oro över de pågående människorättskränkningarna, att fortsätta att övervaka situationen och begära att FN:s högkommissarie rapporterar om människorättssituationen i Libyen.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Förenade Arabemiraten att, som nyvald medlem i människorättsrådet och en av de fjorton stater vars resultat på området för mänskliga rättigheter utvärderas av arbetsgruppen för de allmänna återkommande utvärderingarna, upphöra med det pågående våldet mot fredliga människorättsförsvarare och politiska aktivister samt att infria sina löften om att upprätthålla högsta standard för främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar Förenade Arabemiraten att, som nyvald medlem i människorättsrådet och en av de fjorton stater vars resultat på området för mänskliga rättigheter utvärderas av arbetsgruppen för de allmänna återkommande utvärderingarna, upphöra med det pågående våldet mot fredliga människorättsförsvarare och politiska aktivister samt att infria sina löften om att upprätthålla högsta standard för främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna.

| 18. | Europaparlamentet uttrycker oro över situationen för människorättsförsvarare och politiska aktivister inom oppositionen i Bahrain. Parlamentet uppmanar än en gång EU:s medlemsstater att arbeta för att det vid det tjugoandra mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter antas en resolution om människorättssituationen i Bahrain, vilken skulle omfatta inrättandet av en internationell mekanism för att övervaka genomförandet av rekommendationerna från den oberoende undersökningskommissionen om Bahrain, inbegripet de rekommendationer som avser människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uttrycker oro över situationen för människorättsförsvarare och politiska aktivister inom oppositionen i Bahrain. Parlamentet uppmanar än en gång EU:s medlemsstater att arbeta för att det vid det tjugoandra mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter antas en resolution om människorättssituationen i Bahrain, vilken skulle omfatta inrättandet av en internationell mekanism för att övervaka genomförandet av rekommendationerna från den oberoende undersökningskommissionen om Bahrain, inbegripet de rekommendationer som avser människorättsförsvarare.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar den resolution som antogs av människorättsrådet i oktober 2012 om tekniskt bistånd till och kapacitetsuppbyggnad i Jemen på området för mänskliga rättigheter och inrättandet av ett lokalkontor i Jemen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och uppmanar med kraft människorättsrådet att fortsätta att övervaka situationen i landet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar den resolution som antogs av människorättsrådet i oktober 2012 om tekniskt bistånd till och kapacitetsuppbyggnad i Jemen på området för mänskliga rättigheter och inrättandet av ett lokalkontor i Jemen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och uppmanar med kraft människorättsrådet att fortsätta att övervaka situationen i landet.

| 20. | Europaparlamentet är djupt oroat över den fortsatta politiska instabiliteten och det fortsatta våldet i Egypten och ger sitt fulla stöd till en övergång till ett demokratiskt samhälle som bygger på rättsstatsprincipen och ett konstitutionellt ramverk där de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna respekteras till fullo, i synnerhet yttrandefriheten, kvinnors rättigheter och respekt för minoriteter. De egyptiska myndigheterna uppmanas med kraft att inleda en öppen utredning om säkerhetsstyrkornas och polisens användning av våld mot demonstranter och att se till att ansvar utkrävs för människorättskränkningar. Parlamentet upprepar EU:s inställning till dödsstraffet och begär i detta sammanhang ett moratorium på dödsstraff i Egypten, inklusive i det fall där 21 personer nyligen dömdes till döden för den katastrof som inträffade i samband med en fotbollsmatch på Port Said-stadion förra året. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet är djupt oroat över den fortsatta politiska instabiliteten och det fortsatta våldet i Egypten och ger sitt fulla stöd till en övergång till ett demokratiskt samhälle som bygger på rättsstatsprincipen och ett konstitutionellt ramverk där de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna respekteras till fullo, i synnerhet yttrandefriheten, kvinnors rättigheter och respekt för minoriteter. De egyptiska myndigheterna uppmanas med kraft att inleda en öppen utredning om säkerhetsstyrkornas och polisens användning av våld mot demonstranter och att se till att ansvar utkrävs för människorättskränkningar. Parlamentet upprepar EU:s inställning till dödsstraffet och begär i detta sammanhang ett moratorium på dödsstraff i Egypten, inklusive i det fall där 21 personer nyligen dömdes till döden för den katastrof som inträffade i samband med en fotbollsmatch på Port Said-stadion förra året.

| 21. | Europaparlamentet uttrycker oro över de fortsatta kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Västsahara. Parlamentet kräver att de grundläggande rättigheterna för befolkningen i Västsahara skyddas, däribland föreningsfriheten, yttrandefriheten och demonstrationsrätten. Parlamentet kräver att alla västsahariska politiska fångar ska friges. Parlamentet välkomnar inrättandet av ett särskilt sändebud för Sahel och betonar behovet av internationell övervakning av människorättsläget i Västsahara. Parlamentet stöder en rättvis och varaktig lösning av konflikten, som ska bygga på rätten till självbestämmande för det västsahariska folket, i enlighet med FN:s resolutioner. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uttrycker oro över de fortsatta kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Västsahara. Parlamentet kräver att de grundläggande rättigheterna för befolkningen i Västsahara skyddas, däribland föreningsfriheten, yttrandefriheten och demonstrationsrätten. Parlamentet kräver att alla västsahariska politiska fångar ska friges. Parlamentet välkomnar inrättandet av ett särskilt sändebud för Sahel och betonar behovet av internationell övervakning av människorättsläget i Västsahara. Parlamentet stöder en rättvis och varaktig lösning av konflikten, som ska bygga på rätten till självbestämmande för det västsahariska folket, i enlighet med FN:s resolutioner.

Övriga länder

| 22. | Europaparlamentet välkomnar FN:s människorättsråds beslut att utse en särskild rapportör om människorättssituationen i Vitryssland, och uppmärksammar det tvärregionala stödet för resolutionen om inrättandet av detta mandat, vilket visar att den allvarliga människorättssituationen i landet har observerats av stater världen över. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar FN:s människorättsråds beslut att utse en särskild rapportör om människorättssituationen i Vitryssland, och uppmärksammar det tvärregionala stödet för resolutionen om inrättandet av detta mandat, vilket visar att den allvarliga människorättssituationen i landet har observerats av stater världen över.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar förlängningen av mandaten för de oberoende sakkunniga om Elfenbenskusten, Haiti och Somalia. Myndigheterna i dessa länder uppmanas med kraft att samarbeta fullt ut med mandatinnehavarna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar förlängningen av mandaten för de oberoende sakkunniga om Elfenbenskusten, Haiti och Somalia. Myndigheterna i dessa länder uppmanas med kraft att samarbeta fullt ut med mandatinnehavarna.

| 24. | Europaparlamentet vill att mandatet för den särskilda rapportören om människorättssituationen i Iran förlängs. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet vill att mandatet för den särskilda rapportören om människorättssituationen i Iran förlängs.

| 25. | Europaparlamentet begär att mandatet för den särskilda rapportören om människorättssituationen i Demokratiska folkrepubliken Korea förlängs med ytterligare ett år och välkomnar att resolutionen om Demokratiska folkrepubliken Korea antogs enhälligt, vilket visar det starka stödet för detta uppdrag. Demokratiska folkrepubliken Koreas regering uppmanas med kraft att samarbeta fullt ut med rapportören och att underlätta dennes besök i landet. Parlamentet uppmanar med kraft människorättsrådet att vidta åtgärder på högkommissariens uppmaning för att inrätta en internationell undersökningskommission om de allvarliga brott som har ägt rum i landet under decennier. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet begär att mandatet för den särskilda rapportören om människorättssituationen i Demokratiska folkrepubliken Korea förlängs med ytterligare ett år och välkomnar att resolutionen om Demokratiska folkrepubliken Korea antogs enhälligt, vilket visar det starka stödet för detta uppdrag. Demokratiska folkrepubliken Koreas regering uppmanas med kraft att samarbeta fullt ut med rapportören och att underlätta dennes besök i landet. Parlamentet uppmanar med kraft människorättsrådet att vidta åtgärder på högkommissariens uppmaning för att inrätta en internationell undersökningskommission om de allvarliga brott som har ägt rum i landet under decennier.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar människorättsrådets resolution om Burma/Myanmar samt efterlyser en förlängning av uppdraget för den särskilde rapportören om människorättssituationen i landet. Parlamentet noterar de åtgärder som den burmesiska regeringen vidtagit sedan början av 2011 för att återställa de medborgerliga fri- och rättigheterna i landet, men uttrycker djup oro över de svåra förluster som drabbat civilbefolkningen som ett resultat av militäroperationerna i delstaten Kashin, liksom över det ökande våldet mellan olika befolkningsgrupper i delstaten Rakhine, med den påföljden att människor dödats och sårats samt att egendom förstörts och lokalbefolkningen drivits på flykt. Parlamentet tror att den bakomliggande orsaken till detta är den hävdvunna politiken med diskriminering av rohingya- and kashinfolken. Det behövs större insatser för att man ska kunna lösa den bakomliggande orsaken till problemet. Parlamentet uppmanar med kraft Myanmars regering att i snabbare takt genomföra sitt åtagande om att inrätta ett lokalkontor för kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och betonar att den särskilde rapportören, i den situation som råder i dag, bör fortsätta att övervaka läget och rapportera om det. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar människorättsrådets resolution om Burma/Myanmar samt efterlyser en förlängning av uppdraget för den särskilde rapportören om människorättssituationen i landet. Parlamentet noterar de åtgärder som den burmesiska regeringen vidtagit sedan början av 2011 för att återställa de medborgerliga fri- och rättigheterna i landet, men uttrycker djup oro över de svåra förluster som drabbat civilbefolkningen som ett resultat av militäroperationerna i delstaten Kashin, liksom över det ökande våldet mellan olika befolkningsgrupper i delstaten Rakhine, med den påföljden att människor dödats och sårats samt att egendom förstörts och lokalbefolkningen drivits på flykt. Parlamentet tror att den bakomliggande orsaken till detta är den hävdvunna politiken med diskriminering av rohingya- and kashinfolken. Det behövs större insatser för att man ska kunna lösa den bakomliggande orsaken till problemet. Parlamentet uppmanar med kraft Myanmars regering att i snabbare takt genomföra sitt åtagande om att inrätta ett lokalkontor för kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och betonar att den särskilde rapportören, i den situation som råder i dag, bör fortsätta att övervaka läget och rapportera om det.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar också resolutionen om Sri Lanka med fokus på försoning och ansvarsutkrävande i landet. Parlamentet upprepar sitt stöd till rekommendationerna från FN:s generalsekreterares expertpanel om Sri Lanka, inklusive ett strikt upprätthållande av rättsväsendets oberoende, bland annat för att effektivt kunna lagföra tidigare krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar också resolutionen om Sri Lanka med fokus på försoning och ansvarsutkrävande i landet. Parlamentet upprepar sitt stöd till rekommendationerna från FN:s generalsekreterares expertpanel om Sri Lanka, inklusive ett strikt upprätthållande av rättsväsendets oberoende, bland annat för att effektivt kunna lagföra tidigare krigsförbrytelser.

| 28. | Europaparlamentet stöder den resolution som antogs vid det tjugonde mötet i människorättsrådet om inrättande av en särskild rapportör om människorättssituationen i Eritrea. Parlamentet noterar att detta är första gången som människorättsrådet behandlar frågan och lovordar det ledarskap som de afrikanska länderna har visat i denna fråga. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet stöder den resolution som antogs vid det tjugonde mötet i människorättsrådet om inrättande av en särskild rapportör om människorättssituationen i Eritrea. Parlamentet noterar att detta är första gången som människorättsrådet behandlar frågan och lovordar det ledarskap som de afrikanska länderna har visat i denna fråga.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar att människorättsrådet noga håller uppsikt över situationen i Mali, och lovordar det ledarskap som har visats av de afrikanska stater som uppmärksammat människorättsrådet på frågan. Parlamentet uppmanar människorättsrådet att stödja ett snabbt inrättande av övervakningskapacitet i Mali och att begära att människorättsrådet fortsätter att rapportera om situationen i landet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar att människorättsrådet noga håller uppsikt över situationen i Mali, och lovordar det ledarskap som har visats av de afrikanska stater som uppmärksammat människorättsrådet på frågan. Parlamentet uppmanar människorättsrådet att stödja ett snabbt inrättande av övervakningskapacitet i Mali och att begära att människorättsrådet fortsätter att rapportera om situationen i landet.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av en resolution om Demokratiska republiken Kongo, men är fortsatt oroat över människorättssituationen i landet, framför allt i provinsen Nordkivu i landets östra del. Parlamentet fördömer skarpt rebellgruppernas, i synnerhet M23-rörelsens, attacker mot civilbefolkningen, däribland kvinnor och barn, i östra delen av landet och fördömer starkt att våldtäkter systematiskt används som ett vapen i krigföringen, samt uttrycker djup oro över det pågående utnyttjandet av barnsoldater. Parlamentet begär att dessa avväpnas, rehabiliteras och återintegreras i samhället. Parlamentet välkomnar det arbete som utförs av medlemsstaterna i den internationella konferensen för området kring de stora sjöarna samt av Afrikanska unionen och FN för att finna en fredlig politisk lösning på krisen. Parlamentet upprepar sitt krav på att FN åter tillsätter en oberoende sakkunnig för människorättssituationen i Demokratiska republiken Kongo, för att få en pålitlig mekanism med inriktning på att förbättra den sedan länge allvarligt oroväckande människorättssituation som råder där. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av en resolution om Demokratiska republiken Kongo, men är fortsatt oroat över människorättssituationen i landet, framför allt i provinsen Nordkivu i landets östra del. Parlamentet fördömer skarpt rebellgruppernas, i synnerhet M23-rörelsens, attacker mot civilbefolkningen, däribland kvinnor och barn, i östra delen av landet och fördömer starkt att våldtäkter systematiskt används som ett vapen i krigföringen, samt uttrycker djup oro över det pågående utnyttjandet av barnsoldater. Parlamentet begär att dessa avväpnas, rehabiliteras och återintegreras i samhället. Parlamentet välkomnar det arbete som utförs av medlemsstaterna i den internationella konferensen för området kring de stora sjöarna samt av Afrikanska unionen och FN för att finna en fredlig politisk lösning på krisen. Parlamentet upprepar sitt krav på att FN åter tillsätter en oberoende sakkunnig för människorättssituationen i Demokratiska republiken Kongo, för att få en pålitlig mekanism med inriktning på att förbättra den sedan länge allvarligt oroväckande människorättssituation som råder där.

| 31. | Europaparlamentet uttrycker oro över situationen i Centralafrikanska republiken, där väpnade grupper angripit och ockuperat ett flertal städer i landets nordöstra del. Parlamentet välkomnar de avtal som undertecknades i Libreville den 11 januari 2013, bland dem eldupphöravtalet och det politiska avtalet om en lösning på krisen i landet. Parlamentet betonar att dessa avtal måste genomföras skyndsamt, och välkomnar uttalandet av den 11 januari 2013 från vice ordföranden/den höga representanten med en uppmaning till alla som undertecknat avtalen att följa dem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta upp denna fråga i FN:s råd för mänskliga rättigheter, så att situationen i Centralafrikanska republiken behåller sin plats högt uppe på den internationella dagordningen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uttrycker oro över situationen i Centralafrikanska republiken, där väpnade grupper angripit och ockuperat ett flertal städer i landets nordöstra del. Parlamentet välkomnar de avtal som undertecknades i Libreville den 11 januari 2013, bland dem eldupphöravtalet och det politiska avtalet om en lösning på krisen i landet. Parlamentet betonar att dessa avtal måste genomföras skyndsamt, och välkomnar uttalandet av den 11 januari 2013 från vice ordföranden/den höga representanten med en uppmaning till alla som undertecknat avtalen att följa dem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta upp denna fråga i FN:s råd för mänskliga rättigheter, så att situationen i Centralafrikanska republiken behåller sin plats högt uppe på den internationella dagordningen.

| 32. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över situationen i Israel och Gaza efter det att konflikten trappats upp mot slutet av 2012, och fördömer alla våldshandlingar. Parlamentet upprepar att det måste bli slut på blockaden av Gazaremsan, varvid man samtidigt måste ta hänsyn till Israels legitima säkerhetsintressen, och yrkar på att det vidtas åtgärder för återuppbyggnad och ekonomisk återhämtning i Gazaremsan. Parlamentet välkomnar det internationella mandatet för undersökning av de israeliska bosättningarna i de ockuperade palestinska områdena, vilket tillsattes vid människorättsrådets nittonde möte, och ser fram emot dess rapport vid det tjugoandra mötet i människorättsrådet. Parlamentet uttrycker oro över att Israel har ställt in sitt samarbete med människorättsrådet och den allmänna återkommande utvärderingen. Parlamentet uppmuntrar starkt alla insatser för en tvåstatslösning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över situationen i Israel och Gaza efter det att konflikten trappats upp mot slutet av 2012, och fördömer alla våldshandlingar. Parlamentet upprepar att det måste bli slut på blockaden av Gazaremsan, varvid man samtidigt måste ta hänsyn till Israels legitima säkerhetsintressen, och yrkar på att det vidtas åtgärder för återuppbyggnad och ekonomisk återhämtning i Gazaremsan. Parlamentet välkomnar det internationella mandatet för undersökning av de israeliska bosättningarna i de ockuperade palestinska områdena, vilket tillsattes vid människorättsrådets nittonde möte, och ser fram emot dess rapport vid det tjugoandra mötet i människorättsrådet. Parlamentet uttrycker oro över att Israel har ställt in sitt samarbete med människorättsrådet och den allmänna återkommande utvärderingen. Parlamentet uppmuntrar starkt alla insatser för en tvåstatslösning.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar att FN:s generalförsamling den 29 november 2012 antog en resolution där Palestina fick observatörsstatus som icke-medlem i FN. Parlamentet upprepar sitt stöd till denna strävan och konstaterar att EU uttryckt sitt stöd för att Palestina blir fullvärdig medlem av FN, såsom ett led i en politisk lösning på konflikten mellan Israel och Palestina. Parlamentet bekräftar åter att EU inte kommer att godkänna några ändringar av de gränser som gällde före 1967, inte heller vad beträffar Jerusalem, utöver sådana som parterna själva samtycker till. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar att FN:s generalförsamling den 29 november 2012 antog en resolution där Palestina fick observatörsstatus som icke-medlem i FN. Parlamentet upprepar sitt stöd till denna strävan och konstaterar att EU uttryckt sitt stöd för att Palestina blir fullvärdig medlem av FN, såsom ett led i en politisk lösning på konflikten mellan Israel och Palestina. Parlamentet bekräftar åter att EU inte kommer att godkänna några ändringar av de gränser som gällde före 1967, inte heller vad beträffar Jerusalem, utöver sådana som parterna själva samtycker till.

| 34. | Europaparlamentet gläder sig åt att människorättsrådet lägger stor vikt vid rätten till bostad och uppmanar EU och medlemsstaterna att främja tillgång till adekvata bostäder som en grundläggande rättighet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet gläder sig åt att människorättsrådet lägger stor vikt vid rätten till bostad och uppmanar EU och medlemsstaterna att främja tillgång till adekvata bostäder som en grundläggande rättighet.

| 35. | Europaparlamentet fördömer de massavrättningar som nyligen genomförts i Iran, och uttalar än en gång sitt starka motstånd mot dödsstraffet i samtliga fall och oavsett omständigheterna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet fördömer de massavrättningar som nyligen genomförts i Iran, och uttalar än en gång sitt starka motstånd mot dödsstraffet i samtliga fall och oavsett omständigheterna.

| 36. | Europaparlamentet beklagar djupt de avrättningar som genomfördes i Japan under 2012, efter ett moratorium för denna praxis under 2011, liksom de sex avrättningar som genomfördes i Taiwan i december 2012 och den fortsatta tillämpningen av dödsstraffet i Saudiarabien under 2012. Parlamentet anser det djupt beklagligt att det de facto-moratorium för dödsstraffet som rått i Indien sedan 2004 bröts då en fånge avrättades i november 2012, något som också går emot den globala trenden i riktning mot ett avskaffande. Parlamentet vädjar till alla länder som fortfarande har kvar dödsstraffet att avskaffa det eller åtminstone införa ett moratorium för avrättningar. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet beklagar djupt de avrättningar som genomfördes i Japan under 2012, efter ett moratorium för denna praxis under 2011, liksom de sex avrättningar som genomfördes i Taiwan i december 2012 och den fortsatta tillämpningen av dödsstraffet i Saudiarabien under 2012. Parlamentet anser det djupt beklagligt att det de facto-moratorium för dödsstraffet som rått i Indien sedan 2004 bröts då en fånge avrättades i november 2012, något som också går emot den globala trenden i riktning mot ett avskaffande. Parlamentet vädjar till alla länder som fortfarande har kvar dödsstraffet att avskaffa det eller åtminstone införa ett moratorium för avrättningar.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att EU lägger oerhört stor vikt vid kampen mot tortyr och annan misshandel. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att visa att de gemensamt förbundit sig att utrota det gissel som tortyren är och att stödja offren, framför allt genom att bidra till FN:s frivilliga fond för tortyroffer samt till den särskilda fond som inrättats genom det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påminner om att EU lägger oerhört stor vikt vid kampen mot tortyr och annan misshandel. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att visa att de gemensamt förbundit sig att utrota det gissel som tortyren är och att stödja offren, framför allt genom att bidra till FN:s frivilliga fond för tortyroffer samt till den särskilda fond som inrättats genom det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att människorättsrådet antagit en resolution om religions- och trosfrihet, och betonar hur viktig EU anser att denna fråga är. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna till fortsatt arbete med detta och ser fram emot de nya EU-riktlinjer som väntas komma under början av innevarande år. Parlamentet lovordar det arbete som utförts av FN:s särskilde rapportör för religions- och trosfrihet och betonar vikten av att detta mandat förnyas vid människorättsrådets tjugoandra möte. Parlamentet betonar det fortsatta behovet att arbeta aktivt med att bekämpa diskriminering av religiösa minoriteter runtom i världen. Parlamentet upprepar att tanke-, samvets- och religionsfriheten – inklusive friheten att byta eller avsäga sig sin religion eller övertygelse – är en grundläggande mänsklig rättighet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att människorättsrådet antagit en resolution om religions- och trosfrihet, och betonar hur viktig EU anser att denna fråga är. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna till fortsatt arbete med detta och ser fram emot de nya EU-riktlinjer som väntas komma under början av innevarande år. Parlamentet lovordar det arbete som utförts av FN:s särskilde rapportör för religions- och trosfrihet och betonar vikten av att detta mandat förnyas vid människorättsrådets tjugoandra möte. Parlamentet betonar det fortsatta behovet att arbeta aktivt med att bekämpa diskriminering av religiösa minoriteter runtom i världen. Parlamentet upprepar att tanke-, samvets- och religionsfriheten – inklusive friheten att byta eller avsäga sig sin religion eller övertygelse – är en grundläggande mänsklig rättighet.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar arbetet med att följa upp rapporten från högkommissarien för mänskliga rättigheter om diskriminerande lagar och praxis och våldshandlingar mot enskilda personer på grund av deras sexuella läggning och könsidentitet. Parlamentet uppmanar till fortsatt uppföljning, bland annat genom regionala möten och ett aktivt deltagande av EU:s medlemsstater, rådet och Europeiska utrikestjänsten. Parlamentet beklagar här oerhört djupt utdömandet av dödsstraff, fängelse eller brottmålsdomar på grund av sexuell läggning i vissa länder och kräver att detta omedelbart ska upphöra. Parlamentet välkomnar det ledarskap som generalsekreteraren och högkommissarien visat prov på i denna fråga, både inom och utanför människorättsrådet. Parlamentet beklagar att det för närvarande görs försök att urholka de mänskliga rättigheternas karaktär av att vara universella och odelbara, framför allt med en resolution om ”traditionella värden”. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar arbetet med att följa upp rapporten från högkommissarien för mänskliga rättigheter om diskriminerande lagar och praxis och våldshandlingar mot enskilda personer på grund av deras sexuella läggning och könsidentitet. Parlamentet uppmanar till fortsatt uppföljning, bland annat genom regionala möten och ett aktivt deltagande av EU:s medlemsstater, rådet och Europeiska utrikestjänsten. Parlamentet beklagar här oerhört djupt utdömandet av dödsstraff, fängelse eller brottmålsdomar på grund av sexuell läggning i vissa länder och kräver att detta omedelbart ska upphöra. Parlamentet välkomnar det ledarskap som generalsekreteraren och högkommissarien visat prov på i denna fråga, både inom och utanför människorättsrådet. Parlamentet beklagar att det för närvarande görs försök att urholka de mänskliga rättigheternas karaktär av att vara universella och odelbara, framför allt med en resolution om ”traditionella värden”.

| 40. | Europaparlamentet noterar det första årliga forumet för företag och mänskliga rättigheter, vilket hölls i Genève den 4–6 december 2012 och sammanförde en rad olika parter för att diskutera gemomförandet av FN:s riktlinjer på detta område. Parlamentet uttalar sitt stöd till att forumet inledningsvis hållit samråd om hur statsmakterna och företagen kan förmås att anta ramar för lagstiftning och reglering samt politik och genomförande, i syfte att motverka brott mot de mänskliga rättigheterna i samband med företagsverksamhet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet noterar det första årliga forumet för företag och mänskliga rättigheter, vilket hölls i Genève den 4–6 december 2012 och sammanförde en rad olika parter för att diskutera gemomförandet av FN:s riktlinjer på detta område. Parlamentet uttalar sitt stöd till att forumet inledningsvis hållit samråd om hur statsmakterna och företagen kan förmås att anta ramar för lagstiftning och reglering samt politik och genomförande, i syfte att motverka brott mot de mänskliga rättigheterna i samband med företagsverksamhet.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som gjorts av den öppna mellanstatliga arbetsgruppen för privata företag inom militär- och säkerhetsbranschen, med mandat att överväga om det skulle kunna utarbetas en internationell lagstiftningsram. Parlamentet är medvetet om den särskilda uppmärksamhet som ägnats åt att utarbeta rättsligt bindande instrument för reglering av samt tillsyn och uppsikt över den verksamhet som bedrivs av privata företag inom militär- och säkerhetsbranschen, och uttrycker sitt stöd för en sådan juridiskt bindande lagstiftningsram. Parlamentet understryker behovet av en stark mekanism för ansvarighet, och uppmanar de privata företag inom militär- och säkerhetsbranschen som ännu inte har undertecknat uppförandekoden för privata leverantörer av säkerhetstjänster att ansluta sig till den. Parlamentet ser fram emot presentationen av arbetsgruppens rapport och vill att mandatet för denna arbetsgrupp förlängs. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar det arbete som gjorts av den öppna mellanstatliga arbetsgruppen för privata företag inom militär- och säkerhetsbranschen, med mandat att överväga om det skulle kunna utarbetas en internationell lagstiftningsram. Parlamentet är medvetet om den särskilda uppmärksamhet som ägnats åt att utarbeta rättsligt bindande instrument för reglering av samt tillsyn och uppsikt över den verksamhet som bedrivs av privata företag inom militär- och säkerhetsbranschen, och uttrycker sitt stöd för en sådan juridiskt bindande lagstiftningsram. Parlamentet understryker behovet av en stark mekanism för ansvarighet, och uppmanar de privata företag inom militär- och säkerhetsbranschen som ännu inte har undertecknat uppförandekoden för privata leverantörer av säkerhetstjänster att ansluta sig till den. Parlamentet ser fram emot presentationen av arbetsgruppens rapport och vill att mandatet för denna arbetsgrupp förlängs.

| 42. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av de allmänna återkommande utvärderingarnas allmänna karaktär, och betonar vikten av dem i syfte att fullt ut förstå situationen för de mänskliga rättigheterna på ort och ställe i alla FN-medlemsstater. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av de allmänna återkommande utvärderingarnas allmänna karaktär, och betonar vikten av dem i syfte att fullt ut förstå situationen för de mänskliga rättigheterna på ort och ställe i alla FN-medlemsstater.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar att den andra omgången av de allmänna återkommande utvärderingarna har inletts och att de första resultaten av denna omgång har antagits. Parlamentet upprepar vikten av att den andra omgången inriktas på genomförandet av de rekommendationer som godtagits vid den första omgången. Parlamentet begär dock återigen att de rekommendationer som inte accepterades av staterna under den första omgången tas upp till övervägande i den fortsatta processen med allmänna återkommande utvärderingar. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar att den andra omgången av de allmänna återkommande utvärderingarna har inletts och att de första resultaten av denna omgång har antagits. Parlamentet upprepar vikten av att den andra omgången inriktas på genomförandet av de rekommendationer som godtagits vid den första omgången. Parlamentet begär dock återigen att de rekommendationer som inte accepterades av staterna under den första omgången tas upp till övervägande i den fortsatta processen med allmänna återkommande utvärderingar.

| 44. | Europaparlamentet anser att genomförandet är en nyckelaspekt för att förverkliga potentialen i processen med allmänna återkommande utvärderingar. Parlamentet upprepar därför vikten av att kommissionen och medlemsstaterna ger tekniskt bistånd för att hjälpa de stater som är föremål för utvärdering att genomföra rekommendationerna. Parlamentet uppmanar dessutom staterna att lägga fram halvtidsuppdateringar i syfte att bidra till ett stärkt genomförande. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att genomförandet är en nyckelaspekt för att förverkliga potentialen i processen med allmänna återkommande utvärderingar. Parlamentet upprepar därför vikten av att kommissionen och medlemsstaterna ger tekniskt bistånd för att hjälpa de stater som är föremål för utvärdering att genomföra rekommendationerna. Parlamentet uppmanar dessutom staterna att lägga fram halvtidsuppdateringar i syfte att bidra till ett stärkt genomförande.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som deltar i interaktiva dialoger kring processen med allmänna återkommande utvärderingar att lägga fram rekommendationer som är specifika och mätbara, för att förbättra uppföljningen och genomförandet av de rekommendationer som godtagits. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som deltar i interaktiva dialoger kring processen med allmänna återkommande utvärderingar att lägga fram rekommendationer som är specifika och mätbara, för att förbättra uppföljningen och genomförandet av de rekommendationer som godtagits.

| 46. | Europaparlamentet rekommenderar att rekommendationerna från de allmänna återkommande utvärderingarna systematiskt inbegrips i EU:s dialoger och samråd om mänskliga rättigheter samt i EU:s landstrategier för mänskliga rättigheter, i syfte att säkerställa att resultaten från de allmänna återkommande utvärderingarna följs upp. På ett likartat sätt rekommenderas parlamentet att ta upp dessa rekommendationer under sina egna delegationsresor till tredjeländer. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet rekommenderar att rekommendationerna från de allmänna återkommande utvärderingarna systematiskt inbegrips i EU:s dialoger och samråd om mänskliga rättigheter samt i EU:s landstrategier för mänskliga rättigheter, i syfte att säkerställa att resultaten från de allmänna återkommande utvärderingarna följs upp. På ett likartat sätt rekommenderas parlamentet att ta upp dessa rekommendationer under sina egna delegationsresor till tredjeländer.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar åtgärder som gör det möjligt för en lång rad berörda parter att fullt ut delta i processen med de allmänna återkommande utvärderingarna. I detta sammanhang välkomnar parlamentet de förändringar i talarlistan som ger alla stater som så önskar möjlighet att yttra sig under processen med de allmänna återkommande utvärderingarna. Parlamentet upprepar sin uppskattning över den större roll som nationella människorättsinstitutioner har fått i överensstämmelse med Parisprinciperna, och välkomnar det större deltagandet från detta håll tack vare en ökad användning av videokonferenser. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar åtgärder som gör det möjligt för en lång rad berörda parter att fullt ut delta i processen med de allmänna återkommande utvärderingarna. I detta sammanhang välkomnar parlamentet de förändringar i talarlistan som ger alla stater som så önskar möjlighet att yttra sig under processen med de allmänna återkommande utvärderingarna. Parlamentet upprepar sin uppskattning över den större roll som nationella människorättsinstitutioner har fått i överensstämmelse med Parisprinciperna, och välkomnar det större deltagandet från detta håll tack vare en ökad användning av videokonferenser.

| 48. | Europaparlamentet anser att mer kan göras för det civila samhällets medverkan i processen med de allmänna återkommande utvärderingarna, bland annat i genomförandet av resultaten från dem, och också, överlag, i det arbete som bedrivs av FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att mer kan göras för det civila samhällets medverkan i processen med de allmänna återkommande utvärderingarna, bland annat i genomförandet av resultaten från dem, och också, överlag, i det arbete som bedrivs av FN:s råd för mänskliga rättigheter.

De särskilda förfarandena

| 49. | Europaparlamentet fastslår återigen att de särskilda förfarandena spelar en avgörande roll för trovärdigheten och effektiviteten i människorättsrådets arbete samt utgör kärnan för FN:s människorättssystem. Parlamentet upprepar sitt starka stöd för de särskilda förfarandena och betonar den grundläggande vikten av att dessa mandat är oberoende. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet fastslår återigen att de särskilda förfarandena spelar en avgörande roll för trovärdigheten och effektiviteten i människorättsrådets arbete samt utgör kärnan för FN:s människorättssystem. Parlamentet upprepar sitt starka stöd för de särskilda förfarandena och betonar den grundläggande vikten av att dessa mandat är oberoende.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar med kraft staterna att fullt ut samarbeta med de särskilda förfarandena, bland annat genom att utan dröjsmål ta emot besök av mandatinnehavare, att reagera på deras brådskande åtgärder och påståenden om kränkningar samt att säkerställa en korrekt uppföljning av mandatinnehavarnas rekommendationer. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsländerna i människorättsrådet att föregå med gott exempel i dessa frågor. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar med kraft staterna att fullt ut samarbeta med de särskilda förfarandena, bland annat genom att utan dröjsmål ta emot besök av mandatinnehavare, att reagera på deras brådskande åtgärder och påståenden om kränkningar samt att säkerställa en korrekt uppföljning av mandatinnehavarnas rekommendationer. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsländerna i människorättsrådet att föregå med gott exempel i dessa frågor.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder EU vidtagit för att gemensamt ge en stående inbjudan till FN:s alla särskilda förfaranden om mänskliga rättigheter och på det sättet föregå med gott exempel i denna fråga. Parlamentet uppmanar andra FN-medlemsstater att göra detta. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder EU vidtagit för att gemensamt ge en stående inbjudan till FN:s alla särskilda förfaranden om mänskliga rättigheter och på det sättet föregå med gott exempel i denna fråga. Parlamentet uppmanar andra FN-medlemsstater att göra detta.

| 52. | Europaparlamentet fördömer alla former av repressalier mot personer som samarbetar med processen med de allmänna återkommande utvärderingarna och de särskilda förfarandena och betonar att sådant blir till förfång för hela FN-systemet för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft alla stater att erbjuda ett adekvat skydd mot sådana hot. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet fördömer alla former av repressalier mot personer som samarbetar med processen med de allmänna återkommande utvärderingarna och de särskilda förfarandena och betonar att sådant blir till förfång för hela FN-systemet för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft alla stater att erbjuda ett adekvat skydd mot sådana hot.

EU:s medverkan

| 53. | Europaparlamentet upprepar, i starkast möjliga ordalag, hur viktigt det är att EU aktivt medverkar i FN:s mekanismer för mänskliga rättigheter, i synnerhet människorättsrådet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra detta genom att gemensamt stödja resolutioner och aktivt delta i diskussioner och interaktiva dialoger samt göra uttalanden. Parlamentet stöder starkt att EU alltmer använder sig av tvärregionala initiativ. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet upprepar, i starkast möjliga ordalag, hur viktigt det är att EU aktivt medverkar i FN:s mekanismer för mänskliga rättigheter, i synnerhet människorättsrådet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra detta genom att gemensamt stödja resolutioner och aktivt delta i diskussioner och interaktiva dialoger samt göra uttalanden. Parlamentet stöder starkt att EU alltmer använder sig av tvärregionala initiativ.

| 54. | Europaparlamentet betonar vikten av att det arbete som görs i Genève inom ramen för FN:s råd för mänskliga rättigheter inlemmas som en del av EU:s inrikes och utrikes verksamhet i hithörande frågor, också Europaparlamentets verksamhet. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar vikten av att det arbete som görs i Genève inom ramen för FN:s råd för mänskliga rättigheter inlemmas som en del av EU:s inrikes och utrikes verksamhet i hithörande frågor, också Europaparlamentets verksamhet.

| 55. | Europaparlamentet betonar vikten av inrättandet av befattningen som EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar den särskilde representanten att arbeta för att EU:s människorättspolitik ska bli mer effektiv, samstämd och synlig inom FN:s råd för mänskliga rättigheter och utveckla ett nära samarbete med kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och de särskilda förfarandena. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet betonar vikten av inrättandet av befattningen som EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar den särskilde representanten att arbeta för att EU:s människorättspolitik ska bli mer effektiv, samstämd och synlig inom FN:s råd för mänskliga rättigheter och utveckla ett nära samarbete med kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och de särskilda förfarandena.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/den höga representanten och den särskilde representanten för mänskliga rättigheter att närvara vid människorättsrådets högnivåsegment. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/den höga representanten och den särskilde representanten för mänskliga rättigheter att närvara vid människorättsrådets högnivåsegment.

| 57. | Europaparlamentet upprepar vilken genomslagskraft EU:s insatser skulle kunna få om unionen och medlemsstaterna gemensamt utnyttjar sin kollektiva tyngd. Parlamentet betonar vikten av fortsatt stärkt samordning och samarbete mellan medlemsstaterna i detta hänseende, i syfte att nå en samsyn i människorättsfrågor. Parlamentet efterlyser återigen ett djärvare, mer ambitiöst agerande och konkreta åtaganden i stället för att man bara nöjer sig med den minsta gemensamma nämnaren. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang Europeiska utrikestjänsten att, framför allt genom sina delegationer i Genève och New York, öka konsekvensen i sitt arbete med hjälp av omfattande samråd i god tid. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet upprepar vilken genomslagskraft EU:s insatser skulle kunna få om unionen och medlemsstaterna gemensamt utnyttjar sin kollektiva tyngd. Parlamentet betonar vikten av fortsatt stärkt samordning och samarbete mellan medlemsstaterna i detta hänseende, i syfte att nå en samsyn i människorättsfrågor. Parlamentet efterlyser återigen ett djärvare, mer ambitiöst agerande och konkreta åtaganden i stället för att man bara nöjer sig med den minsta gemensamma nämnaren. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang Europeiska utrikestjänsten att, framför allt genom sina delegationer i Genève och New York, öka konsekvensen i sitt arbete med hjälp av omfattande samråd i god tid.

| 58. | Europaparlamentet betonar betydelsen av ratificeringen av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder, vilket är det första tillfället då EU ratificerat en FN-konvention i egenskap av juridisk person. Parlamentet uppmanar EU att underteckna och ratificera Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar betydelsen av ratificeringen av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder, vilket är det första tillfället då EU ratificerat en FN-konvention i egenskap av juridisk person. Parlamentet uppmanar EU att underteckna och ratificera Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet.

| 59. | Europaparlamentet upprepar på nytt vikten av att EU:s medlemsstater verkar för de mänskliga rättigheternas odelbarhet och universalitet och stöder människorättsrådets arbete i detta hänseende, särskilt genom att ratificera alla de internationella människorättsinstrument som detta råd har inrättat. Parlamentet beklagar än en gång att ingen EU-medlemsstat har ratificerat konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter och att flera medlemsstater ännu inte har antagit och/eller ratificerat konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden eller det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt att endast två medlemsstater har ratificerat det fakultativa protokollet till Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Parlamentet upprepar sin uppmaning till samtliga medlemsstater att ratificera dessa konventioner och protokoll, och uppmanar dem också att underteckna och ratificera det nya fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter angående ett kommunikationsförfarande, vilket öppnades för undertecknande i Genève den 28 februari 2012. Parlamentet betonar vikten av att EU:s medlemsstater i rätt tid sänder in sina regelbundet återkommande rapporter till FN:s övervakningsorgan. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet upprepar på nytt vikten av att EU:s medlemsstater verkar för de mänskliga rättigheternas odelbarhet och universalitet och stöder människorättsrådets arbete i detta hänseende, särskilt genom att ratificera alla de internationella människorättsinstrument som detta råd har inrättat. Parlamentet beklagar än en gång att ingen EU-medlemsstat har ratificerat konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter och att flera medlemsstater ännu inte har antagit och/eller ratificerat konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden eller det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt att endast två medlemsstater har ratificerat det fakultativa protokollet till Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Parlamentet upprepar sin uppmaning till samtliga medlemsstater att ratificera dessa konventioner och protokoll, och uppmanar dem också att underteckna och ratificera det nya fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter angående ett kommunikationsförfarande, vilket öppnades för undertecknande i Genève den 28 februari 2012. Parlamentet betonar vikten av att EU:s medlemsstater i rätt tid sänder in sina regelbundet återkommande rapporter till FN:s övervakningsorgan.

| 60. | Europaparlamentet upprepar hur betydelsefullt det är för EU att försvara oberoendet för kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och se till att kontoret kan fullgöra sina uppgifter på ett opartiskt sätt. Parlamentet påminner om att de regionala kontoren för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter behöver tillräcklig finansiering för att inte tvingas stänga. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet upprepar hur betydelsefullt det är för EU att försvara oberoendet för kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och se till att kontoret kan fullgöra sina uppgifter på ett opartiskt sätt. Parlamentet påminner om att de regionala kontoren för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter behöver tillräcklig finansiering för att inte tvingas stänga.

| 61. | Europaparlamentet konstaterar att skyddet av människorättsförsvarare prioriteras högt inom EU:s människorättspolitik. Parlamentet framhåller att repressalier och hot mot människorättsförsvarare som samarbetar med FN:s människorättsmekanismer hotar att undergräva systemet. Parlamentet uppskattar därför det praktiska och ekonomiska stöd som avsatts inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter för att snabbt skydda och stödja människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet konstaterar att skyddet av människorättsförsvarare prioriteras högt inom EU:s människorättspolitik. Parlamentet framhåller att repressalier och hot mot människorättsförsvarare som samarbetar med FN:s människorättsmekanismer hotar att undergräva systemet. Parlamentet uppskattar därför det praktiska och ekonomiska stöd som avsatts inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter för att snabbt skydda och stödja människorättsförsvarare.

| 62. | Europaparlamentet ser positivt på att rådets i Bryssel baserade arbetsgrupp för mänskliga rättigheter (Cohom) inrättades 2012. Parlamentet ger sin erkänsla åt Cohoms arbete för att förbättra beredandet och samordningen av EU:s ståndpunkter för mötena i FN:s människorättsråd, inbegripet anordnandet av Cohoms möten i Genève. Parlamentet upprepar sina förväntningar på att Cohom kommer att bli mycket betydelsefullt för att säkerställa samstämdheten mellan EU:s externa och interna människorättspolitik. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet ser positivt på att rådets i Bryssel baserade arbetsgrupp för mänskliga rättigheter (Cohom) inrättades 2012. Parlamentet ger sin erkänsla åt Cohoms arbete för att förbättra beredandet och samordningen av EU:s ståndpunkter för mötena i FN:s människorättsråd, inbegripet anordnandet av Cohoms möten i Genève. Parlamentet upprepar sina förväntningar på att Cohom kommer att bli mycket betydelsefullt för att säkerställa samstämdheten mellan EU:s externa och interna människorättspolitik.

| 63. | Europaparlamentet förväntar sig att utvecklingen av EU:s landstrategier för mänskliga rättigheter på tillbörligt sätt kommer att samordnas med EU:s arbete inom FN:s organ. Parlamentet upprepar sin rekommendation om att EU:s landstrategier för mänskliga rättigheter ska delges Europaparlamentet och offentliggöras när så ar möjligt,, för att EU:s engagemang för mänskliga rättigheter i tredjeländer ska synliggöras och för att de som kämpar för de mänskliga rättigheterna ska finna stöd i dessa dokument. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet förväntar sig att utvecklingen av EU:s landstrategier för mänskliga rättigheter på tillbörligt sätt kommer att samordnas med EU:s arbete inom FN:s organ. Parlamentet upprepar sin rekommendation om att EU:s landstrategier för mänskliga rättigheter ska delges Europaparlamentet och offentliggöras när så ar möjligt,, för att EU:s engagemang för mänskliga rättigheter i tredjeländer ska synliggöras och för att de som kämpar för de mänskliga rättigheterna ska finna stöd i dessa dokument.

| 64. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att man i FN:s råd för mänskliga rättigheter tar upp den oroväckande frågan om att icke-statliga organisationer ges allt mindre utrymme i ett antal länder runtom i världen. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att vidta gemensamma insatser för att uppmärksamma denna fråga. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att man i FN:s råd för mänskliga rättigheter tar upp den oroväckande frågan om att icke-statliga organisationer ges allt mindre utrymme i ett antal länder runtom i världen. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att vidta gemensamma insatser för att uppmärksamma denna fråga.

| 65. | Mot bakgrund av nya rapporter om att företag från EU varit inblandade i brott mot de mänskliga rättigheterna i tredjeländer uppmanar Europaparlamentet än en gång vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att uppmärksamma denna fråga. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en mer ambitiös politik för företagens sociala ansvar och uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att verkningsfullt agera för att företag som brutit mot de mänskliga rättigheterna ställs till svars. I detta sammanhang upprepar parlamentet vikten av större samstämdhet mellan den interna och den externa politiken och av fullständig respekt för mänskliga rättigheter i den interna politiken, så att dubbla måttstockar undviks. |
| --- | --- |

65.

Mot bakgrund av nya rapporter om att företag från EU varit inblandade i brott mot de mänskliga rättigheterna i tredjeländer uppmanar Europaparlamentet än en gång vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att uppmärksamma denna fråga. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en mer ambitiös politik för företagens sociala ansvar och uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att verkningsfullt agera för att företag som brutit mot de mänskliga rättigheterna ställs till svars. I detta sammanhang upprepar parlamentet vikten av större samstämdhet mellan den interna och den externa politiken och av fullständig respekt för mänskliga rättigheter i den interna politiken, så att dubbla måttstockar undviks.

| 66. | Europaparlamentet uppdrar åt sin delegation vid det tjugoandra mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter att ta upp de frågor och ståndpunkter som uttrycks i denna resolution. Delegationen uppmanas att rapportera till underutskottet för mänskliga rättigheter angående sitt besök. Parlamentet anser det vara absolut nödvändigt att fortsätta med sin praxis att sända en delegation till relevanta möten i FN:s människorättsråd och FN:s generalförsamling. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppdrar åt sin delegation vid det tjugoandra mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter att ta upp de frågor och ståndpunkter som uttrycks i denna resolution. Delegationen uppmanas att rapportera till underutskottet för mänskliga rättigheter angående sitt besök. Parlamentet anser det vara absolut nödvändigt att fortsätta med sin praxis att sända en delegation till relevanta möten i FN:s människorättsråd och FN:s generalförsamling.

o

o o

| 67. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s sextiosjunde generalförsamling, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt den arbetsgrupp mellan EU och FN som inrättats av utskottet för utrikesfrågor. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s sextiosjunde generalförsamling, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt den arbetsgrupp mellan EU och FN som inrättats av utskottet för utrikesfrågor.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0250.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0058.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0504.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0503.

(5)

Artiklarna 2, 3.5 och 6 i fördraget om Europeiska unionen.

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/97 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/97

---

P7_TA(2013)0056

Juridisk utbildning – samordnare av lagstiftningsfrågor

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om juridisk utbildning – samordnare vid domstolarna (2012/2864(RSP))

(2016/C 024/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 82 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilka det ska beslutas om åtgärder i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet för att ”stödja utbildning av domare och övrig personal inom rättsväsendet”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 82 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilka det ska beslutas om åtgärder i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet för att ”stödja utbildning av domare och övrig personal inom rättsväsendet”,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 september 1991 om inrättandet av en europeisk rättsakademi (1), sin ståndpunkt av den 24 september 2002 om antagandet av rådets beslut om inrättande av ett europeiskt nätverk för rättslig utbildning (2), sin resolution av den 9 juli 2008 om den nationelle domarens roll i det europeiska rättssystemet (3), och sin rekommendation av den 7 maj 2009 till rådet om utvecklingen av ett EU-område för straffrättskipning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 september 1991 om inrättandet av en europeisk rättsakademi (1), sin ståndpunkt av den 24 september 2002 om antagandet av rådets beslut om inrättande av ett europeiskt nätverk för rättslig utbildning (2), sin resolution av den 9 juli 2008 om den nationelle domarens roll i det europeiska rättssystemet (3), och sin rekommendation av den 7 maj 2009 till rådet om utvecklingen av ett EU-område för straffrättskipning (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 april 2010 om en handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 april 2010 om en handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet (COM(2010)0171),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2009 om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst – Stockholmsprogrammet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2009 om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst – Stockholmsprogrammet (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 september 2011: Skapa förtroende för en EU-övergripande rättvisa – en ny dimension för den europeiska rättsliga utbildningen(COM(2011)0551), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 september 2011: Skapa förtroende för en EU-övergripande rättvisa – en ny dimension för den europeiska rättsliga utbildningen(COM(2011)0551),

| — | med beaktande av det pilotprojekt om rättslig utbildning som parlamentet föreslog 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det pilotprojekt om rättslig utbildning som parlamentet föreslog 2011,

| — | med beaktande av den jämförande studie om rättslig utbildning i medlemsstaterna som parlamentet beställde från Europeiska rättsakademin i samarbete med det europeiska nätverket för rättslig utbildning (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den jämförande studie om rättslig utbildning i medlemsstaterna som parlamentet beställde från Europeiska rättsakademin i samarbete med det europeiska nätverket för rättslig utbildning (6),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 17 juni 2010 (7) och den 14 mars 2012 (8) om rättslig utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 17 juni 2010 (7) och den 14 mars 2012 (8) om rättslig utbildning,

| — | med beaktande av erfarenheterna från Nederländerna med projektet Eurinfra och dess nätverk för EU-rättssamordnare vid domstolarna, ett system som börjar spridas även till andra medlemsstater, särskilt Italien (med projektet European Gaius), Danmark, Rumänien och Bulgarien, och som utformats kring tre pelare för att a) förbättra tillgängligheten till informationsresurser om EU-rätt med hjälp av webbteknik, b) förbättra kunskaperna om EU-rätt i domstolsväsendet och c) inrätta och upprätthålla ett nätverk för EU-rättssamordnare vid domstolarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av erfarenheterna från Nederländerna med projektet Eurinfra och dess nätverk för EU-rättssamordnare vid domstolarna, ett system som börjar spridas även till andra medlemsstater, särskilt Italien (med projektet European Gaius), Danmark, Rumänien och Bulgarien, och som utformats kring tre pelare för att a) förbättra tillgängligheten till informationsresurser om EU-rätt med hjälp av webbteknik, b) förbättra kunskaperna om EU-rätt i domstolsväsendet och c) inrätta och upprätthålla ett nätverk för EU-rättssamordnare vid domstolarna,

| — | med beaktande av de enorma framsteg som görs inom informationstekniken, där till exempel e-utbildning i allt större utsträckning kan användas som ett flexibelt verktyg för att nå fler slutanvändare, oberoende av tid och plats, medan avancerad teknik – i synnerhet sofistikerade sökmotorer – kan användas för att samla information i syfte att förbättra lagstiftningens tillgänglighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de enorma framsteg som görs inom informationstekniken, där till exempel e-utbildning i allt större utsträckning kan användas som ett flexibelt verktyg för att nå fler slutanvändare, oberoende av tid och plats, medan avancerad teknik – i synnerhet sofistikerade sökmotorer – kan användas för att samla information i syfte att förbättra lagstiftningens tillgänglighet,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om rättslig utbildning – samordnare av lagstiftningsfrågor (O-000186/2012 – B7-0112/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om rättslig utbildning – samordnare av lagstiftningsfrågor (O-000186/2012 – B7-0112/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Våra rättsliga systems ursprung är komplexa. Enligt en ny vetenskaplig essä (9) bör romersk rätt betraktas som ett mångkulturellt företag snarare än en viss utveckling av en enda kultur, och sedvanerätt (utan att beakta dess praetoriska syster billighetsrätt och påverkan från kanonisk rätt) är kanske mer känd som anglonormandisk rätt. Rättsstatsprincipen är en gemensam nämnare och ett av de grundläggande värden som är den europeiska rättens bidrag till världen. Vad som behövs är en helhetssyn hos både praktiserande jurister och domare. |
| --- | --- |

A.

Våra rättsliga systems ursprung är komplexa. Enligt en ny vetenskaplig essä (9) bör romersk rätt betraktas som ett mångkulturellt företag snarare än en viss utveckling av en enda kultur, och sedvanerätt (utan att beakta dess praetoriska syster billighetsrätt och påverkan från kanonisk rätt) är kanske mer känd som anglonormandisk rätt. Rättsstatsprincipen är en gemensam nämnare och ett av de grundläggande värden som är den europeiska rättens bidrag till världen. Vad som behövs är en helhetssyn hos både praktiserande jurister och domare.

| B. | Det kan inte finnas några ursäkter för nationella domares bristande kunskaper i EU-rätt. Dessa domare är, och måste vara, europeiska domare, med uppdrag att spela en avgörande roll i ett läge då vi behöver större europeisk integration. Detta förhindrar inte att man bygger en europeisk rättskultur där mångfald lyfts fram som ett gemensamt värde. |
| --- | --- |

B.

Det kan inte finnas några ursäkter för nationella domares bristande kunskaper i EU-rätt. Dessa domare är, och måste vara, europeiska domare, med uppdrag att spela en avgörande roll i ett läge då vi behöver större europeisk integration. Detta förhindrar inte att man bygger en europeisk rättskultur där mångfald lyfts fram som ett gemensamt värde.

| C. | Alla nationella domstolar är också EU-rättsdomstolar. |
| --- | --- |

C.

Alla nationella domstolar är också EU-rättsdomstolar.

| D. | Det ökande antalet medlemsstater och den växande bördan på EU-domstolen innebär att nationella domstolar måste använda alla tillgängliga medel för att möjliggöra effektiv och snabb tillgång till rättvisan. |
| --- | --- |

D.

Det ökande antalet medlemsstater och den växande bördan på EU-domstolen innebär att nationella domstolar måste använda alla tillgängliga medel för att möjliggöra effektiv och snabb tillgång till rättvisan.

| E. | Vad som behövs är kostnadseffektiva medel för att förbättra utbildningen av domare och deras tillgång till rätten. |
| --- | --- |

E.

Vad som behövs är kostnadseffektiva medel för att förbättra utbildningen av domare och deras tillgång till rätten.

| F. | Det vore av mycket stort värde att främja idén om att ha samordnare för EU-rätt vid nationella domstolar och ett nätverk för dessa på europeisk nivå. Den främsta uppgiften för ett sådant nätverk för domstolssamordnare skulle vara att göra det möjligt för domare att i sitt dagliga arbete enkelt samråda med sina kolleger i andra medlemsstater om till exempel tolkning av vissa ord i tillämplig EU-rätt (direktiv eller förordningar) i en säker digital miljö (genom ett särskilt socialt medium eller via internetportalen e-juridik). Dessa s.k. sammanhängande cirklar skulle bidra till större enhetlighet i EU-rättens tillämpning samtidigt som man skulle kunna minska antalet begäranden om förhandsavgöranden, utan att för den skull ifrågasätta EU-domstolens position. |
| --- | --- |

F.

Det vore av mycket stort värde att främja idén om att ha samordnare för EU-rätt vid nationella domstolar och ett nätverk för dessa på europeisk nivå. Den främsta uppgiften för ett sådant nätverk för domstolssamordnare skulle vara att göra det möjligt för domare att i sitt dagliga arbete enkelt samråda med sina kolleger i andra medlemsstater om till exempel tolkning av vissa ord i tillämplig EU-rätt (direktiv eller förordningar) i en säker digital miljö (genom ett särskilt socialt medium eller via internetportalen e-juridik). Dessa s.k. sammanhängande cirklar skulle bidra till större enhetlighet i EU-rättens tillämpning samtidigt som man skulle kunna minska antalet begäranden om förhandsavgöranden, utan att för den skull ifrågasätta EU-domstolens position.

| G. | Europaparlamentet har redan konstaterat att ett sätt att lösa problemen (kostnader, språkundervisning, kostnadseffektivitet) vore att utnyttja modern teknik och finansiera utvecklingen av ”appar” (små program för datorer, mobiltelefoner, surfplattor etc.) |
| --- | --- |

G.

Europaparlamentet har redan konstaterat att ett sätt att lösa problemen (kostnader, språkundervisning, kostnadseffektivitet) vore att utnyttja modern teknik och finansiera utvecklingen av ”appar” (små program för datorer, mobiltelefoner, surfplattor etc.)

| H. | Man skulle kunna börja med den allmänna delen av EU-rätten, eftersom elektronisk kunskapshantering möjliggör omfattande tillgång till den allra senaste informationen. |
| --- | --- |

H.

Man skulle kunna börja med den allmänna delen av EU-rätten, eftersom elektronisk kunskapshantering möjliggör omfattande tillgång till den allra senaste informationen.

| I. | Det skulle vara slöseri med energi och ekonomiska resurser, särskilt i dessa tider av ekonomisk åtstramning, om varje medlemsstat satte igång och utvecklade sin egen teknik och sina egna digitala strukturer för att tillhandahålla digitala verktyg. |
| --- | --- |

I.

Det skulle vara slöseri med energi och ekonomiska resurser, särskilt i dessa tider av ekonomisk åtstramning, om varje medlemsstat satte igång och utvecklade sin egen teknik och sina egna digitala strukturer för att tillhandahålla digitala verktyg.

| J. | Dubbelarbete måste undvikas, och återanvändning av utbildningsprojekt av god kvalitet måste främjas. Detta kräver större samordning mellan medlemsstaterna vad gäller hantering av EU-rättskunskaper. |
| --- | --- |

J.

Dubbelarbete måste undvikas, och återanvändning av utbildningsprojekt av god kvalitet måste främjas. Detta kräver större samordning mellan medlemsstaterna vad gäller hantering av EU-rättskunskaper.

| K. | När sökmotorer för domslut, yttranden och EU-rätt i allmänhet utvecklas bör medlemsstaterna tänka på om denna teknik kanske skulle kunna vara till nytta även för domstolsväsendet i andra medlemsstater. I så fall skulle man kunna gå samman och gemensamt samordna och utveckla tekniken. |
| --- | --- |

K.

När sökmotorer för domslut, yttranden och EU-rätt i allmänhet utvecklas bör medlemsstaterna tänka på om denna teknik kanske skulle kunna vara till nytta även för domstolsväsendet i andra medlemsstater. I så fall skulle man kunna gå samman och gemensamt samordna och utveckla tekniken.

| L. | Ett program bör startas för återanvändning av utbildningsprodukter, till exempel genom samfinansierad inspelning och översättning/dubbning/textning av föreläsningar. |
| --- | --- |

L.

Ett program bör startas för återanvändning av utbildningsprodukter, till exempel genom samfinansierad inspelning och översättning/dubbning/textning av föreläsningar.

| M. | Allt detta bör samlas i en övergripande plan för kunskapshantering för domstolsväsendet, på internetportalen e-juridik, där så är lämpligt. |
| --- | --- |

M.

Allt detta bör samlas i en övergripande plan för kunskapshantering för domstolsväsendet, på internetportalen e-juridik, där så är lämpligt.

| N. | När den gemensamma europeiska köplagen har antagits kommer den att bli ett lämpligt testområde för de nationella domstolarnas EU-rättssamordnare. Den kommer att erbjuda en möjlighet att åstadkomma horisontell samordning mellan nationella domare på områden där rättspraxis från EU-domstolen saknas, eller är mycket liten. Detta bör naturligtvis ske utan att man dubblerar redan befintliga nätverk som är specialiserade på området. |
| --- | --- |

N.

När den gemensamma europeiska köplagen har antagits kommer den att bli ett lämpligt testområde för de nationella domstolarnas EU-rättssamordnare. Den kommer att erbjuda en möjlighet att åstadkomma horisontell samordning mellan nationella domare på områden där rättspraxis från EU-domstolen saknas, eller är mycket liten. Detta bör naturligtvis ske utan att man dubblerar redan befintliga nätverk som är specialiserade på området.

| O. | Nyfikenhet på andra system, ett öppet sinnelag – också gentemot ny teknik och nya metoder – och dialog måste vara nyckelorden i ett Europa, och i en värld, där rätten och dess tillämpare måste hantera kunskap på ett mer innovativt sätt. |
| --- | --- |

O.

Nyfikenhet på andra system, ett öppet sinnelag – också gentemot ny teknik och nya metoder – och dialog måste vara nyckelorden i ett Europa, och i en värld, där rätten och dess tillämpare måste hantera kunskap på ett mer innovativt sätt.

| P. | Detta kan ge positiva effekter på allmänhetens bild av EU. Ju mer faktabaserad information som finns fritt tillgänglig, desto mindre kommer man att tro på den mytbildning som ger upphov till besvikelse gentemot själva EU, EU-rätten och EU:s funktion, och desto mer plats kommer det att finnas för hederlig debatt och politisk diskussion (10). |
| --- | --- |

P.

Detta kan ge positiva effekter på allmänhetens bild av EU. Ju mer faktabaserad information som finns fritt tillgänglig, desto mindre kommer man att tro på den mytbildning som ger upphov till besvikelse gentemot själva EU, EU-rätten och EU:s funktion, och desto mer plats kommer det att finnas för hederlig debatt och politisk diskussion (10).

| Q. | Detta är ytterligare en aspekt på byggandet av en europeisk rättskultur, men det är inte hela bilden. Nya utbildningsmetoder och nya läroplaner som betonar språkstudier och som främjar studier i komparativ rätt och internationell rätt måste spridas till universitet och juridiska fakulteter: Erasmus (för juridikstudenter och domare) var bara början. |
| --- | --- |

Q.

Detta är ytterligare en aspekt på byggandet av en europeisk rättskultur, men det är inte hela bilden. Nya utbildningsmetoder och nya läroplaner som betonar språkstudier och som främjar studier i komparativ rätt och internationell rätt måste spridas till universitet och juridiska fakulteter: Erasmus (för juridikstudenter och domare) var bara början.

| R. | Tiden är mogen för att gå ett steg längre, och inleda med en förutsättningslös diskussion om rättslig vidareutbildning för domare och praktiserande jurister samt om rättslig grundutbildning i ett forum som inkluderar representanter för domstolsväsendet, behöriga nationella myndigheter – inklusive domstolsadministrationer och institut för rättslig utbildning – samt Europeiska rättsakademin, det europeiska nätverket för rättslig utbildning, det europeiska nätverket för domstolsadministrationer och Europeiska rättsinstitutet. |
| --- | --- |

R.

Tiden är mogen för att gå ett steg längre, och inleda med en förutsättningslös diskussion om rättslig vidareutbildning för domare och praktiserande jurister samt om rättslig grundutbildning i ett forum som inkluderar representanter för domstolsväsendet, behöriga nationella myndigheter – inklusive domstolsadministrationer och institut för rättslig utbildning – samt Europeiska rättsakademin, det europeiska nätverket för rättslig utbildning, det europeiska nätverket för domstolsadministrationer och Europeiska rättsinstitutet.

| 1. | Europaparlamentet upprepar och bekräftar sina ovannämnda resolutioner av den 17 juni 2010 och den 14 mars 2012 om rättslig utbildning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar och bekräftar sina ovannämnda resolutioner av den 17 juni 2010 och den 14 mars 2012 om rättslig utbildning.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skynda på kontraktstilldelningen inom pilotprojektet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skynda på kontraktstilldelningen inom pilotprojektet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stimulera och stödja inrättandet av EU-rättssamordnare vid de nationella domstolarna och de framväxande kontakterna mellan de nationella nätverken för dessa domstolssamordnare, och samtidigt uppmuntra och befrämja de idéer som framförs i skälen i denna resolution och i parlamentets resolutioner av den 17 juni 2010 och den 14 mars 2012. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stimulera och stödja inrättandet av EU-rättssamordnare vid de nationella domstolarna och de framväxande kontakterna mellan de nationella nätverken för dessa domstolssamordnare, och samtidigt uppmuntra och befrämja de idéer som framförs i skälen i denna resolution och i parlamentets resolutioner av den 17 juni 2010 och den 14 mars 2012.

| 4. | Europaparlamentet pekar på de potentiella fördelar för ekonomin, i synnerhet för små och medelstora företag, som kan uppnås genom utveckling och användning av e-utbildning och ny teknik, särskilt sökmotorer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet pekar på de potentiella fördelar för ekonomin, i synnerhet för små och medelstora företag, som kan uppnås genom utveckling och användning av e-utbildning och ny teknik, särskilt sökmotorer.

| 5. | Europaparlamentet anser att juristers yrkesutveckling bör betona behovet av gemensamma standarder för yrkesetik, ett oberoende och opartiskt domstolsväsende och en inställning till EU-rätten som respekterar olikheter, eftersom det endast är på detta sätt som man kan skapa verkligt ömsesidigt förtroende. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att juristers yrkesutveckling bör betona behovet av gemensamma standarder för yrkesetik, ett oberoende och opartiskt domstolsväsende och en inställning till EU-rätten som respekterar olikheter, eftersom det endast är på detta sätt som man kan skapa verkligt ömsesidigt förtroende.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaternas rättsliga system, trots sina olikheter, bygger på gemensamma principer och har gemensamma rötter. Fram till för ett par hundra år sedan betraktades praktiserande jurister i Europa som en enda yrkeskår, som kunde ge råd, utarbeta rättsliga dokument och föra talan i domstol var som helst i Europa. Parlamentet anser att EU:s strategi för rättslig utbildning bör inspireras av detta faktum, vilket visar att det går att genomföra fullständig rörlighet för praktiserande jurister. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaternas rättsliga system, trots sina olikheter, bygger på gemensamma principer och har gemensamma rötter. Fram till för ett par hundra år sedan betraktades praktiserande jurister i Europa som en enda yrkeskår, som kunde ge råd, utarbeta rättsliga dokument och föra talan i domstol var som helst i Europa. Parlamentet anser att EU:s strategi för rättslig utbildning bör inspireras av detta faktum, vilket visar att det går att genomföra fullständig rörlighet för praktiserande jurister.

| 7. | Europaparlamentet föreslår avslutningsvis att kommissionen anordnar ett forum sommaren 2013 – en ny Messinakonferens, för en europeisk rättskultur – där domare på alla nivåer kan träffas för att diskutera en eller flera aktuella rättsliga domäner som ur ett rättsperspektiv framstår som kontroversiella eller särskilt svåra, för att uppmuntra till diskussion och till att det knyts kontakter, skapas kanaler för kommunikation och uppnås ömsesidighet vad gäller förtroende och förståelse. Parlamentet anser att ett sådant forum även skulle kunna ge behöriga myndigheter och sakkunniga, däribland universitet och yrkesorganisationer, en historisk möjlighet att diskutera strategier för rättslig vidareutbildning och juridikutbildningens framtid i Europa. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet föreslår avslutningsvis att kommissionen anordnar ett forum sommaren 2013 – en ny Messinakonferens, för en europeisk rättskultur – där domare på alla nivåer kan träffas för att diskutera en eller flera aktuella rättsliga domäner som ur ett rättsperspektiv framstår som kontroversiella eller särskilt svåra, för att uppmuntra till diskussion och till att det knyts kontakter, skapas kanaler för kommunikation och uppnås ömsesidighet vad gäller förtroende och förståelse. Parlamentet anser att ett sådant forum även skulle kunna ge behöriga myndigheter och sakkunniga, däribland universitet och yrkesorganisationer, en historisk möjlighet att diskutera strategier för rättslig vidareutbildning och juridikutbildningens framtid i Europa.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen.

---

(1)  EGT C 267, 14.10.1991, s. 33. (Ej på svenska.)

(2)  EUT C 273 E, 14.11.2003, s. 99.

(3)  EUT C 294 E, 3.12.2009, s. 27.

(4)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 116.

(5)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 12.

(6)  http://www.europarl.europa.eu/delegations/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=60091

(7)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 130.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2012)0079.

(9)  P.G. Monateri, Black Gaius. A Quest for the Multicultural Origins of the ”Western Legal Tradition”, i 51 Hastings Law Journal, 2000, 479 et seq.; http://www.jus.unitn.it/cardozo/users/pigi/blackgaius/bge.pdf. (Ej på svenska.)

(10)  Beträffande mytbildningen om EU:s roll i straffrätten, se till exempel det utmärkta arbetet Opting out of EU Criminal law: What is actually involved?, av Hinarejos, Spencer och Peers., CELS Working Paper, New Series, No 1, http://www.cels.law.cam.ac.uk/publications/working_papers.php

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/100 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/100

---

P7_TA(2013)0057

Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2011

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2011 (2012/2286(INI))

(2016/C 024/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska investeringsbankens (EIB) årsrapport för 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska investeringsbankens (EIB) årsrapport för 2011,

| — | med beaktande av artiklarna 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 och 309 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och protokoll nr 5 om EIB:s stadga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 och 309 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och protokoll nr 5 om EIB:s stadga,

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2012 om Europeiska investeringsbanken (EIB) – Årsrapport 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2012 om Europeiska investeringsbanken (EIB) – Årsrapport 2010 (1),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 och 29 juni 2012, som särskilt förutser en ökning av EIB:s kapital med 10 miljarder EUR, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 och 29 juni 2012, som särskilt förutser en ökning av EIB:s kapital med 10 miljarder EUR,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 29 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 29 juni 2012,

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska rådets ordförande av den 26 juni 2012”Mot en verklig ekonomisk och monetär union”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska rådets ordförande av den 26 juni 2012”Mot en verklig ekonomisk och monetär union”,

| — | med beaktande av betänkandet om riskdelningsinstrument (medbeslutandeärende, antaget förra året), och särskilt yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet om riskdelningsinstrument (medbeslutandeärende, antaget förra året), och särskilt yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor,

| — | med beaktande av EBRD:s kapitalökning, särskilt med avseende på frågan om förhållandet mellan EIB och EBRD, och eventuell överlappning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EBRD:s kapitalökning, särskilt med avseende på frågan om förhållandet mellan EIB och EBRD, och eventuell överlappning,

| — | med beaktande av beslutet att utvidga räckvidden för EBRD till att omfatta Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet att utvidga räckvidden för EBRD till att omfatta Medelhavsområdet,

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av beslut nr 1639/2006/EG om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) och förordning (EG) nr 680/2007 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet (COM(2011)0659) och som inleder pilotfasen av projektobligationsinitiativet inom Europa 2020-strategin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av beslut nr 1639/2006/EG om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) och förordning (EG) nr 680/2007 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet (COM(2011)0659) och som inleder pilotfasen av projektobligationsinitiativet inom Europa 2020-strategin,

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (COM(2012)0511), och av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), när det gäller dess samspel med rådets förordning (EU) nr .../... om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (COM(2012)0512), som syftar till att inrätta en europeisk bankunion, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (COM(2012)0511), och av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), när det gäller dess samspel med rådets förordning (EU) nr .../... om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (COM(2012)0512), som syftar till att inrätta en europeisk bankunion,

| — | Europaparlamentets och rådets beslut nr 1080/2011/EU av den 25 oktober 2011 om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför unionen och om upphävande av beslut nr 633/2009/EG (2), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1080/2011/EU av den 25 oktober 2011 om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför unionen och om upphävande av beslut nr 633/2009/EG (2),

| — | med beaktande av artiklarna 48 och 119.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 48 och 119.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A7-0016/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A7-0016/2013), och av följande skäl:

| A. | Kombinationen av ansträngda offentliga budgetar, alldeles för höga statsskulder och de därmed förenade korrigerande åtgärderna som ofta får negativa effekter för den samlade efterfrågan samt otillräckligt reglerade finansinstitut skapar i vissa fall en nedåtgående ekonomisk spiral på EU-nivå som innebär att investeringarna pressas ned, särskilt för små och medelstora företags del, och att tillväxt, konkurrenskraft och skapandet av arbetstillfällen i unionen blir lidande. |
| --- | --- |

A.

Kombinationen av ansträngda offentliga budgetar, alldeles för höga statsskulder och de därmed förenade korrigerande åtgärderna som ofta får negativa effekter för den samlade efterfrågan samt otillräckligt reglerade finansinstitut skapar i vissa fall en nedåtgående ekonomisk spiral på EU-nivå som innebär att investeringarna pressas ned, särskilt för små och medelstora företags del, och att tillväxt, konkurrenskraft och skapandet av arbetstillfällen i unionen blir lidande.

| B. | EIB inrättades genom Romfördraget och har rollen som Europeiska unionens bank vars syfte det är att hjälpa till att förverkliga unionens prioriteringar genom att välja ut ekonomiskt sunda projekt som unionen ska investera i. Som en bank utan vinstintresse kompletterar den också kommersiella banker och den övergripande finansiella ramen genom att ta sig an marknadsmisslyckanden. |
| --- | --- |

B.

EIB inrättades genom Romfördraget och har rollen som Europeiska unionens bank vars syfte det är att hjälpa till att förverkliga unionens prioriteringar genom att välja ut ekonomiskt sunda projekt som unionen ska investera i. Som en bank utan vinstintresse kompletterar den också kommersiella banker och den övergripande finansiella ramen genom att ta sig an marknadsmisslyckanden.

| C. | Den nuvarande ekonomiska krisen, finanskrisen och skuldkrisen har fått allvarliga konsekvenser för den ekonomiska utvecklingen i många medlemsstater och förvärrat de sociala förhållandena, samtidigt som den har fått medlemsstaterna att på ett lämpligt sätt ta itu med krisen genom att vidta åtgärder för att på nytt göra ekonomierna sunda och lägga en solid grund för framtida tillväxt och sysselsättning. Genom utökad utlåning och medverkan i ekonomiskt tillförlitliga investeringsprojekt – även mot bakgrund av de knappa offentliga resurserna – kan EIB bidra till att skapa social sammanhållning och ekonomisk återhämtning i de medlemsstater som upplever finansiella svårigheter. |
| --- | --- |

C.

Den nuvarande ekonomiska krisen, finanskrisen och skuldkrisen har fått allvarliga konsekvenser för den ekonomiska utvecklingen i många medlemsstater och förvärrat de sociala förhållandena, samtidigt som den har fått medlemsstaterna att på ett lämpligt sätt ta itu med krisen genom att vidta åtgärder för att på nytt göra ekonomierna sunda och lägga en solid grund för framtida tillväxt och sysselsättning. Genom utökad utlåning och medverkan i ekonomiskt tillförlitliga investeringsprojekt – även mot bakgrund av de knappa offentliga resurserna – kan EIB bidra till att skapa social sammanhållning och ekonomisk återhämtning i de medlemsstater som upplever finansiella svårigheter.

| D. | EIB bedriver verksamhet utanför EU för att stödja ekonomiskt lönsamma projekt som stämmer överens med unionens yttre åtgärder. |
| --- | --- |

D.

EIB bedriver verksamhet utanför EU för att stödja ekonomiskt lönsamma projekt som stämmer överens med unionens yttre åtgärder.

| E. | EIB bedriver sin verksamhet i en miljö med svagt reglerade, icke-transparenta eller samarbetsovilliga jurisdiktioner, däribland genom att i): granska de finansiella mellanhänder som EIB använder för sin utlåning via mellanhänder med avseende på deras förmåga att bekämpa penningtvätt och terrorismfinansiering, så att dessa på lämpligt sätt identifierar slutmottagarna av EIB:s medel, i enlighet med tillämpliga EU-direktiv om bekämpning av penningtvätt och terrorismfinansiering eller standarder från internationella finansiella aktionsgruppen rörande penningtvätt (FATF), enligt vad som är tillämpligt och ii): övervakning av EIB:s utbetalningar via sådana jurisdiktioner. |
| --- | --- |

E.

EIB bedriver sin verksamhet i en miljö med svagt reglerade, icke-transparenta eller samarbetsovilliga jurisdiktioner, däribland genom att i): granska de finansiella mellanhänder som EIB använder för sin utlåning via mellanhänder med avseende på deras förmåga att bekämpa penningtvätt och terrorismfinansiering, så att dessa på lämpligt sätt identifierar slutmottagarna av EIB:s medel, i enlighet med tillämpliga EU-direktiv om bekämpning av penningtvätt och terrorismfinansiering eller standarder från internationella finansiella aktionsgruppen rörande penningtvätt (FATF), enligt vad som är tillämpligt och ii): övervakning av EIB:s utbetalningar via sådana jurisdiktioner.

| F. | En ny uppsättning bestämmelser för tillsyn och disciplin avseende ekonomi, skatter och budgetar har införts i EU och särskilt inom euroområdet för att garantera att de offentliga skulderna ligger på en hållbar nivå. |
| --- | --- |

F.

En ny uppsättning bestämmelser för tillsyn och disciplin avseende ekonomi, skatter och budgetar har införts i EU och särskilt inom euroområdet för att garantera att de offentliga skulderna ligger på en hållbar nivå.

| G. | Denna uppsättning bestämmelser måste snarast backas upp av åtgärder som är utformade för att få fart på ekonomin, näringslivet, tillväxten, konkurrenskraften, innovationen och sysselsättningen, vilket kräver ianspråktagande av EU:s budget och av EIB:s utlåningskapacitet och expertis. |
| --- | --- |

G.

Denna uppsättning bestämmelser måste snarast backas upp av åtgärder som är utformade för att få fart på ekonomin, näringslivet, tillväxten, konkurrenskraften, innovationen och sysselsättningen, vilket kräver ianspråktagande av EU:s budget och av EIB:s utlåningskapacitet och expertis.

| H. | Det är synnerligen viktigt att se till att EIB behåller sitt kreditbetyg AAA, så att banken får fortsatt tillgång till de globala kapitalmarknaderna på attraktiva finansieringsvillkor som i sista ledet kan omsättas till att främja projekt. Det är också nödvändigt att EIB:s investeringar är förenliga med EU:s politik, särskilt när det gäller tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

H.

Det är synnerligen viktigt att se till att EIB behåller sitt kreditbetyg AAA, så att banken får fortsatt tillgång till de globala kapitalmarknaderna på attraktiva finansieringsvillkor som i sista ledet kan omsättas till att främja projekt. Det är också nödvändigt att EIB:s investeringar är förenliga med EU:s politik, särskilt när det gäller tillväxt och sysselsättning.

| I. | EIB:s utlåning minskade från 72 miljarder EUR 2010 till 61 miljarder EUR 2011 eftersom den stora ökningen 2009 och 2010, som var en reaktion på krisens första skede, ledde till att bankens kapitalbas överansträngdes. |
| --- | --- |

I.

EIB:s utlåning minskade från 72 miljarder EUR 2010 till 61 miljarder EUR 2011 eftersom den stora ökningen 2009 och 2010, som var en reaktion på krisens första skede, ledde till att bankens kapitalbas överansträngdes.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar beslutet av EIB:s styrelsemedlemmar avseende kapitalökningen på 10 miljarder EUR för banken, vilket skulle ge banken möjlighet att öka sin utlåning med upp till 60 miljarder EUR under perioden 2013–2015 och genom en hävstångseffekt möjliggöra ca 180 miljarder EUR totalt i investeringar. Parlamentet noterar dock att dessa investeringar, även om de leder till en hävstångseffekt enligt ovanstående, årligen skulle motsvara 0,5 procent av EU:s BNP. Parlamentet anser därför att en ytterligare ökning av detta kapital skulle vara till stor nytta för unionen med tanke på behovet av ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar beslutet av EIB:s styrelsemedlemmar avseende kapitalökningen på 10 miljarder EUR för banken, vilket skulle ge banken möjlighet att öka sin utlåning med upp till 60 miljarder EUR under perioden 2013–2015 och genom en hävstångseffekt möjliggöra ca 180 miljarder EUR totalt i investeringar. Parlamentet noterar dock att dessa investeringar, även om de leder till en hävstångseffekt enligt ovanstående, årligen skulle motsvara 0,5 procent av EU:s BNP. Parlamentet anser därför att en ytterligare ökning av detta kapital skulle vara till stor nytta för unionen med tanke på behovet av ekonomisk tillväxt.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar EIB att utvärdera effektiviteten och hållbarheten avseende krisåtgärderna för 2009 och 2010, och resultatet bör ligga till grund för prioriteringarna för investeringsplaner när det gäller kapitalökningar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar EIB att utvärdera effektiviteten och hållbarheten avseende krisåtgärderna för 2009 och 2010, och resultatet bör ligga till grund för prioriteringarna för investeringsplaner när det gäller kapitalökningar.

| 3. | Europaparlamentet rekommenderar att den nya utlåningskapaciteten ska anpassas till EU:s prioriteringar att skapa tillväxt och sysselsättning och att den särskilt ska inriktas på fyra områden (EU-initiativet för små och medelstora företags tillgång till finansiering, EU-initiativet innovation och färdigheter, EU-initiativet för resurseffektivitet samt EU-initiativet för strategisk infrastruktur), som omfattar samtliga medlemsstater men som huvudsakligen fokuserar på de mindre utvecklade regionerna samtidigt som en diversifierad investeringsportfölj bibehålls. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet rekommenderar att den nya utlåningskapaciteten ska anpassas till EU:s prioriteringar att skapa tillväxt och sysselsättning och att den särskilt ska inriktas på fyra områden (EU-initiativet för små och medelstora företags tillgång till finansiering, EU-initiativet innovation och färdigheter, EU-initiativet för resurseffektivitet samt EU-initiativet för strategisk infrastruktur), som omfattar samtliga medlemsstater men som huvudsakligen fokuserar på de mindre utvecklade regionerna samtidigt som en diversifierad investeringsportfölj bibehålls.

| 4. | Europaparlamentet uppmuntrar användningen av återflöden från lån till nya investeringar i överensstämmelse med EIB:s utlåningsmandat. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmuntrar användningen av återflöden från lån till nya investeringar i överensstämmelse med EIB:s utlåningsmandat.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att organiserat samarbete mellan EU:s organ (kommissionen och EIB), som också kan omfatta andra institutioner, säkerligen är effektivare än konkurrens på lika villkor. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att organiserat samarbete mellan EU:s organ (kommissionen och EIB), som också kan omfatta andra institutioner, säkerligen är effektivare än konkurrens på lika villkor.

| 6. | Europaparlamentet begär att EIB:s resurser på ett strategiskt sätt anpassas till varje medlemsstats särskilda behov inom ramen för EIB:s mandat. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet begär att EIB:s resurser på ett strategiskt sätt anpassas till varje medlemsstats särskilda behov inom ramen för EIB:s mandat.

| 7. | Europaparlamentet betonar behovet av att i högre grad utnyttja kommissionens och EIF/EIB-gruppens befintliga gemensamma initiativ, såsom Jeremie, för att finansiera små och medelstora företag i kombination med strukturfonderna (även Elena eller EPEC), för att erbjuda tekniska och finansiella rådgivningstjänster samt instrument såsom Progress och Jasmine för finansiering av mikrofinansieringsprojekt, särskilt i de EU-regioner där det är extremt svårt för arbetslösa att hitta ett arbete. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att tillhandahålla tillräckligt med budgetresurser till EIB/EIF för detta syfte för att öka antalet projekt som finansieras av dessa program. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar behovet av att i högre grad utnyttja kommissionens och EIF/EIB-gruppens befintliga gemensamma initiativ, såsom Jeremie, för att finansiera små och medelstora företag i kombination med strukturfonderna (även Elena eller EPEC), för att erbjuda tekniska och finansiella rådgivningstjänster samt instrument såsom Progress och Jasmine för finansiering av mikrofinansieringsprojekt, särskilt i de EU-regioner där det är extremt svårt för arbetslösa att hitta ett arbete. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att tillhandahålla tillräckligt med budgetresurser till EIB/EIF för detta syfte för att öka antalet projekt som finansieras av dessa program.

| 8. | Europaparlamentet betonar vikten av att EIB frivilligt följer de nuvarande kapitalkraven enligt Basel II och rekommenderar att EIB lever upp till de framtida kraven enligt Basel III, samtidigt som hänsyn tas till verksamhetens specifika karaktär. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar vikten av att EIB frivilligt följer de nuvarande kapitalkraven enligt Basel II och rekommenderar att EIB lever upp till de framtida kraven enligt Basel III, samtidigt som hänsyn tas till verksamhetens specifika karaktär.

| 9. | Europaparlamentet anser att EIB, i rollen som bank som måste behålla sitt AAA-kreditbetyg, inte bör vara föremål för finansiella åtgärder som vanligtvis omfattas av ett investeringsavsnitt i en offentlig budget, vilket saknas i EU:s budget. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att EIB, i rollen som bank som måste behålla sitt AAA-kreditbetyg, inte bör vara föremål för finansiella åtgärder som vanligtvis omfattas av ett investeringsavsnitt i en offentlig budget, vilket saknas i EU:s budget.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att det upprepade gånger under flera års tid efterlyst en banktillsyn av EIB. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att det upprepade gånger under flera års tid efterlyst en banktillsyn av EIB.

| 11. | Europaparlamentet föreslår att denna tillsyn ska






  (i) | utövas av Europeiska centralbanken med stöd av artikel 127.6 i EUF-fördraget, |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet föreslår att denna tillsyn ska

(i)

utövas av Europeiska centralbanken med stöd av artikel 127.6 i EUF-fördraget,

| (ii) | utövas inom ramen för den framtida bankunion som nämns i kommissionens meddelande av den 12 september 2012 (3), eller |
| --- | --- |

(ii)

utövas inom ramen för den framtida bankunion som nämns i kommissionens meddelande av den 12 september 2012 (3), eller

| (iii) | om detta inte är möjligt, på EIB:s eget initiativ, genomföras av Europeiska bankmyndigheten, med eller utan medverkan av en eller flera nationella tillsynsmyndigheter, eller annars av en oberoende revisor. |
| --- | --- |

(iii)

om detta inte är möjligt, på EIB:s eget initiativ, genomföras av Europeiska bankmyndigheten, med eller utan medverkan av en eller flera nationella tillsynsmyndigheter, eller annars av en oberoende revisor.

Parlamentet beklagar att kommissionen inte har föreslagit några åtgärder i detta avseende trots parlamentets uppmaningar, varav den första gavs 2007.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att konkurrensreglerna iakttas i EIB:s verksamhet, särskilt med hänsyn till de andra kreditinstituten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att konkurrensreglerna iakttas i EIB:s verksamhet, särskilt med hänsyn till de andra kreditinstituten.

| 13. | Europaparlamentet upprepar sitt förslag om att EU blir medlem av EIB. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet upprepar sitt förslag om att EU blir medlem av EIB.

| 14. | Europaparlamentet anser att EIB:s åtgärder, för närvarande och så länge som räntesatserna för företagen i hög grad skiljer sig åt mellan euroområdets medlemsstater, spelar en allt större roll inom ramen för EU:s insatser för att åtgärda detta problem. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att EIB:s åtgärder, för närvarande och så länge som räntesatserna för företagen i hög grad skiljer sig åt mellan euroområdets medlemsstater, spelar en allt större roll inom ramen för EU:s insatser för att åtgärda detta problem.

| 15. | Europaparlamentet anser att man för att utveckla finansieringsinstrument, gemensamma för EIB och EU, bör införa lämpliga ramar för övervakning av EIB:s verksamhet och vid behov öka dess demokratiska ansvars- och redovisningsskyldighet genom att göra parlamentet och rådet delaktiga. Dessa ramar bör göra det möjligt för EIB att fortsätta med utvärderingen av projekt, baserat på deras egna meriter, för att garantera att EIB:s kapitalresurser används på ett långsiktigt hållbart sätt, och bör ta hänsyn till behovet att undvika alltför stora administrativa bördor för förvaltningsorganen, de finansiella mellanhänderna och stödmottagarna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att man för att utveckla finansieringsinstrument, gemensamma för EIB och EU, bör införa lämpliga ramar för övervakning av EIB:s verksamhet och vid behov öka dess demokratiska ansvars- och redovisningsskyldighet genom att göra parlamentet och rådet delaktiga. Dessa ramar bör göra det möjligt för EIB att fortsätta med utvärderingen av projekt, baserat på deras egna meriter, för att garantera att EIB:s kapitalresurser används på ett långsiktigt hållbart sätt, och bör ta hänsyn till behovet att undvika alltför stora administrativa bördor för förvaltningsorganen, de finansiella mellanhänderna och stödmottagarna.

| 16. | Europaparlamentet rekommenderar att införandet av EIB:s/EU:s finansieringsinstrument baseras på politiska villkor och kriterier som är fastställda i förväg, kombinerat med ett effektivt system för rapportering i efterhand, som bevarar EIB:s oberoende vad gäller val och tillsyn av projekt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet rekommenderar att införandet av EIB:s/EU:s finansieringsinstrument baseras på politiska villkor och kriterier som är fastställda i förväg, kombinerat med ett effektivt system för rapportering i efterhand, som bevarar EIB:s oberoende vad gäller val och tillsyn av projekt.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar initiativet med projektobligationer inom Europa 2020-strategin, och efterlyser en snabbare förbättring av pilotfasen och en utvärdering direkt av dess resultat, så att fas två av projektobligationsinitiativet kan inledas. Parlamentet anser att initiativet bör bidra till en balanserad utveckling av industrin och infrastrukturen i samtliga medlemsstater och inte leda till större skillnader mellan de mer och mindre utvecklade marknaderna för offentlig-privata partnerskap/projektfinansiering i EU. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar initiativet med projektobligationer inom Europa 2020-strategin, och efterlyser en snabbare förbättring av pilotfasen och en utvärdering direkt av dess resultat, så att fas två av projektobligationsinitiativet kan inledas. Parlamentet anser att initiativet bör bidra till en balanserad utveckling av industrin och infrastrukturen i samtliga medlemsstater och inte leda till större skillnader mellan de mer och mindre utvecklade marknaderna för offentlig-privata partnerskap/projektfinansiering i EU.

| 18. | Europaparlamentet anser att EIB bör bidra till att bekämpa korruption och bristande transparens i EU:s medlemsstater och i länder utanför EU där banken är verksam, särskilt genom insamling av relevant information om stödmottagare och finansiella mellanhänder och banken bör särskilt uppmärksamma små och medelstora företags tillgång till krediter och kopplingarna till den lokala ekonomin samt offentliggöra information om de totala belopp som betalats ut, antalet mottagare av dessa medel och namnen på dessa mottagare, särskilt små och medelstora företag, samt till vilka regioner och branscher pengarna gått. Parlamentet uppmanar dessutom EIB att agera i enlighet med artikel 3.5 i EU-fördraget, enligt vilken unionen ska bidra till strikt efterlevnad av folkrätten, vilket bekräftades av EU-domstolen den 21 december 2011 i ATAA-domen, och särskilt principerna i FN-stadgan. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att EIB bör bidra till att bekämpa korruption och bristande transparens i EU:s medlemsstater och i länder utanför EU där banken är verksam, särskilt genom insamling av relevant information om stödmottagare och finansiella mellanhänder och banken bör särskilt uppmärksamma små och medelstora företags tillgång till krediter och kopplingarna till den lokala ekonomin samt offentliggöra information om de totala belopp som betalats ut, antalet mottagare av dessa medel och namnen på dessa mottagare, särskilt små och medelstora företag, samt till vilka regioner och branscher pengarna gått. Parlamentet uppmanar dessutom EIB att agera i enlighet med artikel 3.5 i EU-fördraget, enligt vilken unionen ska bidra till strikt efterlevnad av folkrätten, vilket bekräftades av EU-domstolen den 21 december 2011 i ATAA-domen, och särskilt principerna i FN-stadgan.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EIB att fortsätta sina ansträngningar att förhindra att finanscentrum offshore eller icke samarbetsvilliga jurisdiktioner är inblandade i bankens finansiella operationer. I det här sammanhanget välkomnar parlamentet kommissionens rekommendation om vilka kriterier som ska användas för att fastställa vilka tredjeländer som inte uppfyller minimistandarderna när det gäller att främja god förvaltning i skattefrågor. Parlamentet anser att kommissionen bör inleda en dialog med EIB för att se till att dessa kriterier tillämpas på vederbörligt sätt vid urvalet av projekt, mottagare och mellanhänder. Med anledning av ett fall den senaste tiden i gruvsektorn uppmanar parlamentet EIB att ange vilka förfaranden och standarder som kan tillämpas i eventuella framtida liknande fall. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar EIB att fortsätta sina ansträngningar att förhindra att finanscentrum offshore eller icke samarbetsvilliga jurisdiktioner är inblandade i bankens finansiella operationer. I det här sammanhanget välkomnar parlamentet kommissionens rekommendation om vilka kriterier som ska användas för att fastställa vilka tredjeländer som inte uppfyller minimistandarderna när det gäller att främja god förvaltning i skattefrågor. Parlamentet anser att kommissionen bör inleda en dialog med EIB för att se till att dessa kriterier tillämpas på vederbörligt sätt vid urvalet av projekt, mottagare och mellanhänder. Med anledning av ett fall den senaste tiden i gruvsektorn uppmanar parlamentet EIB att ange vilka förfaranden och standarder som kan tillämpas i eventuella framtida liknande fall.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att brist på finansiering bara är ett av de potentiella hindren för investeringar, och att dålig administrativ kapacitet och projektledningsförmåga ofta kan försena genomförandet av investeringar. EIB uppmanas därför att tillhandahålla ytterligare teknisk och finansiell rådgivning och att uppmuntra bankpartner och andra finansiella mellanhänder att själva utveckla tekniska och finansiella rådgivningstjänster och att överväga att utfärda en uppsättning riktlinjer på grundval av bästa praxis. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om att brist på finansiering bara är ett av de potentiella hindren för investeringar, och att dålig administrativ kapacitet och projektledningsförmåga ofta kan försena genomförandet av investeringar. EIB uppmanas därför att tillhandahålla ytterligare teknisk och finansiell rådgivning och att uppmuntra bankpartner och andra finansiella mellanhänder att själva utveckla tekniska och finansiella rådgivningstjänster och att överväga att utfärda en uppsättning riktlinjer på grundval av bästa praxis.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att bristen på finansiering, särskilt för små och medelstora företag, är det huvudsakliga problemet i flera medlemsstater. Parlamentet begär att EIB:s verksamhet för att stödja finansieringen av små och medelstora företag, företagande och export stärks eftersom denna är central för den ekonomiska återhämtningen. Parlamentet anser att alla åtgärder som syftar till att förbättra finansieringsvillkoren för små och medelstora företag bör uppfylla följande tre huvudaspekter: i) tillräckligt finmaskigt nät, ii) maximerad överföring av EIB:s förmånliga finansieringskostnader till små och medelstora företag, iii) överensstämmelse med landsspecifika behov och EU:s politiska mål. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om att bristen på finansiering, särskilt för små och medelstora företag, är det huvudsakliga problemet i flera medlemsstater. Parlamentet begär att EIB:s verksamhet för att stödja finansieringen av små och medelstora företag, företagande och export stärks eftersom denna är central för den ekonomiska återhämtningen. Parlamentet anser att alla åtgärder som syftar till att förbättra finansieringsvillkoren för små och medelstora företag bör uppfylla följande tre huvudaspekter: i) tillräckligt finmaskigt nät, ii) maximerad överföring av EIB:s förmånliga finansieringskostnader till små och medelstora företag, iii) överensstämmelse med landsspecifika behov och EU:s politiska mål.

| 22. | Europaparlamentet uppmuntrar EIB att fortsätta utveckla riskdelningsinstrument i samarbete med kommissionen för att optimera EU:s riskkapacitet och EIB:s utlåningskapacitet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmuntrar EIB att fortsätta utveckla riskdelningsinstrument i samarbete med kommissionen för att optimera EU:s riskkapacitet och EIB:s utlåningskapacitet.

| 23. | Europaparlamentet anser att de nationella offentliga finansinstituten har kapacitet att föra över EIB:s förmånliga finansieringskostnader till små och medelstora företag. Parlamentet föreslår därför att EIB bör fortsätta genomföra finansieringsinstrument för små och medelstora företag genom nationella offentliga institut när de uppfyller sina utlåningskrav. Parlamentet välkomnar verksamheten i Long Term Investors Club som syftar till att öka samarbetet mellan EIB och centrala nationella offentliga institut. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att de nationella offentliga finansinstituten har kapacitet att föra över EIB:s förmånliga finansieringskostnader till små och medelstora företag. Parlamentet föreslår därför att EIB bör fortsätta genomföra finansieringsinstrument för små och medelstora företag genom nationella offentliga institut när de uppfyller sina utlåningskrav. Parlamentet välkomnar verksamheten i Long Term Investors Club som syftar till att öka samarbetet mellan EIB och centrala nationella offentliga institut.

| 24. | Europaparlamentet uppmuntrar dessutom kommissionen och EIB att utveckla ett ”fönster” för EIB-lån till små och medelstora företag, så att EIB-lånen till små och medelstora företag kan utsträckas till sådana mindre finansiella mellanhänder (och mindre företag) som för närvarande inte får tillräckligt stöd på grund av sin begränsade kreditprofil. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmuntrar dessutom kommissionen och EIB att utveckla ett ”fönster” för EIB-lån till små och medelstora företag, så att EIB-lånen till små och medelstora företag kan utsträckas till sådana mindre finansiella mellanhänder (och mindre företag) som för närvarande inte får tillräckligt stöd på grund av sin begränsade kreditprofil.

| 25. | Med syftet att behålla nuvarande välfärdsnivåer samtidigt som medlemsstaterna omstrukturerar de offentliga finanserna uppmuntrar Europaparlamentet EIB-gruppen och kommissionen att fortsätta stödja den sociala ekonomin och unga företagare genom olika initiativ såsom skräddarsydda lån och garantisystem. Parlamentet välkomnar särskilt lanseringen av en ny investeringsplattform som ska ge sociala företag, som genom sina företagsmodeller tar itu med sociala frågor, tillgång till finansiering, och uppmuntrar EIB att bedriva ett nära samarbete med kommissionen och med företrädare för sektorn inom ramen för initiativet för socialt företagande. |
| --- | --- |

25.

Med syftet att behålla nuvarande välfärdsnivåer samtidigt som medlemsstaterna omstrukturerar de offentliga finanserna uppmuntrar Europaparlamentet EIB-gruppen och kommissionen att fortsätta stödja den sociala ekonomin och unga företagare genom olika initiativ såsom skräddarsydda lån och garantisystem. Parlamentet välkomnar särskilt lanseringen av en ny investeringsplattform som ska ge sociala företag, som genom sina företagsmodeller tar itu med sociala frågor, tillgång till finansiering, och uppmuntrar EIB att bedriva ett nära samarbete med kommissionen och med företrädare för sektorn inom ramen för initiativet för socialt företagande.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar EIB att bland annat stödja de medlemsstater som har drabbats hårdast av krisen och att finansiera långsiktigt hållbar verksamhet som siktar på att främja sysselsättning och som försöker få in ekonomin på en tillväxtväg. Parlamentet erinrar om att EIB måste samarbeta med strukturfonderna i problemtyngda medlemsstater för att offentliga och privata tillförlitliga och produktiva investeringar och infrastrukturprojekt ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar EIB att bland annat stödja de medlemsstater som har drabbats hårdast av krisen och att finansiera långsiktigt hållbar verksamhet som siktar på att främja sysselsättning och som försöker få in ekonomin på en tillväxtväg. Parlamentet erinrar om att EIB måste samarbeta med strukturfonderna i problemtyngda medlemsstater för att offentliga och privata tillförlitliga och produktiva investeringar och infrastrukturprojekt ska kunna genomföras.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s bestämmelser för strukturprogramlån som bidrar avsevärt till medfinansieringen från de nationella budgetarna inom ramen för EU:s strukturfonder. Parlamentet uppmuntrar banken att utöka sitt stöd så att nödvändiga investeringar kan skapas i de medlemsstater som drabbats hårt av den ekonomiska krisen. Denna åtgärd bör dock hållas åtskild från strukturfondsprogrammen och ska gradvis upphöra när den ekonomiska krisen är över. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar EIB:s bestämmelser för strukturprogramlån som bidrar avsevärt till medfinansieringen från de nationella budgetarna inom ramen för EU:s strukturfonder. Parlamentet uppmuntrar banken att utöka sitt stöd så att nödvändiga investeringar kan skapas i de medlemsstater som drabbats hårt av den ekonomiska krisen. Denna åtgärd bör dock hållas åtskild från strukturfondsprogrammen och ska gradvis upphöra när den ekonomiska krisen är över.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s roll när det gäller att utforma en särskild finansieringsfacilitet för kultursektorn, utbildningssektorn och den kreativa sektorn, och anser att banken bör fortsätta att utveckla initiativ för stöd till kulturella och utbildningsanknutna satsningar. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar EIB:s roll när det gäller att utforma en särskild finansieringsfacilitet för kultursektorn, utbildningssektorn och den kreativa sektorn, och anser att banken bör fortsätta att utveckla initiativ för stöd till kulturella och utbildningsanknutna satsningar.

| 29. | Europaparlamentet uppmuntrar EIB att inom ramen för knappa offentliga resurser fortsätta sitt finansieringsstöd till hälso- och sjukvårdssektorn, och att särskilt stödja uppbyggnad, ersättning och modernisering av sjukhusinfrastruktur. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmuntrar EIB att inom ramen för knappa offentliga resurser fortsätta sitt finansieringsstöd till hälso- och sjukvårdssektorn, och att särskilt stödja uppbyggnad, ersättning och modernisering av sjukhusinfrastruktur.

| 30. | Europaparlamentet stöder EIB:s ansträngningar att fortsätta investeringarna i forsknings- och innovationsprojekt, särskilt genom riskdelningsfaciliteten och, med utgångspunkt i Horisont 2020, med fokus på den nya teknikens marknadsspridning, och även med hänsyn till miljöteknik. Parlamentet uppmanar EIB att fortsätta med åtgärderna för att överbrygga forsknings- och innovationsklyftan mellan de olika EU-ekonomierna eftersom denna klyfta hindrar den inre marknaden från att fungera korrekt på lång sikt. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet stöder EIB:s ansträngningar att fortsätta investeringarna i forsknings- och innovationsprojekt, särskilt genom riskdelningsfaciliteten och, med utgångspunkt i Horisont 2020, med fokus på den nya teknikens marknadsspridning, och även med hänsyn till miljöteknik. Parlamentet uppmanar EIB att fortsätta med åtgärderna för att överbrygga forsknings- och innovationsklyftan mellan de olika EU-ekonomierna eftersom denna klyfta hindrar den inre marknaden från att fungera korrekt på lång sikt.

| 31. | Europaparlamentet uppmuntrar EIB att fortsätta sina ansträngningar att utveckla innovativa finansieringsinstrument, i syfte att på effektivaste sätt utnyttja EU:s begränsade budgetmedel som hävstång och utnyttja privata finansieringskällor och främja riskdelningsinstrument för att finansiera investeringar som är centrala för EU, och bland annat ta hänsyn till områden såsom jordbruk, klimatåtgärder, energi- och resurseffektivitet, förnybara energikällor, hållbara transportsätt, innovation, transeuropeiska nät, utbildning och forskning, och på så vis underlätta övergången till kunskapsbaserad tillväxt och hållbar utveckling i unionen som bygger på hållbar konkurrens. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmuntrar EIB att fortsätta sina ansträngningar att utveckla innovativa finansieringsinstrument, i syfte att på effektivaste sätt utnyttja EU:s begränsade budgetmedel som hävstång och utnyttja privata finansieringskällor och främja riskdelningsinstrument för att finansiera investeringar som är centrala för EU, och bland annat ta hänsyn till områden såsom jordbruk, klimatåtgärder, energi- och resurseffektivitet, förnybara energikällor, hållbara transportsätt, innovation, transeuropeiska nät, utbildning och forskning, och på så vis underlätta övergången till kunskapsbaserad tillväxt och hållbar utveckling i unionen som bygger på hållbar konkurrens.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar särskilt med avseende på energieffektivitet EIB:s ökande verksamhet inom denna sektor under de senaste åren och uppmuntrar kommissionen och EIB att samarbeta för att utnyttja synergier och inrätta nya gemensamma initiativ, särskilt mot bakgrund av de investeringsbehov och investeringsmöjligheter som skapats genom det nyligen antagna energieffektivitetsdirektivet. Parlamentet uppmanar EIB att bland annat beakta energitjänstföretagens särskilda roll vid fastställandet av det nya gemensamma initiativet om energieffektivitet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar särskilt med avseende på energieffektivitet EIB:s ökande verksamhet inom denna sektor under de senaste åren och uppmuntrar kommissionen och EIB att samarbeta för att utnyttja synergier och inrätta nya gemensamma initiativ, särskilt mot bakgrund av de investeringsbehov och investeringsmöjligheter som skapats genom det nyligen antagna energieffektivitetsdirektivet. Parlamentet uppmanar EIB att bland annat beakta energitjänstföretagens särskilda roll vid fastställandet av det nya gemensamma initiativet om energieffektivitet.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar översynen av EIB:s mandat för operationer utanför unionen. Parlamentet stöder EIB:s fokus på investeringar i långsiktigt välstånd och stabilitet i EU:s grannskap, särskilt i Medelhavsområdet och i de länder som förbereder sig för EU-medlemskap, genom finansiering av stöd till sammankoppling, tillväxt, klimatförändringsåtgärder, europeiska utländska direktinvesteringar samt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar översynen av EIB:s mandat för operationer utanför unionen. Parlamentet stöder EIB:s fokus på investeringar i långsiktigt välstånd och stabilitet i EU:s grannskap, särskilt i Medelhavsområdet och i de länder som förbereder sig för EU-medlemskap, genom finansiering av stöd till sammankoppling, tillväxt, klimatförändringsåtgärder, europeiska utländska direktinvesteringar samt små och medelstora företag.

| 34. | Europaparlamentet rekommenderar åtgärder för att garantera bättre tillgång för EU:s bank till unionsmedel och för att förstärka synergier med EU-instrument inom ramen för det nya mandatet, samt önskar främja en utökad användning av innovativa finansieringsinstrument utanför EU, bland annat kapital- och riskdelningsinstrument för små och medelstora företag, och förutse möjligheter att tillhandahålla finansiering för mikrokrediter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet rekommenderar åtgärder för att garantera bättre tillgång för EU:s bank till unionsmedel och för att förstärka synergier med EU-instrument inom ramen för det nya mandatet, samt önskar främja en utökad användning av innovativa finansieringsinstrument utanför EU, bland annat kapital- och riskdelningsinstrument för små och medelstora företag, och förutse möjligheter att tillhandahålla finansiering för mikrokrediter.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar bankens regionala initiativ, framför allt i Östersjö- och Donauregionen, i syfte att förbättra den övergripande hållbarheten och konkurrenskraften i dessa regioner. Parlamentet anser att initiativen visar på god praxis när det gäller möjligheten att utöka stödet till andra regioner i EU. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar bankens regionala initiativ, framför allt i Östersjö- och Donauregionen, i syfte att förbättra den övergripande hållbarheten och konkurrenskraften i dessa regioner. Parlamentet anser att initiativen visar på god praxis när det gäller möjligheten att utöka stödet till andra regioner i EU.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar att banken deltar i den europeiska banksamordningens Wien-initiativ (EBCI), som har till syfte att förhindra ett omfattande och icke samordnat tillbakadragande av gränsöverskridande bankgrupper i Östeuropa och Östersjöregionen, och att banken deltar i internationella finansinstituts aviserade gemensamma handlingsplan för återhämtning och tillväxt i de centraleuropeiska, östeuropeiska och sydösteuropeiska medlemsstaterna samt i kandidatländerna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar att banken deltar i den europeiska banksamordningens Wien-initiativ (EBCI), som har till syfte att förhindra ett omfattande och icke samordnat tillbakadragande av gränsöverskridande bankgrupper i Östeuropa och Östersjöregionen, och att banken deltar i internationella finansinstituts aviserade gemensamma handlingsplan för återhämtning och tillväxt i de centraleuropeiska, östeuropeiska och sydösteuropeiska medlemsstaterna samt i kandidatländerna.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EIB att ytterligare förbättra sina insatser när det gäller låneverksamheten i länder utanför EU och intensifiera samarbetet med andra globala och regionala utvecklingsbanker samt med organ inom utvecklingsfinansiering i medlemsstaterna för att minska kostnaderna och utnyttja resurser effektivare. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar EIB att ytterligare förbättra sina insatser när det gäller låneverksamheten i länder utanför EU och intensifiera samarbetet med andra globala och regionala utvecklingsbanker samt med organ inom utvecklingsfinansiering i medlemsstaterna för att minska kostnaderna och utnyttja resurser effektivare.

| 38. | Europaparlamentet anser att EIB, inom ramen för den framtida EU-plattformen för externt samarbete och utveckling som kommissionen förväntas föreslå, bör spela en särskild roll som ”EU:s bank” och naturlig partner till kommissionen/utrikestjänsten, genom att stödja EU:s utrikespolitiska mål inom ramen för plattformen och erbjuda sin tekniska och finansiella expertis. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att EIB, inom ramen för den framtida EU-plattformen för externt samarbete och utveckling som kommissionen förväntas föreslå, bör spela en särskild roll som ”EU:s bank” och naturlig partner till kommissionen/utrikestjänsten, genom att stödja EU:s utrikespolitiska mål inom ramen för plattformen och erbjuda sin tekniska och finansiella expertis.

| 39. | Europaparlamentet påminner om att det är viktigt att i samband med en kombinerad användning av instrumenten maximera sammanförandet av de knappa budgetresurserna inte enbart från EU-budgeten utan också från andra källor, samt garantera överensstämmelse med EU:s politik och standarder. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner om att det är viktigt att i samband med en kombinerad användning av instrumenten maximera sammanförandet av de knappa budgetresurserna inte enbart från EU-budgeten utan också från andra källor, samt garantera överensstämmelse med EU:s politik och standarder.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar EIB att om möjligt fullt ut utnyttja potentiella synergier genom nära samarbete med EBRD. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar EIB att om möjligt fullt ut utnyttja potentiella synergier genom nära samarbete med EBRD.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s verksamhet som syftar till att stödja Europas övergång till en smartare, grönare och hållbarare ekonomi. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar EIB:s verksamhet som syftar till att stödja Europas övergång till en smartare, grönare och hållbarare ekonomi.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar EIB att följa bestämmelserna i Århuskonventionen och förordningarna (EG) nr 1367/2006 och (EG) nr 1049/2001 genom att inrätta ett offentligt register över de handlingar som krävs för att garantera rätten till tillgång till handlingar, även avseende slutmottagarna av EIB:s globala lån. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar EIB att följa bestämmelserna i Århuskonventionen och förordningarna (EG) nr 1367/2006 och (EG) nr 1049/2001 genom att inrätta ett offentligt register över de handlingar som krävs för att garantera rätten till tillgång till handlingar, även avseende slutmottagarna av EIB:s globala lån.

| 43. | Europaparlamentet erinrar om att det är EIB:s ansvar att bland annat säkra efterlevnaden av EU:s regelverk i fråga om miljö, arbetsrätt, sociala frågor, insyn och öppenhet, offentlig upphandling och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet erinrar om att det är EIB:s ansvar att bland annat säkra efterlevnaden av EU:s regelverk i fråga om miljö, arbetsrätt, sociala frågor, insyn och öppenhet, offentlig upphandling och mänskliga rättigheter.

| 44. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska investeringsbanken och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska investeringsbanken och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0119.

(2)  EUT L 280, 27.10.2011, s. 1.

(3)  COM(2012)0510.

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/106

---

P7_TA(2013)0058

Laos: fallet med Sombath Somphone

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om Laos: fallet Sombath Somphone (2013/2535(RSP))

(2016/C 024/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Laos, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Laos,

| — | med beaktande av uttalandet från talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 21 december 2012 om Laos, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 21 december 2012 om Laos,

| — | med beaktande av uttalandet från talespersonen för den höga representanten Catherine Ashton av den 21 december 2012 om Sombath Somphones försvinnande i Laos, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från talespersonen för den höga representanten Catherine Ashton av den 21 december 2012 om Sombath Somphones försvinnande i Laos,

| — | med beaktande av uttalandet från den amerikanska utrikesministern Hillary Clinton av den 16 januari 2013 om den laotiske samhällsledaren Sombath Somphones försvinnande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från den amerikanska utrikesministern Hillary Clinton av den 16 januari 2013 om den laotiske samhällsledaren Sombath Somphones försvinnande,

| — | med beaktande av uttalandet från Laos utrikesminister av den 19 december 2012 och från Laos FN-ambassadör av den 4 januari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Laos utrikesminister av den 19 december 2012 och från Laos FN-ambassadör av den 4 januari 2013,

| — | med beaktande av skrivelserna från flera ledamöter av Europaparlamentet och nationella parlament och av den gemensamma öppna skrivelsen av den 17 januari 2013 från 65 icke-statliga organisationer till Laos premiärminister om Sombath Somphones försvinnande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelserna från flera ledamöter av Europaparlamentet och nationella parlament och av den gemensamma öppna skrivelsen av den 17 januari 2013 från 65 icke-statliga organisationer till Laos premiärminister om Sombath Somphones försvinnande,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 4 januari 2013 från det asiatiska forumet för mänskliga rättigheter och utveckling till ordföranden för Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 4 januari 2013 från det asiatiska forumet för mänskliga rättigheter och utveckling till ordföranden för Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2008,

| — | med beaktande av den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden, som Laos har undertecknat, och av FN:s deklaration om skydd mot påtvingat försvinnande av den 18 december 1992, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden, som Laos har undertecknat, och av FN:s deklaration om skydd mot påtvingat försvinnande av den 18 december 1992,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av FN:s människorättsråds allmänna återkommande utvärdering om Laos av den 21 september 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s människorättsråds allmänna återkommande utvärdering om Laos av den 21 september 2010,

| — | med beaktande av samarbetsavtalet mellan EU och Demokratiska folkrepubliken Laos av den 1 december 1997, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet mellan EU och Demokratiska folkrepubliken Laos av den 1 december 1997,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sombath Somphone, en framstående person inom frågor som rör samhällsutveckling och ungdomsutbildning, försvann den 15 december 2012 i Laos huvudstad Vientiane. De bilder som tagits av en intern säkerhetskamera och som hans familj fått tillgång till visar att Sombath Somphone senaste gången sågs tillsammans med den lokala polisen vid polisstationen i Thadeau omkring kl. 16.00 dagen för hans försvinnande och att han fördes bort i bil av civilklädda män. |
| --- | --- |

A.

Sombath Somphone, en framstående person inom frågor som rör samhällsutveckling och ungdomsutbildning, försvann den 15 december 2012 i Laos huvudstad Vientiane. De bilder som tagits av en intern säkerhetskamera och som hans familj fått tillgång till visar att Sombath Somphone senaste gången sågs tillsammans med den lokala polisen vid polisstationen i Thadeau omkring kl. 16.00 dagen för hans försvinnande och att han fördes bort i bil av civilklädda män.

| B. | I ett uttalande av den 19 december 2012 bekräftar Laos regering det händelseförlopp som säkerhetskameran registrerat. Myndigheterna hävdar att han kidnappats till följd av en personlig konflikt eller en konflikt kopplad till hans arbete. |
| --- | --- |

B.

I ett uttalande av den 19 december 2012 bekräftar Laos regering det händelseförlopp som säkerhetskameran registrerat. Myndigheterna hävdar att han kidnappats till följd av en personlig konflikt eller en konflikt kopplad till hans arbete.

| C. | FN och 65 internationella människorättsorganisationer befarar att Sombath Somphone kan ha fallit offer för ett påtvingat försvinnande, eventuellt förknippat med hans arbete. De är mycket oroade över hans säkerhet och över att de laotiska myndigheternas utredningar av försvinnandet framskrider långsamt liksom över att informationen om dessa utredningar är bristfällig. |
| --- | --- |

C.

FN och 65 internationella människorättsorganisationer befarar att Sombath Somphone kan ha fallit offer för ett påtvingat försvinnande, eventuellt förknippat med hans arbete. De är mycket oroade över hans säkerhet och över att de laotiska myndigheternas utredningar av försvinnandet framskrider långsamt liksom över att informationen om dessa utredningar är bristfällig.

| D. | Sombath Somphones familj har inte kunnat få tag på honom sedan dagen då han försvann, trots att de vid flera tillfällen vädjat till de lokala myndigheterna och trots att sökningar genomförts i det omkringliggande området. |
| --- | --- |

D.

Sombath Somphones familj har inte kunnat få tag på honom sedan dagen då han försvann, trots att de vid flera tillfällen vädjat till de lokala myndigheterna och trots att sökningar genomförts i det omkringliggande området.

| E. | Sombath Somphone är mycket uppskattad och välkänd för sitt omfattande arbete med frågor som rör hållbar och rättvis utveckling, särskilt genom grundandet 1996 av PADETC, ett utbildningscentrum för lokalt deltagande i utvecklingsprocessen. 2005 tilldelades han Ramon Magsaysay-priset för lokalt ledarskap. |
| --- | --- |

E.

Sombath Somphone är mycket uppskattad och välkänd för sitt omfattande arbete med frågor som rör hållbar och rättvis utveckling, särskilt genom grundandet 1996 av PADETC, ett utbildningscentrum för lokalt deltagande i utvecklingsprocessen. 2005 tilldelades han Ramon Magsaysay-priset för lokalt ledarskap.

| F. | I sin egenskap av medlem av Laos nationella organisationskommitté deltog Sombath Somphone i oktober 2012 i anordnandet av det nionde Asien–Europa-forumet ”folk till folk”, som hölls i Vientiane inför det nionde Asem-mötet, och han var också en av huvudtalarna. |
| --- | --- |

F.

I sin egenskap av medlem av Laos nationella organisationskommitté deltog Sombath Somphone i oktober 2012 i anordnandet av det nionde Asien–Europa-forumet ”folk till folk”, som hölls i Vientiane inför det nionde Asem-mötet, och han var också en av huvudtalarna.

| G. | En grupp parlamentariker från Asean besökte Laos den 14–18 januari 2013 för att försöka få klarhet i vad som hänt Sombath Somphone. |
| --- | --- |

G.

En grupp parlamentariker från Asean besökte Laos den 14–18 januari 2013 för att försöka få klarhet i vad som hänt Sombath Somphone.

| H. | I Laos sker det kränkningar av grundläggande friheter, särskilt press- och mediefriheten, religionsfriheten, föreningsfriheten, den akademiska friheten och minoriteters rättigheter. |
| --- | --- |

H.

I Laos sker det kränkningar av grundläggande friheter, särskilt press- och mediefriheten, religionsfriheten, föreningsfriheten, den akademiska friheten och minoriteters rättigheter.

| 1. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över Sombath Somphones försvinnande och oroar sig för hans säkerhet och välbefinnande. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är djupt bekymrat över Sombath Somphones försvinnande och oroar sig för hans säkerhet och välbefinnande.

| 2. | Europaparlamentet är oroat över att utredningarna av Sombath Somphones försvinnande framskrider långsamt och att insynen i dem är bristfällig. Parlamentet uppmanar de laotiska myndigheterna att snarast genomföra transparenta och noggranna utredningar, vilket de är skyldiga att göra enligt internationell människorättslagstiftning, och att säkerställa att Sombath Somphone omedelbart återförs oskadd till sin familj. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är oroat över att utredningarna av Sombath Somphones försvinnande framskrider långsamt och att insynen i dem är bristfällig. Parlamentet uppmanar de laotiska myndigheterna att snarast genomföra transparenta och noggranna utredningar, vilket de är skyldiga att göra enligt internationell människorättslagstiftning, och att säkerställa att Sombath Somphone omedelbart återförs oskadd till sin familj.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant att noggrant följa den laotiska regeringens utredningar av Sombath Somphones försvinnande. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant att noggrant följa den laotiska regeringens utredningar av Sombath Somphones försvinnande.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de laotiska myndigheterna att offentligt bekräfta att det arbete som sker för att främja hållbar utveckling och social rättvisa är både lagligt och legitimt, i syfte att motverka den rädsla som sådana försvinnanden som Sombath Somphones försvinnande ger upphov till. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de laotiska myndigheterna att offentligt bekräfta att det arbete som sker för att främja hållbar utveckling och social rättvisa är både lagligt och legitimt, i syfte att motverka den rädsla som sådana försvinnanden som Sombath Somphones försvinnande ger upphov till.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det besök som en grupp parlamentariker från Asean genomförde i Laos i januari 2013 i syfte att utverka information om Sombath Somphone, och uppmanar Aseans människorättskommission att inrätta en undersökningskommitté för att utreda händelserna kring Sombath Somphones påtvingade försvinnande. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det besök som en grupp parlamentariker från Asean genomförde i Laos i januari 2013 i syfte att utverka information om Sombath Somphone, och uppmanar Aseans människorättskommission att inrätta en undersökningskommitté för att utreda händelserna kring Sombath Somphones påtvingade försvinnande.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU att föra upp Laos bland sina prioriterade frågor inför det tjugoandra mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar EU att föra upp Laos bland sina prioriterade frågor inför det tjugoandra mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter.

| 7. | Europaparlamentet betonar att de laotiska myndigheterna måste vidta alla åtgärder som krävs för att sätta stopp för godtyckliga gripanden och hemliga interneringar. Myndigheterna uppmanas att se till att påtvingade försvinnanden blir en straffbar handling samt att ratificera den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden. Parlamentet betonar att påtvingade försvinnanden utgör en uppenbar kränkning av grundläggande mänskliga rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att de laotiska myndigheterna måste vidta alla åtgärder som krävs för att sätta stopp för godtyckliga gripanden och hemliga interneringar. Myndigheterna uppmanas att se till att påtvingade försvinnanden blir en straffbar handling samt att ratificera den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden. Parlamentet betonar att påtvingade försvinnanden utgör en uppenbar kränkning av grundläggande mänskliga rättigheter och friheter.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Laos regering att respektera yttrande- och föreningsfriheten samt minoriteters rättigheter, och att skydda religions- och trosfriheten genom att avskaffa alla hinder för utövandet av denna frihet i enlighet med rekommendationen i FN:s allmänna återkommande utvärdering av den 21 september 2010. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Laos regering att respektera yttrande- och föreningsfriheten samt minoriteters rättigheter, och att skydda religions- och trosfriheten genom att avskaffa alla hinder för utövandet av denna frihet i enlighet med rekommendationen i FN:s allmänna återkommande utvärdering av den 21 september 2010.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Aseans sekretariat, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, FN:s generalsekreterare och Laos regering och parlament. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Aseans sekretariat, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, FN:s generalsekreterare och Laos regering och parlament.

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/108 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/108

---

P7_TA(2013)0059

Gripandet av människorättsaktivister i Zimbabwe

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om frihetsberövandet av människorättsaktivister i Zimbabwe (2013/2536(RSP))

(2016/C 024/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Zimbabwe, den senaste från den 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Zimbabwe, den senaste från den 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen, å andra sidan, vilket undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen, å andra sidan, vilket undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om Zimbabwe av den 23 juli 2012 och rådets genomförandebeslut 2012/124/Gusp om restriktiva åtgärder mot Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om Zimbabwe av den 23 juli 2012 och rådets genomförandebeslut 2012/124/Gusp om restriktiva åtgärder mot Zimbabwe,

| — | med beaktande av EU:s uttalande om Zimbabwe av den 15 februari 2011 från den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uttalande om Zimbabwe av den 15 februari 2011 från den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton,

| — | med beaktande av uttalandena från EU:s delegation i Republiken Zimbabwe av den 17 augusti 2012 och den 12 november 2012 om den senaste tidens trakasserier mot människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från EU:s delegation i Republiken Zimbabwe av den 17 augusti 2012 och den 12 november 2012 om den senaste tidens trakasserier mot människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av uttalandena från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 24 maj 2012 och den 29 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 24 maj 2012 och den 29 maj 2012,

| — | med beaktande av uttalandet från talespersonen för kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 18 januari 2013 om den senaste tidens attacker mot människorättsförsvarare inför valet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från talespersonen för kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 18 januari 2013 om den senaste tidens attacker mot människorättsförsvarare inför valet,

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, i vilken millennieutvecklingsmålen fastställs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, i vilken millennieutvecklingsmålen fastställs,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från juni 1981, som Zimbabwe har ratificerat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från juni 1981, som Zimbabwe har ratificerat,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning från januari 2007, som Zimbabwe har ratificerat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning från januari 2007, som Zimbabwe har ratificerat,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från december 1948,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna från december 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna från december 1998,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Under en period som nu betraktas som upptakt till valet har människorättsaktivister och politiska motståndare till Robert Mugabes Zanu-PF utsatts för en markant ökning av antalet hot, godtyckliga gripanden, juridiska trakasserier och försvinnanden. Bland offren märks många medlemmar av MDC, flera parlamentsledamöter från MDC och prominenta personer i ledningen för MDC, såsom energiminister Elton Mangoma, inrikesminister Theresa Makone och den avsatte talmannen för Zimbabwes parlament, Lovemore Moyo. |
| --- | --- |

A.

Under en period som nu betraktas som upptakt till valet har människorättsaktivister och politiska motståndare till Robert Mugabes Zanu-PF utsatts för en markant ökning av antalet hot, godtyckliga gripanden, juridiska trakasserier och försvinnanden. Bland offren märks många medlemmar av MDC, flera parlamentsledamöter från MDC och prominenta personer i ledningen för MDC, såsom energiminister Elton Mangoma, inrikesminister Theresa Makone och den avsatte talmannen för Zimbabwes parlament, Lovemore Moyo.

| B. | Den 14 januari 2013 greps Okay Machisa, nationell verkställande direktör för Zimbabwes människorättsorganisation (Zimrights) och ordförande för organisationen Crisis in Zimbabwe Coalition. |
| --- | --- |

B.

Den 14 januari 2013 greps Okay Machisa, nationell verkställande direktör för Zimbabwes människorättsorganisation (Zimrights) och ordförande för organisationen Crisis in Zimbabwe Coalition.

| C. | Okay Machisa åtalades för ”publicering av osanningar”, ”förfalskning” och ”bedrägeri”, vilket innebär att han ska ha gjort sig skyldig till överträdelser av avsnitten 31, 136 och 137 i (den kodifierade och reformerade) strafflagen och med bedrägligt uppsåt ha försökt lura högste registratorns kansli genom att förfalska valregistreringsintyg. |
| --- | --- |

C.

Okay Machisa åtalades för ”publicering av osanningar”, ”förfalskning” och ”bedrägeri”, vilket innebär att han ska ha gjort sig skyldig till överträdelser av avsnitten 31, 136 och 137 i (den kodifierade och reformerade) strafflagen och med bedrägligt uppsåt ha försökt lura högste registratorns kansli genom att förfalska valregistreringsintyg.

| D. | Okay Machisa satt häktad på polisstationerna i Harare och Rhodesville. Han släpptes av överrätten mot borgen på orimliga villkor. |
| --- | --- |

D.

Okay Machisa satt häktad på polisstationerna i Harare och Rhodesville. Han släpptes av överrätten mot borgen på orimliga villkor.

| E. | Även andra medlemmar av Zimrights – Leo Chamahwinya, ansvarig för utbildningsprogrammet, och Dorcas Shereni, ordförande för Highfields lokalavdelning – har blivit föremål för godtyckliga frihetsberövanden och juridiska trakasserier och skulle sitta kvar i häkte till den 4 februari 2013 efter beslut av underrätten den 21 januari 2013. |
| --- | --- |

E.

Även andra medlemmar av Zimrights – Leo Chamahwinya, ansvarig för utbildningsprogrammet, och Dorcas Shereni, ordförande för Highfields lokalavdelning – har blivit föremål för godtyckliga frihetsberövanden och juridiska trakasserier och skulle sitta kvar i häkte till den 4 februari 2013 efter beslut av underrätten den 21 januari 2013.

| F. | Gripandet och häktningen av Machisa, Chamahwinya och Shereni följde på en polisrazzia mot Zimrights lokaler den 13 december 2012. |
| --- | --- |

F.

Gripandet och häktningen av Machisa, Chamahwinya och Shereni följde på en polisrazzia mot Zimrights lokaler den 13 december 2012.

| G. | Gripandena skedde endast några veckor efter att Zimrights kritiserat den tilltagande polisbrutaliteten i Zimbabwe och uppmanat behöriga myndigheter att vidta omedelbara åtgärder för att beivra dessa övergrepp mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

G.

Gripandena skedde endast några veckor efter att Zimrights kritiserat den tilltagande polisbrutaliteten i Zimbabwe och uppmanat behöriga myndigheter att vidta omedelbara åtgärder för att beivra dessa övergrepp mot de mänskliga rättigheterna.

| H. | Polisrazzian den 5 november 2012 mot Counselling Services Unit (CSU), en registrerad medicinsk klinik som erbjuder sjukvård och rådgivning till människor som utsatts för organiserad brottslighet eller tortyr, och frihetsberövandet av tre anställda utan formella anklagelser är mycket oroväckande. |
| --- | --- |

H.

Polisrazzian den 5 november 2012 mot Counselling Services Unit (CSU), en registrerad medicinsk klinik som erbjuder sjukvård och rådgivning till människor som utsatts för organiserad brottslighet eller tortyr, och frihetsberövandet av tre anställda utan formella anklagelser är mycket oroväckande.

| I. | Mötes-, förenings- och yttrandefriheten är väsentliga inslag i alla demokratier, i synnerhet under färdigställandet av en ny författning och i förberedelserna inför demokratiska val. |
| --- | --- |

I.

Mötes-, förenings- och yttrandefriheten är väsentliga inslag i alla demokratier, i synnerhet under färdigställandet av en ny författning och i förberedelserna inför demokratiska val.

| J. | Bland de zimbabwiska frivilligorganisationer som utsattes för polisrazzior under 2012 återfinns Zimrights, CSU, ett forum för människorättsorganisationer (Zimbabwe Human Rights NGO Forum), en valövervakningsorganisation (Election Resource Centre, ERC) och en sammanslutning för homosexuella (Gays and Lesbians Association of Zimbabwe, GALZ). |
| --- | --- |

J.

Bland de zimbabwiska frivilligorganisationer som utsattes för polisrazzior under 2012 återfinns Zimrights, CSU, ett forum för människorättsorganisationer (Zimbabwe Human Rights NGO Forum), en valövervakningsorganisation (Election Resource Centre, ERC) och en sammanslutning för homosexuella (Gays and Lesbians Association of Zimbabwe, GALZ).

| K. | En koalitionsregering bildades 2009 sedan Zanu-PF och MDC i september kommit överens om att dela på makten i ett försök att råda bot på det politiska dödläge och de människorättsövergrepp som pågått sedan parlaments- och presidentvalen 2008. |
| --- | --- |

K.

En koalitionsregering bildades 2009 sedan Zanu-PF och MDC i september kommit överens om att dela på makten i ett försök att råda bot på det politiska dödläge och de människorättsövergrepp som pågått sedan parlaments- och presidentvalen 2008.

| L. | Den nationella enhetsregeringen åtog sig genom en övergripande politisk uppgörelse att utarbeta en ny författning, respektera de mänskliga rättigheterna och friheten att bedriva politisk verksamhet samt att återuppliva ekonomin. Samtidigt som regeringen kräver ett slut på EU:s restriktiva åtgärder har den emellertid själv misslyckats med att fullgöra sina åtaganden enligt den övergripande politiska uppgörelsen, haft svårt att stabilisera landet och inte lyckats bana väg för en demokratisk övergång via trovärdiga val, till följd av att Zanu-PF medvetet obstruerat detta. |
| --- | --- |

L.

Den nationella enhetsregeringen åtog sig genom en övergripande politisk uppgörelse att utarbeta en ny författning, respektera de mänskliga rättigheterna och friheten att bedriva politisk verksamhet samt att återuppliva ekonomin. Samtidigt som regeringen kräver ett slut på EU:s restriktiva åtgärder har den emellertid själv misslyckats med att fullgöra sina åtaganden enligt den övergripande politiska uppgörelsen, haft svårt att stabilisera landet och inte lyckats bana väg för en demokratisk övergång via trovärdiga val, till följd av att Zanu-PF medvetet obstruerat detta.

| M. | En verkligt fungerande människorättskommission skulle vara ett viktigt steg i genomförandet av den övergripande politiska uppgörelsen och den överenskomna färdplanen för fredliga och trovärdiga val. |
| --- | --- |

M.

En verkligt fungerande människorättskommission skulle vara ett viktigt steg i genomförandet av den övergripande politiska uppgörelsen och den överenskomna färdplanen för fredliga och trovärdiga val.

| N. | Bestämmelserna om god samhällsstyrning, öppenhet i politiska ämbeten och mänskliga rättigheter måste respekteras i enlighet med artiklarna 11b, 96 och 97 i Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

N.

Bestämmelserna om god samhällsstyrning, öppenhet i politiska ämbeten och mänskliga rättigheter måste respekteras i enlighet med artiklarna 11b, 96 och 97 i Cotonouavtalet.

| O. | Landets ekonomiska återhämtning är alltjämt bräcklig, och viss statlig politik utgör ett hot mot framtida ekonomiska förbindelser mellan EU och Zimbabwe. |
| --- | --- |

O.

Landets ekonomiska återhämtning är alltjämt bräcklig, och viss statlig politik utgör ett hot mot framtida ekonomiska förbindelser mellan EU och Zimbabwe.

| 1. | Europaparlamentet fördömer de fortsatta kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, däribland politiska hot, trakasserier och godtyckliga gripanden av människorättsaktivister. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer de fortsatta kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, däribland politiska hot, trakasserier och godtyckliga gripanden av människorättsaktivister.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes myndigheter att frige alla människorättsförsvarare som frihetsberövats på grund av att de bedrivit människorättsverksamhet, att upphöra med juridiska trakasserier och att fullständigt utreda övergrepp mot människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes myndigheter att frige alla människorättsförsvarare som frihetsberövats på grund av att de bedrivit människorättsverksamhet, att upphöra med juridiska trakasserier och att fullständigt utreda övergrepp mot människorättsförsvarare.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes myndigheter att omedelbart och villkorslöst frige Dorcas Shereni och Leo Chamahwinya. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes myndigheter att omedelbart och villkorslöst frige Dorcas Shereni och Leo Chamahwinya.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes myndigheter att under alla omständigheter garantera den fysiska och psykiska integriteten för Okay Machisa, Leo Chamahwinya, Dorcas Shereni och Faith Mamutse. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes myndigheter att under alla omständigheter garantera den fysiska och psykiska integriteten för Okay Machisa, Leo Chamahwinya, Dorcas Shereni och Faith Mamutse.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Zimbabwe att respektera FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling 1998, särskilt artikel 1, enligt vilken envar har rätt att, såväl ensam som i förening med andra, främja och sträva efter skydd och förverkligande av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna på nationell och internationell nivå. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Zimbabwe att respektera FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling 1998, särskilt artikel 1, enligt vilken envar har rätt att, såväl ensam som i förening med andra, främja och sträva efter skydd och förverkligande av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna på nationell och internationell nivå.

| 6. | Europaparlamentet erinrar om att Zimbabwe genom sin övergripande politiska uppgörelse förbundit sig att se till att såväl lagstiftning som förfaranden och praxis i landet är förenliga med internationella principer och lagar om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erinrar om att Zimbabwe genom sin övergripande politiska uppgörelse förbundit sig att se till att såväl lagstiftning som förfaranden och praxis i landet är förenliga med internationella principer och lagar om de mänskliga rättigheterna.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar den nationella enhetsregeringen att före de allmänna valen ändra sådana förtryckande lagar som lagen om tillgång till information och skydd av privatlivet, lagen om allmän ordning och säkerhet samt (den kodifierade och reformerade) strafflagen, eftersom dessa lagar har använts för att kraftigt kringskära grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar den nationella enhetsregeringen att före de allmänna valen ändra sådana förtryckande lagar som lagen om tillgång till information och skydd av privatlivet, lagen om allmän ordning och säkerhet samt (den kodifierade och reformerade) strafflagen, eftersom dessa lagar har använts för att kraftigt kringskära grundläggande rättigheter.

| 8. | Europaparlamentet oroas över att det inte gjorts några ändringar av Zimbabwes rättsväsen, som allmänt anses vara extremt partiskt till förmån för Zanu-PF. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet oroas över att det inte gjorts några ändringar av Zimbabwes rättsväsen, som allmänt anses vara extremt partiskt till förmån för Zanu-PF.

| 9. | Europaparlamentet stöder i denna valkontext ett aktivt deltagande av människorättskommissionen, i enlighet med mandatet i den nyligen kungjorda ändringen av vallagen. Människorättskommissionen bör på ett oberoende och öppet sätt arbeta med brådskande människorättsfrågor och förväntas utreda anmälningar om kränkningar av de mänskliga rättigheterna, ge råd om en människorättsvänlig lagstiftning samt främja och skydda de mänskliga rättigheterna i allmänhet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet stöder i denna valkontext ett aktivt deltagande av människorättskommissionen, i enlighet med mandatet i den nyligen kungjorda ändringen av vallagen. Människorättskommissionen bör på ett oberoende och öppet sätt arbeta med brådskande människorättsfrågor och förväntas utreda anmälningar om kränkningar av de mänskliga rättigheterna, ge råd om en människorättsvänlig lagstiftning samt främja och skydda de mänskliga rättigheterna i allmänhet.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker sin erkänsla för inrättandet av Zimbabwes människorättskommission, men oroas över att den inte getts betydande kapacitet att arbeta oberoende och uppfylla sina mål i de brännande människorättsfrågor som landet står inför. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uttrycker sin erkänsla för inrättandet av Zimbabwes människorättskommission, men oroas över att den inte getts betydande kapacitet att arbeta oberoende och uppfylla sina mål i de brännande människorättsfrågor som landet står inför.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes regering att vidta nödvändiga åtgärder, däribland att återupprätta rättsstaten, demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna, och framför allt att organisera en fredlig och trovärdig folkomröstning om den nya författningen och valförberedelser som uppfyller erkända internationella normer, så att de riktade åtgärderna kan avbrytas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes regering att vidta nödvändiga åtgärder, däribland att återupprätta rättsstaten, demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna, och framför allt att organisera en fredlig och trovärdig folkomröstning om den nya författningen och valförberedelser som uppfyller erkända internationella normer, så att de riktade åtgärderna kan avbrytas.

| 12. | Europaparlamentet manar i detta sammanhang till ett mer aktivt deltagande av Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC). Parlamentet anser att denna regionala organisation har en viktig roll som garant för den övergripande politiska uppgörelsen, bland annat genom att insistera på att uppgörelsen, i synnerhet artikel 13, omsätts i praktiken för att polis och andra säkerhetsstyrkor ska agera opartiskt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet manar i detta sammanhang till ett mer aktivt deltagande av Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC). Parlamentet anser att denna regionala organisation har en viktig roll som garant för den övergripande politiska uppgörelsen, bland annat genom att insistera på att uppgörelsen, i synnerhet artikel 13, omsätts i praktiken för att polis och andra säkerhetsstyrkor ska agera opartiskt.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar SADC att utvärdera människorättssituationen samt SADC:s principer och riktlinjer för demokratiska val innan det stundande valet i Zimbabwe genomförs. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar SADC att utvärdera människorättssituationen samt SADC:s principer och riktlinjer för demokratiska val innan det stundande valet i Zimbabwe genomförs.

| 14. | Europaparlamentet yrkar på att det skickas ut internationella observatörer, särskilt från SADC och det panafrikanska parlamentet, i ett tidigt skede och i tillräckligt stort antal, och att de finns på plats både före och efter valet så att de kan avskräcka från våld och hot och i detta sammanhang samarbeta med människorättskommissionen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet yrkar på att det skickas ut internationella observatörer, särskilt från SADC och det panafrikanska parlamentet, i ett tidigt skede och i tillräckligt stort antal, och att de finns på plats både före och efter valet så att de kan avskräcka från våld och hot och i detta sammanhang samarbeta med människorättskommissionen.

| 15. | Europaparlamentet stöder de riktade åtgärder som EU för närvarande tillämpar och som är en reaktion på den politiska och människorättsliga situationen i Zimbabwe, med årliga beslut som gör att EU kan hålla högt uppsatta personer i Zimbabwes regering under ständig uppsikt. Parlamentet uppmanar den nationella enhetsregeringen att vidta de åtgärder som krävs för att dessa åtgärder med tiden ska kunna avbrytas. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stöder de riktade åtgärder som EU för närvarande tillämpar och som är en reaktion på den politiska och människorättsliga situationen i Zimbabwe, med årliga beslut som gör att EU kan hålla högt uppsatta personer i Zimbabwes regering under ständig uppsikt. Parlamentet uppmanar den nationella enhetsregeringen att vidta de åtgärder som krävs för att dessa åtgärder med tiden ska kunna avbrytas.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation i Harare att fortsätta erbjuda hjälp till Zimbabwes nationella enhetsregering för att förbättra människorättssituationen i syfte att uppnå fredliga och trovärdiga val som uppfyller de krav som EU ställer på alla sina handelspartner. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation i Harare att fortsätta erbjuda hjälp till Zimbabwes nationella enhetsregering för att förbättra människorättssituationen i syfte att uppnå fredliga och trovärdiga val som uppfyller de krav som EU ställer på alla sina handelspartner.

| 17. | Europaparlamentet beklagar avsaknaden av en stark människorättsklausul i det interimsavtal om ekonomiskt partnerskap som slutits med fyra stater i östra och södra Afrika (ESA-stater), inklusive Zimbabwe. Parlamentet upprepar sitt krav att handelsavtal som EU ingår ska innehålla bindande och icke förhandlingsbara människorättsklausuler. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra detta till en prioritering i de fortsatta förhandlingarna om ett fullständigt avtal om ekonomiskt partnerskap med ESA-staterna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar avsaknaden av en stark människorättsklausul i det interimsavtal om ekonomiskt partnerskap som slutits med fyra stater i östra och södra Afrika (ESA-stater), inklusive Zimbabwe. Parlamentet upprepar sitt krav att handelsavtal som EU ingår ska innehålla bindande och icke förhandlingsbara människorättsklausuler. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra detta till en prioritering i de fortsatta förhandlingarna om ett fullständigt avtal om ekonomiskt partnerskap med ESA-staterna.

| 18. | Europaparlamentet framhåller att EU:s utvecklingssamarbete (enligt artikel 96 i Cotonouavtalet) under rådande omständigheter inte bör återupptas men att EU står fast vid sitt åtagande att stödja lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller att EU:s utvecklingssamarbete (enligt artikel 96 i Cotonouavtalet) under rådande omständigheter inte bör återupptas men att EU står fast vid sitt åtagande att stödja lokalbefolkningen.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar Världsbanken och Zimbabwe att respektera internationella domstolsbeslut. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar Världsbanken och Zimbabwe att respektera internationella domstolsbeslut.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska utrikestjänsten, Zimbabwes regering och parlament, regeringarna i Södra Afrikas utvecklingsgemenskap, Världsbanken, Brittiska samväldets generalsekreterare samt det panafrikanska parlamentet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska utrikestjänsten, Zimbabwes regering och parlament, regeringarna i Södra Afrikas utvecklingsgemenskap, Världsbanken, Brittiska samväldets generalsekreterare samt det panafrikanska parlamentet.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0024.

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/111 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/111

---

P7_TA(2013)0060

Attacker nyligen på sjukvårdsarbetare i Pakistan

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2013 om angreppen nyligen på medicinska hjälparbetare i Pakistan (2013/2537(RSP))

(2016/C 024/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Pakistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Pakistan,

| — | med beaktande av uttalandet av den 18 december 2012 från Världshälsoorganisationen (WHO) och FN:s barnfond (Unicef), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 18 december 2012 från Världshälsoorganisationen (WHO) och FN:s barnfond (Unicef),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En särskild plats för barnen i EU:s yttre åtgärder (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En särskild plats för barnen i EU:s yttre åtgärder (COM(2008)0055),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (1),

| — | med beaktande av den femåriga åtagandeplanen mellan EU och Pakistan från mars 2012, som fastställde sådana prioriteringar som gott styre, samarbete i frågor som avser kvinnors egenmakt samt dialog om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den femåriga åtagandeplanen mellan EU och Pakistan från mars 2012, som fastställde sådana prioriteringar som gott styre, samarbete i frågor som avser kvinnors egenmakt samt dialog om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 juni 2012 om Pakistan, i vilka rådet upprepar EU:s förväntningar avseende främjandet av och respekten för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 juni 2012 om Pakistan, i vilka rådet upprepar EU:s förväntningar avseende främjandet av och respekten för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av Pakistans nationella program för utrotande av polio, som inleddes 1994, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pakistans nationella program för utrotande av polio, som inleddes 1994,

| — | med beaktande av WHO:s globala program för utrotande av polio och dess nya strategiska plan för utrotande av polio under slutskedet 2013–2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s globala program för utrotande av polio och dess nya strategiska plan för utrotande av polio under slutskedet 2013–2018,

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt WHO är Pakistan ett av de sista tre länderna där polio fortfarande är en endemisk sjukdom, med 198 nya smittofall under 2011. WHO menar att ett misslyckande att stoppa spridningen av polio skulle innebära allvarliga hälsorisker i regionen och bortom denna, eftersom polio är en ytterst smittsam sjukdom. |
| --- | --- |

A.

Enligt WHO är Pakistan ett av de sista tre länderna där polio fortfarande är en endemisk sjukdom, med 198 nya smittofall under 2011. WHO menar att ett misslyckande att stoppa spridningen av polio skulle innebära allvarliga hälsorisker i regionen och bortom denna, eftersom polio är en ytterst smittsam sjukdom.

| B. | Den 1 januari 2013 sköts sex medicinska hjälparbetare och en läkare ner när de var på väg hem från den vårdcentral där de var anställda av en frivilligorganisation i Swabidistriktet i nordvästra Pakistan, ungefär 75 kilometer nordväst om huvudstaden Islamabad. |
| --- | --- |

B.

Den 1 januari 2013 sköts sex medicinska hjälparbetare och en läkare ner när de var på väg hem från den vårdcentral där de var anställda av en frivilligorganisation i Swabidistriktet i nordvästra Pakistan, ungefär 75 kilometer nordväst om huvudstaden Islamabad.

| C. | Från den 17 till den 19 december 2012 sköts nio sjukvårdsarbetare inom den pakistanska kampanjen för utrotande av polio ner i Karachi och Peshawar. Sex av dem var kvinnor. |
| --- | --- |

C.

Från den 17 till den 19 december 2012 sköts nio sjukvårdsarbetare inom den pakistanska kampanjen för utrotande av polio ner i Karachi och Peshawar. Sex av dem var kvinnor.

| D. | Den 29 januari 2013 blev en polis som ansvarade för säkerheten för ett arbetslag med FN-beskydd som utförde poliovaccinering dödad nära Swabi, och den 31 januari 2013 dödades två vaccinationsarbetare när en sprängladdning exploderade i nordvästra Pakistan, även om det är oklart om attacken var riktad mot just dem. |
| --- | --- |

D.

Den 29 januari 2013 blev en polis som ansvarade för säkerheten för ett arbetslag med FN-beskydd som utförde poliovaccinering dödad nära Swabi, och den 31 januari 2013 dödades två vaccinationsarbetare när en sprängladdning exploderade i nordvästra Pakistan, även om det är oklart om attacken var riktad mot just dem.

| E. | I ett annat angrepp i juli 2012 sårades en ghanansk WHO-läkare och hans förare, som arbetade med poliobekämpning i Karachi. |
| --- | --- |

E.

I ett annat angrepp i juli 2012 sårades en ghanansk WHO-läkare och hans förare, som arbetade med poliobekämpning i Karachi.

| F. | Det misstänks att alla dessa angrepp är kopplade till kampanjer för vaccination av pakistanska barn mot polio. |
| --- | --- |

F.

Det misstänks att alla dessa angrepp är kopplade till kampanjer för vaccination av pakistanska barn mot polio.

| G. | De senaste morden har fått WHO och Unicef att ställa in kampanjerna mot polio i landet. Pakistans regering och provinserna Sindh och Khyber har också tillfälligt ställt in vaccinationskampanjen med hänvisning till oro för sjukvårdsarbetarnas säkerhet. |
| --- | --- |

G.

De senaste morden har fått WHO och Unicef att ställa in kampanjerna mot polio i landet. Pakistans regering och provinserna Sindh och Khyber har också tillfälligt ställt in vaccinationskampanjen med hänvisning till oro för sjukvårdsarbetarnas säkerhet.

| H. | Pakistans regering har förklarat polio vara en nationell nödsituation och genomför för närvarande en vaccinationskampanj mot polio i ett försök att utrota sjukdomen inom landets gränser. Denna kampanj stöds internationellt av WHO, Unicef och andra organisationer och är en del av det globala initiativet för att utrota polio. Kampanjen riktar sig till 33 miljoner barn som ska vaccineras av flera hundra tusen sjukvårdsarbetare, många av dem kvinnor, i hela landet. |
| --- | --- |

H.

Pakistans regering har förklarat polio vara en nationell nödsituation och genomför för närvarande en vaccinationskampanj mot polio i ett försök att utrota sjukdomen inom landets gränser. Denna kampanj stöds internationellt av WHO, Unicef och andra organisationer och är en del av det globala initiativet för att utrota polio. Kampanjen riktar sig till 33 miljoner barn som ska vaccineras av flera hundra tusen sjukvårdsarbetare, många av dem kvinnor, i hela landet.

| I. | Utgifterna för sjukvårdssektorn i Pakistan uppgår till mindre än 0,3 procent av den årliga budgeten, såväl på federal nivå som på provinsnivå. |
| --- | --- |

I.

Utgifterna för sjukvårdssektorn i Pakistan uppgår till mindre än 0,3 procent av den årliga budgeten, såväl på federal nivå som på provinsnivå.

| J. | De flesta angreppen på sjukvårdsarbetare har förövats i de nordvästra områdena, som ligger nära starka fästen för militanta grupper, och angreppen påstås ha kopplingar till talibanerna. |
| --- | --- |

J.

De flesta angreppen på sjukvårdsarbetare har förövats i de nordvästra områdena, som ligger nära starka fästen för militanta grupper, och angreppen påstås ha kopplingar till talibanerna.

| K. | Dessa angrepp berövar barnen i Pakistan deras rätt till grundläggande livräddande sjukvårdsåtgärder och utsätter dem för en risk att drabbas av en sjukdom som orsakar ett livslångt handikapp. |
| --- | --- |

K.

Dessa angrepp berövar barnen i Pakistan deras rätt till grundläggande livräddande sjukvårdsåtgärder och utsätter dem för en risk att drabbas av en sjukdom som orsakar ett livslångt handikapp.

| L. | Orsaken till de senaste angreppen verkar vara att islamiska extremistgrupper motsätter sig vaccinationskampanjerna och påstår att vaccinet är avsett att göra muslimska barn sterila. |
| --- | --- |

L.

Orsaken till de senaste angreppen verkar vara att islamiska extremistgrupper motsätter sig vaccinationskampanjerna och påstår att vaccinet är avsett att göra muslimska barn sterila.

| M. | För att rättfärdiga sina brottsliga handlingar har talibanerna anfört som ursäkt att utländska underrättelsetjänster i det förflutna ska ha utnyttjat lokala vaccinationsgrupper i Pakistan för att samla in underrättelser. |
| --- | --- |

M.

För att rättfärdiga sina brottsliga handlingar har talibanerna anfört som ursäkt att utländska underrättelsetjänster i det förflutna ska ha utnyttjat lokala vaccinationsgrupper i Pakistan för att samla in underrättelser.

| N. | Utbildningspersonal och sjukvårdsarbetare blir i allt större omfattning måltavla för militanta islamiska grupper som Tehrik-e-Taliban Pakistan (TTP) och Jundullah, som motsätter sig insatserna mot polio i Pakistan och ser dem som ett sätt att främja en utländsk, liberal agenda. |
| --- | --- |

N.

Utbildningspersonal och sjukvårdsarbetare blir i allt större omfattning måltavla för militanta islamiska grupper som Tehrik-e-Taliban Pakistan (TTP) och Jundullah, som motsätter sig insatserna mot polio i Pakistan och ser dem som ett sätt att främja en utländsk, liberal agenda.

| O. | De dödliga angreppen återspeglar den växande osäkerheten för hjälparbetare i Pakistan. Enligt 2012 års rapport från databasen över hjälparbetares säkerhet är Pakistan ett av de fem farligaste länderna för hjälparbetare. |
| --- | --- |

O.

De dödliga angreppen återspeglar den växande osäkerheten för hjälparbetare i Pakistan. Enligt 2012 års rapport från databasen över hjälparbetares säkerhet är Pakistan ett av de fem farligaste länderna för hjälparbetare.

| P. | Frivilligorganisationer och hjälparbetare spelar en livsviktig roll i många områden och provinser i Pakistan, särskilt stamområdena, där regeringen har varit oförmögen att hålla i gång sjukvårdskliniker och skolor. |
| --- | --- |

P.

Frivilligorganisationer och hjälparbetare spelar en livsviktig roll i många områden och provinser i Pakistan, särskilt stamområdena, där regeringen har varit oförmögen att hålla i gång sjukvårdskliniker och skolor.

| Q. | De flesta av offren för angreppen på medicinsk personal är kvinnor, vilket stämmer överens med talibanernas vana att angripa kvinnliga arbetare och förespråkare för kvinnors rättigheter, i syfte att sända ett budskap om att kvinnor inte får arbeta utanför hemmet. |
| --- | --- |

Q.

De flesta av offren för angreppen på medicinsk personal är kvinnor, vilket stämmer överens med talibanernas vana att angripa kvinnliga arbetare och förespråkare för kvinnors rättigheter, i syfte att sända ett budskap om att kvinnor inte får arbeta utanför hemmet.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt de många mord och angrepp på sjukvårdsarbetare och på säkerhetspersonal med uppgift att skydda dem som begåtts under de senaste månaderna. Parlamentet betonar att angreppen berövar Pakistans mest sårbara grupper, särskilt barnen, deras rätt till grundläggande livräddande sjukvårdsåtgärder. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt de många mord och angrepp på sjukvårdsarbetare och på säkerhetspersonal med uppgift att skydda dem som begåtts under de senaste månaderna. Parlamentet betonar att angreppen berövar Pakistans mest sårbara grupper, särskilt barnen, deras rätt till grundläggande livräddande sjukvårdsåtgärder.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sitt deltagande med offrens anhöriga. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sitt deltagande med offrens anhöriga.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar de omfattande fördömandena av angreppen från regeringen i Pakistan och det civila samhället i landet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar de omfattande fördömandena av angreppen från regeringen i Pakistan och det civila samhället i landet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att ställa de ansvariga för angreppen de senaste månaderna inför rätta. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att ställa de ansvariga för angreppen de senaste månaderna inför rätta.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker sin beundran för det mod och den beslutsamhet som visas av de sjukvårdsarbetare, många av dem kvinnor, som trots den stora faran på ett självuppoffrande sätt arbetar för att utrota polio och tillhandahålla barnen i Pakistan andra sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uttrycker sin beundran för det mod och den beslutsamhet som visas av de sjukvårdsarbetare, många av dem kvinnor, som trots den stora faran på ett självuppoffrande sätt arbetar för att utrota polio och tillhandahålla barnen i Pakistan andra sjukvårdstjänster.

| 6. | Europaparlamentet betonar att hjälparbetare måste kunna arbeta i en säker miljö. Det är djupt oroande att militanta grupper i allt större utsträckning kopplar ihop internationella hjälparbetare med västerländska underrättelseagenter och militära styrkor. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att hjälparbetare måste kunna arbeta i en säker miljö. Det är djupt oroande att militanta grupper i allt större utsträckning kopplar ihop internationella hjälparbetare med västerländska underrättelseagenter och militära styrkor.

| 7. | Europaparlamentet betonar att det avbrutna poliovaccinationsprogrammet i Pakistan är ett svårt slag för de globala ansträngningarna att utrota polio en gång för alla i en nära framtid. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att det avbrutna poliovaccinationsprogrammet i Pakistan är ett svårt slag för de globala ansträngningarna att utrota polio en gång för alla i en nära framtid.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar den pakistanska regeringens nationella akuta handlingsplan för att utrota polio under 2012, och betonar att den måste få fortsätta med framgångsrikt resultat för att undvika en ökning av antalet smittade. Efter att den senaste vaccinationskampanjen inleddes har antalet nya smittofall nått historiskt låga nivåer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar den pakistanska regeringens nationella akuta handlingsplan för att utrota polio under 2012, och betonar att den måste få fortsätta med framgångsrikt resultat för att undvika en ökning av antalet smittade. Efter att den senaste vaccinationskampanjen inleddes har antalet nya smittofall nått historiskt låga nivåer.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar WHO:s och andra internationella organisationers åtagande om att fortsätta att stödja Pakistans regering och folk i deras ansträngningar för att befria landet från polio och andra sjukdomar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar WHO:s och andra internationella organisationers åtagande om att fortsätta att stödja Pakistans regering och folk i deras ansträngningar för att befria landet från polio och andra sjukdomar.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att överväga att samarbeta med WHO för att stödja programmet för kvinnliga hjälparbetare, som är inriktat på att öka tillgången till grundläggande förebyggande sjukvårdstjänster, särskilt på landsbygden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att överväga att samarbeta med WHO för att stödja programmet för kvinnliga hjälparbetare, som är inriktat på att öka tillgången till grundläggande förebyggande sjukvårdstjänster, särskilt på landsbygden.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som Pakistans regering har lagt ner för att garantera säkerheten under medicinska kampanjer och för att ta fram en ny strategi för att skydda hjälparbetare. Parlamentet uppmanar dock Pakistans regering att avsevärt öka säkerhetsåtgärderna för hjälporganisationer och deras anställda. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar det arbete som Pakistans regering har lagt ner för att garantera säkerheten under medicinska kampanjer och för att ta fram en ny strategi för att skydda hjälparbetare. Parlamentet uppmanar dock Pakistans regering att avsevärt öka säkerhetsåtgärderna för hjälporganisationer och deras anställda.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar regeringar i hela världen att garantera neutraliteten för det humanitära arbetet, eftersom man annars riskerar att lämna tiotusentals människor utsatta för sjukdomar åt sitt öde och utsätta dem som tillhandahåller legitima och grundläggande sjukvårdstjänster för fara. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar regeringar i hela världen att garantera neutraliteten för det humanitära arbetet, eftersom man annars riskerar att lämna tiotusentals människor utsatta för sjukdomar åt sitt öde och utsätta dem som tillhandahåller legitima och grundläggande sjukvårdstjänster för fara.

| 13. | Europaparlamentet är djupt oroat över situationen för kvinnor i Pakistan, särskilt kvinnor och flickor som aktivt engagerar sig i samhällslivet och som har mottagit hot från talibanerna och andra extremistgrupper. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är djupt oroat över situationen för kvinnor i Pakistan, särskilt kvinnor och flickor som aktivt engagerar sig i samhällslivet och som har mottagit hot från talibanerna och andra extremistgrupper.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att genomföra en omfattande informationskampanj i syfte att skapa större stöd och egenansvar i det pakistanska samhället och öka förtroendet för vaccinationskampanjerna. I detta sammanhang uppmanar parlamentet Pakistans regering att inleda en dialog med lokala ledare för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till problemet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att genomföra en omfattande informationskampanj i syfte att skapa större stöd och egenansvar i det pakistanska samhället och öka förtroendet för vaccinationskampanjerna. I detta sammanhang uppmanar parlamentet Pakistans regering att inleda en dialog med lokala ledare för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till problemet.

| 15. | Europaparlamentet anser att både medierna och det civila samhället i Pakistan, i samarbete med internationella organisationer och frivilligorganisationer som utför humanitärt arbete, har en skyldighet att bidra till att höja medvetenheten om den viktiga och oberoende roll som medicinska hjälparbetare spelar för att ge stöd till befolkningen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att både medierna och det civila samhället i Pakistan, i samarbete med internationella organisationer och frivilligorganisationer som utför humanitärt arbete, har en skyldighet att bidra till att höja medvetenheten om den viktiga och oberoende roll som medicinska hjälparbetare spelar för att ge stöd till befolkningen.

| 16. | Europaparlamentet upprepar att EU är redo att lämna bistånd vid det stundande valet i Pakistan, som är avgörande för landets demokratiska framtid och för stabiliteten i regionen. Parlamentet konstaterar att EU ännu inte har fått någon formell inbjudan från de pakistanska myndigheterna för detta ändamål. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet upprepar att EU är redo att lämna bistånd vid det stundande valet i Pakistan, som är avgörande för landets demokratiska framtid och för stabiliteten i regionen. Parlamentet konstaterar att EU ännu inte har fått någon formell inbjudan från de pakistanska myndigheterna för detta ändamål.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, UN Women, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s råd för mänskliga rättigheter, Unicef, WHO samt Pakistans regering och parlament. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, UN Women, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s råd för mänskliga rättigheter, Unicef, WHO samt Pakistans regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0126.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 5 februari 2013

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/115 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/115

---

P7_TA(2013)0034

Särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna (COM(2010)0767 – C7-0003/2011 – 2010/0370(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 024/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0767), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0767),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 första stycket, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0003/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 första stycket, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0003/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 mars 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 mars 2011 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 november 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 november 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0319/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0319/2011),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen som bifogats denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen som bifogats denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 132, 3.5.2011, s. 82.

---

P7_TC1-COD(2010)0370

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1405/2006

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 229/2013.)

---

Bilaga till lagstiftningsresolutionen

Gemensamt uttalande av Europaparlamentet, rådet och kommissionen

Med hänsyn till särdragen i åtgärderna inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna inom ramen för ordningen för de mindre Egeiska öarna tillkännager Europaparlamentet, rådet och kommissionen att den överenskommelse som har nåtts om anpassningar i samband med denna förordning inte ska föregripa någon av de tre institutionernas ställningstagande i liknande frågor som kan uppstå i samband med andra förslag till EU-lagstiftning.

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/116

---

P7_TA(2013)0035

Särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (COM(2010)0498 – C7-0284/2010 – 2010/0256(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 024/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0498), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0498),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 42 första stycket och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0284/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 42 första stycket och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0284/2010),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 17 februari 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 17 februari 2011 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 november 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 november 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för internationell handel, budgetutskottet och utskottet för regional utveckling (A7-0321/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för internationell handel, budgetutskottet och utskottet för regional utveckling (A7-0321/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen som bifogats denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen som bifogats denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 107, 6.4.2011, s. 33.

---

P7_TC1-COD(2010)0256

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 247/2006

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 228/2013.)

---

Bilaga till lagstifningsresolutionen

Gemensamt uttalande av Europaparlamentet, rådet och kommissionen

Med hänsyn till särdragen i åtgärderna inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden inom ramen för Poseiprogrammet tillkännager Europaparlamentet, rådet och kommissionen att den överenskommelse som har nåtts om anpassningar i samband med denna förordning inte ska föregripa någon av de tre institutionernas ställningstagande i liknande frågor som kan uppstå i samband med andra förslag till EU-lagstiftning

---

Onsdagen den 6 februari 2013

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/118

---

P7_TA(2013)0037

Avtal mellan EU och Förenta staterna i enlighet med Gatt 1994 om ändring av medgivanden i Bulgariens och Rumäniens bindningslistor i samband med anslutningen till EU ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Bulgariens och Rumäniens bindningslistor i samband med anslutningen till Europeiska unionen (12213/2012 – C7-0409/2012 – 2012/0167(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 024/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12213/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12213/2012),

| — | med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Bulgariens och Rumäniens bindningslistor i samband med anslutningen till Europeiska unionen (12214/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Bulgariens och Rumäniens bindningslistor i samband med anslutningen till Europeiska unionen (12214/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 första stycket och artikel 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0409/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 första stycket och artikel 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0409/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0430/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0430/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Amerikas förenta stater. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Amerikas förenta stater.

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/118

---

P7_TA(2013)0038

Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om utkastet till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2012)0709 – C7-0410/2012 – 2012/0335(NLE))

(Samrådsförfarande)

(2016/C 024/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2012)0709), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2012)0709),

| — | med beaktande av artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0410/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0410/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0010/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0010/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/119 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/119

---

P7_TA(2013)0039

Insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen (COM(2012)0084 – C7-0056/2012 – 2012/0035(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 024/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0084), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0084),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0056/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0056/2012),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från det österrikiska nationalrådet och den luxemburgska deputeradekammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från det österrikiska nationalrådet och den luxemburgska deputeradekammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 12 juli 2012, (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 12 juli 2012, (1)

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0015/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0015/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 299, 4.10.2012, s. 81.

---

P7_TC1-COD(2012)0035

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 89/105/EEG av den 21 december 1988 om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen (3) antogs för att avlägsna snedvridningar av handeln med läkemedel inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 89/105/EEG av den 21 december 1988 om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen (3) antogs för att avlägsna snedvridningar av handeln med läkemedel inom gemenskapen.

| (2) | För att ta hänsyn till utvecklingen på läkemedelsmarknaden och av de nationella politiska riktlinjerna för kontroll av offentlig finansiering av läkemedel är omfattande ändringar av alla centrala bestämmelser i direktiv 89/105/EEG nödvändiga. För tydlighetens skull bör därför direktiv 89/105/EEG upphävas och ersättas genom detta direktiv. |
| --- | --- |

(2)

För att ta hänsyn till utvecklingen på läkemedelsmarknaden och av de nationella politiska riktlinjerna för kontroll av offentlig finansiering av läkemedel är omfattande ändringar av alla centrala bestämmelser i direktiv 89/105/EEG nödvändiga. För tydlighetens skull bör därför direktiv 89/105/EEG upphävas och ersättas genom detta direktiv.

| (3) | Unionslagstiftningen ger en harmoniserad ram för godkännandet av humanläkemedel. Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (4) får läkemedel inte släppas ut på unionens marknad utan att först ha fått godkännande för försäljning på grundval av bedömning av kvalitet, säkerhet och effekt. |
| --- | --- |

(3)

Unionslagstiftningen ger en harmoniserad ram för godkännandet av humanläkemedel. Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (4) får läkemedel inte släppas ut på unionens marknad utan att först ha fått godkännande för försäljning på grundval av bedömning av kvalitet, säkerhet och effekt.

| (4) | Medlemsstaterna har under de senaste årtiondena ställts inför stadigt ökande läkemedelsutgifter, vilket har lett till att man har antagit alltmer innovativa och komplexa riktlinjer för att kontrollera läkemedelsförbrukningen inom ramen för de allmänna sjukförsäkringssystemen. Medlemsstaternas myndigheter har genomfört ett stort antal olika åtgärder för att kontrollera förskrivningen av läkemedel, för att reglera läkemedelspriserna eller för att fastställa villkor för offentlig finansiering av läkemedel. Dessa åtgärder är främst avsedda att främja folkhälsan
  för alla medborgare
  genom att säkerställa att det finns tillräcklig tillgång till
  effektiva
  läkemedel
  på lika villkor för alla unionsmedborgare
  till rimliga priser och att samtidigt säkerställa att de allmänna sjukförsäkringssystemen är finansiellt stabila

  alla har lika tillgång till vård av hög kvalitet. Åtgärderna bör även syfta till att främja forskning om och utveckling av nya läkemedel och till att främja medicinsk innovation
  .
  Läkemedel klassade som nödvändiga i Världshälsoorganisationens förteckning bör finnas tillgängliga för patienter i alla medlemsstater oavsett marknadens storlek
  . [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterna har under de senaste årtiondena ställts inför stadigt ökande läkemedelsutgifter, vilket har lett till att man har antagit alltmer innovativa och komplexa riktlinjer för att kontrollera läkemedelsförbrukningen inom ramen för de allmänna sjukförsäkringssystemen. Medlemsstaternas myndigheter har genomfört ett stort antal olika åtgärder för att kontrollera förskrivningen av läkemedel, för att reglera läkemedelspriserna eller för att fastställa villkor för offentlig finansiering av läkemedel. Dessa åtgärder är främst avsedda att främja folkhälsan
  för alla medborgare
  genom att säkerställa att det finns tillräcklig tillgång till
  effektiva
  läkemedel
  på lika villkor för alla unionsmedborgare
  till rimliga priser och att samtidigt säkerställa att de allmänna sjukförsäkringssystemen är finansiellt stabila

  alla har lika tillgång till vård av hög kvalitet. Åtgärderna bör även syfta till att främja forskning om och utveckling av nya läkemedel och till att främja medicinsk innovation
  .
  Läkemedel klassade som nödvändiga i Världshälsoorganisationens förteckning bör finnas tillgängliga för patienter i alla medlemsstater oavsett marknadens storlek
  . [Ändr. 3]

| (4a) | En förutsättning för att kunna garantera patienterna tillgång till läkemedel i hela unionen och effektiv fri rörlighet för varor är att medlemsstaterna använder extern referensprissättning på ett rimligt sätt, det vill säga genom att hänvisa till medlemsstater med en jämförbar inkomstnivå. Kategorisk användning av extern referensprissättning har visat sig minska tillgången till läkemedel genom att uppmuntra bristande tillgång i medlemsstater med lägre prisnivåer. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(4a)

En förutsättning för att kunna garantera patienterna tillgång till läkemedel i hela unionen och effektiv fri rörlighet för varor är att medlemsstaterna använder extern referensprissättning på ett rimligt sätt, det vill säga genom att hänvisa till medlemsstater med en jämförbar inkomstnivå. Kategorisk användning av extern referensprissättning har visat sig minska tillgången till läkemedel genom att uppmuntra bristande tillgång i medlemsstater med lägre prisnivåer. [Ändr. 4]

| (5) | Skillnader mellan nationella åtgärder kan hindra eller snedvrida läkemedelshandeln inom unionen och snedvrida konkurrensen och på så sätt direkt påverka funktionen på den inre marknaden för läkemedel. |
| --- | --- |

(5)

Skillnader mellan nationella åtgärder kan hindra eller snedvrida läkemedelshandeln inom unionen och snedvrida konkurrensen och på så sätt direkt påverka funktionen på den inre marknaden för läkemedel.

| (6) | För att minska den inverkan som skillnaderna har på den inre marknaden bör nationella åtgärder uppfylla förfarandemässiga minimikrav så att berörda parter kan kontrollera att åtgärderna inte utgör kvantitativa begränsningar för import eller export eller åtgärder med motsvarande effekt.
  De förfarandemässiga minimikraven bör även garantera rättssäkerhet och insyn för de behöriga myndigheterna när dessa fattar beslut som rör prissättning av läkemedel och i vilken mån läkemedlen ska omfattas av allmänna sjukförsäkringssystem. Kraven bör samtidigt främja läkemedelstillverkning, påskynda utsläppandet av generiska läkemedel på marknaden och uppmuntra forskning om och utveckling av nya läkemedel.
  De kraven bör dock inte påverka åtgärderna i de medlemsstater som primärt förlitar sig på att den fria konkurrensen reglerar priserna på läkemedel. De bör inte heller påverka nationella politiska riktlinjer om prissättning och bestämmelser om sjukförsäkringssystem, utom om det är nödvändigt att uppnå insyn enligt detta direktiv och säkerställa den inre marknadens funktion. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(6)

För att minska den inverkan som skillnaderna har på den inre marknaden bör nationella åtgärder uppfylla förfarandemässiga minimikrav så att berörda parter kan kontrollera att åtgärderna inte utgör kvantitativa begränsningar för import eller export eller åtgärder med motsvarande effekt.
  De förfarandemässiga minimikraven bör även garantera rättssäkerhet och insyn för de behöriga myndigheterna när dessa fattar beslut som rör prissättning av läkemedel och i vilken mån läkemedlen ska omfattas av allmänna sjukförsäkringssystem. Kraven bör samtidigt främja läkemedelstillverkning, påskynda utsläppandet av generiska läkemedel på marknaden och uppmuntra forskning om och utveckling av nya läkemedel.
  De kraven bör dock inte påverka åtgärderna i de medlemsstater som primärt förlitar sig på att den fria konkurrensen reglerar priserna på läkemedel. De bör inte heller påverka nationella politiska riktlinjer om prissättning och bestämmelser om sjukförsäkringssystem, utom om det är nödvändigt att uppnå insyn enligt detta direktiv och säkerställa den inre marknadens funktion. [Ändr. 5]

| (7) | För att säkerställa en effektivt fungerande inre marknad för läkemedel bör detta direktiv tillämpas på alla humanläkemedel i den mening som avses i direktiv 2001/83/EG. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa en effektivt fungerande inre marknad för läkemedel bör detta direktiv tillämpas på alla humanläkemedel i den mening som avses i direktiv 2001/83/EG.

| (8) | På grund av de många olika nationella åtgärderna för styrning av förbrukningen av läkemedel, reglering av priserna på dem eller fastställande av offentlig finansiering av dem behöver direktiv 89/105/EEG förtydligas. Det här direktivet bör i synnerhet omfatta alla de av medlemsstaternas åtgärder som kan påverka den inre marknaden. Sedan direktiv 89/105/EEG antogs har prissättnings- och ersättningsförfarandena utvecklats och blivit mer komplexa. Vissa medlemsstater har tolkat tillämpningsområdet för direktiv 89/105/EEG restriktivt, men domstolen har konstaterat att prissättnings- och ersättningsförfarandena omfattas av direktivet med tanke på dess mål och behovet av att ge det avsedd verkan. Därför bör det här direktivet återspegla utvecklingen inom nationell politik för prissättning och ersättning. Eftersom det finns särskilda regler inom offentlig upphandling och frivilliga avtalsförbindelser bör nationella åtgärder som rör offentlig upphandling och frivilliga avtalsförbindelser undantas från det här direktivets tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(8)

På grund av de många olika nationella åtgärderna för styrning av förbrukningen av läkemedel, reglering av priserna på dem eller fastställande av offentlig finansiering av dem behöver direktiv 89/105/EEG förtydligas. Det här direktivet bör i synnerhet omfatta alla de av medlemsstaternas åtgärder som kan påverka den inre marknaden. Sedan direktiv 89/105/EEG antogs har prissättnings- och ersättningsförfarandena utvecklats och blivit mer komplexa. Vissa medlemsstater har tolkat tillämpningsområdet för direktiv 89/105/EEG restriktivt, men domstolen har konstaterat att prissättnings- och ersättningsförfarandena omfattas av direktivet med tanke på dess mål och behovet av att ge det avsedd verkan. Därför bör det här direktivet återspegla utvecklingen inom nationell politik för prissättning och ersättning. Eftersom det finns särskilda regler inom offentlig upphandling och frivilliga avtalsförbindelser bör nationella åtgärder som rör offentlig upphandling och frivilliga avtalsförbindelser undantas från det här direktivets tillämpningsområde.

| (8a) | Behöriga myndigheter och innehavare av godkännande för försäljning ingår allt oftare avtal om att ge patienter tillgång till innovativa behandlingar genom att inordna ett läkemedel i allmänna sjukförsäkringssystem, samtidigt som man under en begränsad period kontrollerar vissa på förhand överenskomna aspekter, framför allt för att hantera oklarheter i fråga om huruvida det kan styrkas att ett läkemedel är effektivt och/eller relativt effektivt respektive hur ett specifikt läkemedel lämpligen bör användas. Fördröjningarna när det gäller att fastställa villkoren i sådana avtal överskrider ofta de fastställda tidsfristerna och motiverar därför att sådana avtal undantas från räckvidden för detta direktiv. Avtalen bör begränsas till områden där ingåendet av ett avtal verkligen skulle underlätta eller göra det möjligt för patienter att få tillgång till innovativa läkemedel, fortsätta att vara frivilligt och inte påverka rätten för innehavare av godkännande för försäljning att lämna in en ansökan i enlighet med detta direktiv. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(8a)

Behöriga myndigheter och innehavare av godkännande för försäljning ingår allt oftare avtal om att ge patienter tillgång till innovativa behandlingar genom att inordna ett läkemedel i allmänna sjukförsäkringssystem, samtidigt som man under en begränsad period kontrollerar vissa på förhand överenskomna aspekter, framför allt för att hantera oklarheter i fråga om huruvida det kan styrkas att ett läkemedel är effektivt och/eller relativt effektivt respektive hur ett specifikt läkemedel lämpligen bör användas. Fördröjningarna när det gäller att fastställa villkoren i sådana avtal överskrider ofta de fastställda tidsfristerna och motiverar därför att sådana avtal undantas från räckvidden för detta direktiv. Avtalen bör begränsas till områden där ingåendet av ett avtal verkligen skulle underlätta eller göra det möjligt för patienter att få tillgång till innovativa läkemedel, fortsätta att vara frivilligt och inte påverka rätten för innehavare av godkännande för försäljning att lämna in en ansökan i enlighet med detta direktiv. [Ändr. 6]

| (9) | Alla åtgärder för att direkt eller indirekt reglera priserna på läkemedel såväl som alla åtgärder
  , inklusive nödvändiga rekommendationer,
  för att fastställa hur de omfattas av de allmänna sjukförsäkringssystemen bör grunda sig, på
  öppna
  objektiva och kontrollerbara kriterier som är frikopplade från produktens ursprung, och de berörda företagen bör ges tillräckliga rättsmedel, inklusive

  i enlighet med nationella förfaranden
  . Dessa krav bör gälla likvärdigt för nationella åtgärder för att styra eller främja förskrivning av specifika läkemedel eftersom även sådana åtgärder påverkar hur läkemedlen täcks av offentliga sjukförsäkringssystem. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(9)

Alla åtgärder för att direkt eller indirekt reglera priserna på läkemedel såväl som alla åtgärder
  , inklusive nödvändiga rekommendationer,
  för att fastställa hur de omfattas av de allmänna sjukförsäkringssystemen bör grunda sig, på
  öppna
  objektiva och kontrollerbara kriterier som är frikopplade från produktens ursprung, och de berörda företagen bör ges tillräckliga rättsmedel, inklusive

  i enlighet med nationella förfaranden
  . Dessa krav bör gälla likvärdigt för nationella åtgärder för att styra eller främja förskrivning av specifika läkemedel eftersom även sådana åtgärder påverkar hur läkemedlen täcks av offentliga sjukförsäkringssystem. [Ändr. 7]

| (9a) | De kriterier som ligger till grund för de beslut som direkt eller indirekt reglerar läkemedelspriserna samt alla åtgärder för att fastställa hur de ska omfattas av de allmänna sjukförsäkringssystemen bör inbegripa en bedömning av de ouppfyllda medicinska behoven, de kliniska fördelarna, samhällsnyttan och innovationen, i enlighet med Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 12 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen av humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen

   (5)

  . Dessa kriterier bör även omfatta skyddet av de mest sårbara befolkningsgrupperna. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(9a)

De kriterier som ligger till grund för de beslut som direkt eller indirekt reglerar läkemedelspriserna samt alla åtgärder för att fastställa hur de ska omfattas av de allmänna sjukförsäkringssystemen bör inbegripa en bedömning av de ouppfyllda medicinska behoven, de kliniska fördelarna, samhällsnyttan och innovationen, i enlighet med Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 12 juli 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen av humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen

   (5)

  . Dessa kriterier bör även omfatta skyddet av de mest sårbara befolkningsgrupperna. [Ändr. 8]

| (10) | Ansökningar om godkännande av priset på ett läkemedel eller om att fastställa hur läkemedlet täcks av offentliga sjukförsäkringssystemet bör inte fördröja produktens utsläppande på marknaden mer än vad som är nödvändigt. Det är därför önskvärt att i detta direktiv fastställa obligatoriska tidsfrister inom vilka de nationella besluten bör fattas. För att de föreskrivna tidsfristerna ska fungera effektivt bör de löpa från mottagandet av en ansökan fram till att motsvarande beslut träder i kraft. Tidsfristerna bör omfatta alla
  rekommendationer och
  expertutvärderingar, inklusive utvärderingar av medicinsk teknik där det är tillämpligt, och alla administrativa steg som krävs för att beslut kan fattas och träda i kraft. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(10)

Ansökningar om godkännande av priset på ett läkemedel eller om att fastställa hur läkemedlet täcks av offentliga sjukförsäkringssystemet bör inte fördröja produktens utsläppande på marknaden mer än vad som är nödvändigt. Det är därför önskvärt att i detta direktiv fastställa obligatoriska tidsfrister inom vilka de nationella besluten bör fattas. För att de föreskrivna tidsfristerna ska fungera effektivt bör de löpa från mottagandet av en ansökan fram till att motsvarande beslut träder i kraft. Tidsfristerna bör omfatta alla
  rekommendationer och
  expertutvärderingar, inklusive utvärderingar av medicinsk teknik där det är tillämpligt, och alla administrativa steg som krävs för att beslut kan fattas och träda i kraft. [Ändr. 9]

| (10a) | För att göra det enklare att hålla dessa tidsfrister kan det vara lämpligt för de sökande att inleda förfaranden för godkännande av pris eller inordnande av ett läkemedel i de allmänna sjukförsäkringssystemen redan innan godkännandet för försäljning formellt har beviljats. Medlemsstaterna får därför ge de sökande möjlighet att lämna en ansökan så snart kommittén för humanläkemedel eller den nationella myndigheten med ansvar för förfarandet för godkännande för försäljning har avgett ett positivt yttrande om att bevilja godkännande för försäljning för det berörda läkemedlet. I sådana fall bör tidsfristerna löpa från och med att godkännandet för försäljning formellt har tagits emot. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(10a)

För att göra det enklare att hålla dessa tidsfrister kan det vara lämpligt för de sökande att inleda förfaranden för godkännande av pris eller inordnande av ett läkemedel i de allmänna sjukförsäkringssystemen redan innan godkännandet för försäljning formellt har beviljats. Medlemsstaterna får därför ge de sökande möjlighet att lämna en ansökan så snart kommittén för humanläkemedel eller den nationella myndigheten med ansvar för förfarandet för godkännande för försäljning har avgett ett positivt yttrande om att bevilja godkännande för försäljning för det berörda läkemedlet. I sådana fall bör tidsfristerna löpa från och med att godkännandet för försäljning formellt har tagits emot. [Ändr. 10]

| (10b) | Syftet med unionens stöd för samarbete om utvärdering av medicinsk teknik i enlighet med artikel 15 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård

   (6)

  är att optimera och samordna metoderna för utvärdering av medicinsk teknik. I förlängningen bör detta även minska fördröjningarna i samband med prissättningen och ersättningen av de läkemedel för vilka medlemsstaterna använder utvärdering av medicinsk teknik som ett led i sin beslutsprocess. Utvärdering av medicinsk teknik innefattar framför allt information om den relativa effektiviteten samt, i förekommande fall, om hur verkningsfulla metoderna är på kort och lång sikt, där hänsyn även tas till mer övergripande ekonomiska och sociala fördelar eller det utvärderade läkemedlets kostnadseffektivitet, i enlighet med de behöriga myndigheternas metoder. Utvärdering av medicinsk teknik är en tvärvetenskaplig process som sammanfattar information om de medicinska, ekonomiska och etiska aspekterna av användningen av medicinsk teknik på ett systematiskt, öppet, opartiskt och kraftfullt sätt. Syftet med utvärderingen är att stödja utformningen av en säker och effektiv hälso- och sjukvårdspolitik som sätter patienten i fokus och strävar efter att uppnå det bästa förhållandet mellan kvalitet och pris. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(10b)

Syftet med unionens stöd för samarbete om utvärdering av medicinsk teknik i enlighet med artikel 15 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård

   (6)

  är att optimera och samordna metoderna för utvärdering av medicinsk teknik. I förlängningen bör detta även minska fördröjningarna i samband med prissättningen och ersättningen av de läkemedel för vilka medlemsstaterna använder utvärdering av medicinsk teknik som ett led i sin beslutsprocess. Utvärdering av medicinsk teknik innefattar framför allt information om den relativa effektiviteten samt, i förekommande fall, om hur verkningsfulla metoderna är på kort och lång sikt, där hänsyn även tas till mer övergripande ekonomiska och sociala fördelar eller det utvärderade läkemedlets kostnadseffektivitet, i enlighet med de behöriga myndigheternas metoder. Utvärdering av medicinsk teknik är en tvärvetenskaplig process som sammanfattar information om de medicinska, ekonomiska och etiska aspekterna av användningen av medicinsk teknik på ett systematiskt, öppet, opartiskt och kraftfullt sätt. Syftet med utvärderingen är att stödja utformningen av en säker och effektiv hälso- och sjukvårdspolitik som sätter patienten i fokus och strävar efter att uppnå det bästa förhållandet mellan kvalitet och pris. [Ändr. 11]

| (11) | Som framgår av domstolens rättspraxis är tidsfristerna i direktiv 89/105/EEG för inordnande av läkemedel i det offentliga sjukförsäkringssystemet obligatoriska. Erfarenheterna har visat att tidsfristerna inte alltid hålls, och att rättssäkerheten behöver skyddas och de formella reglerna för inordnande av läkemedel i det offentliga sjukförsäkringssystem behöver förbättras. Därför bör ett snabbt och effektivt prövningsförfarande införas. |
| --- | --- |

(11)

Som framgår av domstolens rättspraxis är tidsfristerna i direktiv 89/105/EEG för inordnande av läkemedel i det offentliga sjukförsäkringssystemet obligatoriska. Erfarenheterna har visat att tidsfristerna inte alltid hålls, och att rättssäkerheten behöver skyddas och de formella reglerna för inordnande av läkemedel i det offentliga sjukförsäkringssystem behöver förbättras. Därför bör ett snabbt och effektivt prövningsförfarande införas.

| (12) | I sin utredning av läkemedelssektorn av den 8 juli 2009 med titeln ”Executive Summary of the Pharmaceutical Sector” visade kommissionen att prissättnings- och ersättningsförfaranden ofta i onödan fördröjer lanseringen av generiska läkemedel
  eller biosimilarer
  på unionens marknader. Att godkänna priset för ett

  geneneriska
  läkemedel
  eller biosimilarer
  och hur det

  de
  täcks av det offentliga sjukförsäkringssystemet bör inte kräva nya eller detaljerade utvärderingar när en referensprodukt redan har prissatts och inkluderats i det offentliga sjukförsäkringssystemet. Det är därför lämpligt att i de fallen fastställa kortare tidsfrister för generiska läkemedel
  eller biosimilarer
  . [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(12)

I sin utredning av läkemedelssektorn av den 8 juli 2009 med titeln ”Executive Summary of the Pharmaceutical Sector” visade kommissionen att prissättnings- och ersättningsförfaranden ofta i onödan fördröjer lanseringen av generiska läkemedel
  eller biosimilarer
  på unionens marknader. Att godkänna priset för ett

  geneneriska
  läkemedel
  eller biosimilarer
  och hur det

  de
  täcks av det offentliga sjukförsäkringssystemet bör inte kräva nya eller detaljerade utvärderingar när en referensprodukt redan har prissatts och inkluderats i det offentliga sjukförsäkringssystemet. Det är därför lämpligt att i de fallen fastställa kortare tidsfrister för generiska läkemedel
  eller biosimilarer
  . [Ändr. 12]

| (13) | De rättsmedel som finns att tillgå i medlemsstaterna har spelat en begränsad roll när det gäller att se till att tidsfristerna efterlevs eftersom

  på grund av
  de ofta tidskrävande förfarandena i nationella jurisdiktioner avskräcker berörda företag från att inleda rättsliga åtgärder. Därför är effektiva mekanismer nödvändiga för att
  se till att överträdelser snabbt får en lösning med hjälp av administrativ medling innan de blir föremål för en rättsprocess samt för att
  kontrollera och verkställa att tidsfristerna för prissättnings- och ersättningsbeslut efterlevs.
  Medlemsstaterna kan för detta ändamål utse ett administrativt organ, eventuellt ett redan befintligt organ. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(13)

De rättsmedel som finns att tillgå i medlemsstaterna har spelat en begränsad roll när det gäller att se till att tidsfristerna efterlevs eftersom

  på grund av
  de ofta tidskrävande förfarandena i nationella jurisdiktioner avskräcker berörda företag från att inleda rättsliga åtgärder. Därför är effektiva mekanismer nödvändiga för att
  se till att överträdelser snabbt får en lösning med hjälp av administrativ medling innan de blir föremål för en rättsprocess samt för att
  kontrollera och verkställa att tidsfristerna för prissättnings- och ersättningsbeslut efterlevs.
  Medlemsstaterna kan för detta ändamål utse ett administrativt organ, eventuellt ett redan befintligt organ. [Ändr. 13]

| (14) | Kvaliteten, säkerheten och effektiviteten hos läkemedel, inklusive generiska läkemedels bioekvivalens
  eller biosimilars biosimilaritet
  med referensprodukten, säkerställs inom ramen för förfarandena för godkännande för försäljning. Under prissättnings- och ersättningsförfaranden

  ersättningsbeslut
  bör alltså medlemsstaterna

  de behöriga myndigheter som ansvarar för dessa beslut
  inte göra någon ny bedömning av de
  väsentliga
  grunder som godkännandet för försäljning bygger på, såsom läkemedlets kvalitet, säkerhet, effekt, bioekvivalens eller
  biosimilaritet
  .
  Inte heller när det gäller särläkemedel bör de behöriga myndigheterna göra någon ny bedömning av kriterierna för klassificering. De behöriga myndigheterna bör emellertid ha full tillgång till de uppgifter som de myndigheter som ansvarar för godkännandet för försäljning av ett läkemedel använt sig av samt möjlighet att inkludera eller generera kompletterande uppgifter som är relevanta för utvärderingen av ett läkemedel inom ramen för inordnandet av det i det allmänna sjukförsäkringssystemet
  . [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(14)

Kvaliteten, säkerheten och effektiviteten hos läkemedel, inklusive generiska läkemedels bioekvivalens
  eller biosimilars biosimilaritet
  med referensprodukten, säkerställs inom ramen för förfarandena för godkännande för försäljning. Under prissättnings- och ersättningsförfaranden

  ersättningsbeslut
  bör alltså medlemsstaterna

  de behöriga myndigheter som ansvarar för dessa beslut
  inte göra någon ny bedömning av de
  väsentliga
  grunder som godkännandet för försäljning bygger på, såsom läkemedlets kvalitet, säkerhet, effekt, bioekvivalens eller
  biosimilaritet
  .
  Inte heller när det gäller särläkemedel bör de behöriga myndigheterna göra någon ny bedömning av kriterierna för klassificering. De behöriga myndigheterna bör emellertid ha full tillgång till de uppgifter som de myndigheter som ansvarar för godkännandet för försäljning av ett läkemedel använt sig av samt möjlighet att inkludera eller generera kompletterande uppgifter som är relevanta för utvärderingen av ett läkemedel inom ramen för inordnandet av det i det allmänna sjukförsäkringssystemet
  . [Ändr. 14]

| (14a) | Att de aspekter inom ramen för förfarandena för prissättning och ersättning som ligger till grund för godkännandet för försäljning inte ska bli föremål för någon ny bedömning bör emellertid inte hindra de behöriga myndigheterna från att i utvärderingssyfte och för att utvärdera medicinsk teknik begära ut, få tillgång till och använda uppgifter som genererats under processen för godkännande för försäljning. I förekommande fall bör det vara möjligt att på nationell nivå utbyta uppgifter mellan de behöriga myndigheter som ansvarar för godkännande för försäljning och de som ansvarar för prissättning och ersättning. I utvärderingssyfte och för att utvärdera medicinsk teknik bör de behöriga myndigheterna även kunna inkludera eller generera ytterligare relevanta uppgifter. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(14a)

Att de aspekter inom ramen för förfarandena för prissättning och ersättning som ligger till grund för godkännandet för försäljning inte ska bli föremål för någon ny bedömning bör emellertid inte hindra de behöriga myndigheterna från att i utvärderingssyfte och för att utvärdera medicinsk teknik begära ut, få tillgång till och använda uppgifter som genererats under processen för godkännande för försäljning. I förekommande fall bör det vara möjligt att på nationell nivå utbyta uppgifter mellan de behöriga myndigheter som ansvarar för godkännande för försäljning och de som ansvarar för prissättning och ersättning. I utvärderingssyfte och för att utvärdera medicinsk teknik bör de behöriga myndigheterna även kunna inkludera eller generera ytterligare relevanta uppgifter. [Ändr. 15]

| (15) | Enligt direktiv 2001/83/EG utgör immateriella rättigheter inte en giltig grund för att förvägra, skjuta upp eller återkalla ett godkännande för försäljning. Av samma skäl bör ansökningar, beslutsförfaranden och beslut för att reglera läkemedelspriserna eller för att fastställa om de ska täckas av det offentliga sjukförsäkringssystemen anses vara administrativa förfaranden som i sig är oberoende av verkställandet av immateriella rättigheter. När de nationella myndigheter som har ansvaret för de förfarandena granskar en ansökan som gäller ett
  bioekvivalent
  generiskt läkemedel
  eller en biosimilar
  bör de inte begära information om referensläkemedlets patentstatus eller

  , men de bör tillåtas att
  granska giltigheten hos påstådda intrång i immateriella rättigheter i fall där ett generiskt läkemedel
  eller en biosimilar
  tillverkas och släpps ut på marknaden efter deras beslut.
  Den behörigheten bör ligga kvar hos medlemsstaterna.
  Det betyder att frågor rörande immateriella rättigheter
  , oavsett medlemsstaternas befogenhet att granska information,
  inte bör påverka eller fördröja prissättnings- och ersättningsförfaranden

  prissättning och förfaranden för ersättning för generiska läkemedel
  i medlemsstaterna. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(15)

Enligt direktiv 2001/83/EG utgör immateriella rättigheter inte en giltig grund för att förvägra, skjuta upp eller återkalla ett godkännande för försäljning. Av samma skäl bör ansökningar, beslutsförfaranden och beslut för att reglera läkemedelspriserna eller för att fastställa om de ska täckas av det offentliga sjukförsäkringssystemen anses vara administrativa förfaranden som i sig är oberoende av verkställandet av immateriella rättigheter. När de nationella myndigheter som har ansvaret för de förfarandena granskar en ansökan som gäller ett
  bioekvivalent
  generiskt läkemedel
  eller en biosimilar
  bör de inte begära information om referensläkemedlets patentstatus eller

  , men de bör tillåtas att
  granska giltigheten hos påstådda intrång i immateriella rättigheter i fall där ett generiskt läkemedel
  eller en biosimilar
  tillverkas och släpps ut på marknaden efter deras beslut.
  Den behörigheten bör ligga kvar hos medlemsstaterna.
  Det betyder att frågor rörande immateriella rättigheter
  , oavsett medlemsstaternas befogenhet att granska information,
  inte bör påverka eller fördröja prissättnings- och ersättningsförfaranden

  prissättning och förfaranden för ersättning för generiska läkemedel
  i medlemsstaterna. [Ändr. 16]

| (15a) | Medlemsstaterna bör garantera att allmänheten i enlighet med nationell praxis ges tillgång till handlingar och information i en lämplig publikation, vilket kan innefatta elektroniska och webbaserade format. De bör också garantera att den information som lämnas är begriplig och ges i rimlig mängd. Kommissionen och medlemsstaterna bör också undersöka hur man kan gå vidare i samarbetet om hur EURIPID-databasen för prisuppgifter ska fungera, ett system som ger ett unionstäckande mervärde vad gäller pristransparens. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(15a)

Medlemsstaterna bör garantera att allmänheten i enlighet med nationell praxis ges tillgång till handlingar och information i en lämplig publikation, vilket kan innefatta elektroniska och webbaserade format. De bör också garantera att den information som lämnas är begriplig och ges i rimlig mängd. Kommissionen och medlemsstaterna bör också undersöka hur man kan gå vidare i samarbetet om hur EURIPID-databasen för prisuppgifter ska fungera, ett system som ger ett unionstäckande mervärde vad gäller pristransparens. [Ändr. 17]

| (15b) | Principen om öppenhet, integritet och oberoende i de nationella behöriga myndigheternas beslutsprocess bör garanteras genom att namnen på de experter som deltar i de organ som ansvarar för prissättnings- och ersättningsbeslut offentliggörs tillsammans med dessa personers intresseförklaringar och de steg i förfarandet som leder fram till prissättnings- och ersättningsbeslut. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(15b)

Principen om öppenhet, integritet och oberoende i de nationella behöriga myndigheternas beslutsprocess bör garanteras genom att namnen på de experter som deltar i de organ som ansvarar för prissättnings- och ersättningsbeslut offentliggörs tillsammans med dessa personers intresseförklaringar och de steg i förfarandet som leder fram till prissättnings- och ersättningsbeslut. [Ändr. 18]

| (16) | Medlemsstaterna har ofta ändrat sina sjukförsäkringssystem eller antagit nya åtgärder som omfattas av räckvidden för direktiv 89/105/EEG. Det är därför nödvändigt att inrätta informationsmekanismer

  en informationsmekanism
  som å ena sidan är avsedda

  avsedd
  att säkerställa samråd med
  alla
  berörda aktörer och å andra sidan ger möjlighet till en preventiv dialog med kommissionen när det gäller tillämpningen av detta direktiv

  , bland annat organisationerna i det civila samhället
  . [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaterna har ofta ändrat sina sjukförsäkringssystem eller antagit nya åtgärder som omfattas av räckvidden för direktiv 89/105/EEG. Det är därför nödvändigt att inrätta informationsmekanismer

  en informationsmekanism
  som å ena sidan är avsedda

  avsedd
  att säkerställa samråd med
  alla
  berörda aktörer och å andra sidan ger möjlighet till en preventiv dialog med kommissionen när det gäller tillämpningen av detta direktiv

  , bland annat organisationerna i det civila samhället
  . [Ändr. 19]

| (17) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att fastställa minimiregler för insyn i syfte att säkerställa den inre marknadens funktion, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av att begreppet insyn tolkas och tillämpas på olika sätt i olika medlemsstater, och de därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att fastställa minimiregler för insyn i syfte att säkerställa den inre marknadens funktion, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av att begreppet insyn tolkas och tillämpas på olika sätt i olika medlemsstater, och de därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (18) | Medlemsstaterna har i enlighet med medlemsstaternas och kommissionens gemensamma politiska förklaring av den 28 september 2011 om förklarande dokument (7) åtagit sig att, i motiverade fall, bifoga ett eller flera dokument i vilka förhållandet mellan ett direktivs beståndsdelar och motsvarande delar i de nationella införlivanderättsakterna till anmälan av deras införlivandeåtgärder. Vad beträffar detta direktiv anser lagstiftaren att det är motiverat att översända sådana dokument. |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaterna har i enlighet med medlemsstaternas och kommissionens gemensamma politiska förklaring av den 28 september 2011 om förklarande dokument (7) åtagit sig att, i motiverade fall, bifoga ett eller flera dokument i vilka förhållandet mellan ett direktivs beståndsdelar och motsvarande delar i de nationella införlivanderättsakterna till anmälan av deras införlivandeåtgärder. Vad beträffar detta direktiv anser lagstiftaren att det är motiverat att översända sådana dokument.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I

Tillämpningsområde och definitioner

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Medlemsstaterna ska se till att alla nationella, regionala eller lokala åtgärder, vare sig de fastställts genom lagar eller andra författningar, för att kontrollera priserna på humanläkemedel eller för att begränsa sortimentet av de läkemedel som täcks av allmänna sjukförsäkringssystem, inbegripet täckningens omfattning och villkor står i överensstämmelse med kraven i detta direktiv.
  Medlemsstaterna ska se till att dessa åtgärder inte fördubblas på regional eller lokal nivå inom sina respektive territorier. [Ändr. 20]

2.   Detta direktiv ska inte vara tillämpligt på

| a) | frivilliga avtal
  som frivilligt ingåtts
  mellan offentliga myndigheter och innehavare av godkännande för försäljning för ett läkemedel

  och
  som har till syfte att
  inordna ett läkemedel i ett offentligt sjukförsäkringssystem, samtidigt som man kontrollerar vissa aspekter som parterna i förväg har kommit överens om när det gäller ett visst läkemedels effektivitet och/eller relativa effektivitet respektive hur det aktuella läkemedlet lämpligen bör användas samt för att
  göra det möjligt att effektivt ordinera
  det
  läkemedlet till patienter på specifika villkor
  och under en begränsad period
  , [Ändr. 21] |
| --- | --- |

a)

frivilliga avtal
  som frivilligt ingåtts
  mellan offentliga myndigheter och innehavare av godkännande för försäljning för ett läkemedel

  och
  som har till syfte att
  inordna ett läkemedel i ett offentligt sjukförsäkringssystem, samtidigt som man kontrollerar vissa aspekter som parterna i förväg har kommit överens om när det gäller ett visst läkemedels effektivitet och/eller relativa effektivitet respektive hur det aktuella läkemedlet lämpligen bör användas samt för att
  göra det möjligt att effektivt ordinera
  det
  läkemedlet till patienter på specifika villkor
  och under en begränsad period
  , [Ändr. 21]

| b) | nationella åtgärder avsedda att bestämma priserna på läkemedel eller hur de täcks av allmänna sjukförsäkringssystem som är föremål för nationell lagstiftning eller unionslagstiftning om offentlig upphandling, särskilt rådets direktiv 89/665/EEG (8), rådets direktiv 92/13/EEG (9) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (10). |
| --- | --- |

b)

nationella åtgärder avsedda att bestämma priserna på läkemedel eller hur de täcks av allmänna sjukförsäkringssystem som är föremål för nationell lagstiftning eller unionslagstiftning om offentlig upphandling, särskilt rådets direktiv 89/665/EEG (8), rådets direktiv 92/13/EEG (9) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (10).

Detta direktiv ska gälla åtgärder avsedda att avgöra vilka läkemedel som kan omfattas av avtal eller offentliga upphandlingsförfaranden.
  I enlighet med unionslagstiftningen och nationell lagstiftning om affärshemligheter ska grundläggande information om de läkemedel som omfattas av avtal eller offentliga upphandlingsförfaranden, såsom produktens namn och namnet på innehavaren av godkännandet för försäljning, offentliggöras när avtalet väl har ingåtts eller upphandlingsförfarandena slutförts. [Ändr. 22]

3.   Inget i detta direktiv ska tillåta saluföring av ett läkemedel som inte har erhållit godkännande för försäljning enligt artikel 6 i direktiv 2001/83/EG.

3a.
     
  Detta direktiv får inte påverka de godkännanden för försäljning av läkemedel som har beviljats i enlighet med artikel 6 i direktiv 2001/83/EG. [Ändr. 23]

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv avses med

| 1. | läkemedel: ett läkemedel enligt definitionen i artikel 1 i direktiv 2001/83/EG, |
| --- | --- |

1.

läkemedel: ett läkemedel enligt definitionen i artikel 1 i direktiv 2001/83/EG,

| 2. | referensläkemedel: ett referensläkemedel enligt definitionen i artikel 10.2 a i direktiv 2001/83/EG, |
| --- | --- |

2.

referensläkemedel: ett referensläkemedel enligt definitionen i artikel 10.2 a i direktiv 2001/83/EG,

| 3. | generiskt läkemedel: ett generiskt läkemedel enligt definitionen i artikel 10.2 b i direktiv 2001/83/EG, |
| --- | --- |

3.

generiskt läkemedel: ett generiskt läkemedel enligt definitionen i artikel 10.2 b i direktiv 2001/83/EG,

| 3a. | biosimilar: ett läkemedel som liknar ett biologiskt läkemedel som godkänts enligt artikel 10.4 i direktiv 2001/83/EG, [Ändr. 24] |
| --- | --- |

3a.

biosimilar: ett läkemedel som liknar ett biologiskt läkemedel som godkänts enligt artikel 10.4 i direktiv 2001/83/EG, [Ändr. 24]

| 4. | medicinsk teknik: medicinsk teknik enligt definitionen i artikel 3.l i direktiv 2011/24/EU |
| --- | --- |

4.

medicinsk teknik: medicinsk teknik enligt definitionen i artikel 3.l i direktiv 2011/24/EU

| 5. | utvärdering av medicinsk teknik: en utvärdering av

  som minst ska innehålla
  läkemedlets relativa effektivitet eller dess verkningsfullhet på kort och lång sikt jämfört med annan medicinsk teknik
  eller ingripanden
  som används för att behandla den berörda sjukdomen. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

5.

utvärdering av medicinsk teknik: en utvärdering av

  som minst ska innehålla
  läkemedlets relativa effektivitet eller dess verkningsfullhet på kort och lång sikt jämfört med annan medicinsk teknik
  eller ingripanden
  som används för att behandla den berörda sjukdomen. [Ändr. 25]

| 5a. | frivilligt avtal: ett avtal mellan myndigheter och innehavare av godkännande för försäljning för ett läkemedel; det är varken obligatoriskt, lagstadgat eller det enda alternativet att inbegripas i nationella system för prissättning och ersättning, [Ändr. 26] |
| --- | --- |

5a.

frivilligt avtal: ett avtal mellan myndigheter och innehavare av godkännande för försäljning för ett läkemedel; det är varken obligatoriskt, lagstadgat eller det enda alternativet att inbegripas i nationella system för prissättning och ersättning, [Ändr. 26]

| 5b. | sårbara grupper: de befolkningsgrupper som är mest sårbara för besluten om vilka läkemedel som ska täckas av de allmänna sjukförsäkringssystemen, till exempel barn, pensionärer, arbetslösa, personer som är beroende av särläkemedel och personer med kroniska sjukdomar. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

5b.

sårbara grupper: de befolkningsgrupper som är mest sårbara för besluten om vilka läkemedel som ska täckas av de allmänna sjukförsäkringssystemen, till exempel barn, pensionärer, arbetslösa, personer som är beroende av särläkemedel och personer med kroniska sjukdomar. [Ändr. 27]

Kapitel II

Prissättning av läkemedel

Artikel 3

Godkännande av pris

1.   Punkterna 2–9 ska gälla i de fall då försäljning av ett läkemedel tillåts först efter det att de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten har godkänt produktens pris.

2.   Medlemsstaterna ska se till att en ansökan om att godkänna produktens pris när som helst kan lämnas in av innehavaren av godkännande för försäljning
  så snart godkännandet för försäljning av produkten har beviljats
  .
  Medlemsstaterna får också ge den som ansöker om ett godkännande för försäljning möjlighet att lämna en sådan ansökan om godkännande av pris så snart kommittén för humanläkemedel, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet

   (11)

  , eller den nationella behöriga myndigheten har avgett ett positivt yttrande om att bevilja godkännande för försäljning för det berörda läkemedlet.
  De behöriga myndigheterna ska
  inom 10 dagar från det att ansökan mottogs
  förse den sökande med ett officiellt mottagningsbevis. [Ändr. 28]

3.   Medlemsstaterna ska se till att beslut fattas om det pris som får tas ut för det berörda läkemedlet och meddela den sökande inom 60 dagar

  90 dagar
  efter det att en ansökan i enlighet med de krav som fastställts inom den berörda medlemsstaten kommit in från den som innehar ett godkännande för försäljning. När det gäller läkemedel för vilka medlemsstaterna använder utvärdering av medicinsk teknik som en del i beslutsprocessen ska tidsfristen dock vara 90 dagar. För generiska läkemedel ska tidsfristen vara 15 dagar

  30 dagar
  , förutsatt att de behöriga myndigheterna redan har godkänt referensläkemedlets pris.
  Medlemsstaterna ska vid behov använda utvärdering av medicinsk teknik som ett led i sin beslutsprocess om prissättning på läkemedel. [Ändr. 29]

4.   Medlemsstaterna ska närmare fastställa vilka uppgifter och dokument som den sökande ska lämna in.

5.   Om de uppgifter som åtföljer ansökan är otillräckliga, ska de behöriga myndigheterna utan dröjsmål underrätta den sökande om vilka ytterligare uppgifter som krävs och fatta sitt definitiva beslut inom 60 dagar

  90 dagar
  efter att dessa kompletterande uppgifter tagits emot. När det gäller läkemedel för vilka medlemsstaterna använder utvärdering av medicinsk teknik som en del i beslutsprocessen ska dock tidsfristen vara 90 dagar. För generiska läkemedel ska tidsfristen under alla omständigheter vara 15 dagar

  30 dagar
  , förutsatt att de behöriga myndigheterna redan har godkänt referensläkemedlets pris. Medlemsstaterna ska inte begära några tilläggsuppgifter som inte uttryckligen krävs enligt nationell lagstiftning eller administrativa riktlinjer.
  [Ändr. 30]

6.   Om inget beslut meddelas inom den relevanta tidsfrist som anges i punkterna 3 och 5 ska den sökande ha rätt att sälja produkten till det föreslagna priset.

7.   Om de behöriga myndigheterna beslutar att inte medge försäljning av läkemedlet till det pris som den sökande föreslår, ska beslutet innehålla en motivering som grundar sig på objektiva och kontrollerbara kriterier, inbegripet eventuella utvärderingar, expertutlåtanden eller rekommendationer som motiveringen grundar sig på. Den sökande ska upplysas om alla möjligheter till prövning av beslutet som står till buds, inklusive rättsmedel, och om tidsfristerna för att begära prövning.

8.   Medlemsstaterna ska i en lämplig publikation offentliggöra och underrätta kommissionen om de kriterier som de behöriga myndigheterna ska beakta när de godkänner priser på läkemedel.
  Dessa kriterier och information om vilka organ på nationell eller regional nivå som fattar besluten ska offentliggöras. [Ändr. 31]

9.   Om de behöriga myndigheterna på eget initiativ beslutar att sänka priset på ett visst namngivet läkemedel, ska beslutet innehålla en motivering som bygger på objektiva och kontrollerbara kriterier, inklusive eventuella utvärderingar, expertutlåtanden och rekommendationer som det grundar sig på. Beslutet ska förmedlas till innehavaren av godkännande för försäljning och den sökande ska upplysas om alla möjligheter till prövning av beslutet som står till buds, inklusive rättsmedel, och om tidsfristerna för att begära prövning.
  Beslutet och sammanfattningen av motiveringen ska offentliggöras utan dröjsmål. [Ändr. 32]

Artikel 4

Prishöjning

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 ska punkterna 2–6 gälla när priset för ett läkemedel får höjas först efter att ett godkännande har erhållits från de behöriga myndigheterna.

2.   Medlemsstaten ska se till att en ansökan om höjning av produktens pris kan lämnas in när som helst av innehavaren av godkännande för försäljning
  i enlighet med den nationella lagstiftningen
  . De behöriga myndigheterna ska
  inom 10 dagar från det att ansökan mottogs
  förse den sökande med ett officiellt mottagningsbevis. [Ändr. 33]

3.   När ansökan om att få höja priset på ett läkemedel kommit in från den som innehar godkännande för försäljning och ansökan uppfyller de krav som fastställts i den berörda medlemsstaten, ska medlemsstaterna se till att beslut
  om att godkänna eller avslå ansökan
  fattas och delges den sökande inom 60 dagar

  90 dagar
  efter det att ansökan kommit in. [Ändr. 34]

Om antalet inkomna ansökningar är mycket stort kan den tidsfrist som anges i detta stycke förlängas endast en gång med ytterligare 60 dagar. Den sökande ska underrättas om en sådan förlängning innan den tidsfrist som anges i första stycket har löpt ut.

4.   Medlemsstaterna ska närmare fastställa vilka uppgifter och dokument som den sökande ska lämna in.

Den sökande ska förse de behöriga myndigheterna med erforderliga uppgifter, inklusive uppgifter om vilka händelser som inträffat sedan priset på läkemedlet fastställdes förra gången och som enligt den sökandes mening motiverar den begärda prishöjningen. Om de uppgifter som åtföljer ansökan är otillräckliga, ska de behöriga myndigheterna utan dröjsmål underrätta den sökande om vilka ytterligare uppgifter som krävs och fatta sitt definitiva beslut inom 60 dagar

  90 dagar
  efter det att dessa kompletterande uppgifter tagits emot. Medlemsstaterna ska inte begära några tilläggsuppgifter som inte uttryckligen krävs enligt nationell lagstiftning eller administrativa riktlinjer.
  [Ändr. 35]

5.   Om beslut inte fattas inom den relevanta tidsfrist som anges i punkterna 3 och 4 ska den sökande ha rätt att tillämpa den begärda prishöjningen.
  [Ändr. 36]

6.   Om de behöriga myndigheterna fattar beslut om att inte godkänna den begärda prishöjningen, helt eller delvis, ska beslutet innehålla en motivering för detta som grundar sig på objektiva och kontrollerbara kriterier och den sökande ska upplysas om alla möjligheter till prövning av beslutet som står till buds, inklusive rättsmedel, och om tidsfristerna för att begära prövning.

Artikel 5

Prisstopp och prissänkning

1.   Om en medlemsstats behöriga myndigheter inför ett prisstopp eller en prissänkning för alla läkemedel eller vissa kategorier av läkemedel, ska medlemsstaten offentliggöra en motivering för sitt beslut på grundval av objektiva och kontrollerbara kriterier, inklusive i tillämpliga fall en motivering till varför de berörda produktkategorierna är föremål för prisstopp eller prissänkning.
  Medlemsstaterna ska genomföra en årlig översyn av dessa beslut från dess behöriga myndigheter. [Ändr. 37]

2.   Innehavare av godkännande för försäljning kan ansöka om dispens från prisstopp eller prissänkning, om detta kan motiveras med särskilda skäl. Ansökan ska innehålla en tillfredsställande redogörelse för skälen. Medlemsstaterna ska se till att innehavarna av godkännande för försäljning när som helst kan lämna ansökningar om dispens. De behöriga myndigheterna ska
  inom 10 dagar från det att ansökan mottogs
  förse den sökande med ett officiellt mottagningsbevis. [Ändr. 38]

3.   Medlemsstaterna ska se till att ett motiverat beslut i anledning av en ansökan enligt punkt 2 fattas och delges den sökande inom 60 dagar

  90 dagar
  från det att ansökan mottogs. Om de uppgifter som åtföljer ansökan är otillräckliga, ska de behöriga myndigheterna utan dröjsmål underrätta den sökande om vilka ytterligare uppgifter som krävs och fatta sitt definitiva beslut inom 60 dagar

  90 dagar
  efter att dessa kompletterande uppgifter tagits emot. Om dispens medges, ska de behöriga myndigheterna utan dröjsmål offentliggöra ett meddelande om den prishöjning som de godkänt. [Ändr. 39]

Om antalet inkomna ansökningar är mycket stort får den relevanta tidsfrist som anges i första stycket förlängas endast en gång med ytterligare 60 dagar. Den sökande ska underrättas om en sådan förlängning innan den tidsfrist som anges i första stycket har löpt ut.

Artikel 6

Vinstkontroll

När en medlemsstat tillämpar ett system med direkta eller indirekta vinstkontroller gentemot dem som innehar godkännande för försäljning för läkemedel, ska den berörda medlemsstaten i en lämplig publikation offentliggöra och till kommissionen översända följande uppgifter:

| a) | Den metod eller de metoder som tillämpas i den berörda medlemsstaten för att definiera vinst: avkastning av försäljning och/eller avkastning av kapital. |
| --- | --- |

a)

Den metod eller de metoder som tillämpas i den berörda medlemsstaten för att definiera vinst: avkastning av försäljning och/eller avkastning av kapital.

| b) | De vinstmarginaler som enligt gängse normer får tillämpas av dem som innehar godkännande för försäljning för läkemedel i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

De vinstmarginaler som enligt gängse normer får tillämpas av dem som innehar godkännande för försäljning för läkemedel i den berörda medlemsstaten.

| c) | De kriterier enligt vilka vinstmarginalerna fastställs för dem som innehar godkännande för försäljning för läkemedel samt de kriterier enligt vilka innehavaren kan få tillgodoräkna sig förtjänster utöver de gängse riktvärdena i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

De kriterier enligt vilka vinstmarginalerna fastställs för dem som innehar godkännande för försäljning för läkemedel samt de kriterier enligt vilka innehavaren kan få tillgodoräkna sig förtjänster utöver de gängse riktvärdena i den berörda medlemsstaten.

| d) | Den maximala procentuella förtjänst som en innehavare av försäljningstillstånd får tillgodoräkna sig utöver det riktvärde som gäller inom den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

d)

Den maximala procentuella förtjänst som en innehavare av försäljningstillstånd får tillgodoräkna sig utöver det riktvärde som gäller inom den berörda medlemsstaten.

De uppgifter som avses i det första stycket ska uppdateras en gång årligen eller när väsentliga förändringar sker.

När en medlemsstat, utöver att tillämpa ett system med direkt eller indirekt vinstkontroll även tillämpar ett system med priskontroll på vissa typer av läkemedel som är undantagna från vinstkontrollen, ska artiklarna 3, 4 och 5 när det är motiverat tillämpas vid sådana priskontroller. De artiklarna ska dock inte tillämpas när det normala förfarandet med direkt eller indirekt vinstkontroll i undantagsfall leder till att ett pris fastställs för ett visst läkemedel.

Kapitel III

Täckningen av läkemedel i de nationella sjukförsäkringssystemen

Artikel 7

Inkluderande av läkemedel i det offentliga sjukförsäkringssystemen

1.   Punkterna 2 till 8 ska gälla i de fall då ett läkemedel omfattas av det nationella sjukförsäkringssystemet först efter det att de behöriga myndigheterna har beslutat att det berörda läkemedlet ska inkluderas i det systemet.

2.   Medlemsstaterna ska se till att en ansökan om att inkludera ett läkemedel i det nationella sjukförsäkringssystemet när som helst kan lämnas in av innehavaren av ett godkännande för försäljning
  så snart godkännandet för försäljning av produkten har beviljats
  .
  Medlemsstaterna får också ge den som ansöker
  om det nationella sjukförsäkringssystemet består av flera delsystem eller täckningskategorier, ska innehavaren av godkännande för försäljning ha rätt att ansöka

  möjlighet att lämna en sådan ansökan
  om att produkten i fråga inkluderas i det system eller den kategori som den sökande väljer

  inkludering så snart kommittén för humanläkemedel, som inrättades genom förordning (EG) nr 726/2004, eller den nationella behöriga myndigheten har avgett ett positivt yttrande om
  att
  bevilja godkännande för försäljning för det berörda läkemedlet
  . De behöriga myndigheterna ska
  inom 10 dagar från det att ansökan mottogs
  förse den sökande med ett officiellt mottagningsbevis. [Ändr. 40]

3.   Medlemsstaterna ska närmare fastställa vilka uppgifter och dokument som den sökande ska lämna in.

4.   Medlemsstaterna ska se till att beslut fattas om inkluderande av ett läkemedel i det nationella sjukförsäkringssystemet och meddela den sökande inom 60 dagar

  90 dagar
  efter det att en ansökan i enlighet med de krav som fastställts inom den berörda medlemsstaten kommit in från den som innehar godkännande för försäljning. När det gäller läkemedel för vilka medlemsstaterna använder utvärdering av medicinsk teknik som en del i beslutsprocessen ska dock tidsfristen vara 90 dagar. För generiska läkemedel ska tidsfristen vara 15 dagar

  30 dagar
  , förutsatt att de behöriga myndigheterna redan har inkluderat referensläkemedlet i det nationella sjukförsäkringssystemet.
  Medlemsstaterna ska vid behov använda utvärdering av medicinsk teknik som ett led i sin beslutsprocess om inkluderande av läkemedel i det nationella sjukförsäkringssystemet. [Ändr. 41]

5.   Om de uppgifter som åtföljer ansökan är otillräckliga, ska de behöriga myndigheterna utan dröjsmål underrätta den sökande om vilka ytterligare uppgifter som krävs och fatta sitt definitiva beslut inom 60 dagar

  90 dagar
  efter att dessa kompletterande uppgifter tagits emot. När det gäller läkemedel för vilka medlemsstaterna använder utvärdering av medicinsk teknik som en del i beslutsprocessen ska dock tidsfristen vara 90 dagar. För generiska läkemedel ska tidsfristen vara 15 dagar

  30 dagar
  , förutsatt att referensläkemedlet redan har inkluderats i det nationella sjukförsäkringssystemet. Medlemsstaterna ska inte begära några tilläggsuppgifter som inte uttryckligen krävs enligt nationell lagstiftning eller administrativa riktlinjer.
  [Ändr. 42]

6.   Oavsett hur medlemsstaterna har ordnat sina interna förfaranden ska de se till att den totala tiden för att genomföra det förfarandet för inkluderande som anges i punkt 5 i denna artikel och det förfarande för godkännande av pris som anges i artikel 3 inte överstiger 120 dagar

  180 dagar

  . När det gäller läkemedel för vilka medlemsstaterna använder utvärdering av medicinsk teknik som en del i beslutsprocessen ska dock tidsfristen vara högst 180 dagar. För generiska läkemedel ska tidsfristen vara högst 30 dagar

  60 dagar
  , förutsatt att de behöriga myndigheterna redan har inkluderat referensläkemedlet i det nationella sjukförsäkringssystemet. De tidsfristerna kan förlängas i enlighet med punkt 5 i denna artikel eller artikel 3.5. [Ändr. 43]

7.   Alla beslut om att inte inkludera ett läkemedel i det nationella sjukförsäkringssystemet ska innehålla en motivering grundad på objektiva och kontrollerbara kriterier. Alla beslut om att inkludera ett läkemedel i det nationella sjukförsäkringssystemet ska innehålla en motivering, inklusive räckvidden och villkoren för hur produkten omfattas, grundad på objektiva och kontrollerbara kriterier.

De beslut som avses i första stycket ska också innehålla eventuella utvärderingar, expertutlåtanden eller rekommendationer som de grundar sig på. Den sökande ska upplysas om alla möjligheter till prövning av beslutet

  medlings- och rättsmedelsförfaranden
  som står till buds, inbegripet rättsmedel enligt det förfarande som avses i artikel 8, och

  samt om
  tidsfristerna för att begära prövning

  dessa förfaranden
  .

De kriterier som ligger till grund för de beslut som avses i första stycket ska inbegripa en bedömning av de ouppfyllda medicinska behoven, de kliniska fördelarna, samhällsnyttan, innovationen och skyddet av de mest sårbara befolkningsgrupperna. [Ändr. 44]

8.   Medlemsstaterna ska i en lämplig publikation offentliggöra och underrätta kommissionen om de kriterier som de behöriga myndigheterna ska beakta när de fattar beslut om huruvida ett enskilt läkemedel ska omfattas av det nationella sjukförsäkringssystemet eller inte.
  Dessa kriterier och information om vilka organ på nationell eller regional nivå som fattar besluten ska offentliggöras. [Ändr. 45]

Artikel 8

Förfarande vid underlåtenhet att hålla tidsfrister för inordnande av läkemedel i sjukförsäkringssystem

  Medlings- och rättsmedelsförfaranden

1.   Medlemsstaterna ska se till att verkningsfulla, snabba rättsmedel

  medlings- eller rättsmedelsförfaranden
  finns tillgängliga för de sökande
  vid omotiverade fördröjningar eller
  om tidsfristerna i artikel 7 inte hålls
  samt i enlighet med sin nationella lagstiftning
  .

2.   För rättsmedelsförfarandet ska

  medlings- eller rättsmedelsförfaranden får
  medlemsstaterna utse ett
  administrativt
  organ och ge det befogenheter att

| a) | så snart som möjligt och i ett preliminärt förfarande vidta interimistiska åtgärder i syfte att rätta den påstådda överträdelsen eller hindra att de berörda intressena vållas ytterligare skada. |
| --- | --- |

a)

så snart som möjligt och i ett preliminärt förfarande vidta interimistiska åtgärder i syfte att rätta den påstådda överträdelsen eller hindra att de berörda intressena vållas ytterligare skada.

| b) | utdöma skadestånd till den sökande om tidsfristerna i artikel 7 inte hållits och anspråk på skadestånd görs, om inte den behöriga myndigheten kan visa att förseningen inte berodde på den, |
| --- | --- |

b)

utdöma skadestånd till den sökande om tidsfristerna i artikel 7 inte hållits och anspråk på skadestånd görs, om inte den behöriga myndigheten kan visa att förseningen inte berodde på den,

| c) | påföra en straffavgift som beräknas för varje dag av försening. |
| --- | --- |

c)

påföra en straffavgift som beräknas för varje dag av försening.

Vad gäller led c ska straffavgiften beräknas med ledning av överträdelsens grad av allvar, dess längd samt behovet att se till att straffavgiften i sig avskräcker från ytterligare överträdelser.

Medlemsstaterna får föreskriva att det organ som avses i första stycket får beakta sannolika konsekvenser av åtgärder som vidtas med stöd av denna punkt för alla intressen som rimligen kan skadas samt allmänintresset, och får besluta att inte vidta några åtgärder när de negativa konsekvenserna skulle uppväga nyttan.

3.   Ett beslut att inte vidta interimistiska åtgärder ska inte påverka några andra anspråk från den som ansöker om sådana åtgärder.

4.   Medlemsstaterna ska se till att beslut som fattas av organen med ansvar för rättsmedel kan genomdrivas verkningsfullt.

5.   Det organ som avses i punkt 2 ska vara oberoende av de behöriga myndigheter som ansvarar för kontroll av priserna på humanläkemedel eller för fastställande av vilka läkemedel som ska omfattas av sjukförsäkringssystemen.

6.   Det organ som avses i punkt 2 ska motivera sina beslut. Om organet inte är judiciellt till sin karaktär ska det dessutom garanteras att förfaranden, genom vilka påstått olagliga åtgärder av det oberoende organet eller påstådda tillkortakommanden i organets myndighetsutövning kan prövas i domstol eller något annat organ som är en domstol i den mening som avses i artikel 267 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och oberoende av både den behöriga myndigheten och det organ som avses i punkt 2.

Ledamöterna i det organ som avses i punkt 2 ska tillsättas och avgå på samma villkor som domstolsledamöter, vad gäller den myndighet som är ansvarig för att utse dem, fastställa deras tjänstgöringstid och avlägsna dem. Åtminstone organets ordförande ska ha samma juridiska och yrkesmässiga kvalifikationer som en domstolsledamot. Organet ska fatta sina beslut efter ett förfarande där bägge parter får yttra sig, och besluten ska på sätt som varje medlemsstat fastställer vara rättsligt bindande.
  [Ändr. 46]

Artikel 9

Uteslutande av läkemedel från det offentliga sjukförsäkringssystemen

1.   Alla beslut om att utesluta ett läkemedel från det nationella sjukförsäkringssystemet eller om att ändra omfattningsvillkoren ska innehålla en motivering grundad på objektiva och kontrollerbara kriterier. Sådana beslut ska också innehålla

  inbegripa en bedömning av de ouppfyllda medicinska behoven, den kliniska effekten, samhällskostnaderna och skyddet av de mest sårbara befolkningsgrupperna samt
  eventuella expertutlåtanden eller rekommendationer som de grundar sig på. Den sökande ska upplysas om alla möjligheter till prövning av beslutet som står till buds, inklusive rättsmedel, och om tidsfristerna för att begära prövning. [Ändr. 47]

2.   Alla beslut om att utesluta en läkemedelsgrupp från det nationella sjukförsäkringssystemet eller om att ändra omfattningsvillkoren ska innehålla en motivering grundad på objektiva och kontrollerbara kriterier samt offentliggöras i lämplig publikation. [Ändr. 48]

2a.
     
  Alla beslut om att utesluta ett läkemedel eller en läkemedelsgrupp från det nationella sjukförsäkringssystemet eller om att ändra omfattningsvillkoren ska offentliggöras tillsammans med en motivering. [Ändr. 49]

Artikel 10

Klassificering av läkemedel enligt hur de inkluderas i offentliga sjukförsäkringssystem

1.   Punkterna 2, 3 och 4 ska gälla när läkemedel grupperas eller klassificeras enligt terapeutiska eller andra kriterier med tanke på inkluderande i det nationella sjukförsäkringssystemet.

2.   Medlemsstaterna ska i en lämplig publikation offentliggöra och underrätta kommissionen om objektiva och kontrollerbara kriterier enligt vilka läkemedel klassificeras med tanke på deras inkluderande i det nationella sjukförsäkringssystemet.

3.   För läkemedel som är föremål för sådan gruppering eller klassificering ska medlemsstaterna i en lämplig publikation offentliggöra och underrätta kommissionen om de metoder som har använts för att fastställa omfattningen eller villkoren för hur läkemedlen inkluderas i det nationella sjukförsäkringssystemet.

4.   De behöriga myndigheterna ska på begäran av innehavaren av godkännande för försäljning specificera de objektiva uppgifter på grundval av vilka de har fastställt täckningen för ett läkemedel med tillämpning av de kriterier och metoder som avses i punkterna 2 och 3. I ett sådant fall ska de behöriga myndigheterna också upplysa innehavaren av godkännande för försäljning om alla möjligheter till prövning av beslutet som står till buds, inklusive rättsmedel, och om tidsfristerna för att begära prövning.

Artikel 11

Åtgärder för att kontrollera eller främja förskrivning av specifika läkemedel

1.   Punkterna 2, 3 och 4 ska gälla när en medlemsstat tillämpar åtgärder avsedda att kontrollera eller främja förskrivning av specifika namngivna läkemedel
  eller av en läkemedelsgrupp
  . [Ändr. 50]

2.   De åtgärder som avses i punkt 1 ska grunda sig på objektiva och kontrollerbara kriterier.

3.   De åtgärder som avses i punkt 1, inklusive eventuella expertutlåtanden eller rekommendationer som de grundar sig på, ska offentliggöras i en lämplig publikation
  och göras tillgängliga för allmänheten
  . [Ändr. 51]

4.   På begäran av en innehavare av godkännande för försäljning vars intressen eller rättsliga ställning påverkas av de åtgärder som avses i punkt 1 ska de behöriga myndigheterna specificera de objektiva uppgifter och kriterier på grundval av vilka dessa åtgärder har vidtagits rörande läkemedlet. De behöriga myndigheterna ska i så fall också upplysa innehavaren av godkännande för försäljning om alla möjligheter till prövning av beslutet som står till buds, inklusive rättsmedel, och om tidsfristerna för att begära prövning.

Kapitel IV

Särskilda krav

Artikel 12

Tidsfristernas tillämpning

1.   De tidsfrister som anges i artiklarna 3, 4, 5 och 7 ska anses vara perioden mellan mottagandet av en ansökan eller i förekommande fall tilläggsinformation och den tidpunkt då motsvarande beslut trätt i kraft och börjar tillämpas. Alla expertutvärderingar och administrativa steg som krävs för att fatta beslutet och genomföra det ska utföras inom de föreskrivna tidsfristerna.

1a.
     
  För generiska läkemedel ska emellertid en viss period för inlämnande av en ansökan och en viss period för den tidpunkt då motsvarande beslut trätt i kraft och börjar tillämpas inte räknas in i tidsfristerna, förutsatt att ingen av dessa perioder är längre än en kalendermånad och att dessa perioder uttryckligen regleras av nationell lagstiftning eller administrativa riktlinjer. [Ändr. 52]

1b.
     
  När det i beslutsförfarandet ska ingå förhandlingar mellan innehavaren av ett godkännande för försäljning och den behöriga myndigheten, ska de tidsfrister som fastställs i artiklarna 3, 4, 5 och 7 upphöra att löpa från den tidpunkt då den behöriga myndigheten meddelar innehavaren av godkännande för försäljning sina förslag till dess att den behöriga myndigheten har mottagit ett svar på sina förslag från innehavaren av godkännande för försäljning. [Ändr. 53]

Artikel 13

Ytterligare belägg för kvalitet, säkerhet eller bioekvivalensIngen ny bedömning rörande de väsentliga delarna i godkännandet för försäljning

1.
     
  De behöriga myndigheterna

  Medlemsstaterna ska inom ramen för beslut om prissättning och ersättning inte göra någon ny bedömning rörande de
  väsentliga
  delar som godkännandet för försäljning är grundat på, inklusive

  till exempelt
  läkemedlets kvalitet, säkerhet, effekt
  , bioekvivalens, biosimilaritet
  och bioekvivalens

  kriterierna för klassificering av särläkemedel
  .

1a.
     
  Punkt 1 ska inte påverka de behöriga myndigheternas rätt att i utvärderingssyfte och för att utvärdera medicinsk teknik få full tillgång till uppgifter som genererats under förfarandet för godkännande för försäljning, så att de kan utvärdera ett läkemedels relativa effektivitet och dess verkningsfullhet på kort och lång sikt inom ramen för dess inordnande i det nationella sjukförsäkringssystemet.

1b.
     
  De behöriga myndigheterna ska även kunna inkludera eller generera kompletterande uppgifter som är relevanta för läkemedelsutvärderingen. [Ändr. 54]

Artikel 14

Uteslutning av immateriella rättigheter

1.   Ansökningar, beslutsfattande och beslut om att reglera priser på läkemedel enligt artikel 3 eller att fastställa huruvida de omfattas av nationella sjukförsäkringssystem enligt artikel 7 och 8 ska i medlemsstaterna anses vara administrativa förfaranden som i sig är oberoende av verkställandet av immateriella rättigheter.

2.   Skyddet av immateriella rättigheter ska inte utgöra en giltig grund för att vägra, skjuta upp eller återkalla beslut rörande priset på ett läkemedel eller dess inkluderande i det nationella sjukförsäkringssystemet.

3.   Punkterna 1 och 2 ska tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av unionslagstiftning och nationell lagstiftning om immaterialrättsligt skydd.

Kapitel V

Insynsmekanismer

Artikel 15

Samråd med berörda parter

När en medlemsstat avser att anta eller ändra en åtgärd

  lagstiftningsåtgärd
  som faller inom räckvidden för detta direktiv ska medlemsstaten ge berörda parter
  , bland annat sådana organisationer i det civila samhället som patient- och konsumentgrupper,
  möjligheten att inom en rimlig tid yttra sig om utkastet till åtgärd. De behöriga myndigheterna ska offentliggöra de regler som är tillämpliga på samråd. Resultaten från samråd ska göras allmänt tillgängliga, med undantag för konfidentiell information enligt unionslagstiftningen och nationell lagstiftning rörande affärshemligheter. [Ändr. 55]

Artikel 15a

Insyn i beslutande organ och priser

1.
     
  Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheter som kontrollerar priserna på läkemedel eller fastställer vilka läkemedel som ska omfattas av nationella sjukförsäkringssystem offentliggör en regelbundet uppdaterad förteckning över de beslutande organens medlemmar, tillsammans med deras intresseförklaringar.

2.
     
  Punkt 1 ska även gälla det administrativa organ som avses i artikel 8.2.

3.
     
  De behöriga myndigheterna ska minst en gång om året i en lämplig publikation offentliggöra och delge kommissionen en fullständig förteckning över de läkemedel som omfattas av deras nationella sjukförsäkringssystem och vilka priser som har fastställts under den aktuella perioden. [Ändr. 56]

Artikel 16

Anmälan av utkast till nationella åtgärder

1.   När en medlemsstat avser att anta eller ändra åtgärder som faller inom räckvidden för detta direktiv ska den utan dröjsmål till kommissionen översända det planerade utkastet till åtgärd tillsammans med den motivering som ligger till grund för åtgärden.

2.   Där det är lämpligt ska medlemsstaten samtidigt delge innehållet i de grundläggande bestämmelserna i lagar och förordningar som berörs i princip och direkt, om detta innehåll är nödvändigt som bakgrund för att bedöma den föreslagna åtgärdens verkningar.

3.   En medlemsstat ska översända det utkast till åtgärd som avses i punkt 1 på nytt om den gör sådana ändringar till utkastet som har betydande inverkan på utkastets räckvidd eller innehåll eller om de innebär en förkortning av den ursprungliga tidtabellen för genomförande.

4.   Kommissionen kan lämna sina synpunkter till den medlemsstat som har översänt utkastet till åtgärd inom tre månader.

Kommissionens synpunkter ska så långt som möjligt beaktas i den berörda medlemsstaten, särskilt om synpunkterna innehåller indikationer om att utkastet till åtgärd kan vara oförenligt med unionslagstiftningen.

5.   När den berörda medlemsstaten slutligt antar ett utkast till åtgärd ska medlemsstaten utan dröjsmål översända den slutliga texten till kommissionen. Om kommissionen har lämnat synpunkter enligt punkt 4 ska detta meddelande åtföljas av en rapport om de åtgärder som har vidtagits som svar på kommissionens synpunkter.
  [Ändr. 57]

Artikel 17

Rapport om hur tidsfristerna genomförs

1.   Senast den 31 januari ... (*) och senast den 31 januari och 1 juli varje år därefter ska medlemsstaterna översända till kommissionen och offentliggöra i en lämplig publikation en detaljerad rapport som innehåller följande information: [Ändr. 58]

| a) | Antalet ansökningar som under föregående år har tagits emot enligt artiklarna 3, 4 och 7. |
| --- | --- |

a)

Antalet ansökningar som under föregående år har tagits emot enligt artiklarna 3, 4 och 7.

| b) | Den tid det har tagit att utfärda beslut för var och en av de ansökningar som tagits emot i enlighet med artiklarna 3, 4 och 7. |
| --- | --- |

b)

Den tid det har tagit att utfärda beslut för var och en av de ansökningar som tagits emot i enlighet med artiklarna 3, 4 och 7.

| c) | En analys av de främsta skälen till fördröjningar, om sådana förekommit, tillsammans med rekommendationer om hur beslutsförfarandena kan fås i överensstämmelse med de tidsfrister som anges i detta direktiv. |
| --- | --- |

c)

En analys av de främsta skälen till fördröjningar, om sådana förekommit, tillsammans med rekommendationer om hur beslutsförfarandena kan fås i överensstämmelse med de tidsfrister som anges i detta direktiv.

För de syften som anges i punkt a i första stycket ska en åtskillnad göras mellan generiska läkemedel för vilka kortare tidsfrister gäller i enlighet med artiklarna 3, 4 och 7 och andra läkemedel.

För de syften som anges i punkt b i det första stycket ska ett eventuellt uppskjutande av förfarandet för att begära tilläggsinformation av den sökande rapporteras med tydligt angivande av när förfarandet återupptas samt detaljerade skäl för uppskjutandet.

2.   Kommissionen ska varje halvår


  år

  offentliggöra en rapport om den information som lämnas av medlemsstaterna enligt punkt 1. [Ändr. 59]

Kapitel VI

Slutbestämmelser

Artikel 18

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den ... (**) anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texterna till de bestämmelserna till kommissionen.

De ska tillämpa bestämmelserna från och med den ... (***).

När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Medlemsstaterna ska fastställa hur hänvisningen ska göras.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 19

Rapport om detta direktivs genomförande

1.   Medlemsstaterna ska senast den ... (****) och därefter vart tredje år översända en rapport till kommissionen om genomförandet av detta direktiv.

2.   Kommissionen ska senast den ... (*****) översända en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta direktiv. Rapporten får åtföljas av lämpliga förslag.

Artikel 20

Upphävande

Direktiv 89/105/EEG ska upphöra att gälla från och med den ... (******).

Verkan av artikel 10 i direktiv 89/105/EEG ska kvarstå.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till detta direktiv.

Artikel 21

Ikraftträdande och tillämpning

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 22

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 299, 4.10.2012, s. 81.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 6 februari 2013.

2

(3)  EGT L 40, 11.2.1989, s. 8.

3

(4)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 67.

4

(5)  

  EUT C 299, 4.10.2012, s. 81.

5

EUT C 299, 4.10.2012, s. 81.

(6)  

  EUT L 88, 4.4.2011, s. 45.

6

EUT L 88, 4.4.2011, s. 45.

(7)  EUT C 369, 17.12.2011, s. 14.

7

(8)  Rådets direktiv 89/665/EEG av den 21 december 1989 om samordning av lagar och andra författningar för prövning av offentlig upphandling av varor och bygg- och anläggningsarbeten (EGT L 395, 30.12.1989, s. 33).

8

(9)  Rådets direktiv 92/13/EEG av den 25 februari 1992 om samordning av lagar och andra författningar om gemenskapsregler om upphandlingsförfaranden tillämpade av företag och verk inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna (EGT L 76, 23.3.1992, s. 14).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 114).

10

(11)  

  EUT L 136, 30.4.2004, s. 1.

11

EUT L 136, 30.4.2004, s. 1.

(*)  EUT: vänligen för in datum – det år som följer på det datum som anges i artikel 18.1 första stycket.

*

(**)  EUT: vänligen för in den sista dagen i den tolfte månaden efter det att detta direktiv har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

**

Europeiska unionens officiella tidning.

(***)  EUT: vänligen för in dagen efter det datum som anges i det första stycket.

***

(****)  EUT: vänligen för in datum – två år från det datum som anges i artikel 18.1 andra stycket.

****

(*****)  EUT: vänligen för in datum – tre år från det datum som anges i artikel 18.1 andra stycket.

*****

(******)  EUT: vänligen för in det datum som anges i artikel 18.1 andra stycket.

******

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/134 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/134

---

P7_TA(2013)0040

Den gemensamma fiskeripolitiken ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om den gemensamma fiskeripolitiken (COM(2011)0425 – C7-0198/2011 – 2011/0195(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 024/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0425),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0198/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0198/2011),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 4 maj 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 4 maj 2012 (2),

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för regional utveckling (A7-0008/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för regional utveckling (A7-0008/2013), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 8 juni 2011 Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla (3). Parlamentet upprepar att det krävs tillräckliga ytterligare resurser i nästa fleråriga budgetram för att unionen ska kunna uppfylla sina nuvarande politiska prioriteringar och de nya uppgifter som föreskrivs i Lissabonfördraget samt reagera på oförutsedda händelser. Parlamentet uppmanar rådet att – om det inte delar denna uppfattning – tydligt visa vilka av dess politiska prioriteringar eller projekt som skulle kunna överges helt och hållet trots deras bevisade europeiska mervärde. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 8 juni 2011 Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla (3). Parlamentet upprepar att det krävs tillräckliga ytterligare resurser i nästa fleråriga budgetram för att unionen ska kunna uppfylla sina nuvarande politiska prioriteringar och de nya uppgifter som föreskrivs i Lissabonfördraget samt reagera på oförutsedda händelser. Parlamentet uppmanar rådet att – om det inte delar denna uppfattning – tydligt visa vilka av dess politiska prioriteringar eller projekt som skulle kunna överges helt och hållet trots deras bevisade europeiska mervärde.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att de uppskattade budgetkonsekvenserna av lagstiftningsförslaget endast är vägledande för den lagstiftande myndigheten och inte kan avgöras innan en överenskommelse uppnåtts om förslaget till förordning om den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att de uppskattade budgetkonsekvenserna av lagstiftningsförslaget endast är vägledande för den lagstiftande myndigheten och inte kan avgöras innan en överenskommelse uppnåtts om förslaget till förordning om den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 183.

(2)  EUT C 225, 27.7.2012, s. 20.

(3)  EUT C 380 E, 11.12.2012, s. 89.

---

P7_TC1-COD(2011)0195

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om den gemensamma fiskeripolitiken och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 768/2005 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 2371/2002 (4) inrättades ett gemenskapssystem för bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 2371/2002 (4) inrättades ett gemenskapssystem för bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken.

| (2) | Den gemensamma fiskeripolitikens tillämpningsområde omfattar bevarande, förvaltning och utnyttjande av de marina biologiska resurserna
  och förvaltning av fisket efter dem
  . Tillämpningsområdet sträcker sig också när det gäller marknadsåtgärder och ekonomiska åtgärder till stöd för den gemensamma fiskeripolitikens mål, till limniska biologiska resurser och vattenbruk och till beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter från verksamhet som äger rum på medlemsstaternas territorier eller i unionens vatten, inbegripet verksamhet som bedrivs av fiskefartyg som för ett tredjelands flagg och som är registrerade i ett tredjeland, eller av unionsfiskefartyg eller verksamhet som bedrivs av medborgare i en medlemsstat, utan att detta påverkar flaggstatens primära ansvar i enlighet med bestämmelserna i artikel 117 i Förenta nationernas havsrättskonvention. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Den gemensamma fiskeripolitikens tillämpningsområde omfattar bevarande, förvaltning och utnyttjande av de marina biologiska resurserna
  och förvaltning av fisket efter dem
  . Tillämpningsområdet sträcker sig också när det gäller marknadsåtgärder och ekonomiska åtgärder till stöd för den gemensamma fiskeripolitikens mål, till limniska biologiska resurser och vattenbruk och till beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter från verksamhet som äger rum på medlemsstaternas territorier eller i unionens vatten, inbegripet verksamhet som bedrivs av fiskefartyg som för ett tredjelands flagg och som är registrerade i ett tredjeland, eller av unionsfiskefartyg eller verksamhet som bedrivs av medborgare i en medlemsstat, utan att detta påverkar flaggstatens primära ansvar i enlighet med bestämmelserna i artikel 117 i Förenta nationernas havsrättskonvention. [Ändr. 2]

| (3) | Den gemensamma fiskeripolitiken bör säkra att fisket och vattenbruket bidrar till långsiktigt hållbara ekonomiska, sociala

  långsiktig miljömässig, ekonomisk och social

  och miljömässiga villkor

  hållbarhet
  . Den bör också bidra till ökad produktivitet

  innehålla bestämmelser som syftar till att säkerställa spårbarhet, säkerhet och kvalitet på produkter som unionen importerar
  , skälig levnadsstandard för fiskesektorn,
  livsmedelssäkerhet,
  stabila marknader, tryggad livsmedelsförsörjning och skäliga konsumentpriser. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(3)

Den gemensamma fiskeripolitiken bör säkra att fisket och vattenbruket bidrar till långsiktigt hållbara ekonomiska, sociala

  långsiktig miljömässig, ekonomisk och social

  och miljömässiga villkor

  hållbarhet
  . Den bör också bidra till ökad produktivitet

  innehålla bestämmelser som syftar till att säkerställa spårbarhet, säkerhet och kvalitet på produkter som unionen importerar
  , skälig levnadsstandard för fiskesektorn,
  livsmedelssäkerhet,
  stabila marknader, tryggad livsmedelsförsörjning och skäliga konsumentpriser. [Ändr. 3]

| (4) | Unionen är avtalsslutande part i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (Unclos) (5) och har ratificerat Förenta nationernas avtal om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd av den 4 augusti 1995 (6) (nedan kallat FN:s avtal om fiskbestånd). Unionen har också godtagit FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations avtal om att främja fiskefartygens iakttagande av internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder på det fria havet av den 24 november 1993 (7). I dessa internationella avtal föreskrivs huvudsakligen bevarandeskyldigheter, som till exempel skyldigheten att vidta bevarande- och förvaltningsåtgärder i syfte att återställa och bevara fiskeresurserna på sådana nivåer att man kan uppnå maximalt hållbart uttag både i de vatten som omfattas av nationell lagstiftning och på det fria havet, skyldigheten att samarbeta med andra stater kring detta, skyldigheten att i stor utsträckning tillämpa försiktighetsansatsen avseende bevarande, förvaltning och utnyttjande av fiskbestånden, skyldigheten att se till att bevarande- och förvaltningsåtgärderna är förenliga i de fall då de marina resurserna förekommer i havsområden med olika domsrätt samt skyldigheten att ta hänsyn till andra legitima användare på haven. Den gemensamma fiskeripolitiken bör bidra till att säkra att unionen kan fullgöra sina skyldigheter enligt dessa internationella avtal. När medlemsstaterna antar bevarande- och förvaltningsåtgärder i enlighet med de befogenheter som de har tilldelats inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken bör de också agera på ett sätt som är fullt förenligt med de internationella bevarande- och samarbetsskyldigheter som anges i nämnda internationella avtal. |
| --- | --- |

(4)

Unionen är avtalsslutande part i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (Unclos) (5) och har ratificerat Förenta nationernas avtal om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd av den 4 augusti 1995 (6) (nedan kallat FN:s avtal om fiskbestånd). Unionen har också godtagit FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations avtal om att främja fiskefartygens iakttagande av internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder på det fria havet av den 24 november 1993 (7). I dessa internationella avtal föreskrivs huvudsakligen bevarandeskyldigheter, som till exempel skyldigheten att vidta bevarande- och förvaltningsåtgärder i syfte att återställa och bevara fiskeresurserna på sådana nivåer att man kan uppnå maximalt hållbart uttag både i de vatten som omfattas av nationell lagstiftning och på det fria havet, skyldigheten att samarbeta med andra stater kring detta, skyldigheten att i stor utsträckning tillämpa försiktighetsansatsen avseende bevarande, förvaltning och utnyttjande av fiskbestånden, skyldigheten att se till att bevarande- och förvaltningsåtgärderna är förenliga i de fall då de marina resurserna förekommer i havsområden med olika domsrätt samt skyldigheten att ta hänsyn till andra legitima användare på haven. Den gemensamma fiskeripolitiken bör bidra till att säkra att unionen kan fullgöra sina skyldigheter enligt dessa internationella avtal. När medlemsstaterna antar bevarande- och förvaltningsåtgärder i enlighet med de befogenheter som de har tilldelats inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken bör de också agera på ett sätt som är fullt förenligt med de internationella bevarande- och samarbetsskyldigheter som anges i nämnda internationella avtal.

| (5) | Vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 förband sig unionen och dess medlemsstater att vidta åtgärder mot att många fiskbestånd fortsätter att minska. Unionen bör därför se det som ett prioriterat mål att förbättra sin gemensamma fiskeripolitik på ett sådant sätt att det är möjligt att återställa och bevara utnyttjandenivåerna för de marina biologiska resurserna på sådana nivåer att man till 2015
  fastställa nivåer för fiskeridödlighet som skulle göra det möjligt för fiskbestånden att senast 2020 återhämta sig till nivåer som är högre än dem som gör att man
  kan uppnå maximalt hållbart uttag från de bestånd som fiskas

  och göra det möjligt att bevara alla återhämtade bestånd på dessa nivåer
  . Om vetenskaplig information saknas kan det vara nödvändigt att använda approximativa värden för maximalt hållbart uttag. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(5)

Vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 förband sig unionen och dess medlemsstater att vidta åtgärder mot att många fiskbestånd fortsätter att minska. Unionen bör därför se det som ett prioriterat mål att förbättra sin gemensamma fiskeripolitik på ett sådant sätt att det är möjligt att återställa och bevara utnyttjandenivåerna för de marina biologiska resurserna på sådana nivåer att man till 2015
  fastställa nivåer för fiskeridödlighet som skulle göra det möjligt för fiskbestånden att senast 2020 återhämta sig till nivåer som är högre än dem som gör att man
  kan uppnå maximalt hållbart uttag från de bestånd som fiskas

  och göra det möjligt att bevara alla återhämtade bestånd på dessa nivåer
  . Om vetenskaplig information saknas kan det vara nödvändigt att använda approximativa värden för maximalt hållbart uttag. [Ändr. 5]

| (5a) | Begreppet maximalt hållbart uttag, i den form det fastställs i Unclos, har fungerat som ett rättsligt bindande fiskeriförvaltningsmål för unionen sedan ratificeringen 1998. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(5a)

Begreppet maximalt hållbart uttag, i den form det fastställs i Unclos, har fungerat som ett rättsligt bindande fiskeriförvaltningsmål för unionen sedan ratificeringen 1998. [Ändr. 6]

| (5b) | Endast genom att anta fiskdödlighetsnivåer under de nivåer som krävs för att fiskbestånden ska kunna bevaras på nivåer som är högre än de som behövs för att uppnå maximalt hållbart uttag är det möjligt att säkerställa att fiskerinäringen blir långsiktigt ekonomiskt lönsam och klarar sig utan statligt stöd. [Ändr. 232] |
| --- | --- |

(5b)

Endast genom att anta fiskdödlighetsnivåer under de nivåer som krävs för att fiskbestånden ska kunna bevaras på nivåer som är högre än de som behövs för att uppnå maximalt hållbart uttag är det möjligt att säkerställa att fiskerinäringen blir långsiktigt ekonomiskt lönsam och klarar sig utan statligt stöd. [Ändr. 232]

| (5c) | Fleråriga planer bör vara det viktigaste instrumentet för att se till att man till 2015 fastställer nivåer för fiskeridödlighet som skulle göra det möjligt för fiskbestånden att senast 2020 återhämta sig till nivåer som är högre än dem som gör att man kan uppnå maximalt hållbart uttag och göra det möjligt att bevara alla återhämtade bestånd på dessa nivåer. Först med ett tydligt och bindande åtagande till dessa årtal säkerställs att omedelbara åtgärder vidtas och att återhämtningsprocessen inte försenas ytterligare. Med avseende på de bestånd som ännu inte omfattas av någon flerårig plan är det nödvändigt att rådet fullt ut respekterar målen för den gemensamma fiskeripolitiken när det fastställer fiskemöjligheter för dem. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(5c)

Fleråriga planer bör vara det viktigaste instrumentet för att se till att man till 2015 fastställer nivåer för fiskeridödlighet som skulle göra det möjligt för fiskbestånden att senast 2020 återhämta sig till nivåer som är högre än dem som gör att man kan uppnå maximalt hållbart uttag och göra det möjligt att bevara alla återhämtade bestånd på dessa nivåer. Först med ett tydligt och bindande åtagande till dessa årtal säkerställs att omedelbara åtgärder vidtas och att återhämtningsprocessen inte försenas ytterligare. Med avseende på de bestånd som ännu inte omfattas av någon flerårig plan är det nödvändigt att rådet fullt ut respekterar målen för den gemensamma fiskeripolitiken när det fastställer fiskemöjligheter för dem. [Ändr. 7]

| (5d) | För att skapa stabilare villkor för fiskerisektorn bör fleråriga planer också kunna innehålla bestämmelser om begränsning av de årliga fluktuationerna av den totala tillåtna fångstmängden för bestånd som har återhämtat sig. Exakta begränsningar för sådana fluktuationer bör anges i de fleråriga planerna. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(5d)

För att skapa stabilare villkor för fiskerisektorn bör fleråriga planer också kunna innehålla bestämmelser om begränsning av de årliga fluktuationerna av den totala tillåtna fångstmängden för bestånd som har återhämtat sig. Exakta begränsningar för sådana fluktuationer bör anges i de fleråriga planerna. [Ändr. 8]

| (5e) | Vid förvaltningsbeslut beträffande maximalt hållbart uttag (MSY) inom blandfiske bör man beakta svårigheten i att fiska alla bestånd i blandfiske samtidigt med maximalt hållbart uttag, i de fall där vetenskapliga rön indikerar att det är mycket svårt att undvika kvotbegränsade arter genom att förbättra de använda fiskeredskapens selektivitet. Under sådana omständigheter bör Ices och den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen, STECF, ombes ge rekommendationer om lämpliga nivåer för fiskeridödlighet. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(5e)

Vid förvaltningsbeslut beträffande maximalt hållbart uttag (MSY) inom blandfiske bör man beakta svårigheten i att fiska alla bestånd i blandfiske samtidigt med maximalt hållbart uttag, i de fall där vetenskapliga rön indikerar att det är mycket svårt att undvika kvotbegränsade arter genom att förbättra de använda fiskeredskapens selektivitet. Under sådana omständigheter bör Ices och den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen, STECF, ombes ge rekommendationer om lämpliga nivåer för fiskeridödlighet. [Ändr. 9]

| (5f) | Europeiska unionen och dess medlemsstater bör, om fiskemöjligheterna måste minskas drastiskt under en övergångsperiod för att uppnå maximalt hållbart uttag, se till att lämpliga sociala och finansiella åtgärder vidtas för att hålla tillräckligt med företag vid liv genom hela produktionskedjan så att man når en balans mellan flottkapaciteten och de tillgängliga resurserna när maximalt hållbart uttag har uppnåtts. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(5f)

Europeiska unionen och dess medlemsstater bör, om fiskemöjligheterna måste minskas drastiskt under en övergångsperiod för att uppnå maximalt hållbart uttag, se till att lämpliga sociala och finansiella åtgärder vidtas för att hålla tillräckligt med företag vid liv genom hela produktionskedjan så att man når en balans mellan flottkapaciteten och de tillgängliga resurserna när maximalt hållbart uttag har uppnåtts. [Ändr. 10]

| (6) | Mål för fisket har fastställts i det beslut som fattades av partskonferensen till konventionen om biologisk mångfald om en strategisk plan för biologisk mångfald 2011–2020 (8) och den gemensamma fiskeripolitiken bör därför utformas på ett sådant sätt att den överensstämmer med de mål för den biologiska mångfalden som antagits av Europeiska rådet (9) och med de mål som fastställs i kommissionens meddelande ”Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020” (10), särskilt vad gäller målet att uppnå maximalt hållbart uttag till 2015. |
| --- | --- |

(6)

Mål för fisket har fastställts i det beslut som fattades av partskonferensen till konventionen om biologisk mångfald om en strategisk plan för biologisk mångfald 2011–2020 (8) och den gemensamma fiskeripolitiken bör därför utformas på ett sådant sätt att den överensstämmer med de mål för den biologiska mångfalden som antagits av Europeiska rådet (9) och med de mål som fastställs i kommissionens meddelande ”Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020” (10), särskilt vad gäller målet att uppnå maximalt hållbart uttag till 2015.

| (7) | Ett hållbart utnyttjande av de marina biologiska resurserna bör
  alltid
  bygga på försiktighetsansatsen i enlighet med den försiktighetsprincip som avses i artikel 191.2 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget)
  , samtidigt som tillgängliga vetenskapliga rön beaktas
  . [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(7)

Ett hållbart utnyttjande av de marina biologiska resurserna bör
  alltid
  bygga på försiktighetsansatsen i enlighet med den försiktighetsprincip som avses i artikel 191.2 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget)
  , samtidigt som tillgängliga vetenskapliga rön beaktas
  . [Ändr. 12]

| (8) | Den gemensamma fiskeripolitiken bör bidra till att skydda den marina miljön
  , till att förvalta alla kommersiellt utnyttjade arter på ett hållbart sätt
  och i synnerhet till att senast 2020 uppnå god miljöstatus i enlighet med artikel 1.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (11). [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(8)

Den gemensamma fiskeripolitiken bör bidra till att skydda den marina miljön
  , till att förvalta alla kommersiellt utnyttjade arter på ett hållbart sätt
  och i synnerhet till att senast 2020 uppnå god miljöstatus i enlighet med artikel 1.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (11). [Ändr. 13]

| (8a) | Den gemensamma fiskeripolitiken bör även bidra till att trygga försörjningen på unionsmarknaden av livsmedel med ett högt näringsvärde och minska livsmedelsberoendet på den inre marknaden samt skapa direkta och indirekta arbetstillfällen samt främja ekonomisk utveckling i kustsamhällena. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(8a)

Den gemensamma fiskeripolitiken bör även bidra till att trygga försörjningen på unionsmarknaden av livsmedel med ett högt näringsvärde och minska livsmedelsberoendet på den inre marknaden samt skapa direkta och indirekta arbetstillfällen samt främja ekonomisk utveckling i kustsamhällena. [Ändr. 14]

| (9) | Det bör införas en ekosystemansats i fiskeriförvaltningen, fiskeverksamhetens miljöpåverkan bör begränsas och andelen oönskade fångster bör

  för att bidra till att människornas verksamhet får minimala konsekvenser för de marina ekosystemen och oönskade fångster förebyggs,
  minimeras och
  , där så är möjligt

  successivt elimineras,
  och till att man successivt uppnår en situation där alla fångster landas
  . [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(9)

Det bör införas en ekosystemansats i fiskeriförvaltningen, fiskeverksamhetens miljöpåverkan bör begränsas och andelen oönskade fångster bör

  för att bidra till att människornas verksamhet får minimala konsekvenser för de marina ekosystemen och oönskade fångster förebyggs,
  minimeras och
  , där så är möjligt

  successivt elimineras,
  och till att man successivt uppnår en situation där alla fångster landas
  . [Ändr. 15]

| (10) | Det är viktigt att förvaltningen av den gemensamma fiskeripolitiken genomsyras av principerna om god förvaltning. Bland dessa återfinns principerna om att beslut bör fattas på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning, brett deltagande av olika aktörer och ett långsiktigt perspektiv. För att den gemensamma fiskeripolitiken ska kunna förvaltas framgångsrikt är det nödvändigt att tydligt definiera de olika ansvarsområdena på EU-nivå och på nationell, regional och lokal nivå samt att se till att de åtgärder som vidtas sinsemellan är förenliga och överensstämmer med övrig EU-politik. |
| --- | --- |

(10)

Det är viktigt att förvaltningen av den gemensamma fiskeripolitiken genomsyras av principerna om god förvaltning. Bland dessa återfinns principerna om att beslut bör fattas på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning, brett deltagande av olika aktörer och ett långsiktigt perspektiv. För att den gemensamma fiskeripolitiken ska kunna förvaltas framgångsrikt är det nödvändigt att tydligt definiera de olika ansvarsområdena på EU-nivå och på nationell, regional och lokal nivå samt att se till att de åtgärder som vidtas sinsemellan är förenliga och överensstämmer med övrig EU-politik.

| (11) | Den gemensamma fiskeripolitiken bör ta full hänsyn till, om så behövs, djurhälsa, djurskydd, livsmedels- och fodersäkerhet. |
| --- | --- |

(11)

Den gemensamma fiskeripolitiken bör ta full hänsyn till, om så behövs, djurhälsa, djurskydd, livsmedels- och fodersäkerhet.

| (12) | Den gemensamma fiskeripolitiken bör genomföras på ett sätt
  som rent allmänt är förenligt med övrig unionspolitik och som särskilt
  tar hänsyn till hur den samverkar med unionens verksamhet på andra andra av havspolitikens områden; något som tas upp i meddelandet

  En integrerad havspolitik för Europeiska unionen


   (12)

  , i vilken det konstateras

  , mot bakgrunden
  att alla frågor som rör Europas hav påverkar varandra, även fysisk planering i kust- och havsområdena. Samverkan och integrering bör säkerställas i förvaltningen av sektorspolitiken för de olika områdena i Östersjön, Nordsjön, Keltiska havet, Biscayabukten, vid kusterna kring Iberiska halvön, i Medelhavet och i Svarta Havet. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(12)

Den gemensamma fiskeripolitiken bör genomföras på ett sätt
  som rent allmänt är förenligt med övrig unionspolitik och som särskilt
  tar hänsyn till hur den samverkar med unionens verksamhet på andra andra av havspolitikens områden; något som tas upp i meddelandet

  En integrerad havspolitik för Europeiska unionen


   (12)

  , i vilken det konstateras

  , mot bakgrunden
  att alla frågor som rör Europas hav påverkar varandra, även fysisk planering i kust- och havsområdena. Samverkan och integrering bör säkerställas i förvaltningen av sektorspolitiken för de olika områdena i Östersjön, Nordsjön, Keltiska havet, Biscayabukten, vid kusterna kring Iberiska halvön, i Medelhavet och i Svarta Havet. [Ändr. 17]

| (13) | Unionsfiskefartyg bör ha lika tillträde till unionsvatten och till de fiskeresurser som omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

(13)

Unionsfiskefartyg bör ha lika tillträde till unionsvatten och till de fiskeresurser som omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken.

| (14) | De regler som finns och som innebär att en medlemsstat kan begränsa tillträdet till ett område tolv sjömil från dess baslinje har fungerat bra och har inneburit att det har varit möjligt att bevara resurserna genom att fiskeansträngningen begränsas i de mest känsliga områdena av unionens vatten. Härigenom har det också varit möjligt att bevara det traditionella fiske som vissa kustsamhällen är beroende av för sin sociala och ekonomiska utveckling. De reglerna bör därför fortsätta att gälla
  och bör, vid behov, utökas för att ge förmånstillträde för fiskare som bedriver småskaligt och icke-industriellt fiske eller kustfiske
  . [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(14)

De regler som finns och som innebär att en medlemsstat kan begränsa tillträdet till ett område tolv sjömil från dess baslinje har fungerat bra och har inneburit att det har varit möjligt att bevara resurserna genom att fiskeansträngningen begränsas i de mest känsliga områdena av unionens vatten. Härigenom har det också varit möjligt att bevara det traditionella fiske som vissa kustsamhällen är beroende av för sin sociala och ekonomiska utveckling. De reglerna bör därför fortsätta att gälla
  och bör, vid behov, utökas för att ge förmånstillträde för fiskare som bedriver småskaligt och icke-industriellt fiske eller kustfiske
  . [Ändr. 18]

| (14a) | Definitionen av småskaligt fiske måste breddas så att kriterier utöver fartygsstorlekskriteriet beaktas, bl.a. rådande väderförhållanden, fiskemetoders inverkan på det marina ekosystemet, fartygens tid till sjöss och egenskaperna hos den ekonomiska enhet som utnyttjar resurserna. Särskild hänsyn bör tas till små öar utanför kusten som är beroende av fisket och de bör ges ekonomiskt stöd och ytterligare resurstilldelning, så att deras framtida överlevnad och utveckling säkras. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(14a)

Definitionen av småskaligt fiske måste breddas så att kriterier utöver fartygsstorlekskriteriet beaktas, bl.a. rådande väderförhållanden, fiskemetoders inverkan på det marina ekosystemet, fartygens tid till sjöss och egenskaperna hos den ekonomiska enhet som utnyttjar resurserna. Särskild hänsyn bör tas till små öar utanför kusten som är beroende av fisket och de bör ges ekonomiskt stöd och ytterligare resurstilldelning, så att deras framtida överlevnad och utveckling säkras. [Ändr. 19]

| (15) | Mot bakgrund av de strukturella, sociala och ekonomiska villkor som gäller för Azorerna, Madeira och Kanarieöarna bör de marina biologiska resurserna i vattnen kring öarna skyddas även i framtiden, då dessa bidrar till att bevara öarnas lokala ekonomier. Det är därför lämpligt att behålla bestämmelserna om att viss fiskeverksamhet i vattnen kring Azorerna, Madeira och Kanarieöarna är begränsad till fiskefartyg som är registrerade i hamnar på öarna. |
| --- | --- |

(15)

Mot bakgrund av de strukturella, sociala och ekonomiska villkor som gäller för Azorerna, Madeira och Kanarieöarna bör de marina biologiska resurserna i vattnen kring öarna skyddas även i framtiden, då dessa bidrar till att bevara öarnas lokala ekonomier. Det är därför lämpligt att behålla bestämmelserna om att viss fiskeverksamhet i vattnen kring Azorerna, Madeira och Kanarieöarna är begränsad till fiskefartyg som är registrerade i hamnar på öarna.

| (16) | Målet hållbart utnyttjande av de marina biologiska resurserna uppnås mest effektivt genom en flerårig strategi för fiskeriförvaltningen
  . I detta syfte bör medlemsstaterna, i nära samarbete med offentliga myndigheter och de rådgivande nämnderna, även på lokal nivå, skapa förutsättningar för hållbarhet
  , med i första hand fleråriga förvaltningsplaner som tar hänsyn till de enskilda fiskenas särdrag.
  Detta skulle kunna uppnås genom gemensamma åtgärder på regional nivå och, på ett mer bindande sätt, beslutsprocesser som leder till utarbetandet av fleråriga planer. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(16)

Målet hållbart utnyttjande av de marina biologiska resurserna uppnås mest effektivt genom en flerårig strategi för fiskeriförvaltningen
  . I detta syfte bör medlemsstaterna, i nära samarbete med offentliga myndigheter och de rådgivande nämnderna, även på lokal nivå, skapa förutsättningar för hållbarhet
  , med i första hand fleråriga förvaltningsplaner som tar hänsyn till de enskilda fiskenas särdrag.
  Detta skulle kunna uppnås genom gemensamma åtgärder på regional nivå och, på ett mer bindande sätt, beslutsprocesser som leder till utarbetandet av fleråriga planer. [Ändr. 20]

| (17) | De fleråriga planerna bör om möjligt omfatta flera bestånd om dessa bestånd utnyttjas samtidigt. De fleråriga planerna bör utgöra grunden för fastställandet av fiskemöjligheter och kvantifierbara mål för ett hållbart utnyttjande av de berörda bestånden och marina ekosystemen och de bör innehålla tydliga tidsramar och skyddsåtgärder för oförutsedd utveckling.
  De fleråriga planerna bör även styras av exakt definierade förvaltningsmål för att bidra till ett hållbart utnyttjande av de bestånd och marina ekosystem som berörs. När förvaltningsscenarierna kan få socioekonomiska följder för regionerna, bör dessa planer upprättas i samråd med aktörer i fiskerinäringen, med forskarvärlden och med institutionella aktörer. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(17)

De fleråriga planerna bör om möjligt omfatta flera bestånd om dessa bestånd utnyttjas samtidigt. De fleråriga planerna bör utgöra grunden för fastställandet av fiskemöjligheter och kvantifierbara mål för ett hållbart utnyttjande av de berörda bestånden och marina ekosystemen och de bör innehålla tydliga tidsramar och skyddsåtgärder för oförutsedd utveckling.
  De fleråriga planerna bör även styras av exakt definierade förvaltningsmål för att bidra till ett hållbart utnyttjande av de bestånd och marina ekosystem som berörs. När förvaltningsscenarierna kan få socioekonomiska följder för regionerna, bör dessa planer upprättas i samråd med aktörer i fiskerinäringen, med forskarvärlden och med institutionella aktörer. [Ändr. 21]

| (18) | Det behövs åtgärder som kan begränsa och eliminera den nu mycket stora andelen oönskade fångster och
  gradvis eliminera
  bruket att kasta fisk överbord.
  Den tidigare lagstiftningen har tyvärr ofta tvingat fiskare att kasta värdefulla resurser överbord.

  Oönskade fångster och uUtkast är ett stort slöseri med resurserna och motverkar ett hållbart utnyttjande av de marina biologiska resurserna och de marina ekosystemen och påverkar också fiskets ekonomiska livskraft negativt. Det bör införas en skyldighet att landa alla fångster av förvaltade bestånd som görs vid fiske i unionsvatten eller som görs av unionsfiskefartyg, och skyldigheten bör genomföras gradvis.
  I första hand bör man utveckla, främja och uppmuntra åtgärder och incitament som syftar till att överhuvudtaget undvika oönskade fångster. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(18)

Det behövs åtgärder som kan begränsa och eliminera den nu mycket stora andelen oönskade fångster och
  gradvis eliminera
  bruket att kasta fisk överbord.
  Den tidigare lagstiftningen har tyvärr ofta tvingat fiskare att kasta värdefulla resurser överbord.

  Oönskade fångster och uUtkast är ett stort slöseri med resurserna och motverkar ett hållbart utnyttjande av de marina biologiska resurserna och de marina ekosystemen och påverkar också fiskets ekonomiska livskraft negativt. Det bör införas en skyldighet att landa alla fångster av förvaltade bestånd som görs vid fiske i unionsvatten eller som görs av unionsfiskefartyg, och skyldigheten bör genomföras gradvis.
  I första hand bör man utveckla, främja och uppmuntra åtgärder och incitament som syftar till att överhuvudtaget undvika oönskade fångster. [Ändr. 22]

| (18a) | Skyldigheten att landa alla fångster bör införas gradvis för olika typer av fisken. Fiskarna bör ha rätt att fortsätta att kasta de arter överbord för vilka de bästa tillgängliga vetenskapliga rönen visar på en hög överlevnadsgrad när de släpps tillbaka i havet under villkor som fastställts för ett specifikt fiske. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(18a)

Skyldigheten att landa alla fångster bör införas gradvis för olika typer av fisken. Fiskarna bör ha rätt att fortsätta att kasta de arter överbord för vilka de bästa tillgängliga vetenskapliga rönen visar på en hög överlevnadsgrad när de släpps tillbaka i havet under villkor som fastställts för ett specifikt fiske. [Ändr. 23]

| (18b) | För att skyldigheten att landa alla fångster ska bli genomförbar och för att mildra effekten av varierande årliga fångstsammansättningar bör medlemsstaterna ha rätt att överföra kvoter mellan år upp till en viss procentandel. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(18b)

För att skyldigheten att landa alla fångster ska bli genomförbar och för att mildra effekten av varierande årliga fångstsammansättningar bör medlemsstaterna ha rätt att överföra kvoter mellan år upp till en viss procentandel. [Ändr. 24]

| (19) | Aktörerna bör inte få full ekonomisk vinst för landning av oönskade fångster. Landningar av fångster av fisk som är mindre än minimireferensstorleken för bevarande bör endast få avsättas för vissa ändamål och bör inte få säljas för livsmedelsändamål.
  Varje medlemsstat bör få bestämma om den vill tillåta kostnadsfri avsättning av fångsterna till filantropiska eller välgörande ändamål. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(19)

Aktörerna bör inte få full ekonomisk vinst för landning av oönskade fångster. Landningar av fångster av fisk som är mindre än minimireferensstorleken för bevarande bör endast få avsättas för vissa ändamål och bör inte få säljas för livsmedelsändamål.
  Varje medlemsstat bör få bestämma om den vill tillåta kostnadsfri avsättning av fångsterna till filantropiska eller välgörande ändamål. [Ändr. 25]

| (20) | Vad gäller bevarandet av bestånden
  och möjligheten att anpassa flottorna och fiskena
  bör det fastställas tydliga mål för vissa tekniska åtgärder
  och styrnivåerna bör anpassas till förvaltningsbehoven
  . [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(20)

Vad gäller bevarandet av bestånden
  och möjligheten att anpassa flottorna och fiskena
  bör det fastställas tydliga mål för vissa tekniska åtgärder
  och styrnivåerna bör anpassas till förvaltningsbehoven
  . [Ändr. 26]

| (21) | För de bestånd för vilka det inte har fastställts några fleråriga planer bör man säkra att utnyttjandenivåerna ger maximalt hållbart uttag genom att det fastställs begränsningar för fångst och/eller fiskeansträngning.
  Om de tillgängliga uppgifterna är otillräckliga bör fisket förvaltas med användning av approximativa standarder. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(21)

För de bestånd för vilka det inte har fastställts några fleråriga planer bör man säkra att utnyttjandenivåerna ger maximalt hållbart uttag genom att det fastställs begränsningar för fångst och/eller fiskeansträngning.
  Om de tillgängliga uppgifterna är otillräckliga bör fisket förvaltas med användning av approximativa standarder. [Ändr. 27]

| (21a) | Unionen bör öka sina insatser för att få till stånd ett effektivt internationellt samarbete och en effektiv förvaltning av bestånden i de hav som utgör gräns för både medlemsstater och tredjeländer och, i förekommande fall, inrätta en regional fiskeriförvaltningsorganisation för denna typ av områden. Unionen bör särskilt argumentera för skapandet av en regional fiskeriförvaltningsorganisation för Svarta havet. [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(21a)

Unionen bör öka sina insatser för att få till stånd ett effektivt internationellt samarbete och en effektiv förvaltning av bestånden i de hav som utgör gräns för både medlemsstater och tredjeländer och, i förekommande fall, inrätta en regional fiskeriförvaltningsorganisation för denna typ av områden. Unionen bör särskilt argumentera för skapandet av en regional fiskeriförvaltningsorganisation för Svarta havet. [Ändr. 28]

| (22) | På grund av det svåra ekonomiska läge
  som en del av
  fiskerinäringen befinner sig i och att vissa kustområden är beroende av fisket bör det skapas relativ stabilitet för fiskeverksamheten genom att fördela fiskemöjligheterna mellan medlemsstaterna på grundval av principen att varje medlemsstat tilldelas en förutsebar andel av bestånden. [Ändr. 29] |
| --- | --- |

(22)

På grund av det svåra ekonomiska läge
  som en del av
  fiskerinäringen befinner sig i och att vissa kustområden är beroende av fisket bör det skapas relativ stabilitet för fiskeverksamheten genom att fördela fiskemöjligheterna mellan medlemsstaterna på grundval av principen att varje medlemsstat tilldelas en förutsebar andel av bestånden. [Ändr. 29]

| (23) | Syftet med denna relativa stabilitet i fiskeverksamheten bör, med tanke på den rådande biologiska situationen för bestånden, vara att ta hänsyn till de särskilda behoven i regioner där lokalbefolkningen är särskilt beroende av fiske och närliggande verksamheter enligt rådets resolution av den 3 november 1976 om vissa externa aspekter av inrättandet av en fiskezon på 200 sjömil inom gemenskapen (13), med verkan från den 1 januari 1977, särskilt bilaga VII. Begreppet relativ stabilitet i fiskeverksamheten bör därför tolkas mot denna bakgrund. |
| --- | --- |

(23)

Syftet med denna relativa stabilitet i fiskeverksamheten bör, med tanke på den rådande biologiska situationen för bestånden, vara att ta hänsyn till de särskilda behoven i regioner där lokalbefolkningen är särskilt beroende av fiske och närliggande verksamheter enligt rådets resolution av den 3 november 1976 om vissa externa aspekter av inrättandet av en fiskezon på 200 sjömil inom gemenskapen (13), med verkan från den 1 januari 1977, särskilt bilaga VII. Begreppet relativ stabilitet i fiskeverksamheten bör därför tolkas mot denna bakgrund.

| (24) | Medlemsstaterna bör ges möjlighet att lämna in motiverade begäranden till kommissionen om att denna ska vidta åtgärder i enlighet med den gemensamma fiskeripolitiken för åtgärder som enligt medlemsstaterna krävs för att fullgöra de skyldigheter rörande särskilda skyddsområden som följer av artikel 4 i rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (14), de skyldigheter avseende särskilda bevarandeområdena som följer av artikel 6 i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (15) samt skyddade havsområden enligt artikel 13.4 i direktiv 2008/56/EG. |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterna bör ges möjlighet att lämna in motiverade begäranden till kommissionen om att denna ska vidta åtgärder i enlighet med den gemensamma fiskeripolitiken för åtgärder som enligt medlemsstaterna krävs för att fullgöra de skyldigheter rörande särskilda skyddsområden som följer av artikel 4 i rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (14), de skyldigheter avseende särskilda bevarandeområdena som följer av artikel 6 i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (15) samt skyddade havsområden enligt artikel 13.4 i direktiv 2008/56/EG.

| (25) | Kommissionen bör
  efter samråd med berörda rådgivande nämnder och medlemsstater
  kunna anta tillfälliga åtgärder om det till följd av fiskeverksamheten råder allvarlig fara för bevarandet av de marina biologiska resurserna eller för det marina ekosystemet och detta kräver omedelbara åtgärder.
  Dessa åtgärder bör fastställas inom ramen för fastlagda tidsspann och bör genomföras under en fastställd tidsperiod. [Ändr. 30] |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen bör
  efter samråd med berörda rådgivande nämnder och medlemsstater
  kunna anta tillfälliga åtgärder om det till följd av fiskeverksamheten råder allvarlig fara för bevarandet av de marina biologiska resurserna eller för det marina ekosystemet och detta kräver omedelbara åtgärder.
  Dessa åtgärder bör fastställas inom ramen för fastlagda tidsspann och bör genomföras under en fastställd tidsperiod. [Ändr. 30]

| (26) | Efter att relevanta rådgivande nämnders och aktörers synpunkter vederbörligen har beaktats bör

  Mmedlemsstaterna bör kunna anta bevarandeåtgärder och tekniska åtgärder för genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken så att det i fiskeripolitiken kan tas bättre hänsyn till de faktiska förhållandena och
  de
  enskilda fiskenas
  och de olika havsområdenas
  särskilda egenskaper och därmed förbättra efterlevnaden av fiskeripolitiken. [Ändr. 31] |
| --- | --- |

(26)

Efter att relevanta rådgivande nämnders och aktörers synpunkter vederbörligen har beaktats bör

  Mmedlemsstaterna bör kunna anta bevarandeåtgärder och tekniska åtgärder för genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken så att det i fiskeripolitiken kan tas bättre hänsyn till de faktiska förhållandena och
  de
  enskilda fiskenas
  och de olika havsområdenas
  särskilda egenskaper och därmed förbättra efterlevnaden av fiskeripolitiken. [Ändr. 31]

| (26a) | Medlemsstaterna bör uppmuntras att samarbeta med varandra på regional nivå. [Ändr. 32] |
| --- | --- |

(26a)

Medlemsstaterna bör uppmuntras att samarbeta med varandra på regional nivå. [Ändr. 32]

| (27) | Medlemsstaterna bör inom sin tolvmilsgräns ha rätt att anta bevarande- och förvaltningsåtgärder som gäller för alla unionsfiskefartyg, förutsatt att dessa åtgärder – när de gäller unionsfiskefartyg från andra medlemsstater – inte är diskriminerande och har föregåtts av samråd med berörda medlemsstater, och att unionen inte har antagit särskilda bevarande- och förvaltningsåtgärder inom just det tolvmilsområdet. |
| --- | --- |

(27)

Medlemsstaterna bör inom sin tolvmilsgräns ha rätt att anta bevarande- och förvaltningsåtgärder som gäller för alla unionsfiskefartyg, förutsatt att dessa åtgärder – när de gäller unionsfiskefartyg från andra medlemsstater – inte är diskriminerande och har föregåtts av samråd med berörda medlemsstater, och att unionen inte har antagit särskilda bevarande- och förvaltningsåtgärder inom just det tolvmilsområdet.

| (28) | Varje medlemsstat bör ges möjlighet att anta bevarande- och förvaltningsåtgärder för bestånd i unionsvatten som endast är tillämpliga för de unionsfiskefartyg som för medlemsstatens flagg. |
| --- | --- |

(28)

Varje medlemsstat bör ges möjlighet att anta bevarande- och förvaltningsåtgärder för bestånd i unionsvatten som endast är tillämpliga för de unionsfiskefartyg som för medlemsstatens flagg.

| (28a) | Fiskemöjligheter bör baseras på öppna och objektiva miljömässiga och sociala kriterier som ett sätt att främja ett ansvarsfullt fiske, vilket skulle säkerställa att de aktörer som fiskar på det mest miljövänliga viset och ger de största samhällsfördelarna uppmuntras. [Ändr. 234] |
| --- | --- |

(28a)

Fiskemöjligheter bör baseras på öppna och objektiva miljömässiga och sociala kriterier som ett sätt att främja ett ansvarsfullt fiske, vilket skulle säkerställa att de aktörer som fiskar på det mest miljövänliga viset och ger de största samhällsfördelarna uppmuntras. [Ändr. 234]

| (29) | Senast den 31 december 2013 bör det införas ett system med överlåtbara fiskenyttjanderätter för merparten av de bestånd som förvaltas inom den gemensamma fiskeripolitiken och systemet bör gälla för alla fartyg med en längd på tolv meter eller mer och för alla fiskefartyg med släpredskap. Medlemsstaterna får utesluta fartyg på upp till 12 meters längd som inte har släpredskap från systemet med överlåtbara fiskenyttjanderätter. Systemet bör bidra till att fiskerinäringen själv reducerar flottkapaciteten och ökar den ekonomiska lönsamheten samtidigt som det skapas ett juridisk säkert och exklusivt system med överlåtbara fiskenyttjanderätter för medlemsstaternas årliga fiskemöjligheter. Då de marina biologiska resurserna är en gemensam tillgång bör de överlåtbara fiskenyttjanderätterna endast avse nyttjanderätt till en medlemsstats del av årliga fiskemöjligheter och den bör kunna återkallas i enlighet med fastställda regler.
  [Ändr. 33] |
| --- | --- |

(29)

Senast den 31 december 2013 bör det införas ett system med överlåtbara fiskenyttjanderätter för merparten av de bestånd som förvaltas inom den gemensamma fiskeripolitiken och systemet bör gälla för alla fartyg med en längd på tolv meter eller mer och för alla fiskefartyg med släpredskap. Medlemsstaterna får utesluta fartyg på upp till 12 meters längd som inte har släpredskap från systemet med överlåtbara fiskenyttjanderätter. Systemet bör bidra till att fiskerinäringen själv reducerar flottkapaciteten och ökar den ekonomiska lönsamheten samtidigt som det skapas ett juridisk säkert och exklusivt system med överlåtbara fiskenyttjanderätter för medlemsstaternas årliga fiskemöjligheter. Då de marina biologiska resurserna är en gemensam tillgång bör de överlåtbara fiskenyttjanderätterna endast avse nyttjanderätt till en medlemsstats del av årliga fiskemöjligheter och den bör kunna återkallas i enlighet med fastställda regler.
  [Ändr. 33]

| (29a) | I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör varje medlemsstat kunna välja vilken metod den vill använda för att fördela de fiskemöjligheter som medlemsstaten tilldelats, utan att vara bunden av ett fördelningssystem på unionsnivå. Därmed står det medlemsstaterna fritt att välja om de vill införa ett system med överlåtbara fiskenyttjanderätter eller inte. [Ändr. 37] |
| --- | --- |

(29a)

I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör varje medlemsstat kunna välja vilken metod den vill använda för att fördela de fiskemöjligheter som medlemsstaten tilldelats, utan att vara bunden av ett fördelningssystem på unionsnivå. Därmed står det medlemsstaterna fritt att välja om de vill införa ett system med överlåtbara fiskenyttjanderätter eller inte. [Ändr. 37]

| (30) | Fiskenyttjanderätterna bör vara överlåtbara och kunna leasas; syftet med detta är att överföra förvaltningen av fiskemöjligheterna till fiskerinäringen och se till att de fiskare som lämnar näringen inte blir beroende av offentligt ekonomiskt bistånd inom den gemensamma fiskeripolitiken.
  [Ändr. 35] |
| --- | --- |

(30)

Fiskenyttjanderätterna bör vara överlåtbara och kunna leasas; syftet med detta är att överföra förvaltningen av fiskemöjligheterna till fiskerinäringen och se till att de fiskare som lämnar näringen inte blir beroende av offentligt ekonomiskt bistånd inom den gemensamma fiskeripolitiken.
  [Ändr. 35]

| (31) | Mot bakgrund av vissa småskaliga flottors särskilda egenskaper och socioekonomiska sårbarhet är det motiverat att det obligatoriska systemet med överlåtbara fiskenyttjanderätter begränsas till stora fartyg. Systemet med överlåtbara fiskenyttjanderätter bör endast gälla för bestånd för vilka det tilldelas fiskemöjligheter.
  [Ändr. 36] |
| --- | --- |

(31)

Mot bakgrund av vissa småskaliga flottors särskilda egenskaper och socioekonomiska sårbarhet är det motiverat att det obligatoriska systemet med överlåtbara fiskenyttjanderätter begränsas till stora fartyg. Systemet med överlåtbara fiskenyttjanderätter bör endast gälla för bestånd för vilka det tilldelas fiskemöjligheter.
  [Ändr. 36]

| (31a) | Kommissionen bör genomföra flottbedömningar för att erhålla trovärdiga uppgifter avseende exakt hur överkapaciteten ser ut på unionsnivå, så att lämpliga och riktade verktyg för att reducera den kan föreslås. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

(31a)

Kommissionen bör genomföra flottbedömningar för att erhålla trovärdiga uppgifter avseende exakt hur överkapaciteten ser ut på unionsnivå, så att lämpliga och riktade verktyg för att reducera den kan föreslås. [Ändr. 34]

| (31b) | Det bör införas ett obligatoriskt system för utvärdering av flottregistren och för kontroll av kapacitetstaken, i syfte att säkerställa att varje medlemsstat respekterar de kapacitetstak som den tilldelats och stärka fiskekontrollsystemet så att fiskekapaciteten anpassas till tillgängliga resurser. [Ändr. 38] |
| --- | --- |

(31b)

Det bör införas ett obligatoriskt system för utvärdering av flottregistren och för kontroll av kapacitetstaken, i syfte att säkerställa att varje medlemsstat respekterar de kapacitetstak som den tilldelats och stärka fiskekontrollsystemet så att fiskekapaciteten anpassas till tillgängliga resurser. [Ändr. 38]

| (32) | För de unionsfiskefartyg som inte fiskar inom systemet med överlåtbara fiskenyttjanderätter bör det kunna antas

  Medlemsstaterna måste i vissa fall fortfarande anta
  särskilda åtgärder för att anpassa antalet unionsfiskefartyg

  sin fiskekapacitet
  till de tillgängliga resurserna. I de åtgärderna bör det fastställas obligatoriska maximitak för flottkapaciteten och nationella system för in- och utträde med avseende på det stöd för fartyg som tas ur bruk som beviljas inom ramen för Europeiska fiskerifonden.

  Därför bör kapaciteten utvärderas för varje bestånd och havsområde i unionen. Denna utvärdering bör baseras på gemensamma riktlinjer. Varje medlemsstat bör kunna välja de åtgärder och instrument den önskar tillämpa för att minska alltför stor fiskekapacitet
  . [Ändr. 39] |
| --- | --- |

(32)

För de unionsfiskefartyg som inte fiskar inom systemet med överlåtbara fiskenyttjanderätter bör det kunna antas

  Medlemsstaterna måste i vissa fall fortfarande anta
  särskilda åtgärder för att anpassa antalet unionsfiskefartyg

  sin fiskekapacitet
  till de tillgängliga resurserna. I de åtgärderna bör det fastställas obligatoriska maximitak för flottkapaciteten och nationella system för in- och utträde med avseende på det stöd för fartyg som tas ur bruk som beviljas inom ramen för Europeiska fiskerifonden.

  Därför bör kapaciteten utvärderas för varje bestånd och havsområde i unionen. Denna utvärdering bör baseras på gemensamma riktlinjer. Varje medlemsstat bör kunna välja de åtgärder och instrument den önskar tillämpa för att minska alltför stor fiskekapacitet
  . [Ändr. 39]

| (33) | Medlemsstaterna bör registrera viss grundläggande information om de unionsfiskefartyg som för medlemsstatens flagg och om den verksamhet som fartygen bedriver. Uppgifterna bör stå till kommissionens förfogande så att kommissionen kan övervaka storleken på medlemsstaternas flottor. |
| --- | --- |

(33)

Medlemsstaterna bör registrera viss grundläggande information om de unionsfiskefartyg som för medlemsstatens flagg och om den verksamhet som fartygen bedriver. Uppgifterna bör stå till kommissionens förfogande så att kommissionen kan övervaka storleken på medlemsstaternas flottor.

| (34) | För att kunna förvalta fisket utifrån bästa tillgängliga vetenskapliga

  fullständig och exakt vetenskaplig
  rådgivning krävs harmoniserade, tillförlitliga och korrekta data. Medlemsstaterna bör därför samla in data om flottorna och om deras verksamhet, särskilt biologiska data om fångster, inbegripet utkast, undersökningsuppgifter om bestånden och om fiskets potentiella effekter på de marina ekosystemen.
  Kommissionen bör främja nödvändiga förutsättningar för en harmonisering av data i syfte att få till stånd en ekosystembaserad tolkning av resurserna. [Ändr. 40] |
| --- | --- |

(34)

För att kunna förvalta fisket utifrån bästa tillgängliga vetenskapliga

  fullständig och exakt vetenskaplig
  rådgivning krävs harmoniserade, tillförlitliga och korrekta data. Medlemsstaterna bör därför samla in data om flottorna och om deras verksamhet, särskilt biologiska data om fångster, inbegripet utkast, undersökningsuppgifter om bestånden och om fiskets potentiella effekter på de marina ekosystemen.
  Kommissionen bör främja nödvändiga förutsättningar för en harmonisering av data i syfte att få till stånd en ekosystembaserad tolkning av resurserna. [Ändr. 40]

| (35) | I de data som samlas in bör ingå data som underlättar den ekonomiska bedömningen av de

  alla
  företag som är verksamma inom fiske, vattenbruk och beredning av fiskeri- och vattenbruksprodukter
  , oberoende av deras storlek,
  och uppgifter om sysselsättningstrender inom sektorn
  liksom om följderna av utvecklingen för fiskesamhällena
  . [Ändr. 41] |
| --- | --- |

(35)

I de data som samlas in bör ingå data som underlättar den ekonomiska bedömningen av de

  alla
  företag som är verksamma inom fiske, vattenbruk och beredning av fiskeri- och vattenbruksprodukter
  , oberoende av deras storlek,
  och uppgifter om sysselsättningstrender inom sektorn
  liksom om följderna av utvecklingen för fiskesamhällena
  . [Ändr. 41]

| (36) | Medlemsstaterna bör förvalta insamlade data och ställa dem till förfogande för de vetenskapliga slutanvändarna, på grundval av ett flerårigt unionsprogram
  , och förse berörda parter med de relevanta resultaten
  .
  De regionala myndigheternas deltagande i datainsamlingen bör stärkas.
  Medlemsstaterna bör också samarbeta med varandra för att samordna datainsamlingen. I lämpliga fall bör medlemsstaterna också samarbeta kring datainsamlingen med de tredjeländer som berörs av ett och samma havsområde

  , om möjligt genom ett regionalt organ som inrättats i detta syfte, med beaktande av behovet av att följa internationell rätt, i synnerhet Unclos
  . [Ändr. 42] |
| --- | --- |

(36)

Medlemsstaterna bör förvalta insamlade data och ställa dem till förfogande för de vetenskapliga slutanvändarna, på grundval av ett flerårigt unionsprogram
  , och förse berörda parter med de relevanta resultaten
  .
  De regionala myndigheternas deltagande i datainsamlingen bör stärkas.
  Medlemsstaterna bör också samarbeta med varandra för att samordna datainsamlingen. I lämpliga fall bör medlemsstaterna också samarbeta kring datainsamlingen med de tredjeländer som berörs av ett och samma havsområde

  , om möjligt genom ett regionalt organ som inrättats i detta syfte, med beaktande av behovet av att följa internationell rätt, i synnerhet Unclos
  . [Ändr. 42]

| (37) | Den politikinriktade fiskeriforskningen bör stärkas genom nationellt antagna program för fiskerivetenskaplig datainsamling,
  oberoende
  forskning och innovation samordnade med andra medlemsstater och med unionens ramprogram för forskning och innovation
  liksom genom en nödvändig harmonisering och systematisering av data som kommissionen ska genomföra
  . [Ändr. 43] |
| --- | --- |

(37)

Den politikinriktade fiskeriforskningen bör stärkas genom nationellt antagna program för fiskerivetenskaplig datainsamling,
  oberoende
  forskning och innovation samordnade med andra medlemsstater och med unionens ramprogram för forskning och innovation
  liksom genom en nödvändig harmonisering och systematisering av data som kommissionen ska genomföra
  . [Ändr. 43]

| (38) | Unionen bör främja den gemensamma fiskeripolitikens mål på internationell nivå. Unionen bör i detta syfte sträva efter att förbättra regionala och internationella organisationers insatser vad gäller bevarande och
  hållbar
  förvaltning av internationella fiskbestånd genom att främja vetenskapsbaserat beslutsfattande, bättre efterlevnad, ökad insyn och större delaktighet

  ett effektivt deltagande
  från aktörernas sida samt genom att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU). [Ändr. 44] |
| --- | --- |

(38)

Unionen bör främja den gemensamma fiskeripolitikens mål på internationell nivå. Unionen bör i detta syfte sträva efter att förbättra regionala och internationella organisationers insatser vad gäller bevarande och
  hållbar
  förvaltning av internationella fiskbestånd genom att främja vetenskapsbaserat beslutsfattande, bättre efterlevnad, ökad insyn och större delaktighet

  ett effektivt deltagande
  från aktörernas sida samt genom att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU). [Ändr. 44]

| (39) | Det bör genom de avtal om hållbart fiske som ingås med tredjeländer säkerställas att den fiskeverksamhet som unionen bedriver i tredjeländers vatten grundas på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning så att de marina biologiska resurserna utnyttjas
  och bevaras
  på ett hållbart sätt
  , med iakttagande av den princip om överskott som avses i Unclos
  . Avtalen om hållbart fiske, som ger tillträdesrätter i utbyte mot ett ekonomiskt bidrag från unionen, bör säkra att det inrättas
  ett högkvalitativt system för insamling av vetenskapliga uppgifter och
  en högkvalitativ ram för styrningen som inriktas på effektiv övervakning, kontroll och tillsyn. [Ändr. 45] |
| --- | --- |

(39)

Det bör genom de avtal om hållbart fiske som ingås med tredjeländer säkerställas att den fiskeverksamhet som unionen bedriver i tredjeländers vatten grundas på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning så att de marina biologiska resurserna utnyttjas
  och bevaras
  på ett hållbart sätt
  , med iakttagande av den princip om överskott som avses i Unclos
  . Avtalen om hållbart fiske, som ger tillträdesrätter i utbyte mot ett ekonomiskt bidrag från unionen, bör säkra att det inrättas
  ett högkvalitativt system för insamling av vetenskapliga uppgifter och
  en högkvalitativ ram för styrningen som inriktas på effektiv övervakning, kontroll och tillsyn. [Ändr. 45]

| (40) | Införandet av en klausul om de mänskliga rättigheterna i avtalen om hållbart fiske bör vara fullt förenlig med unionens övergripande mål på utvecklingspolitikens område. |
| --- | --- |

(40)

Införandet av en klausul om de mänskliga rättigheterna i avtalen om hållbart fiske bör vara fullt förenlig med unionens övergripande mål på utvecklingspolitikens område.

| (41) | Respekten för de demokratiska principerna och mänskliga rättigheterna så som de fastställs i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och andra gällande internationella instrument för de mänskilga rättigheterna, samt rättsstatsprincipen, bör utgöra en viktig del av avtal om hållbart fiske och omfatttas av en särskild klausul om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

(41)

Respekten för de demokratiska principerna och mänskliga rättigheterna så som de fastställs i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och andra gällande internationella instrument för de mänskilga rättigheterna, samt rättsstatsprincipen, bör utgöra en viktig del av avtal om hållbart fiske och omfatttas av en särskild klausul om de mänskliga rättigheterna.

| (41a) | Mot bakgrund av det allvarliga problem med piratverksamhet som drabbar unionsfartyg som fiskar enligt bilaterala eller multilaterala avtal i tredjeländer och det faktum att dessa fartyg är särskilt sårbara för piratangrepp, krävs kraftigare åtgärder och insatser för att skydda dessa fiskefartyg. [Ändr. 46] |
| --- | --- |

(41a)

Mot bakgrund av det allvarliga problem med piratverksamhet som drabbar unionsfartyg som fiskar enligt bilaterala eller multilaterala avtal i tredjeländer och det faktum att dessa fartyg är särskilt sårbara för piratangrepp, krävs kraftigare åtgärder och insatser för att skydda dessa fiskefartyg. [Ändr. 46]

| (42) | Vattenbruket bör bidra till att unionens livsmedelsproduktionspotential förblir hållbar i hela unionen så att EU-medborgarnas livsmedelsförsörjning
  inklusive livsmedelstillgång, samt tillväxt och sysselsättning
  är tryggad på lång sikt och för att bemöta den ökande internationella efterfrågan på livsmedel från havet. [Ändr. 47] |
| --- | --- |

(42)

Vattenbruket bör bidra till att unionens livsmedelsproduktionspotential förblir hållbar i hela unionen så att EU-medborgarnas livsmedelsförsörjning
  inklusive livsmedelstillgång, samt tillväxt och sysselsättning
  är tryggad på lång sikt och för att bemöta den ökande internationella efterfrågan på livsmedel från havet. [Ändr. 47]

| (43) | I kommissionens strategi för hållbar utveckling av det europeiska vattenbruket (16), som antogs 2009 och som välkomnades av rådet och Europaparlamentet och som godkändes av rådet, noteras att det finns behov av att skapa jämlika villkor för vattenbruket som gynnar utvecklingen av denna näring. |
| --- | --- |

(43)

I kommissionens strategi för hållbar utveckling av det europeiska vattenbruket (16), som antogs 2009 och som välkomnades av rådet och Europaparlamentet och som godkändes av rådet, noteras att det finns behov av att skapa jämlika villkor för vattenbruket som gynnar utvecklingen av denna näring.

| (44) | Den gemensamma fiskeripolitiken bör bidra till Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla och hjälpa till att nå målen i den strategin (17). |
| --- | --- |

(44)

Den gemensamma fiskeripolitiken bör bidra till Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla och hjälpa till att nå målen i den strategin (17).

| (45) | Vattenbruket inom unionen påverkas av att villkoren inte är desamma i alla medlemsstaterna, bland annat när det gäller tillstånd för aktörerna, och det bör därför tas fram strategiska EU-riktlinjer för nationella strategiska planer i syfte att stärka vattenbrukets konkurrenskraft, främja utveckling och innovation i vattenbruket, och främja ekonomisk aktivitet, diversifiering, och verka för bättre livskvalitet i kust- och landsbygdsområden; vidare bör det upprättas mekanismer för utbyte av information och goda metoder mellan medlemsstaterna genom en öppen metod för samordning av nationella åtgärder rörande företagssäkerhet, tillträde till unionens vatten och områden, samt förenkling av förfarandena för licensbeviljande. |
| --- | --- |

(45)

Vattenbruket inom unionen påverkas av att villkoren inte är desamma i alla medlemsstaterna, bland annat när det gäller tillstånd för aktörerna, och det bör därför tas fram strategiska EU-riktlinjer för nationella strategiska planer i syfte att stärka vattenbrukets konkurrenskraft, främja utveckling och innovation i vattenbruket, och främja ekonomisk aktivitet, diversifiering, och verka för bättre livskvalitet i kust- och landsbygdsområden; vidare bör det upprättas mekanismer för utbyte av information och goda metoder mellan medlemsstaterna genom en öppen metod för samordning av nationella åtgärder rörande företagssäkerhet, tillträde till unionens vatten och områden, samt förenkling av förfarandena för licensbeviljande.

| (46) | Vattenbruket har vissa särdrag som gör att det behövs en rådgivande nämnd för samråd med aktörerna om den unionspolitik som kan beröra vattenbruket. |
| --- | --- |

(46)

Vattenbruket har vissa särdrag som gör att det behövs en rådgivande nämnd för samråd med aktörerna om den unionspolitik som kan beröra vattenbruket.

| (46a) | Med tanke på de yttersta randområdenas särdrag, särskilt deras geografiska avskildhet och fiskets betydelse för deras ekonomier, bör det inrättas en rådgivande nämnd för de yttersta randområdena som delas upp i tre sektioner för vart och ett av havsområdena västra Atlanten, östra Atlanten och Indiska oceanen. Ett av syftena för denna rådgivande nämnd bör vara att bidra till åtgärder mot det olagliga, odeklarerade och orapporterade fisket i världen. [Ändr. 48] |
| --- | --- |

(46a)

Med tanke på de yttersta randområdenas särdrag, särskilt deras geografiska avskildhet och fiskets betydelse för deras ekonomier, bör det inrättas en rådgivande nämnd för de yttersta randområdena som delas upp i tre sektioner för vart och ett av havsområdena västra Atlanten, östra Atlanten och Indiska oceanen. Ett av syftena för denna rådgivande nämnd bör vara att bidra till åtgärder mot det olagliga, odeklarerade och orapporterade fisket i världen. [Ändr. 48]

| (47) | Det finns ett behov att stärka fiskeri- och vattenbrukssektorns konkurrenskraft och för förenkling för att bättre förvalta produktion och saluföring inom sektorn
  . Det är därvidlag nödvändigt att säkerställa ömsesidighet i handeln med tredjeländer för att skapa likvärdiga förutsättningar på unionsmarknaden med avseende på både fiskeriverksamhetens hållbarhet och hälsokontroller
  . Den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter bör säkerställa att det råder lika villkor för alla fiskeri- och vattenbruksprodukter som saluförs i unionen,
  oavsett om de härrör från unionen eller från tredjeländer, se till
  att konsumenterna kan göra väl underbyggda val
  på grundval av spårbarhet
  och
  bör
  främja ansvarstagande konsumtion och förbättra de ekonomiska kunskaperna om och förståelsen för unionens marknaderna i hela distributionskedjan.
  Den del av denna förordning som avser den gemensamma marknadsordningen bör innehålla bestämmelser som innebär att fiskeri- och vattenbruksprodukter endast får importeras om de uppfyller internationella sociala och miljömässiga regler. [Ändr. 49] |
| --- | --- |

(47)

Det finns ett behov att stärka fiskeri- och vattenbrukssektorns konkurrenskraft och för förenkling för att bättre förvalta produktion och saluföring inom sektorn
  . Det är därvidlag nödvändigt att säkerställa ömsesidighet i handeln med tredjeländer för att skapa likvärdiga förutsättningar på unionsmarknaden med avseende på både fiskeriverksamhetens hållbarhet och hälsokontroller
  . Den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter bör säkerställa att det råder lika villkor för alla fiskeri- och vattenbruksprodukter som saluförs i unionen,
  oavsett om de härrör från unionen eller från tredjeländer, se till
  att konsumenterna kan göra väl underbyggda val
  på grundval av spårbarhet
  och
  bör
  främja ansvarstagande konsumtion och förbättra de ekonomiska kunskaperna om och förståelsen för unionens marknaderna i hela distributionskedjan.
  Den del av denna förordning som avser den gemensamma marknadsordningen bör innehålla bestämmelser som innebär att fiskeri- och vattenbruksprodukter endast får importeras om de uppfyller internationella sociala och miljömässiga regler. [Ändr. 49]

| (48) | Den gemensamma marknadsordningen bör genomföras i enlighet med unionens internationella åtaganden, särskilt Världshandelsorganisationens bestämmelser. För en framgångsrik fiskeripolitik krävs ett effektivt system för kontroll, inspektion och tillsyn, även för att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.
  Följaktligen bör existerande lagstiftning på detta område genomföras på ett effektivt sätt och

  Ddet bör inrättas ett unionssystem för kontroll, inspektion och tillsyn för att säkra att den gemensamma fiskeripolitikens regler efterlevs. [Ändr. 50] |
| --- | --- |

(48)

Den gemensamma marknadsordningen bör genomföras i enlighet med unionens internationella åtaganden, särskilt Världshandelsorganisationens bestämmelser. För en framgångsrik fiskeripolitik krävs ett effektivt system för kontroll, inspektion och tillsyn, även för att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.
  Följaktligen bör existerande lagstiftning på detta område genomföras på ett effektivt sätt och

  Ddet bör inrättas ett unionssystem för kontroll, inspektion och tillsyn för att säkra att den gemensamma fiskeripolitikens regler efterlevs. [Ändr. 50]

| (49) | Inom ramen för unionssystemet för kontroll, inspektion och tillsyn bör användningen av modern
  och effektiv
  teknik främjas. Medlemsstaterna och kommissionen bör ha möjlighet att genomföra pilotprojekt avseende ny kontrollteknik och system för datahantering. [Ändr. 51] |
| --- | --- |

(49)

Inom ramen för unionssystemet för kontroll, inspektion och tillsyn bör användningen av modern
  och effektiv
  teknik främjas. Medlemsstaterna och kommissionen bör ha möjlighet att genomföra pilotprojekt avseende ny kontrollteknik och system för datahantering. [Ändr. 51]

| (50) | För att säkerställa att de berörda aktörerna deltar i unionssystemet för kontroll, inspektion och tillsyn bör medlemsstaterna kunna kräva att innehavare av fiskelicens för unionsfiskefartyg med en längd på tolv meter eller mer som för medlemsstatens flagg

  deras aktörer
  bidrar proportionellt till kostnaderna för
  driften av
  systemet. [Ändr. 196] |
| --- | --- |

(50)

För att säkerställa att de berörda aktörerna deltar i unionssystemet för kontroll, inspektion och tillsyn bör medlemsstaterna kunna kräva att innehavare av fiskelicens för unionsfiskefartyg med en längd på tolv meter eller mer som för medlemsstatens flagg

  deras aktörer
  bidrar proportionellt till kostnaderna för
  driften av
  systemet. [Ändr. 196]

| (51) | Medlemsstaterna kan inte uppnå den gemensamma fiskeripolitikens mål i tillräcklig utsträckning på grund av problemen när det gäller utvecklingen och förvaltningen av fiskerinäringen och på grund av medlemsstaternas begränsade ekonomiska resurser. För att de målen ska kunna uppnås bör det beviljas ett flerårigt ekonomiskt stöd från unionen till de mål som är prioriterade i den gemensamma fiskeripolitiken
  , vilket ska vara anpassat till fiskerinäringens särdrag i varje medlemsstat
  . [Ändr. 52] |
| --- | --- |

(51)

Medlemsstaterna kan inte uppnå den gemensamma fiskeripolitikens mål i tillräcklig utsträckning på grund av problemen när det gäller utvecklingen och förvaltningen av fiskerinäringen och på grund av medlemsstaternas begränsade ekonomiska resurser. För att de målen ska kunna uppnås bör det beviljas ett flerårigt ekonomiskt stöd från unionen till de mål som är prioriterade i den gemensamma fiskeripolitiken
  , vilket ska vara anpassat till fiskerinäringens särdrag i varje medlemsstat
  . [Ändr. 52]

| (51a) | Unionens ekonomiska stöd bör underlätta utvecklingen av allmännyttiga varor och tjänster i fiskerinäringen och särskilt stödja kontroll- och övervakningsåtgärder, datainsamling samt forskning om och utveckling av verksamhet som är inriktad på att säkerställa ett marint ekosystem i gott tillstånd. [Ändr. 245] |
| --- | --- |

(51a)

Unionens ekonomiska stöd bör underlätta utvecklingen av allmännyttiga varor och tjänster i fiskerinäringen och särskilt stödja kontroll- och övervakningsåtgärder, datainsamling samt forskning om och utveckling av verksamhet som är inriktad på att säkerställa ett marint ekosystem i gott tillstånd. [Ändr. 245]

| (52) | Ekonomiskt stöd från unionen bör endast beviljas på villkor att medlemsstaterna och aktörerna
  , däribland fartygsägarna,
  efterlever den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser. Det ekonomiska stödet bör därför avbrytas, dras in eller korrigeras om medlemsstaterna inte iakttar reglerna i den gemensamma fiskeripolitiken och om aktörerna begår allvarliga överträdelser av bestämmelserna. [Ändr. 53] |
| --- | --- |

(52)

Ekonomiskt stöd från unionen bör endast beviljas på villkor att medlemsstaterna och aktörerna
  , däribland fartygsägarna,
  efterlever den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser. Det ekonomiska stödet bör därför avbrytas, dras in eller korrigeras om medlemsstaterna inte iakttar reglerna i den gemensamma fiskeripolitiken och om aktörerna begår allvarliga överträdelser av bestämmelserna. [Ändr. 53]

| (53) | Dialog med aktörerna har visat sig vara av stor betydelse för förverkligandet av den gemensamma fiskeripolitikens mål. Mot bakgrund av de många olika förhållanden som råder i unionens vatten och ökad regionalisering av den gemensamma fiskeripolitiken bör de rådgivande nämnderna se till att alla aktörers kunskap och erfarenheter kommer den gemensamma fiskeripolitiken till godo
  , särskilt i samband med utarbetandet av de fleråriga planerna
  . [Ändr. 54] |
| --- | --- |

(53)

Dialog med aktörerna har visat sig vara av stor betydelse för förverkligandet av den gemensamma fiskeripolitikens mål. Mot bakgrund av de många olika förhållanden som råder i unionens vatten och ökad regionalisering av den gemensamma fiskeripolitiken bör de rådgivande nämnderna se till att alla aktörers kunskap och erfarenheter kommer den gemensamma fiskeripolitiken till godo
  , särskilt i samband med utarbetandet av de fleråriga planerna
  . [Ändr. 54]

| (54) | Med tanke på särdragen hos de yttersta randområdena, vattenbruket, inlandsfisket och Svarta havet är

  Ddet förefaller lämpligt att kommissionen bemyndigas att genom delegerade akter inrätta en ny rådgivande nämnd
  för var
  och ändra de existerande rådgivande nämndernas behörighetsområden, bland annat med tanke på Svarta havets särdrag

  en av dessa
  . [Ändr. 55] |
| --- | --- |

(54)

Med tanke på särdragen hos de yttersta randområdena, vattenbruket, inlandsfisket och Svarta havet är

  Ddet förefaller lämpligt att kommissionen bemyndigas att genom delegerade akter inrätta en ny rådgivande nämnd
  för var
  och ändra de existerande rådgivande nämndernas behörighetsområden, bland annat med tanke på Svarta havets särdrag

  en av dessa
  . [Ändr. 55]

| (55) | För att nå målen för den gemensamma fiskeripolitiken bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 209 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen när det gäller att ange fiskerirelaterade åtgärder för att mildra effekten av fiskeverksamhet i särskilda bevarandeområden

  för att, när tvingande skäl till skyndsamhet föreligger, minska ett allvarligt hot mot bevarandet av de marina biologiska resurserna eller mot det marina ekosystemet
  , anpassningen av skyldigheten att landa alla fångster för att fullgöra unionens internationella åtaganden, antagandet av övergripande bevarandeåtgärder inom ramen för de fleråriga planerna eller tekniska åtgärder, omräkningen av flottkapacitetstaken, definitionen av grundläggande information om unionsfiskefartygen och om deras verksamhet, reglerna för genomförandet av pilotprojekt om ny kontrollteknik och nya system för datahantering, ändringar av bilaga III när det gäller de rådgivande nämndernas behörighetsområden samt de rådgivande nämndernas sammansättning och funktion. [Ändr. 56] |
| --- | --- |

(55)

För att nå målen för den gemensamma fiskeripolitiken bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 209 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen när det gäller att ange fiskerirelaterade åtgärder för att mildra effekten av fiskeverksamhet i särskilda bevarandeområden

  för att, när tvingande skäl till skyndsamhet föreligger, minska ett allvarligt hot mot bevarandet av de marina biologiska resurserna eller mot det marina ekosystemet
  , anpassningen av skyldigheten att landa alla fångster för att fullgöra unionens internationella åtaganden, antagandet av övergripande bevarandeåtgärder inom ramen för de fleråriga planerna eller tekniska åtgärder, omräkningen av flottkapacitetstaken, definitionen av grundläggande information om unionsfiskefartygen och om deras verksamhet, reglerna för genomförandet av pilotprojekt om ny kontrollteknik och nya system för datahantering, ändringar av bilaga III när det gäller de rådgivande nämndernas behörighetsområden samt de rådgivande nämndernas sammansättning och funktion. [Ändr. 56]

| (56) | Det är synnerligen viktigt att kommissionen genomför relevanta samråd under sitt förberedande arbetet inför antagandet av delegerade akter, även på expertnivå. |
| --- | --- |

(56)

Det är synnerligen viktigt att kommissionen genomför relevanta samråd under sitt förberedande arbetet inför antagandet av delegerade akter, även på expertnivå.

| (57) | Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerande akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerande akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt till Europaparlamentet och rådet.

| (58) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av de tekniska driftskraven för överföringen av information rörande registren över fiskeflottan och uppgiftskraven inom ramen för fiskeriförvaltningen bör kommissionen ges genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (18). |
| --- | --- |

(58)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av de tekniska driftskraven för överföringen av information rörande registren över fiskeflottan och uppgiftskraven inom ramen för fiskeriförvaltningen bör kommissionen ges genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (18).

| (59) | För att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens grundläggande mål, dvs. att säkra långsiktigt hållbara ekonomiska, sociala och miljömässiga villkor för fisket och vattenbruket och bidra till livsmedelsförsörjningen är det nödvändigt och lämpligt att anta regler för bevarande och utnyttjande av havets biologiska resurser
  liksom regler som säkerställer ekonomisk och social hållbarhet i unionens fiskeri- och skaldjursnäring, samt vid behov tillräcklig finansiering [Ändr. 57] |
| --- | --- |

(59)

För att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens grundläggande mål, dvs. att säkra långsiktigt hållbara ekonomiska, sociala och miljömässiga villkor för fisket och vattenbruket och bidra till livsmedelsförsörjningen är det nödvändigt och lämpligt att anta regler för bevarande och utnyttjande av havets biologiska resurser
  liksom regler som säkerställer ekonomisk och social hållbarhet i unionens fiskeri- och skaldjursnäring, samt vid behov tillräcklig finansiering [Ändr. 57]

| (60) | I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen går inte denna förordning utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(60)

I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen går inte denna förordning utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (61) | Rådets beslut 2004/585/EG av den 19 juli 2004 om inrättande av regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (19) bör upphävas när motsvarande regler i denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

(61)

Rådets beslut 2004/585/EG av den 19 juli 2004 om inrättande av regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (19) bör upphävas när motsvarande regler i denna förordning träder i kraft.

| (62) | Förordning (EG) nr 199/2008 av den 25 februari 2008 om upprättande av en gemenskapsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken

   (20)

  bör upphävas, men bör fortsätta att tillämpas avseende de nationella program som antagits för insamling och hantering av data för åren 2011–2013.
  [Ändr. 58] |
| --- | --- |

(62)

Förordning (EG) nr 199/2008 av den 25 februari 2008 om upprättande av en gemenskapsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken

   (20)

  bör upphävas, men bör fortsätta att tillämpas avseende de nationella program som antagits för insamling och hantering av data för åren 2011–2013.
  [Ändr. 58]

| (63) | På grund av ändringarnas antal och omfattning bör rådets förordning (EG) nr 2371/2002 upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(63)

På grund av ändringarnas antal och omfattning bör rådets förordning (EG) nr 2371/2002 upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

DEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   Den gemensamma fiskeripolitiken ska omfatta följande:

| (a) | Bevarande
  av marina biologiska resurser, ett hållbart utnyttjande samt en hållbar
  förvaltning
  av fiske efter sådana

  och utnyttjande av marina biologiska resurser. |
| --- | --- |

(a)

Bevarande
  av marina biologiska resurser, ett hållbart utnyttjande samt en hållbar
  förvaltning
  av fiske efter sådana

  och utnyttjande av marina biologiska resurser.

| (b) | Limniska biologiska resurser, vattenbruk och beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksresurser i samband med marknadsåtgärder och ekonomiska åtgärder till stöd för den gemensamma fiskeripolitikens mål
  , strukturåtgärder och förvaltningen av flottkapaciteten
  . |
| --- | --- |

(b)

Limniska biologiska resurser, vattenbruk och beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksresurser i samband med marknadsåtgärder och ekonomiska åtgärder till stöd för den gemensamma fiskeripolitikens mål
  , strukturåtgärder och förvaltningen av flottkapaciteten
  .

| (ba) | Fiskeriverksamhetens sociala och ekonomiska livskraft, främjande av sysselsättning i, och utveckling av, kustsamhällen, samt de specifika problem som berör småskaligt och icke-industriellt fiske och vattenbruk. [Ändr. 59] |
| --- | --- |

(ba)

Fiskeriverksamhetens sociala och ekonomiska livskraft, främjande av sysselsättning i, och utveckling av, kustsamhällen, samt de specifika problem som berör småskaligt och icke-industriellt fiske och vattenbruk. [Ändr. 59]

2.   Den gemensamma fiskeripolitiken ska omfatta de verksamheter som anges i punkt 1 på villkor att de bedrivs på

| (a) | medlemsstaternas territorier, eller |
| --- | --- |

(a)

medlemsstaternas territorier, eller

| (b) | i EU:s vatten, även av fiskefartyg som för ett tredjelands flagg och är registrerade i tredjeland, eller |
| --- | --- |

(b)

i EU:s vatten, även av fiskefartyg som för ett tredjelands flagg och är registrerade i tredjeland, eller

| (c) | av unionsfiskefartyg utanför unionens vatten, eller |
| --- | --- |

(c)

av unionsfiskefartyg utanför unionens vatten, eller

| (d) | av medborgare i medlemsstaterna, utan att detta påverkar flaggstatens primära ansvar. |
| --- | --- |

(d)

av medborgare i medlemsstaterna, utan att detta påverkar flaggstatens primära ansvar.

Artikel 2

Allmänna mål

1.   Den gemensamma fiskeripolitiken ska säkerställa att fiske- och vattenbruksverksamheterna skapar långsiktigt

  är miljömässigt
  hållbara miljömässiga, ekonomiska och sociala villkor och bidrar

  på lång sikt och att de förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt, socialt och sysselsättningshänseende. Den ska också bidra
  till att trygga livsmedelsförsörjning
  och ge möjligheter till fritidsfiske samt inbegripa förädlingsindustri och landbaserad verksamhet som är direkt knuten till fisket, samtidigt som både konsumenters och producenters intressen tas i beaktande
  .

2.   Den gemensamma fiskeripolitiken ska tillämpa försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen och målet ska vara att säkerställa att utnyttjandet av de levande marina biologiska resurserna återupprättas

  det senast 2015 fastställs nivåer för fiskeridödligheten som skulle göra det möjligt för fiskbestånden att senast 2020 återhämta sig
  till och upprätthålls på nivåer som säkerställer att populationerna av de skördade arterna ger

  är högre än dem som gör att man kan uppnå
  maximalt hållbart uttag senast 2015

  och göra det möjligt att bevara alla återhämtade bestånd på dessa nivåer
  .

3.   Den gemensamma fiskeripolitiken ska införa en ekosystemansats i fiskeriförvaltningen
  och vattenbruket
  för att säkerställa att fiskeverksamhetens

  fisket och vattenbruket bidrar till målen om att mänsklig verksamhet ska ha minsta möjliga
  inverkan på de marina ekosystemen begränsas

  , att de inte bidrar till en försämring av den marina miljön och att de är helt anpassade till enskilda fisken och regioner
  .

3a.
     
  Den gemensamma fiskeripolitiken ska främja en hållbar utveckling och välmående i kustsamhällena, sysselsättning samt yrkesfiskarnas arbetsförhållanden och säkerhet i fiskeriverksamheten.

4.   Den gemensamma fiskeripolitiken ska
  vara förenlig med

  integrera kraven i unionens miljölagstiftning
  och med annan unionspolitik
  .

4a.
     
  Den gemensamma fiskeripolitiken ska säkerställa att flottornas fiskekapacitet anpassas till utnyttjandenivåerna i enlighet med punkt 2.

4b.
     
  Den gemensamma fiskeripolitiken ska bidra till insamlingen av fullständiga och trovärdiga vetenskapliga data. [Ändr. 60]

Artikel 3

Särskilda mål

För att uppnå de allmänna mål som fastställs i artikel 2 ska den gemensamma fiskeripolitiken bland annat

| (a) | förhindra, minimera och i största möjliga utsträckning
  eliminera oönskade fångster av kommersiella bestånd och gradvis se till att alla fångster av sådana bestånd landas, |
| --- | --- |

(a)

förhindra, minimera och i största möjliga utsträckning
  eliminera oönskade fångster av kommersiella bestånd och gradvis se till att alla fångster av sådana bestånd landas,

| (aa) | se till att alla fångster av skördade och reglerade bestånd landas, samtidigt som bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning beaktas, samt undvika skapandet av nya marknader eller utvidgandet av redan befintliga marknader, |
| --- | --- |

(aa)

se till att alla fångster av skördade och reglerade bestånd landas, samtidigt som bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning beaktas, samt undvika skapandet av nya marknader eller utvidgandet av redan befintliga marknader,

| (b) | skapa förutsättningar för
  en
  effektiv
  och miljömässigt hållbar
  fiskeverksamhet i
  unionen för att återupprätta
  en ekonomiskt livskraftig och konkurrenskraftig fiskerinäring,
  och säkerställa rättvisa villkor på den inre marknaden, |
| --- | --- |

(b)

skapa förutsättningar för
  en
  effektiv
  och miljömässigt hållbar
  fiskeverksamhet i
  unionen för att återupprätta
  en ekonomiskt livskraftig och konkurrenskraftig fiskerinäring,
  och säkerställa rättvisa villkor på den inre marknaden,

| (c) | främja utvecklingen av vattenbruksverksamheten
  och näringar som är knutna till den, samt se till att de är miljömässigt hållbara och att de bidrar

  i unionen i syfte att bidra till tryggad livsmedelsförsörjning och sysselsättningen i kust- och landsbygdsområden, |
| --- | --- |

(c)

främja utvecklingen av vattenbruksverksamheten
  och näringar som är knutna till den, samt se till att de är miljömässigt hållbara och att de bidrar

  i unionen i syfte att bidra till tryggad livsmedelsförsörjning och sysselsättningen i kust- och landsbygdsområden,

| (d) | främja en rättvis fördelning av marina resurser i syfte att
  bidra till en rimlig levnadsstandard för dem som är beroende av fiskeverksamheten, |
| --- | --- |

(d)

främja en rättvis fördelning av marina resurser i syfte att
  bidra till en rimlig levnadsstandard för dem som är beroende av fiskeverksamheten,

| (e) | ta hänsyn till konsumenternas intressen, |
| --- | --- |

(e)

ta hänsyn till konsumenternas intressen,

| (f) | säkerställa
  en
  systematisk, och harmoniserad
  , regelbunden och pålitlig
  insamling
  av data
  och
  en öppen
  hantering av data
  , samt ta itu med de problem som uppstår till följd av förvaltningen av bestånd beträffande vilka data är bristfälliga, |
| --- | --- |

(f)

säkerställa
  en
  systematisk, och harmoniserad
  , regelbunden och pålitlig
  insamling
  av data
  och
  en öppen
  hantering av data
  , samt ta itu med de problem som uppstår till följd av förvaltningen av bestånd beträffande vilka data är bristfälliga,

| (fa) | främja småskaligt kustfiske. |
| --- | --- |

(fa)

främja småskaligt kustfiske.

| (fb) | bidra till att god miljöstatus uppnås och upprätthålls i enlighet med vad som fastställs i artikel 1.1 i direktiv 2008/56/EG. [Ändr. 61 och 235] |
| --- | --- |

(fb)

bidra till att god miljöstatus uppnås och upprätthålls i enlighet med vad som fastställs i artikel 1.1 i direktiv 2008/56/EG. [Ändr. 61 och 235]

Artikel 4

Principerna om god förvaltning

Den gemensamma fiskeripolitiken ska genomsyras av

  tillämpa
  följande principer om god förvaltning:

| (a) | En tydlig avgränsning av ansvaret på unionsnivå
  liksom på regional
  , på nationell, regional och lokal nivå,
  med iakttagande av den konstitutionella ordningen i varje medlemsstat
  . |
| --- | --- |

(a)

En tydlig avgränsning av ansvaret på unionsnivå
  liksom på regional
  , på nationell, regional och lokal nivå,
  med iakttagande av den konstitutionella ordningen i varje medlemsstat
  .

| (aa) | Behovet av ett decentraliserat och regionaliserat förhållningssätt till fiskeriförvaltning. |
| --- | --- |

(aa)

Behovet av ett decentraliserat och regionaliserat förhållningssätt till fiskeriförvaltning.

| (b) | Antagande av åtgärder i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning. |
| --- | --- |

(b)

Antagande av åtgärder i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning.

| (c) | Ett långsiktigt perspektiv. |
| --- | --- |

(c)

Ett långsiktigt perspektiv.

| (ca) | En minskning av de administrativa kostnaderna. |
| --- | --- |

(ca)

En minskning av de administrativa kostnaderna.

| (d) | Ett brett

  lämpligt
  deltagande av aktörer
  från i synnerhet rådgivande nämnder och arbetsmarknadens parter
  i alla stadier av politiken från grundidé till genomförande av åtgärder
  , vilket säkerställer att hänsyn tas till regionala särdrag genom ett regionaliserat förhållningssätt
  . |
| --- | --- |

(d)

Ett brett

  lämpligt
  deltagande av aktörer
  från i synnerhet rådgivande nämnder och arbetsmarknadens parter
  i alla stadier av politiken från grundidé till genomförande av åtgärder
  , vilket säkerställer att hänsyn tas till regionala särdrag genom ett regionaliserat förhållningssätt
  .

| (e) | Flaggstatens primära ansvar. |
| --- | --- |

(e)

Flaggstatens primära ansvar.

| (f) | Förenlighet med den integrerade havspolitiken och annan EU-politik. |
| --- | --- |

(f)

Förenlighet med den integrerade havspolitiken och annan EU-politik.

| (fa) | Behovet av att genomföra miljömässiga och strategiska konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

(fa)

Behovet av att genomföra miljömässiga och strategiska konsekvensbedömningar.

| (fb) | Den interna och externa dimensionen hos den gemensamma fiskeripolitiken bör vara förenliga med varandra, så att de standarder och genomförandemekanismer som tillämpas inom unionen också tillämpas externt då detta är möjligt. |
| --- | --- |

(fb)

Den interna och externa dimensionen hos den gemensamma fiskeripolitiken bör vara förenliga med varandra, så att de standarder och genomförandemekanismer som tillämpas inom unionen också tillämpas externt då detta är möjligt.

| (fc) | Öppen datahantering och insynsvänligt beslutsfattande i enlighet med konventionen som utarbetats av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och möjlighet till rättslig prövning avseende miljöfrågor (Århuskonventionen), som godkändes på unionens vägnar genom rådets beslut 2005/370/EG

   (21)

  . [Ändr. 62 och 220] |
| --- | --- |

(fc)

Öppen datahantering och insynsvänligt beslutsfattande i enlighet med konventionen som utarbetats av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och möjlighet till rättslig prövning avseende miljöfrågor (Århuskonventionen), som godkändes på unionens vägnar genom rådets beslut 2005/370/EG

   (21)

  . [Ändr. 62 och 220]

Artikel 5

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | unionsvatten: de vatten
  och den havsbotten
  som omfattas av medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion, med undantag för vatten

  de
  som gränsar till de territorier som anges i bilaga II till fördraget. [Ändr. 63] |
| --- | --- |

1.

unionsvatten: de vatten
  och den havsbotten
  som omfattas av medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion, med undantag för vatten

  de
  som gränsar till de territorier som anges i bilaga II till fördraget. [Ändr. 63]

| 2. | marina biologiska resurser: tillgängliga och åtkomliga levande marina akvatiska arter, inklusive anadroma och katadroma arter under samtliga stadier i deras livscykel. |
| --- | --- |

2.

marina biologiska resurser: tillgängliga och åtkomliga levande marina akvatiska arter, inklusive anadroma och katadroma arter under samtliga stadier i deras livscykel.

| 3. | limniska biologiska resurser: tillgängliga och åtkomliga levande limniska akvatiska arter. |
| --- | --- |

3.

limniska biologiska resurser: tillgängliga och åtkomliga levande limniska akvatiska arter.

| 4. | fiskefartyg: varje fartyg som är utrustat för yrkesmässigt fiske efter marina biologiska resurser. |
| --- | --- |

4.

fiskefartyg: varje fartyg som är utrustat för yrkesmässigt fiske efter marina biologiska resurser.

| 5. | unionsfiskefartyg: varje fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen. |
| --- | --- |

5.

unionsfiskefartyg: varje fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen.

| 5a. | fiskare: varje person som utövar yrkesfiske ombord på ett fartyg för yrkesmässigt fiske, i den mening som medlemsstaten avser, eller som yrkesmässigt men utan fartyg skördar marina organismer, i den mening som medlemsstaten avser. [Ändr. 64] |
| --- | --- |

5a.

fiskare: varje person som utövar yrkesfiske ombord på ett fartyg för yrkesmässigt fiske, i den mening som medlemsstaten avser, eller som yrkesmässigt men utan fartyg skördar marina organismer, i den mening som medlemsstaten avser. [Ändr. 64]

| 5b. | inträde i fiskeflottan: registrering av ett fiskefartyg i en medlemsstats register över fiskefartyg. [Ändr. 65] |
| --- | --- |

5b.

inträde i fiskeflottan: registrering av ett fiskefartyg i en medlemsstats register över fiskefartyg. [Ändr. 65]

| 6. | maximalt hållbart uttag: den maximala fångst

  det i teorin högsta balanserade uttag
  som
  fortlöpande
  kan tas (
  i genomsnitt)
  ur ett bestånd under obegränsad tid

  rådande (genomsnittliga) miljöförhållanden utan att detta avsevärt påverkar fortplantningsprocessen
  . [Ändr. 66] |
| --- | --- |

6.

maximalt hållbart uttag: den maximala fångst

  det i teorin högsta balanserade uttag
  som
  fortlöpande
  kan tas (
  i genomsnitt)
  ur ett bestånd under obegränsad tid

  rådande (genomsnittliga) miljöförhållanden utan att detta avsevärt påverkar fortplantningsprocessen
  . [Ändr. 66]

| 6a. | fiskade arter: arter som utsätts för fisketryck/utnyttjas, inklusive arter som fångas som bifångst eller påverkas av ett fiske men som inte landas. [Ändr. 67] |
| --- | --- |

6a.

fiskade arter: arter som utsätts för fisketryck/utnyttjas, inklusive arter som fångas som bifångst eller påverkas av ett fiske men som inte landas. [Ändr. 67]

| 7. | försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen: en ansats som
  beskrivs i artikel 6 i FN:s avtal om fiskbestånd och som
  innebär att avsaknaden av tillförlitlig vetenskaplig information inte får tas som intäkt för att skjuta upp eller avstå från att vidta förvaltningsåtgärder för att bevara målarter, associerade arter eller arter som är beroende av dessa, icke-målarter samt deras livsmiljö. [Ändr. 68] |
| --- | --- |

7.

försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen: en ansats som
  beskrivs i artikel 6 i FN:s avtal om fiskbestånd och som
  innebär att avsaknaden av tillförlitlig vetenskaplig information inte får tas som intäkt för att skjuta upp eller avstå från att vidta förvaltningsåtgärder för att bevara målarter, associerade arter eller arter som är beroende av dessa, icke-målarter samt deras livsmiljö. [Ändr. 68]

| 8. | ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen: en ansats som säkerställer hög nytta från levande akvatiska resurser samtidigt som fiskeinsatsernas direkta och indirekta inverkan på de marina ekosystemen är låg och inte skadar ekosystemens framtida funktion, mångfald och struktur

  att man i beslutsfattandet beaktar inverkan av fiske, annan mänsklig verksamhet och miljöfaktorer på målbestånd och alla andra arter som hör till samma ekosystem eller som är associerade till eller beroende av målbestånden, för att säkerställa att det sammantagna trycket från sådan verksamhet hålls på nivåer som är förenliga med uppnåendet av god miljöstatus
  . [Ändr. 237] |
| --- | --- |

8.

ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen: en ansats som säkerställer hög nytta från levande akvatiska resurser samtidigt som fiskeinsatsernas direkta och indirekta inverkan på de marina ekosystemen är låg och inte skadar ekosystemens framtida funktion, mångfald och struktur

  att man i beslutsfattandet beaktar inverkan av fiske, annan mänsklig verksamhet och miljöfaktorer på målbestånd och alla andra arter som hör till samma ekosystem eller som är associerade till eller beroende av målbestånden, för att säkerställa att det sammantagna trycket från sådan verksamhet hålls på nivåer som är förenliga med uppnåendet av god miljöstatus
  . [Ändr. 237]

| 9. | fiskeridödlighet: fångsterna av ett bestånd under en viss period i förhållande till det genomsnittliga bestånd som finns tillgängligt för fisket under den perioden

  andelen biomassa eller enskilda exemplar som avlägsnas från beståndet genom fiskeinsatser
  . [Ändr. 70] |
| --- | --- |

9.

fiskeridödlighet: fångsterna av ett bestånd under en viss period i förhållande till det genomsnittliga bestånd som finns tillgängligt för fisket under den perioden

  andelen biomassa eller enskilda exemplar som avlägsnas från beståndet genom fiskeinsatser
  . [Ändr. 70]

| 9a. | fiskeridödlighet som kan ge maximalt hållbart uttag: den fiskeridödlighet som är förenlig med att uppnå maximalt hållbart uttag. [Ändr. 71] |
| --- | --- |

9a.

fiskeridödlighet som kan ge maximalt hållbart uttag: den fiskeridödlighet som är förenlig med att uppnå maximalt hållbart uttag. [Ändr. 71]

| 10. | bestånd: en marin biologisk resurs med särskiljande egenskaper i ett visst förvaltningsområde. [Ändr. 72] |
| --- | --- |

10.

bestånd: en marin biologisk resurs med särskiljande egenskaper i ett visst förvaltningsområde. [Ändr. 72]

| 11. | fångstbegränsning: en kvantitativ begränsning av landningarna

  fångsterna
  av ett bestånd eller en grupp av bestånd under en viss tidsperiod. [Ändr. 73] |
| --- | --- |

11.

fångstbegränsning: en kvantitativ begränsning av landningarna

  fångsterna
  av ett bestånd eller en grupp av bestånd under en viss tidsperiod. [Ändr. 73]

| 11a. | oönskade fångster: fångst av arter vars storlek understiger den minsta referensstorleken för bevarande eller den minsta landningsstorleken, eller av förbjudna eller skyddade arter, eller fångst av icke kommersiella arter eller av exemplar av kommersiella arter som inte uppfyller kraven i unionens fiskerilagstiftning som fastställer tekniska åtgärder, kontrollåtgärder och bevarandeåtgärder. [Ändr. 74] |
| --- | --- |

11a.

oönskade fångster: fångst av arter vars storlek understiger den minsta referensstorleken för bevarande eller den minsta landningsstorleken, eller av förbjudna eller skyddade arter, eller fångst av icke kommersiella arter eller av exemplar av kommersiella arter som inte uppfyller kraven i unionens fiskerilagstiftning som fastställer tekniska åtgärder, kontrollåtgärder och bevarandeåtgärder. [Ändr. 74]

| 12. | referenspunkt för bevarande: de värden på populationsparametrar för fiskbestånd (t.ex. biomassa
  (B), lekbiomassa (SSB)
  eller fiskeridödlighet
  (F)
  ) som används i fiskeriförvaltningen
  för att definiera
  , t.ex. med avseende på en godtagbar biologisk risknivå eller en önskvärd uttagsnivå. [Ändr. 75] |
| --- | --- |

12.

referenspunkt för bevarande: de värden på populationsparametrar för fiskbestånd (t.ex. biomassa
  (B), lekbiomassa (SSB)
  eller fiskeridödlighet
  (F)
  ) som används i fiskeriförvaltningen
  för att definiera
  , t.ex. med avseende på en godtagbar biologisk risknivå eller en önskvärd uttagsnivå. [Ändr. 75]

| 12a. | gränsreferenspunkt: de värden på populationsparametrar för fiskbestånd (t.ex. biomassa eller fiskeridödlighet) som används i fiskeriförvaltningen för att fastställa en tröskel över eller under vilken fiskeriförvaltningen är förenlig med ett förvaltningsmål, såsom en godtagbar biologisk risknivå eller en önskvärd uttagsnivå. [Ändr. 76] |
| --- | --- |

12a.

gränsreferenspunkt: de värden på populationsparametrar för fiskbestånd (t.ex. biomassa eller fiskeridödlighet) som används i fiskeriförvaltningen för att fastställa en tröskel över eller under vilken fiskeriförvaltningen är förenlig med ett förvaltningsmål, såsom en godtagbar biologisk risknivå eller en önskvärd uttagsnivå. [Ändr. 76]

| 12b. | bestånd inom säkra biologiska gränser: ett bestånd som innebär att den uppskattade biomassan för lekbeståndet i slutet av det föregående året med stor sannolikhet är högre än gränsreferenspunkten för biomassa (Blim), och att den uppskattade fiskeridödligheten för samma år är lägre än gränsreferenspunkten för fiskeridödlighet (Flim). [Ändr. 77] |
| --- | --- |

12b.

bestånd inom säkra biologiska gränser: ett bestånd som innebär att den uppskattade biomassan för lekbeståndet i slutet av det föregående året med stor sannolikhet är högre än gränsreferenspunkten för biomassa (Blim), och att den uppskattade fiskeridödligheten för samma år är lägre än gränsreferenspunkten för fiskeridödlighet (Flim). [Ändr. 77]

| 13. | skyddsåtgärd: en åtgärd som är avsedd att förebygga eller förhindra

  skydda mot
  en oönskad händelse. [Ändr. 78] |
| --- | --- |

13.

skyddsåtgärd: en åtgärd som är avsedd att förebygga eller förhindra

  skydda mot
  en oönskad händelse. [Ändr. 78]

| 14. | tekniska åtgärder: bestämmelser som reglerar fångsternas artsammansättning, storlekssammansättning och fiskets inverkan på delar av ekosystemen
  eller deras funktion
  genom att fastställa villkor för fiskeredskapens användning och utformning

  egenskaper
  och genom att
  tidsmässigt eller fysiskt
  begränsa tillträdet till fiskeområden. [Ändr. 79] |
| --- | --- |

14.

tekniska åtgärder: bestämmelser som reglerar fångsternas artsammansättning, storlekssammansättning och fiskets inverkan på delar av ekosystemen
  eller deras funktion
  genom att fastställa villkor för fiskeredskapens användning och utformning

  egenskaper
  och genom att
  tidsmässigt eller fysiskt
  begränsa tillträdet till fiskeområden. [Ändr. 79]

| 14a. | viktiga livsmiljöer för fisk: de utsatta och mycket viktiga marina livsmiljöer som måste skyddas till följd av deras betydelse för fiskarters ekologiska och biologiska behov, inklusive lek-, yngel- och födoområden. [Ändr. 80] |
| --- | --- |

14a.

viktiga livsmiljöer för fisk: de utsatta och mycket viktiga marina livsmiljöer som måste skyddas till följd av deras betydelse för fiskarters ekologiska och biologiska behov, inklusive lek-, yngel- och födoområden. [Ändr. 80]

| 14b. | fiskeskyddat område: ett geografiskt avgränsat havsområde i vilket all eller viss fiskeverksamhet är tillfälligt eller permanent förbjuden eller begränsad för att förbättra utnyttjandet och bevarandet av levande akvatiska resurser eller för att skydda marina ekosystem. [Ändr. 81] |
| --- | --- |

14b.

fiskeskyddat område: ett geografiskt avgränsat havsområde i vilket all eller viss fiskeverksamhet är tillfälligt eller permanent förbjuden eller begränsad för att förbättra utnyttjandet och bevarandet av levande akvatiska resurser eller för att skydda marina ekosystem. [Ändr. 81]

| 15. | fiskemöjlighet: en kvantifierad laglig rätt att fiska
  efter ett visst fiskbestånd
  , uttryckt som
  begränsning av
  fångst och/eller

  eller
  fiskeansträngning, och de villkor som är funktionellt förbundna därmed och som är nödvändiga för att kvantifiera dem på en viss nivå

  för ett visst förvaltningsområde
  . [Ändr. 82] |
| --- | --- |

15.

fiskemöjlighet: en kvantifierad laglig rätt att fiska
  efter ett visst fiskbestånd
  , uttryckt som
  begränsning av
  fångst och/eller

  eller
  fiskeansträngning, och de villkor som är funktionellt förbundna därmed och som är nödvändiga för att kvantifiera dem på en viss nivå

  för ett visst förvaltningsområde
  . [Ändr. 82]

| 16. | fiskeansträngning: produkten av ett fiskefartygs kapacitet och aktivitet. För en grupp av fartyg är fiskeansträngningen summan av fiskeansträngningen för alla fartyg i gruppen. |
| --- | --- |

16.

fiskeansträngning: produkten av ett fiskefartygs kapacitet och aktivitet. För en grupp av fartyg är fiskeansträngningen summan av fiskeansträngningen för alla fartyg i gruppen.

| 17. | överlåtbara fiskenyttjanderätter

  : återkallbara rätt till en viss del av de fiskemöjligheter som en medlemsstat tilldelats eller som fastställts i en förvaltningsplan som antagits av en medlemsstat i enlighet med artikel 19 i förordning (EG) nr 1967/2006
   (22)
  , som innehavaren får överlåta till andra godkända innehavare av överlåtbara fiskenyttjanderätter.
  [Ändr. 83] |
| --- | --- |

17.

överlåtbara fiskenyttjanderätter

  : återkallbara rätt till en viss del av de fiskemöjligheter som en medlemsstat tilldelats eller som fastställts i en förvaltningsplan som antagits av en medlemsstat i enlighet med artikel 19 i förordning (EG) nr 1967/2006
   (22)
  , som innehavaren får överlåta till andra godkända innehavare av överlåtbara fiskenyttjanderätter.
  [Ändr. 83]

| 18. | individuella fiskemöjligheter

  : de årliga fiskemöjligheter som tilldelas innehavare av överlåtbara fiskenyttjanderätter i en medlemsstat på grundval av medlemsstatens fiskemöjligheter.
  [Ändr. 84] |
| --- | --- |

18.

individuella fiskemöjligheter

  : de årliga fiskemöjligheter som tilldelas innehavare av överlåtbara fiskenyttjanderätter i en medlemsstat på grundval av medlemsstatens fiskemöjligheter.
  [Ändr. 84]

| 19. | fiskekapacitet: ett fartygs
  förmåga att fånga fisk, mätt i termer av fartygsegenskaper, däribland fartygets
  dräktighet i bruttoton, och dess maskinstyrka i kW enligt artiklarna 4 och 5 i rådets förordning (EEG) nr 2930/86 av den 22 september 1986 om definition av fiskefartygs egenskaper (23)

  , samt egenskaperna hos och storleken på fartygets fiskeredskap och övriga parametrar som påverkar fartygets förmåga att fånga fisk
  . [Ändr. 85] |
| --- | --- |

19.

fiskekapacitet: ett fartygs
  förmåga att fånga fisk, mätt i termer av fartygsegenskaper, däribland fartygets
  dräktighet i bruttoton, och dess maskinstyrka i kW enligt artiklarna 4 och 5 i rådets förordning (EEG) nr 2930/86 av den 22 september 1986 om definition av fiskefartygs egenskaper (23)

  , samt egenskaperna hos och storleken på fartygets fiskeredskap och övriga parametrar som påverkar fartygets förmåga att fånga fisk
  . [Ändr. 85]

| 19a. | personalutrymmeskapacitet: de utrymmen ombord som enkom är avsedda för uppehälle och vila för besättningen. [Ändr. 86] |
| --- | --- |

19a.

personalutrymmeskapacitet: de utrymmen ombord som enkom är avsedda för uppehälle och vila för besättningen. [Ändr. 86]

| 20. | vattenbruk: uppfödning eller odling av vattenlevande organismer med metoder som är avsedda att öka produktionen av organismen i fråga utöver miljöns naturliga kapacitet, varvid organismerna förblir en fysisk eller juridisk persons egendom under uppfödningen eller odlingen och fram till och med skörden. [Ändr. 87] |
| --- | --- |

20.

vattenbruk: uppfödning eller odling av vattenlevande organismer med metoder som är avsedda att öka produktionen av organismen i fråga utöver miljöns naturliga kapacitet, varvid organismerna förblir en fysisk eller juridisk persons egendom under uppfödningen eller odlingen och fram till och med skörden. [Ändr. 87]

| 21. | fiskelicens: en licens i enlighet med artikel 4.9 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (24). |
| --- | --- |

21.

fiskelicens: en licens i enlighet med artikel 4.9 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (24).

| 22. | fisketillstånd: ett tillstånd i enlighet med artikel 4.10 i förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

22.

fisketillstånd: ett tillstånd i enlighet med artikel 4.10 i förordning (EG) nr 1224/2009.

| 23. | fiske: insamling eller fångst av vattenlevande organismer i dessas naturliga miljö, eller avsiktlig användning av varje metod för sådan insamling eller fångst. |
| --- | --- |

23.

fiske: insamling eller fångst av vattenlevande organismer i dessas naturliga miljö, eller avsiktlig användning av varje metod för sådan insamling eller fångst.

| 24. | fiskeriprodukter: vattenlevande organismer som erhålls genom fiskeverksamhet. |
| --- | --- |

24.

fiskeriprodukter: vattenlevande organismer som erhålls genom fiskeverksamhet.

| 25. | aktör: en fysisk eller juridisk person som driver eller innehar ett företag som bedriver verksamhet som har samband med produktion, beredning, saluföring, distribution av eller detaljhandel med fiskeri- och vattenbruksprodukter i något skede
  , eller någon annan organisation som företräder yrkesfiskare, som är juridiskt erkänd och som ansvarar för att hantera tillträdet till fiskeresurserna samt yrkesmässig fiske- och vattenbruksverksamhet
  . [Ändr. 88] |
| --- | --- |

25.

aktör: en fysisk eller juridisk person som driver eller innehar ett företag som bedriver verksamhet som har samband med produktion, beredning, saluföring, distribution av eller detaljhandel med fiskeri- och vattenbruksprodukter i något skede
  , eller någon annan organisation som företräder yrkesfiskare, som är juridiskt erkänd och som ansvarar för att hantera tillträdet till fiskeresurserna samt yrkesmässig fiske- och vattenbruksverksamhet
  . [Ändr. 88]

| 26. | allvarlig överträdelse: en överträdelse enligt definitionen i artikel 42.1 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (25) och i artikel 90.1 i förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

26.

allvarlig överträdelse: en överträdelse enligt definitionen i artikel 42.1 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (25) och i artikel 90.1 i förordning (EG) nr 1224/2009.

| 27. | slutanvändare av vetenskapliga data: ett organ med forsknings- eller förvaltningsrelaterat

  förvaltningsorgan med ett
  intresse av vetenskaplig analys av data inom fiskerisektorn. [Ändr. 89] |
| --- | --- |

27.

slutanvändare av vetenskapliga data: ett organ med forsknings- eller förvaltningsrelaterat

  förvaltningsorgan med ett
  intresse av vetenskaplig analys av data inom fiskerisektorn. [Ändr. 89]

| 28. | överskott av den tillåtna fångstmängden: den del av den tillåtna fångstmängden som en kuststat inte har kapacitet att skörda

  fiska under en viss tidsperiod
  ,
  vilket leder till att den övergripande utnyttjandegraden för enskilda bestånd hålls under nivåer vid vilka bestånden kan återhämta sig själva och populationerna bevaras i de bestånd som skördas över nivåer som kan ge maximalt hållbart uttag
  . [Ändr. 90] |
| --- | --- |

28.

överskott av den tillåtna fångstmängden: den del av den tillåtna fångstmängden som en kuststat inte har kapacitet att skörda

  fiska under en viss tidsperiod
  ,
  vilket leder till att den övergripande utnyttjandegraden för enskilda bestånd hålls under nivåer vid vilka bestånden kan återhämta sig själva och populationerna bevaras i de bestånd som skördas över nivåer som kan ge maximalt hållbart uttag
  . [Ändr. 90]

| 29. | vattenbruksprodukter: vattenlevande organismer som, oavsett i vilket stadium i livscykeln de befinner sig, erhålls genom vattenbruksverksamhet. |
| --- | --- |

29.

vattenbruksprodukter: vattenlevande organismer som, oavsett i vilket stadium i livscykeln de befinner sig, erhålls genom vattenbruksverksamhet.

| 30. | lekbiomassa: en uppskattning av den biomassa av en viss resurs som reproducerar

  är tillräckligt mogen för att reproducera
  sig vid en viss tidpunkt, inbegripet både hon- och hanfiskar och levandefödande fiskar. [Ändr. 91] |
| --- | --- |

30.

lekbiomassa: en uppskattning av den biomassa av en viss resurs som reproducerar

  är tillräckligt mogen för att reproducera
  sig vid en viss tidpunkt, inbegripet både hon- och hanfiskar och levandefödande fiskar. [Ändr. 91]

| 31. | blandfiske: fiske
  inom vilket

  där det i området

  ett visst område
  förekommer flera arter

  fler än en art
  som kan fångas i fiskeredskapen

  samtidigt
  . [Ändr. 92] |
| --- | --- |

31.

blandfiske: fiske
  inom vilket

  där det i området

  ett visst område
  förekommer flera arter

  fler än en art
  som kan fångas i fiskeredskapen

  samtidigt
  . [Ändr. 92]

| 32. | avtal om hållbart fiske: internationella avtal som ingåtts med en annan stat för att få tillträde till resurser eller vatten
  för att hållbart utnyttja en del av överskottet av marina biologiska resurser
  i utbyte mot ekonomisk ersättning från unionen
  och som ska stödja den lokala fiskerinäringen, med särskild betoning på insamling av vetenskapliga data, övervakning och kontroll eller för att få ömsesidigt tillträde till resurser eller vatten genom utbyte av fiskemöjligheter mellan unionen och tredjelandet
  . [Ändr. 93] |
| --- | --- |

32.

avtal om hållbart fiske: internationella avtal som ingåtts med en annan stat för att få tillträde till resurser eller vatten
  för att hållbart utnyttja en del av överskottet av marina biologiska resurser
  i utbyte mot ekonomisk ersättning från unionen
  och som ska stödja den lokala fiskerinäringen, med särskild betoning på insamling av vetenskapliga data, övervakning och kontroll eller för att få ömsesidigt tillträde till resurser eller vatten genom utbyte av fiskemöjligheter mellan unionen och tredjelandet
  . [Ändr. 93]

| 32a. | bifångst: fångst av alla icke-målorganismer, oavsett om de behålls och landas eller om de kastas överbord. [Ändr. 95] |
| --- | --- |

32a.

bifångst: fångst av alla icke-målorganismer, oavsett om de behålls och landas eller om de kastas överbord. [Ändr. 95]

| 32b. | fångst: en marin biologisk resurs som fångas genom fiske. [Ändr. 96] |
| --- | --- |

32b.

fångst: en marin biologisk resurs som fångas genom fiske. [Ändr. 96]

| 32c. | skonsamt fiske: användning av selektiva fiskemetoder som har en minimal skadlig inverkan på de marina ekosystemen och som resulterar i låga bränsleutsläpp. [Ändr. 97] |
| --- | --- |

32c.

skonsamt fiske: användning av selektiva fiskemetoder som har en minimal skadlig inverkan på de marina ekosystemen och som resulterar i låga bränsleutsläpp. [Ändr. 97]

| 32d. | selektivt fiske: att fiska med en fiskemetod eller ett fiskeredskap som inriktar sig på och fångar organismer av en viss storlek och en viss art vid fiskeverksamhet, så att organismer utanför målarten kan undvikas eller släppas oskadda. [Ändr. 98] |
| --- | --- |

32d.

selektivt fiske: att fiska med en fiskemetod eller ett fiskeredskap som inriktar sig på och fångar organismer av en viss storlek och en viss art vid fiskeverksamhet, så att organismer utanför målarten kan undvikas eller släppas oskadda. [Ändr. 98]

DEL II

TILLTRÄDE TILL VATTEN

Artikel 6

Allmänna regler för tillträde till vatten

1.   Unionsfiskefartyg ska ha lika tillträde till vatten och resurser i alla unionens vatten utom de som avses i punkterna 2 och 3, med förbehåll för de åtgärder som vidtas enligt del III.

2.   Medlemsstaterna ska från och med den 1 januari 2013 till och med den 31 december 2022 ha rätt att begränsa fisket i vatten upp till tolv sjömil från baslinjerna under deras överhöghet eller jurisdiktion till fiskefartyg som traditionellt fiskar i dessa vatten från hamnar vid den angränsande kusten, utan att det påverkar tillämpningen av arrangemangen för de unionsfiskefartyg som för andra medlemsstaters flagg, enligt befintliga grannförbindelser mellan medlemsstater samt arrangemangen i bilaga I i vilka det för varje medlemsstat fastställs geografiska områden inom andra medlemsstaters kustband där fiskeverksamhet bedrivs samt berörda arter.
  Medlemsstaterna får föreskriva exklusivt tillträde eller förmånstillträde för fiskare som bedriver småskaligt och icke-industriellt fiske eller kustfiske, med beaktande av sociala och miljömässiga faktorer, bland annat de eventuella fördelarna med att bevilja lokala företag eller mikroföretag och fiskare som bedriver fiske med selektiva och skonsamma fiskemetoder exklusivt tillträde eller förmånstillträde.
  Medlemsstaterna ska informera kommissionen om de begränsningar som införs enligt denna punkt. [Ändr. 251]

3.   Berörda medlemsstater ska från och med den 1 januari 2013 till och med den 31 december 2022 ha rätt att i vatten upp till 100 sjömil från baslinjerna för Azorerna, Madeira och Kanarieöarna begränsa fisket till fartyg som är registrerade i dessa öars hamnar. Begränsningarna ska inte gälla för unionsfartyg som traditionellt fiskar i de vattnen, förutsatt att de inte överskrider fiskeansträngningens traditionella nivå. Medlemsstaterna ska informera kommissionen om de begränsningar som införs enligt denna punkt.

3a.
     
  Statusen för det befintliga biologiskt känsliga området enlighet definitionen i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 1954/2003 av den 4 november 2003 om förvaltningen av fiskeansträngningen för vissa fiskezoner och fisketillgångar inom gemenskapen

   (26)

  ska behållas i sin nuvarande form. [Ändr. 99]

4.   Senast den 31 december 2022 ska de bestämmelser som ska följa efter de arrangemang som anges i punkterna 2 och 3 antas.

DEL III

ÅTGÄRDER FÖR BEVARANDE
  OCH HÅLLBART UTNYTTJANDE
  AV MARINA BIOLOGISKA RESURSER [Ändr. 100]

AVDELNING I

TYP AV ÅTGÄRD

Artikel - 7

Allmänna bestämmelser för bevarandeåtgärder

1.
     
  För att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens allmänna mål i artikel 2 ska unionen anta åtgärder för bevarande och hållbart utnyttjande av de marina biologiska resurserna i enlighet med artiklarna 7 och 8. De ska i synnerhet antas i form av fleråriga planer i enlighet med artiklarna 9, 10 och 11.

2.
     
  Sådana åtgärder ska vara förenliga med målen i artiklarna 2 och 3 och antas med hänsyn till bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och de yttranden som avges av berörda rådgivande nämnder.

3.
     
  Medlemsstaterna ska ges befogenhet att anta bevarandeåtgärder i enlighet med artiklarna 17–24 och andra relevanta bestämmelser i denna förordning. [Ändr. 101]

Artikel 7

Typer av bevarandeåtgärder

Följande kan ingå i åtgärderna för bevarande
  och hållbart utnyttjande
  av de marina biologiska resurserna:

| (a) | Antagande av fleråriga förvaltningsplaner enligt artiklarna 9–11. |
| --- | --- |

(a)

Antagande av fleråriga förvaltningsplaner enligt artiklarna 9–11.

| (b) | Fastställande av mål för ett hållbart utnyttjande
  och bevarande
  av bestånden
  samt skydd av den marina miljön från fiskeverksamhetens inverkan
  . |
| --- | --- |

(b)

Fastställande av mål för ett hållbart utnyttjande
  och bevarande
  av bestånden
  samt skydd av den marina miljön från fiskeverksamhetens inverkan
  .

| (c) | Antagande av åtgärder för anpassning av antalet fiskefartyg och/eller typer av fiskefartyg efter de tillgängliga fiskemöjligheterna. |
| --- | --- |

(c)

Antagande av åtgärder för anpassning av antalet fiskefartyg och/eller typer av fiskefartyg efter de tillgängliga fiskemöjligheterna.

| (d) | Skapandet av incitament, även ekonomiska, för att främja ett mer selektivt eller skonsamt fiske
  och fiskemetoder som har begränsad inverkan på de marina ekosystemen och fiskeresurserna, däribland förmånstillträde till nationella fiskemöjligheter och ekonomiska incitament
  . |
| --- | --- |

(d)

Skapandet av incitament, även ekonomiska, för att främja ett mer selektivt eller skonsamt fiske
  och fiskemetoder som har begränsad inverkan på de marina ekosystemen och fiskeresurserna, däribland förmånstillträde till nationella fiskemöjligheter och ekonomiska incitament
  .

| (e) | Antagande av åtgärder för

  Ffastställande
  och fördelning
  av fiskemöjligheter
  , enligt vad som anges i artikel 16
  . |
| --- | --- |

(e)

Antagande av åtgärder för

  Ffastställande
  och fördelning
  av fiskemöjligheter
  , enligt vad som anges i artikel 16
  .

| (f) | Antagande av tekniska åtgärder enligt artikel

  artiklarna 8 och
  14. |
| --- | --- |

(f)

Antagande av tekniska åtgärder enligt artikel

  artiklarna 8 och
  14.

| (g) | Antagande av åtgärder avseende skyldigheter att landa alla fångster

  för att uppnå målen enligt artikel 15
  . |
| --- | --- |

(g)

Antagande av åtgärder avseende skyldigheter att landa alla fångster

  för att uppnå målen enligt artikel 15
  .

| (h) | Genomförande av pilotprojekt för alternativa typer av fiskeriförvaltningsmetoder
  och för redskap som ökar selektiviteten eller minimerar fiskeverksamhetens inverkan på den marina miljön
  . |
| --- | --- |

(h)

Genomförande av pilotprojekt för alternativa typer av fiskeriförvaltningsmetoder
  och för redskap som ökar selektiviteten eller minimerar fiskeverksamhetens inverkan på den marina miljön
  .

| (ha) | Antagande av åtgärder som hjälper medlemsstaterna att uppfylla miljölagstiftningens krav. |
| --- | --- |

(ha)

Antagande av åtgärder som hjälper medlemsstaterna att uppfylla miljölagstiftningens krav.

| (hb) | Antagande av andra åtgärder som bidrar till att nå målen i artiklarna 2 och 3.

  [Ändr. 102] |
| --- | --- |

(hb)

Antagande av andra åtgärder som bidrar till att nå målen i artiklarna 2 och 3.

  [Ändr. 102]

Artikel 7a

Inrättande av områden för återhämtning av fiskbestånd

1.
     
  För att säkerställa bevarandet av levande akvatiska resurser och marina ekosystem ska medlemsstaterna, som en del av en försiktighetsansats, inrätta ett sammanhängande nätverk av områden för återhämtning av fiskbestånd där all fiskeriverksamhet är förbjuden, särskilt områden som är viktiga för fiskarnas fortplantning.

2.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa och utse de områden som är nödvändiga för att inrätta ett sammanhängande nätverk av områden för återhämtning av fiskbestånd.

  [Ändr. 103]

Artikel 8

Typer av tekniska åtgärder

Följande kan ingå i de tekniska åtgärderna:

| (a) | Regler om maskstorlekar och om

  Definitionen av fiskeredskapens egenskaper och regler för
  användningen av fiskeredskap

  dem
  . |
| --- | --- |

(a)

Regler om maskstorlekar och om

  Definitionen av fiskeredskapens egenskaper och regler för
  användningen av fiskeredskap

  dem
  .

| (b) | Begränsningar

  Specifikationer
  av fiskeredskapens utformning, bland annat






  (i) | ändringar eller tilläggsutrustning för att göra redskapen mer selektiva eller för att minska

  minska
  deras
  negativa
  inverkan på den bentiska zonen

  ekosystemet
  , |
| --- | --- | --- |

(b)

Begränsningar

  Specifikationer
  av fiskeredskapens utformning, bland annat

(i)

ändringar eller tilläggsutrustning för att göra redskapen mer selektiva eller för att minska

  minska
  deras
  negativa
  inverkan på den bentiska zonen

  ekosystemet
  ,

| ii) | ändringar eller tilläggsutrustning för att minska oavsiktlig fångst av utrotningshotade, hotade och skyddade arter
  samt annan oönskad fångst
  . |
| --- | --- |

ii)

ändringar eller tilläggsutrustning för att minska oavsiktlig fångst av utrotningshotade, hotade och skyddade arter
  samt annan oönskad fångst
  .

| (c) | Förbud mot att använda

  eller begränsning av användningen av
  vissa fiskeredskap i vissa områden eller under vissa perioder

  annan teknisk utrustning
  . |
| --- | --- |

(c)

Förbud mot att använda

  eller begränsning av användningen av
  vissa fiskeredskap i vissa områden eller under vissa perioder

  annan teknisk utrustning
  .

| (d) | Förbud mot eller begränsning av fiskeverksamhet i vissa områden och/eller under vissa perioder. |
| --- | --- |

(d)

Förbud mot eller begränsning av fiskeverksamhet i vissa områden och/eller under vissa perioder.

| (e) | Skyldighet för fiskefartyg att sluta
  att
  bedriva fiske i ett
  bestämt
  område under en viss minimiperiod för att skydda en tillfällig aggregering

  viktiga livsmiljöer för fisk, tillfälliga aggregeringar
  av en sårbar marin resurs
  , utrotningshotade eller lekande arter eller ungfisk
  . |
| --- | --- |

(e)

Skyldighet för fiskefartyg att sluta
  att
  bedriva fiske i ett
  bestämt
  område under en viss minimiperiod för att skydda en tillfällig aggregering

  viktiga livsmiljöer för fisk, tillfälliga aggregeringar
  av en sårbar marin resurs
  , utrotningshotade eller lekande arter eller ungfisk
  .

| (f) | Särskilda åtgärder för att minska

  minimera
  fiskeverksamhetens
  negativa
  inverkan på
  den marina biologiska mångfalden och
  de marina ekosystemen
  , i synnerhet de som fastställts som biogeografiskt känsliga såsom undervattensbergen runt de yttersta randområdena, vars resurser bör tas till vara av den lokala fiskeflottan genom selektiva
  och icke-målarter

  miljövänliga fiskeredskap, tillsammans med åtgärder för att undvika, minska och i möjligaste mån förhindra oönskade fångster
  . |
| --- | --- |

(f)

Särskilda åtgärder för att minska

  minimera
  fiskeverksamhetens
  negativa
  inverkan på
  den marina biologiska mångfalden och
  de marina ekosystemen
  , i synnerhet de som fastställts som biogeografiskt känsliga såsom undervattensbergen runt de yttersta randområdena, vars resurser bör tas till vara av den lokala fiskeflottan genom selektiva
  och icke-målarter

  miljövänliga fiskeredskap, tillsammans med åtgärder för att undvika, minska och i möjligaste mån förhindra oönskade fångster
  .

| (g) | Andra tekniska åtgärder för att skydda den marina biologiska mångfalden.
  [Ändr. 104 och 295] |
| --- | --- |

(g)

Andra tekniska åtgärder för att skydda den marina biologiska mångfalden.
  [Ändr. 104 och 295]

AVDELNING II

UNIONSÅTGÄRDER

Artikel 9

Fleråriga planer

1.   Det ska som högsta prioritet upprättas

  Europaparlamentet och rådet ska som högsta prioritet inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet och senast den ...

   (*)

  upprätta
  fleråriga planer med

  som följer de vetenskapliga rönen från STECF och Ices, och som omfattar
  bevarandeåtgärder för att bevara eller återupprätta fiskbestånden över de nivåer som krävs för att ge maximalt hållbart uttag
  i enlighet med artikel 2.2
  .
  Genom fleråriga planer ska det också vara möjligt att uppnå andra mål i enlighet med artiklarna 2 och 3
  .

2.   I de fleråriga planerna ska fastställas

| (a) | en grund för fastställandet av fiskemöjligheterna för de berörda fiskbestånden, utifrån fastställda referenspunkter
  , och/eller gränsreferenspunkter
  för bevarande
  som ska vara förenliga med målen i artikel 2 och i enlighet med den vetenskapliga rådgivningen,
  och |
| --- | --- |

(a)

en grund för fastställandet av fiskemöjligheterna för de berörda fiskbestånden, utifrån fastställda referenspunkter
  , och/eller gränsreferenspunkter
  för bevarande
  som ska vara förenliga med målen i artikel 2 och i enlighet med den vetenskapliga rådgivningen,
  och

| (b) | åtgärder som effektivt motverkar överskridande av
  gränsreferenspunkterna och syftar till att uppnå
  referenspunkterna för bevarande. |
| --- | --- |

(b)

åtgärder som effektivt motverkar överskridande av
  gränsreferenspunkterna och syftar till att uppnå
  referenspunkterna för bevarande.

3.   De fleråriga planerna ska, om möjligt, omfatta antingen fiske som utnyttjar ett enda bestånd eller fiske som utnyttjar en blandning av bestånd, varvid vederbörlig hänsyn ska tas till växelverkan mellan bestånden, och fisket
  och marina ekosystem
  .

4.   De fleråriga planerna ska grundas på försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen och ska på ett vetenskapligt sätt ta hänsyn till tillgängliga datas och bedömningsmetodernas begränsningar,
  inbegripet bedömningar av bestånd beträffande vilka data är bristfälliga,
  och till samtliga kvantifierade osäkerhetskällor.[Ändr. 105]

Artikel 10

Mål för de fleråriga planerna

1.   De fleråriga planerna ska innehålla anpassningar av
  nivåerna för
  fiskeridödligheten, vilka ska resultera i en fiskeridödlighet som återställer och bevarar bestånden på

  så att det senast 2015 fastställs
  nivåer över vad som krävs för
  fiskeridödligheten som skulle göra det möjligt för fiskbestånden att senast 2020 återhämta sig till nivåer som är högre än dem som gör att man kan uppnå
  maximalt hållbart uttag till 2015

  och göra det möjligt att bevara alla återhämtade bestånd på dessa nivåer
  .

2.   Om det inte är möjligt att fastställa en fiskeridödlighet som återställer och bevarar bestånden på nivåer över

  enligt
  vad som krävs för maximalt hållbart uttag

  anges i punkt 1
  ska de fleråriga planerna innehålla säkerhetsåtgärder

  tillämpa försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen och fastställa approximativa standarder och åtgärder
  som
  åtminstone
  säkerställer en jämförbar bevarandenivå för de berörda bestånden.

2a.
     
  Utan att påverkar tillämpningen av punkterna 1 och 2 ska de åtgärder som ingår i de fleråriga planerna och tidsplanen för deras genomförande stå i proportion till målen och den planerade tidsramen. Innan åtgärder tas med i de fleråriga planerna bör hänsyn tas till deras troliga ekonomiska och sociala inverkan. Utom i brådskande fall ska sådana åtgärder genomföras gradvis.

2b.
     
  Om vetenskapliga rön visar att det inte går att öka selektiviteten i syfte att undvika arter vars kvot redan fyllts får de fleråriga planerna innehålla bestämmelser beträffande de särskilda problemen med blandfiske och bevarandet och återställandet av bestånd över nivåer som har kapacitet att ge maximalt hållbart uttag.[Ändr. 106 och 107]

Artikel 11

De fleråriga planernas innehåll

1.
     En flerårig plan ska innehålla följande:

| (a) | Uppgift om den fleråriga planens räckvidd, dvs.
  vilket geografiskt område,
  vilka bestånd, fisken och marina ekosystem som den gäller för. |
| --- | --- |

(a)

Uppgift om den fleråriga planens räckvidd, dvs.
  vilket geografiskt område,
  vilka bestånd, fisken och marina ekosystem som den gäller för.

| (b) | Mål som är förenliga med de mål som fastställs i artiklarna 2 och 3
  och med relevanta bestämmelser i artiklarna - 7a, 9 och 10
  . |
| --- | --- |

(b)

Mål som är förenliga med de mål som fastställs i artiklarna 2 och 3
  och med relevanta bestämmelser i artiklarna - 7a, 9 och 10
  .

| (ba) | En utvärdering av flottkapaciteten och, om fiskekapaciteten inte är i faktisk balans med de tillgängliga fiskemöjligheterna, en plan för kapacitetsminskning med en tidsram och de specifika åtgärder som varje berörd medlemsstat ska vidta för att anpassa fiskekapaciteten till de tillgängliga fiskemöjligheterna enligt en bindande tidsplan. Utan att det påverkar tillämpningen av de krav som anges i artikel 34 bör en sådan bedömning också innehålla en utvärdering av de socioekonomiska aspekterna av den flotta som är föremål för bedömning. |
| --- | --- |

(ba)

En utvärdering av flottkapaciteten och, om fiskekapaciteten inte är i faktisk balans med de tillgängliga fiskemöjligheterna, en plan för kapacitetsminskning med en tidsram och de specifika åtgärder som varje berörd medlemsstat ska vidta för att anpassa fiskekapaciteten till de tillgängliga fiskemöjligheterna enligt en bindande tidsplan. Utan att det påverkar tillämpningen av de krav som anges i artikel 34 bör en sådan bedömning också innehålla en utvärdering av de socioekonomiska aspekterna av den flotta som är föremål för bedömning.

| (bb) | En utvärdering av de socioekonomiska följderna av åtgärderna i den fleråriga planen. |
| --- | --- |

(bb)

En utvärdering av de socioekonomiska följderna av åtgärderna i den fleråriga planen.

| (c) | Kvantifierbara mål uttryckta som






  (i) | fiskeridödlighet, och/eller |
| --- | --- | --- |

(c)

Kvantifierbara mål uttryckta som

(i)

fiskeridödlighet, och/eller

| (ii) | lekbiomassa, och |
| --- | --- |

(ii)

lekbiomassa, och

| (iia) | maximala procentandelar av oönskade och otillåtna fångster, och |
| --- | --- |

(iia)

maximala procentandelar av oönskade och otillåtna fångster, och

| (iib) | maximala årliga förändringar av fiskemöjligheterna. |
| --- | --- |

(iib)

maximala årliga förändringar av fiskemöjligheterna.

| (iii) | stabila fångster. |
| --- | --- |

(iii)

stabila fångster.

| (d) | Tydliga tidsramar för när de kvantifierbara målens

  samtliga kvantifierbara mål
  ska vara uppnådda. |
| --- | --- |

(d)

Tydliga tidsramar för när de kvantifierbara målens

  samtliga kvantifierbara mål
  ska vara uppnådda.

| (da) | Bestämmelser om att systematiskt minska fiskemöjligheterna när kvaliteten på eller mängden data från fisket sjunker. |
| --- | --- |

(da)

Bestämmelser om att systematiskt minska fiskemöjligheterna när kvaliteten på eller mängden data från fisket sjunker.

| (e) | Bevarande och

  Ttekniska åtgärder, inbegripet

  som ska vidtas för att uppnå de mål som anges i artikel 15 och
  åtgärder
  som utformats
  för att eliminera

  undvika och i möjligaste mån eliminera
  oavsiktliga fångster. |
| --- | --- |

(e)

Bevarande och

  Ttekniska åtgärder, inbegripet

  som ska vidtas för att uppnå de mål som anges i artikel 15 och
  åtgärder
  som utformats
  för att eliminera

  undvika och i möjligaste mån eliminera
  oavsiktliga fångster.

| (f) | Kvantifierbara indikatorer för periodisk övervakning och utvärdering av de framsteg som har gjorts för att uppnå den fleråriga planens mål
  och av dess socioekonomiska konsekvenser
  . |
| --- | --- |

(f)

Kvantifierbara indikatorer för periodisk övervakning och utvärdering av de framsteg som har gjorts för att uppnå den fleråriga planens mål
  och av dess socioekonomiska konsekvenser
  .

| (g) | I förekommande fall

  Ssärskilda åtgärder och mål för den del av livscykeln som anadroma och katadroma arter tillbringar i sötvatten. |
| --- | --- |

(g)

I förekommande fall

  Ssärskilda åtgärder och mål för den del av livscykeln som anadroma och katadroma arter tillbringar i sötvatten.

| (h) | Åtgärder för minimering av

  att minska
  fiskets effekter på ekosystemen. |
| --- | --- |

(h)

Åtgärder för minimering av

  att minska
  fiskets effekter på ekosystemen.

| (i) | Skyddsåtgärder och kriterier för när skyddsåtgärderna ska tillämpas. |
| --- | --- |

(i)

Skyddsåtgärder och kriterier för när skyddsåtgärderna ska tillämpas.

| (ia) | Åtgärder för att säkerställa efterlevnad av den fleråriga planen. |
| --- | --- |

(ia)

Åtgärder för att säkerställa efterlevnad av den fleråriga planen.

| (j) | Andra åtgärder som är lämpliga
  och proportionella
  för att uppnå den fleråriga planens mål. |
| --- | --- |

(j)

Andra åtgärder som är lämpliga
  och proportionella
  för att uppnå den fleråriga planens mål.

1a.
     
  Det ska i de fleråriga planerna föreskrivas att dessa planer regelbundet ska ses över för att utvärdera de framsteg som gjorts för att nå målen. Framför allt bör dessa regelbundna översyner beakta nya omständigheter, till exempel ändrad vetenskaplig rådgivning, för att ge utrymme för eventuella nödvändiga justeringar i mellanperioden. [Ändr. 108 och 239]

Artikel 12

Förenlighet med skyldigheter enligt unionens miljölagstiftning
  med avseende på skyddade områden

1.   I

  Den gemensamma fiskeripolitiken och samtliga efterföljande åtgärder beträffande
  särskilda bevarandeområden, i den mening

  som antagits av medlemsstaterna ska vara fullt förenliga med direktiv 92/43/EEG
  ,
  direktiv 2009/147/EG och direktiv 2008/56/EG. Om en medlemsstat utsett de områden
  som avses i artikel 6 i direktiv 92/43/EEG, artikel 4 i direktiv 2009/147/EG och artikel 13.4 i direktiv 2008/56/EG, ska medlemsstaterna bedriva fiskeverksamhet

  den i samråd med kommissionen, de rådgivande nämnderna och andra berörda parter, reglera fiskeverksamheten
  på ett sådant sätt att det mildrar fiskeverksamhetens inverkan i sådana särskilda bevarandeområden

  som är fullt förenligt med målen i dessa direktiv
  . [Ändr. 109]

1a.
     
  Alla åtgärder som unionen och medlemsstaterna vidtar inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken ska stå i full överensstämmelse med Århuskonventionen, FN:s generalförsamlings resolutioner 61/105, 64/72 och 66/68 samt avtalet om genomförandet av bestämmelserna i FN:s havsrättskonvention av den 10 december 1982 som rör bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd. [Ändr. 257]

1b.
     
  För fiske som i sin helhet bedrivs i vatten som faller inom en enskild medlemsstats överhöghet eller jurisdiktion ska den berörda medlemsstaten ha befogenhet att anta åtgärder som är nödvändiga för att de ska kunna uppfylla sina skyldigheter inom ramen för unions miljölagstiftning med avseende på skyddade områden. Sådana åtgärder ska vara förenliga med de mål som fastställs i artikel 2 och får inte vara mindre strikta än gällande unionslagstiftning. [Ändr. 158]

1c.
     
  Medlemsstater som har ett direkt fiskeintresse i de områden som kommer att omfattas av de åtgärder som avses i punkt 1 ska samarbeta med varandra i enlighet med artikel 21.1a. Dessa medlemsstater får begära att kommissionen antar de åtgärder som avses i punkt 1. [Ändr. 111]

1d.
     
  För att kommissionen ska kunna handlägga en sådan begäran som avses i punkt 1c ska den medlemsstat eller de medlemsstater som lämnat in begäran förse kommissionen med all relevant information om de begärda åtgärderna, inklusive motivering till begäran, vetenskapliga data och detaljer kring det praktiska genomförandet av åtgärderna. Då kommissionen antar åtgärderna ska den ta hänsyn till den relevanta vetenskapliga rådgivning som den har tillgång till. [Ändr. 260]

2.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 55 för att ange särskilda fiskerirelaterade åtgärder som mildrar fiskeverksamhetens inverkan i särskilda bevarandeområden.
  [Ändr. 114]

2a.
     
  Europaparlamentet och rådet ska, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och på förslag av kommissionen, anta åtgärder för att minska eventuella negativa sociala och ekonomiska följder som uppstår på grund av att de skyldigheter som avses i punkt 1 iakttas. [Ändr. 262]

Artikel 13

Åtgärder som ska vidtas av kommissionen vid ett allvarligt hot mot de marina biologiska resurserna

1.   Om

  När
  det finns bevis
  , baserade på tillförlitliga vetenskapliga uppgifter,
  för ett allvarligt hot mot bevarandet av de marina biologiska resurserna eller mot det marina ekosystemet och detta kräver omedelbara åtgärder, får

  ska
  kommissionen, efter en motiverad begäran från en medlemsstat eller på eget initiativ, besluta om tillfälliga åtgärder

  ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 55
  för att mildra hotet.

Dessa delegerade akter ska endast antas om det är nödvändigt på grund av tvingande skäl till skyndsamhet, och det förfarande som anges i artikel 55a ska tillämpas.

2.   Medlemsstaten ska samtidigt som den översänder sin motiverade begäran enligt punkt 1 till kommissionen översända den till de övriga medlemsstaterna och till de berörda rådgivande nämnderna.
  [Ändr. 115]

Artikel 13a

Medlemsstaternas nödåtgärder

1.
     
  Om det finns bevis för ett allvarligt och oförutsett hot mot bevarandet av levande akvatiska resurser eller mot det marina ekosystemet på grund av fiskeverksamhet i vatten under en medlemsstats överhöghet eller jurisdiktion, och då onödigt dröjsmål skulle leda till skador som skulle vara svåra att avhjälpa, får den medlemsstaten vidta nödåtgärder som får tillämpas under högst tre månader.

2.
     
  Medlemsstater som avser att vidta nödåtgärder ska, innan de vidtas, anmäla detta till kommissionen, de övriga medlemsstaterna och de berörda rådgivande nämnderna om sin avsikt genom att översända ett utkast till åtgärder tillsammans med en motivering.

3.
     
  Medlemsstaterna och de berörda rådgivande nämnderna får lämna in sina skriftliga kommentarer till kommissionen inom fem arbetsdagar från och med den dag de mottog anmälan om åtgärderna. Kommissionen ska anta genomförandeakter för att bekräfta, upphäva eller ändra åtgärderna. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 56.2.

Vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet med avseende på ett allvarligt och oförutsett hot mot bevarandet av levande akvatiska resurser eller mot det marina ekosystemet på grund av fiskeriverksamhet ska kommissionen anta genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande som avses i artikel 56.3. [Ändr. 116]

Artikel 14

Ramverk för tekniska åtgärder

Det ska antas ett ramverk för tekniska åtgärder för att säkra att de marina biologiska resurserna skyddas och att fiskeverksamhetens inverkan på fiskbestånden och de marina ekosystemen minskar. Ramverket för de tekniska åtgärderna ska

| (a) | bidra till att fiskbestånden bevaras eller återställs till nivåer över de nivåer som krävs för maximalt hållbart uttag genom att storleksurvalet och, i lämpliga fall, arturvalet förbättras, |
| --- | --- |

(a)

bidra till att fiskbestånden bevaras eller återställs till nivåer över de nivåer som krävs för maximalt hållbart uttag genom att storleksurvalet och, i lämpliga fall, arturvalet förbättras,

| (b) | reducera fångsterna av för små exemplar, |
| --- | --- |

(b)

reducera fångsterna av för små exemplar,

| (c) | reducera fångsterna av oönskade marina organismer, |
| --- | --- |

(c)

reducera fångsterna av oönskade marina organismer,

| (d) | minska

  minimera
  fiskeredskapens inverkan på ekosystemen och
  den marina
  miljön, med särskild inriktning på att skydda biologiskt känsliga bestånd och
  utsatta
  livsmiljöer
  , i synnerhet de som fastställts som biogeografiskt känsliga såsom undervattensbergen runt de yttersta randområdena, vars resurser bör tas till vara av den lokala fiskeflottan genom selektiva och miljövänliga fiskeredskap
  . [Ändr. 296] |
| --- | --- |

(d)

minska

  minimera
  fiskeredskapens inverkan på ekosystemen och
  den marina
  miljön, med särskild inriktning på att skydda biologiskt känsliga bestånd och
  utsatta
  livsmiljöer
  , i synnerhet de som fastställts som biogeografiskt känsliga såsom undervattensbergen runt de yttersta randområdena, vars resurser bör tas till vara av den lokala fiskeflottan genom selektiva och miljövänliga fiskeredskap
  . [Ändr. 296]

Artikel 14a

Undvikande och minimering av oönskad fångst

1.
     
  Innan kravet införs på att alla fångster i respektive fiske ska landas i enlighet med artikel 15 ska medlemsstaterna om nödvändigt, baserat på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och med beaktande av yttranden från behöriga rådgivande nämnder, genomföra pilotprojekt för att fullt ut undersöka alla genomförbara metoder för att undvika, minimera och eliminera oönskade fångster. Dessa pilotprojekt ska när så är lämpligt genomföras av producentorganisationer. Resultatet av dessa pilotprojekt ska återspeglas i den fleråriga planen för varje fiske i form av nya incitament för att använda de mest selektiva tillgängliga redskapen och fiskemetoderna. Medlemsstaterna ska också ta fram en översikt över fisk som kastas överbord som visar hur mycket som kastats vid varje fiske som omfattas av artikel 15.1. Översikten ska bygga på objektiva och representativa uppgifter.

2.
     
  Unionen ska ge finansiellt stöd till utformningen och genomförandet av de pilotprojekt som införs i enlighet med punkt 1 och till användningen av selektiva redskap för att minska oönskad och otillåten fångst. Då finansiella stödåtgärder antas ska särskild hänsyn tas till fiskare som påverkas av skyldigheten att landa alla fångster och som bedriver ett blandat fiske. [Ändr. 118]

Artikel 15

Skyldighet att landa
  och registrera
  alla fångster
  av skördade och reglerade arter

1.   Alla fångster av
  avskördade och reglerade arter som görs i
  följande fiskbestånd, som omfattas av fångstbegränsningar, som görs

  fisken
  vid fiskeverksamhet som bedrivs i unionens vatten eller av unionsfiskefartyg i vatten utanför unionens vatten, från och med de datum som anges nedan, ska tas ombord och behållas ombord på fiskefartygen samt registreras och landas, utom om fångsterna används som levande bete:

| (a) | Senast från och med den 1 januari 2014:






  — | Fiske efter små pelagiska arter, dvs. fiske efter
  makrill, sill, taggmakrill, blåvitling, trynfisk, ansjovis, silverfisk, sardinell och lodda

  sardin och skarpsill
  , |
| --- | --- | --- |

(a)

Senast från och med den 1 januari 2014:

—

Fiske efter små pelagiska arter, dvs. fiske efter
  makrill, sill, taggmakrill, blåvitling, trynfisk, ansjovis, silverfisk, sardinell och lodda

  sardin och skarpsill
  ,

| — | Fiske efter stora pelagiska arter, dvs. fiske efter
  blåfenad tonfisk, svärdfisk, långfenad tonfisk, storögd tonfisk och andra segelfiskar. |
| --- | --- |

—

Fiske efter stora pelagiska arter, dvs. fiske efter
  blåfenad tonfisk, svärdfisk, långfenad tonfisk, storögd tonfisk och andra segelfiskar.

| — | Industriellt fiske, bland annat fiske efter lodda, tobisfiskar och vitlinglyra. |
| --- | --- |

—

Industriellt fiske, bland annat fiske efter lodda, tobisfiskar och vitlinglyra.

| — | Lax i Östersjön. |
| --- | --- |

—

Lax i Östersjön.

| (b) | Senast från och med den 1 januari 2015: torsk, kummel och tunga

  1 januari 2016
  .






  — | Följande fiske i unionens vatten i norra Atlanten:




  Nordsjön:








  — | Fiske efter torsk, kolja, vitling och gråsej. |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Senast från och med den 1 januari 2015: torsk, kummel och tunga

  1 januari 2016
  .

—

Följande fiske i unionens vatten i norra Atlanten:

Nordsjön:

—

Fiske efter torsk, kolja, vitling och gråsej.

| — | Fiske efter havskräfta. |
| --- | --- |

—

Fiske efter havskräfta.

| — | Fiske efter tunga och rödspätta. |
| --- | --- |

—

Fiske efter tunga och rödspätta.

| — | Fiske efter kummel. |
| --- | --- |

—

Fiske efter kummel.

| — | Fiske efter nordhavsräka. |
| --- | --- |

—

Fiske efter nordhavsräka.

| — | Annat fiske som kräver ytterligare analys. |
| --- | --- |

—

Annat fiske som kräver ytterligare analys.

| — | Fiske i Östersjön med undantag av laxfiske. |
| --- | --- |

—

Fiske i Östersjön med undantag av laxfiske.

Nordvästliga vatten

| — | Fiske efter torsk, kolja, vitling och gråsej. |
| --- | --- |

—

Fiske efter torsk, kolja, vitling och gråsej.

| — | Fiske efter havskräfta. |
| --- | --- |

—

Fiske efter havskräfta.

| — | Fiske efter tunga och rödspätta. |
| --- | --- |

—

Fiske efter tunga och rödspätta.

| — | Fiske efter kummel. |
| --- | --- |

—

Fiske efter kummel.

| — | Annat fiske som kräver ytterligare analys. |
| --- | --- |

—

Annat fiske som kräver ytterligare analys.

Sydvästliga vatten

| — | Fiske efter torsk, kolja, vitling och gråsej. |
| --- | --- |

—

Fiske efter torsk, kolja, vitling och gråsej.

| — | Fiske efter havskräfta. |
| --- | --- |

—

Fiske efter havskräfta.

| — | Fiske efter tunga och rödspätta. |
| --- | --- |

—

Fiske efter tunga och rödspätta.

| — | Fiske efter kummel. |
| --- | --- |

—

Fiske efter kummel.

| — | Annat fiske som kräver ytterligare analys. |
| --- | --- |

—

Annat fiske som kräver ytterligare analys.

| (c) | Senast från och med den 1 januari 2016: kolja, vitling, glasvar, marulk, rödspätta, långa, gråsej, lyrtorsk, bergskädda, piggvar, slätvar, birkelånga, dolkfisk, skoläst, atlantisk soldatfisk, liten hälleflundra, lubb, kungsfisk och demersala bestånd i Medelhavet

  1 januari 2017, fiske som inte omfattas av punkt 1a i unionens vatten och vatten utanför unionen
  . |
| --- | --- |

(c)

Senast från och med den 1 januari 2016: kolja, vitling, glasvar, marulk, rödspätta, långa, gråsej, lyrtorsk, bergskädda, piggvar, slätvar, birkelånga, dolkfisk, skoläst, atlantisk soldatfisk, liten hälleflundra, lubb, kungsfisk och demersala bestånd i Medelhavet

  1 januari 2017, fiske som inte omfattas av punkt 1a i unionens vatten och vatten utanför unionen
  .

1a.
     
  Så snart en skyldighet att landa alla fångster har införts för ett fiske ska alla fångster av arter som omfattas av denna skyldighet registreras och i förekommande fall dras av från fiskarens, producentorganisationens eller den berörda kollektiva förvaltningsgruppens kvot, med undantag för de arter som kan släppas ut i havet i enlighet med punkt 1b.

1b.
     
  Följande arter ska undantas från skyldigheten att landa fångster i punkt 1:

| — | De arter som fångats för att användas som levande bete. |
| --- | --- |

—

De arter som fångats för att användas som levande bete.

| — | De arter som enligt tillgängliga vetenskapliga rön har stora möjligheter att överleva efter fångsten, med beaktande av fiskeredskapens och fiskemetodernas egenskaper och förhållandena i fiskeområdet. |
| --- | --- |

—

De arter som enligt tillgängliga vetenskapliga rön har stora möjligheter att överleva efter fångsten, med beaktande av fiskeredskapens och fiskemetodernas egenskaper och förhållandena i fiskeområdet.

1c.
     
  För att förenkla och harmonisera genomförandet av skyldigheten att landa alla fångster och för att undvika olämpliga störningar av målfisket och minska mängden oönskade fångster, ska de fleråriga planer som avses i artikel 9, särskilda unionsrättsakter om genomförandet av skyldigheten att landa eller andra unionsrättsakter, i förekommande fall fastställa följande:

| (a) | En förteckning över icke-målarter med liten naturlig förekomst som kan avräknas mot kvoten för målarterna för det berörda fisket om








  — | den årliga nationella kvoten för denna icke-målart helt har utnyttjats, |
| --- | --- | --- |

(a)

En förteckning över icke-målarter med liten naturlig förekomst som kan avräknas mot kvoten för målarterna för det berörda fisket om

—

den årliga nationella kvoten för denna icke-målart helt har utnyttjats,

| — | de samlade fångsterna av icke-målarter inte överstiger en andel om 3 % av den totala fångsten av målarter, och |
| --- | --- |

—

de samlade fångsterna av icke-målarter inte överstiger en andel om 3 % av den totala fångsten av målarter, och

| — | beståndet av icke-målarter ligger inom säkra biologiska gränser. |
| --- | --- |

—

beståndet av icke-målarter ligger inom säkra biologiska gränser.

| (b) | Regler om incitament för att motverka fångster av ungfisk, däribland en ökning av de kvotandelar som ska dras av från en fiskares kvot vid fångst av ungfisk. |
| --- | --- |

(b)

Regler om incitament för att motverka fångster av ungfisk, däribland en ökning av de kvotandelar som ska dras av från en fiskares kvot vid fångst av ungfisk.

2.   Minimireferensstorlekar för bevarande
  som beaktar ålder och storlek vid den första reproduktionen
  ska fastställas
  på grundval av bästa tillgängliga tillförlitliga och aktuella vetenskapliga rådgivning, och om nödvändigt för att skydda ungfisk genom att avskräcka från avsiktligt fiske av dem,
  för de bestånd som anges i

  omfattas av skyldigheten att landa alla fångster enligt
  punkt 1. Fisk ur de bestånden som är mindre än minimireferensstorleken ska endast få säljas för

  användas till annat än livsmedelsändamål, till exempel till
  beredning till

  av
  fiskmjöl
  , fiskolja,

  eller djurfoder
  eller som bete
  .
  Den berörda medlemsstaten får också tillåta att denna fisk doneras till filantropiska eller välgörande ändamål
  .

3.   
  För de bestånd som omfattas av skyldigheten att landa fångst kan medlemsstaterna på årsbasis medge en flexibilitetsmarginal på upp till 5 % av den mängd som får landas, utan att detta påverkar att högre flexibilitetsnivåer fastställs i särskild lagstiftning.
  Handelsnormer för fisk som fångats utöver de fastställda fiskemöjligheterna ska

  får
  fastställas i enlighet med artikel 27

  artikel 39
  i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 av den ... om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter (27)
   (**).

4.   Varje medlemsstat ska se till att de unionsfiskefartyg som för dess flagg är utrustade på ett sådant sätt att allt fiske och all beredningsverksamhet kan dokumenteras fullständigt för att kontrollera efterlevnaden av skyldigheten att landa alla fångster.
  Medlemsstaterna ska i samband med detta iaktta effektivitets- och proportionalitetsprincipen.

5.   Punkt 1 ska gälla utan att det påverkar internationella åtaganden.

6.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 55 för att närmare ange den åtgärd som anges i punkt 1 så att unionens internationella åtaganden fullgörs. [Ändr. 119]

Artikel 16

Fiskemöjligheter

1.   De

  Rådet ska vid fastställandet och fördelningen av
  fiskemöjligheter som tilldelas

  agera i enlighet med artiklarna 2, 9, 10 och 11 och tillämpa ett långsiktigt perspektiv samt följa bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning. Fiskemöjligheterna ska fördelas bland
  medlemsstaterna ska tillförsäkra var och en av medlemsstaterna

  på ett sådant sätt att det för varje medlemsstat säkerställs
  relativ stabilitet i fisket för vart och ett av bestånden eller fiskena. Vid fördelningen av nya fiskemöjligheter ska hänsyn tas till de enskilda medlemsstaternas intressen.

Rådet ska fastställa de fiskemöjligheter som finns tillgängliga för tredjeland i unionens vatten samt fördela dessa möjligheter till dessa tredjeländer.

Tilldelningen av fiskemöjligheter till en medlemsstat eller ett tredjeland ska vara beroende av huruvida de följer bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken.

1a.
     
  När rådet varje år beslutar om kvottilldelning ska det fullt ut beakta regioner där vissa samhällen är särskilt beroende av fiske och närliggande verksamhet, i enlighet med rådets resolution av den 3 november 1976 om vissa yttre aspekter på inrättandet av en fiskezon på 200 sjömil i gemenskapen med verkan från den 1 januari 1977, och särskilt bilaga VII till denna.

2.   Fiskemöjligheter för bifångster får reserveras inom de samlade fiskemöjligheterna.

3.   Fiskemöjligheterna ska överensstämma med de kvantifierbara mål

  fångstmål
  , tidsramar och marginaler som fastställs
  i de fleråriga planerna i
  i enlighet med artikel 9.2 och 11 leden b, c och h.
  Om ingen motsvarande flerårig plan har antagits för ett bestånd som används kommersiellt ska rådet se till att de totala tillåtna fångstmängderna senast 2015 fastställs på nivåer som skulle göra det möjligt för fiskbestånden att senast 2020 återhämta sig till nivåer som är högre än dem som gör att man kan uppnå maximalt hållbart uttag och göra det möjligt att bevara alla återhämtade bestånd på dessa nivåer.

3a.
     
  Delegationer från Europaparlamentet och de rådgivande nämnderna ska närvara då rådet beslutar om fastställande av fiskemöjligheter.

3b.
     
  När det gäller bestånd för vilka det på grund av brist på uppgifter inte är möjligt att fastställa utnyttjandenivåer som är förenliga med maximalt hållbart uttag

| (i) | ska försiktighetsansatsen för fiskeriförvaltning tillämpas, |
| --- | --- |

(i)

ska försiktighetsansatsen för fiskeriförvaltning tillämpas,

| (ii) | ska approximativa standarder baserade på de metoder som fastställs i punkterna 3.1 och 3.2 i del B i bilagan till kommissionens beslut 2010/477/EU av den 1 september 2010 om kriterier och metodstandarder för god miljöstatus i marina vatten

   (28)

  antas och fiskeridödligheten minskas ytterligare med utgångspunkt i försiktighetsprincipen, eller hålls på en stabil nivå när det finns indikationer på att beståndens status är tillfredsställande, |
| --- | --- |

(ii)

ska approximativa standarder baserade på de metoder som fastställs i punkterna 3.1 och 3.2 i del B i bilagan till kommissionens beslut 2010/477/EU av den 1 september 2010 om kriterier och metodstandarder för god miljöstatus i marina vatten

   (28)

  antas och fiskeridödligheten minskas ytterligare med utgångspunkt i försiktighetsprincipen, eller hålls på en stabil nivå när det finns indikationer på att beståndens status är tillfredsställande,

| (iii) | ska kommissionen och medlemsstaterna utvärdera hindren för forskning och erhållande av kunskap samt vidta åtgärder för att se till att ytterligare uppgifter om bestånd och ekosystem blir tillgängliga utan dröjsmål. |
| --- | --- |

(iii)

ska kommissionen och medlemsstaterna utvärdera hindren för forskning och erhållande av kunskap samt vidta åtgärder för att se till att ytterligare uppgifter om bestånd och ekosystem blir tillgängliga utan dröjsmål.

3c.
     
  Varje medlemsstat ska, för de fartyg som för dess flagg, i enlighet med unionsrätten besluta om vilken metod som ska användas för att fördela de fiskemöjligheter som tilldelats den medlemsstaten. Medlemsstaten ska underrätta kommissionen om fördelningsmetoden.

4.   Efter anmälan till kommissionen kan medlemsstaterna utbyta alla eller delar av de fiskemöjligheter som tilldelats dem.

4a.
     
  Om kommissionen till följd av den utvärdering som görs med tillämpning av artikel 19 eller 23 bedömer att en medlemsstat har underlåtit att vidta lämpliga åtgärder i enlighet med artiklarna 17
  –
  24 ska det leda till minskningar av det eller de följande årens fiskemöjligheter som unionen tilldelar medlemsstaten och till att betalningar till medlemsstaten avbryts eller ställs in eller till att en finansiell korrigering tillämpas på unionens ekonomiska bistånd inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt artikel 50. Sådana åtgärder ska stå i proportion till den bristande efterlevnadens art, omfattning, varaktighet och upprepning.

4b.
     
  Kommissionen ska för Europaparlamentet och rådet lägga fram en årsrapport med en bedömning av huruvida nuvarande fiskemöjligheter innebär att bestånden av skördade arter kan återställas till och bevaras på nivåer som är högre än dem som krävs för att uppnå det mål som fastställs i artikel 2.2. [Ändr. 120, 264, 293 och 301]

Artikel 16a

Kriterier för medlemsstaternas tilldelning av fiskemöjligheter

Vid tilldelningen av de fiskemöjligheter som finns tillgängliga för dem enligt artikel 16 ska medlemsstaterna tillämpa öppna och objektiva miljömässiga och sociala kriterier, såsom hur fisket påverkar miljön, hur bestämmelser efterlevs och hur fisket bidrar till den lokala ekonomin. Även andra kriterier får tillämpas, t.ex. tidigare fångstnivåer. Inom ramen för de fiskemöjligheter som de tilldelats bör medlemsstaterna ge incitament till fiskefartyg som använder selektiva fiskeredskap eller miljövänligare fiskemetoder, med bl.a. minskad energikonsumtion eller minskade skador på livsmiljöer. [Ändr. 227]

AVDELNING III

REGIONALISERING

KAPITEL I

FLERÅRIGA PLANER

Artikel 17

Bevarandeåtgärder som antas i enlighet med fleråriga planer

1.   I en flerårig plan som antas enligt artiklarna 9, 10 och 11 får medlemsstaterna

  ska de medlemsstater som gemensamt utnyttjar det berörda fisket, i enlighet med de förfaranden som anges i denna artikel,
  ges tillåtelse att anta bestämmelser, som är förenliga med den fleråriga planen och som närmare anger vilka bevarandeåtgärder som gäller för de fartyg som för medlemsstatens flagg och för de bestånd i unionens vatten för vilka medlemsstaten har tilldelats fiskemöjligheter.

2.   Medlemsstaterna ska se till att de bevarandeåtgärder som antas enligt punkt 1

| (a) | är förenliga med de mål som fastställs i artiklarna 2 och 3
  samt med principerna för god förvaltning i artikel 4
  , |
| --- | --- |

(a)

är förenliga med de mål som fastställs i artiklarna 2 och 3
  samt med principerna för god förvaltning i artikel 4
  ,

| (b) | är förenliga med den fleråriga planens tillämpningsområde och mål, |
| --- | --- |

(b)

är förenliga med den fleråriga planens tillämpningsområde och mål,

| (c) | är sådana att den fleråriga planens övergripande och kvantifierbara mål nås på ett effektivt sätt
  och inom angiven tidsram
  , och |
| --- | --- |

(c)

är sådana att den fleråriga planens övergripande och kvantifierbara mål nås på ett effektivt sätt
  och inom angiven tidsram
  , och

| (d) | inte är mindre strikta än övrig unionslagstiftning. |
| --- | --- |

(d)

inte är mindre strikta än övrig unionslagstiftning.

2a.
     
  Medlemsstaterna ska samarbeta med varandra för att se till att enhetliga åtgärder antas för att uppfylla de mål som fastställs i fleråriga planer och ska samordna genomförandet av dessa åtgärder. För detta ändamål ska medlemsstaterna, då det är praktiskt och lämpligt, använda befintliga regionala institutionella strukturer och mekanismer för samarbete, inklusive enligt de regionala havskonventionerna för berört område eller typ av fiske.

Samarbetsinsatser mellan medlemsstater som gemensamt utnyttjar ett fiske ska kunna erhålla stöd ur Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om Europeiska havs- och fiskerifonden

   (29)
   (***).

2b.
     
  Medlemsstaterna ska samråda med de berörda rådgivande nämnderna och med Ices och/eller STECF genom att sända dem ett utkast till de åtgärder som ska antas, åtföljt av en motivering. Samtidigt ska kommissionen och andra medlemsstater som gemensamt utnyttjar ett fiske delges sådana utkast. Medlemsstaterna ska göra sitt yttersta för att i ett tidigt skede och på ett öppet och transparent sätt inbegripa andra relevanta intressenter inom det berörda fisket i detta samråd, för att kartlägga åsikter och förslag från alla berörda parter under förberedelserna av de planerade åtgärderna.

Medlemsstaterna ska göra sammanfattningar av de utkast till bevarandeåtgärder som de föreslår ska genomföras tillgängliga för allmänheten.

2c.
     
  Medlemsstaterna ska ta vederbörlig hänsyn till de yttranden som avges av de berörda rådgivande nämnderna, Ices och/eller STECF och ska, om de slutgiltiga åtgärder som vidtas avviker från dessa yttranden, närmare förklara anledningen till avvikelsen.

2d.
     
  Om medlemsstaterna önskar ändra de åtgärder som antagits ska även punkterna 2–2c tillämpas.

2e.
     
  Kommissionen ska anta riktlinjer som i detalj fastställer förfarandet som ska följas vid tillämpning av punkterna 2a, 2b och 2c, i syfte att se till att de åtgärder som antas är enhetliga och samordnade på regional nivå och är förenliga med de antagna fleråriga planerna. I dessa riktlinjer kan även administrativa ramar definieras eller anges, till exempel regionala fiskearbetsgrupper, för att praktiskt organisera samarbetet mellan medlemsstaterna, i synnerhet för att främja och underlätta varje medlemsstats införande av åtgärder.

2f.
     
  Medlemsstater som gemensamt utnyttjar ett fiske får sluta avtal och samarbeta för att genomföra gemensamma åtgärder inom ramen för fleråriga planer som antagits före 2014, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 25.

2 g.
     
  För fiske som i sin helhet bedrivs i vatten som faller inom en enskild medlemsstats överhöghet eller jurisdiktion ska den berörda medlemsstaten inrätta en eller flera samförvaltningskommittéer som omfattar alla relevanta intressenter. Sådana kommittéer ska höras ifråga om de åtgärder som ska vidtas. Om medlemsstaten har för avsikt att på något sätt avvika från en kommittés råd ska den offentliggöra en utvärdering som i detalj anger skälen till detta. [Ändr. 121]

Artikel 18

Meddelande av medlemsstaternas bevarandeåtgärder

En medlemsstat som antar bevarandeåtgärder enligt artikel 17.1 ska
  offentliggöra sådana åtgärder och
  underrätta kommissionen, övriga intresserade medlemsstater och relevanta rådgivande nämnder om detta. [Ändr. 122]

Artikel 19

Utvärdering

1.
     Kommissionen får när som helst göra en utvärdering av huruvida de bevarandeåtgärder som medlemsstaterna antar i enlighet med artikel 17.1

  artikel 17
  är förenliga och ändamålsenliga
  , och ska under alla omständigheter utvärdera och tillhandahålla en rapport om dessa frågor minst en gång vart tredje år eller i enlighet med den berörda fleråriga planen
  .
  Utvärderingen ska bygga på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning
  .

I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire)

   (30)

  , och för att bistå kommissionen vid genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken, ska medlemsstaterna ge kommissionen tillträde och användarrättigheter avseende material som har förberetts och de uppgifter som har använts i samband med utformningen och genomförandet av nationella bevarandeåtgärder som antagits enligt artikel 17.

När det gäller tillgång till miljöinformation ska direktiv 2003/4/EG

   (31)

  samt förordningarna (EG) nr 1049/2001

   (32)

  och (EG) nr 1367/2006

   (33)

  vara tillämpliga. [Ändr. 123]

1a.
     
  Kommissionen ska offentliggöra de utvärderingar som genomförts enligt denna artikel och se till att informationen blir allmänt tillgänglig genom att offentliggöra den på lämpliga webbplatser eller genom att skapa en direkt hyperlänk till den. När det gäller tillgång till miljöinformation ska förordningarna (EG) nr 1049/2001 och (EG) nr 1367/2006 vara tillämpliga. [Ändr. 124]

Artikel 20

Standardbevarandeåtgärder som antas inom ramen för de fleråriga planerna

1.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 55 för att närmare ange bevarandeåtgärder för fiske som omfattas av en flerårig plan om den medlemsstat som har befogenhet att anta sådana bevarandeåtgärder enligt artikel 17 inte har meddelat några sådana åtgärder till kommissionen inom tre månader

  den tid som anges i den fleråriga planen eller, om medlemsstaten inte gör detta, inom sex månader
  efter det att den fleråriga planen träder i kraft.

2.   
  Om
  kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 55 för att närmare ange bevarandeåtgärder för fisken som omfattas av en flerårig plan om

  anser att

| (a) | medlemsstaternas åtgärder, på grundval av en utvärdering enligt artikel 19, inte anses vara

  är
  förenliga med den fleråriga planens mål, eller |
| --- | --- |

(a)

medlemsstaternas åtgärder, på grundval av en utvärdering enligt artikel 19, inte anses vara

  är
  förenliga med den fleråriga planens mål, eller

| (b) | medlemsstaternas åtgärder, på grundval av en utvärdering enligt artikel 19, inte anses uppfylla

  uppfyller
  de övergripande och kvantifierbara mål som fastställs i de fleråriga planerna på ett effektivt sätt, eller |
| --- | --- |

(b)

medlemsstaternas åtgärder, på grundval av en utvärdering enligt artikel 19, inte anses uppfylla

  uppfyller
  de övergripande och kvantifierbara mål som fastställs i de fleråriga planerna på ett effektivt sätt, eller

| (c) | skyddsåtgärder i enlighet med artikel 11 i vidtas. |
| --- | --- |

(c)

skyddsåtgärder i enlighet med artikel 11 i vidtas.

ska den avge ett motiverat yttrande till den berörda medlemsstaten.

2a.
     
  Om kommissionen avger ett yttrande i enlighet med punkt 2 ska den berörda medlemsstaten ha tre månader på sig för att ändra sina åtgärder så att de blir förenliga med målen i den fleråriga planen och för att uppfylla dessa mål.

2b.
     
  Om en medlemsstat inte ändrar sina åtgärder i enlighet med punkt 2a ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 55 för att fastställa bevarandeåtgärder för fisken som omfattas av en flerårig plan.

3.   De bevarandeåtgärder som vidtas av kommissionen ska syfta till att säkerställa att de mål som fastställs i den fleråriga planen kan uppnås. I och med att kommissionen antar en delegerad akt ska medlemsstatens åtgärder upphöra att gälla.

3a.
     
  Innan kommissionen antar de delegerade akter som avses i denna artikel ska den samråda med de berörda rådgivande nämnderna och med Ices och/eller STECF om utkastet till de åtgärder som ska antas, tillsammans med en motivering. [Ändr. 125]

KAPITEL II

TEKNISKA ÅTGÄRDER

Artikel 21

Tekniska åtgärder

1.
     I det ramverk för tekniska åtgärder som inrättas genom artikel 14 får

  ska
  medlemsstaterna ges tillåtelse

  befogenhet
  att anta bestämmelser, som är förenliga med ramverket för tekniska åtgärder och som närmare anger vilka tekniska åtgärder som gäller för de fartyg som för medlemsstatens flagg och för de bestånd i dess

  unionens
  vatten för vilka medlemsstaten har tilldelats fiskemöjligheter. Medlemsstaterna ska se till att de tekniska åtgärderna

| (a) | är förenliga med de mål som fastställs i artiklarna 2 och 3, |
| --- | --- |

(a)

är förenliga med de mål som fastställs i artiklarna 2 och 3,

| (b) | är förenliga med de mål som fastställs för de åtgärder som antas i enlighet med artikel 14, |
| --- | --- |

(b)

är förenliga med de mål som fastställs för de åtgärder som antas i enlighet med artikel 14,

| (c) | uppfyller de mål som fastställts för de åtgärder som antas i enlighet med artikel 14 på ett effektivt sätt, och |
| --- | --- |

(c)

uppfyller de mål som fastställts för de åtgärder som antas i enlighet med artikel 14 på ett effektivt sätt, och

| (d) | inte
  strider mot och inte
  är mindre strikta än övrig unionslagstiftning, |
| --- | --- |

(d)

inte
  strider mot och inte
  är mindre strikta än övrig unionslagstiftning,

1a.
     
  Medlemsstaterna ska samarbeta med varandra för att se till att enhetliga åtgärder antas för att uppfylla de mål som fastställs i ramverk för tekniska åtgärder och ska samordna genomförandet av dessa åtgärder. För detta ändamål ska medlemsstaterna, då det är praktiskt och lämpligt, använda befintliga regionala institutionella strukturer och mekanismer för samarbete, inklusive enligt de regionala havskonventionerna för berört område eller typ av fiske.

1b.
     
  Medlemsstaterna ska samråda med de berörda rådgivande nämnderna och med Ices och/eller STECF om ett utkast till de åtgärder som ska vidtas, åtföljt av en motivering. Samtidigt ska kommissionen och andra medlemsstater som gemensamt utnyttjar ett fiske delges sådana utkast. Medlemsstaterna ska göra sitt yttersta för att i ett tidigt skede och på ett öppet och transparent sätt inbegripa andra relevanta intressenter inom det berörda fisket i detta samråd, för att kartlägga åsikter och förslag från alla berörda parter under förberedelserna av de planerade åtgärderna.

1c.
     
  Medlemsstaterna ska ta vederbörlig hänsyn till de yttranden som avges av de berörda rådgivande nämnderna, Ices och/eller STECF och ska, om de slutgiltiga åtgärder som vidtas avviker från dessa yttranden, närmare förklara anledningen till avvikelsen.

1d.
     
  Om medlemsstaterna önskar ändra de åtgärder som vidtagits ska även punkterna 1a, 1b och 1c tillämpas.

1e.
     
  Kommissionen ska anta riktlinjer som i detalj fastställer förfarandet som ska följas vid tillämpning av punkterna 1a, 1b och 1c, i syfte att se till att de åtgärder som vidtas är enhetliga och samordnade på regional nivå och förenliga med det fastställda ramverket för tekniska åtgärder. I dessa riktlinjer får även administrativa ramar definieras eller anges, till exempel regionala fiskearbetsgrupper, för att praktiskt organisera samarbetet mellan medlemsstaterna, i synnerhet för att främja och underlätta varje medlemsstats införande av åtgärder. [Ändr. 126]

Artikel 22

Meddelande av medlemsstaternas bevarandeåtgärder

En medlemsstat som antar tekniska åtgärder enligt artikel 21 ska
  offentliggöra dessa åtgärder och
  underrätta kommissionen, övriga intresserade medlemsstater och relevanta rådgivande nämnder om detta. [Ändr. 127]

Artikel 23

Utvärdering

1.
     Kommissionen får när som helst göra en utvärdering av huruvida de tekniska åtgärder som medlemsstaterna antar i enlighet med artikel 21 är förenliga och ändamålsenliga
  , och ska under alla omständigheter utvärdera och tillhandahålla en rapport i denna fråga minst en gång vart tredje år eller i enlighet med det berörda ramverket för tekniska åtgärder
  .

1a.
     
  I enlighet med direktiv 2007/2/EG, och för att bistå kommissionen vid genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken, ska medlemsstaterna ge kommissionen tillträde och användarrättigheter avseende material som har förberetts och de uppgifter som har använts i samband med utformningen och genomförandet av tekniska åtgärder enligt artikel 21.

När det gäller tillgång till miljöinformation ska direktiv 2003/4/EG samt förordningarna (EG) nr 1049/2001 och (EG) nr 1367/2006 vara tillämpliga. [Ändr. 128]

1b.
     
  Kommissionen ska offentliggöra de utvärderingar som har genomförts enligt denna artikel och se till att informationen blir allmänt tillgänglig genom att offentliggöra den på lämpliga webbplatser eller genom att skapa en direkt hyperlänk till den. När det gäller tillgång till miljöinformation ska förordningarna (EG) nr 1049/2001 och (EG) nr 1367/2006 vara tillämpliga. [Ändr. 129]

Artikel 24

Övergripande åtgärder som antas inom ett ramverk för tekniska åtgärder

1.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 55 för att närmare ange de tekniska åtgärder som ingår i ett ramverk för tekniska åtgärder om den medlemsstat som har befogenhet att anta sådana åtgärder enligt artikel 21 inte har meddelat några sådana åtgärder till kommissionen inom tre månader

  den tidsfrist som fastställs inom ramverket för tekniska åtgärder eller, om ingen sådan tidsfrist fastställts, inom sex månader
  efter det att ramverket för tekniska åtgärder träder i kraft.

2.   
  Om
  kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 55 för att närmare ange tekniska åtgärder, om

  anser att
  medlemsstaternas åtgärder, på grundval av en utvärdering enligt artikel 23,

| (a) | inte anses vara

  är
  förenliga med de mål som fastställs i ramverket för tekniska åtgärder, eller |
| --- | --- |

(a)

inte anses vara

  är
  förenliga med de mål som fastställs i ramverket för tekniska åtgärder, eller

| (b) | inte uppfyller målen i ramverket

  ett sådant ramverk
  för tekniska åtgärder på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

(b)

inte uppfyller målen i ramverket

  ett sådant ramverk
  för tekniska åtgärder på ett effektivt sätt.

ska den avge ett motiverat yttrande till den berörda medlemsstaten.

2a.
     
  Om kommissionen avger ett yttrande enligt punkt 2 ska den berörda medlemsstaten ha tre månader på sig för att ändra sina åtgärder så att de blir förenliga med målen i ramverket för tekniska åtgärder och för att uppfylla dessa mål.

2b.
     
  Om en medlemsstat inte ändrar sina åtgärder i enlighet med punkt 2a ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 55 för att fastställa tekniska åtgärder som omfattas av ramverket för tekniska åtgärder.

3.   De tekniska åtgärder som antas av kommissionen ska syfta till att säkerställa att de mål som fastställs i ramverket för tekniska åtgärder uppnås. I och med att kommissionen antar en delegerad akt ska medlemsstatens åtgärder upphöra att gälla.

3a.
     
  Innan kommissionen antar de delegerade akter som avses i denna artikel ska den samråda med de berörda rådgivande nämnderna och med Ices och STECF om utkastet till de åtgärder som ska antas, tillsammans med en motivering. [Ändr. 130]

AVDELNING IV

NATIONELLA ÅTGÄRDER

Artikel 25

Medlemsstaternas åtgärder som endast gäller fiskefartyg som för deras flagg

1.
     En medlemsstat får anta åtgärder för bevarande av fiskbestånden i unionens vatten på villkor att åtgärderna

| (a) | endast tillämpas på fiskefartyg som för

  alla fartyg som fiskar de bestånd i
  den berörda medlemsstatens flagg eller, om det gäller fiskeverksamhet som inte bedrivs av ett fiskefartyg, på personer som är etablerade i det berörda territoriet

  vatten för vilka de har tilldelats fiskemöjligheter
  , [Ändr. 131] |
| --- | --- |

(a)

endast tillämpas på fiskefartyg som för

  alla fartyg som fiskar de bestånd i
  den berörda medlemsstatens flagg eller, om det gäller fiskeverksamhet som inte bedrivs av ett fiskefartyg, på personer som är etablerade i det berörda territoriet

  vatten för vilka de har tilldelats fiskemöjligheter
  , [Ändr. 131]

| (b) | är förenliga med de mål som fastställs i artiklarna 2 och 3, och |
| --- | --- |

(b)

är förenliga med de mål som fastställs i artiklarna 2 och 3, och

| (c) | inte är mindre strikta än övrig unionslagstiftning. |
| --- | --- |

(c)

inte är mindre strikta än övrig unionslagstiftning.

1a.
     
  Medlemsstaten ska i kontrollsyfte informera de andra medlemsstater som berörs av de bestämmelser som antagits med tillämpning av punkt 1. [Ändr. 132]

1b.
     
  Medlemsstaterna ska göra informationen om åtgärder som antagits i enlighet med denna artikel allmänt tillgänglig. [Ändr. 133]

Artikel 26

Medlemsstaters åtgärder inom tolvmilsgränsen

1.   En medlemsstat får vidta icke-diskriminerande åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskbestånden och för att minimera fiskets inverkan på bevarandet av

  uppfylla mål för andra levande akvatiska resurser samt för att bibehålla eller förbättra bevarandestatusen för
  de marina ekosystemen inom en gräns på tolv sjömil från dess baslinjer, förutsatt att unionen inte har antagit åtgärder för bevarande och förvaltning särskilt för detta område
  eller åtgärder som specifikt avser det problem som identifierats av den berörda medlemsstaten
  . Medlemsstatens åtgärder ska vara förenliga med de mål som fastställs i artiklarna 2 och 3 och får inte vara mindre strikta än gällande unionslagstiftning. [Ändr. 134]

2.   Om de bevarande- och förvaltningsåtgärder som en medlemsstat avser att anta kan påverka en annan medlemsstats fiskefartyg får åtgärderna inte antas förrän efter det har hållits samråd om utkastet till

  att
  åtgärderna tillsammans med en motivering mellan

  har meddelats
  kommissionen, de berörda medlemsstaterna och de berörda rådgivande nämnderna
  , tillsammans med en motivering som också visar att åtgärderna är icke-diskriminerande
  . [Ändr. 135]

2a.
     
  Medlemsstaterna ska göra informationen om åtgärder som antagits i enlighet med denna artikel allmänt tillgänglig. [Ändr. 136]

DEL IV

TILLTRÄDE TILL RESURSERNA

Artikel 27

Inrättande av system med överlåtbara fiskenyttjanderätter

1.   Varje medlemsstat ska senast den 31 december 2013 inrätta ett system med överlåtbara fiskenyttjanderätter för

| (a) | alla fartyg med en längd på tolv meter eller mer, och |
| --- | --- |

(a)

alla fartyg med en längd på tolv meter eller mer, och

| (b) | alla fiskefartyg med en längd på mindre än tolv meter som fiskar med släpredskap. |
| --- | --- |

(b)

alla fiskefartyg med en längd på mindre än tolv meter som fiskar med släpredskap.

2.   Medlemsstaterna får utvidga systemet med överlåtbara fiskenyttjanderätter till att även omfatta fiskefartyg med en längd på mindre än tolv meter som använder andra redskap än släpredskap och ska i så fall underrätta kommissionen om detta.

Artikel 28

Tilldelning av överlåtbara fiskenyttjanderätter

1.   En överlåtbar fiskenyttjanderätt ska medföra en rätt att utnyttja de individuella fiskemöjligheter som tilldelas i enlighet med artikel 29.1.

2   Varje medlemsstat ska tilldela överlåtbara fiskenyttjanderätter på grundval av öppna kriterier, för alla de bestånd eller grupper av bestånd för vilka fiskemöjligheter tilldelas enligt artikel 16, med undantag för de fiskemöjligheter som följer av avtal om hållbart fiske.

3.   Vid tilldelningen av överlåtbara fiskenyttjanderätter för blandfiske ska medlemsstaterna ta hänsyn till hur fångstsammansättningen sannolikt kommer att se ut för de fartyg som deltar i blandfisket.

4.   En medlemsstat får endast tilldela överlåtbara fiskenyttjanderätter till ägaren av ett fiskefartyg som för medlemsstatens flagg eller till en fysisk eller juridisk person som har för avsikt att använda de överlåtbara fiskenyttjanderätterna ombord på ett sådant fartyg. De överlåtbara fiskenyttjanderätterna får slås samman så att de kan förvaltas gemensamt av fysiska eller juridiska personer eller av erkända producentorganisationer. Medlemsstaterna får, på grundval av öppna och objektiva kriterier, begränsa vem som kan tilldelas överlåtbara fiskenyttjanderätter.

5.   Medlemsstaterna får begränsa de överlåtbara fiskenyttjanderätternas giltighetstid till minst 15 år i syfte att omfördela nyttjanderätterna. Begränsar medlemsstaterna inte de överlåtbara fiskenyttjanderätternas giltighetstid får de återkalla nyttjanderätterna med minst 15 års varsel.

6.   Medlemsstaterna får återkalla överlåtbara fiskenyttjanderätter med kortare varsel, om det konstateras att innehavaren har begått en allvarlig överträdelse. Nyttjanderätter som återkallas på detta sätt ska, om så krävs, göras med omedelbar verkan och på ett sätt som ger full verkan åt den gemensamma fiskeripolitiken och proportionalitetsprincipen.

7.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 5 och 6 får medlemsstaterna återkalla överlåtbara fiskenyttjanderätter som ett fiskefartyg inte har utnyttjat under period på tre på varandra följande år.

Artikel 29

Tilldelning av individuella fiskemöjligheter

1.   Medlemsstaterna ska tilldela innehavarna av överlåtbara fiskenyttjanderätter enligt artikel 28 individuella fiskemöjligheter på grundval av de fiskemöjligheter som tilldelats medlemsstaterna eller som fastställts i de förvaltningsplaner som antas av medlemsstaterna i enlighet med artikel 19 i förordning (EG) nr 1967/2006.

2.   Medlemsstaterna ska fastställa vilka fiskemöjligheter avseende arter för vilka rådet inte har fastställt några fiskemöjligheter som mot bakgrund av bästa tillgångliga vetenskapliga rådgivning kan tilldelas fiskefartyg som för deras flagg.

3.   Fiskefartyg får endast bedriva fiskeverksamhet om de förfogar över tillräckliga individuella fiskemöjligheter för att täcka hela den potentiella fångsten.

4.   Medlemsstaterna får reservera upp till 5 % av fiskemöjligheterna. De ska fastställa mål och öppna kriterier för fördelningen av de reserverade fiskemöjligheterna. De fiskemöjligheterna får endast tilldelas godkända innehavare av överlåtbara fiskenyttjanderätter enligt artikel 28.4.

5.   När en medlemsstat tilldelar överlåtbara fiskenyttjanderätter i enlighet med artikel 28 och fiskemöjligheter i enlighet med punkt 1 i denna artikel får medlemsstaten erbjuda fiskefartyg som använder selektiva redskap som eliminerar oönskade bifångster incitament inom ramen för de fiskemöjligheter som tilldelats medlemsstaten.

6.   Medlemsstaterna får fastställa avgifter för utnyttjandet av de individuella fiskemöjligheterna som ett bidrag till kostnaderna för fiskeriförvaltningen.

Artikel 30

Register över överlåtbara fiskenyttjanderätter och individuella fiskemöjligheter

Medlemsstaterna ska upprätta och föra ett register över överlåtbara fiskenyttjanderätter och individuella fiskemöjligheter.

Artikel 31

Överlåtande av överlåtbara fiskenyttjanderätter

1.   Godkända innehavare av överlåtbara fiskenyttjanderätter får i en medlemsstat sinsemellan överlåta överlåtbara fiskenyttjanderätter, både avseende hela nyttjanderätten eller delar av denna.

2.   Medlemsstaterna får tillåta överlåtande av överlåtbara fiskenyttjanderätter till och från andra medlemsstater.

3.   Medlemsstaterna får reglera överlåtandet av överlåtbara fiskenyttjanderätter genom att föreskriva villkor för överlåtandet på grundval av transparenta och objektiva kriterier.

Artikel 32

Leasing av individuella fiskemöjligheter

1.   Individuella fiskemöjligheter får leasas inom en medlemsstat, både avseende hela fiskemöjligheter eller delar av dessa.

2.   Medlemsstaterna får tillåta leasing av individuella fiskemöjligheter till och från andra medlemsstater.

Artikel 33

Fördelning av fiskemöjligheter som inte omfattas av systemet med överlåtbara fiskenyttjanderätter

1.   Varje medlemsstat ska besluta hur de fiskemöjligheter som den har tilldelats i enlighet med artikel 16, och som inte omfattas av systemet med överlåtbara fiskenyttjanderätter, ska fördelas till de fartyg som för dess flagg. Medlemsstaten ska underrätta kommissionen om fördelningsmetoden.
  Ändr. 137]

DEL V

ANPASSNING AV FISKEKAPACITETEN

Artikel 34

Anpassning av fiskekapaciteten

1.   Medlemsstaterna ska
  vid behov
  vidta åtgärder för att anpassa fiskekapaciteten för sina flottor så att det uppnås en effektiv

  i syfte att uppnå en stabil och hållbar
  balans mellan fiskekapaciteten och fiskemöjligheterna
  i enlighet med de övergripande målen i artikel 2
  .

1a.
     
  För att nå det mål som anges i punkt 1 ska medlemsstaterna genomföra årliga kapacitetsbedömningar och översända resultaten av dessa till kommissionen senast den 30 maj varje år. Dessa kapacitetsbedömningar ska omfatta en analys av den totala flottkapaciteten per fiske och flottsegment vid tidpunkten för bedömningen, samt dess inverkan på bestånden och det marina ekosystemet i sin helhet. Kapacitetsbedömningar ska även omfatta en analys av flottans lönsamhet på längre sikt. För att se till att bedömningarna följer samma principer i alla medlemsstater ska de genomföras i enlighet med kommissionens riktlinjer för en bättre analys av balansen mellan flottkapacitet och fiskemöjligheter samt även ta hänsyn till flottans lönsamhet. Bedömningarna ska offentliggöras.

1b.
     
  Om en bedömning visar att det förekommer avvikelser mellan fiskekapacitet och fiskemöjligheter ska medlemsstaterna inom ett år efter bedömningens avslutande anta ett detaljerat program, som bl.a. ska innehålla en bindande tidsplan, för att vid behov anpassa fiskekapaciteten för sina flottor i fråga om antal fartyg och fartygens egenskaper, så att det uppnås en stabil och varaktig balans mellan fiskekapaciteten och fiskemöjligheterna. Medlemsstaten ska översända programmet till Europaparlamentet, kommissionen och övriga medlemsstater.

1c.
     
  Om det inte har gjorts någon bedömning eller om en medlemsstat inte antar ett program för att minska kapaciteten, trots att den är skyldig att göra detta, eller om medlemsstaten inte genomför programmet, ska unionen avbryta det finansiella stöd som ges till den medlemsstaten inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken.

Som sista utväg och enbart om någon av de åtgärder som avses i första stycket är minst två år försenade, får kommissionen dra in fiskemöjligheterna för de berörda flottsegmenten.

2.   Utträde ur flottan med offentligt stöd inom ramen för Europeiska fiskerifondens programperiod 2007–2013 ska endast tillåtas om fiskelicensen och fisketillstånden först har dragits in.

3.   Fiskekapaciteten för de fiskefartyg som tas ur bruk med offentligt stöd ska inte ersättas.

4.   Medlemsstaterna ska se till att deras flottors fiskekapacitet från och med den 1 januari 2013 inte vid någon tidpunkt överskrider de tak för fiskekapaciteten som fastställs i enlighet med artikel 35.

4a.
     
  Unionsfartyg måste ha ett giltigt motorcertifikat, utfärdat i enlighet med förordning (EG) nr 1224/2009, för att beviljas en fiskelicens eller ett fisketillstånd. [Ändr. 138 och 241]

Artikel 34a

System för inträde/utträde

Medlemsstaterna ska förvalta inträden i och utträden ur sina flottor på ett sådant sätt att inträde av ny kapacitet i flottan utan offentligt stöd kompenseras av ett tidigare utträde utan offentligt stöd av minst samma kapacitet. [Ändr. 139]

Artikel 35

Förvaltning av fiskekapaciteten

1.   Samtliga medlemsstaters flottor ska
  strikt
  omfattas av de tak för fiskekapacitet som anges i bilaga II.

2.   Medlemsstaterna får begära att kommissionen undantar fiskefartyg som omfattas av systemet med överlåtbara fiskenyttjanderätter enligt artikel 27 från de fiskekapacitetstak som fastställs i enlighet med punkt 1. I sådana fall ska fiskekapacitetstaken räknas om så att endast de fartyg ingår som inte omfattas av systemet med överlåtbara fiskenyttjanderätter

  Senast den 31 december ...

   (****)

  ska kommissionen lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om ändring av bilaga II till denna förordning och av förordning (EEG) nr 2930/86 för att fastställa av fiskekapaciteten med avseende på alla eventuella mätbara parametrar som kan påverka ett fartygs förmåga att fånga fisk
  .

Denna nya definition ska ta hänsyn till såväl sociala och ekonomiska kriterier som medlemsstaternas kontrollinsatser. I ett sådant förslag ska varje medlemsstats flottkapacitet fördelas mellan flottsegment, inklusive genom en specifik angivelse för de fartyg som verkar i de yttersta randområdena och för de fartyg som endast verkar utanför unionens vatten.

3.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 55 vad gäller omräkningen av fiskekapacitetstaken enligt punkterna 1 och 2.
  [Ändr. 140]

Artikel 36

Register över fiskefartyg

1.   Var och en av medlemsstaterna ska, för de unionsfiskefartyg som för dess flagg, registrera den information om
  ägarförhållanden,
  fartygens
  och redskapens
  egenskaper och

  samt om den
  verksamhet som krävs för förvaltningen av de åtgärder som fastställs i denna förordning
  och offentliggöra denna information, samtidigt som det säkerställs att personuppgifter skyddas på ett tillfredsställande sätt
  .

2.   Medlemsstaterna ska göra

  översända
  den information som avses i punkt 1 tillgänglig för

  till
  kommissionen.

3.   Kommissionen ska upprätta ett register över unionens fiskeflotta, vilket ska innehålla den information som kommissionen får in i enlighet med punkt 2.

4.   Informationen i registret över unionens fiskeflotta ska göras tillgänglig för alla medlemsstater
  och för Europaparlamentet
  . Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 55 vad gäller definitionen av den information som avses i punkt 1.

5.   Kommissionen ska fastställa

  anta genomförandeakter som fastställer
  tekniska driftskrav för överföringen av den information som avses i punkterna 2, 3 och 4. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 56

  artikel 56.2
  . [Ändr. 141]

DEL VI

EN VETENSKAPLIG BAS FÖR FISKERIFÖRVALTNINGEN

Artikel 37

Datakrav för fiskeriförvaltningen

1.   
  Bevarandet, förvaltningen och utnyttjandet av havets biologiska resurser måste bygga på bästa tillängliga information. I detta syfte ska
  medlemsstaterna ska samla in de biologiska, tekniska, miljörelaterade och socioekonomiska data som krävs för ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen

  inom fisket
  , förvalta dem och ställa dem till förfogande för slutanvändarna av vetenskapliga uppgifter, inbegripet de organ som utses av kommissionen.
  Unionen ska genom EHFF bidra med finansiering som är tillräcklig för att finansiera insamlingen av dessa data.
  Datan ska särskilt möjliggöra utvärdering av [Ändr. 142]

| (a) | de utnyttjade marina biologiska resursernas
  nuvarande
  tillstånd, [Ändr. 143] |
| --- | --- |

(a)

de utnyttjade marina biologiska resursernas
  nuvarande
  tillstånd, [Ändr. 143]

| (b) | fiskenivån
  , med en tydlig åtskillnad mellan industriellt och icke-industriellt fiske,
  och fiskeverksamhetens inverkan på de marina biologiska resurserna och de marina ekosystemen, och [Ändr. 224] |
| --- | --- |

(b)

fiskenivån
  , med en tydlig åtskillnad mellan industriellt och icke-industriellt fiske,
  och fiskeverksamhetens inverkan på de marina biologiska resurserna och de marina ekosystemen, och [Ändr. 224]

| (c) | fiske-, vattenbruks- och beredningssektorernas
  nuvarande
  socioekonomiska prestation i och utanför unionens vatten. [Ändr. 144] |
| --- | --- |

(c)

fiske-, vattenbruks- och beredningssektorernas
  nuvarande
  socioekonomiska prestation i och utanför unionens vatten. [Ändr. 144]

2.   Medlemsstaterna ska

| (a) | säkerställa att insamlade data är korrekta, och tillförlitliga
  och fullständiga och att de samlats in i rätt tid och på ett samordnat sätt i alla medlemsstater
  , [Ändr. 145] |
| --- | --- |

(a)

säkerställa att insamlade data är korrekta, och tillförlitliga
  och fullständiga och att de samlats in i rätt tid och på ett samordnat sätt i alla medlemsstater
  , [Ändr. 145]

| (aa) | se till att vetenskapliga data och metoder tar hänsyn till sådana faktorer som försurning och vattentemperaturerna i havet när uppgiftsinsamlingen sker, för att säkerställa att uppgifter insamlas från olika regioner året runt,

  [Ändr. 146] |
| --- | --- |

(aa)

se till att vetenskapliga data och metoder tar hänsyn till sådana faktorer som försurning och vattentemperaturerna i havet när uppgiftsinsamlingen sker, för att säkerställa att uppgifter insamlas från olika regioner året runt,

  [Ändr. 146]

| (b) | fastställa samordningsmekanismer för att
  se till att samma data inte samlas in flera gånger för olika ändamål, [Ändr. 147] |
| --- | --- |

(b)

fastställa samordningsmekanismer för att
  se till att samma data inte samlas in flera gånger för olika ändamål, [Ändr. 147]

| (c) | se till att insamlade data lagras säkert och i tillämpliga fall skyddas och görs konfidentiella

  att de görs tillgängliga för allmänheten, förutom i undantagsfall när de kan behöva skyddas och göras konfidentiella, under förutsättning att skälen för sådana begränsningar anges
  , [Ändr. 148] |
| --- | --- |

(c)

se till att insamlade data lagras säkert och i tillämpliga fall skyddas och görs konfidentiella

  att de görs tillgängliga för allmänheten, förutom i undantagsfall när de kan behöva skyddas och göras konfidentiella, under förutsättning att skälen för sådana begränsningar anges
  , [Ändr. 148]

| (d) | se till att kommissionen eller de organ som utsetts av kommissionen har tillträde till de

  alla
  nationella databaser och system som används för bearbetning av insamlade data så att de kan kontrollera att datan finns och deras kvalitet, [Ändr. 149] |
| --- | --- |

(d)

se till att kommissionen eller de organ som utsetts av kommissionen har tillträde till de

  alla
  nationella databaser och system som används för bearbetning av insamlade data så att de kan kontrollera att datan finns och deras kvalitet, [Ändr. 149]

| (da) | ställa relevanta data och respektive datainsamlingsmetoder till förfogande för de berörda parterna, och samtidigt ta hänsyn till eventuella kompletterande data som de berörda parterna tillhandahåller. [Ändr. 150] |
| --- | --- |

(da)

ställa relevanta data och respektive datainsamlingsmetoder till förfogande för de berörda parterna, och samtidigt ta hänsyn till eventuella kompletterande data som de berörda parterna tillhandahåller. [Ändr. 150]

2a
     
  Medlemsstaterna ska varje år översända en sammanfattande rapport till kommissionen med en förteckning över de fisken för vilka det måste samlas in data och ska för varje fall och kategori ange huruvida kravet har tillmötesgåtts. Denna sammanfattande rapport ska göras allmänt tillgänglig. [Ändr. 151]

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa nationell samordning av insamlingen och förvaltningen av vetenskapliga data för fiskeriförvaltningen
  , inbegripet socioekonomiska data
  . De ska för detta ändamål utse en nationell korrespondent och organisera ett årligt nationellt samordningsmöte.
  Europaparlamentet och
  kommissionen ska underrättas om den nationella samordningsverksamheten och bjudas in till samordningsmötena. [Ändr. 152]

4.   Medlemsstaterna ska
  i nära samarbete med kommissionen
  samordna datainsamlingen med andra medlemsstater i samma region och göra allt som står i dess makt för att samordna sina åtgärder med tredjeländer som har överhöghet eller jurisdiktion över vattnen i samma region. [Ändr. 153]

5.   Insamlingen, förvaltningen och användningen av data från och med 2014 ska ske inom ramen för ett flerårigt program. Ett sådant flerårigt program ska omfatta mål för insamlade datas precision samt aggregeringsnivåerna för insamlingen, förvaltningen och användningen av sådana data.

6.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 55 för att specificera målen för insamlade datas precision och fastställa aggregeringsnivåerna för insamlingen, förvaltningen och användningen av sådana data, för fleråriga program enligt punkt 5
  och för att säkra en samordning mellan medlemsstaterna i fråga om insamlingen och presentationen av data
  . [Ändr. 154]

7.   Kommissionen ska fastställa driftskrav för överföringen av de insamlade uppgifterna. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 56.

7a.
     
  Om en medlemsstat inte uppfyller kraven på insamling av data ska detta leda till att offentligt stöd dras in och i ett senare skede till införandet av ytterligare sanktioner från kommissionens sida. [Ändr. 155]

Artikel 37a

Rådgivande vetenskapliga organ

Kommissionen ska med jämna mellanrum rådfråga lämpliga vetenskapliga organ i frågor som rör bevarande och förvaltning av fiskeriresurser, även när det gäller biologiska, ekonomiska, miljömässiga, sociala och tekniska aspekter, samtidigt som man ser till behovet av att offentliga medel används på korrekt sätt för att undvika att olika vetenskapliga organ utför samma arbete. [Ändr. 156]

Artikel 38

Forskningsprogram

1.   Medlemsstaterna ska anta nationella program för vetenskaplig insamling av fiskeridata

  fiskeri- och vattenbruksdata
  samt för forskning och innovation De ska samordna sin insamling av fiskeridata och sin forsknings- och innovationsverksamhet
  inom ramen för
  andra forsknings- och innovationsramar i medlemsstaterna eller på unionsnivå
  , i nära samarbete med kommissionen och vid behov i samverkan med relevanta rådgivande nämnder
  .
  Unionen ska med hjälp av de instrument som står till buds på forsknings- och fiskeområdet bidra med lämplig finansiering av dessa program
  . [Ändr. 157 och 285]

2.   Medlemsstaterna ska
  i samverkan med relevanta forskningsaktörer
  säkerställa tillgången till den kompetens och de personalresurser som behövs för den vetenskapliga rådgivningsprocessen. [Ändr. 158]

2a.
     
  Medlemsstaterna ska varje år översända rapporter till kommissionen om hur arbetet framskrider med programmen för insamling av nationella vetenskapliga fiskeridata, forskning och innovation. [Ändr. 159]

2b.
     
  Resultaten av forskningsprogrammet ska vara tillgängliga för hela det europeiska forskningssamhället. [Ändr. 160]

DEL VII

Extern politik

AVDELNING I

Internationella fiskeriorganisationer

Artikel 39

Mål

1.   
  I syfte att säkerställa att de marina biologiska resurserna utnyttjas och förvaltas hållbart ska
  unionen ska

  främja ett effektivt genomförande av internationella fiskeriavtal och internationell fiskerilagstiftning,
  delta i
  och stödja
  den verksamhet som bedrivs i internationella organisationer för fiskerifrågor, inbegripet regionala fiskeriförvaltningsorganisationer,
  . Därvid ska unionen agera
  i linje med internationella åtaganden
  , skyldigheter
  och politiska mål och
  på ett sätt som står
  i överensstämmelse med de mål som fastställs i artiklarna 2 och 3

  artiklarna 2, 3 och 4 i denna förordning och annan unionspolitik
  .

2.   Unionens ståndpunkter i internationella organisationer för fiskerifrågor och de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna ska baseras på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning för att garantera att fiskeriresurserna bevaras eller återställs över de nivåer som krävs för maximalt hållbart uttag.

  Unionen ska i synnerhet

| (a) | aktivt stödja, främja och bidra till att bästa möjliga vetenskapliga kunskaper utvecklas, |
| --- | --- |

(a)

aktivt stödja, främja och bidra till att bästa möjliga vetenskapliga kunskaper utvecklas,

| (b) | främja åtgärder för att se till att fiskeriresurserna bevaras i enlighet med målen i artikel 2, särskilt punkt 2, och i artikel 4. |
| --- | --- |

(b)

främja åtgärder för att se till att fiskeriresurserna bevaras i enlighet med målen i artikel 2, särskilt punkt 2, och i artikel 4.

| (c) | främja arbetet med att upprätta och stärka tillämpningskommittéer för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer, periodiska oberoende granskningar av arbetet och lämpliga avhjälpande åtgärder, inklusive avskräckande och effektiva sanktioner som måste tillämpas på ett öppet och icke-diskriminerande sätt, |
| --- | --- |

(c)

främja arbetet med att upprätta och stärka tillämpningskommittéer för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer, periodiska oberoende granskningar av arbetet och lämpliga avhjälpande åtgärder, inklusive avskräckande och effektiva sanktioner som måste tillämpas på ett öppet och icke-diskriminerande sätt,

| (d) | förbättra den politiska överensstämmelsen mellan unionens initiativ, särskilt när det gäller miljö-, utvecklings- och handelsåtgärder, |
| --- | --- |

(d)

förbättra den politiska överensstämmelsen mellan unionens initiativ, särskilt när det gäller miljö-, utvecklings- och handelsåtgärder,

| (e) | i samtliga internationella fora främja och stödja alla åtgärder som krävs för att utrota IUU-fiske, för att i detta syfte säkerställa att ingen produkt som härrör från IUU-fiske får tillträde till unionsmarknaden, och på så sätt bidra till en hållbar fiskeverksamhet som är ekonomiskt lönsam och främjar sysselsättningen inom unionen, |
| --- | --- |

(e)

i samtliga internationella fora främja och stödja alla åtgärder som krävs för att utrota IUU-fiske, för att i detta syfte säkerställa att ingen produkt som härrör från IUU-fiske får tillträde till unionsmarknaden, och på så sätt bidra till en hållbar fiskeverksamhet som är ekonomiskt lönsam och främjar sysselsättningen inom unionen,

| (f) | uppmuntra och aktivt delta i gemensamma internationella insatser för att bekämpa piratverksamhet till havs, i syfte att garantera människors säkerhet och förhindra att fartygen tvingas avbryta sin fiskeverksamhet, |
| --- | --- |

(f)

uppmuntra och aktivt delta i gemensamma internationella insatser för att bekämpa piratverksamhet till havs, i syfte att garantera människors säkerhet och förhindra att fartygen tvingas avbryta sin fiskeverksamhet,

| (g) | främja ett effektivt genomförande av internationella fiskeriinstrument och internationell fiskerilagstiftning, |
| --- | --- |

(g)

främja ett effektivt genomförande av internationella fiskeriinstrument och internationell fiskerilagstiftning,

| (h) | se till att fiskeverksamhet utanför unionens vatten följer samma principer och standarder som tillämpas i unionens vatten, samtidigt som man främjar regionala fiskeriförvaltningsorganisationers tillämpning av samma principer och standarder som tillämpas i unionens vatten. |
| --- | --- |

(h)

se till att fiskeverksamhet utanför unionens vatten följer samma principer och standarder som tillämpas i unionens vatten, samtidigt som man främjar regionala fiskeriförvaltningsorganisationers tillämpning av samma principer och standarder som tillämpas i unionens vatten.

2a.
     
  Unionen ska aktivt stödja utvecklingen av rättvisa och öppna mekanismer för tilldelning av fiskemöjligheter.

3.   Unionen ska aktivt bidra till och stödja utvecklingen av vetenskaplig kunskap och rådgivning i regionala fiskeriförvaltningsförvaltningsorganisationer och internationella organisationer.
  [Ändr. 161]

3a.
     
  Unionen ska främja samarbetet mellan de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna i syfte att anpassa, harmonisera och bredda ramen för det multilaterala arbetet samt stödja utvecklingen av vetenskaplig kunskap och rådgivning i regionala fiskeriförvaltningsorganisationer och internationella organisationer och ska följa de rekommendationer som blir följden. [Ändr. 162]

Artikel 40

Överensstämmelse med internationella bestämmelser

Unionen ska
  med hjälp av Europeiska fiskerikontrollbyrån
  samarbeta med tredjeländer och internationella organisationer för fiskerifrågor, inklusive regionala fiskeriförvaltningsorganisationer, för att stärka efterlevnaden av de åtgärder
  , särskilt åtgärder för att bekämpa IUU-fiske,
  som vidtas av sådana internationella organisationer
  , för att säkerställa att dessa åtgärder strikt efterlevs
  .

Medlemsstaterna ska sörja för att deras aktörer efterlever de åtgärder som avses i första stycket. [Ändr. 163]

AVDELNING II

AVTAL OM HÅLLBART FISKE

Artikel 41

Principer och mål för avtal om hållbart fiske

1.   Avtal om hållbart fiske med tredjeländer ska fastställa en rättslig, ekonomisk och miljömässig styrningsram för fiskeverksamhet som bedrivs av unionsfiskefartyg i tredjeländers vatten
  i enlighet med relevanta åtgärder som antagits av internationella organisationer, till exempel regionala fiskeriförvaltningsorganisationer
  .
  Sådana ramar kan innefatta följande:

| (a) | Inrättande av och stöd till nödvändiga vetenskaps- och forskningsinstitutioner. |
| --- | --- |

(a)

Inrättande av och stöd till nödvändiga vetenskaps- och forskningsinstitutioner.

| (b) | Övervaknings-, kontroll- och tillsynskapacitet. |
| --- | --- |

(b)

Övervaknings-, kontroll- och tillsynskapacitet.

| (c) | Andra kapacitetsuppbyggande åtgärder för utvecklingen av en hållbar fiskeripolitik i berört tredjeland. |
| --- | --- |

(c)

Andra kapacitetsuppbyggande åtgärder för utvecklingen av en hållbar fiskeripolitik i berört tredjeland.

Avtalen ska dessutom innehålla bestämmelser i syfte att säkerställa att rättssäkerhet råder för fiskeverksamheten. [Ändr. 164]

1a.
     
  I syfte att säkerställa ett hållbart utnyttjande av de marina biologiska resurserna ska unionen låta sig styras av principen att avtalen om hållbart fiske med tredjeländer ska upprättas till ömsesidig nytta för båda parter och att de ska bidra till fortsatt verksamhet för unionens flotta genom att unionens flotta får tillgång till en del av tredjelandets överskott som står i proportion till unionsflottornas intressen. [Ändr. 165]

2.   Unionsfiskefartyg ska endast fånga återstoden

  överskottet
  av den tillåtna fångstmängd som fastställts av tredjelandet enligt artikel 62.2 i Förenta nationernas havsrättskonvention

  Unclos och som identifierats på ett tydligt och öppet sätt och
  på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och relevant information som utbytts mellan unionen och det berörda tredjelandet om den

  samtliga flottors
  totala fiskeansträngningen

  fiskeansträngning
  för de berörda bestånden, vilket ska säkerställa att fiskeriresurserna upprätthålls över de nivåer som krävs för maximalt hållbart uttag. [Ändr. 166]

2a.
     
  Avtalen om hållbart fiske och avtal om ömsesidigt tillträde ska innehålla

| (a) | ett krav på efterlevnad av principen om att tillträdet ska begränsas till resurser som enligt vetenskapliga belägg utgör överskott för kuststaten i enlighet med bestämmelserna i Unclos, |
| --- | --- |

(a)

ett krav på efterlevnad av principen om att tillträdet ska begränsas till resurser som enligt vetenskapliga belägg utgör överskott för kuststaten i enlighet med bestämmelserna i Unclos,

| (b) | en klausul som förbjuder beviljande av fördelaktigare villkor för de olika flottor som fiskar i sådana vatten, än de villkor som beviljas unionens ekonomiska aktörer, när det gäller bevarande, utveckling och förvaltning av resurser och de ekonomiska avtal, avgifter och andra rättigheter som rör utfärdandet av fisketillstånd, |
| --- | --- |

(b)

en klausul som förbjuder beviljande av fördelaktigare villkor för de olika flottor som fiskar i sådana vatten, än de villkor som beviljas unionens ekonomiska aktörer, när det gäller bevarande, utveckling och förvaltning av resurser och de ekonomiska avtal, avgifter och andra rättigheter som rör utfärdandet av fisketillstånd,

| (c) | en villkorsklausul som kräver att ett ingående av ett avtal är beroende av respekt för de mänskliga rättigheterna i överensstämmelse med internationella avtal om mänskliga rättigheter, och |
| --- | --- |

(c)

en villkorsklausul som kräver att ett ingående av ett avtal är beroende av respekt för de mänskliga rättigheterna i överensstämmelse med internationella avtal om mänskliga rättigheter, och

| (d) | en exklusivitetsklausul.

  [Ändr. 167] |
| --- | --- |

(d)

en exklusivitetsklausul.

  [Ändr. 167]

2b.
     
  Genom avtal om hållbart fiske och avtal om ömsesidigt tillträde ska man se till att unionens fiskefartyg endast får bedriva verksamhet i vatten som tillhör tredjeländer med vilka avtal ingåtts, om de innehar ett fisketillstånd som har utfärdats i enlighet med ett förfarande som båda avtalsparterna har kommit överens om. [Ändr. 168]

2c.
     
  Unionsfartyg som tillfälligt har lämnat registret i en medlemsstat för att söka fiskemöjligheter någon annanstans får under 24 månader inte utnyttja fiskemöjligheter inom ramen för avtalen om hållbart fiske eller de protokoll som var i kraft vid den tidpunkt då de lämnade registret, om de senare återvänder till ett medlemsstatsregister, och samma regel ska gälla om de tillfälligt flaggas om medan de används för fiske inom ramen för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. [Ändr. 169]

2d.
     
  Avtal om hållbart fiske ska föreskriva att fisketillstånd endast får beviljas fartyg som är nya och fartyg som fört en medlemsstats flagg under minst de 24 månader som föregått ansökan om fisketillstånd och som önskar bedriva fiske efter de målarter som omfattas av avtalet om hållbart fiske. [Ändr. 170]

2e.
     
  Vid fastställandet av fiskemöjligheter ska, när det gäller avtal om bestånd av gränsöverskridande eller långvandrande arter, regionala vetenskapliga utvärderingar och de bevarande- och förvaltningsåtgärder som antagits av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer vederbörligen beaktas. [Ändr. 171]

2f.
     
  Ansträngningar ska göras på unionsnivå för att övervaka verksamheten för unionsfiskefartyg som verkar i vatten utanför unionen utom ramen för avtal om hållbart fiske. Dessa fartyg ska respektera samma riktlinjer som de fartyg som fiskar inom unionen. [Ändr. 172]

2 g.
     
  Unionsfiskefartyg ska när de fiskar i vatten utanför unionen vara utrustade med övervakningskameror eller liknande utrustning för att deras fiskemetoder och fångster ska kunna dokumenteras i detalj. [Ändr. 173]

2h.
     
  Innan kommissionen ges ett förhandlingsmandat om framtida protokoll ska konsekvenserna av varje protokoll bedömas i en oberoende utvärdering som ska innehålla information om fångster och fiskeverksamhet. Dessa bedömningar ska göras allmänt tillgängliga. [Ändr. 174]

2i.
     
  För att säkerställa att bestånd som utnyttjas gemensamt med grannländer förvaltas på ett hållbart sätt ska de införas i tillämpningsområdet för denna förordning. [Ändr. 175]

Artikel 42

Ekonomiskt stöd

Unionen ska genom avtal om hållbart fiske tillhandahålla ekonomiskt stöd till tredjeländer för att

| (a) | betala delar av kostnaden för tillgång till fiskeriresurser i tredjeländers vatten, och |
| --- | --- |

(a)

betala delar av kostnaden för tillgång till fiskeriresurser i tredjeländers vatten, och

| (b) | upprätta en styrningsram, som även omfattar inrättandet och upprätthållandet av nödvändiga vetenskaps- och forskningsinstitutioner, kapacitet för kontroll och övervakning
  , mekanismer för insyn, deltagande och ansvarighet
  samt andra kapacitetsuppbyggande åtgärder av betydelse för utvecklingen av en hållbar fiskeripolitik som drivs av tredjelandet. Denna typ av finansiellt bistånd ska villkoras till uppnåendet av specifika
  socioekonomiska och miljömässiga
  resultat
  och ska komplettera och vara förenligt med projekt och program för utveckling som genomförs i det berörda tredjelandet
  . [Ändr. 176] |
| --- | --- |

(b)

upprätta en styrningsram, som även omfattar inrättandet och upprätthållandet av nödvändiga vetenskaps- och forskningsinstitutioner, kapacitet för kontroll och övervakning
  , mekanismer för insyn, deltagande och ansvarighet
  samt andra kapacitetsuppbyggande åtgärder av betydelse för utvecklingen av en hållbar fiskeripolitik som drivs av tredjelandet. Denna typ av finansiellt bistånd ska villkoras till uppnåendet av specifika
  socioekonomiska och miljömässiga
  resultat
  och ska komplettera och vara förenligt med projekt och program för utveckling som genomförs i det berörda tredjelandet
  . [Ändr. 176]

Artikel 42a

EU-fiskeverksamhet som inte omfattas av avtal om hållbart fiske

Medlemsstaterna ska införskaffa information om överenskommelser mellan medborgare i en medlemsstat och ett tredjeland som ger fiskefartyg som för den medlemsstatens flagg rätt att bedriva fiskeverksamhet i vatten under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion samt uppgifter om de berörda fartygen och deras verksamhet. Medlemsstaten ska informera kommissionen om detta. [Am. 230]

DEL VIII

VATTENBRUK

Artikel 43

Främjande av
  hållbart
  vattenbruk [Ändr. 177]

1.   Kommissionen ska senast 2013 ha utarbetat icke-bindande strategiska unionsriktlinjer med gemensamma prioriteringar och mål för vattenbruksverksamhetens
  hållbara
  utveckling, i syfte att främja hållbarhet och bidra till en tryggad livsmedelsförsörjning
  och livsmedelstillgång samt
  tillväxt och sysselsättning. Sådana strategiska riktlinjer
  ska skilja mellan å ena sidan små till medelstora vattenbruksföretag och å andra sidan vattenbruk som drivs i industriell skala,
  bör beakta medlemsstaternas relativa utgångslägen och olika förutsättningar, och

  samt
  ska ligga till grund för fleråriga nationella strategiska planer som syftar till att [Ändr. 178]

| (a) | stärka vattenbruksnäringens konkurrenskraft och stödja utveckling och innovation i sektorn

  förenkla lagstiftningen i sektorn och minska den administrativa bördan på unionsnivå, |
| --- | --- |

(a)

stärka vattenbruksnäringens konkurrenskraft och stödja utveckling och innovation i sektorn

  förenkla lagstiftningen i sektorn och minska den administrativa bördan på unionsnivå,

| (b) | uppmuntra ekonomisk verksamhet,

  uppmuntra användningen av icke-köttätande arter och minska användningen av fiskeriprodukter som fiskfoder, |
| --- | --- |

(b)

uppmuntra ekonomisk verksamhet,

  uppmuntra användningen av icke-köttätande arter och minska användningen av fiskeriprodukter som fiskfoder,

| (c) | främja diversifiering och förbättrad livskvalitet i kust- och landsbygdsområden, och

  integrera vattenbruksverksamhet i andra politiska områden, till exempel i politik inriktad på kustområden, havsstrategier och riktlinjer för fysisk planering i kust- och havsområden, genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område

   (34)

  (vattenramdirektivet) och miljöpolitiken, |
| --- | --- |

(c)

främja diversifiering och förbättrad livskvalitet i kust- och landsbygdsområden, och

  integrera vattenbruksverksamhet i andra politiska områden, till exempel i politik inriktad på kustområden, havsstrategier och riktlinjer för fysisk planering i kust- och havsområden, genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område

   (34)

  (vattenramdirektivet) och miljöpolitiken,

| (d) | skapa lika konkurrensvillkor för vattenbruksaktörer vad gäller tillträde till vatten och områden. |
| --- | --- |

(d)

skapa lika konkurrensvillkor för vattenbruksaktörer vad gäller tillträde till vatten och områden.

2.   Medlemsstaterna ska senast 2014 utarbeta en flerårig nationell strategisk plan för vattenbruksverksamhetens utveckling på deras territorium.

  Unionen ska stödja produktion och konsumtion av hållbara vattenbruksprodukter i unionen genom att

| (a) | senast 2014 fastställa tydliga och allmänna kvalitetskriterier för vattenbruk för att bedöma och minimera vattenbrukets och jordbrukets miljöpåverkan, |
| --- | --- |

(a)

senast 2014 fastställa tydliga och allmänna kvalitetskriterier för vattenbruk för att bedöma och minimera vattenbrukets och jordbrukets miljöpåverkan,

| (b) | säkerställa att konsumenterna ges tillgång till varor till skäliga priser, och |
| --- | --- |

(b)

säkerställa att konsumenterna ges tillgång till varor till skäliga priser, och

| (c) | fastställa regler om spårbarhet, säkerhet och kvalitet för vattenbruksprodukter från unionen och importerade vattenbruksprodukter genom lämplig märkning i enlighet med artikel 42 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter

   (*****)
  . [Ändr. 179 och 242] |
| --- | --- |

(c)

fastställa regler om spårbarhet, säkerhet och kvalitet för vattenbruksprodukter från unionen och importerade vattenbruksprodukter genom lämplig märkning i enlighet med artikel 42 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter

   (*****)
  . [Ändr. 179 och 242]

3.   Den fleråriga nationella strategiska planen ska omfatta medlemsstatens mål och åtgärderna
  och de tidtabeller som krävs
  för att uppnå dessa mål. [Ändr. 180]

4.   Fleråriga nationella strategiska planer ska i synnerhet syfta till

  särskilt ta upp behovet av
  följande:

| (a) | Minskad byråkrati och
  administrativ förenkling, i synnerhet när det gäller licenser. |
| --- | --- |

(a)

Minskad byråkrati och
  administrativ förenkling, i synnerhet när det gäller licenser.

| (b) | Säkerhet för vattenbruksaktörerna vad gäller tillträde till vatten och områden
  , i överensstämmelse med unionens politik för förvaltning av kustområden och fysisk planering i kust- och havsområden
  . |
| --- | --- |

(b)

Säkerhet för vattenbruksaktörerna vad gäller tillträde till vatten och områden
  , i överensstämmelse med unionens politik för förvaltning av kustområden och fysisk planering i kust- och havsområden
  .

| (c) | Indikatorer för
  kvalitet och
  miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet. |
| --- | --- |

(c)

Indikatorer för
  kvalitet och
  miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet.

| (ca) | Åtgärder för att vattenbruket ska bedrivas helt enligt unionens gällande miljölagstiftning. |
| --- | --- |

(ca)

Åtgärder för att vattenbruket ska bedrivas helt enligt unionens gällande miljölagstiftning.

| (d) | Bedömning av andra eventuella gränsöverskridande effekter på
  marina biologiska resurser och marina ekosystem i
  angränsande medlemsstater. |
| --- | --- |

(d)

Bedömning av andra eventuella gränsöverskridande effekter på
  marina biologiska resurser och marina ekosystem i
  angränsande medlemsstater.

| (da) | Främjande av forskning, utveckling och innovation samt samarbete mellan forskarsamfundet och näringen. |
| --- | --- |

(da)

Främjande av forskning, utveckling och innovation samt samarbete mellan forskarsamfundet och näringen.

| (db) | Livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

(db)

Livsmedelssäkerhet.

| (dc) | Djurs hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

(dc)

Djurs hälsa och välbefinnande.

| (dd) | Miljöhållbarhet.

  [Ändr. 181] |
| --- | --- |

(dd)

Miljöhållbarhet.

  [Ändr. 181]

5.   Medlemsstaterna ska utbyta information och bästa praxis genom en öppen metod för samordning av de nationella åtgärder som ingår i de fleråriga strategiska planerna.

Artikel 44

Samråd med rådgivande nämnder

En rådgivande nämnd för vattenbruk ska inrättas i enlighet med artikel 53.

DEL IX

DEN GEMENSAMMA MARKNADSORDNINGEN

Artikel 45

Mål

1.   En gemensam marknadsordning för fiskeri- och vattenbruksprodukter ska inrättas för att

| (a) | bidra till förverkligandet av de mål som fastställs i artiklarna 2 och 3, |
| --- | --- |

(a)

bidra till förverkligandet av de mål som fastställs i artiklarna 2 och 3,

| (b) | hjälpa fiskeri- och vattenbruksnäringen att tillämpa den gemensamma fiskeripolitiken på rätt nivå, |
| --- | --- |

(b)

hjälpa fiskeri- och vattenbruksnäringen att tillämpa den gemensamma fiskeripolitiken på rätt nivå,

| (c) | stärka konkurrenskraften
  och främja kvalitetsstrategier
  för unionens fiskeri- och vattenbruksnäring, i synnerhet producenterna

  via produktions- och marknadsföringsplaner, med särskild hänsyn tagen till producenterna, [Ändr. 183] |
| --- | --- |

(c)

stärka konkurrenskraften
  och främja kvalitetsstrategier
  för unionens fiskeri- och vattenbruksnäring, i synnerhet producenterna

  via produktions- och marknadsföringsplaner, med särskild hänsyn tagen till producenterna, [Ändr. 183]

| (d) | förbättra öppenheten och insynen
  och stabiliteten
  på marknaderna, särskilt när det gäller ekonomisk kunskap om och förståelse för unionsmarknaderna för fiskeri- och vattenbruksprodukter längs hela distributionskedjan
  , främja en rättvis fördelning av mervärdet längs sektorns värdekedja
  samt
  konsumentinformation och
  konsumenternas medvetenhet,
  med hjälp av skyltning och/eller märkning som innehåller begriplig information, [Ändr. 184] |
| --- | --- |

(d)

förbättra öppenheten och insynen
  och stabiliteten
  på marknaderna, särskilt när det gäller ekonomisk kunskap om och förståelse för unionsmarknaderna för fiskeri- och vattenbruksprodukter längs hela distributionskedjan
  , främja en rättvis fördelning av mervärdet längs sektorns värdekedja
  samt
  konsumentinformation och
  konsumenternas medvetenhet,
  med hjälp av skyltning och/eller märkning som innehåller begriplig information, [Ändr. 184]

| (e) | bidra till att säkerställa lika konkurrensvillkor
  och lika sanitära, sociala och miljömässiga villkor
  för alla produkter som saluförs i unionen genom att främja ett hållbart utnyttjande av fiskeresurser, [Ändr. 185] |
| --- | --- |

(e)

bidra till att säkerställa lika konkurrensvillkor
  och lika sanitära, sociala och miljömässiga villkor
  för alla produkter som saluförs i unionen genom att främja ett hållbart utnyttjande av fiskeresurser, [Ändr. 185]

| (ea) | tillförsäkra konsumenten ett utbud av fiskeri- och vattenbruksprodukter som är varierat och kravmärkt med avseende på kvalitet och ursprung och som innehåller tillräckligt med information för att konsumentens beslut ska bidra till att målen i denna förordning uppnås, |
| --- | --- |

(ea)

tillförsäkra konsumenten ett utbud av fiskeri- och vattenbruksprodukter som är varierat och kravmärkt med avseende på kvalitet och ursprung och som innehåller tillräckligt med information för att konsumentens beslut ska bidra till att målen i denna förordning uppnås,

| (eb) | säkerställa att de produkter som importeras från tredjeländer härrör från fiskeverksamhet och industrier som uppfyller samma miljömässiga, ekonomiska, sociala och hälsorelaterade krav som de som gäller för unionens flottor och företag, och att dessa produkter härrör från lagligt, deklarerat och reglerat fiske, som bedrivs i enlighet med samma standarder som de som gäller för unionens fartyg, |
| --- | --- |

(eb)

säkerställa att de produkter som importeras från tredjeländer härrör från fiskeverksamhet och industrier som uppfyller samma miljömässiga, ekonomiska, sociala och hälsorelaterade krav som de som gäller för unionens flottor och företag, och att dessa produkter härrör från lagligt, deklarerat och reglerat fiske, som bedrivs i enlighet med samma standarder som de som gäller för unionens fartyg,

| (ec) | säkerställa att alla fiskeri- och vattenbruksprodukter kan spåras genom hela leveranskedjan, tillhandahålla verifierbara och exakta uppgifter om produkternas ursprung och produktionssätt samt märka dem i enlighet med detta, med tonvikt på tillförlitlig miljömärkning. [Ändr. 186 och 270] |
| --- | --- |

(ec)

säkerställa att alla fiskeri- och vattenbruksprodukter kan spåras genom hela leveranskedjan, tillhandahålla verifierbara och exakta uppgifter om produkternas ursprung och produktionssätt samt märka dem i enlighet med detta, med tonvikt på tillförlitlig miljömärkning. [Ändr. 186 och 270]

2.   Den gemensamma marknadsordningen ska gälla för de fiskeri- och vattenbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr .../2013 [om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter] (******) och som saluförs i unionen.

3.   Den gemensamma marknadsordningen ska i synnerhet omfatta

| (a) | näringens organisation inbegripet marknadsstabiliserande åtgärder, |
| --- | --- |

(a)

näringens organisation inbegripet marknadsstabiliserande åtgärder,

| (b) | gemensamma handelsnormer
  , med beaktande av lokalsamhällenas särdrag, [Ändr. 187] |
| --- | --- |

(b)

gemensamma handelsnormer
  , med beaktande av lokalsamhällenas särdrag, [Ändr. 187]

| (ba) | gemensamma regler i syfte att införa en miljömärkning av fiskeri- och vattenbruksprodukter från unionen, |
| --- | --- |

(ba)

gemensamma regler i syfte att införa en miljömärkning av fiskeri- och vattenbruksprodukter från unionen,

| (bb) | konsumentinformation, |
| --- | --- |

(bb)

konsumentinformation,

| (bc) | handelsåtgärder mot tredjeländer som inte bedriver hållbart fiske. [Ändr. 188] |
| --- | --- |

(bc)

handelsåtgärder mot tredjeländer som inte bedriver hållbart fiske. [Ändr. 188]

DEL X

KONTROLL OCH TILLSYN

Artikel 46

Mål

1.   Efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser ska säkerställas genom ett effektivt system för fiskerikontroll inom unionen, inbegripet bekämpning av IUU-fiske.

2.   Systemet för fiskerikontroll inom unionen ska i synnerhet baseras på

| (a) | en global och integrerad ansats
  som bör medföra att antalet kontroller är kopplat till flottornas storlek i olika medlemsstater
  , [Ändr. 225] |
| --- | --- |

(a)

en global och integrerad ansats
  som bör medföra att antalet kontroller är kopplat till flottornas storlek i olika medlemsstater
  , [Ändr. 225]

| (b) | mer effektivt utnyttjande av redan befintlig utrustning på varje fiskefartyg samt, vid behov,
  användning av modern

  effektiv
  teknik för att kontrollera tillgången till och kvaliteten på fiskeridata
  och vattenbruksdata
  , [Ändr. 189] |
| --- | --- |

(b)

mer effektivt utnyttjande av redan befintlig utrustning på varje fiskefartyg samt, vid behov,
  användning av modern

  effektiv
  teknik för att kontrollera tillgången till och kvaliteten på fiskeridata
  och vattenbruksdata
  , [Ändr. 189]

| (ba) | en harmonisering på unionsnivå av bestämmelserna för kontroll och sanktioner, [Ändr. 190] |
| --- | --- |

(ba)

en harmonisering på unionsnivå av bestämmelserna för kontroll och sanktioner, [Ändr. 190]

| (bb) | kontroller till havs och på land som kompletterar varandra, [Ändr. 191] |
| --- | --- |

(bb)

kontroller till havs och på land som kompletterar varandra, [Ändr. 191]

| (c) | en riskbaserad strategi som fokuseras på systematiska och automatiserade korskontroller av alla tillgängliga data av relevans, |
| --- | --- |

(c)

en riskbaserad strategi som fokuseras på systematiska och automatiserade korskontroller av alla tillgängliga data av relevans,

| (d) | utveckling av ett klimat bland
  alla fartygsaktörer, fartygsägare och fiskare

  aktörerna som utmärks av
  gemensamt ansvarstagande, av efterlevnad

  att bestämmelserna efterlevs

  och av samarbete
  , [Ändr. 192] |
| --- | --- |

(d)

utveckling av ett klimat bland
  alla fartygsaktörer, fartygsägare och fiskare

  aktörerna som utmärks av
  gemensamt ansvarstagande, av efterlevnad

  att bestämmelserna efterlevs

  och av samarbete
  , [Ändr. 192]

| (da) | ett standardiserat system för efterlevnad och tillsyn för varje medlemsstat.

  [Ändr. 193] |
| --- | --- |

(da)

ett standardiserat system för efterlevnad och tillsyn för varje medlemsstat.

  [Ändr. 193]

| (e) | införande av effektiva, proportionella och avskräckande påföljder. |
| --- | --- |

(e)

införande av effektiva, proportionella och avskräckande påföljder.

| (ea) | lika villkor för alla, inbegripet handelssanktioner när det konstateras att tredjeländer uppträtt oansvarigt.

  [Ändr. 226] |
| --- | --- |

(ea)

lika villkor för alla, inbegripet handelssanktioner när det konstateras att tredjeländer uppträtt oansvarigt.

  [Ändr. 226]

2a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner införs, inbegripet frysande av anslag från EHFF, med beaktande av kostnads- och nyttoförhållandet och proportionalitetsprincipen, [Ändr. 195]

Artikel 46a

Efterlevnadskommitté

1.
     
  Det ska inrättas en unionens efterlevnadskommitté med representanter för medlemsstaterna, kommissionen och kontrollbyrån.

2.
     
  Unionens efterlevnadskommitté ska

| a) | årligen granska varje medlemsstats efterlevnad i syfte att upptäcka eventuella brister i efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitiken, |
| --- | --- |

a)

årligen granska varje medlemsstats efterlevnad i syfte att upptäcka eventuella brister i efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitiken,

| b) | granska de åtgärder som vidtagits efter att brister i efterlevnaden upptäckts, och |
| --- | --- |

b)

granska de åtgärder som vidtagits efter att brister i efterlevnaden upptäckts, och

| c) | vidarebefordra sina slutsatser till Europaparlamentet och rådet.

  [Ändr. 243] |
| --- | --- |

c)

vidarebefordra sina slutsatser till Europaparlamentet och rådet.

  [Ändr. 243]

Artikel 47

Pilotprojekt för ny kontrollteknik och nya system för datahantering

1.   Kommissionen och medlemsstaterna får genomföra pilotprojekt om ny kontrollteknik och nya system för datahantering.

2.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 55 vad gäller regler för genomförande av pilotprojekt avseende ny kontrollteknik och nya system för datahantering.

Artikel 48

Bidrag till kostnaderna för kontroll, inspektion och tillsyn

Medlemsstaterna får ålägga innehavare av fiskelicens för fiskefartyg med en total längd på tolv meter eller mer som för deras flagg

  sina aktörer
  att bidra proportionellt till kostnaderna

  driftskostnaderna
  för genomförandet av unionens system för fiskerikontroll
  och kostnaderna för datainsamling
  . [Ändr. 196]

DEL XI

FINANSIERINGSINSTRUMENT

Artikel 49

Mål

Ekonomiskt bistånd från unionen får beviljas för att bidra till förverkligandet av de mål
  avseende långsiktig miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet
  som fastställs i artiklarna 2 och 3.
  Ekonomiskt bistånd från unionen får inte ges för att stödja insatser som äventyrar hållbarheten i och bevarandet av marina biologiska resurser, biologisk mångfald, livsmiljöer och ekosystem. [Ändr. 197]

Artikel 50

Villkor för ekonomiskt bistånd till medlemsstater

1.   En förutsättning för Ekonomiskt bistånd från unionen till medlemsstaterna
  ska vara transparent och ges under förutsättning
  är att medlemsstaterna följer reglerna i den gemensamma fiskeripolitiken
  och de miljödirektiv som nämns i artikel 12 samt tillämpar försiktighetsprincipen
  .

2.   Om medlemsstaterna inte följer reglerna i den gemensamma fiskeripolitiken kan
  eller den lagstiftning som avses i punkt 1 och om medlemsstaterna inte tillämpar försiktighetsprincipen, ska
  det
  omedelbart
  leda till att betalningar avbryts eller ställs in eller att en finansiell korrigering tillämpas på unionens ekonomiska bistånd inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. Sådana åtgärder ska stå i proportion till den bristande överensstämmelsens art, omfattning, varaktighet och upprepning.
  En metodik ska fastställas med mål, indikatorer samt homogena och transparenta måttstockar för samtliga medlemsstater. [Ändr. 302]

Artikel 51

Villkor för ekonomiskt bistånd till aktörer

1.   En förutsättning för ekonomiskt bistånd från unionen till aktörer är att dessa följer reglerna i den gemensamma fiskeripolitiken
  och den nationella lagstiftning som införlivar de miljödirektiv som avses i artikel 12
  .
  Ekonomiskt bistånd ska inte beviljas för insatser som äventyrar hållbarheten i och bevarandet av marina biologiska resurser, biologisk mångfald, livsmiljöer och ekosystem
  .

2.   Aktörers allvarliga överträdelser av reglerna i den gemensamma fiskeripolitiken
  eller av den nationella lagstiftning som avses i punkt 1
  ska medföra att de tillfälligt eller permanent avstängs från tillgång till ekonomiskt bistånd från unionen och/eller att det görs avdrag. Sådana åtgärder
  , som vidtas av medlemsstaten,
  ska
  vara avskräckande, effektiva och
  stå i proportion till allvarliga överträdelsers omfattning, varaktighet och upprepning.

3.   Medlemsstaterna ska se till att ekonomiskt bistånd från unionen endast beviljas om den berörda aktören inte har belagts med påföljder för allvarliga överträdelser

  begått någon allvarlig överträdelse
  under
  minst
  den ettårsperiod

  treårsperiod
  som föregår tillämpningsdagen

  dagen
  för det ekonomiska biståndet

  ansökan om ekonomiskt bistånd
  från unionen. [Ändr. 199]

DEL XII

RÅDGIVANDE NÄMNDER

Artikel 52

Rådgivande nämnder

1.   Rådgivande nämnder inrättas för vart och ett av de behörighetsområden

  geografiska områden eller behörighetsområden
  som anges i bilaga III, vilket ska främja att alla berörda parter företräds på ett väl avvägt sätt
  , i enlighet med vad som fastställs i artikel 54.1,
  och bidra till att de mål som fastställs i artiklarna 2 och 3 uppnås.

1a.
     
  I synnerhet ska följande rådgivande nämnder inrättas i enlighet med bilaga III:

| (a) | En rådgivande nämnd för de yttersta randområdena, som ska vara uppdelad i tre sektioner för vart och ett av havsområdena västra Atlanten, östra Atlanten och Indiska oceanen. |
| --- | --- |

(a)

En rådgivande nämnd för de yttersta randområdena, som ska vara uppdelad i tre sektioner för vart och ett av havsområdena västra Atlanten, östra Atlanten och Indiska oceanen.

| (b) | En rådgivande nämnd för vattenbruk och inlandsfiske. |
| --- | --- |

(b)

En rådgivande nämnd för vattenbruk och inlandsfiske.

| (c) | En rådgivande nämnd för marknader. |
| --- | --- |

(c)

En rådgivande nämnd för marknader.

| (d) | En rådgivande nämnd för Svarta havet. |
| --- | --- |

(d)

En rådgivande nämnd för Svarta havet.

2.   Kommissionen ska ha rätt att anta delegerade akter i enlighet med artikel 55 när det gäller ändringar av bilaga III för att ändra behörighetsområden, skapa nya behörighetsområden för rådgivande nämnder eller skapa nya rådgivande nämnder.

3.   Varje rådgivande nämnd ska fastställa sin egen arbetsordning. [Ändr. 200]

Artikel 53

De rådgivande nämndernas uppgifter

-1.
     
  Innan kommissionen avslutar sina interna förfaranden som leder till framläggande, enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet, av ett lagstiftningsförslag enligt artikel 43.2 i EUF-fördraget, såsom fleråriga planer eller tekniska åtgärdsramar, eller som leder till antagandet av delegerade akter i enlighet med artikel 55 ska den samråda med de berörda rådgivande nämnderna. Detta samråd ska inte påverka samrådet med Ices eller andra lämpliga vetenskapliga organ.

1.   De rådgivande nämnderna får

| (a) | lämna rekommendationer och förslag till kommissionen eller berörda medlemsstater om frågor som rör fiskeriförvaltning
  och de socioekonomiska aspekterna och bevarandeaspekterna av fiskeri
  och vattenbruk, |
| --- | --- |

(a)

lämna rekommendationer och förslag till kommissionen eller berörda medlemsstater om frågor som rör fiskeriförvaltning
  och de socioekonomiska aspekterna och bevarandeaspekterna av fiskeri
  och vattenbruk,

| (b) | informera kommissionen och medlemsstaterna om problem som rör fiskeriförvaltning
  , socioekonomiska aspekter
  och
  bevarandeaspekter av fiskeri och, i tillämpliga fall, av
  vattenbruk inom deras behörighetsområde, och

  samt föreslå lösningar för att komma till rätta med problemen
  , |
| --- | --- |

(b)

informera kommissionen och medlemsstaterna om problem som rör fiskeriförvaltning
  , socioekonomiska aspekter
  och
  bevarandeaspekter av fiskeri och, i tillämpliga fall, av
  vattenbruk inom deras behörighetsområde, och

  samt föreslå lösningar för att komma till rätta med problemen
  ,

| (c) | i nära samarbete med forskare bidra till insamling, tillhandahållande och analys av de data som behövs för utvecklingen av bevarandeåtgärder, |
| --- | --- |

(c)

i nära samarbete med forskare bidra till insamling, tillhandahållande och analys av de data som behövs för utvecklingen av bevarandeåtgärder,

| (ca) | avge yttranden om utkast till bevarandeåtgärder enligt artikel 17.2b och om utkast till tekniska åtgärder enligt artikel 21.1b, och överlämna dem till kommissionen och de medlemsstater som berörs direkt av fisket eller området i fråga. |
| --- | --- |

(ca)

avge yttranden om utkast till bevarandeåtgärder enligt artikel 17.2b och om utkast till tekniska åtgärder enligt artikel 21.1b, och överlämna dem till kommissionen och de medlemsstater som berörs direkt av fisket eller området i fråga.

2.   Kommissionen och, när så är lämpligt, den berörda medlemsstaten, ska inom rimlig tid lämna svar på varje rekommendation, förslag eller

  ta vederbörlig hänsyn till den rådgivande nämndens yttranden, rekommendationer, förslag och
  information som mottas enligt punkt 1

  punkterna - 1 och 1, samt ska besvara dessa inlämnade handlingar inom 30 arbetsdagar och i varje fall innan de slutliga åtgärderna har antagits
  .
  Om de slutliga åtgärder som antagits avviker från den rådgivande nämndens yttranden, rekommendationer och förslag som mottagits i enlighet med punkterna - 1 och 1, ska kommissionen eller den berörda medlemsstaten tillhandahålla en utförlig förklaring av skälen till avvikelsen
  . [Ändr. 201]

Artikel 54

De rådgivande nämndernas sammansättning, funktion och finansiering

1.   Rådgivande nämnder ska bestå av

| (a) | organisationer som företräder fiskeriaktörer
  och i tillämpliga fall vattenbruksaktörer,
  och |
| --- | --- |

(a)

organisationer som företräder fiskeriaktörer
  och i tillämpliga fall vattenbruksaktörer,
  och

| (b) | andra intressegrupper som påverkas av den gemensamma fiskeripolitiken
  , t.ex. miljöorganisationer och konsumentsammanslutningar
  . |
| --- | --- |

(b)

andra intressegrupper som påverkas av den gemensamma fiskeripolitiken
  , t.ex. miljöorganisationer och konsumentsammanslutningar
  .

När det gäller led a ska arbetsgivare, egenföretagande fiskare, anställda och olika verksamhetsgrenar inom fisket vara vederbörligen företrädda.

Företrädare för nationella och regionala förvaltningar som har fiskeintressen i berört område och forskare från medlemsstaternas institut för vetenskaplig forskning och fiskeriforskning och från de internationella forskningsinstitut som är rådgivare åt kommissionen ska få delta som observatörer.

1a.
     
  Företrädare för Europaparlamentet och kommissionen får delta som observatörer i den rådgivande nämndens möten. Företrädare för fiskerinäringen och andra intressegrupper från tredjeländer, inbegripet företrädare för regionala fiskeriorganisationer som har ett fiskeintresse i området eller fiskeriverksamhet som har en rådgivande nämnd, får bjudas in att delta i denna rådgivande nämnd som observatörer när frågor som de berörs av diskuteras.

2.   Varje rådgivande nämnd ska bestå av en generalförsamling och en verkställande kommitté och ska anta de åtgärder som krävs för dess organisation och för att säkerställa öppenhet och insyn och respekt för alla åsikter som uttrycks.

3.   Rådgivande nämnder får såsom organisationer som arbetar för mål av allmänt europeiskt intresse ansöka om ekonomiskt bistånd från unionen.

4.   Kommissionen ska ha rätt att anta delegerade akter i enlighet med artikel 55 vad gäller de rådgivande nämndernas sammansättning och funktion.
  Dessa delegerade akter ska inte påverka tillämpningen av punkterna 1 och 1a
  . [Ändr. 202]

DEL XIII

FÖRFARANDBESTÄMMELSER

Artikel 55

Utövande av delegering

1.   Kommissionens rätt att anta delegerade akter gäller på de villkor som fastställs i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 12.3

  artiklarna 13.1
  , 15.6, 20.1 och 20.2

  20.2b
  , 24.1 och 24.2

  24.2b
  , 35.3, 36.4, 37.6, 47.2, 52.2 och 54.4 gäller tills vidare från och med den 1 januari 2013.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 12.3

  artiklarna 13.1
  , 15.6, 20.1 och 20.2

  20.2b
  , 24.1 och 24.2

  24.2b
  , 35.3, 36.4, 37.6, 47.2, 52.2 och 54.4 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att detoffentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 12.3

  artiklarna 13.1
  , 15.4

  15.6,
  20.1 och 20.2

  20.2b
  , 24.1 och 24.2

  24.2b
  , 35.3, 36.4, 37.7 37.6, 47.2, 52.2 och 54.4 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 203]

Artikel 55a

Skyndsamt förfarande

1.
     
  Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas i sex månader, om inte annat följer av punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.
     
  Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 55.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet har meddelat sitt beslut om invändning.

  [Ändr. 204]

Artikel 56

Genomförande

1.
     Kommissionen ska bistås av kommittén för fiske och vattenbruk i genomförandet av den gemensamma fiskeripolitikens regler. Det ska röra sig om en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.
     När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 i förening med artikel 5 i den förordningen tillämpas.

  [Ändr. 205]

Del XIV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 57

Upphävanden

1.   Förordning (EG) nr 2371/2002 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

2.   Beslut 2004/585/EG ska upphöra att gälla när de regler som antas enligt artiklarna 51.4 och 52.4

  artikel 54.4
  träder i kraft. [Ändr. 206]

3.   Artikel 5 i förordning (EG) nr 1954/2003 ska utgå.

4.   Förordning (EG) nr 199/2008 ska upphöra att gälla.
  [Ändr. 207]

5.   Förordning (EG) nr 639/2004 ska upphöra att gälla.

Artikel 57a

Ändring av förordning (EG) nr 768/2005

Förordning (EG) nr 768/2005 ska ändras på följande sätt:

I artikel 16 ska följande punkt läggas till:

”3.
     
  Europeiska fiskerikontrollbyrån ska vara det operativa organ som ska ansvara för utbytet av data i elektronisk form och för en förstärkt övervakningskapacitet till havs.”

[Ändr. 273]

[Ändr. 273]

Artikel 58

Artikel 58

Övergångsåtgärder

Övergångsåtgärder

Utan hinder av artikel 57.4 ska förordning (EG) nr 199/2008 även i fortsättningen tillämpas på de nationella program som antas för insamling och hantering av data för åren 2011–2013.
  [Ändr. 208]

Utan hinder av artikel 57.4 ska förordning (EG) nr 199/2008 även i fortsättningen tillämpas på de nationella program som antas för insamling och hantering av data för åren 2011–2013.

[Ändr. 208]

Artikel 58a

Artikel 58a

Översyn

Översyn

1.
     
  Kommissionen ska vart femte år se över bestämmelserna i artiklarna 1
  –
  5 och lägga fram förslag för Europaparlamentet och rådet, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet enligt artikel 43.2 i EUF-fördraget, för att införliva framsteg och bästa praxis i fiskeriförvaltningen.

1.

Kommissionen ska vart femte år se över bestämmelserna i artiklarna 1

5 och lägga fram förslag för Europaparlamentet och rådet, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet enligt artikel 43.2 i EUF-fördraget, för att införliva framsteg och bästa praxis i fiskeriförvaltningen.

2.
     
  Kommissionen ska överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av den gemensamma fiskeripolitiken före utgången av 2022. [Ändr. 209]

2.

Kommissionen ska överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av den gemensamma fiskeripolitiken före utgången av 2022.

Artikel 58b

Artikel 58b

Årsrapport

Årsrapport

Kommissionen ska offentliggöra en årlig rapport för att informera allmänheten om läget för fisket i unionen, vilken ska innehålla uppgifter om fiskbeståndens biomassanivåer, utnyttjandenivåernas hållbarhet och tillgången till vetenskapliga data. [Ändr. 210]

Kommissionen ska offentliggöra en årlig rapport för att informera allmänheten om läget för fisket i unionen, vilken ska innehålla uppgifter om fiskbeståndens biomassanivåer, utnyttjandenivåernas hållbarhet och tillgången till vetenskapliga data.

Artikel 59

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2013.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 183.

1

(2)  EUT C 225, 27.7.2012, s. 20.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 6 februari 2013.

3

(4)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

4

(5)  EGT L 179, 23.6.1998, s. 1

5

(6)  EGT L 189, 3.7.1998, s. 14.

6

(7)  EGT L 177, 16.7.1996, s. 24.

7

(8)  Partskonferensens beslut X/2.

8

(9)  EU CO 7/10 av den 26 mars 2010.

9

(10)  KOM(2011)0244.

10

(11)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

11

(12)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén –

  En integrerad havspolitik för Europeiska unionen

  , KOM(2007)0575 slutlig.

12

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén –

En integrerad havspolitik för Europeiska unionen

, KOM(2007)0575 slutlig.

(13)  EGT C 105, 7.5.1981, s. 1.

13

(14)  EGT L 20, 26.1.2010, s. 7.

14

(15)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

15

(16)  KOM(2009)0162.

16

(17)  KOM(2010)2020.

17

(18)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

18

(19)  EUT L 256, 3.8.2004, s. 17.

19

(20)  
  EUT L 60, 5.3.2008, s. 1.

20

EUT L 60, 5.3.2008, s. 1.

(21)  

  EUT L 124, 17.5.2005, s. 1.

21

EUT L 124, 17.5.2005, s. 1.

(22)  
  EUT L 409, 30.12.2006, s. 11.

22

EUT L 409, 30.12.2006, s. 11.

(23)  EGT L 274, 25.9.1986, s. 1.

23

(24)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

24

(25)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

25

(26)  

  EUT L 289, 7.11.2003, s. 1.

26

EUT L 289, 7.11.2003, s. 1.

(*)  
  EUT: För in datumet fyra år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

*

EUT: För in datumet fyra år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(27)  EUT L ...

27

(**)  EUT: vänligen för in nummer, datum och namn för denna förordning (2011/0194(COD)).

**

(28)  

  EUT L 232, 2.9.2010, s. 14.

28

EUT L 232, 2.9.2010, s. 14.

(29)  EUT L ...

29

(***)  EUT: vänligen för in nummer, datum och namn för denna förordning (2011/0380(COD)).

***

(30)  

  EUT L 108, 25.4.2007, s. 1.

30

EUT L 108, 25.4.2007, s. 1.

(31)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation (EUT L 41, 14.2.2003, s. 26).

31

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation (EUT L 41, 14.2.2003, s. 26).

(32)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

32

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

(33)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).

33

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).

(****)  
  EUT: vänligen för in datum ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

****

EUT: vänligen för in datum ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(34)  

  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

34

EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(*****)  EUT: vänligen för in numret för denna förordning (2011/0194(COD)).

*****

(******)  EUT: Vänligen för in numret på förordningen (2011/0194(COD)).

******

BILAGA I

TILLTRÄDE TILL KUSTVATTEN ENLIGT DEFINITIONEN I ARTIKEL 6.2

1.   FÖRENADE KUNGARIKETS KUSTVATTEN

A.   TILLTRÄDE FÖR FRANKRIKE

| Geografiskt område | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- |
| Förenade kungarikets kust (6–12 sjömil) |
| 1. | Berwick-upon-Tweed österut
  Coquet Island österut |

Geografiskt område

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Förenade kungarikets kust (6–12 sjömil)

1.

Berwick-upon-Tweed österut

Coquet Island österut

Sill

Obegränsat

| 2. | Flamborough Head österut
  Spurn Head österut |
| --- | --- |

2.

Flamborough Head österut

Spurn Head österut

Sill

Obegränsat

| 3. | Lowestoft österut
  Lyme Regis söderut |
| --- | --- |

3.

Lowestoft österut

Lyme Regis söderut

Samtliga arter

Obegränsat

| 4. | Lyme Regis söderut
  Eddystone söderut |
| --- | --- |

4.

Lyme Regis söderut

Eddystone söderut

Demersalt fiske

Obegränsat

| 5. | Eddystone söderut
  Longships åt sydväst |
| --- | --- |

5.

Eddystone söderut

Longships åt sydväst

Demersalt fiske

Obegränsat

Kammusslor

Obegränsat

Hummer

Obegränsat

Languster

Obegränsat

| 6. | Longships åt sydväst
  Hartland Point åt nordväst |
| --- | --- |

6.

Longships åt sydväst

Hartland Point åt nordväst

Demersalt fiske

Obegränsat

Languster

Obegränsat

Hummer

Obegränsat

| 7. | Från Hartland Point till en linje dragen från nordspetsen på Lundy Island |
| --- | --- |

7.

Från Hartland Point till en linje dragen från nordspetsen på Lundy Island

Demersalt fiske

Obegränsat

| 8. | Från en linje väster om Lundy Island till Cardigan Harbour |
| --- | --- |

8.

Från en linje väster om Lundy Island till Cardigan Harbour

Samtliga arter

Obegränsat

| 9. | Point Lynas norrut
  Morecambe Light Vessel österut |
| --- | --- |

9.

Point Lynas norrut

Morecambe Light Vessel österut

Samtliga arter

Obegränsat

| 10. | County Down |
| --- | --- |

10.

County Down

Demersalt fiske

Obegränsat

| 11. | New Island åt nordost
  Sanda Island åt sydväst |
| --- | --- |

11.

New Island åt nordost

Sanda Island åt sydväst

Samtliga arter

Obegränsat

| 12. | Port Stewart norrut
  Barra Head västerut |
| --- | --- |

12.

Port Stewart norrut

Barra Head västerut

Samtliga arter

Obegränsat

| 13. | Latitud 57o40'N
  Butt of Lewis västerut |
| --- | --- |

13.

Latitud 57o40'N

Butt of Lewis västerut

Samtliga arter

utom skaldjur

Obegränsat

| 14. | St Kilda, Flannan Islands |
| --- | --- |

14.

St Kilda, Flannan Islands

Samtliga arter

Obegränsat

| 15. | Väster om en linje som förbinder Butt of Lewis fyr med punkten 59o30'N, 5o45'V |
| --- | --- |

15.

Väster om en linje som förbinder Butt of Lewis fyr med punkten 59o30'N, 5o45'V

Samtliga arter

Obegränsat

B.   TILLTRÄDE FÖR IRLAND

| Geografiskt område | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- |
| Förenade kungarikets kust (6–12 sjömil) |
| 1. | Point Lynas norrut
  Mull of Galloway söderut |

Geografiskt område

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Förenade kungarikets kust (6–12 sjömil)

1.

Point Lynas norrut

Mull of Galloway söderut

Demersalt fiske

Obegränsat

Havskräfta

Obegränsat

| 2. | Mull of Oa västerut
  Barra Head västerut |
| --- | --- |

2.

Mull of Oa västerut

Barra Head västerut

Demersalt fiske

Obegränsat

Havskräfta

Obegränsat

C.   TILLTRÄDE FÖR TYSKLAND

| Geografiskt område | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- |
| Förenade kungarikets kust (6–12 sjömil) |
| 1. | Öster om Shetlandsöarna och Fair Isle mellan linjer dragna rakt åt sydost från Sumburgh Heads fyr rakt åt nordost från Skroos fyr och rakt åt sydväst från Skadans fyr |

Geografiskt område

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Förenade kungarikets kust (6–12 sjömil)

1.

Öster om Shetlandsöarna och Fair Isle mellan linjer dragna rakt åt sydost från Sumburgh Heads fyr rakt åt nordost från Skroos fyr och rakt åt sydväst från Skadans fyr

Sill

Obegränsat

| 2. | Berwick-upon-Tweed österut Whitby High fyr österut |
| --- | --- |

2.

Berwick-upon-Tweed österut Whitby High fyr österut

Sill

Obegränsat

| 3. | North Forelands fyr österut Dungeness nya fyr söderut |
| --- | --- |

3.

North Forelands fyr österut Dungeness nya fyr söderut

Sill

Obegränsat

| 4. | Zonen omkring St Kilda |
| --- | --- |

4.

Zonen omkring St Kilda

Sill

Obegränsat

Makrill

Obegränsat

| 5. | Butt of Lewis fyr västerut till den linje där Butt of Lewis fyr går samman med punkten 59o30'N, 5o45'V |
| --- | --- |

5.

Butt of Lewis fyr västerut till den linje där Butt of Lewis fyr går samman med punkten 59o30'N, 5o45'V

Sill

Obegränsat

| 6. | Zonen omkring North Rona och Sulisker (Sulasgeir) |
| --- | --- |

6.

Zonen omkring North Rona och Sulisker (Sulasgeir)

Sill

Obegränsat

D.   TILLTRÄDE FÖR NEDERLÄNDERNA

| Geografiskt område | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- |
| Förenade kungarikets kust (6–12 sjömil) |
| 1. | Öster om Shetlandsöarna och Fair Isle mellan linjer dragna rakt åt sydost från Sumburgh Heads fyr rakt åt nordost från Skroos fyr och rakt åt sydväst från Skadans fyr |

Geografiskt område

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Förenade kungarikets kust (6–12 sjömil)

1.

Öster om Shetlandsöarna och Fair Isle mellan linjer dragna rakt åt sydost från Sumburgh Heads fyr rakt åt nordost från Skroos fyr och rakt åt sydväst från Skadans fyr

Sill

Obegränsat

| 2. | Berwick-upon-Tweed österut, Flamborough Head österut |
| --- | --- |

2.

Berwick-upon-Tweed österut, Flamborough Head österut

Sill

Obegränsat

| 3. | North Foreland österut, Dungeness nya fyr söderut |
| --- | --- |

3.

North Foreland österut, Dungeness nya fyr söderut

Sill

Obegränsat

E.   TILLTRÄDE FÖR BELGIEN

| Geografiskt område | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- |
| Förenade kungarikets kust (6–12 sjömil) |
| 1. | Berwick-upon-Tweed österut
  Coquet Island österut |

Geografiskt område

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Förenade kungarikets kust (6–12 sjömil)

1.

Berwick-upon-Tweed österut

Coquet Island österut

Sill

Obegränsat

| 2. | Cromer norrut
  North Foreland österut |
| --- | --- |

2.

Cromer norrut

North Foreland österut

Demersalt fiske

Obegränsat

| 3. | North Foreland österut
  Dungeness nya fyr söderut |
| --- | --- |

3.

North Foreland österut

Dungeness nya fyr söderut

Demersalt fiske

Obegränsat

Sill

Obegränsat

| 4. | Dungeness nya fyr söderut, Selsey Bill söderut |
| --- | --- |

4.

Dungeness nya fyr söderut, Selsey Bill söderut

Demersalt fiske

Obegränsat

| 5. | Straight Point åt sydost South Bishop åt nordväst |
| --- | --- |

5.

Straight Point åt sydost South Bishop åt nordväst

Demersalt fiske

Obegränsat

2.   IRLANDS KUSTVATTEN

A.   TILLTRÄDE FÖR FRANKRIKE

| Geografiskt område | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- |
| Irlands kust (6–12 sjömil) |
| 1. | Erris Head åt nordväst
  Sybil Point västerut |

Geografiskt område

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Irlands kust (6–12 sjömil)

1.

Erris Head åt nordväst

Sybil Point västerut

Demersalt fiske

Obegränsat

Havskräfta

Obegränsat

| 2. | Mizen Head söderut
  Stags söderut |
| --- | --- |

2.

Mizen Head söderut

Stags söderut

Demersalt fiske

Obegränsat

Havskräfta

Obegränsat

Makrill

Obegränsat

| 3. | Stags söderut
  Cork söderut |
| --- | --- |

3.

Stags söderut

Cork söderut

Demersalt fiske

Obegränsat

Havskräfta

Obegränsat

Makrill

Obegränsat

Sill

Obegränsat

| 4. | Cork söderut, Carnsore Point söderut |
| --- | --- |

4.

Cork söderut, Carnsore Point söderut

Samtliga arter

Obegränsat

| 5. | Carnsore Point söderut, Haulbowline åt sydost |
| --- | --- |

5.

Carnsore Point söderut, Haulbowline åt sydost

Samtliga arter

utom skaldjur

Obegränsat

B.   TILLTRÄDE FÖR FÖRENADE KUNGARIKET

| Geografiskt område | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- |
| Irlands kust (6–12 sjömil) |
| 1. | Mine Head söderut
  Hook Point |

Geografiskt område

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Irlands kust (6–12 sjömil)

1.

Mine Head söderut

Hook Point

Demersalt fiske

Obegränsat

Sill

Obegränsat

Makrill

Obegränsat

| 2. | Hook Point
  Carlingford Lough |
| --- | --- |

2.

Hook Point

Carlingford Lough

Demersalt fiske

Obegränsat

Sill

Obegränsat

Makrill

Obegränsat

Havskräfta

Obegränsat

Kammusslor

Obegränsat

C.   TILLTRÄDE FÖR NEDERLÄNDERNA

| Geografiskt område | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- |
| Irlands kust (6–12 sjömil) |
| 1. | Stags söderut
  Carnsore Point söderut |

Geografiskt område

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Irlands kust (6–12 sjömil)

1.

Stags söderut

Carnsore Point söderut

Sill

Obegränsat

Makrill

Obegränsat

D.   TILLTRÄDE FÖR TYSKLAND

| Geografiskt område | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- |
| Irlands kust (6-12 sjömil) |
| 1. | Old Head of Kinsale söderut
  Carnsore Point söderut |

Geografiskt område

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Irlands kust (6-12 sjömil)

1.

Old Head of Kinsale söderut

Carnsore Point söderut

Sill

Obegränsat

| 2. | Cork söderut
  Carnsore Point söderut |
| --- | --- |

2.

Cork söderut

Carnsore Point söderut

Makrill

Obegränsat

E.   TILLTRÄDE FÖR BELGIEN

| Geografiskt område | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- |
| Irlands kust (6–12 sjömil) |
| 1. | Cork söderut
  Carnsore Point söderut |

Geografiskt område

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Irlands kust (6–12 sjömil)

1.

Cork söderut

Carnsore Point söderut

Demersalt fiske

Obegränsat

| 2. | Wicklow Head österut
  Carlingford Lough åt sydost |
| --- | --- |

2.

Wicklow Head österut

Carlingford Lough åt sydost

Demersalt fiske

Obegränsat

3.   BELGIENS KUSTVATTEN

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| 3–12 sjömil | Nederländerna | Samtliga arter | Obegränsat |
| Frankrike | Sill | Obegränsat |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

3–12 sjömil

Nederländerna

Samtliga arter

Obegränsat

Frankrike

Sill

Obegränsat

4.   DANMARKS KUSTVATTEN

| Geografiska områden | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| Nordsjökusten (dansktyska gränsen till Hanstholm)
  (6–12 sjömil) | Tyskland | Plattfisk | Obegränsat |
| Räkor | Obegränsat |
| Dansktyska gränsen till Blåvands Huk | Nederländerna | Plattfisk | Obegränsat |
| Rundfisk | Obegränsat |
| Blåvands Huk till Bovbjerg | Belgien | Torsk | Obegränsat endast under juni och juli |
| Kolja | Obegränsat endast under juni och juli |
| Tyskland | Plattfisk | Obegränsat |
| Nederländerna | Rödspätta | Obegränsat |
| Tunga | Obegränsat |
| Thyborøn till Hanstholm | Belgien | Vitling | Obegränsat endast under juni och juli |
| Rödspätta | Obegränsat endast under juni och juli |
| Tyskland | Plattfisk | Obegränsat |
| Skarpsill | Obegränsat |
| Torsk | Obegränsat |
| Gråsej | Obegränsat |
| Kolja | Obegränsat |
| Makrill | Obegränsat |
| Sill | Obegränsat |
| Vitling | Obegränsat |
| Nederländerna | Torsk | Obegränsat |
| Rödspätta | Obegränsat |
| Tunga | Obegränsat |
| Skagerrak
  (Hanstholm till Skagen)
  (4–12 sjömil) | Belgien | Rödspätta | Obegränsat endast under juni och juli |
| Tyskland | Plattfisk | Obegränsat |
| Skarpsill | Obegränsat |
| Torsk | Obegränsat |
| Gråsej | Obegränsat |
| Kolja | Obegränsat |
| Makrill | Obegränsat |
| Sill | Obegränsat |
| Vitling | Obegränsat |
| Nederländerna | Torsk | Obegränsat |
| Rödspätta | Obegränsat |
| Tunga | Obegränsat |
| Kattegatt
  (3–12 sjömil) | Tyskland | Torsk | Obegränsat |
| Plattfisk | Obegränsat |
| Havskräfta | Obegränsat |
| Sill | Obegränsat |
| Norr om Zeeland till parallelen för latituden som går genom Forsnæs fyr | Tyskland | Skarpsill | Obegränsat |
| Österjön
  (inklusive Bälten, Öresund, Bornholm) 3–12 sjömil | Tyskland | Plattfisk | Obegränsat |
| Torsk | Obegränsat |
| Sill | Obegränsat |
| Skarpsill | Obegränsat |
| Ål | Obegränsat |
| Lax | Obegränsat |
| Vitling | Obegränsat |
| Makrill | Obegränsat |
| Skagerrak
  (4–12 sjömil) | Sverige | Samtliga arter | Obegränsat |
| Kattegatt
  (3 (*)–12 sjömil) | Sverige | Samtliga arter | Obegränsat |
| Österjön
  (3–12 sjömil) | Sverige | Samtliga arter | Obegränsat |

Geografiska områden

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Nordsjökusten (dansktyska gränsen till Hanstholm)

(6–12 sjömil)

Tyskland

Plattfisk

Obegränsat

Räkor

Obegränsat

Dansktyska gränsen till Blåvands Huk

Nederländerna

Plattfisk

Obegränsat

Rundfisk

Obegränsat

Blåvands Huk till Bovbjerg

Belgien

Torsk

Obegränsat endast under juni och juli

Kolja

Obegränsat endast under juni och juli

Tyskland

Plattfisk

Obegränsat

Nederländerna

Rödspätta

Obegränsat

Tunga

Obegränsat

Thyborøn till Hanstholm

Belgien

Vitling

Obegränsat endast under juni och juli

Rödspätta

Obegränsat endast under juni och juli

Tyskland

Plattfisk

Obegränsat

Skarpsill

Obegränsat

Torsk

Obegränsat

Gråsej

Obegränsat

Kolja

Obegränsat

Makrill

Obegränsat

Sill

Obegränsat

Vitling

Obegränsat

Nederländerna

Torsk

Obegränsat

Rödspätta

Obegränsat

Tunga

Obegränsat

Skagerrak

(Hanstholm till Skagen)

(4–12 sjömil)

Belgien

Rödspätta

Obegränsat endast under juni och juli

Tyskland

Plattfisk

Obegränsat

Skarpsill

Obegränsat

Torsk

Obegränsat

Gråsej

Obegränsat

Kolja

Obegränsat

Makrill

Obegränsat

Sill

Obegränsat

Vitling

Obegränsat

Nederländerna

Torsk

Obegränsat

Rödspätta

Obegränsat

Tunga

Obegränsat

Kattegatt

(3–12 sjömil)

Tyskland

Torsk

Obegränsat

Plattfisk

Obegränsat

Havskräfta

Obegränsat

Sill

Obegränsat

Norr om Zeeland till parallelen för latituden som går genom Forsnæs fyr

Tyskland

Skarpsill

Obegränsat

Österjön

(inklusive Bälten, Öresund, Bornholm) 3–12 sjömil

Tyskland

Plattfisk

Obegränsat

Torsk

Obegränsat

Sill

Obegränsat

Skarpsill

Obegränsat

Ål

Obegränsat

Lax

Obegränsat

Vitling

Obegränsat

Makrill

Obegränsat

Skagerrak

(4–12 sjömil)

Sverige

Samtliga arter

Obegränsat

Kattegatt

(3 (*)–12 sjömil)

Sverige

Samtliga arter

Obegränsat

Österjön

(3–12 sjömil)

Sverige

Samtliga arter

Obegränsat

5.   TYSKLANDS KUSTVATTEN

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| Nordsjökusten
  (3–12 sjömil)
  Samtliga kuster | Danmark | Demersalt fiske | Obegränsat |
| Skarpsill | Obegränsat |
| Tobisfiskar | Obegränsat |
| Nederländerna | Demersalt fiske | Obegränsat |
| Räkor | Obegränsat |
| Dansktyska gränsen till den norra änden av Amrum vid 54o43'N | Danmark | Räkor | Obegränsat |
| Zonen omkring Helgoland | Förenade Kungariket | Torsk | Obegränsat |
| Rödspätta | Obegränsat |
| Östersjökusten
  (3–12 sjömil) | Danmark | Torsk | Obegränsat |
| Rödspätta | Obegränsat |
| Sill | Obegränsat |
| Skarpsill | Obegränsat |
| Ål | Obegränsat |
| Vitling | Obegränsat |
| Makrill | Obegränsat |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Nordsjökusten

(3–12 sjömil)

Samtliga kuster

Danmark

Demersalt fiske

Obegränsat

Skarpsill

Obegränsat

Tobisfiskar

Obegränsat

Nederländerna

Demersalt fiske

Obegränsat

Räkor

Obegränsat

Dansktyska gränsen till den norra änden av Amrum vid 54o43'N

Danmark

Räkor

Obegränsat

Zonen omkring Helgoland

Förenade Kungariket

Torsk

Obegränsat

Rödspätta

Obegränsat

Östersjökusten

(3–12 sjömil)

Danmark

Torsk

Obegränsat

Rödspätta

Obegränsat

Sill

Obegränsat

Skarpsill

Obegränsat

Ål

Obegränsat

Vitling

Obegränsat

Makrill

Obegränsat

6.   FRANKRIKES OCH DE UTOMEUROPEISKA FRANSKA DEPARTEMENTENS KUSTVATTEN

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| Nordöstra Atlantkusten (6–12 sjömil) |
| Franskbelgiska gränsen öster om departementet Manche (Vire-Grandcamp les Bains mynning 49o 23' 30" N-1o 2 'VNNO) | Belgien | Demersalt fiske | Obegränsat |
| Kammusslor | Obegränsat |
| Nederländerna | Samtliga arter | Obegränsat |
| Dunkerque (2o20'O) till Cap d'Antifer (0o10'O) | Tyskland | Sill | Obegränsat endast under oktober-december |
| Franskbelgiska gränsen till Cap d'Alprech västerut (50o42'30"N – 1o33'30"O) | Förenade Kungariket | Sill | Obegränsat |
| Atlantkusten (6–12 sjömil) |
| Spanskfranska gränsen till 46o 08′ N | Spanien | Ansjovis | Riktat fiske, obegränsat endast 1 mars–30 juni |
| Fiske efter levande bete, endast 1 juli – 31 oktober. |
| Sardiner | Obegränsat endast 1 januari – 28 februari och 1 juli – 31 december, |
| Dessutom måste verksamhet som rör ovannämnda arter bedrivas i enlighet med och inom de begränsningar för verksamheten som gällde 1984. |
| Medelhavskusten (6–12 sjömil) |
| Spanska gränsen Cap Leucate | Spanien | Samtliga arter | Obegränsat |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Nordöstra Atlantkusten (6–12 sjömil)

Franskbelgiska gränsen öster om departementet Manche (Vire-Grandcamp les Bains mynning 49o 23' 30" N-1o 2 'VNNO)

Belgien

Demersalt fiske

Obegränsat

Kammusslor

Obegränsat

Nederländerna

Samtliga arter

Obegränsat

Dunkerque (2o20'O) till Cap d'Antifer (0o10'O)

Tyskland

Sill

Obegränsat endast under oktober-december

Franskbelgiska gränsen till Cap d'Alprech västerut (50o42'30"N – 1o33'30"O)

Förenade Kungariket

Sill

Obegränsat

Atlantkusten (6–12 sjömil)

Spanskfranska gränsen till 46o 08′ N

Spanien

Ansjovis

Riktat fiske, obegränsat endast 1 mars–30 juni

Fiske efter levande bete, endast 1 juli – 31 oktober.

Sardiner

Obegränsat endast 1 januari – 28 februari och 1 juli – 31 december,

Dessutom måste verksamhet som rör ovannämnda arter bedrivas i enlighet med och inom de begränsningar för verksamheten som gällde 1984.

Medelhavskusten (6–12 sjömil)

Spanska gränsen Cap Leucate

Spanien

Samtliga arter

Obegränsat

7.   SPANIENS KUSTVATTEN

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlantkusten (6–12 sjömil) |
| Franskspanska gränsen till Cap Mayors fyr (3o 47' V) | Frankrike | Pelagiska arter | Obegränsat i enlighet med och inom de begränsningar för verksamheten som gällde 1984 |
| Medelhavskusten (6–12 sjömil) |
| Franska gränsen/Cap Creus | Frankrike | Samtliga arter | Obegränsat |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Atlantkusten (6–12 sjömil)

Franskspanska gränsen till Cap Mayors fyr (3o 47' V)

Frankrike

Pelagiska arter

Obegränsat i enlighet med och inom de begränsningar för verksamheten som gällde 1984

Medelhavskusten (6–12 sjömil)

Franska gränsen/Cap Creus

Frankrike

Samtliga arter

Obegränsat

8.   NEDERLÄNDERNAS KUSTVATTEN

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| (3–12 sjömil) hela kusten | Belgien | Samtliga arter | Obegränsat |
| Danmark | Demersalt fiske | Obegränsat |
| Skarpsill | Obegränsat |
| Tobisfiskar | Obegränsat |
| Taggmakrill | Obegränsat |
| Tyskland | Torsk | Obegränsat |
| Räkor | Obegränsat |
| (6–12 sjömil) hela kusten | Frankrike | Samtliga arter | Obegränsat |
| Texels sydpunkt västerut till gränsen mellan Nederländerna och Tyskland | Förenade Kungariket | Demersalt fiske | Obegränsat |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

(3–12 sjömil) hela kusten

Belgien

Samtliga arter

Obegränsat

Danmark

Demersalt fiske

Obegränsat

Skarpsill

Obegränsat

Tobisfiskar

Obegränsat

Taggmakrill

Obegränsat

Tyskland

Torsk

Obegränsat

Räkor

Obegränsat

(6–12 sjömil) hela kusten

Frankrike

Samtliga arter

Obegränsat

Texels sydpunkt västerut till gränsen mellan Nederländerna och Tyskland

Förenade Kungariket

Demersalt fiske

Obegränsat

9.   FINLANDS KUSTVATTEN

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| Östersjön (4–12 sjömil) (**) | Sverige | Samtliga arter | Obegränsat |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Östersjön (4–12 sjömil) (**)

Sverige

Samtliga arter

Obegränsat

10.   SVERIGES KUSTVATTEN

| Geografiskt område | Medlemsstat | Art | Mängd eller särskilda karaktäristika |
| --- | --- | --- | --- |
| Skagerrak (4–12 sjömil) | Danmark | Samtliga arter | Obegränsat |
| Kattegat (3 (***)–12 sjömil) | Danmark | Samtliga arter | Obegränsat |
| Östersjön (4–12 sjömil) | Danmark | Samtliga arter | Obegränsat |
| Finland | Samtliga arter | Obegränsat |

Geografiskt område

Medlemsstat

Art

Mängd eller särskilda karaktäristika

Skagerrak (4–12 sjömil)

Danmark

Samtliga arter

Obegränsat

Kattegat (3 (***)–12 sjömil)

Danmark

Samtliga arter

Obegränsat

Östersjön (4–12 sjömil)

Danmark

Samtliga arter

Obegränsat

Finland

Samtliga arter

Obegränsat

---

(*)  Mätt från kustlinjen.

(**)  3–12 sjömil runt Bogskär.

(***)  Mätt från kustlinjen.

BILAGA II

FISKEKAPACITETSTAK

Kapacitetstak (baserat på situationen den 31 december 2010)

| Medlemsstat | GT | kW |
| --- | --- | --- |
| Belgien | 18 911 | 51 585 |
| Bulgarien | 8 448 | 67 607 |
| Danmark | 88 528 | 313 341 |
| Tyskland | 71 114 | 167 089 |
| Estland | 22 057 | 53 770 |
| Irland | 77 254 | 210 083 |
| Grekland | 91 245 | 514 198 |
| Spanien (inklusive de yttersta randområdena) | 446 309 | 1 021 154 |
| Frankrike (inklusive de yttersta randområdena) | 219 215 | 1 194 360 |
| Italien | 192 963 | 1 158 837 |
| Cypern | 11 193 | 48 508 |
| Lettland | 49 067 | 65 196 |
| Litauen | 73 489 | 73 516 |
| Malta | 15 055 | 96 912 |
| Nederländerna | 166 384 | 350 736 |
| Polen | 38 376 | 92 745 |
| Portugal (inklusive de yttersta randområdena) | 115 305 | 388 054 |
| Rumänien | 1 885 | 6 716 |
| Slovenien | 1 057 | 10 974 |
| Finland | 18 187 | 182 385 |
| Sverige | 42 612 | 210 744 |
| Förenade kungariket | 235 570 | 924 739 |
| EU:s yttersta randområden | GT | kW |
| Spanien |
| Kanarieöarna: L< 12 m. EU-vatten | 2 649 | 21 219 |
| Kanarieövarna: L > 12 m. EU-vatten | 3 059 | 10 364 |
| Kanarieöarna: L > 12 m. Internationellt vatten och tredjeländers vatten | 28 823 | 45 593 |
| Frankrike |
| Réunion: Demersala och pelagiska arter.. L < 12 m | 1 050 | 19 320 |
| Réunion: Pelagiska arter. L > 12 m | 10 002 | 31 465 |
| Franska Guyana: Demersala och pelagiska arter. Längd < 12 m | 903 | 11 644 |
| Franska Guyana: Räktrålare | 7 560 | 19 726 |
| Franska Guyana: Pelagiska arter. Offshorefartyg. | 3 500 | 5 000 |
| Martinique: Demersala och pelagiska arter. L < 12 m | 5 409 | 142 116 |
| Martinique: Pelagic species. L > 12 m | 1 046 | 3 294 |
| Guadeloupe: Demersal and pelagic species. L < 12 m | 6 188 | 162 590 |
| Guadeloupe: Pelagiska arter. L > 12 m | 500 | 1 750 |
| Portugal |
| Madeira: Demersala arter. L < 12 m | 617 | 4 134 |
| Madeira: Demersala och pelagiska arter. L > 12 m | 4 114 | 12 734 |
| Madeira: Pelagiska arter. Not/vad. L > 12 m | 181 | 777 |
| Azorerna: Demersala arter. L < 12 m | 2 626 | 29 895 |
| Azorerna: Demersala och pelagiska arter. L > 12 m | 12 979 | 25 721 |
| L = största längd |

Medlemsstat

GT

kW

Belgien

18 911

51 585

Bulgarien

8 448

67 607

Danmark

88 528

313 341

Tyskland

71 114

167 089

Estland

22 057

53 770

Irland

77 254

210 083

Grekland

91 245

514 198

Spanien (inklusive de yttersta randområdena)

446 309

1 021 154

Frankrike (inklusive de yttersta randområdena)

219 215

1 194 360

Italien

192 963

1 158 837

Cypern

11 193

48 508

Lettland

49 067

65 196

Litauen

73 489

73 516

Malta

15 055

96 912

Nederländerna

166 384

350 736

Polen

38 376

92 745

Portugal (inklusive de yttersta randområdena)

115 305

388 054

Rumänien

1 885

6 716

Slovenien

1 057

10 974

Finland

18 187

182 385

Sverige

42 612

210 744

Förenade kungariket

235 570

924 739

EU:s yttersta randområden

GT

kW

Spanien

Kanarieöarna: L< 12 m. EU-vatten

2 649

21 219

Kanarieövarna: L > 12 m. EU-vatten

3 059

10 364

Kanarieöarna: L > 12 m. Internationellt vatten och tredjeländers vatten

28 823

45 593

Frankrike

Réunion: Demersala och pelagiska arter.. L < 12 m

1 050

19 320

Réunion: Pelagiska arter. L > 12 m

10 002

31 465

Franska Guyana: Demersala och pelagiska arter. Längd < 12 m

903

11 644

Franska Guyana: Räktrålare

7 560

19 726

Franska Guyana: Pelagiska arter. Offshorefartyg.

3 500

5 000

Martinique: Demersala och pelagiska arter. L < 12 m

5 409

142 116

Martinique: Pelagic species. L > 12 m

1 046

3 294

Guadeloupe: Demersal and pelagic species. L < 12 m

6 188

162 590

Guadeloupe: Pelagiska arter. L > 12 m

500

1 750

Portugal

Madeira: Demersala arter. L < 12 m

617

4 134

Madeira: Demersala och pelagiska arter. L > 12 m

4 114

12 734

Madeira: Pelagiska arter. Not/vad. L > 12 m

181

777

Azorerna: Demersala arter. L < 12 m

2 626

29 895

Azorerna: Demersala och pelagiska arter. L > 12 m

12 979

25 721

L = största längd

BILAGA III

RÅDGIVANDE NÄMNDER

| Den rådgivande nämndens namn | Behörighetsområde |
| --- | --- |
| Östersjön | Ices-zonerna (1) IIIb, IIIc och IIId |
| Medelhavet | Medelhavets marina vatten öster om linjen 5o36' Väst |
| Nordsjön | Ices-zonerna IV och IIIa |
| Nordvästliga vatten | Ices-zonerna V (utom Va och endast unionsvatten i Vb), VI och VII |
| Sydvästliga vatten | Ices-zonerna VIII, IX och X (vattnen runt Azorerna), och Cecaf-zonerna (2) 34.1.1, 34.1.2 och 34.2.0 (vattnen runt Madeira och Kanarieöarna) |
| Pelagiska bestånd (blåvitling, makrill, taggmakrill, sill) | Alla behörighetsområden (utom Östersjön, Medelhavet och vattenbruk) |
| Fiske på öppet hav/fjärrfiske | All icke-unionsvatten |
| Vattenbruk
  och inlandsfiske | Vattenbruk, enligt definitionen i artikel 5
  , och alla inlandsvatten i unionens medlemsstater |
| De yttersta randområdena, indelade i tre havsområden: västra Atlanten, östra Atlanten och Indiska oceanen | Alla Ices-zoner som omfattar vatten kring de yttersta randområdena, i synnerhet i marina farvatten tillhörande Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique, Kanarieöarna, Azorerna, Madeira och Réunion |
| Rådgivande nämnd för Svarta havet | AKFM:s geografiska delområde såsom det definieras i resolution AKFM/33/2009/2 |
| Rådgivande nämnd för marknader | Alla marknadsområden |

Den rådgivande nämndens namn

Behörighetsområde

Östersjön

Ices-zonerna (1) IIIb, IIIc och IIId

Medelhavet

Medelhavets marina vatten öster om linjen 5o36' Väst

Nordsjön

Ices-zonerna IV och IIIa

Nordvästliga vatten

Ices-zonerna V (utom Va och endast unionsvatten i Vb), VI och VII

Sydvästliga vatten

Ices-zonerna VIII, IX och X (vattnen runt Azorerna), och Cecaf-zonerna (2) 34.1.1, 34.1.2 och 34.2.0 (vattnen runt Madeira och Kanarieöarna)

Pelagiska bestånd (blåvitling, makrill, taggmakrill, sill)

Alla behörighetsområden (utom Östersjön, Medelhavet och vattenbruk)

Fiske på öppet hav/fjärrfiske

All icke-unionsvatten

Vattenbruk
  och inlandsfiske

Vattenbruk, enligt definitionen i artikel 5
  , och alla inlandsvatten i unionens medlemsstater

De yttersta randområdena, indelade i tre havsområden: västra Atlanten, östra Atlanten och Indiska oceanen

Alla Ices-zoner som omfattar vatten kring de yttersta randområdena, i synnerhet i marina farvatten tillhörande Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique, Kanarieöarna, Azorerna, Madeira och Réunion

Rådgivande nämnd för Svarta havet

AKFM:s geografiska delområde såsom det definieras i resolution AKFM/33/2009/2

Rådgivande nämnd för marknader

Alla marknadsområden

[Ändr. 211]

---

(1)  ICES-zoner (Internationella havsforskningsrådet) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 218/2009 (EUT L 87, 31.3.2009, s. 70).

(2)  CECAF-zoner (Östra centrala Atlanten eller FAO:s fiskeregion 34) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) No 216/2009 (EUT L 87, 31.3.2009, s. 1).

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/195 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/195

---

P7_TA(2013)0041

Motorfordons ljudnivå ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om motorfordons ljudnivå (COM(2011)0856 – C7-0487/2011 – 2011/0409(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 024/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0856), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0856),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0487/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0487/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för transport och turism (A7-0435/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för transport och turism (A7-0435/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 76.

---

P7_TC1-COD(2011)0409

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om motorfordons ljudnivå

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Den inre marknaden utgör ett område utan inre gränser där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital måste säkerställas. I detta syfte har ett unionsövergripande system för typgodkännande av motorfordon införts,
  eftersom vägfordon är den största källan till buller i transportsektorn.
  De tekniska kraven för typgodkännande av motorfordon och deras avgassystem med avseende på tillåtna ljudnivåer bör harmoniseras för att undvika att krav antas som skiljer sig åt från en medlemsstat till en annan och för att säkerställa den inre marknadens korrekta funktion samtidigt som en hög skyddsnivå för miljö och allmän säkerhet
  samt bättre livskvalitet och hälsa
  upprätthålls.
  Kommissionen bör också genomföra en konsekvensbedömning avseende de märkningsvillkor som bör tillämpas för luftförorenings- och trafikbullernivåer. Den konsekvensbedömningen bör ta hänsyn till de olika typer av fordon som omfattas av denna förordning (inklusive elfordon) samt vilken effekt en sådan märkning skulle kunna få för bilindustrin. En sådan märkning skulle kunna betraktas som ett användbart verktyg för att öka medvetenheten hos konsumenterna och skydda deras rätt till insyn före fordonsköpet. [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

Den inre marknaden utgör ett område utan inre gränser där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital måste säkerställas. I detta syfte har ett unionsövergripande system för typgodkännande av motorfordon införts,
  eftersom vägfordon är den största källan till buller i transportsektorn.
  De tekniska kraven för typgodkännande av motorfordon och deras avgassystem med avseende på tillåtna ljudnivåer bör harmoniseras för att undvika att krav antas som skiljer sig åt från en medlemsstat till en annan och för att säkerställa den inre marknadens korrekta funktion samtidigt som en hög skyddsnivå för miljö och allmän säkerhet
  samt bättre livskvalitet och hälsa
  upprätthålls.
  Kommissionen bör också genomföra en konsekvensbedömning avseende de märkningsvillkor som bör tillämpas för luftförorenings- och trafikbullernivåer. Den konsekvensbedömningen bör ta hänsyn till de olika typer av fordon som omfattas av denna förordning (inklusive elfordon) samt vilken effekt en sådan märkning skulle kunna få för bilindustrin. En sådan märkning skulle kunna betraktas som ett användbart verktyg för att öka medvetenheten hos konsumenterna och skydda deras rätt till insyn före fordonsköpet. [Am. 1]

| (1a) | EU har redan typgodkännandekrav i relevant unionslagstiftning om koldioxidutsläpp, däribland Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon

   (3)

  , Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 av den 23 april 2009 om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon

   (4)

  , Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 av den 18 juni 2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon

   (5)

  , samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011 av den 11 maj 2011 om fastställande av utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon

   (6)

  . De tekniska kraven i unionslagstiftningen om gränsvärden för utsläpp av koldioxid och föroreningar bör stämma överens med kraven i lagstiftningen om minskning av bulleremissioner. EU:s typgodkännandekrav bör därför fastställas på ett sätt som ser till att båda dessa mål uppnås. [Am. 2] |
| --- | --- |

(1a)

EU har redan typgodkännandekrav i relevant unionslagstiftning om koldioxidutsläpp, däribland Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon

   (3)

  , Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 av den 23 april 2009 om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon

   (4)

  , Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 av den 18 juni 2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon

   (5)

  , samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011 av den 11 maj 2011 om fastställande av utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon

   (6)

  . De tekniska kraven i unionslagstiftningen om gränsvärden för utsläpp av koldioxid och föroreningar bör stämma överens med kraven i lagstiftningen om minskning av bulleremissioner. EU:s typgodkännandekrav bör därför fastställas på ett sätt som ser till att båda dessa mål uppnås. [Am. 2]

| (1b) | Trafikbuller skadar hälsan på många olika sätt. Långvarig bullerrelaterad stress kan leda till att kroppens reserver tar slut, störa organens normala regleringsfunktioner och därmed minska deras effektivitet. Trafikbuller är en möjlig riskfaktor för utvecklingen av sjukdomstillstånd som högt blodtryck och hjärtinfarkt. Dessa effekter bör utredas närmare, i anslutning till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller

   (7)
  . [Am. 3] |
| --- | --- |

(1b)

Trafikbuller skadar hälsan på många olika sätt. Långvarig bullerrelaterad stress kan leda till att kroppens reserver tar slut, störa organens normala regleringsfunktioner och därmed minska deras effektivitet. Trafikbuller är en möjlig riskfaktor för utvecklingen av sjukdomstillstånd som högt blodtryck och hjärtinfarkt. Dessa effekter bör utredas närmare, i anslutning till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller

   (7)
  . [Am. 3]

| (2) | Rådets direktiv 70/157/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudnivå och avgassystemet för motorfordon (8) innebar en harmonisering av medlemsstaternas olika tekniska krav i fråga om tillåtna ljudnivåer från fordon och deras avgassystem, i syfte att bidra till den inre marknadens upprättande och funktion. För att den inre marknaden ska fungera väl och för att säkerställa en enhetlig och konsekvent tillämpning inom hela unionen, är det lämpligt att ersätta det direktivet med en förordning. |
| --- | --- |

(2)

Rådets direktiv 70/157/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudnivå och avgassystemet för motorfordon (8) innebar en harmonisering av medlemsstaternas olika tekniska krav i fråga om tillåtna ljudnivåer från fordon och deras avgassystem, i syfte att bidra till den inre marknadens upprättande och funktion. För att den inre marknaden ska fungera väl och för att säkerställa en enhetlig och konsekvent tillämpning inom hela unionen, är det lämpligt att ersätta det direktivet med en förordning.

| (3) | Denna förordning är en särförordning inom ramen för typgodkännandeförfarandet enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (”Ramdirektiv”) (9). |
| --- | --- |

(3)

Denna förordning är en särförordning inom ramen för typgodkännandeförfarandet enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (”Ramdirektiv”) (9).

| (4) | I direktiv 70/157/EEG hänvisas till föreskrifter nr 51 (10) från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av motorfordon med minst fyra hjul med avseende på deras buller, som unionen är en avtalsslutande part till och där provningsmetoden för bulleremission specificeras. |
| --- | --- |

(4)

I direktiv 70/157/EEG hänvisas till föreskrifter nr 51 (10) från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av motorfordon med minst fyra hjul med avseende på deras buller, som unionen är en avtalsslutande part till och där provningsmetoden för bulleremission specificeras.

| (5) | Sedan direktiv 70/157/EEG antogs har det ändrats ett flertal gånger. Den senaste sänkningen av bullergränsvärdena för motorfordon, som infördes 1995, har inte haft avsedd effekt. Studier har visat att den provningsmetod som används enligt direktivet inte längre återspeglar ett realistiskt körbeteende i stadstrafik. Bland annat, vilket påpekas i grönboken Framtidens bullerpolitik från 1996 (11), har bidraget från däckens rullningsljud till den totala bulleremissionen underskattats i provningsmetoden. |
| --- | --- |

(5)

Sedan direktiv 70/157/EEG antogs har det ändrats ett flertal gånger. Den senaste sänkningen av bullergränsvärdena för motorfordon, som infördes 1995, har inte haft avsedd effekt. Studier har visat att den provningsmetod som används enligt direktivet inte längre återspeglar ett realistiskt körbeteende i stadstrafik. Bland annat, vilket påpekas i grönboken Framtidens bullerpolitik från 1996 (11), har bidraget från däckens rullningsljud till den totala bulleremissionen underskattats i provningsmetoden.

| (6) | I denna förordning bör därför en metod införas som skiljer sig från den obligatoriska metoden enligt direktiv 70/157/EEG. Metoden bör baseras på den metod som offentliggjordes av FN/ECE:s arbetsgrupp för buller (GRB) 2007 som införlivade en version från 2007 av standarden ISO 362 (12). Resultaten från övervakning av både den gamla och den nya provningsmetoden har lagts fram för kommissionen.
  För att komma till rätta med bristerna förbundna med den tidigare provningsmetoden bör kommissionen dessutom, inom 24 månader från det att denna förordning träder i kraft, översända en konsekvensbedömning till Europaparlamentet och rådet om hur däckrullningsutrustning på ett effektivt sätt kan bidra till att minska fordons bullernivåer, med fokus på vägbeläggningens betydelse, och den forskning som behövs på detta specifika område, med hänsyn till antagandet av en ny europeisk provningsmetod som även beaktar vägbeläggningens karaktär. [Am. 4] |
| --- | --- |

(6)

I denna förordning bör därför en metod införas som skiljer sig från den obligatoriska metoden enligt direktiv 70/157/EEG. Metoden bör baseras på den metod som offentliggjordes av FN/ECE:s arbetsgrupp för buller (GRB) 2007 som införlivade en version från 2007 av standarden ISO 362 (12). Resultaten från övervakning av både den gamla och den nya provningsmetoden har lagts fram för kommissionen.
  För att komma till rätta med bristerna förbundna med den tidigare provningsmetoden bör kommissionen dessutom, inom 24 månader från det att denna förordning träder i kraft, översända en konsekvensbedömning till Europaparlamentet och rådet om hur däckrullningsutrustning på ett effektivt sätt kan bidra till att minska fordons bullernivåer, med fokus på vägbeläggningens betydelse, och den forskning som behövs på detta specifika område, med hänsyn till antagandet av en ny europeisk provningsmetod som även beaktar vägbeläggningens karaktär. [Am. 4]

| (7) | Den nya provningsmetodens representativitet för bulleremission under normala trafikförhållanden anses god, medan metoden anses mindre representativ för bulleremission under sämsta tänkbara förhållanden. Därför är det nödvändigt att i denna förordning införa ytterligare bestämmelser om ljudemission. Dessa bestämmelser fastställer förebyggande krav som ska ta hänsyn till körförhållandena för fordonet i verklig trafik, utanför typprovningens körcykel. Dessa körförhållanden är miljömässigt relevanta och man måste se till att ett fordons ljudnivå under verkliga körförhållanden på väg inte skiljer sig märkbart från vad som förväntas utifrån typprovningsresultaten för fordonet i fråga. |
| --- | --- |

(7)

Den nya provningsmetodens representativitet för bulleremission under normala trafikförhållanden anses god, medan metoden anses mindre representativ för bulleremission under sämsta tänkbara förhållanden. Därför är det nödvändigt att i denna förordning införa ytterligare bestämmelser om ljudemission. Dessa bestämmelser fastställer förebyggande krav som ska ta hänsyn till körförhållandena för fordonet i verklig trafik, utanför typprovningens körcykel. Dessa körförhållanden är miljömässigt relevanta och man måste se till att ett fordons ljudnivå under verkliga körförhållanden på väg inte skiljer sig märkbart från vad som förväntas utifrån typprovningsresultaten för fordonet i fråga.

| (8) | Förordningen bör också innebära en ytterligare sänkning av bullergränsvärdena. Förordningen bör beakta Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 av den 13 juli 2009 om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon, deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem (13), varigenom nya striktare bullerkrav infördes för motorfordonsdäck

  bör också beaktas

  .
  och i vilken behovet av en enhetlig och omfattande strategi för att bemöta problemet med vägbuller framhölls, bland annat med hänsyn till vägbeläggningens betydelse för vägbuller
  .
  Den horisontella ansatsen kommer på ett mer ändamålsenligt sätt minska det totala trafikbullret jämfört med en sektoriell och vertikal ansats. En minskning av vägtrafikbullret bör också ses som ett folkhälsomål, med hänsyn till de
  studier som uppmärksammar störningar och hälsoeffekter av vägtrafikbuller (14)
   (15) och relaterade kostnader/fördelar (16).
  Förordningen bör även beakta Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1222/2009 av den 25 november 2009 om märkning av däck vad gäller drivmedelseffektivitet och andra väsentliga parametrar

   (17).
  Kommissionen bör se till att däck märks med avseende på sin bullerprestanda. Dessutom bör olika transportsätt jämföras med hänsyn till deras omgivningsbuller. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(8)

Förordningen bör också innebära en ytterligare sänkning av bullergränsvärdena. Förordningen bör beakta Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 av den 13 juli 2009 om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon, deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem (13), varigenom nya striktare bullerkrav infördes för motorfordonsdäck

  bör också beaktas

  .
  och i vilken behovet av en enhetlig och omfattande strategi för att bemöta problemet med vägbuller framhölls, bland annat med hänsyn till vägbeläggningens betydelse för vägbuller
  .
  Den horisontella ansatsen kommer på ett mer ändamålsenligt sätt minska det totala trafikbullret jämfört med en sektoriell och vertikal ansats. En minskning av vägtrafikbullret bör också ses som ett folkhälsomål, med hänsyn till de
  studier som uppmärksammar störningar och hälsoeffekter av vägtrafikbuller (14)
   (15) och relaterade kostnader/fördelar (16).
  Förordningen bör även beakta Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1222/2009 av den 25 november 2009 om märkning av däck vad gäller drivmedelseffektivitet och andra väsentliga parametrar

   (17).
  Kommissionen bör se till att däck märks med avseende på sin bullerprestanda. Dessutom bör olika transportsätt jämföras med hänsyn till deras omgivningsbuller. [Ändr. 5]

| (8a) | Kommissionen bör offentliggöra ”tysta” riktlinjer för vägar, som riktar sig till vägmyndigheterna i syfte att ge dem ett användbart verktyg så att kraven på en mer hållbar väginfrastruktur kan följas. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(8a)

Kommissionen bör offentliggöra ”tysta” riktlinjer för vägar, som riktar sig till vägmyndigheterna i syfte att ge dem ett användbart verktyg så att kraven på en mer hållbar väginfrastruktur kan följas. [Ändr. 6]

| (8b) | I det sjätte miljöhandlingsprogrammet fastställdes en ram för miljöpolitiken i unionen för perioden 2002–2012. I programmet efterlystes bullerminskande åtgärder för att ”avsevärt minska antalet personer som regelbundet utsätts för långsiktiga genomsnittliga bullernivåer, särskilt från trafiken”. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(8b)

I det sjätte miljöhandlingsprogrammet fastställdes en ram för miljöpolitiken i unionen för perioden 2002–2012. I programmet efterlystes bullerminskande åtgärder för att ”avsevärt minska antalet personer som regelbundet utsätts för långsiktiga genomsnittliga bullernivåer, särskilt från trafiken”. [Ändr. 7]

| (8c) | De tekniska åtgärderna för att minska motorfordons ljudnivåer måste uppfylla en rad konkurrerande krav, t.ex. på bullerminskning och minskade utsläpp av föroreningar samt ökad säkerhet, samtidigt som priset hålls nere och effektiviteten hos fordonet bibehålls. Att uppfylla alla dessa krav i lika utsträckning och ha kvar en balans mellan dem innebär att bilindustrin alltför ofta stöter på gränsen för vad som är fysiskt möjligt att göra. Genom att använda nya och innovativa material och metoder har bilindustrin alltid lyckats utvidga denna gräns. Lagstiftningen måste nu ange en tydlig och tidfäst ram för möjligheten att hitta på innovationer. En sådan ram skapas i och med denna förordning och ger därmed ett omedelbart incitament till innovation som följer samhällets behov, samtidigt som den ekonomiska handlingskraft som är så viktig för industrin inte begränsas. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(8c)

De tekniska åtgärderna för att minska motorfordons ljudnivåer måste uppfylla en rad konkurrerande krav, t.ex. på bullerminskning och minskade utsläpp av föroreningar samt ökad säkerhet, samtidigt som priset hålls nere och effektiviteten hos fordonet bibehålls. Att uppfylla alla dessa krav i lika utsträckning och ha kvar en balans mellan dem innebär att bilindustrin alltför ofta stöter på gränsen för vad som är fysiskt möjligt att göra. Genom att använda nya och innovativa material och metoder har bilindustrin alltid lyckats utvidga denna gräns. Lagstiftningen måste nu ange en tydlig och tidfäst ram för möjligheten att hitta på innovationer. En sådan ram skapas i och med denna förordning och ger därmed ett omedelbart incitament till innovation som följer samhällets behov, samtidigt som den ekonomiska handlingskraft som är så viktig för industrin inte begränsas. [Ändr. 8]

| (8d) | Buller är framför allt ett lokalt problem. Likväl behövs det en unionsomfattande lösning. Det första steget i varje hållbar politik mot bulleremissioner måste nämligen bestå av åtgärder som sätts in mot själva källan till bullret. Den bullerkälla, det vill säga motorfordonenet, som denna förordning inriktas på kännetecknas per definition av att den är rörlig och därför vore det inte tillräckligt med enbart nationella åtgärder mot den. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(8d)

Buller är framför allt ett lokalt problem. Likväl behövs det en unionsomfattande lösning. Det första steget i varje hållbar politik mot bulleremissioner måste nämligen bestå av åtgärder som sätts in mot själva källan till bullret. Den bullerkälla, det vill säga motorfordonenet, som denna förordning inriktas på kännetecknas per definition av att den är rörlig och därför vore det inte tillräckligt med enbart nationella åtgärder mot den. [Ändr. 9]

| (8e) | Det är viktigt med åtgärder för att utveckla och förbättra infrastrukturen på ett sätt som maximerar minskningen av fordonsbullret, t.ex. genom en storskalig användning av bullerskärmar. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(8e)

Det är viktigt med åtgärder för att utveckla och förbättra infrastrukturen på ett sätt som maximerar minskningen av fordonsbullret, t.ex. genom en storskalig användning av bullerskärmar. [Ändr. 10]

| (9) | De övergripande gränsvärdena bör sänkas vad gäller alla bullerkällor från motorfordon, inbegripet motorns luftintag och avgassystemet, med hänsyn tagen till den bidragande bullerminskningen från däcken i enlighet med förordning (EG) nr 661/2009. |
| --- | --- |

(9)

De övergripande gränsvärdena bör sänkas vad gäller alla bullerkällor från motorfordon, inbegripet motorns luftintag och avgassystemet, med hänsyn tagen till den bidragande bullerminskningen från däcken i enlighet med förordning (EG) nr 661/2009.

| (9a) | Information om ljudemissioner till konsumenter, vagnparksansvariga och myndigheter kan påverka köpbesluten och påskynda övergången till en mer tystgående fordonspark. För att konsumenterna ska få den information de behöver bör tillverkaren på försäljningsstället och i tekniskt reklammaterial informera om fordons bullernivåer i enlighet med harmoniserade provningsmetoder. En märkning, jämförbar med den märkning som används för att informera om koldioxidutsläpp, bränsleförbrukning och däckbuller, bör informera konsumenterna om fordons ljudemissioner. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(9a)

Information om ljudemissioner till konsumenter, vagnparksansvariga och myndigheter kan påverka köpbesluten och påskynda övergången till en mer tystgående fordonspark. För att konsumenterna ska få den information de behöver bör tillverkaren på försäljningsstället och i tekniskt reklammaterial informera om fordons bullernivåer i enlighet med harmoniserade provningsmetoder. En märkning, jämförbar med den märkning som används för att informera om koldioxidutsläpp, bränsleförbrukning och däckbuller, bör informera konsumenterna om fordons ljudemissioner. [Ändr. 11]

| (9b) | Information om buller, inbegripet provningsdata, bör göras lättillgänglig på försäljningsställen och i reklammaterial för fordon
  . [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(9b)

Information om buller, inbegripet provningsdata, bör göras lättillgänglig på försäljningsställen och i reklammaterial för fordon
  . [Ändr. 18]

| (9c) | Myndigheterna får införa åtgärder och incitament för att öka köpen och användningen av mer tystgående fordon i syfte att minska vägtrafikbullret. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(9c)

Myndigheterna får införa åtgärder och incitament för att öka köpen och användningen av mer tystgående fordon i syfte att minska vägtrafikbullret. [Ändr. 12]

| (9d) | Fordons bullernivå beror delvis på den omgivning de rör sig i, och särskilt på väginfrastrukturens kvalitet och intelligent trafikstyrning. Därför bör ett helhetsgrepp övervägas, särskilt i de mest bullerdrabbade tätorterna och då snabba lösningar krävs. [Am. 13] |
| --- | --- |

(9d)

Fordons bullernivå beror delvis på den omgivning de rör sig i, och särskilt på väginfrastrukturens kvalitet och intelligent trafikstyrning. Därför bör ett helhetsgrepp övervägas, särskilt i de mest bullerdrabbade tätorterna och då snabba lösningar krävs. [Am. 13]

| (9e) | Om en personbil körs med en genomsnittshastighet på under 45 km/h är det fortfarande bullret från motorn och avgassystemet som dominerar, men om denna hastighet överskrids blir det däremot däck- och vindbullret som dominerar. Däck- och vindbullret beror inte av motortyp och motorstyrka. Fordonsutvecklingen sedan sjuttiotalet har gett oss märkbart tystare motorer, men motorstyrkan och fordonsvikten har däremot ökat. Ökad motorstyrka har i förening med ökad trafiksäkerhet lett till att fordonens vikt ökat och detta har i sin tur lett till att däckens kontaktyta med vägbanan måst breddas, av omsorg om ökad stabilitet vid körning. Och varje breddning av kontaktytan ger mera däckbuller från fordonen. [Am. 14] |
| --- | --- |

(9e)

Om en personbil körs med en genomsnittshastighet på under 45 km/h är det fortfarande bullret från motorn och avgassystemet som dominerar, men om denna hastighet överskrids blir det däremot däck- och vindbullret som dominerar. Däck- och vindbullret beror inte av motortyp och motorstyrka. Fordonsutvecklingen sedan sjuttiotalet har gett oss märkbart tystare motorer, men motorstyrkan och fordonsvikten har däremot ökat. Ökad motorstyrka har i förening med ökad trafiksäkerhet lett till att fordonens vikt ökat och detta har i sin tur lett till att däckens kontaktyta med vägbanan måst breddas, av omsorg om ökad stabilitet vid körning. Och varje breddning av kontaktytan ger mera däckbuller från fordonen. [Am. 14]

| (9f) | Buller är ett mångfacetterat problem med flera olika orsaker och faktorer som påverkar det ljud som människor upplever och hur detta påverkar dem. Lagstiftningen för att minska trafikbuller måste ta hänsyn till dessa olika aspekter genom att beakta motor-, fordons- och däckbuller, vägbeläggning, körbeteende och trafikstyrning och ta upp detta i lagstiftning såsom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1222/2009 och direktiv 2002/49/EG. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(9f)

Buller är ett mångfacetterat problem med flera olika orsaker och faktorer som påverkar det ljud som människor upplever och hur detta påverkar dem. Lagstiftningen för att minska trafikbuller måste ta hänsyn till dessa olika aspekter genom att beakta motor-, fordons- och däckbuller, vägbeläggning, körbeteende och trafikstyrning och ta upp detta i lagstiftning såsom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1222/2009 och direktiv 2002/49/EG. [Ändr. 15]

| (10) | De förväntade miljöfördelarna från el- och elhybridfordon för vägtransport har resulterat i en avsevärd minskning av bulleremissionen från sådana fordon. Det har resulterat i en förlust av en viktig källa till auditiva signaler som används av bland andra blinda och synsvaga gångtrafikanter samt cyklister för att bli varse att fordon närmar sig, finns i närheten eller avlägsnar sig. Av det skälet utvecklar nu branschen akustiska system som ska kompensera för denna brist på auditiva signaler från el- och elhybridfordon. Egenskaperna hos sådana fordonsmonterade ljudsystem avsedda att varna omgivningen för fordon som närmar sig bör harmoniseras. Montering av sådana system bör dock vara ett frivilligt alternativ som tillverkaren väljer. |
| --- | --- |

(10)

De förväntade miljöfördelarna från el- och elhybridfordon för vägtransport har resulterat i en avsevärd minskning av bulleremissionen från sådana fordon. Det har resulterat i en förlust av en viktig källa till auditiva signaler som används av bland andra blinda och synsvaga gångtrafikanter samt cyklister för att bli varse att fordon närmar sig, finns i närheten eller avlägsnar sig. Av det skälet utvecklar nu branschen akustiska system som ska kompensera för denna brist på auditiva signaler från el- och elhybridfordon. Egenskaperna hos sådana fordonsmonterade ljudsystem avsedda att varna omgivningen för fordon som närmar sig bör harmoniseras. Montering av sådana system bör dock vara ett frivilligt alternativ som tillverkaren väljer.

| (10a) | Kommissionen bör undersöka potentialen hos aktiva säkerhetssystem i mer tystgående fordon som el- och hybridfordon för att bättre uppfylla målet att förbättra säkerheten för utsatta trafikanter i stadsområden, t.ex. blinda, personer med syn- eller hörselnedsättning, cyklister och barn. [Am. 16] |
| --- | --- |

(10a)

Kommissionen bör undersöka potentialen hos aktiva säkerhetssystem i mer tystgående fordon som el- och hybridfordon för att bättre uppfylla målet att förbättra säkerheten för utsatta trafikanter i stadsområden, t.ex. blinda, personer med syn- eller hörselnedsättning, cyklister och barn. [Am. 16]

| (10b) | Fordonens bullernivå har direkta konsekvenser för unionsmedborgarnas livskvalitet, särskilt i tätorter där den elektriska eller underjordiska kollektivtrafiken inte är utvecklad och få, om ens några, cyklar eller går. Målet som fastställts av parlamentet i resolutionen av dem 15 december 2011 om färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde

   (18)

  , nämligen att fördubbla antalet personer som använder sig av kollektivtrafik, bör också tas i beaktande. Kommissionen och medlemsstaterna bör, med beaktande av subsidiaritetsprincipen, främja användningen av kollektivtrafik samt underlätta för fotgängare och cyklister i syfte att minska bullernivån i städerna. [Am. 17] |
| --- | --- |

(10b)

Fordonens bullernivå har direkta konsekvenser för unionsmedborgarnas livskvalitet, särskilt i tätorter där den elektriska eller underjordiska kollektivtrafiken inte är utvecklad och få, om ens några, cyklar eller går. Målet som fastställts av parlamentet i resolutionen av dem 15 december 2011 om färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde

   (18)

  , nämligen att fördubbla antalet personer som använder sig av kollektivtrafik, bör också tas i beaktande. Kommissionen och medlemsstaterna bör, med beaktande av subsidiaritetsprincipen, främja användningen av kollektivtrafik samt underlätta för fotgängare och cyklister i syfte att minska bullernivån i städerna. [Am. 17]

| (10c) | Ett fordons bullernivå beror delvis på dess bruk och goda underhåll efter köpet. Det är därför nödvändigt att öka insikten hos allmänheten i unionen om betydelsen av en flytande körning som följer varje medlemsstats hastighetsbegränsningar. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(10c)

Ett fordons bullernivå beror delvis på dess bruk och goda underhåll efter köpet. Det är därför nödvändigt att öka insikten hos allmänheten i unionen om betydelsen av en flytande körning som följer varje medlemsstats hastighetsbegränsningar. [Ändr. 19]

| (11) | För att förenkla EU:s lagstiftning om typgodkännande, i linje med rekommendationerna i rapporten från CARS 21 från 2007 (19), är det lämpligt att basera denna förordning på FN/ECE-föreskrifter nr 51 om bulleremission när det gäller provningsmetoden och på föreskrifter nr 59 om ljuddämpningssystem (20) när det gäller utbytesavgas- och ljuddämpningssystem. |
| --- | --- |

(11)

För att förenkla EU:s lagstiftning om typgodkännande, i linje med rekommendationerna i rapporten från CARS 21 från 2007 (19), är det lämpligt att basera denna förordning på FN/ECE-föreskrifter nr 51 om bulleremission när det gäller provningsmetoden och på föreskrifter nr 59 om ljuddämpningssystem (20) när det gäller utbytesavgas- och ljuddämpningssystem.

| (12) | För att kommissionen ska kunna ersätta

  anpassa
  de tekniska kraven i denna förordning med direkta hänvisningar till FN/ECE-föreskrifter nr 51 och nr 59, när gränsvärdena för tillämpning med den nya provningsmetoden väl fastställts i de föreskrifterna, eller anpassa kraven till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med på ändringar av bilagorna till denna förordning provningsmetoder och ljudnivåer som rör
  EU:s typgodkännandeförfaranden för fordonstypers ljudnivåer och avgassystem, metoder och instrument för mätning av buller från motorfordon, ljuddämpningssystem, tryckluftsbuller, kontroll av produktionsöverensstämmelse, specifikationer för provningsområdet, mätmetoder för de ytterligare bestämmelserna om ljudemission samt mätningar för att kontrollera el- och elhybridfordons hörbarhet
  . Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr.20] |
| --- | --- |

(12)

För att kommissionen ska kunna ersätta

  anpassa
  de tekniska kraven i denna förordning med direkta hänvisningar till FN/ECE-föreskrifter nr 51 och nr 59, när gränsvärdena för tillämpning med den nya provningsmetoden väl fastställts i de föreskrifterna, eller anpassa kraven till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med på ändringar av bilagorna till denna förordning provningsmetoder och ljudnivåer som rör
  EU:s typgodkännandeförfaranden för fordonstypers ljudnivåer och avgassystem, metoder och instrument för mätning av buller från motorfordon, ljuddämpningssystem, tryckluftsbuller, kontroll av produktionsöverensstämmelse, specifikationer för provningsområdet, mätmetoder för de ytterligare bestämmelserna om ljudemission samt mätningar för att kontrollera el- och elhybridfordons hörbarhet
  . Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr.20]

| (12a) | Relativt sett finns det inte lika stora möjligheter att minska bullret från den bullerkälla som denna förordning inriktar sig på än vad det finns möjligheter att minska bullret från vägbeläggningen som däcken kommer i kontakt med. Tekniskt skulle det vara betydligt enklare att minska det sistnämnda slaget av buller. Redan med hjälp av nuvarande asfaltsorter, såsom lågbullerasfalt, asfalt med bullerminskande egenskaper eller asfalt med bulleroptimerande egenskaper kan man minska bullret med minst cirka 10 dB på det lokala planet, förutsatt att man tar ett helhetsbetonat grepp på användningen av dem genom att en rad enkla beläggningsmetoder kombineras. Att ingripa mot rent lokala bullerkällor på det här sättet omfattas emellertid inte av denna förordning, eftersom det skulle innebära en stark belastning på statsbudgetarna och framför allt de lokala myndigheternas budgetar. Det vore svårt att argumentera för något sådant i dessa finanskrisens tider och dessutom skulle det gripa in i regional- och strukturpolitikens områden. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(12a)

Relativt sett finns det inte lika stora möjligheter att minska bullret från den bullerkälla som denna förordning inriktar sig på än vad det finns möjligheter att minska bullret från vägbeläggningen som däcken kommer i kontakt med. Tekniskt skulle det vara betydligt enklare att minska det sistnämnda slaget av buller. Redan med hjälp av nuvarande asfaltsorter, såsom lågbullerasfalt, asfalt med bullerminskande egenskaper eller asfalt med bulleroptimerande egenskaper kan man minska bullret med minst cirka 10 dB på det lokala planet, förutsatt att man tar ett helhetsbetonat grepp på användningen av dem genom att en rad enkla beläggningsmetoder kombineras. Att ingripa mot rent lokala bullerkällor på det här sättet omfattas emellertid inte av denna förordning, eftersom det skulle innebära en stark belastning på statsbudgetarna och framför allt de lokala myndigheternas budgetar. Det vore svårt att argumentera för något sådant i dessa finanskrisens tider och dessutom skulle det gripa in i regional- och strukturpolitikens områden. [Ändr. 21]

| (13) | Som en följd av att ett nytt regelverk blir tillämpligt genom denna förordning, bör direktiv 70/157/EEG upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(13)

Som en följd av att ett nytt regelverk blir tillämpligt genom denna förordning, bör direktiv 70/157/EEG upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning fastställs de administrativa och tekniska kraven för EU-typgodkännande av alla nya fordon som avses i artikel 2 med avseende på deras ljudnivå och avgassystem samt för försäljning och ibruktagande av delar och utrustning avsedd för dessa fordon.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på fordon i kategorierna M1, M2, M3, N1, N2 och N3 enligt definitionerna i bilaga II till direktiv 2007/46/EG, liksom på system, komponenter och separata tekniska enheter konstruerade och tillverkade för sådana fordon.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | typgodkännande av ett fordon: typgodkännande av en fordonstyp med avseende på buller. |
| --- | --- |

1.

typgodkännande av ett fordon: typgodkännande av en fordonstyp med avseende på buller.

| 2. | fordonstyp:








  a) | för fordon som genomgått provning enligt punkt 4.1.2.1 i bilaga II
  en uppsättning fordon enligt definitionen i del B i bilaga II till direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- | --- |

2.

fordonstyp:

a)

för fordon som genomgått provning enligt punkt 4.1.2.1 i bilaga II
  en uppsättning fordon enligt definitionen i del B i bilaga II till direktiv 2007/46/EG.

| b) | för fordon som genomgått provning enligt punkt 4.1.2.2 i bilaga II en uppsättning fordon som inte skiljer sig väsentligt vad avser










  i) | karosseriets form eller material (särskilt motorrummet och dess ljudisolering) |
| --- | --- | --- |

b)

för fordon som genomgått provning enligt punkt 4.1.2.2 i bilaga II en uppsättning fordon som inte skiljer sig väsentligt vad avser

i)

karosseriets form eller material (särskilt motorrummet och dess ljudisolering)

| ii) | typ av motor (t.ex. gnisttändning eller kompressionständning, två- eller fyrtaktsmotor, med fram- och återgående kolvar eller rotationskolv), antal cylindrar och deras slagvolym, typ av insprutningssystem, ventilarrangemang, nominellt motorvarvtal (S) eller typ av elektrisk motor. Fordon med samma typ av motorer men olika utväxlingar anses som fordon av samma typ. |
| --- | --- |

ii)

typ av motor (t.ex. gnisttändning eller kompressionständning, två- eller fyrtaktsmotor, med fram- och återgående kolvar eller rotationskolv), antal cylindrar och deras slagvolym, typ av insprutningssystem, ventilarrangemang, nominellt motorvarvtal (S) eller typ av elektrisk motor. Fordon med samma typ av motorer men olika utväxlingar anses som fordon av samma typ.

| (3) | största vikt: den största tekniskt tillåtna vikt som anges av fordonstillverkaren.
  Genom undantag från punkt 3 får den största vikten vara större än den största vikt som tillåts av myndigheterna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

största vikt: den största tekniskt tillåtna vikt som anges av fordonstillverkaren.

Genom undantag från punkt 3 får den största vikten vara större än den största vikt som tillåts av myndigheterna i medlemsstaterna.

| (4) | nominell motoreffekt: motoreffekten uttryckt i kW (FN/ECE) och uppmätt med FN/ECE-metoden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 85 (21). |
| --- | --- |

(4)

nominell motoreffekt: motoreffekten uttryckt i kW (FN/ECE) och uppmätt med FN/ECE-metoden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 85 (21).

| (5) | standardutrustning: den grundläggande konfigurationen av ett fordon, inbegripet all utrustning som är monterad på fordonet utan att ge upphov till några ytterligare specifikationer för konfiguration eller utrustningsnivå men med alla de funktioner som krävs enligt de rättsakter som nämns i bilaga IV eller bilaga XI till direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- |

(5)

standardutrustning: den grundläggande konfigurationen av ett fordon, inbegripet all utrustning som är monterad på fordonet utan att ge upphov till några ytterligare specifikationer för konfiguration eller utrustningsnivå men med alla de funktioner som krävs enligt de rättsakter som nämns i bilaga IV eller bilaga XI till direktiv 2007/46/EG.

| (6) | förarens vikt: en nominell massa på 75 kg placerad på referenspunkten för förarplatsen. |
| --- | --- |

(6)

förarens vikt: en nominell massa på 75 kg placerad på referenspunkten för förarplatsen.

| (7) | fordonets vikt i körklart skick (mro): fordonets vikt inklusive förare, bränsle och vätskor och med standardutrustning monterad enligt tillverkarens specifikationer.
  Vikten av karosseri, förarhytt, kopplingsanordningar, reservhjul och verktyg ska inkluderas om dessa är monterade på fordonet.
  Bränsletanken/-tankarna ska fyllas till minst 90 % av full kapacitet. |
| --- | --- |

(7)

fordonets vikt i körklart skick (mro): fordonets vikt inklusive förare, bränsle och vätskor och med standardutrustning monterad enligt tillverkarens specifikationer.

Vikten av karosseri, förarhytt, kopplingsanordningar, reservhjul och verktyg ska inkluderas om dessa är monterade på fordonet.

Bränsletanken/-tankarna ska fyllas till minst 90 % av full kapacitet.

| (8) | nominellt motorvarvtal (S): det angivna motorvarvtal i min-1 (varv per minut) vid vilket motorn utvecklar sin nominella maximala nettoeffekt enligt FN/ECE-föreskrifter nr 85 eller, om den nominella maximala nettoeffekten uppnås vid flera motorvarvtal, det högsta av dessa motorvarvtal. |
| --- | --- |

(8)

nominellt motorvarvtal (S): det angivna motorvarvtal i min-1 (varv per minut) vid vilket motorn utvecklar sin nominella maximala nettoeffekt enligt FN/ECE-föreskrifter nr 85 eller, om den nominella maximala nettoeffekten uppnås vid flera motorvarvtal, det högsta av dessa motorvarvtal.

| (9) | förhållande effekt/vikt (PMR): ett numeriskt värde som beräknas enligt formeln i punkt 4.1.2.1.1 i bilaga II. |
| --- | --- |

(9)

förhållande effekt/vikt (PMR): ett numeriskt värde som beräknas enligt formeln i punkt 4.1.2.1.1 i bilaga II.

| (10) | referenspunkt: en av följande punkter:






  a) | För fordon i kategorierna M1 och N1:






  i) | För fordon med motorn framtill, fordonets front. |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

referenspunkt: en av följande punkter:

a)

För fordon i kategorierna M1 och N1:

i)

För fordon med motorn framtill, fordonets front.

| ii) | För fordon med motorn i mitten, fordonets mittpunkt. |
| --- | --- |

ii)

För fordon med motorn i mitten, fordonets mittpunkt.

| iii) | För fordon med motorn baktill, fordonets bakre del. |
| --- | --- |

iii)

För fordon med motorn baktill, fordonets bakre del.

| b) | För fordon i kategorierna M2, M3, N2, och N3 den sida på motorn som är närmast fordonets front. |
| --- | --- |

b)

För fordon i kategorierna M2, M3, N2, och N3 den sida på motorn som är närmast fordonets front.

| (11) | målacceleration: den acceleration vid partiell bränsletillförsel i stadstrafik som härleds ur statistiska undersökningar. |
| --- | --- |

(11)

målacceleration: den acceleration vid partiell bränsletillförsel i stadstrafik som härleds ur statistiska undersökningar.

| (12) | referensacceleration: den acceleration som krävs under accelerationsprovningen på provbanan. |
| --- | --- |

(12)

referensacceleration: den acceleration som krävs under accelerationsprovningen på provbanan.

| (13) | utväxlingens viktningsfaktor (k): ett dimensionslöst numeriskt värde som används för att kombinera provningsresultaten från två utväxlingar, vid accelerationsprovning och vid provning med konstant hastighet. |
| --- | --- |

(13)

utväxlingens viktningsfaktor (k): ett dimensionslöst numeriskt värde som används för att kombinera provningsresultaten från två utväxlingar, vid accelerationsprovning och vid provning med konstant hastighet.

| (14) | partiell effektfaktor (kP): ett dimensionslöst numeriskt värde som används för viktad kombinering av provningsresultaten från accelerationsprovningen och provningen vid konstant hastighet för fordon. |
| --- | --- |

(14)

partiell effektfaktor (kP): ett dimensionslöst numeriskt värde som används för viktad kombinering av provningsresultaten från accelerationsprovningen och provningen vid konstant hastighet för fordon.

| (15) | föracceleration: användning av en accelerationskontrollanordning före AA' i syfte att uppnå stabil acceleration mellan AA' och BB' i enlighet med figur 1 i tillägg 1 till bilaga II. |
| --- | --- |

(15)

föracceleration: användning av en accelerationskontrollanordning före AA' i syfte att uppnå stabil acceleration mellan AA' och BB' i enlighet med figur 1 i tillägg 1 till bilaga II.

| (16) | låsta växlar: kontroll av transmissionen så att växeln inte kan ändras under en provning. |
| --- | --- |

(16)

låsta växlar: kontroll av transmissionen så att växeln inte kan ändras under en provning.

| (17) | konstruktionsfamilj av ljuddämpningssystem eller -komponenter: en grupp av ljuddämpningssystem eller -komponenter som alla har följande egenskaper gemensamt:






  a) | Förekomsten av nettogasflöde av avgaser genom det absorberande fibermaterialet vid kontakt med detta material. |
| --- | --- | --- |

(17)

konstruktionsfamilj av ljuddämpningssystem eller -komponenter: en grupp av ljuddämpningssystem eller -komponenter som alla har följande egenskaper gemensamt:

a)

Förekomsten av nettogasflöde av avgaser genom det absorberande fibermaterialet vid kontakt med detta material.

| b) | Typ av fibrer. |
| --- | --- |

b)

Typ av fibrer.

| c) | Om tillämpligt, materialspecifikationer för bindemedlet. |
| --- | --- |

c)

Om tillämpligt, materialspecifikationer för bindemedlet.

| d) | Genomsnittliga fiberdimensioner. |
| --- | --- |

d)

Genomsnittliga fiberdimensioner.

| e) | Råmaterialets minsta packningstäthet i kg/m3. |
| --- | --- |

e)

Råmaterialets minsta packningstäthet i kg/m3.

| f) | Största kontaktyta mellan gasflödet och det absorberande materialet. |
| --- | --- |

f)

Största kontaktyta mellan gasflödet och det absorberande materialet.

| (18) | ljuddämpningssystem: en fullständig uppsättning komponenter som krävs för att begränsa det buller som produceras av en motor och dess avgassystem. |
| --- | --- |

(18)

ljuddämpningssystem: en fullständig uppsättning komponenter som krävs för att begränsa det buller som produceras av en motor och dess avgassystem.

| (19) | ljuddämpningssystem av olika typer: ljuddämpningssystem som uppvisar väsentliga skillnader sinsemellan i minst ett av följande avseenden:






  a) | Handelsnamn eller varumärken på ingående komponenter. |
| --- | --- | --- |

(19)

ljuddämpningssystem av olika typer: ljuddämpningssystem som uppvisar väsentliga skillnader sinsemellan i minst ett av följande avseenden:

a)

Handelsnamn eller varumärken på ingående komponenter.

| b) | Egenskaperna hos de material som komponenterna är gjorda av, med undantag av ytbehandlingsmaterial. |
| --- | --- |

b)

Egenskaperna hos de material som komponenterna är gjorda av, med undantag av ytbehandlingsmaterial.

| c) | Form eller storlek på ingående komponenter. |
| --- | --- |

c)

Form eller storlek på ingående komponenter.

| d) | Funktionssättet för minst en komponent. |
| --- | --- |

d)

Funktionssättet för minst en komponent.

| e) | Monteringen av komponenterna. |
| --- | --- |

e)

Monteringen av komponenterna.

| f) | Antalet avgas-/ljuddämpningssystem eller -komponenter. |
| --- | --- |

f)

Antalet avgas-/ljuddämpningssystem eller -komponenter.

| (20) | utbytesljuddämpningssystem eller komponenter i ett sådant system: hela eller en del av ett ljuddämpningssystem enligt definitionen i punkt 17 avsett för användning på ett fordon, som inte är en del av den typ som var monterad på fordonet när det lämnades in för typgodkännande enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(20)

utbytesljuddämpningssystem eller komponenter i ett sådant system: hela eller en del av ett ljuddämpningssystem enligt definitionen i punkt 17 avsett för användning på ett fordon, som inte är en del av den typ som var monterad på fordonet när det lämnades in för typgodkännande enligt denna förordning.

| (21) | akustiskt fordonsvarningssystem (AVAS): system avsett för vägtransportfordon med el- eller elhybriddrift, som förser fotgängare och andra utsatta trafikanter med ljudinformation om fordonets drift. |
| --- | --- |

(21)

akustiskt fordonsvarningssystem (AVAS): system avsett för vägtransportfordon med el- eller elhybriddrift, som förser fotgängare och andra utsatta trafikanter med ljudinformation om fordonets drift.

| (21a) | försäljningsställe: en plats där fordon förvaras och bjuds ut till försäljning till konsumenter. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(21a)

försäljningsställe: en plats där fordon förvaras och bjuds ut till försäljning till konsumenter. [Ändr. 23]

| (21b) | tekniskt reklammaterial: tekniska manualer, broschyrer och kataloger, i pappersform eller elektronisk form eller på nätet, samt webbplatser som används för att göra reklam för fordon bland allmänheten. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(21b)

tekniskt reklammaterial: tekniska manualer, broschyrer och kataloger, i pappersform eller elektronisk form eller på nätet, samt webbplatser som används för att göra reklam för fordon bland allmänheten. [Ändr. 24]

Artikel 4

Medlemsstaternas allmänna skyldigheter

1.   Medlemsstater får inte, med hänvisning till tillåten ljudnivå och avgassystemet, vägra att bevilja EU- eller nationellt typgodkännande med avseende på en typ av motorfordon eller typ av avgassystem eller komponent i ett sådant system som betraktas som en separat teknisk enhet om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Fordonet uppfyller kraven i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

Fordonet uppfyller kraven i bilaga I.

| b) | Avgassystemet eller komponenten i detta system, som betraktas som en separat teknisk enhet enligt artikel 3.25 i direktiv 2007/46/EG, uppfyller kraven i bilaga X till denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Avgassystemet eller komponenten i detta system, som betraktas som en separat teknisk enhet enligt artikel 3.25 i direktiv 2007/46/EG, uppfyller kraven i bilaga X till denna förordning.

2.   Medlemsstater får inte, med hänvisning till tillåten ljudnivå och avgassystemet, vägra eller förbjuda försäljning, registrering, första ibruktagande eller bruk av fordon vars ljudnivå och avgassystem uppfyller kraven enligt bilaga I.

3.   Medlemsstater får inte, med hänvisning till den tillåtna ljudnivån och avgassystemet, förbjuda att ett avgassystem eller någon komponent i detta system som betraktas som en separat teknisk enhet enligt artikel 3.25 i direktiv 2007/46/EG, släpps ut på marknaden om systemet eller komponenten överensstämmer med en typ som har beviljats typgodkännande i enlighet med denna förordning.

3a.
     
  När de utför tekniska kontroller av fordonen ska medlemsstaterna mäta bullernivån på grundval av uppgifterna i EU-typgodkännandet för varje typ av fordon. [Ändr. 25]

Artikel 4a

Övervakning

Medlemsstaterna ska garantera en effektiv marknadskontroll i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter

   (22)

  . De ska göra lämpliga kontroller i tillräcklig omfattning av produkters egenskaper i enlighet med de principer som fastställs i artikel 19.1 i den förordningen. [Ändr. 26]

Artikel 5

Tillverkarens allmänna skyldigheter

1.   Tillverkaren ska se till att fordonet, dess motor och dess ljuddämpningssystem är utformat, konstruerat och monterat så att fordonet vid normal användning kan överensstämma med bestämmelserna i denna förordning, trots de inneboende vibrationer det utsätts för.

2.   Tillverkaren ska se till att ljuddämpningssystemet är utformat, konstruerat och monterat så att det med hänsyn till fordonets användningsförhållanden
  och de regionalt varierande klimatförhållandena
  rimligen kan tåla den korrosion det utsätts för. [Ändr. 27]

3.   Tillverkaren ska vara ansvarig inför godkännandemyndigheten för samtliga aspekter av godkännandeförfarandet och för produktionsöverensstämmelsen, oavsett om tillverkaren är direkt engagerad i samtliga etapper av tillverkningen av ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet.

Artikel 6

Gränsvärden

De provningsförhållanden som fastställs i bilaga II ska ta hänsyn till normalt förekommande körförhållanden och de provningskrav för andra viktiga fordonskomponenter som redan omfattas av förordning (EG) nr 661/2009.
  Den ljudnivå som uppmätts i enlighet med bestämmelserna i bilaga II
  avrundats till närmaste heltal
  får inte överstiga de gränsvärden som anges i bilaga III. [Ändr. 28]

Artikel 7

Översynsklausul

Inom tre år från

  Efter
  det datum som avses i tredje kolumnen, Fas 1, i bilaga III till denna förordning, ska kommissionen
  färdigställa en översyn av gränsvärdena för buller i bilaga III. Översynen ska inbegripa en konsekvensbedömning som omfattar en övergripande bedömning av konsekvenserna för fordonsindustrin och särskilt de branscher som är beroende av denna, med beaktande av inverkan av andra förordningar – t.ex. om minskning av koldioxidutsläpp samt om säkerhetsaspekter – på motorfordons ljudnivå. På grundval av en sådan översyn och sin konsekvensbedömning ska

  utföra en detaljerad undersökning för att försäkra sig om att gränsvärdena visat sig vara lämpliga. Utifrån slutsatserna från undersökningen får kommissionen, om
  så är

  det anses lämpligt, lägga fram
  ett
  förslag om
  att ändra

  ändring av denna förordning
  på ett så konkurrensneutralt sätt som möjligt
  .
  De gränsvärden som anges i fjärde kolumnen, fas 2 i bilaga III, ska träda ikraft sex år efter det att konsekvensbedömningen har bekräftats och översynen färdigställts av kommissionen. [Ändr. 29]

Förslag om ändring av denna förordning som lagts fram enligt bestämmelserna i första stycket ska ta hänsyn till de nya standarder som fastställts av Internationella standardiseringsorganisationen, i synnerhet standarden ISO 10844:2011. [Ändr. 30]

Artikel 8

Ytterligare bestämmelser om ljudemission (ASEP)

1.   Punkterna 2–6 och andra stycket i denna punkt ska tillämpas på fordon i kategorierna M1 och N1 utrustade med en förbränningsmotor.

Fordon ska automatiskt uppfylla kraven i bilaga X om fordonstillverkaren överlämnar teknisk dokumentation till typgodkännandemyndigheten som visar att skillnaden mellan fordonets största och minsta motorvarvtal vid BB'1 inte överstiger 0,15 x S vid något av de provningsförhållanden inom kontrollområdet för ASEP som definieras i punkt 3.3 i bilaga VIII och med beaktande av villkoren i bilaga II.

Fordon av kategori N1 undantas från ASEP om ett av följande villkor uppfylls:

| a) | Motorns slagvolym inte överstiger 660 cm

  3

  och förhållandet effekt/vikt (PMR), beräknat genom att använda maximalt tillåten fordonsvikt, inte överstiger 35. |
| --- | --- |

a)

Motorns slagvolym inte överstiger 660 cm

  3

  och förhållandet effekt/vikt (PMR), beräknat genom att använda maximalt tillåten fordonsvikt, inte överstiger 35.

| b) | Nyttolasten överstiger eller är lika med 850 kg och förhållandet effekt/vikt (PMR), beräknat genom att använda maximalt tillåten fordonsvikt, inte överstiger 40.

  [Ändr. 31] |
| --- | --- |

b)

Nyttolasten överstiger eller är lika med 850 kg och förhållandet effekt/vikt (PMR), beräknat genom att använda maximalt tillåten fordonsvikt, inte överstiger 40.

  [Ändr. 31]

Fordon ska anses uppfylla kraven i bilaga X om fordonstillverkaren tillhandahåller teknisk dokumentation till typgodkännandemyndigheten som visar att skillnaden mellan fordonets största och minsta motorvarvtal vid BB' (23) inte överstiger 0,15 x S vid något av de provningsförhållanden inom kontrollområdet för ASEP som definieras i punkt 3.3 i bilaga VIII och med beaktande av villkoren i bilaga II.

Fordon av kategori N1 undantas från ASEP om ett av följande villkor uppfylls:

| a) | Motorns slagvolym inte överstiger 660 cm

  3

  och förhållandet effekt/vikt (PMR), beräknat genom att använda maximalt tillåten fordonsvikt, inte överstiger 35. |
| --- | --- |

a)

Motorns slagvolym inte överstiger 660 cm

  3

  och förhållandet effekt/vikt (PMR), beräknat genom att använda maximalt tillåten fordonsvikt, inte överstiger 35.

| b) | Nyttolasten är minst 850 kg och förhållandet effekt/vikt (PMR), beräknat genom att använda maximalt tillåten fordonsvikt, inte överstiger 40.

  [Ändr. 32] |
| --- | --- |

b)

Nyttolasten är minst 850 kg och förhållandet effekt/vikt (PMR), beräknat genom att använda maximalt tillåten fordonsvikt, inte överstiger 40.

  [Ändr. 32]

2.   Fordonets ljudemission vid normalt förekommande körförhållanden på väg som skiljer sig från de förhållanden under vilka typgodkännandeprovningen enligt bilaga II utförts, får inte avvika från provningsresultaten på ett orimligt sätt.
  [Ändr. 33]

3.   Fordonstillverkaren får inte avsiktligt ändra, justera eller införa några mekaniska, elektriska, termiska eller andra anordningar eller förfaranden för det enda syftet att uppfylla bulleremissionkraven enligt denna förordning, om inte dessa är verksamma under normal körning på väg under de förhållanden som är tillämpliga för ASEP.
  Dessa åtgärder kallas allmänt för ”cycle-beating”. [Ändr. 34]

4.   Fordonet ska uppfylla kraven i bilaga VIII till denna förordning.

5.   I ansökan om typgodkännande ska tillverkaren tillhandahålla en försäkran,
  vid behov med stöd av lämpliga provningsresultat,
  utformad i enlighet med förlagan i tillägg 1 till bilaga VIII, om att fordonstypen som ska godkännas överensstämmer med kraven i artikel 8.1 och 8.2.

  artikel 8. [Ändr. 35]

Artikel 8a

Konsumentinformation

Fordonstillverkare och distributörer ska se till att bullernivån för varje fordon, uttryckt i decibel (dB(A)) i enlighet med harmoniserade typgodkännandemetoder, anslås på en framträdande plats på försäljningsstället och i det tekniska reklammaterialet.

Efter en heltäckande konsekvensbedömning ska kommissionen, inom två år efter det att denna förordning har trätt ikraft, och i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, lägga fram ett lagstiftningsförslag för Europaparlamentet och rådet om konsumentinformation. Detta förslag får integreras i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/94/EG av den 13 december 1999 om tillgång till konsumentinformation om bränsleekonomi och koldioxidutsläpp vid marknadsföring av nya personbilar

   (24)
  . [Ändr. 36]

Artikel 8b

Klassificering av och kvalitet på vägbeläggning

Kommissionen ska i enlighet med de tidsramar för översyn som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG, undersöka möjligheten att införa ett vägklassificeringssystem som beskriver de typiska rullningsljuden på alla väger i unionen, och om så är lämpligt lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

Kommissionen ska överväga att i sitt förslag ta med ett krav på att medlemsstaterna ska ge information om vägbeläggningskvaliteten i de strategiska bullerkartor som föreskrivs i direktiv 2002/49/EG. [Ändr. 37]

Artikel 9

Akustiskt fordonsvarningssystem (AVAS – Acoustic Vehicle Alerting System)

Om Tillverkare väljer att

  ska
  installera ett akustiskt fordonsvarningssystem (AVAS) på fordonet.
  Det ljud som genereras av AVAS-systemet ska vara ett kontinuerligt ljud som ger fotgängare och andra utsatta trafikanter information om ett fordons drift. Ljudet ska ha en lättbegriplig koppling till fordonets gång och skulle kunna låta likartat som ljudet från ett fordon i samma kategori, som är försett med en förbränningsmotor och som körs under samma förhållanden, och

  ska kraven i bilaga X

  bilaga IX ska
  vara uppfyllda.

Kommissionen ska, inom ett år efter det att denna förordning har trätt ikraft, bedöma om det behövs en översyn av förordningen, med beaktande bland annat av huruvida aktiva säkerhetssystem bättre kan uppfylla målet om att förbättra säkerheten för utsatta trafikanter i stadsområden, som komplement till eller i jämförelse med akustiska fordonsvarningssystem, och ska, om så är lämpligt, och i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om en högsta ljudnivå för akustiska fordonsvarningssystem (AVAS) installerade i fordon. [Ändr. 66]

Artikel 10

Ändring av bilagorna

1.   Kommissionen ska
  i syfte att anpassa de tekniska kraven i denna förordning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen
  ha befogenhet att anta delegerade akter som ändrar bilagorna I–XI

  i enlighet med artikel 11 för att ändra bilagorna I, II och IV–XII
  . [Ändr. 39]

2.   När gränsvärden i relation till provningsmetoden har fastställts i FN/ECE-föreskrifter nr 51 ska kommissionen överväga att

  bedöma om det går att
  ersätta de tekniska kraven i bilaga III med en direkt hänvisning till motsvarande krav i FN/ECE-föreskrifter nr 51 och nr 59
  och ska, om så är lämpligt, lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om ändring av bilaga III i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, under förutsättning att detta inte försvagar unionens miljö- och hälsoföreskrifter och med beaktande av Europaparlamentets och rådets ståndpunkter
  . [Ändr. 40]

Artikel 11

Utövande av delegering

1.   Kommissionens ges befogenhet

  Befogenheten
  att anta delegerade akter
  ges till kommissionen med förbehåll för
  på de villkor som anges i denna artikel. [Ändr. 41]

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 10.1 ska ges till kommissionen på obestämd tid

  för en period av fem år
  från
  det datum då

  den dag denna förordning antas

  träder i kraft. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 42]

3.   Europaparlamentet och rådet kan när som helst återkalla den delegering av befogenheter som avses i artikel 10.1. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Beslutet ska inte påverka sådana delegerade akter som redan trätt i kraft. [Ändr. 43]

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.

5.   En delegerad akt som antagits i enlighet med artikel 10.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort några invändningar inom två månader efter det att akten anmäldes till dem, eller om Europaparlamentet och rådet, innan den perioden löpt ut, har informerat kommissionen om att de inte har några invändningar. Perioden ska förlängas med en månad

  två månader
  på initiativ av Europaparlamentet eller rådet. [Ändr. 44]

Artikel 12

Invändningar mot delegerade akter

1.   Europaparlamentet och rådet får göra invändningar mot en delegerad akt inom två månader från den dag akten överlämnats till dem. På Europaparlamentets eller rådets initiativ ska fristen förlängas med en månad.

2.   Om varken Europaparlamentet eller rådet vid fristens utgång invänt mot den delegerade akten eller om både Europaparlamentet och rådet underrättat kommissionen om att de inte har för avsikt att göra några invändningar ska den delegerade akten träda i kraft på därför utsatt dag.

3.   Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot en delegerad akt ska den inte träda i kraft. Den institution som invänt mot en delegerad akt ska ange skälen därtill.
  [Ändr. 45]

Artikel 13

Skyndsamt förfarande

1.   Vid ett skyndsamt förfarande ska en delegerad akt som antas enligt artikel 10.1 träda i kraft utan dröjsmål och vara tillämplig så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Akten ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet tillsammans med en motivering av varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.   Europaparlamentet eller rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 11.5. I detta fall ska kommissionen utan dröjsmål upphäva rättsakten så snart Europaparlamentet eller rådet meddelat sitt beslut att invända mot rättsakten.
  [Ändr. 46]

Artikel 14

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning innebär inte att EU-typgodkännanden som beviljats fordon eller system, komponenter eller separata tekniska enheter före den dag som anges i artikel 16 blir ogiltiga.

2.   Godkännandemyndigheterna ska fortsätta att bevilja utvidgningar av godkännanden avseende sådana fordon, system, komponenter eller separata tekniska enheter på de villkor som anges i direktiv 70/157/EEG.

3.   Fram till den ... (*) , ska fordon med seriell hybridtransmission, som har en extra förbränningsmotor utan mekanisk koppling till framdrivningen, vara undantagna från kraven i artikel 8.

Artikel 15

Upphävande

1.   Direktiv 70/157/EEG ska upphöra att gälla.

2.   Hänvisningar till det upphävda direktivet ska betraktas som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga XII.

Artikel 16

Ikraftträdande

1.   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Den ska tillämpas från och med den ... (**).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 76.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 6 februari 2013.

2

(3)  

  EUT L 171, 29.6.2007, s. 1.

3

EUT L 171, 29.6.2007, s. 1.

(4)  

  EUT L 140, 5.6.2009, s. 1.

4

EUT L 140, 5.6.2009, s. 1.

(5)  

  EUT L 188, 18.7.2009, s. 1.

5

EUT L 188, 18.7.2009, s. 1.

(6)  

  EUT L 145, 31.5.2011, s. 1.

6

EUT L 145, 31.5.2011, s. 1.

(7)  

  EGT L 189, 18.7.2002, s. 12.

7

EGT L 189, 18.7.2002, s. 12.

(8)  EGT L 42, 23.2.1970, s. 16.

8

(9)  EUT L 263, 9.10.2007, s. 1.

9

(10)  EUT L 137, 30.5.2007, s. 68.

10

(11)  KOM(1996)0540 slutlig.

11

(12)  ISO 362-1, Akustik – Mätning av buller från accelererande fordon – Teknisk metod – Del 1: Fordon av kategori M och N, ISO, Genève, Schweiz, 2007.

12

(13)  EUT L 200, 31.7.2009, s. 1.

13

(14)  Knol, A.B., Staatsen, B.A.M., Trends in the environmental burden of disease in the Netherlands 1980–2020, RIVM report 500029001, Bilthoven, Nederländerna, 2005; http://www.rivm.nl/bibliotheek/rapporten/500029001.html

14

(15)  Studie från WHO-JRC: Burden of disease from environmental noise – Quantification of healthy life years lost in Europe; http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/environment-and-health/noise/publications/2011/burden-of-disease-from-environmental-noise.-quantification-of-healthy-life-years-lost-in-europe

15

(16)  Valuation of Noise – Ståndpunkt från arbetsgruppen för hälsa och socioekonomiska aspekter, Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för miljö, Bryssel den 4 december 2003; www.ec.europa.eu/environment/noise/pdf/valuatio_final_12_2003.pdf

16

(17)  

  EUT L 342, 22.12.2009, s. 46.

17

EUT L 342, 22.12.2009, s. 46.

(18)  
  Antagna texter, P7_TA(2011)0584.

18

Antagna texter, P7_TA(2011)0584.

(19)  CARS 21: A Competitive Automotive Regulatory System for the 21st Century, 2006: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/automotive/files/pagesbackground/competitiveness/cars21finalreport_en.pdf

19

A Competitive Automotive Regulatory System for the 21st

(20)  EUT L 326, 24.11.2006, s. 43.

20

(21)  EUT L 326, 24.11.2006, s. 55.

21

(22)  

  EUT L 218, 13.8.2008, s. 30.

22

EUT L 218, 13.8.2008, s. 30.

(23)  Så som visas i figur 1 i tillägg 1 till bilaga II till denna förordning.

23

(24)  

  EGT L 12, 18.1.2000, s. 16.

24

EGT L 12, 18.1.2000, s. 16.

(*)  EUT: Vänligen för in datum: fem år efter denna förordnings ikraftträdande.

*

(**)  EUT: Vänligen för in datum: fem år efter denna förordnings ikraftträdande.

**

BILAGA I

EU-typgodkännande med avseende på en fordonstyps ljudnivå

| 1. | ANSÖKAN OM EU-TYPGODKÄNNANDE FÖR EN FORDONSTYP |
| --- | --- |
| 1.1. | Ansökan om EU-typgodkännande enligt artikel 7.1 och 7.2 i direktiv 2007/46/EG av en fordonstyp med avseende på dess ljudnivå ska inges av fordonstillverkaren. |
| 1.2. | En mall för informationsdokumentet finns i tillägg 1. |
| 1.3. | Fordonstillverkaren ska tillställa den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna ett fordon som är representativt för den typ som ansökan avser. |
| 1.4 | På begäran ska den tekniska tjänsten även tillställas ett exemplar av avgassystemet och en motor med minst samma slagvolym och nominella maxeffekt som den motor som är monterad i den fordonstyp som ansökan avser. |
| 2. | MÄRKNINGAR |
| 2.1. | Avgas- och insugssystemens komponenter, med undantag av fästen och rör, ska märkas med |
| 2.1.1. | varumärke eller namn på tillverkaren av systemen och ingående komponenter, |
| 2.1.2. | tillverkarens handelsbeteckning. |
| 2.2. | Dessa märkningar ska vara beständiga och klart läsbara även då systemet är monterat på fordonet. |
| 3. | BEVILJANDE AV EU-TYPGODKÄNNANDE AV EN FORDONSTYP |
| 3.1. | Om de gällande kraven tillgodoses ska EU-typgodkännande enligt artikel 9.3 och, om tillämpligt, enligt artikel 10.4 i direktiv 2007/46/EG beviljas. |
| 3.2. | En mall för intyg om EU-typgodkännande finns i tillägg 2. |
| 3.3. | Varje fordonstyp som godkänns ska tilldelas ett godkännandenummer enligt bilaga VII till direktiv 2007/46/EG. Samma medlemsstat får inte tilldela en annan fordonstyp samma nummer. |
| 4. | ÄNDRINGAR AV TYPGODKÄNNANDEN |
| | Vid ändringar av en typ som har godkänts enligt denna förordning, ska bestämmelserna i artiklarna 13, 14, 15, 16 och 17.4 i direktiv 2007/46/EG tillämpas. |
| 5. | ÅTGÄRDER FÖR PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE |
| 5.1. | Åtgärder ska vidtas för att säkerställa produktionsöverensstämmelsen i enlighet med de krav som fastställs i artikel 12 i direktiv 2007/46/EG. |
| 5.2. | Särskilda bestämmelser: |
| 5.2.1. | De provningar som beskrivs i bilaga VI till denna förordning motsvarar de som avses i punkt 2.3.5 i bilaga X till direktiv 2007/46/EG. |
| 5.2.2. | De kontroller som avses i punkt 3 i bilaga X till direktiv 2007/46/EG ska normalt utföras vartannat år. |
| 5.2.2.a | De gränsvärden som anges i tabellen i bilaga III gäller med en rimlig toleransmarginal under mätning. [Ändr. 47] |

1.

ANSÖKAN OM EU-TYPGODKÄNNANDE FÖR EN FORDONSTYP

1.1.

Ansökan om EU-typgodkännande enligt artikel 7.1 och 7.2 i direktiv 2007/46/EG av en fordonstyp med avseende på dess ljudnivå ska inges av fordonstillverkaren.

1.2.

En mall för informationsdokumentet finns i tillägg 1.

1.3.

Fordonstillverkaren ska tillställa den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna ett fordon som är representativt för den typ som ansökan avser.

1.4

På begäran ska den tekniska tjänsten även tillställas ett exemplar av avgassystemet och en motor med minst samma slagvolym och nominella maxeffekt som den motor som är monterad i den fordonstyp som ansökan avser.

2.

MÄRKNINGAR

2.1.

Avgas- och insugssystemens komponenter, med undantag av fästen och rör, ska märkas med

2.1.1.

varumärke eller namn på tillverkaren av systemen och ingående komponenter,

2.1.2.

tillverkarens handelsbeteckning.

2.2.

Dessa märkningar ska vara beständiga och klart läsbara även då systemet är monterat på fordonet.

3.

BEVILJANDE AV EU-TYPGODKÄNNANDE AV EN FORDONSTYP

3.1.

Om de gällande kraven tillgodoses ska EU-typgodkännande enligt artikel 9.3 och, om tillämpligt, enligt artikel 10.4 i direktiv 2007/46/EG beviljas.

3.2.

En mall för intyg om EU-typgodkännande finns i tillägg 2.

3.3.

Varje fordonstyp som godkänns ska tilldelas ett godkännandenummer enligt bilaga VII till direktiv 2007/46/EG. Samma medlemsstat får inte tilldela en annan fordonstyp samma nummer.

4.

ÄNDRINGAR AV TYPGODKÄNNANDEN

Vid ändringar av en typ som har godkänts enligt denna förordning, ska bestämmelserna i artiklarna 13, 14, 15, 16 och 17.4 i direktiv 2007/46/EG tillämpas.

5.

ÅTGÄRDER FÖR PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

5.1.

Åtgärder ska vidtas för att säkerställa produktionsöverensstämmelsen i enlighet med de krav som fastställs i artikel 12 i direktiv 2007/46/EG.

5.2.

Särskilda bestämmelser:

5.2.1.

De provningar som beskrivs i bilaga VI till denna förordning motsvarar de som avses i punkt 2.3.5 i bilaga X till direktiv 2007/46/EG.

5.2.2.

De kontroller som avses i punkt 3 i bilaga X till direktiv 2007/46/EG ska normalt utföras vartannat år.

5.2.2.a

De gränsvärden som anges i tabellen i bilaga III gäller med en rimlig toleransmarginal under mätning. [Ändr. 47]

Tillägg 1

Informationsdokument nr ..., enligt bilaga I till rådets direktiv 2007/46/EG
   (1)
  , för användning vid EU-typgodkännande av ett fordon och dess avgassystem med avseende på tillåten ljudnivå

Följande uppgifter ska, i den mån de är tillämpliga, inlämnas i tre exemplar tillsammans med en innehållsförteckning. Alla ritningar ska lämnas i lämplig skala och med tillräcklig detaljgrad i formatet A4 eller vikt till formatet A4. Eventuella foton ska vara tillräckligt detaljerade.

Om system, komponenter eller separata tekniska enheter är elektroniskt styrda, ska uppgifter om styrningens egenskaper lämnas.

0.   Allmänt

| 0.1. | Fabrikat (tillverkarens handelsnamn): |
| --- | --- |

0.1.

Fabrikat (tillverkarens handelsnamn):

| 0.2. | Typ och handelsbeteckning(ar): |
| --- | --- |

0.2.

Typ och handelsbeteckning(ar):

| 0.3. | Identifiering av typ om sådan finns märkt på fordonet (b): |
| --- | --- |

0.3.

Identifiering av typ om sådan finns märkt på fordonet (b):

| 0.3.1. | Märkningens placering: |
| --- | --- |

0.3.1.

Märkningens placering:

| 0.4. | Fordonskategori (c): |
| --- | --- |

0.4.

Fordonskategori (c):

| 0.5. | Tillverkarens namn och adress: |
| --- | --- |

0.5.

Tillverkarens namn och adress:

| 0.8. | Namn på och adress(er) till monteringsanläggning(ar): |
| --- | --- |

0.8.

Namn på och adress(er) till monteringsanläggning(ar):

1.   Allmänna uppgifter om fordonets konstruktion

| 1.1. | Foton och/eller ritningar av ett representativt fordon: |
| --- | --- |

1.1.

Foton och/eller ritningar av ett representativt fordon:

| 1.3.3. | Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar): |
| --- | --- |

1.3.3.

Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar):

| 1.6. | Motorns placering och montering: |
| --- | --- |

1.6.

Motorns placering och montering:

2.   Mått och vikter (e) (i kg och mm) (Hänvisa till ritning i förekommande fall)

| 2.4. | Fordonets maximala mått (totalt) |
| --- | --- |

2.4.

Fordonets maximala mått (totalt)

| 2.4.1. | För chassi utan karosseri |
| --- | --- |

2.4.1.

För chassi utan karosseri

| 2.4.1.1. | Längd (j): |
| --- | --- |

2.4.1.1.

Längd (j):

| 2.4.1.2. | Bredd (k): |
| --- | --- |

2.4.1.2.

Bredd (k):

| 2.4.2. | För chassi med karosseri |
| --- | --- |

2.4.2.

För chassi med karosseri

| 2.4.2.1. | Längd (j): |
| --- | --- |

2.4.2.1.

Längd (j):

| 2.4.2.2. | Bredd (k): |
| --- | --- |

2.4.2.2.

Bredd (k):

| 2.6. | Fordonets vikt med karosseri i körklart skick, eller vikten av chassit med hytt om karossen inte är fabriksmonterad (med standardutrustning inklusive kylmedel, oljor, bränsle, verktyg, reservhjul och förare) (o) (maximum och minimum): |
| --- | --- |

2.6.

Fordonets vikt med karosseri i körklart skick, eller vikten av chassit med hytt om karossen inte är fabriksmonterad (med standardutrustning inklusive kylmedel, oljor, bränsle, verktyg, reservhjul och förare) (o) (maximum och minimum):

3.   Motor (q)

| 3.1. | Tillverkare: |
| --- | --- |

3.1.

Tillverkare:

| 3.1.1. | Tillverkarens motorkod: (enligt märkning på motorn eller annan identifiering) |
| --- | --- |

3.1.1.

Tillverkarens motorkod: (enligt märkning på motorn eller annan identifiering)

| 3.2. | Förbränningsmotor |
| --- | --- |

3.2.

Förbränningsmotor

| 3.2.1.1. | Funktionssätt: gnisttändning/kompressionständning, fyrtakt/tvåtakt (2) |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Funktionssätt: gnisttändning/kompressionständning, fyrtakt/tvåtakt (2)

| 3.2.1.2. | Antal cylindrar och cylinderarrangemang: |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Antal cylindrar och cylinderarrangemang:

| 3.2.1.2.3. | Tändningsföljd: |
| --- | --- |

3.2.1.2.3.

Tändningsföljd:

| 3.2.1.3. | Slagvolym (s): ... cm3 |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Slagvolym (s): ... cm3

| 3.2.1.8. | Maximal nettoeffekt (t): ... kW vid ... min–1 (enligt tillverkaren) |
| --- | --- |

3.2.1.8.

Maximal nettoeffekt (t): ... kW vid ... min–1 (enligt tillverkaren)

| 3.2.4. | Bränslematning |
| --- | --- |

3.2.4.

Bränslematning

| 3.2.4.1. | Med förgasare: ja/nej (3) |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Med förgasare: ja/nej (3)

| 3.2.4.1.2. | Typ(er): |
| --- | --- |

3.2.4.1.2.

Typ(er):

| 3.2.4.1.3. | Antal: |
| --- | --- |

3.2.4.1.3.

Antal:

| 3.2.4.2. | Med bränsleinsprutning (endast kompressionständningsmotorer): ja/nej (4) |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Med bränsleinsprutning (endast kompressionständningsmotorer): ja/nej (4)

| 3.2.4.2.2. | Funktionssätt: direktinsprutning/förkammare/virvelkammare (5) |
| --- | --- |

3.2.4.2.2.

Funktionssätt: direktinsprutning/förkammare/virvelkammare (5)

| 3.2.4.2.4. | Regulator |
| --- | --- |

3.2.4.2.4.

Regulator

| 3.2.4.2.4.1. | Typ: |
| --- | --- |

3.2.4.2.4.1.

Typ:

| 3.2.4.2.4.2.1. | Avreglering under belastning: ... min-1 |
| --- | --- |

3.2.4.2.4.2.1.

Avreglering under belastning: ... min-1

| 3.2.4.3. | Med bränsleinsprutning (endast gnisttändningsmotorer): ja/nej (6) |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Med bränsleinsprutning (endast gnisttändningsmotorer): ja/nej (6)

| 3.2.4.3.1. | Funktionssätt: insugsrör (en-/flerpunkts (7))/direktinsprutning/annat (precisera) (8) |
| --- | --- |

3.2.4.3.1.

Funktionssätt: insugsrör (en-/flerpunkts (7))/direktinsprutning/annat (precisera) (8)

| 3.2.8. | Insugssystem |
| --- | --- |

3.2.8.

Insugssystem

| 3.2.8.4.2. | Luftfilter, ritningar: ... eller |
| --- | --- |

3.2.8.4.2.

Luftfilter, ritningar: ... eller

| 3.2.8.4.2.1. | Fabrikat: |
| --- | --- |

3.2.8.4.2.1.

Fabrikat:

| 3.2.8.4.2.2. | Typ(er): |
| --- | --- |

3.2.8.4.2.2.

Typ(er):

| 3.2.8.4.3. | Insugsljuddämpare, ritningar: ... eller |
| --- | --- |

3.2.8.4.3.

Insugsljuddämpare, ritningar: ... eller

| 3.2.8.4.3.1. | Fabrikat: |
| --- | --- |

3.2.8.4.3.1.

Fabrikat:

| 3.2.8.4.3.2. | Typ(er): |
| --- | --- |

3.2.8.4.3.2.

Typ(er):

| 3.2.9. | Avgassystem |
| --- | --- |

3.2.9.

Avgassystem

| 3.2.9.2. | Beskrivning och/eller ritning av avgassystemet: |
| --- | --- |

3.2.9.2.

Beskrivning och/eller ritning av avgassystemet:

| 3.2.9.4. | Avgasljuddämpare:
  För främre, mittre och bakre ljuddämpare: konstruktion, typ, märkning. Om av betydelse för yttre ljudnivå, ljuddämpande åtgärder i motorrummet och på motorn: |
| --- | --- |

3.2.9.4.

Avgasljuddämpare:

För främre, mittre och bakre ljuddämpare: konstruktion, typ, märkning. Om av betydelse för yttre ljudnivå, ljuddämpande åtgärder i motorrummet och på motorn:

| 3.2.9.5. | Placering av avgasutlopp: |
| --- | --- |

3.2.9.5.

Placering av avgasutlopp:

| 3.2.9.6. | Avgasljuddämpare som innehåller fibermaterial: |
| --- | --- |

3.2.9.6.

Avgasljuddämpare som innehåller fibermaterial:

| 3.2.12.2.1. | Katalysator: ja/nej (9) |
| --- | --- |

3.2.12.2.1.

Katalysator: ja/nej (9)

| 3.2.12.2.1.1. | Antal katalysatorer och katalysatorelement: |
| --- | --- |

3.2.12.2.1.1.

Antal katalysatorer och katalysatorelement:

| 3.3. | Elmotor |
| --- | --- |

3.3.

Elmotor

| 3.3.1. | Typ (lindning, magnetisering): |
| --- | --- |

3.3.1.

Typ (lindning, magnetisering):

| 3.3.1.1. | Maximal effekt per timme: ... kW |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Maximal effekt per timme: ... kW

| 3.3.1.2. | Driftspänning: ... V |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Driftspänning: ... V

| 3.4. | Andra förbrännings- eller elmotorer eller kombinationer av sådana (lämna närmare upplysningar om dessa motorers konstruktion): |
| --- | --- |

3.4.

Andra förbrännings- eller elmotorer eller kombinationer av sådana (lämna närmare upplysningar om dessa motorers konstruktion):

4.   Kraftöverföring (v)

| 4.2. | Typ (mekanisk, hydraulisk, elektrisk osv.): |
| --- | --- |

4.2.

Typ (mekanisk, hydraulisk, elektrisk osv.):

| 4.6. | Utväxlingsförhållanden








  Växel | Intern utväxling
  (förhållandet mellan motorvarvtalet och varvtalet på växellådans utgående axel) | Slutlig utväxling
  (förhållandet mellan varvtalet på växellådans utgående axel och de drivande hjulens varvtal) | Total utväxling |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maxvärde för CVT (10)

  1
  2
  3
  ...
  Minimivärde för CVT (10)

  Backväxel | | | |

4.6.

Utväxlingsförhållanden

Växel

Intern utväxling

(förhållandet mellan motorvarvtalet och varvtalet på växellådans utgående axel)

Slutlig utväxling

(förhållandet mellan varvtalet på växellådans utgående axel och de drivande hjulens varvtal)

Total utväxling

Maxvärde för CVT (10)

1

2

3

...

Minimivärde för CVT (10)

Backväxel

| 4.7. | Fordonets maxhastighet (och växel med vilken denna uppnås) (km/h) (w): |
| --- | --- |

4.7.

Fordonets maxhastighet (och växel med vilken denna uppnås) (km/h) (w):

6.   Hjulupphängning

| 6.6. | Däck och hjul |
| --- | --- |

6.6.

Däck och hjul

| 6.6.2. | Övre och undre gräns för däckens rullningsradier |
| --- | --- |

6.6.2.

Övre och undre gräns för däckens rullningsradier

| 6.6.2.1. | Axel 1: |
| --- | --- |

6.6.2.1.

Axel 1:

| 6.6.2.2. | Axel 2: |
| --- | --- |

6.6.2.2.

Axel 2:

| 6.6.2.3. | Axel 3: |
| --- | --- |

6.6.2.3.

Axel 3:

| 6.6.2.4. | Axel 4: |
| --- | --- |

6.6.2.4.

Axel 4:

osv.

9.   Karosseri (gäller inte fordon i kategori M1)

| 9.1. | Typ av karosseri: |
| --- | --- |

9.1.

Typ av karosseri:

| 9.2. | Förekommande material samt konstruktion |
| --- | --- |

9.2.

Förekommande material samt konstruktion

12.   Övrigt

| 12.5. | Uppgifter om eventuella anordningar oberoende av motorn som är avsedda att dämpa ljudnivån (om dessa inte omfattas av annan rubrik): |
| --- | --- |

12.5.

Uppgifter om eventuella anordningar oberoende av motorn som är avsedda att dämpa ljudnivån (om dessa inte omfattas av annan rubrik):

Ytterligare information för terränggående fordon:

| 1.3. | Antal axlar och hjul: |
| --- | --- |

1.3.

Antal axlar och hjul:

| 2.4.1. | För chassi utan karosseri |
| --- | --- |

2.4.1.

För chassi utan karosseri

| 2.4.1.4.1. | Frigångsvinkel framtill (na): ... grader |
| --- | --- |

2.4.1.4.1.

Frigångsvinkel framtill (na): ... grader

| 2.4.1.5.1. | Frigångsvinkel baktill (nb): ... grader |
| --- | --- |

2.4.1.5.1.

Frigångsvinkel baktill (nb): ... grader

| 2.4.1.6. | Markfrigång (enligt definitionen i punkt 4.5 i avsnitt A i bilaga II till direktiv 2007/46/EG) |
| --- | --- |

2.4.1.6.

Markfrigång (enligt definitionen i punkt 4.5 i avsnitt A i bilaga II till direktiv 2007/46/EG)

| 2.4.1.6.1. | Mellan axlarna: |
| --- | --- |

2.4.1.6.1.

Mellan axlarna:

| 2.4.1.6.2. | Under framaxeln (-axlarna): |
| --- | --- |

2.4.1.6.2.

Under framaxeln (-axlarna):

| 2.4.1.6.3. | Under bakaxeln (-axlarna): |
| --- | --- |

2.4.1.6.3.

Under bakaxeln (-axlarna):

| 2.4.1.7. | Rampvinkeln (nc): ... grader |
| --- | --- |

2.4.1.7.

Rampvinkeln (nc): ... grader

| 2.4.2. | För chassi med karosseri |
| --- | --- |

2.4.2.

För chassi med karosseri

| 2.4.2.4.1. | Frigångsvinkel framtill (na): ... grader |
| --- | --- |

2.4.2.4.1.

Frigångsvinkel framtill (na): ... grader

| 2.4.2.5.1. | Frigångsvinkel baktill (nb): ... grader |
| --- | --- |

2.4.2.5.1.

Frigångsvinkel baktill (nb): ... grader

| 2.4.2.6. | Markfrigång (enligt definitionen i punkt 4.5 i avsnitt A i bilaga II till direktiv 2007/46/EG) |
| --- | --- |

2.4.2.6.

Markfrigång (enligt definitionen i punkt 4.5 i avsnitt A i bilaga II till direktiv 2007/46/EG)

| 2.4.2.6.1. | Mellan axlarna: |
| --- | --- |

2.4.2.6.1.

Mellan axlarna:

| 2.4.2.6.2. | Under framaxeln (framaxlarna): |
| --- | --- |

2.4.2.6.2.

Under framaxeln (framaxlarna):

| 2.4.2.6.3. | Under bakaxeln (bakaxlarna): |
| --- | --- |

2.4.2.6.3.

Under bakaxeln (bakaxlarna):

| 2.4.2.7. | Rampvinkeln (nc): ... grader |
| --- | --- |

2.4.2.7.

Rampvinkeln (nc): ... grader

| 2.15. | Förmåga att starta i motlut (ensamt fordon): ... % |
| --- | --- |

2.15.

Förmåga att starta i motlut (ensamt fordon): ... %

| 4.9. | Differentialspärr: ja/nej/tillval (1) |
| --- | --- |

4.9.

Differentialspärr: ja/nej/tillval (1)

Datum, akt

---

(1)  De punktnummer och fotnoter som används i detta informationsdokument motsvarar dem i bilaga I till direktiv 2007/46/EG. Punkter som inte är relevanta för denna förordning har strukits.

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(3)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(4)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(5)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(6)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(7)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(8)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(9)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(10)  Kontinuerligt varierbar utväxling (CVT – Continuously variable transmission).

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

Tillägg 2

Mall för EU-typgodkännandeintyg

(Största format: A4 (210 × 297 mm))

Typgodkännandemyndighetens stämpel

Meddelande om

| — | typgodkännande (1) |
| --- | --- |

—

typgodkännande (1)

| — | utvidgning av typgodkännande (2) |
| --- | --- |

—

utvidgning av typgodkännande (2)

| — | avslag på ansökan om typgodkännande (3) |
| --- | --- |

—

avslag på ansökan om typgodkännande (3)

| — | återkallat typgodkännande (4) |
| --- | --- |

—

återkallat typgodkännande (4)

för en typ av fordon/komponent/separat teknisk enhet (5), enligt direktiv .../.../EU, senast ändrat genom direktiv .../.../EU.

Typgodkännandenummer:

Skäl till utvidgning:

AVSNITT I

| 0.1. | Fabrikat (tillverkarens handelsnamn): |
| --- | --- |

0.1.

Fabrikat (tillverkarens handelsnamn):

| 0.2. | Typ och handelsbeteckning(ar): |
| --- | --- |

0.2.

Typ och handelsbeteckning(ar):

| 0.3. | Identifiering av typ, om sådan finns märkt på fordonet/komponenten/den separata tekniska enheten: (6)
   (7) |
| --- | --- |

0.3.

Identifiering av typ, om sådan finns märkt på fordonet/komponenten/den separata tekniska enheten: (6)
   (7)

| 0.3.1. | Märkningens placering: |
| --- | --- |

0.3.1.

Märkningens placering:

| 0.4. | Fordonskategori (8): |
| --- | --- |

0.4.

Fordonskategori (8):

| 0.5. | Tillverkarens namn och adress: |
| --- | --- |

0.5.

Tillverkarens namn och adress:

| 0.7. | För komponenter och separata tekniska enheter: placering av EU-typgodkännandemärket och fastsättningsmetod: |
| --- | --- |

0.7.

För komponenter och separata tekniska enheter: placering av EU-typgodkännandemärket och fastsättningsmetod:

| 0.8. | Adress(er) till monteringsanläggning(ar): |
| --- | --- |

0.8.

Adress(er) till monteringsanläggning(ar):

AVSNITT II

| 1. | Ytterligare information (i tillämpliga fall): Se tillägg 3 |
| --- | --- |

1.

Ytterligare information (i tillämpliga fall): Se tillägg 3

| 2. | Teknisk tjänst som ansvarar för att utföra provningarna: |
| --- | --- |

2.

Teknisk tjänst som ansvarar för att utföra provningarna:

| 3. | Datum för provningsrapport: |
| --- | --- |

3.

Datum för provningsrapport:

| 4. | Provningsrapportens nummer: |
| --- | --- |

4.

Provningsrapportens nummer:

| 5. | Eventuella anmärkningar: Se tillägg 3 |
| --- | --- |

5.

Eventuella anmärkningar: Se tillägg 3

| 6. | Ort: |
| --- | --- |

6.

Ort:

| 7. | Datum: |
| --- | --- |

7.

Datum:

| 8. | Underskrift: |
| --- | --- |

8.

Underskrift:

| 9. | Bifogat finns indexnumret till det informationspaket som deponerats hos godkännandemyndigheten och som kan fås på begäran. |
| --- | --- |

9.

Bifogat finns indexnumret till det informationspaket som deponerats hos godkännandemyndigheten och som kan fås på begäran.

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(3)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(4)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(5)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(6)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(7)  Om typidentifikationsmärkningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskrivningen av det fordon, den komponent eller den separata tekniska enhet som omfattas av detta typgodkännandeintyg, ska dessa tecken ersättas av symbolen ”?” i dokumentationen (t.ex. ABC??123??).

(8)  Enligt definition i del A i bilaga II till direktiv 2007/46/EG.

Tillägg 3

Uppgifter om fordonet och provningsdata
   (1)

| 1. | Fordonets handelsnamn eller varumärke |
| --- | --- |
| 2. | Fordonstyp |
| 2.1. | Största vikt inkl. påhängsvagn (i förekommande fall) |
| 3. | Tillverkarens namn och adress |
| 4. | Namn- och adressuppgifter gällande tillverkarens ombud, i förekommande fall |
| 5. | Motor: |
| 5.1. | Tillverkare: |
| 5.2. | Typ: |
| 5.3. | Modell: |
| 5.4. | Nominell maxeffekt (ECE): ... kW vid ... min-1 (varv per minut). |
| 5.5. | Motortyp: t.ex. gnisttändning, kompressionständning, osv. (2) |
| 5.6. | Processcykel: tvåtakt eller fyrtakt (om tillämpligt) |
| 5.7. | Cylindervolym (om tillämpligt) |
| 6. | Transmission: icke-automatisk växellåda/automatisk växellåda (3) |
| 6.1. | Antal växlar |
| 7. | Utrustning: |
| 7.1. | Avgasljuddämpare: |
| 7.1.1. | Tillverkare eller befullmäktigat ombud (i förekommande fall) |
| 7.1.2. | Modell: |
| 7.1.3. | Typ: ... i enlighet med ritning nr: ... |
| 7.2. | Insugsljuddämpare: |
| 7.2.1. | Tillverkare eller befullmäktigat ombud (i förekommande fall) |
| 7.2.2. | Modell: |
| 7.2.3. | Typ: ... i enlighet med ritning nr: ... |
| 7.3. | Inkapslingsdelar |
| 7.3.1. | Bullerinkapslingsdelar enligt fordonstillverkarens definition |
| 7.3.2. | Tillverkare eller befullmäktigat ombud (i förekommande fall) |
| 7.4. | Däck |
| 7.4.1. | Däckdimension(er) (per axel): |
| 8. | Mått: |
| 8.1. | Fordonslängd (lveh): ... mm |
| 8.2. | Punkt där gaspedalen trycks ned: ... m före linjen AA' |
| 8.2.1. | Motorvarvtal med växel 'i' vid:
  AA'/PP' (2) ... min-1 (varv per minut) |
| | BB' ... min-1 (varv per minut) |
| 8.2.2. | Motorvarvtal med växel (i+1) vid:
  AA'/PP' (2) ... min-1 (varv per minut) |
| | BB' ... min-1 (varv per minut) |
| 8.3. | Typgodkännandenummer för däck: |
| | om detta inte är tillgängligt ska följande uppgifter tillhandahållas: |
| 8.3.1. | Däcktillverkare |
| 8.3.2. | Handelsbeteckning/beskrivning(ar) av däcktypen (per axel), (t.ex. handelsnamn, hastighetsindex, belastningsindex): ................................................... |
| 8.3.3. | Däckdimension (per axel): ... |
| 8.3.4. | Typgodkännandenummer (om tillgängligt): ... |
| 8.4. | Bullernivå från fordon i rörelse: |
| | Provningsresultat (lurban): ... dB(A) |
| | Provningsresultat (lwot): ... dB(A) |
| | Provningsresultat (lcruise): ... dB(A) |
| | Partiell effektfaktor (kP): ... |
| 8.5. | Bullernivå från stillastående fordon: |
| | Mikrofonens placering och riktning (enligt figur 2 i tillägg 1 till bilaga II) |
| | Provningsresultat för stillastående provning: ... dB(A) |
| 8.6. | Bullernivå från tryckluftsljud: |
| | Provningsresultat |
| | — | för färdbroms: ... dB(A) |

1.

Fordonets handelsnamn eller varumärke

2.

Fordonstyp

2.1.

Största vikt inkl. påhängsvagn (i förekommande fall)

3.

Tillverkarens namn och adress

4.

Namn- och adressuppgifter gällande tillverkarens ombud, i förekommande fall

5.

Motor:

5.1.

Tillverkare:

5.2.

Typ:

5.3.

Modell:

5.4.

Nominell maxeffekt (ECE): ... kW vid ... min-1 (varv per minut).

5.5.

Motortyp: t.ex. gnisttändning, kompressionständning, osv. (2)

5.6.

Processcykel: tvåtakt eller fyrtakt (om tillämpligt)

5.7.

Cylindervolym (om tillämpligt)

6.

Transmission: icke-automatisk växellåda/automatisk växellåda (3)

6.1.

Antal växlar

7.

Utrustning:

7.1.

Avgasljuddämpare:

7.1.1.

Tillverkare eller befullmäktigat ombud (i förekommande fall)

7.1.2.

Modell:

7.1.3.

Typ: ... i enlighet med ritning nr: ...

7.2.

Insugsljuddämpare:

7.2.1.

Tillverkare eller befullmäktigat ombud (i förekommande fall)

7.2.2.

Modell:

7.2.3.

Typ: ... i enlighet med ritning nr: ...

7.3.

Inkapslingsdelar

7.3.1.

Bullerinkapslingsdelar enligt fordonstillverkarens definition

7.3.2.

Tillverkare eller befullmäktigat ombud (i förekommande fall)

7.4.

Däck

7.4.1.

Däckdimension(er) (per axel):

8.

Mått:

8.1.

Fordonslängd (lveh): ... mm

8.2.

Punkt där gaspedalen trycks ned: ... m före linjen AA'

8.2.1.

Motorvarvtal med växel 'i' vid:

AA'/PP' (2) ... min-1 (varv per minut)

BB' ... min-1 (varv per minut)

8.2.2.

Motorvarvtal med växel (i+1) vid:

AA'/PP' (2) ... min-1 (varv per minut)

BB' ... min-1 (varv per minut)

8.3.

Typgodkännandenummer för däck:

om detta inte är tillgängligt ska följande uppgifter tillhandahållas:

8.3.1.

Däcktillverkare

8.3.2.

Handelsbeteckning/beskrivning(ar) av däcktypen (per axel), (t.ex. handelsnamn, hastighetsindex, belastningsindex): ...................................................

8.3.3.

Däckdimension (per axel): ...

8.3.4.

Typgodkännandenummer (om tillgängligt): ...

8.4.

Bullernivå från fordon i rörelse:

Provningsresultat (lurban): ... dB(A)

Provningsresultat (lwot): ... dB(A)

Provningsresultat (lcruise): ... dB(A)

Partiell effektfaktor (kP): ...

8.5.

Bullernivå från stillastående fordon:

Mikrofonens placering och riktning (enligt figur 2 i tillägg 1 till bilaga II)

Provningsresultat för stillastående provning: ... dB(A)

8.6.

Bullernivå från tryckluftsljud:

Provningsresultat

—

för färdbroms: ... dB(A)

| — | för parkeringsbroms: ... dB(A) |
| --- | --- |

—

för parkeringsbroms: ... dB(A)

| — | under tryckregulatorns aktivering: ... dB(A) |
| --- | --- |

—

under tryckregulatorns aktivering: ... dB(A)

9.

Fordonet lämnades in för typgodkännande den:

10.

Teknisk tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningar:

11.

Datum för provningsrapport utfärdad av denna tjänst:

12.

Nummer på provningsrapport utfärdad av denna tjänst:

13.

Typgodkännandemärkets placering på fordonet

14.

Ort

15.

Datum

16.

Underskrift

17.

Följande dokument, märkta med det typgodkännandenummer som anges ovan, har bilagts detta dokument:

...

...

Ritningar och/eller fotografier, diagram samt planritningar över motorn och ljuddämpningssystemet.

Förteckning över de komponenter, vederbörligen identifierade, som ingår i ljuddämpningssystemet.

18.

Skäl till utvidgning av typgodkännandet:

19.

Anmärkningar

---

(1)  Information som lämnats i tillägg 1 till bilaga I behöver inte upprepas.

(2)  Om en icke-konventionell motor används bör detta anges.

(3)  Stryk det som inte är tillämpligt.

BILAGA II

Metoder och instrument för att mäta det buller som avges av motorfordon

| 1. | MÄTMETODER |
| --- | --- |
| 1.1. | Det buller som avges från den fordonstyp som inlämnats för typgodkännande ska mätas med de två metoder som beskrivs i denna bilaga, när fordonet är i rörelse och när det står stilla (1). I fråga om fordon med en förbränningsmotor som inte är i drift när fordonet är stillastående, ska det avgivna bullret mätas endast med fordonet i rörelse.
  Fordon med en största tillåten vikt som överstiger 2 800  kg ska undergå ytterligare en mätning av tryckluftsbullret med fordonet stillastående i enlighet med anvisningarna i bilaga V, om motsvarande bromsutrustning ingår som en del i fordonet. |
| 1.2. | De två värden som uppmäts i enlighet med de provningar som avses i punkt 1.1 ska införas i provningsrapporten och i ett formulär som överensstämmer med förlagan i tillägg 3 till bilaga I. |
| 2. | MÄTINSTRUMENT |
| 2.1. | Akustiska mätningar |
| | Den utrustning som används för mätning av bullernivån ska vara en precisionsljudnivåmätare eller motsvarande mätsystem som uppfyller kraven för instrument av klass 1 (inkl. den rekommenderade vindskärmen, om sådan används). Dessa krav beskrivs i IEC 61672-1:2002: Elektroakustik – Ljudnivåmätare Del 1: Specifikationer, andra utgåvan, framtagen av Internationella elektrotekniska kommissionen (IEC). |
| | Mätningarna ska utföras med det akustiska mätinstrumentet i ”snabbt” svarsläge och med den ”A”-viktade kurva som också beskrivs i IEC 61672-1:2002. När ett system används där en periodisk övervakning av den A-viktade ljudtrycksnivån ingår ska avläsning göras med ett tidsintervall som inte överstiger 30 ms (millisekunder). |
| | Instrumenten ska underhållas och kalibreras i enlighet med instrumenttillverkarens anvisningar. |
| 2.2. | Överensstämmelse med kraven |
| | De akustiska mätinstrumentens överensstämmelse ska beläggas genom ett giltigt överensstämmelsecertifikat. Dessa certifikat ska anses giltiga om certifieringen av överensstämmelse med standarderna utförts under närmast föregående 12-månadersperiod för ljudkalibreringsanordningen och under närmast föregående 24-månadersperiod för instrumentsystemet. All överensstämmelseprovning ska utföras av ett laboratorium som är behörigt att utföra sådana kalibreringar som är spårbara till tillämpliga standarder. |
| 2.3. | Kalibrering av hela det akustiska mätsystemet för mätserien |
| | I början och slutet av varje mätserie ska hela det akustiska mätsystemet kontrolleras med hjälp av en ljudkalibreringsanordning som uppfyller kraven för ljudkalibreringsanordningar av precisionsklass 1 enligt IEC 60942: 2003. Skillnaden mellan avläsningarna ska utan någon ytterligare justering vara mindre än eller lika med 0,5  dB. Om detta värde överskrids ska de mätresultat som erhållits efter närmast föregående tillfredsställande kontroll inte användas. |
| 2.4. | Instrument för varvtals- och hastighetsmätningar |
| | Motorns varvtal ska mätas med instrument som har en noggrannhet av ±2 % eller bättre vid de motorvarvtal som krävs för mätningarnas genomförande.
  Fordonets hastighet på väg ska mätas med instrument som har en noggrannhet av ±0,5  km/h eller bättre, om anordningar för kontinuerlig mätning används.
  Om oberoende hastighetsmätningar används vid provningen, ska instrumenten i fråga ha en noggrannhet på ±0,2  km/h eller bättre. |
| 2.5. | Meteorologiska instrument |
| | I de meteorologiska instrument som används för att övervaka omgivningsförhållandena under provningen ska följande anordningar ingå och uppfylla minst den noggrannhet som anges nedan:






  — | temperaturmätanordning, ±1 oC; |

1.

MÄTMETODER

1.1.

Det buller som avges från den fordonstyp som inlämnats för typgodkännande ska mätas med de två metoder som beskrivs i denna bilaga, när fordonet är i rörelse och när det står stilla (1). I fråga om fordon med en förbränningsmotor som inte är i drift när fordonet är stillastående, ska det avgivna bullret mätas endast med fordonet i rörelse.

Fordon med en största tillåten vikt som överstiger 2 800  kg ska undergå ytterligare en mätning av tryckluftsbullret med fordonet stillastående i enlighet med anvisningarna i bilaga V, om motsvarande bromsutrustning ingår som en del i fordonet.

1.2.

De två värden som uppmäts i enlighet med de provningar som avses i punkt 1.1 ska införas i provningsrapporten och i ett formulär som överensstämmer med förlagan i tillägg 3 till bilaga I.

2.

MÄTINSTRUMENT

2.1.

Akustiska mätningar

Den utrustning som används för mätning av bullernivån ska vara en precisionsljudnivåmätare eller motsvarande mätsystem som uppfyller kraven för instrument av klass 1 (inkl. den rekommenderade vindskärmen, om sådan används). Dessa krav beskrivs i IEC 61672-1:2002: Elektroakustik – Ljudnivåmätare Del 1: Specifikationer, andra utgåvan, framtagen av Internationella elektrotekniska kommissionen (IEC).

Mätningarna ska utföras med det akustiska mätinstrumentet i ”snabbt” svarsläge och med den ”A”-viktade kurva som också beskrivs i IEC 61672-1:2002. När ett system används där en periodisk övervakning av den A-viktade ljudtrycksnivån ingår ska avläsning göras med ett tidsintervall som inte överstiger 30 ms (millisekunder).

Instrumenten ska underhållas och kalibreras i enlighet med instrumenttillverkarens anvisningar.

2.2.

Överensstämmelse med kraven

De akustiska mätinstrumentens överensstämmelse ska beläggas genom ett giltigt överensstämmelsecertifikat. Dessa certifikat ska anses giltiga om certifieringen av överensstämmelse med standarderna utförts under närmast föregående 12-månadersperiod för ljudkalibreringsanordningen och under närmast föregående 24-månadersperiod för instrumentsystemet. All överensstämmelseprovning ska utföras av ett laboratorium som är behörigt att utföra sådana kalibreringar som är spårbara till tillämpliga standarder.

2.3.

Kalibrering av hela det akustiska mätsystemet för mätserien

I början och slutet av varje mätserie ska hela det akustiska mätsystemet kontrolleras med hjälp av en ljudkalibreringsanordning som uppfyller kraven för ljudkalibreringsanordningar av precisionsklass 1 enligt IEC 60942: 2003. Skillnaden mellan avläsningarna ska utan någon ytterligare justering vara mindre än eller lika med 0,5  dB. Om detta värde överskrids ska de mätresultat som erhållits efter närmast föregående tillfredsställande kontroll inte användas.

2.4.

Instrument för varvtals- och hastighetsmätningar

Motorns varvtal ska mätas med instrument som har en noggrannhet av ±2 % eller bättre vid de motorvarvtal som krävs för mätningarnas genomförande.

Fordonets hastighet på väg ska mätas med instrument som har en noggrannhet av ±0,5  km/h eller bättre, om anordningar för kontinuerlig mätning används.

Om oberoende hastighetsmätningar används vid provningen, ska instrumenten i fråga ha en noggrannhet på ±0,2  km/h eller bättre.

2.5.

Meteorologiska instrument

I de meteorologiska instrument som används för att övervaka omgivningsförhållandena under provningen ska följande anordningar ingå och uppfylla minst den noggrannhet som anges nedan:

—

temperaturmätanordning, ±1 oC;

| — | vindhastighetsmätanordning, ±1,0  m/s; |
| --- | --- |

—

vindhastighetsmätanordning, ±1,0  m/s;

| — | lufttrycksmätanordning, ±5 hPa; |
| --- | --- |

—

lufttrycksmätanordning, ±5 hPa;

| — | en mätanordning för relativ luftfuktighet, ±5 %. |
| --- | --- |

—

en mätanordning för relativ luftfuktighet, ±5 %.

3.

MÄTFÖRHÅLLANDEN

3.1.

Provningsområde (2) och omgivningsförhållanden

Provningsområdet ska i stort sett vara jämnt. Provbanans yta ska vara torr. Provningsområdet ska vara sådant att när en liten bullerkälla som når i alla riktningar placeras på dess yta vid mittpunkten (skärningspunkten mellan mikrofonlinje PP' (3) och fordonskörfältets mittlinje CC' (4)) ska avvikelserna från den hemisfäriska akustiska divergensen inte överskrida ±1 dB.

Detta villkor anses vara uppfyllt om följande krav är uppfyllda:

| a) | Det finns inga stora ljudreflekterande föremål såsom staket, klippor, broar eller byggnader inom en radie av 50 m från banans mittpunkt. |
| --- | --- |

a)

Det finns inga stora ljudreflekterande föremål såsom staket, klippor, broar eller byggnader inom en radie av 50 m från banans mittpunkt.

| b) | Provbanan och områdets yta är torra och fria från absorberande material såsom pudersnö eller löst skräp. |
| --- | --- |

b)

Provbanan och områdets yta är torra och fria från absorberande material såsom pudersnö eller löst skräp.

| c) | Det finns i närheten av mikrofonen inga hinder som kan påverka ljudfältet och det finns ingen person mellan mikrofonen och bullerkällan. Den som utför mätningarna är placerad så att denne inte påverkar mätaravläsningen. |
| --- | --- |

c)

Det finns i närheten av mikrofonen inga hinder som kan påverka ljudfältet och det finns ingen person mellan mikrofonen och bullerkällan. Den som utför mätningarna är placerad så att denne inte påverkar mätaravläsningen.

Mätningar ska inte göras under ogynnsamma väderförhållanden. Det ska säkerställas att resultaten inte påverkas av vindstötar.

De meteorologiska instrumenten ska placeras nära provningsarean på en höjd av 1,2  ±0,02  m. Mätningarna ska göras när den omgivande luftens temperatur är mellan + 5 oC och + 40 oC.

Provningarna ska inte utföras om vindhastigheten, inkl. vindstötar, under bullermätningsintervallet överstiger 5 m/s.

Värden för temperatur, vindens hastighet och riktning, relativ fuktighet och lufttryck ska registreras under bullermätningsintervallet.

Det ska vid registreringen av avläsningarna bortses från varje bullertopp som inte förefaller vara karakteristisk för fordonets allmänna bullernivå.

Bakgrundsbullret ska mätas under 10 s omedelbart före och efter en serie fordonsprovningar. Mätningarna ska göras med samma mikrofoner och mikrofonplaceringar som används under provningen. Den A-viktade högsta bullertrycksnivån ska registreras.

Bakgrundsbullret (inkl. ev. vindbuller) ska ligga minst 10 dB under den A-viktade bullertrycksnivå som avges av fordonet under provning. Om skillnaden mellan omgivningsbullret och det uppmätta bullret ligger mellan 10 och 15 dB(A) ska lämplig korrigering dras från avläsningarna på bullernivåmätaren vid beräkningen av provningsresultaten, enligt följande tabell:

Skillnad mellan omgivande buller och det buller som ska mätas dB(A)

| Skillnad mellan omgivande buller och det buller som ska mätas dB(A) | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korrektion dB(A) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

10

11

12

13

14

15

Korrektion dB(A)

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

| 3.2. | Fordonet |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Det fordon som ska provas ska
  vara representativt för

  väljas så att alla de fordon av samma typ som utsläpps på marknaden marknaden
  i enlighet med vad tillverkaren anger
  .uppfyller kraven i dessa föreskrifter. Mätningarna ska göras utan någon släpvagn utom för icke-separerbara fordon. Mätningarna ska göras på fordon med den provningsvikt mt som anges i följande tabell: [Ändr. 48] |

3.2.

Fordonet

3.2.1.

Det fordon som ska provas ska
  vara representativt för

  väljas så att alla de fordon av samma typ som utsläpps på marknaden marknaden
  i enlighet med vad tillverkaren anger
  .uppfyller kraven i dessa föreskrifter. Mätningarna ska göras utan någon släpvagn utom för icke-separerbara fordon. Mätningarna ska göras på fordon med den provningsvikt mt som anges i följande tabell: [Ändr. 48]

| Fordons- kategori | Fordonets provningsvikt (mt) |
| --- | --- |
| M1 | mt = mro |
| N1 | mt = mro |
| N2, N3 | mt = 50 kg per kW nominell motoreffekt
  Extra belastning för att uppnå fordonets provningsvikt ska placeras över den/de drivna bakaxeln/-axlarna. Den extra belastningen får motsvara högst 75 % av den största vikt som tillåts för bakaxeln. Provningsvikten ska uppnås med en tolerans av ±5 %.
  Om den extra belastningens tyngdpunkt inte kan bringas i linje med bakaxelns mitt, får fordonets provningsvikt inte överskrida summan av fram- och bakaxelns belastning i olastat skick plus den extra belastningen.
  Provningsvikten för fordon med mer än två axlar ska vara samma som för ett fordon med två axlar. |
| M2, M3 | mt = mro - besättningsmedlemmens vikt (i förekommande fall) |

Fordons- kategori

Fordonets provningsvikt (mt)

M1

mt = mro

N1

mt = mro

N2, N3

mt = 50 kg per kW nominell motoreffekt

Extra belastning för att uppnå fordonets provningsvikt ska placeras över den/de drivna bakaxeln/-axlarna. Den extra belastningen får motsvara högst 75 % av den största vikt som tillåts för bakaxeln. Provningsvikten ska uppnås med en tolerans av ±5 %.

Om den extra belastningens tyngdpunkt inte kan bringas i linje med bakaxelns mitt, får fordonets provningsvikt inte överskrida summan av fram- och bakaxelns belastning i olastat skick plus den extra belastningen.

Provningsvikten för fordon med mer än två axlar ska vara samma som för ett fordon med två axlar.

M2, M3

mt = mro - besättningsmedlemmens vikt (i förekommande fall)

| 3.2.2. | Däckrullningsbuller behandlas i förordning (EG) nr 661/2009 om allmän säkerhet hos motorfordon. De däck som används för provningen ska vara representativa för fordonet, väljas av fordonstillverkaren och registreras i tillägg 3 till bilaga I till denna förordning. De ska motsvara en av de däckdimensioner som är avsedda för fordonet som originalutrustning. Däcket ska vara eller bli tillgängligt på marknaden samtidigt som fordonet (5). Däcken ska pumpas till det tryck som rekommenderas av fordonstillverkaren för fordonets provningsvikt. Däcken ska ha minst det mönsterdjup som krävs enligt gällande lagstiftning. |
| --- | --- |
| 3.2.3. | Innan mätningarna påbörjas ska motorn bringas till sitt normala drifttillstånd. |
| 3.2.4. | Om fordonet kan drivas med mer än två hjul, ska det provas i det driftläge som är avsett för normal körning på väg. |
| 3.2.5. | Om fordonet har en eller flera automatiskt styrda fläktar får ingen påverkan göras på detta system under mätningarna. |
| 3.2.6. | Om fordonet har ett avgassystem som innehåller fibermaterial ska avgassystemet konditioneras före provningen i enlighet med bilaga IV. |
| | |
| 4. | PROVNINGSMETODER |
| 4.1. | Mätning av buller från fordon i rörelse |
| 4.1.1. | Allmänna provningsförhållanden |
| | Två linjer AA' och BB' som är parallella med linjen PP' och belägna 10 m framför respektive 10 m bakom linjen PP' ska utmärkas på provningsbanan. |
| | Minst fyra mätningar ska göras på varje sida av fordonet och för varje växel. Preliminära mätningar kan göras för justeringsändamål men ska inte beaktas. |
| | Mikrofonen ska placeras på ett avstånd av 7,5 ±0,05  m från banans referenslinje CC' och 1,2  ±0,02  m över markytan. |
| | Referensaxeln för frifältsförhållanden (se IEC 61672-1:2002) ska vara vågrät och riktad vinkelrätt mot linjen CC' som motsvarar fordonets körsträcka. |
| 4.1.2. | Särskilda provningsförhållanden för fordon |
| 4.1.2.1. | Fordon i kategorierna M1, M2 ≤ 3 500  kg och N1 |
| | Fordonet ska köras så att dess mittlinje följer linjen CC' så nära som möjligt under hela provningen, från det att fordonets front passerar linjen AA' och till det att fordonets bakre del passerar linjen BB'. Om fordonet kan drivas med mer än två hjul, ska det provas i det driftläge som är avsett för normal körning på väg. |
| | Om fordonet har en manuell tillsatsväxel eller en slutväxel med flera utväxlingar, ska det läge som används för normal stadskörning användas. I alla händelser ska de särskilda växellägena för krypkörning, parkering eller inbromsning uteslutas. |
| | Fordonets provningsvikt ska vara enligt tabellen i punkt 3.2.1. |
| | Provningshastigheten vtest är 50 ± 1 km/h. Provningshastigheten måste ha uppnåtts när referenspunkten befinner sig vid linjen PP’. |
| 4.1.2.1.1. | Förhållandet effekt/vikt (PMR) |
| | PMR definieras enligt följande: |
| | PMR = (Pn/mt) x 1 000 [kW/1 000 kg] |
| | Förhållandet effekt/vikt (PMR) används för att beräkna acceleration. |
| 4.1.2.1.2. | Beräkning av acceleration |
| | Accelerationsberäkningarna är endast tillämpliga på kategorierna M1, N1 och M2 ≤ 3 500  kg. |
| | All acceleration beräknas med användande av olika fordonshastigheter på provbanan (6). De givna formlerna används för beräkning av of awot i, awot i+1 och awot test. Hastigheten vid antingen AA' eller PP' definieras som fordonshastigheten när referenspunkten passerar AA' (vAA') eller PP' (vPP'). Hastigheten vid BB' bestäms när fordonets bakre del passerar BB' (vBB'). Den metod som används för bestämning av accelerationen ska anges i provningsrapporten. |
| | Beroende på fastställandet av referenspunkten för fordonet anges fordonets längd (lveh) på olika sätt i formeln nedan. Om referenspunkten är fordonets front: l = lveh; fordonets mitt: l = 1⁄2 lveh; fordonets bakre del: l = 0. |
| 4.1.2.1.2.1. | Beräkningsförfarandet för fordon med manuell växellåda, automatisk växellåda, adaptiv växellåda eller växellåda med kontinuerligt varierbar utväxling (CVT (7)) som provas med låsta växlar är som följer: |
| | awot test = ((vBB'/3,6)2 - (vAA'/3,6)2)/(2*(20 + l)) |
| | awot test som används vid bestämning av växelval ska vara medelvärdet av fyra awot test, i under varje giltig mätkörning. |
| | Föracceleration får användas. Den punkt där gaspedalen trycks ned före linjen AA' ska registreras i provningsrapporten, dvs. formuläret med uppgifter om fordonet och provningsdata (se tillägg 3 till bilaga I). |
| 4.1.2.1.2.2. | Beräkningsförfarandet för fordon med automatisk växellåda, adaptiv växellåda eller växellåda med kontinuerligt varierbar utväxling (CVT) som provas med olåsta växlar är som följer: |
| | awot test som används vid bestämning av växelval ska vara medelvärdet av fyra awot test, i under varje giltig mätkörning. |
| | I de fall där sådana anordningar eller åtgärder som beskrivs i punkt 4.1.2.1.4.2 används för att kontrollera växelvalet i syfte att uppfylla provningskraven, beräknas awot test med användande av följande ekvation: |
| | awot test = ((vBB'/3,6)2 - (vAA'/3,6)2)/(2*(20 + l)) |
| | Föracceleration får användas. |
| | Om inga av de anordningar eller åtgärder som beskrivs i punkt 4.1.2.1.4.2 används, beräknas awot test med hjälp av följande ekvation: |
| | awot_testPP-BB = ((vBB'/3,6)2 - (vPP'/3,6)2)/(2*(10+l)) |
| | Föracceleration får inte användas. |
| | Det ställe där gaspedalen trycks ned ska vara där fordonets referenspunkt passerar linjen AA'. |
| 4.1.2.1.2.3. | Målacceleration |
| | Genom målaccelerationen aurban definieras den typiska accelerationen i stadstrafik och den härleds ur statistiska undersökningar. Den är en funktion av förhållandet effekt/vikt för ett fordon. |
| | Målaccelerationen aurban definieras enligt följande: |
| | aurban = 0,63 * log10 (PMR) - 0,09 |
| 4.1.2.1.2.4. | Referensacceleration |
| | Genom referensaccelerationen awot ref definieras den acceleration som krävs under accelerationsprovningen på provbanan. Den är en funktion av förhållandet effekt/vikt för ett fordon. Denna funktion skiljer sig åt för olika fordonskategorier. |
| | Referensaccelerationen awot ref definieras med hjälp av följande formler: |
| | awot ref = 1,59 * log10 (PMR) -1,41 för PMR ≥ 25 |
| | awot ref = aurban = 0,63 * log10 (PMR) - 0,09 för PMR < 25 |
| 4.1.2.1.3. | Partiell effektfaktor (kP) |
| | Den partiella effektfaktorn kP (se punkt 4.1.3.1) används för den viktade kombinationen av accelerationsprovningens resultat och provning med konstant hastighet för fordon av kategorierna M1 och N1. |
| | Vid andra provningar än provning med en enda växel ska awot ref användas i stället för awot test (se punkt 3.1.3.1). |
| 4.1.2.1.4. | Val av utväxling |
| | Valet av växlar för provningen beror på deras specifika accelerationspotential awot med full gas enligt den referensacceleration awot ref som krävs för accelerationsprovningen med full gas. |
| | Vissa fordon kan ha olika mjukvaruprogram eller lägen för utväxlingen (t.ex. sport, vinter eller anpassad). Om fordonet har olika lägen som leder till giltiga accelerationer ska fordonstillverkaren till den tekniska tjänstens tillfredsställelse visa att fordonet provas i det läge som ger en acceleration som ligger så nära awot ref som möjligt. |
| 4.1.2.1.4.1. | Fordon med manuell växellåda, automatisk växellåda, adaptiv växellåda eller växellåda med kontinuerligt varierbar utväxling som provas med låsta växlar |
| | I fråga om val av utväxling är följande förhållanden möjliga: |
| | a) | Om en specifik växel ger en acceleration som ligger inom ett toleransband av ±5 % av referensaccelerationen awot ref och som inte överskrider 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  kan provningen utföras med denna växel. |

3.2.2.

Däckrullningsbuller behandlas i förordning (EG) nr 661/2009 om allmän säkerhet hos motorfordon. De däck som används för provningen ska vara representativa för fordonet, väljas av fordonstillverkaren och registreras i tillägg 3 till bilaga I till denna förordning. De ska motsvara en av de däckdimensioner som är avsedda för fordonet som originalutrustning. Däcket ska vara eller bli tillgängligt på marknaden samtidigt som fordonet (5). Däcken ska pumpas till det tryck som rekommenderas av fordonstillverkaren för fordonets provningsvikt. Däcken ska ha minst det mönsterdjup som krävs enligt gällande lagstiftning.

3.2.3.

Innan mätningarna påbörjas ska motorn bringas till sitt normala drifttillstånd.

3.2.4.

Om fordonet kan drivas med mer än två hjul, ska det provas i det driftläge som är avsett för normal körning på väg.

3.2.5.

Om fordonet har en eller flera automatiskt styrda fläktar får ingen påverkan göras på detta system under mätningarna.

3.2.6.

Om fordonet har ett avgassystem som innehåller fibermaterial ska avgassystemet konditioneras före provningen i enlighet med bilaga IV.

4.

PROVNINGSMETODER

4.1.

Mätning av buller från fordon i rörelse

4.1.1.

Allmänna provningsförhållanden

Två linjer AA' och BB' som är parallella med linjen PP' och belägna 10 m framför respektive 10 m bakom linjen PP' ska utmärkas på provningsbanan.

Minst fyra mätningar ska göras på varje sida av fordonet och för varje växel. Preliminära mätningar kan göras för justeringsändamål men ska inte beaktas.

Mikrofonen ska placeras på ett avstånd av 7,5 ±0,05  m från banans referenslinje CC' och 1,2  ±0,02  m över markytan.

Referensaxeln för frifältsförhållanden (se IEC 61672-1:2002) ska vara vågrät och riktad vinkelrätt mot linjen CC' som motsvarar fordonets körsträcka.

4.1.2.

Särskilda provningsförhållanden för fordon

4.1.2.1.

Fordon i kategorierna M1, M2 ≤ 3 500  kg och N1

Fordonet ska köras så att dess mittlinje följer linjen CC' så nära som möjligt under hela provningen, från det att fordonets front passerar linjen AA' och till det att fordonets bakre del passerar linjen BB'. Om fordonet kan drivas med mer än två hjul, ska det provas i det driftläge som är avsett för normal körning på väg.

Om fordonet har en manuell tillsatsväxel eller en slutväxel med flera utväxlingar, ska det läge som används för normal stadskörning användas. I alla händelser ska de särskilda växellägena för krypkörning, parkering eller inbromsning uteslutas.

Fordonets provningsvikt ska vara enligt tabellen i punkt 3.2.1.

Provningshastigheten vtest är 50 ± 1 km/h. Provningshastigheten måste ha uppnåtts när referenspunkten befinner sig vid linjen PP’.

4.1.2.1.1.

Förhållandet effekt/vikt (PMR)

PMR definieras enligt följande:

PMR = (Pn/mt) x 1 000 [kW/1 000 kg]

Förhållandet effekt/vikt (PMR) används för att beräkna acceleration.

4.1.2.1.2.

Beräkning av acceleration

Accelerationsberäkningarna är endast tillämpliga på kategorierna M1, N1 och M2 ≤ 3 500  kg.

All acceleration beräknas med användande av olika fordonshastigheter på provbanan (6). De givna formlerna används för beräkning av of awot i, awot i+1 och awot test. Hastigheten vid antingen AA' eller PP' definieras som fordonshastigheten när referenspunkten passerar AA' (vAA') eller PP' (vPP'). Hastigheten vid BB' bestäms när fordonets bakre del passerar BB' (vBB'). Den metod som används för bestämning av accelerationen ska anges i provningsrapporten.

Beroende på fastställandet av referenspunkten för fordonet anges fordonets längd (lveh) på olika sätt i formeln nedan. Om referenspunkten är fordonets front: l = lveh; fordonets mitt: l = 1⁄2 lveh; fordonets bakre del: l = 0.

4.1.2.1.2.1.

Beräkningsförfarandet för fordon med manuell växellåda, automatisk växellåda, adaptiv växellåda eller växellåda med kontinuerligt varierbar utväxling (CVT (7)) som provas med låsta växlar är som följer:

awot test = ((vBB'/3,6)2 - (vAA'/3,6)2)/(2*(20 + l))

awot test som används vid bestämning av växelval ska vara medelvärdet av fyra awot test, i under varje giltig mätkörning.

Föracceleration får användas. Den punkt där gaspedalen trycks ned före linjen AA' ska registreras i provningsrapporten, dvs. formuläret med uppgifter om fordonet och provningsdata (se tillägg 3 till bilaga I).

4.1.2.1.2.2.

Beräkningsförfarandet för fordon med automatisk växellåda, adaptiv växellåda eller växellåda med kontinuerligt varierbar utväxling (CVT) som provas med olåsta växlar är som följer:

awot test som används vid bestämning av växelval ska vara medelvärdet av fyra awot test, i under varje giltig mätkörning.

I de fall där sådana anordningar eller åtgärder som beskrivs i punkt 4.1.2.1.4.2 används för att kontrollera växelvalet i syfte att uppfylla provningskraven, beräknas awot test med användande av följande ekvation:

awot test = ((vBB'/3,6)2 - (vAA'/3,6)2)/(2*(20 + l))

Föracceleration får användas.

Om inga av de anordningar eller åtgärder som beskrivs i punkt 4.1.2.1.4.2 används, beräknas awot test med hjälp av följande ekvation:

awot_testPP-BB = ((vBB'/3,6)2 - (vPP'/3,6)2)/(2*(10+l))

Föracceleration får inte användas.

Det ställe där gaspedalen trycks ned ska vara där fordonets referenspunkt passerar linjen AA'.

4.1.2.1.2.3.

Målacceleration

Genom målaccelerationen aurban definieras den typiska accelerationen i stadstrafik och den härleds ur statistiska undersökningar. Den är en funktion av förhållandet effekt/vikt för ett fordon.

Målaccelerationen aurban definieras enligt följande:

aurban = 0,63 * log10 (PMR) - 0,09

4.1.2.1.2.4.

Referensacceleration

Genom referensaccelerationen awot ref definieras den acceleration som krävs under accelerationsprovningen på provbanan. Den är en funktion av förhållandet effekt/vikt för ett fordon. Denna funktion skiljer sig åt för olika fordonskategorier.

Referensaccelerationen awot ref definieras med hjälp av följande formler:

awot ref = 1,59 * log10 (PMR) -1,41 för PMR ≥ 25

awot ref = aurban = 0,63 * log10 (PMR) - 0,09 för PMR < 25

4.1.2.1.3.

Partiell effektfaktor (kP)

Den partiella effektfaktorn kP (se punkt 4.1.3.1) används för den viktade kombinationen av accelerationsprovningens resultat och provning med konstant hastighet för fordon av kategorierna M1 och N1.

Vid andra provningar än provning med en enda växel ska awot ref användas i stället för awot test (se punkt 3.1.3.1).

4.1.2.1.4.

Val av utväxling

Valet av växlar för provningen beror på deras specifika accelerationspotential awot med full gas enligt den referensacceleration awot ref som krävs för accelerationsprovningen med full gas.

Vissa fordon kan ha olika mjukvaruprogram eller lägen för utväxlingen (t.ex. sport, vinter eller anpassad). Om fordonet har olika lägen som leder till giltiga accelerationer ska fordonstillverkaren till den tekniska tjänstens tillfredsställelse visa att fordonet provas i det läge som ger en acceleration som ligger så nära awot ref som möjligt.

4.1.2.1.4.1.

Fordon med manuell växellåda, automatisk växellåda, adaptiv växellåda eller växellåda med kontinuerligt varierbar utväxling som provas med låsta växlar

I fråga om val av utväxling är följande förhållanden möjliga:

a)

Om en specifik växel ger en acceleration som ligger inom ett toleransband av ±5 % av referensaccelerationen awot ref och som inte överskrider 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  kan provningen utföras med denna växel.

| b) | Om ingen av växlarna ger den acceleration som krävs, väljs en utväxling 'i' med en acceleration som är högre och en utväxling 'i + 1' med en acceleration som är lägre än referensaccelerationen. Om accelerationsvärdet för utväxling 'i' inte överskrider 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  används båda växlarna för provningen. Den viktade utväxlingen i förhållande till referensaccelerationen awot ref beräknas med följande formel:
  k = (a wot ref - a wot (i+1))/(a wot (i) - a wot (i+1)) |
| --- | --- |

b)

Om ingen av växlarna ger den acceleration som krävs, väljs en utväxling 'i' med en acceleration som är högre och en utväxling 'i + 1' med en acceleration som är lägre än referensaccelerationen. Om accelerationsvärdet för utväxling 'i' inte överskrider 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  används båda växlarna för provningen. Den viktade utväxlingen i förhållande till referensaccelerationen awot ref beräknas med följande formel:

k = (a wot ref - a wot (i+1))/(a wot (i) - a wot (i+1))

| c) | Om accelerationsvärdet för utväxling 'i' överskrider 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  ska den första växel som ger en acceleration under 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  användas om utväxling 'i + 1' inte ger en acceleration mindre än aurban. I detta fall ska två utväxlingar, 'i' och 'i + 1', användas inkl. utväxlingen 'i' med en acceleration som överskrider 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  I övriga fall ska ingen annan växel användas. Den acceleration awot test som uppnås under provningen ska användas i stället för awot ref för beräkning av den partiella effektfaktorn kP. [Ändr. 50] |
| --- | --- |

c)

Om accelerationsvärdet för utväxling 'i' överskrider 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  ska den första växel som ger en acceleration under 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  användas om utväxling 'i + 1' inte ger en acceleration mindre än aurban. I detta fall ska två utväxlingar, 'i' och 'i + 1', användas inkl. utväxlingen 'i' med en acceleration som överskrider 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  I övriga fall ska ingen annan växel användas. Den acceleration awot test som uppnås under provningen ska användas i stället för awot ref för beräkning av den partiella effektfaktorn kP. [Ändr. 50]

| d) | Om fordonet har en växellåda där det endast finns ett val för utväxlingen, utförs accelerationsprovningen i detta växelval. Den uppnådda accelerationen används därefter i stället för awot ref för beräkning av den partiella effektfaktorn kP. |
| --- | --- |

d)

Om fordonet har en växellåda där det endast finns ett val för utväxlingen, utförs accelerationsprovningen i detta växelval. Den uppnådda accelerationen används därefter i stället för awot ref för beräkning av den partiella effektfaktorn kP.

| e) | Om det nominella motorvarvtalet överskrids i en utväxling innan fordonet passerar BB' ska närmast högre växel användas. |
| --- | --- |

e)

Om det nominella motorvarvtalet överskrids i en utväxling innan fordonet passerar BB' ska närmast högre växel användas.

4.1.2.1.4.2.

Fordon med automatisk växellåda, adaptiv växellåda eller växellåda med kontinuerligt varierbar utväxling som provas med olåsta utväxlingar:

Växelvalsläget för full automatisk drift ska användas.

Accelerationsvärdet awot test ska beräknas enligt definitionen i punkt 4.1.2.1.2.2.

I provningen kan därefter ingå en växling till en lägre växel och en högre acceleration. En växling till en högre växel och en lägre acceleration är inte tillåten. En växling till en utväxling som inte används i stadstrafik ska undvikas.

Det är därför tillåtet att installera och använda elektroniska eller mekaniska anordningar, inkl. alternativa växelväljarlägen för att förekomma växling till en utväxling som inte normalt används under de särskilda provningsförhållandena för stadstrafik.

Den uppnådda accelerationen awot test ska vara större än eller lika med aurban.

Om möjligt ska tillverkaren vidta åtgärder för att undvika ett accelerationsvärde awot test som är större än 2,0  m/s2.

Den uppnådda accelerationen awot test används därefter i stället för awot ref för beräkning av den partiella effektfaktorn kP (se punkt 4.1.2.1.3).

4.1.2.1.5.

Accelerationsprovning

Tillverkaren ska definiera referenspunktens läge före linje AA' där gaspedalen ska tryckas ned helt. Gaspedalen ska tryckas ned helt (så snabbt som är praktiskt möjligt) när fordonets referenspunkt når den definierade punkten. Gaspedalen ska hållas i detta nedtryckta läge tills fordonets bakre del når linjen BB'. Gaspedalen ska därefter släppas så snabbt som möjligt. Den punkt där gaspedalen trycks ned helt ska registreras i provningsrapporten, dvs. formuläret med uppgifter om fordonet och provningsdata i enlighet med tillägg 3 till bilaga II. Den tekniska tjänsten ska ges möjlighet till förhandsprovning.

När det gäller ledade fordon som består av två icke-separerbara enheter som betraktas som ett enda fordon ska påhängsvagnen inte beaktas vid bestämningen av när linjen BB' passeras.

4.1.2.1.6.

Provning med konstant hastighet

Provning med konstant hastighet ska utföras med samma växel/växlar som anges för accelerationsprovningen, med en konstant hastighet av 50 km/h och med en tolerans av ±1 km/h mellan AA' och BB'. Under provning med konstant hastighet ska accelerationskontrollen ställas in så att en konstant hastighet bibehålls mellan AA' och BB' enligt specifikation. Om växeln är låst vid accelerationsprovningen ska samma växel vara låst vid provning med konstant hastighet.

Provning med konstant hastighet krävs inte för fordon med ett förhållande effekt/vikt (PMR) < 25.

4.1.2.2.

Fordon i kategorierna M2 > 3 500  kg, M3, N2 och N3

Fordonet ska köras så att dess mittlinje följer linjen CC' så nära som möjligt under hela provningen, från det att fordonets front passerar linjen AA' och till det att fordonets bakre del passerar linjen BB'. Provningen ska utföras utan släp- eller påhängsvagn. Om en släpvagn inte lätt kan separeras från dragfordonet ska släpvagnen inte beaktas vid bestämningen av när korsandet av linjen BB' sker. Om fordonet innehåller utrustning såsom betongblandare, kompressor osv. ska denna utrustning inte vara i gång under provningen. Fordonets provningsvikt ska vara enligt tabellen i punkt 3.2.1.

Målförhållanden för kategorierna M2 > 3 500  kg och N2:

När referenspunkten passerar linjen BB' ska motorvarvtalet nBB' ligga mellan 70 % och 74 % av det varvtal, S, vid vilket motorn utvecklar sin nominella maxeffekt och fordonshastigheten ska vara 35 km/h ±5 km/h. Mellan linjerna AA' och BB' ska en stabil acceleration säkerställas.

Målförhållanden för kategorierna M3 och N3:

När referenspunkten passerar linjen BB' ska motorvarvtalet nBB' ligga mellan 85 % och 89 % av det varvtal, S, vid vilket motorn utvecklar sin nominella maxeffekt och fordonshastigheten ska vara 35 km/h ±5 km/h. Mellan linjerna AA' och BB' ska en stabil acceleration säkerställas.

4.1.2.2.1.

Val av utväxling

4.1.2.2.1.1.

Fordon med manuell växellåda

Stabila accelerationsförhållanden ska säkerställas. Växelvalet bestäms av målförhållandena. Om skillnaden i hastighet överskrider den angivna toleransnivån ska två växlar provas, en över och en under målhastigheten.

Om mer än en växel uppfyller målförhållandena väljs den växel som ligger närmast 35 km/h. Om ingen växel uppfyller målförhållandet för vtest ska två växlar provas, en över och en under vtest. Motorns målvarvtal ska uppnås under alla förhållanden.

En stabil acceleration ska säkerställas. Om en stabil acceleration inte kan säkerställas med en viss växel ska denna växel inte beaktas.

4.1.2.2.1.2.

Fordon med automatisk växellåda, adaptiv växellåda eller växellåda med kontinuerligt varierbar utväxling (CVT)

Växelvalsläget för full automatisk drift ska användas. I provningen kan därefter ingå en växling till en lägre växel och en högre acceleration. En växling till en högre växel och en lägre acceleration ska inte vara tillåten. En växling till en utväxling som inte används i stadstrafik ska undvikas. Det är därför tillåtet att installera och använda elektroniska eller mekaniska anordningar för att undvika växling till en utväxling som inte används under de angivna provningsförhållandena för stadstrafik.

Om fordonet har en växelkonstruktion som endast erbjuder ett enda växelval (drive), som begränsar motorvarvtalet under provningen, ska fordonet endast provas med användande av fordonets målhastighet. Om fordonet använder en motor- och växelkombination som inte uppfyller kraven enligt punkt 4.1.2.2.1.1 ska fordonet endast provas med användande av fordonets målhastighet. Fordonets målhastighet (vBB') för provningen är 35 ± 5 km/h. En växling till en högre växel och en lägre acceleration är tillåten efter det att fordonets referenspunkt passerat linjen PP'. Två provningar ska utföras, en med sluthastigheten vtest = vBB' + 5 km/h och en med sluthastigheten vtest = vBB' - 5 km/h. Den registrerade bullernivån utgörs av resultatet från provningen med det högsta motorvarvtal som erhållits under provningen från AA' till BB'.

4.1.2.2.2.

Accelerationsprovning

När fordonets referenspunkt når linjen AA' ska gaspedalen tryckas ned helt (utan automatisk växling till en lägre växel än vad som normalt används vid stadskörning) och hållas helt nedtryckt tills fordonets bakre del passerar BB' och referenspunkten har passerat BB' med minst 5 m. Gaspedalen ska därefter släppas.

När det gäller ledade fordon som består av två icke-separerbara enheter som betraktas som ett enda fordon ska påhängsvagnen inte beaktas vid bestämningen av när linjen BB' passeras.

4.1.3.

Tolkning av resultaten

Den högsta A-viktade ljudtrycksnivå som uppmäts varje gång fordonet passerar mellan de två linjerna AA' och BB' ska registreras. Om en bullertopp som uppenbart inte sammanhänger med den allmänna ljudtrycksnivån observeras, ska mätningen inte beaktas. Minst fyra mätningar för varje provningsförhållande ska göras på varje sida av fordonet och för varje växel. Vänster och höger sida kan mätas samtidigt eller efter varandra. De första fyra på varandra följande giltiga mätresultaten inom 2 dB(A) (eventuella ogiltiga resultat får raderas; se punkt 3.1) ska användas för beräkningen av slutresultatet för den angivna sidan av fordonet. Medelvärdet för varje sida ska beräknas separat. Delresultatet utgörs av det högre av de två medelvärden som matematiskt avrundats till den första decimalen.

Hastighetsmätningarna vid AA', BB' och PP' ska registreras och användas vid beräkningarna med en signifikant decimal.

Den beräknade accelerationen awot test ska registreras med två decimaler.

4.1.3.1.

Fordon i kategorierna M1, N1 och M2 ≤ 3 500  kg

De beräknade värdena för accelerationsprovningen och provningen med konstant hastighet ges av följande formel:

Lwot rep = Lwot (i+1) + k * (Lwot(i) - Lwot (i+1))

Lcrs rep = Lcrs(i+1) + k * (Lcrs (i) - Lcrs (i+1))

där k = (awot ref - awot (i+1))/(awot (i) - awot (i+1))

Vid provning med en enda växel utgörs värdena av provningsresultatet från varje provning.

Slutresultatet beräknas genom att kombinera Lwot rep med Lcrs rep. Ekvationen är:

Lurban = Lwot rep - kP * (Lwot rep - Lcrs rep)

Viktningsfaktorn kP ger den partiella effektfaktorn för stadskörning. I andra fall än vid provning med en enda växel beräknas kP med följande formel:

kP = 1 – (aurban/awot ref)

Om endast en växel angivits för provningen erhålls kP med följande formel:

kP = 1 – (aurban/awot test)

I de fall där awot test är mindre än aurban:

kP = 0

4.1.3.2.

Fordon i kategorierna M2 > 3 500  kg, M3, N2 och N3

När en växel provas är slutresultatet lika med delresultatet. När två växlar provas ska det aritmetiska medelvärdet av delresultaten beräknas.

4.2.

Mätning av buller från stillastående fordon

4.2.1.

Ljudnivå i närheten av fordonen

Mätresultaten ska införas i den provningsrapport som avses i tillägg 3 till bilaga I.

4.2.2.

Akustiska mätningar

En precisionsljudmätare eller motsvarande mätsystem enligt definition i punkt 2.1 ska användas för mätningarna.

4.2.3.

Provningsområde – lokala förhållanden i enlighet med figur 1 i tillägg 2 till bilaga II

4.2.3.1.

I närheten av mikrofonen får det inte finnas något hinder som kan påverka det akustiska fältet och ingen person får befinna sig mellan mikrofonen och bullerkällan. Den som avläser mätaren ska vara placerad så att denne inte påverkar mätaravläsningen.

4.2.4.

Störande ljud och vindpåverkan

De avläsningar på mätinstrumenten som bildas av omgivande buller och vind ska vara minst 10 dB(A) under den ljudnivå som ska mätas. En lämplig vindskärm kan monteras på mikrofonen, förutsatt att dess inverkan på mikrofonens känslighet beaktas (se punkt 2.1).

4.2.5.

Mätmetod

4.2.5.1.

Mätningarnas utförande och antal

Den högsta ljudnivån, uttryckt i A-viktade decibel (dB(A)), ska mätas under den driftperiod som avses i punkt 4.2.5.3.2.1.

Minst tre mätningar ska göras vid varje mätpunkt.

4.2.5.2.

Placering och förberedelse av fordonet

Fordonet ska placeras på provningsareans mittfält med växelspaken i friläge och kopplingen uppsläppt. Om fordonets konstruktion inte tillåter detta ska fordonet provas i enlighet med tillverkarens föreskrifter för provning av stationär motor. Före varje mätomgång ska motorn bringas till sitt normala drifttillstånd enligt tillverkarens specifikationer.

Om fordonet är försett med en eller flera automatiskt styrda fläktar får ingen påverkan göras på detta system under ljudnivåmätningarna.

Motorhuven eller annat motorrumsskydd, om sådant är monterat, ska vara stängda.

4.2.5.3.

Mätning av buller i närheten av avgasröret i enlighet med figur 1 i tillägg 2 till bilaga II.

4.2.5.3.1.

Mikrofonplaceringar

4.2.5.3.1.1.

Mikrofonen ska placeras på ett avstånd av 0,5  m ±0,01  m från avgasrörets referenspunkt som definieras i figur 1 och i en vinkel av 45o (±5o) mot flödesaxeln vid rörmynningen. Mikrofonen ska vara på samma höjd som referenspunkten men inte lägre än 0,2  m från markytan. Mikrofonens referensaxel ska ligga i ett plan parallellt med markytan och vara riktad mot referenspunkten på avgasrörets mynning. Om två mikrofonlägen är möjliga ska den placering som är längst bort i sidled från fordonets längsgående mittlinje användas. Om avgasrörsmynningens flödesaxel är 90o mot fordonets längsgående mittlinje ska mikrofonen placeras i den punkt som är längst bort från motorn.

4.2.5.3.1.2.

För fordon med avgasrör vars mynningar har ett inbördes avstånd av mer än 0,3  m ska mätningar göras för varje mynning. Den högsta nivån ska registreras.

4.2.5.3.1.3.

Om ett avgasrör är försett med två eller flera mynningar vars inbördes avstånd är mindre än 0,3  m och som är förbundna med samma ljuddämpare ska endast en mätning göras, varvid mikrofonen placeras vid den mynning som är närmast fordonets yttre kant eller, om en sådan mynning inte finns, vid den mynning som är högst över markytan.

4.2.5.3.1.4.

För fordon med ett lodrätt avgasrör (t.ex. lastfordon) ska mikrofonen placeras på samma höjd som avgasrörets mynning. Dess axel ska vara lodrät och riktad uppåt. Den ska placeras på ett avstånd av 0,5  m ±0,01  m från avgasrörets referenspunkt men aldrig mindre än 0,2  m från den yttersida av fordonet som är närmast avgasröret.

4.2.5.3.1.5.

Om avgasrörsmynningen är placerad under fordonets karosseri ska mikrofonen placeras minst 0,2  m från fordonets närmaste del, vid en punkt nära men aldrig mindre än 0,5  m från avgasrörets referenspunkt, på en höjd av 0,2  m över markytan och inte i linje med avgasflödet. Vinkelinställningskravet i punkt 4.2.5.3.1.1 kan i vissa fall inte uppfyllas.

4.2.5.3.2.

Driftförhållanden för motorn

4.2.5.3.2.1.

Motorns målvarvtal

Motorns målvarvtal definieras enligt följande:

| — | 75 % av motorvarvtalet S för fordon med ett nominellt motorvarvtal ≤ 5 000  min-1 |
| --- | --- |

—

75 % av motorvarvtalet S för fordon med ett nominellt motorvarvtal ≤ 5 000  min-1

| — | 3 750  min-1 för fordon med ett nominellt motorvarvtal över 5 000  min-1 och under 7 500  min-1 |
| --- | --- |

—

3 750  min-1 för fordon med ett nominellt motorvarvtal över 5 000  min-1 och under 7 500  min-1

| — | 50 % av motorvarvtalet S för fordon med ett nominellt motorvarvtal ≥ 7 500  min-1 |
| --- | --- |

—

50 % av motorvarvtalet S för fordon med ett nominellt motorvarvtal ≥ 7 500  min-1

Om fordonet inte kan uppnå ett motorvarvtal enligt ovan ska motorns målvarvtal vara 5 % under det högsta möjliga varvtalet för denna stillastående provning.

4.2.5.3.2.2.

Provningsförfarande

Motorvarvtalet ska gradvis ökas från tomgång till motorns målvarvtal, utan att ett toleransband av ±3 % av motorns målvarvtal överskrids, och hållas konstant. Gasreglaget ska därefter snabbt släppas och motorns varvtal ska återgå till tomgång. Bullernivån ska mätas under en driftperiod med konstant motorvarvtal under 1 sekund och genom hela retardationsperioden, och mätaravläsningen av den högsta ljudnivån, matematiskt avrundad till en decimal, tas som provningsvärde.

4.2.5.3.2.3.

Provningsvalidering

Mätningen ska betraktas som giltig om provningsmotorvarvtalet under minst 1 sekund är lika med motorns målvarvtal med en avvikelse på högst ±3 %.

4.2.6.

Resultat

Minst tre mätningar ska göras i varje provningsläge. Den högsta A-viktade ljudtrycksnivå som anges under var och en av de tre mätningarna ska registreras. De första tre på varandra följande giltiga mätresultaten inom 2 dB(A) (radera eventuella ogiltiga resultat, med beaktande av specifikationerna för provningsområdet enligt punkt 3.1) ska användas för att bestämma det givna mätlägets slutresultat. Den högsta ljudnivån för alla mätlägen och av de tre mätresultaten ska utgöra slutresultatet.

---

(1)  En provning görs på ett stillastående fordon för att fastställa ett referensvärde för de myndigheter som tillämpar denna metod för att kontrollera fordon i bruk.

(2)  I enlighet med bilaga VII till denna förordning.

(3)  Så som visas i figur 1 i tillägg 1 till bilaga II till denna förordning.

(4)  Så som visas i figur 1 i tillägg 1 till bilaga II till denna förordning.

(5)  Eftersom däckens bidrag till den totala ljudemissionen är betydande, måste hänsyn tas till befintlig lagstiftning avseende ljudemission från däck/vägbana. Drivhjulsdäck, vinterdäck och däck för särskilt bruk ska på tillverkarens begäran undantas från mätningarna för typgodkännande och kontroll av produktionsöverensstämmelse, i enlighet med FN/ECE-föreskrifter nr 117 (EUT L 231, 29.8.2008, s. 19)

  de senaste ändringarna av ECE-föreskrift
  nr 117. [Ändr. 49]

(6)  Se figur 1 i bilaga VII

(7)  Kontinuerligt varierbar utväxling (CVT – Continuously variable transmission).

Tillägg 1

Image

| | T = sett ovanifrån
  S = sett från sidan
  A = snedskuret rör
  B = nedböjt rör
  C = rakt rör
  D = vertikalt rör
  1 = referenspunkt
  2 = vägyta |
| --- | --- |

Image

T = sett ovanifrån

S = sett från sidan

A = snedskuret rör

B = nedböjt rör

C = rakt rör

D = vertikalt rör

1 = referenspunkt

2 = vägyta

Figur 2: Referenspunkt

| | |
| --- | --- |
| Figur 3a | Figur 3b |

Image

Image

Figur 3a

Figur 3b

| | |
| --- | --- |
| Figur 3c | Figur 3d |

Image

Image

Figur 3c

Figur 3d

| Figurerna 3a–3d: | Exempel på placering av mikrofonen, beroende på avgasrörets placering |
| --- | --- |

Figurerna 3a–3d:

Exempel på placering av mikrofonen, beroende på avgasrörets placering

BILAGA III

Gränsvärden

Den ljudnivå som uppmätts i enlighet med bestämmelserna i bilaga II
  , avrundad nedåt till närmaste decimal när mantissan är lägre än 0,5, och avrundad uppåt till närmaste decimal om mantissan är lika med eller högre än 0,5,
  får inte överstiga följande gränsvärden:

| Fordons- kategori | Beskrivning av fordonskategorin | Gränsvärden


  uttryckt i dB(A)


  [decibel (A)] |
| --- | --- | --- |
| Gränsvärden för typgodkännande av nya fordonstyper | Gränsvärden för typgodkännande av nya fordonstyper | Gränsvärden för registrering, försäljning och ibruktagande av nya fordon |
| Fas 1; gällande från


  [2 år efter offentliggörandet] | Fas 2; gällande från


  [5 år efter offentliggörandet] | Fas 3; gällande från


  [7 år efter offentliggörandet] |
| Allmänt | Terrängfordon

   (*) | Allmänt | Terrängfordon

   (*) | Allmänt | Terrängfordon

   (*) |
| M | Fordon som används för persontransport | | | | | | |
| M1 | antal säten < 9 | 70 | 71

   (**) | 68 | 69

   (**) | 68 | 69

   (**) |
| M1 | antal säten < 9;


  förhållande effekt/vikt > 150 kW/ton | 71 | 71 | 69 | 69 | 69 | 69 |
| M2 | antal säten > 9; vikt < 2 ton | 72 | 72 | 70 | 70 | 70 | 70 |
| M2 | antal säten > 9; 2 ton < vikt < 3,5  ton | 73 | 74 | 71 | 72 | 71 | 72 |
| M2 | antal säten > 9; 3,5  ton < vikt < 5 ton;


  nominell motoreffekt < 150 kW | 74 | 75 | 72 | 73 | 72 | 73 |
| M2 | antal säten > 9; 3,5  ton < vikt < 5 ton;


  nominell motoreffekt > 150 kW | 76 | 78 | 74 | 76 | 74 | 76 |
| M3 | antal säten > 9; vikt > 5 ton;


  nominell motoreffekt < 150 kW | 75 | 76 | 73 | 74 | 73 | 74 |
| M3 | antal säten > 9; vikt > 5 ton;


  nominell motoreffekt >150 kW | 77 | 79 | 75 | 77 | 75 | 77 |
| N | Fordon som används för varutransport | | | | | | |
| N1 | vikt < 2 ton | 71 | 71 | 69 | 69 | 69 | 69 |
| N1 | 2 ton < vikt <3,5  ton | 72 | 73 | 70 | 71 | 70 | 71 |
| N2 | 3,5  ton < vikt < 12 ton;


  nominell motoreffekt < 75 kW | 74 | 75 | 72 | 73 | 72 | 73 |
| N2 | 3,5  ton < vikt < 12 ton;


  75 W< nominell motoreffekt < 150 kW | 75 | 76 | 73 | 74 | 73 | 74 |
| N2 | 3,5  ton < vikt < 12 ton;


  nominell motoreffekt > 150 kW | 77 | 79 | 75 | 77 | 75 | 77 |
| N3 | vikt > 12 ton;






  75 W

  <

  nominell motoreffekt < 150 kW | 77 | 78 | 75 | 76 | 75 | 76 |
| N3 | vikt > 12 ton;






  nominell motoreffekt

  >

  150 kW | 80 | 82 | 78 | 80 | 78 | 80 |

Fordons- kategori

Beskrivning av fordonskategorin

Gränsvärden

uttryckt i dB(A)

[decibel (A)]

Gränsvärden för typgodkännande av nya fordonstyper

Gränsvärden för typgodkännande av nya fordonstyper

Gränsvärden för registrering, försäljning och ibruktagande av nya fordon

Fas 1; gällande från

[2 år efter offentliggörandet]

Fas 2; gällande från

[5 år efter offentliggörandet]

Fas 3; gällande från

[7 år efter offentliggörandet]

Allmänt

Terrängfordon

   (*)

Allmänt

Terrängfordon

   (*)

Allmänt

Terrängfordon

   (*)

M

Fordon som används för persontransport

M1

antal säten < 9

70

71

   (**)

68

69

   (**)

68

69

   (**)

M1

antal säten < 9;

förhållande effekt/vikt > 150 kW/ton

71

71

69

69

69

69

M2

antal säten > 9; vikt < 2 ton

72

72

70

70

70

70

M2

antal säten > 9; 2 ton < vikt < 3,5  ton

73

74

71

72

71

72

M2

antal säten > 9; 3,5  ton < vikt < 5 ton;

nominell motoreffekt < 150 kW

74

75

72

73

72

73

M2

antal säten > 9; 3,5  ton < vikt < 5 ton;

nominell motoreffekt > 150 kW

76

78

74

76

74

76

M3

antal säten > 9; vikt > 5 ton;

nominell motoreffekt < 150 kW

75

76

73

74

73

74

M3

antal säten > 9; vikt > 5 ton;

nominell motoreffekt >150 kW

77

79

75

77

75

77

N

Fordon som används för varutransport

N1

vikt < 2 ton

71

71

69

69

69

69

N1

2 ton < vikt <3,5  ton

72

73

70

71

70

71

N2

3,5  ton < vikt < 12 ton;

nominell motoreffekt < 75 kW

74

75

72

73

72

73

N2

3,5  ton < vikt < 12 ton;

75 W< nominell motoreffekt < 150 kW

75

76

73

74

73

74

N2

3,5  ton < vikt < 12 ton;

nominell motoreffekt > 150 kW

77

79

75

77

75

77

N3

vikt > 12 ton;

75 W

  <

  nominell motoreffekt < 150 kW

77

78

75

76

75

76

N3

vikt > 12 ton;

nominell motoreffekt

  >

  150 kW

80

82

78

80

78

80

| Fordons- kategori | Beskrivning av fordonskategorin | Gränsvärden för typgodkännande av nya fordonstyper utryckt i dB(A)




  [decibel (A)]

   (*) | Gränsvärden för typgodkännande både av nya fordonstyper och för registrering, försäljning och ibruktagande av nya fordon uttryckt i dB(A)




  [decibel (A)]

   (*) |
| --- | --- | --- | --- |
| Fas 1; gällande från




  [6 år efter offentliggörandet] | Fas 2; gällande från




  [8 år efter offentliggörandet] |
| M | Fordon som används för persontransport |
| M1 | antal säten ≤ 9; ≤ 125 kW/ton | 68 | 68 |
| antal säten ≤ 9; 125kW/ton < förhållande effekt/vikt≤ 150kW/ton | 70 | 70 |
| Antal säten ≤ 9; förhållande effekt/vikt > 150 kW/ton | 73 | 73 |
| M1 | Antal säten ≤ 4 inklusive föraren; förhållande effekt/vikt > 200 kW/ton; förarsätets R-punkt < 450 mm från marken | 74 | 74 |
| M2 | antal säten > 9; vikt ≤ 2,5 ton; | 69 | 69 |
| antal säten > 9; 2,5  ton < vikt < 3,5  ton | 72 | 72 |
| antal säten > 9; 3,5 ton < vikt < 5 ton; | 75 | 75 |
| M3 | antal säten > 9; vikt > 5 ton; nominell motoreffekt ≤180 kW | 74 | 74 |
| antal säten > 9; vikt > 5 ton; 180 kW< nominell motoreffekt ≤ 250 kW | 77 | 77 |
| antal säten > 9; vikt > 5 ton; nominell motoreffekt >250 kW | 78 | 78 |
| N | Fordon som används för varutransport |
| N1 | vikt < 2,5  ton | 69 | 69 |
| 2,5  ton < vikt < 3,5  ton | 71 | 71 |
| N2 | 3,5 ton < vikt < 12 ton;




  nominell motoreffekt < 150 kW | 75 | 75 |
| 3,5 ton < vikt ≤ 12 ton; nominell motoreffekt > 150 kW | 76 | 76 |
| N3 | vikt < 12 ton; nominell motoreffekt ≤180 kW | 77 | 77 |
| vikt > 12 ton; 180< nominell motoreffekt ≤ 250 kW | 79 | 79 |
| vikt > 12 ton; nominell motoreffekt >250 kW | 81 | 81 |

Fordons- kategori

Beskrivning av fordonskategorin

Gränsvärden för typgodkännande av nya fordonstyper utryckt i dB(A)

[decibel (A)]

   (*)

Gränsvärden för typgodkännande både av nya fordonstyper och för registrering, försäljning och ibruktagande av nya fordon uttryckt i dB(A)

[decibel (A)]

   (*)

Fas 1; gällande från

[6 år efter offentliggörandet]

Fas 2; gällande från

[8 år efter offentliggörandet]

M

Fordon som används för persontransport

M1

antal säten ≤ 9; ≤ 125 kW/ton

68

68

antal säten ≤ 9; 125kW/ton < förhållande effekt/vikt≤ 150kW/ton

70

70

Antal säten ≤ 9; förhållande effekt/vikt > 150 kW/ton

73

73

M1

Antal säten ≤ 4 inklusive föraren; förhållande effekt/vikt > 200 kW/ton; förarsätets R-punkt < 450 mm från marken

74

74

M2

antal säten > 9; vikt ≤ 2,5 ton;

69

69

antal säten > 9; 2,5  ton < vikt < 3,5  ton

72

72

antal säten > 9; 3,5 ton < vikt < 5 ton;

75

75

M3

antal säten > 9; vikt > 5 ton; nominell motoreffekt ≤180 kW

74

74

antal säten > 9; vikt > 5 ton; 180 kW< nominell motoreffekt ≤ 250 kW

77

77

antal säten > 9; vikt > 5 ton; nominell motoreffekt >250 kW

78

78

N

Fordon som används för varutransport

N1

vikt < 2,5  ton

69

69

2,5  ton < vikt < 3,5  ton

71

71

N2

3,5 ton < vikt < 12 ton;

nominell motoreffekt < 150 kW

75

75

3,5 ton < vikt ≤ 12 ton; nominell motoreffekt > 150 kW

76

76

N3

vikt < 12 ton; nominell motoreffekt ≤180 kW

77

77

vikt > 12 ton; 180< nominell motoreffekt ≤ 250 kW

79

79

vikt > 12 ton; nominell motoreffekt >250 kW

81

81

---

(*)  

  Höjda gränsvärden Gränsvärdena
  ska

  endast gälla om fordonet överensstämmer med höjas med 1dB för fordon som uppfyller
  den relevanta definitionen av terränggående fordon enligt punkt 4 i avsnitt A i bilaga II till direktiv 2007/46/EG.

(**)  När det gäller fordon i kategorin M1 ska de höjda gränsvärdena för terränggående fordon tillämpas endast om den största tillåtna vikten är > 2 ton.
  [Ändr. 61]

BILAGA IV

Ljuddämpningssystem som innehåller akustiskt absorberande fibermaterial

| 1. | Allmänt
  Ljudabsorberande fibermaterial får användas i ljuddämpningssystem eller komponenter i dessa, om minst ett av följande förhållanden föreligger:






  a) | Avgaserna kommer inte i kontakt med fibermaterialet. |
| --- | --- | --- |

1.

Allmänt

Ljudabsorberande fibermaterial får användas i ljuddämpningssystem eller komponenter i dessa, om minst ett av följande förhållanden föreligger:

a)

Avgaserna kommer inte i kontakt med fibermaterialet.

| b) | Ljuddämpningssystemet eller komponenterna tillhör samma konstruktionsfamilj som system eller komponenter för vilka det har visats, i samband med ett typgodkännandeförfarande enligt kraven i denna förordning för en annan fordonstyp, att de inte är utsatta för försämring. |
| --- | --- |

b)

Ljuddämpningssystemet eller komponenterna tillhör samma konstruktionsfamilj som system eller komponenter för vilka det har visats, i samband med ett typgodkännandeförfarande enligt kraven i denna förordning för en annan fordonstyp, att de inte är utsatta för försämring.

Om inget av dessa förhållanden föreligger ska hela ljuddämpningssystemet eller komponenterna genomgå en konventionell konditionering enligt något av de tre förfaranden som beskrivs nedan.

1.1.

Kontinuerlig körning på väg 10 000  km

1.1.1.

Av denna körning ska 50 ± 20 % bestå av stadskörning och resten av långdistanskörning i hög hastighet. Den kontinuerliga körningen på väg kan ersättas av motsvarande program på provbana.

1.1.2.

De två typerna av körning bör alterneras minst två gånger.

1.1.3.

Det fullständiga provningsprogrammet ska omfatta minst 10 avbrott på vardera minst tre timmar för att återge de verkningar av avkylning och eventuell kondens som kan uppstå.

1.2.

Konditionering i provbänk

1.2.1.

Med hjälp av standarddelar och i enlighet med tillverkarens anvisningar ska avgassystemet eller komponenterna monteras på det fordon som avses i punkt 1.3 i bilaga I eller på den motor som avses i punkt 1.4 i bilaga I. Vid användning av det fordon som avses i punkt 1.3 i bilaga I, ska fordonet monteras på en rulldynamometer. Vid användning av den motor som avses i punkt 1.4 i bilaga I, ska motorn anslutas till en dynamometer.

1.2.2.

Provningen ska utföras under sex sextimmarsperioder med ett avbrott på minst 12 timmar mellan varje period för att återge de verkningar av avkylning och eventuell kondens som kan uppstå.

1.2.3.

Under varje sextimmarsperiod ska motorn i tur och ordning köras under följande förhållanden:

| a) | Fem minuter vid tomgångsvarvtal. |
| --- | --- |

a)

Fem minuter vid tomgångsvarvtal.

| b) | En timme med 1/4 belastning vid 3/4 av nominellt maxvarvtal (S). |
| --- | --- |

b)

En timme med 1/4 belastning vid 3/4 av nominellt maxvarvtal (S).

| c) | En timme med 1/2 belastning vid 3/4 av nominellt maxvarvtal (S). |
| --- | --- |

c)

En timme med 1/2 belastning vid 3/4 av nominellt maxvarvtal (S).

| d) | 10 minuter med full belastning vid 3/4 av nominellt maxvarvtal (S). |
| --- | --- |

d)

10 minuter med full belastning vid 3/4 av nominellt maxvarvtal (S).

| e) | 15 minuter med 1/2 belastning vid nominellt maxvarvtal (S). |
| --- | --- |

e)

15 minuter med 1/2 belastning vid nominellt maxvarvtal (S).

| f) | 30 minuter med 1/4 belastning vid nominellt maxvarvtal (S). |
| --- | --- |

f)

30 minuter med 1/4 belastning vid nominellt maxvarvtal (S).

Total tid för dessa sex sekvenser: tre timmar.

Varje period ska omfatta två omgångar av ovanstående förhållandesekvenser i följd från a till f.

1.2.4.

Under provningen får ljuddämpningssystemet eller komponenterna inte kylas med tryckluftskylning som simulerar normalt luftflöde runt fordonet. På tillverkarens begäran får ljuddämpningssystemet eller komponenterna icke desto mindre kylas för att inte överskrida den temperatur som mäts vid inloppet när fordonet körs i högsta hastighet.

1.3.

Konditionering genom pulsering

1.3.1.

Ljuddämpningssystemet eller komponenterna ska monteras på det fordon som avses i punkt 1.3 i bilaga I eller på den motor som avses i punkt 1.4 i bilaga I. I det förra fallet ska fordonet monteras på en rulldynamometer.

I det senare fallet ska motorn kopplas till en dynamometer. Provningsutrustningen, varöver en detaljerad ritning visas i figur 1 i tillägget till denna bilaga, ska monteras vid ljuddämpningssystemets mynning. All annan utrustning som ger motsvarande resultat ska godtas.

1.3.2.

Provningsutrustningen ska ställas in så att avgasflödet växelvis avbryts och återställs genom snabbventilen i 2 500 cykler.

1.3.3.

Ventilen ska öppnas när avgasmottrycket, uppmätt minst 100 mm nedströms från inloppsflänsen, når ett värde mellan 0,35 och 0,40  kPa. Den ska stängas när detta tryck inte avviker med mer än 10 % från sitt stabiliserade värde uppmätt med öppen ventil.

1.3.4.

Tidreläet ska ställas in för den avgasperiod som följer av bestämmelserna i punkt 1.3.3.

1.3.5.

Motorvarvtalet ska vara 75 % av det varvtal (S) vid vilket motorn utvecklar högsta effekt.

1.3.6.

Den effekt som visas av dynamometern ska vara 50 % av den fullgaseffekt som uppmäts vid 75 % av motorvarvtalet (S).

1.3.7.

Eventuella dräneringshål ska vara stängda under provningen.

1.3.8.

Hela provningen ska fullföljas inom 48 timmar.

En avsvalningsperiod ska vid behov iakttas efter varje timme.

Tillägg 1

Image

| 1. | Inloppsfläns eller muff för anslutning till utloppet på det avgassystem som ska provas. |
| --- | --- |
| 2. | Manuell reglerventil. |
| 3. | Utjämningsbehållare med en största kapacitet av 40 l och en påfyllningstid av minst en sekund. |
| 4. | Tryckbrytare med ett arbetsområde från 5 kPa till 250 kPa. |
| 5. | Tidrelä. |
| 6. | Pulsräknare. |
| 7. | Snabbventil, t.ex. en avgasbromsventil 60 mm i diameter, som manövreras med en pneumatisk cylinder som utvecklar en kraft av 120 N vid 4 bar. Svarstiden vid såväl öppning som stängning får inte överstiga 0,5  s. |
| 8. | Evakuering av avgaser. |
| 9. | Böjlig slang. |
| 10. | Tryckmätare. |

1.

Inloppsfläns eller muff för anslutning till utloppet på det avgassystem som ska provas.

2.

Manuell reglerventil.

3.

Utjämningsbehållare med en största kapacitet av 40 l och en påfyllningstid av minst en sekund.

4.

Tryckbrytare med ett arbetsområde från 5 kPa till 250 kPa.

5.

Tidrelä.

6.

Pulsräknare.

7.

Snabbventil, t.ex. en avgasbromsventil 60 mm i diameter, som manövreras med en pneumatisk cylinder som utvecklar en kraft av 120 N vid 4 bar. Svarstiden vid såväl öppning som stängning får inte överstiga 0,5  s.

8.

Evakuering av avgaser.

9.

Böjlig slang.

10.

Tryckmätare.

BILAGA V

Tryckluftsbuller

| 1. | Mätmetod |
| --- | --- |
| | Mätningen utförs med mikrofonerna placerade i lägena 2 och 6 i figur 1, med stillastående fordon. Den högsta A-viktade bullernivån ska registreras under tryckregulatorns avluftning och avluftningen efter användandet av både färdbroms och parkeringsbroms. |
| | Bullret under tryckregulatorns avluftning mäts med motorn på tomgång. Avluftningsbullret registreras medan färd- och parkeringsbromsarna används; före varje mätning ska tryckluftsaggregatet bringas till högsta tillåtna arbetstryck varefter motorn ska stängas av. |
| 2. | Bedömning av resultaten |
| | För alla mikrofonlägen görs två mätningar. För att kompensera för mätutrustningens brister reduceras mätaravläsningen med 1 dB(A), varefter det reducerade värdet anges som mätresultat. Resultaten betraktas som giltiga om skillnaden mellan mätningarna vid ett mikrofonläge inte överskrider 2 dB(A). Det högsta uppmätta värdet anges som resultat. Om detta värde överskrider bullergränsvärdet med 1 dB(A) ska ytterligare två mätningar göras med motsvarande mikrofonläge. I detta fall måste tre av de fyra mätresultat som erhållits med denna placering vara förenliga med bullergränsvärdet. |
| 3. | Gränsvärde |
| | Ljudnivån får inte överskrida gränsvärdet 72 dB(A). |

1.

Mätmetod

Mätningen utförs med mikrofonerna placerade i lägena 2 och 6 i figur 1, med stillastående fordon. Den högsta A-viktade bullernivån ska registreras under tryckregulatorns avluftning och avluftningen efter användandet av både färdbroms och parkeringsbroms.

Bullret under tryckregulatorns avluftning mäts med motorn på tomgång. Avluftningsbullret registreras medan färd- och parkeringsbromsarna används; före varje mätning ska tryckluftsaggregatet bringas till högsta tillåtna arbetstryck varefter motorn ska stängas av.

2.

Bedömning av resultaten

För alla mikrofonlägen görs två mätningar. För att kompensera för mätutrustningens brister reduceras mätaravläsningen med 1 dB(A), varefter det reducerade värdet anges som mätresultat. Resultaten betraktas som giltiga om skillnaden mellan mätningarna vid ett mikrofonläge inte överskrider 2 dB(A). Det högsta uppmätta värdet anges som resultat. Om detta värde överskrider bullergränsvärdet med 1 dB(A) ska ytterligare två mätningar göras med motsvarande mikrofonläge. I detta fall måste tre av de fyra mätresultat som erhållits med denna placering vara förenliga med bullergränsvärdet.

3.

Gränsvärde

Ljudnivån får inte överskrida gränsvärdet 72 dB(A).

Tillägg 1

Figur 1: Mikrofonlägen vid mätning av tryckluftsbuller

Image

Mätningen utförs på stillastående fordon enligt figur 1 med användande av två mikrofonlägen på ett avstånd av 7 m från fordonens ytterkontur och 1,2 m över markytan.

BILAGA VI

Kontroll av fordonens produktionsöverensstämmelse

| 1. | Allmänt |
| --- | --- |
| | Dessa krav överensstämmer med den provning som ska utföras för att kontrollera produktionens överensstämmelse med godkänd typ enligt punkt 5 i bilaga I. |
| 2. | Provningsförfarande |
| | Provningsområdet och mätinstrumenten ska vara de som beskrivs i bilaga II. |
| 2.1. | Det/de fordon som provas ska genomgå mätning av buller från fordon i rörelse enligt beskrivningen i punkt 4.1 i bilaga II. |
| 2.2. | Tryckluftsljud |
| | Fordon med en högsta vikt som överstiger 2 800  kg och som är utrustade med tryckluftssystem ska genomgå den ytterligare provningen för mätning av tryckluftsljudet enligt beskrivning i punkt 1 i bilaga V. |
| 2.3. | Ytterligare bestämmelser om ljudemission |
| | Fordonstillverkaren ska fastställa överensstämmelsen med de ytterligare bestämmelserna om ljudemission (ASEP), genom att göra en ändamålsenlig bedömning eller genom att utföra den provning som beskrivs i bilaga VIII. |
| 3. | Provtagning och bedömning av resultaten |
| | Ett fordon ska väljas ut och genomgå de provningar som avses i punkt 2. Om provningsresultaten uppfyller kraven för produktionsöverensstämmelse i bilaga X till direktiv 2007/46/EG, ska fordonet anses uppfylla bestämmelserna om produktionsöverensstämmelse.
  De tillämpliga kraven för produktionsöverensstämmelse är de gränsvärden som fastställs i bilaga III med en ytterligare marginal på 1 dB(A). [Ändr. 52] |
| | Om något av provningsresultaten inte uppfyller kraven för produktionsöverensstämmelse i bilaga X till direktiv 2007/46/EG, ska ytterligare två fordon av samma typ provas i enlighet med punkt 2 i denna bilaga. |
| | Om provningsresultaten för det andra och det tredje fordonet uppfyller kraven för produktionsöverensstämmelse i bilaga X till direktiv 2007/46/EG anses produktionsöverensstämmelse föreligga. |
| | Om något av provningsresultaten för det andra eller det tredje fordonet inte uppfyller kraven för produktionsöverensstämmelse enligt bilaga X till direktiv 2007/46/EG, ska fordonstypen inte anses överensstämma med kraven i denna förordning och tillverkaren ska vidta de åtgärder som krävs för att återställa produktionsöverensstämmelsen. |

1.

Allmänt

Dessa krav överensstämmer med den provning som ska utföras för att kontrollera produktionens överensstämmelse med godkänd typ enligt punkt 5 i bilaga I.

2.

Provningsförfarande

Provningsområdet och mätinstrumenten ska vara de som beskrivs i bilaga II.

2.1.

Det/de fordon som provas ska genomgå mätning av buller från fordon i rörelse enligt beskrivningen i punkt 4.1 i bilaga II.

2.2.

Tryckluftsljud

Fordon med en högsta vikt som överstiger 2 800  kg och som är utrustade med tryckluftssystem ska genomgå den ytterligare provningen för mätning av tryckluftsljudet enligt beskrivning i punkt 1 i bilaga V.

2.3.

Ytterligare bestämmelser om ljudemission

Fordonstillverkaren ska fastställa överensstämmelsen med de ytterligare bestämmelserna om ljudemission (ASEP), genom att göra en ändamålsenlig bedömning eller genom att utföra den provning som beskrivs i bilaga VIII.

3.

Provtagning och bedömning av resultaten

Ett fordon ska väljas ut och genomgå de provningar som avses i punkt 2. Om provningsresultaten uppfyller kraven för produktionsöverensstämmelse i bilaga X till direktiv 2007/46/EG, ska fordonet anses uppfylla bestämmelserna om produktionsöverensstämmelse.
  De tillämpliga kraven för produktionsöverensstämmelse är de gränsvärden som fastställs i bilaga III med en ytterligare marginal på 1 dB(A). [Ändr. 52]

Om något av provningsresultaten inte uppfyller kraven för produktionsöverensstämmelse i bilaga X till direktiv 2007/46/EG, ska ytterligare två fordon av samma typ provas i enlighet med punkt 2 i denna bilaga.

Om provningsresultaten för det andra och det tredje fordonet uppfyller kraven för produktionsöverensstämmelse i bilaga X till direktiv 2007/46/EG anses produktionsöverensstämmelse föreligga.

Om något av provningsresultaten för det andra eller det tredje fordonet inte uppfyller kraven för produktionsöverensstämmelse enligt bilaga X till direktiv 2007/46/EG, ska fordonstypen inte anses överensstämma med kraven i denna förordning och tillverkaren ska vidta de åtgärder som krävs för att återställa produktionsöverensstämmelsen.

BILAGA VII

Specifikationer för provningsområdet

| 1. | Inledning |
| --- | --- |
| | I denna bilaga beskrivs specifikationerna för provbanans fysiska egenskaper och utformning. I dessa specifikationer som grundar sig på en särskild standard (1) beskrivs de fysiska egenskaper som krävs såväl som provningsmetoderna för dessa egenskaper. |
| 2. | Krav på ytbeläggningen |
| | Provbanans ytbeläggning anses överensstämma med denna standard om texturen och hålrumsinnehållet eller ljudabsorptionsfaktorn har uppmätts och visat sig uppfylla samtliga krav enligt punkterna 2.1–2.4 och förutsatt att konstruktionskraven (punkt 3.2) är uppfyllda. |
| 2.1. | Resterande hålrumsinnehåll |
| | Det resterande hålrumsinnehållet, VC, i provbanans beläggningsblandning får inte överstiga 8 %. För mätförfarandet, se punkt 4.1. |
| 2.2. | Ljudabsorptionsfaktor |
| | Om ytbeläggningen inte uppfyller kravet avseende resterande hålrumsinnehåll kan ytbeläggningen endast godkännas om dess ljudabsorptionsfaktor α ≤ 0,10 . För mätförfarandet, se punkt 4.2. Kraven i punkt 2.1 och i denna punkt ska också anses uppfyllda om endast ljudabsorptionen har uppmätts och om denna befunnits vara α ≤ 0,10 . |
| | Det bör observeras att den viktigaste egenskapen är ljudabsorption, även om resterande hålrumsinnehåll är mer välkänt för vägbyggare. Ljudabsorptionen behöver emellertid endast mätas om ytbeläggningen inte uppfyller hålrumskravet. Detta är motiverat då det senare är förknippat med förhållandevis stor osäkerhet både för mätningar och relevans och då vissa ytbeläggningar därför kan förkastas felaktigt om bedömningen endast grundas på hålrumsmätning. |
| 2.3. | Texturdjup |
| | Texturdjupet (TD) mätt med den volymetriska metoden (se punkt 4.3 nedan) ska vara
  TD >0,4  mm |
| 2.4. | Ytbeläggningens homogenitet |
| | Alla praktiska åtgärder ska vidtas för att se till att ytbeläggningen är så homogen som möjligt inom provningsarean. Detta inbegriper textur och hålrumsinnehåll men det bör också noteras att om vältningsprocessen resulterar i effektivare vältning på vissa platser än på andra kan texturen bli annorlunda och ojämnheter som orsakar gupp kan också uppstå. |
| 2.5. | Provningsintervall |
| | För att kontrollera huruvida ytbeläggningen fortsätter att uppfylla standardens krav avseende textur, hålrumsinnehåll och ljudabsorption ska en periodisk provning av underlaget göras med följande intervall: |
| | a) | För resterande hålrumsinnehåll eller ljudabsorption: |

1.

Inledning

I denna bilaga beskrivs specifikationerna för provbanans fysiska egenskaper och utformning. I dessa specifikationer som grundar sig på en särskild standard (1) beskrivs de fysiska egenskaper som krävs såväl som provningsmetoderna för dessa egenskaper.

2.

Krav på ytbeläggningen

Provbanans ytbeläggning anses överensstämma med denna standard om texturen och hålrumsinnehållet eller ljudabsorptionsfaktorn har uppmätts och visat sig uppfylla samtliga krav enligt punkterna 2.1–2.4 och förutsatt att konstruktionskraven (punkt 3.2) är uppfyllda.

2.1.

Resterande hålrumsinnehåll

Det resterande hålrumsinnehållet, VC, i provbanans beläggningsblandning får inte överstiga 8 %. För mätförfarandet, se punkt 4.1.

2.2.

Ljudabsorptionsfaktor

Om ytbeläggningen inte uppfyller kravet avseende resterande hålrumsinnehåll kan ytbeläggningen endast godkännas om dess ljudabsorptionsfaktor α ≤ 0,10 . För mätförfarandet, se punkt 4.2. Kraven i punkt 2.1 och i denna punkt ska också anses uppfyllda om endast ljudabsorptionen har uppmätts och om denna befunnits vara α ≤ 0,10 .

Det bör observeras att den viktigaste egenskapen är ljudabsorption, även om resterande hålrumsinnehåll är mer välkänt för vägbyggare. Ljudabsorptionen behöver emellertid endast mätas om ytbeläggningen inte uppfyller hålrumskravet. Detta är motiverat då det senare är förknippat med förhållandevis stor osäkerhet både för mätningar och relevans och då vissa ytbeläggningar därför kan förkastas felaktigt om bedömningen endast grundas på hålrumsmätning.

2.3.

Texturdjup

Texturdjupet (TD) mätt med den volymetriska metoden (se punkt 4.3 nedan) ska vara

TD >0,4  mm

2.4.

Ytbeläggningens homogenitet

Alla praktiska åtgärder ska vidtas för att se till att ytbeläggningen är så homogen som möjligt inom provningsarean. Detta inbegriper textur och hålrumsinnehåll men det bör också noteras att om vältningsprocessen resulterar i effektivare vältning på vissa platser än på andra kan texturen bli annorlunda och ojämnheter som orsakar gupp kan också uppstå.

2.5.

Provningsintervall

För att kontrollera huruvida ytbeläggningen fortsätter att uppfylla standardens krav avseende textur, hålrumsinnehåll och ljudabsorption ska en periodisk provning av underlaget göras med följande intervall:

a)

För resterande hålrumsinnehåll eller ljudabsorption:

När ytbeläggningen är ny.

Om ytbeläggningen uppfyller kraven när den är ny krävs ingen ytterligare periodisk provning. Om den inte uppfyller kraven när den är ny kan den göra det senare, eftersom ytbeläggningar har en tendens att bli tilltäppta och mer kompakta med tiden.

| b) | För texturdjup (TD): |
| --- | --- |

b)

För texturdjup (TD):

När ytbeläggningen är ny.

När bullerprovningen inleds (obs: tidigast fyra veckor efter läggningen).

Därefter med tolv månaders mellanrum.

3.

Provningsytans konstruktion och utformning

3.1.

Area

Vid fastställandet av provbanans utformning är det viktigt att som ett minimikrav säkerställa att den yta som fordonet färdas över längs provbanespåret är belagd med det specificerade provningsmaterialet, med lämpliga marginaler för säker och praktisk körning. Detta kräver att banans bredd är minst 3 m och att banans längd sträcker sig utöver linjerna AA och BB med minst 10 m i varje ände. I figur 1 visas en plan för ett lämpligt provningsområde, med angivelse av den minsta area som ska maskinbeläggas och maskinvältas med det angivna provningsytmaterialet. Enligt punkt 4.1.1 i bilaga II ska mätningar göras på varje sida av fordonet. Detta kan ske antingen genom mätning med två mikrofonlägen (en på vardera sidan av banan) och körning i en riktning eller genom mätning med en mikrofon på endast en sida av banan och körning i två riktningar. Vid användning av den andra metoden ställs inga krav på ytan på den sida av banan som saknar mikrofon.

Image

3.2.

Konstruktionskrav och förberedelse av ytbeläggningen

3.2.1.

Grundläggande konstruktionskrav

Provbanans ytbeläggning ska uppfylla följande fyra konstruktionskrav:

3.2.1.1.

Den ska vara av tät asfaltbetong.

3.2.1.2.

Den maximala stenstorleken ska vara 8 mm (tillåtna toleranser: 6,3 –10 mm).

3.2.1.3.

Slitlagrets tjocklek ska vara > 30 mm.

3.2.1.4.

Bindemedlet ska vara ett konventionellt penetrationsbitumen utan modifiering.

3.2.2.

Konstruktionsriktlinjer

Som vägledning för konstruktören av provningsytan visas i figur 2 en kornstorleksfördelningskurva för önskade egenskaper. Dessutom ges i tabell 1 riktlinjer för hur önskad textur och hållbarhet uppnås. Kornstorleksfördelningskurvan är baserad på följande formel:

P (% genomsläppt) = 100 . (d/dmax)1/2

där

d = sikt med maskvidd, i mm

dmax = 8 mm för medelvärdeskurvan

dmax = 10 mm för den undre toleranskurvan

dmax = 6,3  mm för den övre toleranskurvan

Image

Utöver kraven i punkterna 1 till 3.2.2 ska följande krav
  i ISO 10844:2011
  vara uppfyllda
  eller en hänvisning göras till ISO 10844
  :
  1994 under en övergångsperiod på 5 år [Ändr. 54]:

| a) | Sanddelen (0,063  mm < maskvidd < 2 mm) ska innehålla högst 55 % natursand och minst 45 % krossad sand. |
| --- | --- |
| b) | Bärlagret och förstärkningslagret ska säkerställa hög stabilitet och jämnhet i enlighet med bästa vägbyggnadsmetoder. |
| c) | Makadamen ska bestå av stenkross (100 % krossyta) av ett material med god krossbeständighet. |
| d) | Den makadam som används i blandningen ska vara tvättad. |
| e) | Ingen ytterligare makadam ska läggas på ytbeläggningen. |
| f) | Bindemedlets hårdhet, uttryckt som penetrationsvärde, ska vara 40–60, 60–80 eller t.o.m. 80–100 beroende på landets klimatförhållanden. I regel ska ett så hårt bindemedel som möjligt användas, förutsatt att det är förenligt med gängse praxis. |
| g) | Blandningens temperatur före vältning ska väljas så att det hålrumsinnehåll som krävs uppnås genom den efterföljande vältningen. För att öka sannolikheten att uppfylla bestämmelserna i punkterna 2.1–2.4 ska packningsgraden analyseras inte enbart utifrån lämpligt val av temperatur hos blandningen, utan även genom ett lämpligt antal vältningsomgångar och val av vältningsfordon. |

a)

Sanddelen (0,063  mm < maskvidd < 2 mm) ska innehålla högst 55 % natursand och minst 45 % krossad sand.

b)

Bärlagret och förstärkningslagret ska säkerställa hög stabilitet och jämnhet i enlighet med bästa vägbyggnadsmetoder.

c)

Makadamen ska bestå av stenkross (100 % krossyta) av ett material med god krossbeständighet.

d)

Den makadam som används i blandningen ska vara tvättad.

e)

Ingen ytterligare makadam ska läggas på ytbeläggningen.

f)

Bindemedlets hårdhet, uttryckt som penetrationsvärde, ska vara 40–60, 60–80 eller t.o.m. 80–100 beroende på landets klimatförhållanden. I regel ska ett så hårt bindemedel som möjligt användas, förutsatt att det är förenligt med gängse praxis.

g)

Blandningens temperatur före vältning ska väljas så att det hålrumsinnehåll som krävs uppnås genom den efterföljande vältningen. För att öka sannolikheten att uppfylla bestämmelserna i punkterna 2.1–2.4 ska packningsgraden analyseras inte enbart utifrån lämpligt val av temperatur hos blandningen, utan även genom ett lämpligt antal vältningsomgångar och val av vältningsfordon.

Tabell 1: Konstruktionsriktlinjer

| | Målvärden | Toleranser |
| --- | --- | --- |
| Av blandningens totala massa | Av stenmaterialets massa |
| Stenar (massa), siktmaskvidd (SM) > 2 mm | 47,6  % | 50,5  % | ± 5 |
| Sand (massa) 0,063 < SM < 2 mm | 38,0  % | 40,2  % | ± 5 |
| Fyllning (massa) SM < 0,063  mm | 8,8  % | 9,3  % | ± 2 |
| Bindemedel (bitumen) (massa) | 5,8  % | ej tillämpligt | ±0,5 |
| Största kornstorlek (makadam) | 8 mm | 6,3 –10 |
| Bindemedlets hårdhet | (se punkt 3.2.2 f) | |
| Stenens slitvärde (PSV) | > 50 | |
| Packningsgrad, avseende Marshallpackning | 98 % | |

Målvärden

Toleranser

Av blandningens totala massa

Av stenmaterialets massa

Stenar (massa), siktmaskvidd (SM) > 2 mm

47,6  %

50,5  %

± 5

Sand (massa) 0,063 < SM < 2 mm

38,0  %

40,2  %

± 5

Fyllning (massa) SM < 0,063  mm

8,8  %

9,3  %

± 2

Bindemedel (bitumen) (massa)

5,8  %

ej tillämpligt

±0,5

Största kornstorlek (makadam)

8 mm

6,3 –10

Bindemedlets hårdhet

(se punkt 3.2.2 f)

Stenens slitvärde (PSV)

> 50

Packningsgrad, avseende Marshallpackning

98 %

4.

Provningsmetod

4.1.

Mätning av resterande hålrumsinnehåll

För denna mätning ska borrkärnor tas från banan på minst fyra olika ställen som är jämnt fördelade inom provningsarean mellan linjerna AA och BB (se figur 1). För att undvika bristande homogenitet och ojämnheter i hjulspåren bör inte borrkärnor tas i själva hjulspåren utan nära dem. Två borrkärnor (minst) bör tas nära hjulspåren och en borrkärna (minst) bör tas ungefär halvvägs mellan hjulspåren och varje mikrofonplacering.

Om det kan misstänkas att homogenitetsvillkoret inte är uppfyllt (se punkt 2.4) ska borrkärnor tas från fler ställen inom provningsarean.

Resterande hålrumsinnehåll ska bestämmas för varje borrkärna, och därefter ska medelvärdet beräknas för alla borrkärnor och jämföras med kraven i punkt 2.1. Dessutom får ingen borrkärna ha ett hålrumsvärde som är högre än 10 %. Konstruktören av provningsytan erinras om de problem som kan uppstå om provningsarean värms upp av rör eller elektriska ledningar och borrkärnor ska tas från detta område. Sådana installationer måste planeras noggrant och med hänsyn till kommande ställen för borrning efter borrkärnor. Det rekommenderas att man lämnar ett antal platser på cirka 200 × 300 mm där det inte finns ledningar eller rör, eller där de sistnämnda ligger tillräckligt djupt för att inte ta skada då borrprov tas från ytskiktet.

4.2.

Ljudabsorptionsfaktor

Ljudabsorptionsfaktorn (normal infallsvinkel) ska mätas med metoden med impedansrör enligt det förfarande som anges i ISO 10534-1: Akustik – Bestämning av ljudabsorptionsfaktor och impedans i impedansrör – Del 1: Metod med stående våg (2).

I fråga om provningsexemplaren ska samma krav följas som för det resterande hålrumsinnehållet (se punkt 4.1). Ljudabsorptionen ska mätas i intervallen 400–800 Hz och 800–1 600  Hz (som minst i mittfrekvenserna på tredje oktavbanden) och maxvärdena ska fastställas för båda dessa frekvensområden. Därefter ska medelvärdet för alla provningsborrkärnornas värden beräknas så att slutresultatet erhålls.

4.3.

Volymetrisk mätning av makrotexturens djup

Mätningar av texturdjupet ska göras på minst 10 ställen jämnt fördelade längs hjulspåren på provbanespåret och medelvärdet av dessa ska jämföras med det angivna minsta texturdjupet. Se ISO 10844:1994

  2011
  för en beskrivning av förfarandet. [Am. 55]

5.

Tidsstabilitet och underhåll

5.1.

Tidspåverkan

Som för många andra ytbeläggningar förväntas att den däck-/vägbullernivå som uppmäts på provningsytan kan öka något under de första 6–12 månaderna efter läggningen.

Ytbeläggningen uppnår inte de erforderliga egenskaperna förrän tidigast fyra veckor efter läggningen. Tidens påverkan är i allmänhet mindre när det gäller buller från lastbilar än från personbilar.

Stabiliteten över tiden bestäms huvudsakligen av den polerande effekten och sammanpressningen från de fordon som körs på ytbeläggningen. Den ska kontrolleras enligt bestämmelserna under rubriken Provningsintervall i punkt 2.5.

5.2.

Underhåll av ytbeläggningen

Löst skräp eller damm som på ett avgörande sätt kan minska det effektiva texturdjupet ska avlägsnas från ytbeläggningen. I länder med vinterklimat används ibland salt för avisning. Salt kan förändra beläggningen temporärt och även beständigt på ett sådant sätt att bullret ökar och rekommenderas därför inte.

5.3.

Återbeläggning av provningsarean

Om det är nödvändigt att återbelägga provbanan är det vanligtvis onödigt att belägga mer än provbanespåret (3 m brett i figur 1) där fordonen kör, förutsatt att provningsarean utanför spåret uppfyllde kraven på resterande hålrumsinnehåll eller ljudabsorption när detta uppmättes.

6.

Dokumentation av provningsytan och provningar utförda på den

6.1.

Dokumentation av provningsytan

Följande uppgifter ska anges i ett dokument som beskriver provningsytan:

6.1.1.

Provbanans placering.

6.1.2.

Typ av bindemedel, bindemedlets hårdhet, typ av stenmaterial, största teoretiska täthet i betongen (DR), slitlagrets tjocklek samt kornstorleksfördelningen bestämd med hjälp av borrkärnor från provbanan.

6.1.3.

Packningsmetod (t.ex. välttyp, vältens vikt, antal vältomgångar).

6.1.4.

Blandningens temperatur, omgivningsluftens temperatur och vindhastighet under läggningen av ytbeläggningen.

6.1.5.

Datum för läggning av ytbeläggningen samt entreprenör.

6.1.6.

Alla eller åtminstone de senaste provningsresultaten, inbegripet följande:

6.1.6.1.

Resterande hålrumsinnehåll för varje borrkärna.

6.1.6.2.

De ställen inom provningsarean varifrån borrkärnorna för hålrumsmätningar tagits.

6.1.6.3.

Ljudabsorptionsfaktorn för varje borrkärna (om den uppmätts). Ange resultaten för varje borrkärna och för varje frekvensområde såväl som det totala medelvärdet.

6.1.6.4.

De ställen inom provningsarean varifrån borrkärnorna för absorptionsmätning tagits.

6.1.6.5.

Texturdjup, inkl. antalet provningar samt standardavvikelse.

6.1.6.6.

Det organ som är ansvarigt för provningarna enligt punkterna 6.1.6.1 och 6.1.6.2 samt typ av utrustning som använts.

6.1.6.7.

Datum för provning(ar) och det datum då borrkärnorna togs från provbanan.

6.2.

Dokumentation av fordonsbullerprovningar som utförts på ytan

I det dokument där fordonsbullerprovningen eller -provningarna beskrivs ska det anges huruvida samtliga krav enligt denna standard uppfylldes eller inte. Hänvisning ska göras till ett dokument enligt punkt 6.1 med beskrivning av de resultat som ger belägg för detta.

---

(1)  ISO10844:1994

  Under de första fem åren efter det denna förordning har trätt i kraft får tillverkare använda provbanor som är certifierade antigen enligt ISO 10844:1994 eller ISO 10844:2011. Efter det datumet ska tillverkare endast använda provbanor som överensstämmer med ISO 10844:2011
  . [Ändr. 53]

(2)  Ännu inte publicerad.

BILAGA VIII

Mätmetod för att bedöma överensstämmelsen med de ytterligare bestämmelserna om ljudemission

| 1. | Allmänt |
| --- | --- |
| | I denna bilaga beskrivs en mätmetod för att bedöma fordonets överensstämmelse med de ytterligare bestämmelserna om ljudemission (ASEP) enligt artikel 8. |
| | Det är inte obligatoriskt att utföra faktiska provningar vid ansökan om typgodkännande. Tillverkaren ska underteckna en förklaring om överensstämmelse enligt mallen i tillägg 1 till denna bilaga. Typgodkännandemyndigheten får begära ytterligare information angående förklaringen om överensstämmelse och utföra de provningar som beskrivs nedan. |
| | Analysen i bilaga VIII kräver utförande av en provning i enlighet med bilaga II. Den provning som beskrivs i bilaga II ska utföras på samma provbana och under liknande förhållanden som vid de provningar som föreskrivs i denna bilaga. |
| 2. | Mätmetod |
| 2.1. | Mätinstrument och mätförhållanden |
| | Om inte annat anges ska mätinstrumenten, mätförhållandena och fordonets tillstånd motsvara specifikationerna i punkterna 2 och 3 i bilaga II. |
| | Om fordonet har olika driftlägen som påverkar ljudemissionen, ska alla lägen uppfylla kraven i denna bilaga. Om tillverkaren har utfört provningar för att påvisa överensstämmelse med kraven för typgodkännandemyndigheten, ska de lägen som använts vid dessa provningar anges i provningsrapporten. |
| 2.2. | Provningsmetod |
| | Om inte annat anges ska förhållandena och förfarandena i punkterna 4.1–4.1.2.1.2.2 i bilaga II tillämpas. Vid provning enligt denna bilaga ska enskilda provningsomgångar mätas och bedömas. |
| 2.3. | Kontrollområde |
| | Följande driftförhållanden ska gälla: |
| | Fordonets hastighet vAA_ASEP: vAA ≥ 20 km/h |
| | Fordonets acceleration aWOT_ASEP: aWOT ≤ 5,0

  4,0
   m/s2
  [Am. 56]
  P |
| | Motorvarvtal nBB_ASEP: nBB ≤ 2,0 * PMR -0,222 * s eller |
| | nBB ≤ 0,9 * s, beroende på vilket som är lägst av dessa
  Fordonets hastighet vBB_ASEP:
  om nBB_ASEP uppnås med en växel vBB ≤ 70 km/h
  i alla övriga fall vBB ≤ 80 km/h
  växlar k ≤ utväxling 'i' som den fastställs i bilaga II |
| | Om fordonet, med lägsta giltiga växel, inte uppnår det högsta motorvarvtalet under 70 km/h, är fordonets hastighetsgräns 80 km/h. |
| 2.4. | Utväxlingsförhållanden |
| | ASEP-kraven är tillämpliga på alla utväxlingsförhållanden k som ger provningsresultat inom det kontrollområde som definieras i punkt 2.3 i denna bilaga. |
| | I fråga om fordon med automatisk växellåda, adaptiv växellåda eller växellåda med kontinuerligt varierbar utväxling (CVT) (1) som provas med olåsta växlar, får provningen innefatta en växling till en lägre växel och en högre acceleration. En växling till en högre växel och en lägre acceleration är inte tillåten. En växling som leder till ett förhållande som inte är förenligt med gränsvillkoren ska undvikas. I sådant fall är det tillåtet att installera och använda elektroniska eller mekaniska anordningar, inbegripet alternativa växelväljarlägen. |
| | För att ASEP-provningen ska vara representativ och kunna upprepas (för typgodkännandemyndigheten), ska fordonen provas med tillämpning av produktionskalibrering av växellådan. [Ändr. 57] |
| 2.5. | Målförhållanden |
| | Ljudemissionen ska mätas vid varje giltig utväxling vid de fyra provningspunkter som anges nedan. |
| | Den första provningspunkten P1 definieras genom tillämpning av en ingångshastighet vAA på 20 km/h. Om en stabil acceleration inte kan uppnås, ska hastigheten ökas i steg om 5 km/h tills en stabil acceleration uppnås. |
| | Den fjärde provningspunkten P4 definieras av den högsta fordonshastigheten vid BB' i utväxlingsförhållandet inom gränsvillkoren enligt punkt 2.3. |
| | De övriga två provningspunkterna definieras med hjälp av följande formel: |
| | Provningspunkt Pj: vBB_j = vBB_1 + ((j - 1)/3) * (vBB_4 - vBB_1) för j = 2 och 3
  där |
| | vBB_1 = fordonets hastighet vid BB' för provningspunkt P1

  vBB_4 = fordonets hastighet vid BB' för provningspunkt P4

  Toleranser för vBB_j: ±3 km/h
  För alla provningspunkter ska gränsvillkoren enligt punkt 2.3 vara uppfyllda. |
| 2.6. | Provning av fordonet |
| | Fordonet ska köras så att dess mittlinje följer linjen CC' så nära som möjligt under hela provningen, från det att fordonets front passerar linjen AA' och till det att fordonets bakre del passerar linjen BB'. |
| | Vid linje AA' ska gaspedalen tryckas ned helt. För att uppnå en stabilare acceleration eller för att undvika nedväxling mellan linjerna AA' och BB' får föracceleration tillämpas före linjen AA'. Gaspedalen ska hållas i nedtryckt läge tills fordonets bakre del når linjen BB'. |
| | För varje enskild testkörning ska följande parametrar fastställas och registreras: |
| | Den högsta A-viktade ljudtrycksnivån på båda sidor av fordonet som uppmäts under varje körning med fordonet mellan de bägge linjerna AA' och BB', matematiskt avrundat till en decimal (Lwot, kj). Om en ljudtopp som uppenbart inte sammanhänger med den allmänna ljudtrycksnivån observeras, ska mätningen inte beaktas. Vänster och höger sida kan mätas samtidigt eller separat. |
| | Avläsningarna av fordonshastigheten vid AA' och BB' ska rapporteras, med en signifikant decimal. (vAA, kj; vBB, kj) |
| | Om tillämpligt ska avläsningarna av motorvarvtalet vid AA' och BB' rapporteras som ett heltalsvärde (nAA, kj; nBB, kj). |
| | Den beräknade accelerationen ska bestämmas i enlighet med formeln i punkt 4.1.2.1.2 i bilaga II och rapporteras med två decimaler (awot, test, kj). |
| 3. | Analys av resultaten |
| 3.1. | Bestämning av förankringspunkten för varje utväxlingsförhållande |
| | För mätningar i växel 'i' och lägre utgörs förankringspunkten av den högsta ljudnivån Lwoti, det rapporterade motorvarvtalet nwoti och fordonshastigheten vwoti vid BB' med utväxling 'i' vid accelerationsprovningen i bilaga II. |
| | Lanchor, i = Lwoti, Annex II

  nanchor, i = nBB, woti, Annex II

  nanchor, i = nBB, woti, Annex II |
| | För mätningar i växel 'i' + 1 utgörs förankringspunkten av den högsta ljudnivån Lwoti+1, det rapporterade motorvarvtalet nwoti+1 och fordonshastigheten vwoti+1 vid BB' med utväxling 'i' + 1 vid accelerationsprovningen i bilaga II. |
| | Lanchor, i+1 = Lwoti+1,Annex II

  Lanchor, i+1 = Lwoti+1,Annex II

  Lanchor, i+1 = Lwoti+1,Annex II |
| 3.2. | Regressionskurvans lutning för varje växel |
| | Ljudmätningarna ska bedömas som funktion av motorvarvtalet enligt punkt 3.2.1. |
| 3.2.1. | Beräkning av regressionskurvans lutning för varje växel |
| | Den linjära regressionskurvan beräknas med användning av förankringspunkten och de fyra motsvarande ytterligare mätvärdena. |
| | (i dB/1 000 min-1) |
| | med

  och

  ; |
| | där nj = motorvarvtal uppmätt vid linje BB' |
| 3.2.2. | Regressionskurvans lutning för varje växel |
| | Lutningen (Slopek) för en viss växel, att användas för vidare beräkningar, är det erhållna resultatet av beräkningen i punkt 3.2.1 avrundat till en decimal, men inte högre än 5 dB/1 000 min-1. |
| 3.3. | Beräkning av den förväntade linjära bullernivåökningen för varje mätning |
| | Ljudnivån LASEP, kj för mätpunkt j och utväxling k ska beräknas med hjälp av de motorvarvtal som uppmätts för varje mätpunkt, med användning av den lutning som anges i punkt 3.2 och den specifika förankringspunkten för varje utväxlingsförhållande. |
| | För nBB_k, j ≤ nanchor, k: |
| | LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek - Y) * (nBB_k, j - nanchor, k)/1 000
  För nBB_k, j > nanchor, k:
  LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek + Y) * (nBB_k, j - nanchor, k)/1 000
  där Y = 1 |
| 3.4. | Provtagningar |
| | På typgodkännandemyndighetens begäran ska ytterligare två körningar utföras med de gränsvillkor som anges i punkt 2.3 i denna bilaga. |
| 4. | Tolkning av resultaten |
| | Varje enskild bullermätning ska bedömas. |
| | Ljudnivån får inte i någon av de specificerade mätpunkterna överstiga de gränsvärden som anges nedan:
  Lkj ≤ LASEP_k.j + x
  där
  x = 3 dB(A) för fordon med ej låsbar automatisk växellåda eller ej låsbar CVT-växellåda
  x = 2 dB(A) + gränsvärde - Lurban enligt bilaga II för alla andra fordon |
| | Om den uppmätta bullernivån i någon punkt överskrider gränsvärdet ska ytterligare två mätningar göras i samma punkt för att kontrollera mätosäkerheten. Fordonet överensstämmer fortfarande med de ytterligare bestämmelserna om ljudemission (ASEP), om medelvärdet av de tre giltiga mätningarna i denna specifika punkt uppfyller specifikationen. |
| 5. | Bedömning av referensljud |
| | Referensljudet bedöms i en enskild punkt i ett visst växelläge, med simulering av en acceleration från en ingångshastighet vaa på 50 km/h och antagande av en utgångshastighet vbb på 61 km/h. Ljudnivåns överensstämmelse i denna punkt kan antingen beräknas med användning av resultaten i punkt 3.2.2 och specifikationen nedan eller bedömas genom direkt mätning med användning av den växel som specificeras nedan. |
| 5.1. | Bestämningen av växel k görs enligt följande: |
| | k = 3 för alla manuella växellådor och för automatiska växellådor med upp till 5 växlar.
  k = 4 för automatiska växellådor med 6 eller fler växlar. |
| | Om det inte finns några enskilda växellägen, t.ex. för ej låsbara automatiska växellådor eller ej låsbara CVT-växellådor, ska utväxlingen för vidare beräkningar bestämmas med hjälp av resultatet av accelerationsprovningen i bilaga II, med användning av det rapporterade motorvarvtalet och fordonshastigheten vid linje BB'. |
| 5.2. | Bestämning av referensmotorvarvtalet nref_k |
| | Referensmotorvarvtalet, nref_k, ska beräknas med användning av utväxlingen med växel k vid referenshastigheten vref = 61 km/h. |
| 5.3. | Beräkning av Lref |
| | Lref = Lanchor_k + Slopek * (nref_k - nanchor_k)/1 000
  Lref ska vara mindre än eller lika med 76 dB(A). |
| | För fordon som har en manuell växellåda med fler än fyra framåtväxlar och en motor som utvecklar en största effekt större än 140 kW (FN/ECE) och vars förhållande högsta effekt/högsta vikt överstiger 75 kW/t, ska Lref vara mindre än eller lika med 79 dB(A). |
| | För fordon som har en automatisk växellåda med fler än fyra framåtväxlar och en motor som utvecklar en största effekt större än 140 kW (FN/ECE) och vars förhållande högsta effekt/högsta vikt överstiger 75 kW/t, ska Lref vara mindre än eller lika med 78 dB(A). |
| 6. | Bedömning av ASEP med användning av principen LUrban |
| 6.1. | Allmänt |
| | Detta bedömningsförfarande kan väljas av tillverkaren som ett alternativ till det förfarande som beskrivs i punkt 3 i denna bilaga och är tillämpligt på alla fordonstekniker. Det är fordonstillverkarens ansvar att bestämma det korrekta provningssättet. Om inte annat anges ska alla provningar och beräkningar vara de som anges i bilaga II till denna förordning. |
| 6.2. | Beräkning av LUrban ASEP |
| | Utifrån alla värden på Lwot ASEP som mätts upp enligt denna bilaga, ska LUrban ASEP beräknas enligt följande: |
| | a) | Beräkna awot test ASEP med användning av accelerationsberäkningen från punkt 4.1.2.1.2.1 eller punkt 4.1.2.1.2.2 i bilaga II till denna förordning, som tillämpligt. |

1.

Allmänt

I denna bilaga beskrivs en mätmetod för att bedöma fordonets överensstämmelse med de ytterligare bestämmelserna om ljudemission (ASEP) enligt artikel 8.

Det är inte obligatoriskt att utföra faktiska provningar vid ansökan om typgodkännande. Tillverkaren ska underteckna en förklaring om överensstämmelse enligt mallen i tillägg 1 till denna bilaga. Typgodkännandemyndigheten får begära ytterligare information angående förklaringen om överensstämmelse och utföra de provningar som beskrivs nedan.

Analysen i bilaga VIII kräver utförande av en provning i enlighet med bilaga II. Den provning som beskrivs i bilaga II ska utföras på samma provbana och under liknande förhållanden som vid de provningar som föreskrivs i denna bilaga.

2.

Mätmetod

2.1.

Mätinstrument och mätförhållanden

Om inte annat anges ska mätinstrumenten, mätförhållandena och fordonets tillstånd motsvara specifikationerna i punkterna 2 och 3 i bilaga II.

Om fordonet har olika driftlägen som påverkar ljudemissionen, ska alla lägen uppfylla kraven i denna bilaga. Om tillverkaren har utfört provningar för att påvisa överensstämmelse med kraven för typgodkännandemyndigheten, ska de lägen som använts vid dessa provningar anges i provningsrapporten.

2.2.

Provningsmetod

Om inte annat anges ska förhållandena och förfarandena i punkterna 4.1–4.1.2.1.2.2 i bilaga II tillämpas. Vid provning enligt denna bilaga ska enskilda provningsomgångar mätas och bedömas.

2.3.

Kontrollområde

Följande driftförhållanden ska gälla:

Fordonets hastighet vAA_ASEP: vAA ≥ 20 km/h

Fordonets acceleration aWOT_ASEP: aWOT ≤ 5,0

  4,0
   m/s2
  [Am. 56]
  P

Motorvarvtal nBB_ASEP: nBB ≤ 2,0 * PMR -0,222 * s eller

nBB ≤ 0,9 * s, beroende på vilket som är lägst av dessa

Fordonets hastighet vBB_ASEP:

om nBB_ASEP uppnås med en växel vBB ≤ 70 km/h

i alla övriga fall vBB ≤ 80 km/h

växlar k ≤ utväxling 'i' som den fastställs i bilaga II

Om fordonet, med lägsta giltiga växel, inte uppnår det högsta motorvarvtalet under 70 km/h, är fordonets hastighetsgräns 80 km/h.

2.4.

Utväxlingsförhållanden

ASEP-kraven är tillämpliga på alla utväxlingsförhållanden k som ger provningsresultat inom det kontrollområde som definieras i punkt 2.3 i denna bilaga.

I fråga om fordon med automatisk växellåda, adaptiv växellåda eller växellåda med kontinuerligt varierbar utväxling (CVT) (1) som provas med olåsta växlar, får provningen innefatta en växling till en lägre växel och en högre acceleration. En växling till en högre växel och en lägre acceleration är inte tillåten. En växling som leder till ett förhållande som inte är förenligt med gränsvillkoren ska undvikas. I sådant fall är det tillåtet att installera och använda elektroniska eller mekaniska anordningar, inbegripet alternativa växelväljarlägen.

För att ASEP-provningen ska vara representativ och kunna upprepas (för typgodkännandemyndigheten), ska fordonen provas med tillämpning av produktionskalibrering av växellådan. [Ändr. 57]

2.5.

Målförhållanden

Ljudemissionen ska mätas vid varje giltig utväxling vid de fyra provningspunkter som anges nedan.

Den första provningspunkten P1 definieras genom tillämpning av en ingångshastighet vAA på 20 km/h. Om en stabil acceleration inte kan uppnås, ska hastigheten ökas i steg om 5 km/h tills en stabil acceleration uppnås.

Den fjärde provningspunkten P4 definieras av den högsta fordonshastigheten vid BB' i utväxlingsförhållandet inom gränsvillkoren enligt punkt 2.3.

De övriga två provningspunkterna definieras med hjälp av följande formel:

Provningspunkt Pj: vBB_j = vBB_1 + ((j - 1)/3) * (vBB_4 - vBB_1) för j = 2 och 3

där

vBB_1 = fordonets hastighet vid BB' för provningspunkt P1

vBB_4 = fordonets hastighet vid BB' för provningspunkt P4

Toleranser för vBB_j: ±3 km/h

För alla provningspunkter ska gränsvillkoren enligt punkt 2.3 vara uppfyllda.

2.6.

Provning av fordonet

Fordonet ska köras så att dess mittlinje följer linjen CC' så nära som möjligt under hela provningen, från det att fordonets front passerar linjen AA' och till det att fordonets bakre del passerar linjen BB'.

Vid linje AA' ska gaspedalen tryckas ned helt. För att uppnå en stabilare acceleration eller för att undvika nedväxling mellan linjerna AA' och BB' får föracceleration tillämpas före linjen AA'. Gaspedalen ska hållas i nedtryckt läge tills fordonets bakre del når linjen BB'.

För varje enskild testkörning ska följande parametrar fastställas och registreras:

Den högsta A-viktade ljudtrycksnivån på båda sidor av fordonet som uppmäts under varje körning med fordonet mellan de bägge linjerna AA' och BB', matematiskt avrundat till en decimal (Lwot, kj). Om en ljudtopp som uppenbart inte sammanhänger med den allmänna ljudtrycksnivån observeras, ska mätningen inte beaktas. Vänster och höger sida kan mätas samtidigt eller separat.

Avläsningarna av fordonshastigheten vid AA' och BB' ska rapporteras, med en signifikant decimal. (vAA, kj; vBB, kj)

Om tillämpligt ska avläsningarna av motorvarvtalet vid AA' och BB' rapporteras som ett heltalsvärde (nAA, kj; nBB, kj).

Den beräknade accelerationen ska bestämmas i enlighet med formeln i punkt 4.1.2.1.2 i bilaga II och rapporteras med två decimaler (awot, test, kj).

3.

Analys av resultaten

3.1.

Bestämning av förankringspunkten för varje utväxlingsförhållande

För mätningar i växel 'i' och lägre utgörs förankringspunkten av den högsta ljudnivån Lwoti, det rapporterade motorvarvtalet nwoti och fordonshastigheten vwoti vid BB' med utväxling 'i' vid accelerationsprovningen i bilaga II.

Lanchor, i = Lwoti, Annex II

nanchor, i = nBB, woti, Annex II

nanchor, i = nBB, woti, Annex II

För mätningar i växel 'i' + 1 utgörs förankringspunkten av den högsta ljudnivån Lwoti+1, det rapporterade motorvarvtalet nwoti+1 och fordonshastigheten vwoti+1 vid BB' med utväxling 'i' + 1 vid accelerationsprovningen i bilaga II.

Lanchor, i+1 = Lwoti+1,Annex II

Lanchor, i+1 = Lwoti+1,Annex II

Lanchor, i+1 = Lwoti+1,Annex II

3.2.

Regressionskurvans lutning för varje växel

Ljudmätningarna ska bedömas som funktion av motorvarvtalet enligt punkt 3.2.1.

3.2.1.

Beräkning av regressionskurvans lutning för varje växel

Den linjära regressionskurvan beräknas med användning av förankringspunkten och de fyra motsvarande ytterligare mätvärdena.

Image

(i dB/1 000 min-1)

Image

Image

där nj = motorvarvtal uppmätt vid linje BB'

3.2.2.

Regressionskurvans lutning för varje växel

Lutningen (Slopek) för en viss växel, att användas för vidare beräkningar, är det erhållna resultatet av beräkningen i punkt 3.2.1 avrundat till en decimal, men inte högre än 5 dB/1 000 min-1.

3.3.

Beräkning av den förväntade linjära bullernivåökningen för varje mätning

Ljudnivån LASEP, kj för mätpunkt j och utväxling k ska beräknas med hjälp av de motorvarvtal som uppmätts för varje mätpunkt, med användning av den lutning som anges i punkt 3.2 och den specifika förankringspunkten för varje utväxlingsförhållande.

För nBB_k, j ≤ nanchor, k:

LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek - Y) * (nBB_k, j - nanchor, k)/1 000

För nBB_k, j > nanchor, k:

LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek + Y) * (nBB_k, j - nanchor, k)/1 000

där Y = 1

3.4.

Provtagningar

På typgodkännandemyndighetens begäran ska ytterligare två körningar utföras med de gränsvillkor som anges i punkt 2.3 i denna bilaga.

4.

Tolkning av resultaten

Varje enskild bullermätning ska bedömas.

Ljudnivån får inte i någon av de specificerade mätpunkterna överstiga de gränsvärden som anges nedan:

Lkj ≤ LASEP_k.j + x

där

x = 3 dB(A) för fordon med ej låsbar automatisk växellåda eller ej låsbar CVT-växellåda

x = 2 dB(A) + gränsvärde - Lurban enligt bilaga II för alla andra fordon

Om den uppmätta bullernivån i någon punkt överskrider gränsvärdet ska ytterligare två mätningar göras i samma punkt för att kontrollera mätosäkerheten. Fordonet överensstämmer fortfarande med de ytterligare bestämmelserna om ljudemission (ASEP), om medelvärdet av de tre giltiga mätningarna i denna specifika punkt uppfyller specifikationen.

5.

Bedömning av referensljud

Referensljudet bedöms i en enskild punkt i ett visst växelläge, med simulering av en acceleration från en ingångshastighet vaa på 50 km/h och antagande av en utgångshastighet vbb på 61 km/h. Ljudnivåns överensstämmelse i denna punkt kan antingen beräknas med användning av resultaten i punkt 3.2.2 och specifikationen nedan eller bedömas genom direkt mätning med användning av den växel som specificeras nedan.

5.1.

Bestämningen av växel k görs enligt följande:

k = 3 för alla manuella växellådor och för automatiska växellådor med upp till 5 växlar.

k = 4 för automatiska växellådor med 6 eller fler växlar.

Om det inte finns några enskilda växellägen, t.ex. för ej låsbara automatiska växellådor eller ej låsbara CVT-växellådor, ska utväxlingen för vidare beräkningar bestämmas med hjälp av resultatet av accelerationsprovningen i bilaga II, med användning av det rapporterade motorvarvtalet och fordonshastigheten vid linje BB'.

5.2.

Bestämning av referensmotorvarvtalet nref_k

Referensmotorvarvtalet, nref_k, ska beräknas med användning av utväxlingen med växel k vid referenshastigheten vref = 61 km/h.

5.3.

Beräkning av Lref

Lref = Lanchor_k + Slopek * (nref_k - nanchor_k)/1 000

Lref ska vara mindre än eller lika med 76 dB(A).

För fordon som har en manuell växellåda med fler än fyra framåtväxlar och en motor som utvecklar en största effekt större än 140 kW (FN/ECE) och vars förhållande högsta effekt/högsta vikt överstiger 75 kW/t, ska Lref vara mindre än eller lika med 79 dB(A).

För fordon som har en automatisk växellåda med fler än fyra framåtväxlar och en motor som utvecklar en största effekt större än 140 kW (FN/ECE) och vars förhållande högsta effekt/högsta vikt överstiger 75 kW/t, ska Lref vara mindre än eller lika med 78 dB(A).

6.

Bedömning av ASEP med användning av principen LUrban

6.1.

Allmänt

Detta bedömningsförfarande kan väljas av tillverkaren som ett alternativ till det förfarande som beskrivs i punkt 3 i denna bilaga och är tillämpligt på alla fordonstekniker. Det är fordonstillverkarens ansvar att bestämma det korrekta provningssättet. Om inte annat anges ska alla provningar och beräkningar vara de som anges i bilaga II till denna förordning.

6.2.

Beräkning av LUrban ASEP

Utifrån alla värden på Lwot ASEP som mätts upp enligt denna bilaga, ska LUrban ASEP beräknas enligt följande:

a)

Beräkna awot test ASEP med användning av accelerationsberäkningen från punkt 4.1.2.1.2.1 eller punkt 4.1.2.1.2.2 i bilaga II till denna förordning, som tillämpligt.

| b) | Bestäm fordonshastigheten (vBB ASEP) vid BB under Lwot ASEP-provningen. |
| --- | --- |

b)

Bestäm fordonshastigheten (vBB ASEP) vid BB under Lwot ASEP-provningen.

| c) | Beräkna kP ASEP på följande sätt:
  kP ASEP = 1 - (aurban/awot test ASEP)
  Provningsresultat där awot test ASEP är mindre än aurban ska inte beaktas. |
| --- | --- |

c)

Beräkna kP ASEP på följande sätt:

kP ASEP = 1 - (aurban/awot test ASEP)

Provningsresultat där awot test ASEP är mindre än aurban ska inte beaktas.

| d) | Beräkna LUrban Measured ASEP på följande sätt:
  LUrban Measured ASEP =
  Lwot ASEP - kP ASEP * (Lwot ASEP - Lcrs)
  För vidare beräkningar, använd LUrban från bilaga II till denna förordning, utan avrundning, med en decimal (xx, x). |
| --- | --- |

d)

Beräkna LUrban Measured ASEP på följande sätt:

LUrban Measured ASEP =

Lwot ASEP - kP ASEP * (Lwot ASEP - Lcrs)

För vidare beräkningar, använd LUrban från bilaga II till denna förordning, utan avrundning, med en decimal (xx, x).

| e) | Beräkna LUrban Normalized på följande sätt:
  LUrban Normalized = LUrban Measured ASEP - LUrban |
| --- | --- |

e)

Beräkna LUrban Normalized på följande sätt:

LUrban Normalized = LUrban Measured ASEP - LUrban

| f) | Beräkna LUrban ASEP på följande sätt:
  LUrban ASEP =
  LUrban Normalized - (0,15 * (VBB ASEP - 50)) |
| --- | --- |

f)

Beräkna LUrban ASEP på följande sätt:

LUrban ASEP =

LUrban Normalized - (0,15 * (VBB ASEP - 50))

| g) | Överensstämmelse med gränsvärden:
  LUrban ASEP ska vara mindre än eller lika med 3,0  dB. |
| --- | --- |

g)

Överensstämmelse med gränsvärden:

LUrban ASEP ska vara mindre än eller lika med 3,0  dB.

---

(1)  Kontinuerligt varierbar utväxling (CVT – Continuously variable transmission).

Tillägg 1

Försäkran om överensstämmelse med de ytterligare bestämmelserna om ljudemission

(Största format: A4 (210 x 297 mm))

(Tillverkarens namn) intygar att fordon av denna typ (typ med avseende på bulleremission enligt förordning (EU) nr ...) överensstämmer med kraven enligt artikel 8 i förordning nr ....

(Tillverkarens namn) avger denna försäkran i god tro, efter att ha gjort en ändamålsenlig bedömning av fordonens ljudemissionsegenskaper.

Datum:

Namn på befullmäktigat ombud:

Underskrift av befullmäktigat ombud:

BILAGA IX

Mätningar för att kontrollera el- och elhybridfordons hörbarhet

I denna bilaga behandlas akustiska fordonsvarningssystem (AVAS) för el- och elhybridfordon för vägtransport (HEV och EV).

| A | Akustiskt fordonsvarningssystem |
| --- | --- |
| 1. | Definition |
| | Ett akustiskt fordonsvarningssystem (Acoustic Vehicle Alerting System – AVAS) är en ljudgenererande anordning avsedd att informera fotgängare och andra utsatta trafikanter. |
| 2. | Systemets prestanda |
| | Ett AVAS-system som är installerat på ett fordon ska uppfylla nedanstående krav. |
| 3. | Driftförhållanden |
| a) | Ljudgenereringsmetod |
| | AVAS-systemet ska automatiskt generera ljud inom ett minsta fordonshastighetsintervall från start och upp till cirka 20 km/h samt vid backning om tillämpligt för fordonskategorin i fråga. Om fordonet är försett med en förbränningsmotor som är i drift inom det ovan definierade fordonshastighetsområdet, behöver AVAS-systemet eventuellt inte generera ljud.
  För fordon som har en ljudvarningsanordning vid backning är det inte nödvändigt att AVAS-systemet genererar ljud vid backning. |
| b) | Pausfunktion |
| | AVAS-systemet får ha en omkopplare för tillfällig avstängning av ljudgenereringen (”pausfunktion”).
  Om fordonet har en sådan pausfunktion, ska det dock även finnas en anordning som indikerar för föraren i förarsätet att det akustiska fordonsvarningssystemet är försatt i pausläge.
  AVAS-systemet bör vara redo att återgå till driftläge igen efter att det har stängts av med pausfunktionen.
  Om fordonet har en pausfunktion ska omkopplaren vara placerad på ett sådant sätt att föraren enkelt hittar den och kan använda den. |
| c) | Dämpning |
| | AVAS-systemets ljudnivå får dämpas tillfälligtvis under fordonets drift. |
| 4. | Ljudets typ och volym |
| a) | Det ljud som genereras av AVAS-systemet bör vara ett kontinuerligt ljud som ger fotgängare och andra utsatta trafikanter information om ett fordons drift.
  Ljudet bör ha en lättbegriplig koppling till fordonets gång och bör låta likartat som ljudet från ett fordon i samma kategori som är försett med en förbränningsmotor


  Följande och liknande typer av ljud är dock inte tillåtna:







  i) | Sirener, signalhorn, ringande klockor eller utryckningsfordonsljud. |

A

Akustiskt fordonsvarningssystem

1.

Definition

Ett akustiskt fordonsvarningssystem (Acoustic Vehicle Alerting System – AVAS) är en ljudgenererande anordning avsedd att informera fotgängare och andra utsatta trafikanter.

2.

Systemets prestanda

Ett AVAS-system som är installerat på ett fordon ska uppfylla nedanstående krav.

3.

Driftförhållanden

a)

Ljudgenereringsmetod

AVAS-systemet ska automatiskt generera ljud inom ett minsta fordonshastighetsintervall från start och upp till cirka 20 km/h samt vid backning om tillämpligt för fordonskategorin i fråga. Om fordonet är försett med en förbränningsmotor som är i drift inom det ovan definierade fordonshastighetsområdet, behöver AVAS-systemet eventuellt inte generera ljud.

För fordon som har en ljudvarningsanordning vid backning är det inte nödvändigt att AVAS-systemet genererar ljud vid backning.

b)

Pausfunktion

AVAS-systemet får ha en omkopplare för tillfällig avstängning av ljudgenereringen (”pausfunktion”).

Om fordonet har en sådan pausfunktion, ska det dock även finnas en anordning som indikerar för föraren i förarsätet att det akustiska fordonsvarningssystemet är försatt i pausläge.

AVAS-systemet bör vara redo att återgå till driftläge igen efter att det har stängts av med pausfunktionen.

Om fordonet har en pausfunktion ska omkopplaren vara placerad på ett sådant sätt att föraren enkelt hittar den och kan använda den.

c)

Dämpning

AVAS-systemets ljudnivå får dämpas tillfälligtvis under fordonets drift.

4.

Ljudets typ och volym

a)

Det ljud som genereras av AVAS-systemet bör vara ett kontinuerligt ljud som ger fotgängare och andra utsatta trafikanter information om ett fordons drift.
  Ljudet bör ha en lättbegriplig koppling till fordonets gång och bör låta likartat som ljudet från ett fordon i samma kategori som är försett med en förbränningsmotor

Följande och liknande typer av ljud är dock inte tillåtna:

i)

Sirener, signalhorn, ringande klockor eller utryckningsfordonsljud.

| ii) | Larmsignaler som från brand-, inbrotts- eller röklarm. |
| --- | --- |

ii)

Larmsignaler som från brand-, inbrotts- eller röklarm.

| iii) | Intermittent ljud. |
| --- | --- |

iii)

Intermittent ljud.

Följande och liknande typer av ljud bör undvikas:

| iv) | Melodislingor, djurläten och insektsljud. |
| --- | --- |

iv)

Melodislingor, djurläten och insektsljud.

| v) | Ljud som förvillar identifieringen av ett fordon eller dess funktion (acceleration, retardation etc.)
  [Ändr. 59] |
| --- | --- |

v)

Ljud som förvillar identifieringen av ett fordon eller dess funktion (acceleration, retardation etc.)
  [Ändr. 59]

b)

Det ljud som genereras av AVAS-systemet bör

  måste
  ha en lättbegriplig koppling till fordonets gång
  och körriktning
  exempelvis genom automatisk variation av ljudnivå eller ljudegenskaper synkroniserat med fordonets hastighet.

c)

Den ljudnivå som genereras av AVAS-systemet bör

  får
  inte överstiga ljudnivån hos ett liknande fordon i samma kategori som är försett med en förbränningsmotor och körs under samma förhållanden.

Miljöhänsyn

Vid utvecklingen av AVAS-system ska hänsyn tas till övergripande bullerinverkan i omgivningen. [Ändr. 60]

BILAGA X

EU-typgodkännande avseende ljudnivån hos avgassystem som separata tekniska enheter (utbytesavgassystem)

| 1. | ANSÖKAN OM EU-TYPGODKÄNNANDE |
| --- | --- |
| 1.1. | Ansökan om EU-typgodkännande enligt artikel 7.1 och 7.2 i direktiv 2007/46/EG för ett utbytesavgassystem eller en komponent i detta som utgör en separat teknisk enhet ska inges av fordonstillverkaren eller av tillverkaren av den aktuella separata tekniska enheten. |
| 1.2. | En mall för informationsdokumentet finns i tillägg 1. |
| 1.3. | På begäran av berörd teknisk tjänst ska sökanden tillhandahålla följande: |
| 1.3.1. | Två exemplar av det avgassystem för vilket EU-typgodkännande söks. |
| 1.3.2. | Ett avgassystem av den typ som ursprungligen var monterat på fordonet när EU-typgodkännande beviljades. |
| 1.3.3. | Ett fordon som är representativt för den typ för vilket systemet är avsett och som uppfyller de krav som anges i punkt 2.1 i bilaga VI till denna förordning. |
| 1.3.4. | En separat motor till den typ av fordon som beskrivs ovan. |
| 2. | MÄRKNINGAR |
| 2.4.1. | Utbytesavgassystemet eller dess komponenter, med undantag av fästen och rör, ska märkas med |
| 2.4.1.1. | tillverkarens varumärke eller handelsnamn för utbytessystemet och dess komponenter, |
| 2.4.1.2. | tillverkarens handelsbeteckning. |
| 2.4.2. | Dessa märkningar ska vara lätt läsbara och beständiga, även när systemet är monterat i fordonet. |
| 3. | BEVILJANDE AV EU-TYPGODKÄNNANDE |
| 3.1. | Om de gällande kraven tillgodoses ska EU-typgodkännande enligt artikel 9.3 och, om tillämpligt, enligt artikel 10.4 i direktiv 2007/46/EG beviljas. |
| 3.2. | I tillägg 2 visas en mall för EU-typgodkännandeintyget. |
| 3.3. | Ett typgodkännandenummer enligt bilaga VII till direktiv 2007/46/EG ska tilldelas varje typ av utbytesavgassystem eller komponent i ett sådant som har godkänts som en separat teknisk enhet. Avsnitt 3 av typgodkännandenumret ska utgöras av numret på det senaste ändringsdirektiv som var tillämplig(t) vid tidpunkten för typgodkännandet. Samma medlemsstat får inte tilldela samma nummer till en annan typ av utbytesavgassystem eller komponent. |
| 4. | EU-TYPGODKÄNNANDEMÄRKE |
| 4.1. | Varje utbytesavgassystem eller komponent i detta, utom metallfästen och rör, som överensstämmer med en typ som har godkänts enligt denna förordning ska vara försett med ett EU-typgodkännandemärke. |
| 4.2. | EU-typgodkännandemärket ska bestå av en rektangel i vilken den gemena bokstaven ”e” är inskriven följd av sifferbeteckningen för den medlemsstat som har beviljat godkännandet:
  ”1” för Tyskland
  ”2” för Frankrike
  ”3” för Italien
  ”4” för Nederländerna
  ”5” för Sverige
  ”6” för Belgien
  ”7” för Ungern
  ”8” för Tjeckien
  ”9” för Spanien
  ”11” för Förenade kungariket
  ”12” för Österrike
  ”13” för Luxemburg
  ”17” för Finland
  ”18” för Danmark
  ”19” för Rumänien
  ”20” för Polen
  ”21” för Portugal
  ”23” för Grekland
  ”24” för Irland
  ”26” för Slovenien
  ”27” för Slovakien
  ”29” för Estland
  ”32” för Lettland
  ”34” för Bulgarien
  ”36” för Litauen
  ”49” för Cypern
  ”50” för Malta
  I närheten av rektangeln ska märket även innehålla det grundläggande godkännandenummer som utgör avsnitt 4 av typgodkännandenumret i enlighet med bilaga VII till direktiv 2007/46/EG, föregått av två siffror som anger löpnumret på den senaste betydande tekniska ändring av denna förordning som gällde vid den tidpunkt då fordonet typgodkändes. |
| 4.3. | Märket ska vara lätt läsbart och outplånligt även när utbytesavgassystemet eller komponenten till detta monteras på fordonet. |
| 4.4. | Ett exempel på ett EU-typgodkännandemärke visas i tillägg 3. |
| 5. | SPECIFIKATIONER |
| 5.1. | Allmänna specifikationer |
| 5.1.1. | Utbytesavgassystem eller komponenter därav ska vara utformade, konstruerade och monterbara på ett sådant sätt att fordonet under normala driftsförhållanden, och trots de vibrationer som det kan utsättas för, överensstämmer med bestämmelserna i denna förordning. |
| 5.1.2. | Ljuddämpningssystem eller komponenter därav ska vara utformade, konstruerade och monterbara på ett sådant sätt att de ger skälig tålighet mot den korrosiva miljö som de utsätts för med hänsyn till fordonets driftsförhållanden. |
| 5.1.3. | Ytterligare föreskrifter rörande modifieringsmöjligheter och manuellt justerbara multimodala avgas- eller ljuddämpningssystem |
| 5.1.3.1. | Alla avgas- eller ljuddämpningssystem ska vara konstruerade så att man inte enkelt kan avlägsna bafflar, utloppskonor eller andra komponenter vars primära funktion är att ingå som delar av ljuddämpnings- eller expansionskammare. I fall där sådana delar måste infogas, ska fastsättningsmetoden vara sådan att borttagning försvåras (t.ex. ska vanliga skruvfästen undvikas) och delarna bör monteras på ett sätt som gör att borttagning orsakar permanent/oåterkallelig skada på sammansättningen. |
| 5.1.3.2. | Avgas- eller ljuddämpningssystem med flera, manuellt justerbara, driftlägen, ska uppfylla samtliga krav i alla driftlägen. De bullernivåer som registreras ska vara de från det driftläge som resulterar i de högsta bullernivåerna. |
| 5.2. | Specifikationer för bullernivåer |
| 5.2.1. | Mätförhållanden |
| 5.2.1.1. | Bullerprovningen av ljuddämpningssystemet och utbytesljuddämpningssystemet måste utföras med samma ”standarddäck” (enligt definitionen i punkt 2.8 i FN/ECE-föreskrifter nr 117 (EUT L 231, 29.8.2008, s. 19). Provningarna får inte utföras med ”specialdäck” eller ”vinterdäck” enligt definitionerna i punkterna 2.9 och 2.10 i FN/ECE-föreskrifter nr 117. Sådana däck kan öka fordonets bullernivå, eller ha en maskerande effekt på jämförelsen av bullerdämpningsegenskaperna. Däcken får vara begagnade men ska uppfylla gällande krav för användning i trafik. |
| 5.2.2. | Bullerdämpningsegenskaperna hos utbytesljuddämpningssystemet eller komponenterna ska kontrolleras med de metoder som beskrivs i artiklarna 7 och 8 och punkt 1 i bilaga II. Vid tillämpningen av denna punkt ska hänvisning göras till den ändringsversion av denna förordning som var i kraft vid tiden för typgodkännandet av det nya fordonet. |
| | a) | Mätning med fordonet i rörelse
  När utbytesljuddämpningssystemet eller komponenterna har monterats på det fordon som avses i punkt 1.3.3 ska de bullernivåer som erhålls uppfylla något av följande villkor:






  i) | Det värde som uppmäts (avrundat till närmaste heltal) får inte med mer än 1 dB(A) överstiga det värde som uppnåddes med fordonstypen i fråga vid typgodkännandet enligt denna förordning. |

1.

ANSÖKAN OM EU-TYPGODKÄNNANDE

1.1.

Ansökan om EU-typgodkännande enligt artikel 7.1 och 7.2 i direktiv 2007/46/EG för ett utbytesavgassystem eller en komponent i detta som utgör en separat teknisk enhet ska inges av fordonstillverkaren eller av tillverkaren av den aktuella separata tekniska enheten.

1.2.

En mall för informationsdokumentet finns i tillägg 1.

1.3.

På begäran av berörd teknisk tjänst ska sökanden tillhandahålla följande:

1.3.1.

Två exemplar av det avgassystem för vilket EU-typgodkännande söks.

1.3.2.

Ett avgassystem av den typ som ursprungligen var monterat på fordonet när EU-typgodkännande beviljades.

1.3.3.

Ett fordon som är representativt för den typ för vilket systemet är avsett och som uppfyller de krav som anges i punkt 2.1 i bilaga VI till denna förordning.

1.3.4.

En separat motor till den typ av fordon som beskrivs ovan.

2.

MÄRKNINGAR

2.4.1.

Utbytesavgassystemet eller dess komponenter, med undantag av fästen och rör, ska märkas med

2.4.1.1.

tillverkarens varumärke eller handelsnamn för utbytessystemet och dess komponenter,

2.4.1.2.

tillverkarens handelsbeteckning.

2.4.2.

Dessa märkningar ska vara lätt läsbara och beständiga, även när systemet är monterat i fordonet.

3.

BEVILJANDE AV EU-TYPGODKÄNNANDE

3.1.

Om de gällande kraven tillgodoses ska EU-typgodkännande enligt artikel 9.3 och, om tillämpligt, enligt artikel 10.4 i direktiv 2007/46/EG beviljas.

3.2.

I tillägg 2 visas en mall för EU-typgodkännandeintyget.

3.3.

Ett typgodkännandenummer enligt bilaga VII till direktiv 2007/46/EG ska tilldelas varje typ av utbytesavgassystem eller komponent i ett sådant som har godkänts som en separat teknisk enhet. Avsnitt 3 av typgodkännandenumret ska utgöras av numret på det senaste ändringsdirektiv som var tillämplig(t) vid tidpunkten för typgodkännandet. Samma medlemsstat får inte tilldela samma nummer till en annan typ av utbytesavgassystem eller komponent.

4.

EU-TYPGODKÄNNANDEMÄRKE

4.1.

Varje utbytesavgassystem eller komponent i detta, utom metallfästen och rör, som överensstämmer med en typ som har godkänts enligt denna förordning ska vara försett med ett EU-typgodkännandemärke.

4.2.

EU-typgodkännandemärket ska bestå av en rektangel i vilken den gemena bokstaven ”e” är inskriven följd av sifferbeteckningen för den medlemsstat som har beviljat godkännandet:

”1” för Tyskland

”2” för Frankrike

”3” för Italien

”4” för Nederländerna

”5” för Sverige

”6” för Belgien

”7” för Ungern

”8” för Tjeckien

”9” för Spanien

”11” för Förenade kungariket

”12” för Österrike

”13” för Luxemburg

”17” för Finland

”18” för Danmark

”19” för Rumänien

”20” för Polen

”21” för Portugal

”23” för Grekland

”24” för Irland

”26” för Slovenien

”27” för Slovakien

”29” för Estland

”32” för Lettland

”34” för Bulgarien

”36” för Litauen

”49” för Cypern

”50” för Malta

I närheten av rektangeln ska märket även innehålla det grundläggande godkännandenummer som utgör avsnitt 4 av typgodkännandenumret i enlighet med bilaga VII till direktiv 2007/46/EG, föregått av två siffror som anger löpnumret på den senaste betydande tekniska ändring av denna förordning som gällde vid den tidpunkt då fordonet typgodkändes.

4.3.

Märket ska vara lätt läsbart och outplånligt även när utbytesavgassystemet eller komponenten till detta monteras på fordonet.

4.4.

Ett exempel på ett EU-typgodkännandemärke visas i tillägg 3.

5.

SPECIFIKATIONER

5.1.

Allmänna specifikationer

5.1.1.

Utbytesavgassystem eller komponenter därav ska vara utformade, konstruerade och monterbara på ett sådant sätt att fordonet under normala driftsförhållanden, och trots de vibrationer som det kan utsättas för, överensstämmer med bestämmelserna i denna förordning.

5.1.2.

Ljuddämpningssystem eller komponenter därav ska vara utformade, konstruerade och monterbara på ett sådant sätt att de ger skälig tålighet mot den korrosiva miljö som de utsätts för med hänsyn till fordonets driftsförhållanden.

5.1.3.

Ytterligare föreskrifter rörande modifieringsmöjligheter och manuellt justerbara multimodala avgas- eller ljuddämpningssystem

5.1.3.1.

Alla avgas- eller ljuddämpningssystem ska vara konstruerade så att man inte enkelt kan avlägsna bafflar, utloppskonor eller andra komponenter vars primära funktion är att ingå som delar av ljuddämpnings- eller expansionskammare. I fall där sådana delar måste infogas, ska fastsättningsmetoden vara sådan att borttagning försvåras (t.ex. ska vanliga skruvfästen undvikas) och delarna bör monteras på ett sätt som gör att borttagning orsakar permanent/oåterkallelig skada på sammansättningen.

5.1.3.2.

Avgas- eller ljuddämpningssystem med flera, manuellt justerbara, driftlägen, ska uppfylla samtliga krav i alla driftlägen. De bullernivåer som registreras ska vara de från det driftläge som resulterar i de högsta bullernivåerna.

5.2.

Specifikationer för bullernivåer

5.2.1.

Mätförhållanden

5.2.1.1.

Bullerprovningen av ljuddämpningssystemet och utbytesljuddämpningssystemet måste utföras med samma ”standarddäck” (enligt definitionen i punkt 2.8 i FN/ECE-föreskrifter nr 117 (EUT L 231, 29.8.2008, s. 19). Provningarna får inte utföras med ”specialdäck” eller ”vinterdäck” enligt definitionerna i punkterna 2.9 och 2.10 i FN/ECE-föreskrifter nr 117. Sådana däck kan öka fordonets bullernivå, eller ha en maskerande effekt på jämförelsen av bullerdämpningsegenskaperna. Däcken får vara begagnade men ska uppfylla gällande krav för användning i trafik.

5.2.2.

Bullerdämpningsegenskaperna hos utbytesljuddämpningssystemet eller komponenterna ska kontrolleras med de metoder som beskrivs i artiklarna 7 och 8 och punkt 1 i bilaga II. Vid tillämpningen av denna punkt ska hänvisning göras till den ändringsversion av denna förordning som var i kraft vid tiden för typgodkännandet av det nya fordonet.

a)

Mätning med fordonet i rörelse

När utbytesljuddämpningssystemet eller komponenterna har monterats på det fordon som avses i punkt 1.3.3 ska de bullernivåer som erhålls uppfylla något av följande villkor:

i)

Det värde som uppmäts (avrundat till närmaste heltal) får inte med mer än 1 dB(A) överstiga det värde som uppnåddes med fordonstypen i fråga vid typgodkännandet enligt denna förordning.

| ii) | Det värde som uppmäts (före avrundning till närmaste heltal) får inte med mer än 1 dB(A) överstiga det bullervärde som uppmäts (före avrundning till närmaste heltal) med det fordon som avses i punkt 1.3.3, när detta har monterats med ett ljuddämpningssystem som motsvarar den typ som var monterad på fordonet när detta genomgick typgodkännande enligt denna förordning. |
| --- | --- |

ii)

Det värde som uppmäts (före avrundning till närmaste heltal) får inte med mer än 1 dB(A) överstiga det bullervärde som uppmäts (före avrundning till närmaste heltal) med det fordon som avses i punkt 1.3.3, när detta har monterats med ett ljuddämpningssystem som motsvarar den typ som var monterad på fordonet när detta genomgick typgodkännande enligt denna förordning.

Om en jämförelse av utbytessystemet med originalsystemet väljs, ska det när det gäller tillämpningen av punkt 4.1.2.1.4.2 och/eller punkt 4.1.2.2.1.2 i bilaga II till denna förordning vara tillåtet med en växling för att uppnå högre accelerationer, och användning av elektroniska eller mekaniska anordningar för att undvika sådan nedväxling är inte obligatorisk. Om bullernivån från provningsfordonet under dessa förhållanden blir högre än värdena för produktionsöverensstämmelse, ska den tekniska tjänsten avgöra hur representativt fordonet är.

| b) | Mätning med stillastående fordon
  När utbytesljuddämpningssystemet eller komponenterna har monterats på det fordon som avses i punkt 1.3.3 ska de bullernivåer som erhålls uppfylla något av följande villkor:






  i) | Det värde som uppmäts (avrundat till närmaste heltal) får inte med mer än 2 dB(A) överstiga det värde som uppnåddes med fordonstypen i fråga vid typgodkännandet enligt denna förordning. |
| --- | --- | --- |

b)

Mätning med stillastående fordon

När utbytesljuddämpningssystemet eller komponenterna har monterats på det fordon som avses i punkt 1.3.3 ska de bullernivåer som erhålls uppfylla något av följande villkor:

i)

Det värde som uppmäts (avrundat till närmaste heltal) får inte med mer än 2 dB(A) överstiga det värde som uppnåddes med fordonstypen i fråga vid typgodkännandet enligt denna förordning.

| ii) | Det värde som uppmäts (före avrundning till närmaste heltal) får inte med mer än 2 dB(A) överstiga det bullervärde som uppmäts (före avrundning till närmaste heltal) med det fordon som avses i punkt 1.3.3, när detta har monterats med ett ljuddämpningssystem som motsvarar den typ som var monterad på fordonet när detta genomgick typgodkännande enligt denna förordning. |
| --- | --- |

ii)

Det värde som uppmäts (före avrundning till närmaste heltal) får inte med mer än 2 dB(A) överstiga det bullervärde som uppmäts (före avrundning till närmaste heltal) med det fordon som avses i punkt 1.3.3, när detta har monterats med ett ljuddämpningssystem som motsvarar den typ som var monterad på fordonet när detta genomgick typgodkännande enligt denna förordning.

5.2.3.

Utöver kraven i bilaga II måste utbytesljuddämpningssystem eller komponenter uppfylla tillämpliga specifikationer i bilaga VIII till denna förordning. För fordon som typgodkänts innan denna förordning och särskilt bestämmelserna i bilaga VIII (ASEP) trädde i kraft, är specifikationerna i punkterna 5.2.3.1–5.2.3.3 i denna bilaga inte tillämpliga.

5.2.3.1.

I de fall utbytesljuddämpningssystemet eller komponenten är ett system eller en del med variabel geometri, ska tillverkaren i ansökan om typgodkännande tillhandahålla en försäkran (utformad enligt tillägg 1 till bilaga VIII) om att den typ av ljuddämpningssystem som ska godkännas överensstämmer med kraven i punkt 5.2.3 i denna bilaga. Typgodkännandemyndigheten får begära relevant provning för att verifiera att systemtypen överensstämmer med de ytterligare bestämmelserna om ljudemission.

5.2.3.2.

I det fall utbytesljuddämpningssystemet eller komponenten inte är ett system med variabel geometri, räcker det med att tillverkaren i ansökan om typgodkännande tillhandahåller en försäkran (i enlighet med tillägg 1 till bilaga VIII) om att den typ av ljuddämpningssystem som ska godkännas överensstämmer med kraven i punkt 5.2.3 i denna bilaga.

5.2.3.3.

Försäkran om överensstämmelse ska vara utformad på följande sätt: ”(Tillverkarens namn) intygar att ljuddämpningssystem av denna typ överensstämmer med kraven i punkt 5.2.3 i bilaga X till förordning (EU) nr ... [denna förordning]. (Tillverkarens namn) avger denna försäkran i god tro, efter att ha gjort en ändamålsenlig teknisk bedömning av ljudemissionsegenskaperna inom det tillämpliga driftförhållandeområdet.”

5.3.

Mätning av fordonets prestanda

5.3.1.

Utbytesljuddämpningssystem eller komponenter ska vara så beskaffade att motsvarande fordonsprestanda uppnås som med originalljuddämpningssystemet eller originalkomponenterna.

5.3.2.

Utbytesljuddämpningssystemet eller, beroende på tillverkarens val, komponenterna till detta system, ska jämföras med ett originalljuddämpningssystem eller originalkomponenter som också är i nyskick och som i sin tur monteras på det fordon som avses i punkt 1.3.3.

5.3.3.

Kontrollen ska utföras genom mätning av mottrycket enligt punkt 5.3.4.

Det värde som uppmäts med utbytesavgassystemet får inte överstiga det värde som uppmäts med originalsystemet med mer än 25 % under de förhållanden som beskrivs nedan.

5.3.4.

Provningsmetod

5.3.4.1.

Provningsmetod med motor

Mätningen ska utföras på den motor som avses i punkt 1.3.4, kopplad till en dynamometer. Med full gas ska provbänken ställas in så att man uppnår det motorvarvtal (S) som motsvarar motorns nominella maxeffekt.

För mätningen av mottryck visas i tillägg 5 det avstånd från avgasgrenröret vid vilket tryckuttaget ska placeras.

5.3.4.2.

Provningsmetod med fordon

Mätningarna ska utföras på det fordon som avses i punkt 1.3.3. Provningen ska utföras antingen på väg eller på en rulldynamometer.

Med full gas ska motorn belastas så att man uppnår det motorvarvtal som motsvarar motorns nominella maxeffekt (motorvarvtal S).

För mätningen av mottryck visas i tillägg 5 det avstånd från avgasgrenröret vid vilket tryckuttaget ska placeras.

5.4.

Ytterligare specifikationer för utbytesljuddämpningssystem eller komponenter som innehåller akustiskt absorberande fibermaterial

5.4.1.

Allmänt

Ljudabsorberande fibermaterial får endast användas i ljuddämpningssystem eller komponenter av dessa, om minst ett av följande förhållanden föreligger:

| a) | Avgaserna kommer inte i kontakt med fibermaterialet. |
| --- | --- |

a)

Avgaserna kommer inte i kontakt med fibermaterialet.

| b) | Ljuddämpningssystemet eller komponenterna tillhör samma konstruktionsfamilj som system eller komponenter för vilka det har visats, i samband med ett typgodkännandeförfarande enligt kraven i denna förordning, att de inte är utsatta för försämring. |
| --- | --- |

b)

Ljuddämpningssystemet eller komponenterna tillhör samma konstruktionsfamilj som system eller komponenter för vilka det har visats, i samband med ett typgodkännandeförfarande enligt kraven i denna förordning, att de inte är utsatta för försämring.

Om inget av dessa förhållanden föreligger ska hela ljuddämpningssystemet eller komponenten i fråga genomgå en konventionell konditionering enligt något av de tre förfaranden som beskrivs nedan.

5.4.1.1.

Kontinuerlig körning på väg 10 000  km

5.4.1.1.1.

Av denna körning ska 50 ± 20 % bestå av stadskörning och resten av långdistanskörning i hög hastighet. Den kontinuerliga körningen på väg kan ersättas av motsvarande program på provbana.

De två typerna av körning måste alterneras minst två gånger.

Det fullständiga provningsprogrammet ska omfatta minst 10 avbrott på vardera minst tre timmar för att återge de verkningar av avkylning och eventuell kondens som kan uppstå.

5.4.1.2.

Konditionering i provbänk

5.4.1.2.1.

Med hjälp av standarddelar och under iakttagande av fordonstillverkarens anvisningar ska ljuddämpningssystemet eller komponenterna monteras på det fordon som avses i punkt 1.3.3 eller på den motor som avses i punkt 1.3.4. I det förra fallet ska fordonet monteras på en rulldynamometer. I det senare fallet ska motorn kopplas till en dynamometer.

5.4.1.2.2.

Provningen ska utföras under sex sextimmarsperioder med ett avbrott på minst 12 timmar mellan varje period för att återge de verkningar av avkylning och eventuell kondens som kan uppstå.

5.4.1.2.3.

Under varje sextimmarsperiod ska motorn i tur och ordning köras under följande förhållanden:

| a) | Fem minuter vid tomgångsvarvtal. |
| --- | --- |

a)

Fem minuter vid tomgångsvarvtal.

| b) | En timme med 1/4 belastning vid 3/4 av nominellt maxvarvtal (S), |
| --- | --- |

b)

En timme med 1/4 belastning vid 3/4 av nominellt maxvarvtal (S),

| c) | En timme med 1/2 belastning vid 3/4 av nominellt maxvarvtal (S), |
| --- | --- |

c)

En timme med 1/2 belastning vid 3/4 av nominellt maxvarvtal (S),

| d) | 10 minuter med full belastning vid 3/4 av nominellt maxvarvtal (S), |
| --- | --- |

d)

10 minuter med full belastning vid 3/4 av nominellt maxvarvtal (S),

| e) | 15 minuter med 1/2 belastning vid nominellt maxvarvtal (S), |
| --- | --- |

e)

15 minuter med 1/2 belastning vid nominellt maxvarvtal (S),

| f) | 30 minuter med 1/4 belastning vid nominellt maxvarvtal (S). |
| --- | --- |

f)

30 minuter med 1/4 belastning vid nominellt maxvarvtal (S).

Varje period ska omfatta två omgångar av ovanstående förhållandesekvenser i följd från a till f.

5.4.1.2.4.

Under provningen får ljuddämpningssystemet eller komponenterna inte kylas med tryckluftskylning som simulerar normalt luftflöde runt fordonet.

På tillverkarens begäran får ljuddämpningssystemet eller komponenterna icke desto mindre kylas för att inte överskrida den temperatur som mäts vid inloppet när fordonet körs i högsta hastighet.

5.4.1.3.

Konditionering genom pulsering

5.4.1.3.1.

Ljuddämpningssystemet eller komponenterna ska monteras på det fordon som avses i punkt 1.3.3 eller på den motor som avses i punkt 1.3.4. I det förra fallet ska fordonet monteras på en rulldynamometer och i det senare fallet ska motorn monteras på en dynamometer.

5.4.1.3.2.

Provningsutrustningen, varöver en detaljerad ritning visas i figur 1 i tillägg 1 till bilaga IV, ska monteras vid ljuddämpningssystemets mynning. All annan utrustning som ger motsvarande resultat är godtagbar.

5.4.1.3.3.

Provningsutrustningen ska ställas in så att avgasflödet växelvis avbryts och återställs under 2 500 cykler med hjälp av snabbventilen.

5.4.1.3.4.

Ventilen ska öppnas när avgasmottrycket, uppmätt minst 100 mm nedströms från inloppsflänsen, når ett värde mellan 35 och 40 kPa. Den ska stängas när detta tryck inte avviker med mer än 10 % från sitt stabiliserade värde uppmätt med öppen ventil.

5.4.1.3.5.

Tidreläet ska ställas in för den avgasperiod som följer av bestämmelserna i punkt 5.4.1.3.4.

5.4.1.3.6.

Motorvarvtalet ska vara 75 % av det varvtal (S) vid vilket motorn utvecklar högsta effekt.

5.4.1.3.7.

Den effekt som visas av dynamometern ska vara 50 % av den fullgaseffekt som uppmäts vid 75 % av motorvarvtalet (S).

5.4.1.3.8.

Eventuella dräneringshål ska vara stängda under provningen.

5.4.1.3.9.

Hela provningen ska fullföljas inom 48 timmar. Om så krävs, iakttas en avkylningsperiod efter varje timme.

5.4.1.3.10.

Efter konditionering kontrolleras bullernivån enligt punkt 5.2.

6.

Utvidgning av typgodkännande

Tillverkaren av ljuddämpningssystemet eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud kan, hos den myndighet som beviljat godkännande av ljuddämpningssystemet för en eller flera fordonstyper, ansöka om en utvidgning av godkännandet till andra typer av fordon.

Förfarandet är det som beskrivs i punkt 1. Rapport om utvidgning av godkännande (eller avslag på ansökan om utvidgning) ska meddelas medlemsstaterna enligt förfarandet i direktiv 2007/46/EG.

7.

Ändringar av typen av ljuddämpningssystem

Vid ändringar av en typ som har godkänts enligt denna förordning, ska bestämmelserna i artiklarna 13–16 och 17.4 i direktiv 2007/46/EG tillämpas.

8.

Produktionsöverensstämmelse

8.1.

Åtgärder ska vidtas för att säkerställa produktionsöverensstämmelsen i enlighet med de krav som fastställs i artikel 12 i direktiv 2007/46/EG.

8.2.

Särskilda bestämmelser:

8.2.1.

De provningar som avses i punkt 2.3.5 i bilaga X till direktiv 2007/46/EG är de provningar som föreskrivs i bilaga VI till denna förordning.

8.2.2.

De kontroller som avses i punkt 3 i bilaga X till direktiv 2007/46/EG ska normalt utföras vartannat år.

Tillägg 1

Informationsdokument nr ... för EU-typgodkännande som en separat teknisk enhet av ett avgassystem för motorfordon (enligt förordning (EU) nr ...)

Tillämpliga uppgifter i denna förteckning ska inlämnas i tre exemplar med innehållsförteckning. Alla ritningar ska lämnas i lämplig skala och med tillräcklig detaljgrad i formatet A4 eller vikt till formatet A4. Eventuella foton ska vara tillräckligt detaljerade.

Om system, komponenter eller separata tekniska enheter är elektroniskt styrda, ska uppgifter om styrningens egenskaper lämnas.

| 0. | Allmänt |
| --- | --- |
| 0.1. | Fabrikat (tillverkarens handelsnamn): |
| 0.2. | Typ och handelsbeteckning(ar): |
| 0.5. | Tillverkarens namn och adress: |
| 0.7. | För komponenter och separata tekniska enheter: placering av EU-typgodkännandemärket och fastsättningsmetod: |
| 0.8. | Namn på och adress(er) till monteringsanläggning(ar): |
| 1. | Beskrivning av det fordon för vilket anordningen är avsedd (om anordningen är avsedd att monteras på mer än en fordonstyp ska de uppgifter som ska lämnas enligt denna punkt tillhandahållas för varje enskild typ). |
| 1.1. | Fabrikat (tillverkarens handelsnamn): |
| 1.2. | Typ och handelsbeteckning(ar): |
| 1.3. | Identifiering av typ, om sådan finns märkt på fordonet: |
| 1.4. | Fordonskategori: |
| 1.5. | EU-typgodkännandenummer avseende ljudnivå: |
| 1.6. | Alla uppgifter som anges i punkterna 1.1–1.4 i typgodkännandeintyget för fordonet (tillägg 2 till bilaga I till denna förordning): |
| 1. | Ytterligare information |
| 1.1. | Den separata tekniska enhetens uppbyggnad: |
| 1.2. | Varumärke eller handelsnamn för den eller de typer av motorfordon på vilka ljuddämparen är avsedd att monteras(1) |
| 1.3. | Fordonstyp(er) och dess/deras typgodkännandenummer: |
| 1.4. | Motor |
| 1.4.1. | Typ (gnisttändning, kompressionständning): |
| 1.4.2. | Cykler: tvåtakt, fyrtakt: |
| 1.4.3. | Total slagvolym: |
| 1.4.4. | Motorns nominella maxeffekt ... kW vid ... min-1 |
| 1.5. | Antal utväxlingsförhållanden: |
| 1.6. | Använda utväxlingsförhållanden: |
| 1.7. | Slutväxelns utväxlingsförhållande(n): |
| 1.8. | Värden för ljudnivå:
  Fordon i rörelse: ... dB(A), hastigheten före acceleration stabiliserad
  vid ... km/h.
  Stillastående fordon ... dB(A), vid ... min-1 |
| 1.9. | Värde på mottryck: |
| 1.10. | Eventuella begränsningar avseende användning eller monteringskrav: |
| 2. | Anmärkningar: |
| 3. | Beskrivning av anordningen |
| 3.1. | En beskrivning av utbytesavgassystemet med uppgift om varje systemkomponents inbördes placering, tillsammans med monteringsanvisningar. |
| 3.2. | Detaljerade ritningar över varje komponent, så att de enkelt kan lokaliseras och identifieras, samt uppgift om de material som använts. På dessa ritningar ska det framgå var det obligatoriska EU-typgodkännandemärket är avsett att fästas. |

0.

Allmänt

0.1.

Fabrikat (tillverkarens handelsnamn):

0.2.

Typ och handelsbeteckning(ar):

0.5.

Tillverkarens namn och adress:

0.7.

För komponenter och separata tekniska enheter: placering av EU-typgodkännandemärket och fastsättningsmetod:

0.8.

Namn på och adress(er) till monteringsanläggning(ar):

1.

Beskrivning av det fordon för vilket anordningen är avsedd (om anordningen är avsedd att monteras på mer än en fordonstyp ska de uppgifter som ska lämnas enligt denna punkt tillhandahållas för varje enskild typ).

1.1.

Fabrikat (tillverkarens handelsnamn):

1.2.

Typ och handelsbeteckning(ar):

1.3.

Identifiering av typ, om sådan finns märkt på fordonet:

1.4.

Fordonskategori:

1.5.

EU-typgodkännandenummer avseende ljudnivå:

1.6.

Alla uppgifter som anges i punkterna 1.1–1.4 i typgodkännandeintyget för fordonet (tillägg 2 till bilaga I till denna förordning):

1.

Ytterligare information

1.1.

Den separata tekniska enhetens uppbyggnad:

1.2.

Varumärke eller handelsnamn för den eller de typer av motorfordon på vilka ljuddämparen är avsedd att monteras(1)

1.3.

Fordonstyp(er) och dess/deras typgodkännandenummer:

1.4.

Motor

1.4.1.

Typ (gnisttändning, kompressionständning):

1.4.2.

Cykler: tvåtakt, fyrtakt:

1.4.3.

Total slagvolym:

1.4.4.

Motorns nominella maxeffekt ... kW vid ... min-1

1.5.

Antal utväxlingsförhållanden:

1.6.

Använda utväxlingsförhållanden:

1.7.

Slutväxelns utväxlingsförhållande(n):

1.8.

Värden för ljudnivå:

Fordon i rörelse: ... dB(A), hastigheten före acceleration stabiliserad

vid ... km/h.

Stillastående fordon ... dB(A), vid ... min-1

1.9.

Värde på mottryck:

1.10.

Eventuella begränsningar avseende användning eller monteringskrav:

2.

Anmärkningar:

3.

Beskrivning av anordningen

3.1.

En beskrivning av utbytesavgassystemet med uppgift om varje systemkomponents inbördes placering, tillsammans med monteringsanvisningar.

3.2.

Detaljerade ritningar över varje komponent, så att de enkelt kan lokaliseras och identifieras, samt uppgift om de material som använts. På dessa ritningar ska det framgå var det obligatoriska EU-typgodkännandemärket är avsett att fästas.

Datum, akt

Tillägg 2

MALL

EU-TYPGODKÄNNANDEINTYG

(Största format: A4 (210 × 297 mm))

Typgodkännandemyndighetens stämpel

| Meddelande om






  — | typgodkännande (1) |
| --- | --- |

Meddelande om

—

typgodkännande (1)

| — | utvidgat typgodkännande (1) |
| --- | --- |

—

utvidgat typgodkännande (1)

| — | avslag på ansökan om typgodkännande (1) |
| --- | --- |

—

avslag på ansökan om typgodkännande (1)

| — | återkallat typgodkännande (1) |
| --- | --- |

—

återkallat typgodkännande (1)

för en typ av fordon/komponent/separat teknisk enhet (1) enligt förordning (EU) nr ...

Typgodkännandenummer:

Skäl till utvidgning:

AVSNITT I

0.1.

Fabrikat (tillverkarens handelsnamn):

0.2.

Typ och handelsbeteckning(ar):

0.3.

Identifiering av typ, om sådan finns märkt på fordonet/komponenten/den separata tekniska enheten (1)
   (2):

0.3.1.

Denna märknings placering:

0.4.

Fordonskategori (3):

0.5.

Tillverkarens namn och adress:

0.7.

För komponenter och separata tekniska enheter: placering av EU-typgodkännandemärket och fastsättningsmetod:

0.8.

Namn på och adress(er) till monteringsanläggning(ar):

AVSNITT II

1.

Ytterligare information (om tillämpligt): se addendum

2.

Teknisk tjänst som ansvarar för att utföra provningarna:

3.

Datum för provningsrapport:

4.

Provningsrapportens nummer:

5.

Anmärkningar (om tillämpligt): se addendum

6.

Ort:

7.

Datum:

8.

Underskrift:

9.

Bifogat finns indexnumret till det informationspaket som deponerats hos godkännandemyndigheten och som kan fås på begäran.

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(2)  Om typidentifikationsmärkningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskrivningen av det fordon, den komponent eller den separata tekniska enhet som omfattas av detta typgodkännandeintyg, ska dessa tecken ersättas av symbolen ”?” i dokumentationen. (t.ex. ABC??123??).

(3)  Enligt avsnitt A i bilaga II till direktiv 2007/46/EG.

Tillägg 3

Mall för EU-typgodkännandemärke

Image

Det avgassystem eller komponent till detta som är försett med ovanstående EU-typgodkännandemärke är en anordning som har godkänts i Spanien (e 9) i enlighet med förordning (EU) nr ... och därvid tilldelats det grundläggande godkännandenumret 0148.

Siffrorna används endast som exempel.

Tillägg 4

Provningsutrustning

Image

| 1. | Inloppsfläns eller muff – anslutning till utloppet på det ljuddämpningssystem som ska provas. |
| --- | --- |
| 2. | Reglerventil (manuell). |
| 3. | Utjämningsbehållare på 35–40 l. |
| 4. | Tryckbrytare 5 kPa till 250 kPa – för öppning av nr 7. |
| 5. | Tidrelä – för stängning av nr 7. |
| 6. | Pulsräknare. |
| 7. | Snabbventil, t.ex. en avgasbromsventil med 60 mm diameter, som manövreras med en pneumatisk cylinder som utvecklar en kraft av 120 N vid 400 kPa. Svarstiden vid såväl öppning som stängning får inte överstiga 0,5  s. |
| 8. | Evakuering av avgaser. |
| 9. | Böjlig slang. |
| 10. | Tryckmätare. |

1.

Inloppsfläns eller muff – anslutning till utloppet på det ljuddämpningssystem som ska provas.

2.

Reglerventil (manuell).

3.

Utjämningsbehållare på 35–40 l.

4.

Tryckbrytare 5 kPa till 250 kPa – för öppning av nr 7.

5.

Tidrelä – för stängning av nr 7.

6.

Pulsräknare.

7.

Snabbventil, t.ex. en avgasbromsventil med 60 mm diameter, som manövreras med en pneumatisk cylinder som utvecklar en kraft av 120 N vid 400 kPa. Svarstiden vid såväl öppning som stängning får inte överstiga 0,5  s.

8.

Evakuering av avgaser.

9.

Böjlig slang.

10.

Tryckmätare.

Tillägg 5

Mätpunkter – Mottryck

Exempel på möjliga mätpunkter för tryckförlustprovningar. Den exakta mätpunkten ska anges i provningsrapporten. Den ska ligga i ett område där gasflödet är jämnt.

Figur 1

Enkelt rör

Image

Figur 2

Delvis dubbelt rör
  1

Image

| 1 | Om detta inte är möjligt, hänvisas till figur 3. |
| --- | --- |

1

Om detta inte är möjligt, hänvisas till figur 3.

Figur 3

Dubbelt rör

Image

| 2 | Två mätpunkter, en avläsning. |
| --- | --- |

2

Två mätpunkter, en avläsning.

BILAGA XI

Kontroll av produktionsöverensstämmelse för avgassystem som separata tekniska enheter

| 1. | Allmänt |
| --- | --- |
| | Dessa krav överensstämmer med den provning som ska utföras för att kontrollera produktionsöverensstämmelse i enlighet med punkt 1 i bilaga I till denna förordning. |
| 2. | Provning och förfaranden |
| | Provningsmetoderna, mätinstrumenten och tolkningen av resultaten ska vara de som beskrivs i punkt 5 i bilaga X. Det avgassystem eller den komponent som provas ska genomgå den provning som beskrivs i punkterna 5.2, 5.3 och 5.4 i bilaga X. |
| 3. | Provtagning och bedömning av resultaten |
| 3.1. | Ett ljuddämpningssystem eller komponent ska väljas ut och utsättas för de provningar som avses i punkt 2. Om provningsresultaten uppfyller kraven för produktionsöverensstämmelse enligt punkt 8.1 i bilaga X, ska produktionsöverensstämmelse anses föreligga för typen av ljuddämpningssystem eller komponent. |
| 3.2. | Om något av provningsresultaten inte uppfyller kraven för produktionsöverensstämmelse enligt punkt 8.1 i bilaga X, ska ytterligare två ljuddämpningssystem eller komponenter av samma typ provas i enlighet med punkt 2. |
| 3.3. | Om provningsresultaten för det andra och tredje ljuddämpningssystemet eller komponenten uppfyller kraven för produktionsöverensstämmelse enligt punkt 8.1 i bilaga X, ska produktionsöverensstämmelse anses föreligga för typen av ljuddämpningssystem eller komponent. |
| 3.4. | Om något av provningsresultaten för det andra eller det tredje ljuddämpningssystemet eller komponenten inte uppfyller kraven för produktionsöverensstämmelse enligt punkt 8.1 i bilaga X, ska typen av ljuddämpningssystem eller komponent inte anses uppfylla kraven enligt denna förordning, och tillverkaren ska vidta de åtgärder som krävs för att återställa produktionsöverensstämmelsen. |

1.

Allmänt

Dessa krav överensstämmer med den provning som ska utföras för att kontrollera produktionsöverensstämmelse i enlighet med punkt 1 i bilaga I till denna förordning.

2.

Provning och förfaranden

Provningsmetoderna, mätinstrumenten och tolkningen av resultaten ska vara de som beskrivs i punkt 5 i bilaga X. Det avgassystem eller den komponent som provas ska genomgå den provning som beskrivs i punkterna 5.2, 5.3 och 5.4 i bilaga X.

3.

Provtagning och bedömning av resultaten

3.1.

Ett ljuddämpningssystem eller komponent ska väljas ut och utsättas för de provningar som avses i punkt 2. Om provningsresultaten uppfyller kraven för produktionsöverensstämmelse enligt punkt 8.1 i bilaga X, ska produktionsöverensstämmelse anses föreligga för typen av ljuddämpningssystem eller komponent.

3.2.

Om något av provningsresultaten inte uppfyller kraven för produktionsöverensstämmelse enligt punkt 8.1 i bilaga X, ska ytterligare två ljuddämpningssystem eller komponenter av samma typ provas i enlighet med punkt 2.

3.3.

Om provningsresultaten för det andra och tredje ljuddämpningssystemet eller komponenten uppfyller kraven för produktionsöverensstämmelse enligt punkt 8.1 i bilaga X, ska produktionsöverensstämmelse anses föreligga för typen av ljuddämpningssystem eller komponent.

3.4.

Om något av provningsresultaten för det andra eller det tredje ljuddämpningssystemet eller komponenten inte uppfyller kraven för produktionsöverensstämmelse enligt punkt 8.1 i bilaga X, ska typen av ljuddämpningssystem eller komponent inte anses uppfylla kraven enligt denna förordning, och tillverkaren ska vidta de åtgärder som krävs för att återställa produktionsöverensstämmelsen.

BILAGA XII

Jämförelsetabell

(som avses i artikel 15.2)

| Direktiv 70/157/EEG | Denna förordning |
| --- | --- |
| — | Artikel 1 |
| — | Artikel 2 |
| — | Artikel 3 |
| Artikel 2 | Artikel 4.1 |
| Artikel 2a | Artikel 4.2 och 4.3 |
| — | Artikel 5 |
| — | Artikel 6 |
| — | Artikel 7 |
| — | Artikel 8 |
| — | Artikel 9 |
| — | Artiklarna 10, 11, 12 och 13 |
| — | Artikel 14 |
| — | Artikel 15 |
| | Artikel 16 |
| Bilaga I punkt 1 | Bilaga I punkt 1 |
| Bilaga I punkt 3 | Bilaga I punkt 2 |
| Bilaga I punkt 4 | Bilaga I punkt 3 |
| Bilaga I punkt 5 | Bilaga I punkt 4 |
| Bilaga I punkt 6 | Bilaga I punkt 5 |
| Bilaga I tillägg 1 | Bilaga I tillägg 1 |
| Bilaga I tillägg 2 (utan addendum) | Bilaga I tillägg 2 |
| — | Bilaga I tillägg 3 |
| — | Bilaga II |
| Bilaga I punkt 2 | Bilaga III |
| — | Bilaga IV |
| — | Bilaga V |
| — | Bilaga VI |
| — | Bilaga VII |
| — | Bilaga VIII |
| | Bilaga IX |
| Bilaga II punkterna 1, 2, 3 och 4 | Bilaga X punkterna 1, 2, 3 och 4 |
| — | Bilaga X punkterna 5 och 6 |
| Bilaga II punkterna 5 och 6 | Bilaga X punkterna 7 och 8 |
| Bilaga II tillägg 1 | Bilaga X tillägg 1 (+ ytterligare information) |
| Bilaga II tillägg 2 (utan addendum) | Bilaga X tillägg 2 |
| Bilaga II tillägg 3 | Bilaga X tillägg 3 |
| — | Bilaga X tilläggen 4 och 5 |
| | Bilaga XI |
| — | Bilaga XII |
| Bilaga III punkt 1 | — |
| Bilaga III punkt 2 | — |

Direktiv 70/157/EEG

Denna förordning

—

Artikel 1

—

Artikel 2

—

Artikel 3

Artikel 2

Artikel 4.1

Artikel 2a

Artikel 4.2 och 4.3

—

Artikel 5

—

Artikel 6

—

Artikel 7

—

Artikel 8

—

Artikel 9

—

Artiklarna 10, 11, 12 och 13

—

Artikel 14

—

Artikel 15

Artikel 16

Bilaga I punkt 1

Bilaga I punkt 1

Bilaga I punkt 3

Bilaga I punkt 2

Bilaga I punkt 4

Bilaga I punkt 3

Bilaga I punkt 5

Bilaga I punkt 4

Bilaga I punkt 6

Bilaga I punkt 5

Bilaga I tillägg 1

Bilaga I tillägg 1

Bilaga I tillägg 2 (utan addendum)

Bilaga I tillägg 2

—

Bilaga I tillägg 3

—

Bilaga II

Bilaga I punkt 2

Bilaga III

—

Bilaga IV

—

Bilaga V

—

Bilaga VI

—

Bilaga VII

—

Bilaga VIII

Bilaga IX

Bilaga II punkterna 1, 2, 3 och 4

Bilaga X punkterna 1, 2, 3 och 4

—

Bilaga X punkterna 5 och 6

Bilaga II punkterna 5 och 6

Bilaga X punkterna 7 och 8

Bilaga II tillägg 1

Bilaga X tillägg 1 (+ ytterligare information)

Bilaga II tillägg 2 (utan addendum)

Bilaga X tillägg 2

Bilaga II tillägg 3

Bilaga X tillägg 3

—

Bilaga X tilläggen 4 och 5

Bilaga XI

—

Bilaga XII

Bilaga III punkt 1

—

Bilaga III punkt 2

—

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/265 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/265

---

P7_TA(2013)0042

Europeiska flyktingfonden, Europeiska återvändandefonden och Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 573/2007/EG, beslut nr 575/2007/EG och rådets beslut 2007/435/EG för att öka medfinansieringssatsen för Europeiska flyktingfonden, Europeiska återvändandefonden och Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare när det gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av allvarliga svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet (COM(2012)0526 – C7-0302/2012 – 2012/0252(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 024/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0526), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0526),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 78.2, 79.2 och 79.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0302/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 78.2, 79.2 och 79.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0302/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 december 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 december 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0004/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0004/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen genom att godta kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen genom att godta kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2012)0252

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om ändring av Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG och nr 575/2007/EG och rådets beslut 2007/435/EG för att öka medfinansieringssatsen för Europeiska flyktingfonden, Europeiska återvändandefonden och Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare när det gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av allvarliga svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut nr 258/2013/EU.)

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/266 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/266

---

P7_TA(2013)0043

Fonden för yttre gränser ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 574/2007/EG för att öka medfinansieringssatsen för fonden för yttre gränser för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av allvarliga svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet (COM(2012)0527 – C7-0301/2012 – 2012/0253(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 024/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0527), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0527),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0301/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0301/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 december 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 december 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0433/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0433/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen genom att godta kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen genom att godta kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2012)0253

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 574/2007/EG för att öka medfinansieringssatsen för fonden för yttre gränser för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av allvarliga svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut nr 259/2013/EU.)

---

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/267 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/267

---

P7_TA(2013)0044

Bevarande av fiskeresurserna ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 vad gäller bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 024/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0298), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0298),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0156/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0156/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 september 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 september 2012 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 november 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 november 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0342/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0342/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2).

| 2. | Europaparlamentet godkänner parlamentets uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner parlamentets uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 351, 15.11.2012, s. 83.

(2)  Denna ståndpunkt ersätter ändringsförslagen antagna den 22 november 2012 (Antagna texter, P7_TA(2012)0448).

---

P7_TC1-COD(2012)0158

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer och rådets förordning (EG) nr 1434/98 om att fastställa villkor för landning av sill i andra industriella syften än för att konsumeras direkt

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 227/2013.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Europaparlamentets uttalande om genomförandeakter

Europaparlamentet påpekar att bestämmelserna om genomförandeakter i denna förordning är resultatet av en ömtålig kompromiss. För att nå en uppgörelse i första behandlingen, innan förordning (EG) nr 850/98 upphör att gälla före slutet av 2012, har Europaparlamentet accepterat möjligheten att använda genomförandeakter i vissa specifika fall i förordning (EG) nr 850/98. Europaparlamentet understryker dock att dessa bestämmelser inte ska ses eller användas som ett prejudikat för förordningar som antagits i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, särskilt kommissionens förslag till förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 vad gäller bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer.

---

Torsdagen den 7 februari 2013

| 22.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 24/269 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 24/269

---

P7_TA(2013)0051

Gemensamt system för mervärdesskatt och en mekanism för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 februari 2013 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller en mekanism för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri (COM(2012)0428 – C7-0260/2012 – 2012/0205(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2016/C 024/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2012)0428), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2012)0428),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0260/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0260/2012),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0014/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0014/2013),

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl - 1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | Den förstärkta kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande är nyckeln för att återställa och bevara de offentliga finansernas stabilitet och styrka i hela unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1)

Den förstärkta kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande är nyckeln för att återställa och bevara de offentliga finansernas stabilitet och styrka i hela unionen.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Skattebedrägeri i fråga om mervärdesskatt
  leder till
  betydande
  budgetförluster
  och påverkar konkurrensvillkoren och därigenom den inre marknadens funktion. Särskilda plötsliga och omfattande former av skattebedrägeri har nyligen utvecklats, i synnerhet genom användningen av elektroniska hjälpmedel som underlättar snabb olaglig handel i stor skala. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Skattebedrägeri i fråga om mervärdesskatt
  leder till
  betydande
  budgetförluster
  och påverkar konkurrensvillkoren och därigenom den inre marknadens funktion. Särskilda plötsliga och omfattande former av skattebedrägeri har nyligen utvecklats, i synnerhet genom användningen av elektroniska hjälpmedel som underlättar snabb olaglig handel i stor skala.

| (1) | Skattebedrägeri i fråga om mervärdesskatt
  resulterar i
  betydande
  förluster för de offentliga finanserna
  och påverkar
  negativt
  konkurrensvillkoren och därigenom den inre marknadens
  rättvisa och effektiva
  funktion.
  Dessa förluster bör begränsas, särskilt i tider med en stram finanspolitik.
  Särskilda plötsliga och omfattande former av skattebedrägeri har nyligen utvecklats, i synnerhet genom användningen av elektroniska hjälpmedel som underlättar snabb olaglig handel i stor skala
  , som ofta går utanför de enskilda medlemsstaternas gränser
  . |
| --- | --- |

(1)

Skattebedrägeri i fråga om mervärdesskatt
  resulterar i
  betydande
  förluster för de offentliga finanserna
  och påverkar
  negativt
  konkurrensvillkoren och därigenom den inre marknadens
  rättvisa och effektiva
  funktion.
  Dessa förluster bör begränsas, särskilt i tider med en stram finanspolitik.
  Särskilda plötsliga och omfattande former av skattebedrägeri har nyligen utvecklats, i synnerhet genom användningen av elektroniska hjälpmedel som underlättar snabb olaglig handel i stor skala
  , som ofta går utanför de enskilda medlemsstaternas gränser
  .

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Genom rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt kan medlemsstaterna ansöka om att få avvika från bestämmelserna i det direktivet för att förhindra vissa slag av skatteundandragande eller skatteflykt. Bemyndigande för en sådan avvikelse kräver ett förslag från kommissionen, och att det antas av rådet. Den senaste tidens erfarenheter har visat att processen för att medge avvikelser inte alltid är tillräckligt flexibel för att säkerställa en snabb och lämplig reaktion på medlemsstaternas ansökningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Genom rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt kan medlemsstaterna ansöka om att få avvika från bestämmelserna i det direktivet för att förhindra vissa slag av skatteundandragande eller skatteflykt. Bemyndigande för en sådan avvikelse kräver ett förslag från kommissionen, och att det antas av rådet. Den senaste tidens erfarenheter har visat att processen för att medge avvikelser inte alltid är tillräckligt flexibel för att säkerställa en snabb och lämplig reaktion på medlemsstaternas ansökningar.

| (2) | Genom rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt kan medlemsstaterna ansöka om att få avvika från bestämmelserna i det direktivet för att förhindra vissa slag av skatteundandragande eller skatteflykt. Bemyndigande för en sådan avvikelse kräver ett förslag från kommissionen, och att det antas av rådet. Den senaste tidens erfarenheter har visat att processen för att medge avvikelser inte alltid är tillräckligt
  snabb eller
  flexibel för att säkerställa en snabb och lämplig reaktion på medlemsstaternas ansökningar. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt kan medlemsstaterna ansöka om att få avvika från bestämmelserna i det direktivet för att förhindra vissa slag av skatteundandragande eller skatteflykt. Bemyndigande för en sådan avvikelse kräver ett förslag från kommissionen, och att det antas av rådet. Den senaste tidens erfarenheter har visat att processen för att medge avvikelser inte alltid är tillräckligt
  snabb eller
  flexibel för att säkerställa en snabb och lämplig reaktion på medlemsstaternas ansökningar.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Utseende av mottagaren som person som är betalningsskyldig för mervärdesskatten (omvänd skattskyldighet) är en effektiv åtgärd för att omedelbart stoppa de mest kända typerna av skatteundandragande inom vissa sektorer. Situationen kan
  emellertid
  utvecklas med tiden
  och
  det
  kan
  också bli nödvändigt att tillåta andra åtgärder. Därför bör
  rådet
  , när så är lämpligt,
  på förslag från kommissionen, bestämma vilka
  andra åtgärder som kan omfattas av mekanismen för snabba insatser. För att minimera den tid som krävs för kommissionens bemyndigande av avvikelserna bör den typ av åtgärder som skulle kunna komma i fråga för bemyndigande fastställas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Utseende av mottagaren som person som är betalningsskyldig för mervärdesskatten (omvänd skattskyldighet) är en effektiv åtgärd för att omedelbart stoppa de mest kända typerna av skatteundandragande inom vissa sektorer. Situationen kan
  emellertid
  utvecklas med tiden
  och
  det
  kan
  också bli nödvändigt att tillåta andra åtgärder. Därför bör
  rådet
  , när så är lämpligt,
  på förslag från kommissionen, bestämma vilka
  andra åtgärder som kan omfattas av mekanismen för snabba insatser. För att minimera den tid som krävs för kommissionens bemyndigande av avvikelserna bör den typ av åtgärder som skulle kunna komma i fråga för bemyndigande fastställas.

| (7) | Utseende av mottagaren som person som är betalningsskyldig för mervärdesskatten
  (”mekanism med
  omvänd skattskyldighet”) är en effektiv åtgärd för att omedelbart stoppa de mest kända typerna av skatteundandragande inom vissa sektorer
  (”karusellbedrägerier”)
  .
  Med tanke på de befintliga bristerna i mervärdesskattesystemet och beroende på hur
  situationen kan
  komma att
  utvecklas med tiden
  , kan
  det
  emellertid
  också bli nödvändigt att tillåta andra åtgärder. Därför bör
  kommissionen
  , när så är lämpligt,
  föreslå eventuella
  andra åtgärder som kan omfattas av mekanismen för snabba insatser.
  Dessa åtgärder bör godkännas enhälligt av rådet efter samråd med Europaparlamentet.
  För att minimera den tid som krävs för kommissionens bemyndigande av avvikelserna bör den typ av åtgärder som skulle kunna komma i fråga för bemyndigande
  tydligt och noggrant
  fastställas. |
| --- | --- |

(7)

Utseende av mottagaren som person som är betalningsskyldig för mervärdesskatten
  (”mekanism med
  omvänd skattskyldighet”) är en effektiv åtgärd för att omedelbart stoppa de mest kända typerna av skatteundandragande inom vissa sektorer
  (”karusellbedrägerier”)
  .
  Med tanke på de befintliga bristerna i mervärdesskattesystemet och beroende på hur
  situationen kan
  komma att
  utvecklas med tiden
  , kan
  det
  emellertid
  också bli nödvändigt att tillåta andra åtgärder. Därför bör
  kommissionen
  , när så är lämpligt,
  föreslå eventuella
  andra åtgärder som kan omfattas av mekanismen för snabba insatser.
  Dessa åtgärder bör godkännas enhälligt av rådet efter samråd med Europaparlamentet.
  För att minimera den tid som krävs för kommissionens bemyndigande av avvikelserna bör den typ av åtgärder som skulle kunna komma i fråga för bemyndigande
  tydligt och noggrant
  fastställas.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | För att kontinuerligt utveckla och förbättra mekanismen för snabba insatser bör kommissionen regelbundet rapportera till Europaparlamentet och rådet om mekanismens tillämpning, och bland annat undersöka andra åtgärder som också ska ingå i mekanismens tillämpningsområde och nya sätt att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna inom mekanismens allmänna ram. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

För att kontinuerligt utveckla och förbättra mekanismen för snabba insatser bör kommissionen regelbundet rapportera till Europaparlamentet och rådet om mekanismens tillämpning, och bland annat undersöka andra åtgärder som också ska ingå i mekanismens tillämpningsområde och nya sätt att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna inom mekanismens allmänna ram.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 9b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9b) | För att mekanismen för snabba insatser ska fungera på ett tillfredsställande sätt måste kommissionen alltid kunna agera snabbt och korrekt i dessa frågor. Mekanismens personalresurser och andra resurser måste därför vara tillräckliga och ett påskyndat internt förfarande för beslutsfattande bör inrättas och upprätthållas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9b)

För att mekanismen för snabba insatser ska fungera på ett tillfredsställande sätt måste kommissionen alltid kunna agera snabbt och korrekt i dessa frågor. Mekanismens personalresurser och andra resurser måste därför vara tillräckliga och ett påskyndat internt förfarande för beslutsfattande bör inrättas och upprätthållas.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 9c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9c) | Eftersom tillämpningen av en särskild åtgärd i en medlemsstat skulle kunna få effekter för övriga medlemsstaters mervärdesskattesystem bör kommissionen, för att bevara transparensen, informera alla medlemsstater om alla krav som ställs och alla beslut som fattas i detta avseende. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9c)

Eftersom tillämpningen av en särskild åtgärd i en medlemsstat skulle kunna få effekter för övriga medlemsstaters mervärdesskattesystem bör kommissionen, för att bevara transparensen, informera alla medlemsstater om alla krav som ställs och alla beslut som fattas i detta avseende.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 9d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9d) | Kommissionen bör, inom ramen för sitt arbete med att stärka och finjustera mekanismen för snabba insatser, ha ett långtgående samråd med företag i bedrägeriutsatta sektorer och andra relevanta aktörer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9d)

Kommissionen bör, inom ramen för sitt arbete med att stärka och finjustera mekanismen för snabba insatser, ha ett långtgående samråd med företag i bedrägeriutsatta sektorer och andra relevanta aktörer.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, som är att hantera plötsligt och omfattande bedrägeri i fråga om mervärdesskatt som mycket ofta har en internationell dimension, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, eftersom de inte är i stånd att individuellt bekämpa bedrägerikedjor med anknytning till nya former av handel som omfattar flera länder samtidigt och att de därför, på grund av att man då säkerställer en snabbare och därigenom mer lämplig och effektiv hantering av dessa fenomen, bättre kan uppnås på unionsnivå,
  kan
  unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, som är att hantera plötsligt och omfattande bedrägeri i fråga om mervärdesskatt som mycket ofta har en internationell dimension, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, eftersom de inte är i stånd att individuellt bekämpa bedrägerikedjor med anknytning till nya former av handel som omfattar flera länder samtidigt och att de därför, på grund av att man då säkerställer en snabbare och därigenom mer lämplig och effektiv hantering av dessa fenomen, bättre kan uppnås på unionsnivå,
  kan
  unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (10) | Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, som är att hantera plötsligt och omfattande bedrägeri i fråga om mervärdesskatt som mycket ofta har en internationell dimension, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, eftersom de inte är i stånd att individuellt bekämpa bedrägerikedjor med anknytning till nya former av handel som omfattar flera länder samtidigt och att de därför, på grund av att man då säkerställer en snabbare och därigenom mer lämplig och effektiv hantering av dessa fenomen, bättre kan uppnås på unionsnivå,
  bör
  unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, som är att hantera plötsligt och omfattande bedrägeri i fråga om mervärdesskatt som mycket ofta har en internationell dimension, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, eftersom de inte är i stånd att individuellt bekämpa bedrägerikedjor med anknytning till nya former av handel som omfattar flera länder samtidigt och att de därför, på grund av att man då säkerställer en snabbare och därigenom mer lämplig och effektiv hantering av dessa fenomen, bättre kan uppnås på unionsnivå,
  bör
  unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Artikel 1

Direktiv 2006/112/EG

Avsnitt 1a – artikel 395a – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Utseende av mottagaren som betalningsskyldig för mervärdesskatt på specifika leveranser av varor och tjänster genom undantag från artikel 193, efter att en ansökan enligt punkt 2 i denna artikel har överlämnats för en sådan åtgärd. |

Kommissionens förslag

Ändring

a)

Utseende av mottagaren som betalningsskyldig för mervärdesskatt på specifika leveranser av varor och tjänster genom undantag från artikel 193, efter att en ansökan enligt punkt 2 i denna artikel har överlämnats för en sådan åtgärd.

| a) | Utseende av mottagaren som betalningsskyldig för mervärdesskatt på specifika leveranser av varor och tjänster genom undantag från artikel 193
  (”mekanism med omvänd skattskyldighet”)
  , efter att en ansökan enligt punkt 2 i denna artikel har överlämnats för en sådan åtgärd. |
| --- | --- |

a)

Utseende av mottagaren som betalningsskyldig för mervärdesskatt på specifika leveranser av varor och tjänster genom undantag från artikel 193
  (”mekanism med omvänd skattskyldighet”)
  , efter att en ansökan enligt punkt 2 i denna artikel har överlämnats för en sådan åtgärd.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Artikel 1

Direktiv 2006/112/EG

Avsnitt 1a – artikel 395a – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Varje annan åtgärd som
  bestäms
  enhälligt av rådet
  på förslag från kommissionen
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

Varje annan åtgärd som
  bestäms
  enhälligt av rådet
  på förslag från kommissionen
  .

| b) | Varje annan åtgärd som
  föreslagits av kommissionen och som
  enhälligt
  godkänts
  av rådet
  efter samråd med Europaparlamentet
  . |
| --- | --- |

b)

Varje annan åtgärd som
  föreslagits av kommissionen och som
  enhälligt
  godkänts
  av rådet
  efter samråd med Europaparlamentet
  .

Ändring 12

Förslag till direktiv

Artikel 1

Direktiv 2006/112/EG

Avsnitt 1a – artikel 395a – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid tillämpning av led a ska
  den särskilda åtgärden
  underkastas lämpliga kontrollåtgärder av medlemsstaterna med avseende på beskattningsbara personer som levererar de varor eller tjänster för vilka åtgärden gäller. | Vid tillämpning av led a
  och b
  ska
  en eventuell särskild åtgärd som vidtas
  underkastas lämpliga kontrollåtgärder av medlemsstaterna med avseende på beskattningsbara personer som levererar de varor eller tjänster för vilka åtgärden gäller. |

Kommissionens förslag

Ändring

Vid tillämpning av led a ska
  den särskilda åtgärden
  underkastas lämpliga kontrollåtgärder av medlemsstaterna med avseende på beskattningsbara personer som levererar de varor eller tjänster för vilka åtgärden gäller.

Vid tillämpning av led a
  och b
  ska
  en eventuell särskild åtgärd som vidtas
  underkastas lämpliga kontrollåtgärder av medlemsstaterna med avseende på beskattningsbara personer som levererar de varor eller tjänster för vilka åtgärden gäller.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Artikel 1

Direktiv 2006/112/EG

Avsnitt 1a – artikel 395a – punkt 1 – stycke 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Det förfarande som fastställs i denna punkt ska slutföras inom tre månader. |

Kommissionens förslag

Ändring

Det förfarande som fastställs i denna punkt ska slutföras inom tre månader.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Artikel 1

Direktiv 2006/112/EG

Avsnitt 1a – artikel 395a – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   En medlemsstat som önskar införa en åtgärd enligt punkt 1 ska skicka en ansökan till kommissionen. Medlemsstaten ska förse kommissionen med uppgifter om den berörda sektorn, typ av bedrägeri och dess särdrag, dess plötsliga och omfattande karaktär och dess konsekvenser i form av betydande och oersättliga ekonomiska förluster. Om kommissionen anser att den inte har alla nödvändiga uppgifter ska den kontakta den berörda medlemsstaten inom
  en månad
  efter att ansökan mottagits och ange vilka ytterligare uppgifter den behöver. | 2.   En medlemsstat som önskar införa en åtgärd enligt punkt 1 ska skicka en ansökan till kommissionen. Medlemsstaten ska förse kommissionen
  , Europaparlamentets behöriga utskott och revisionsrätten
  med uppgifter om den berörda sektorn, typ av bedrägeri och dess särdrag, dess plötsliga och omfattande karaktär och dess konsekvenser i form av betydande och oersättliga ekonomiska förluster. Om kommissionen anser att den inte har alla nödvändiga uppgifter ska den kontakta den berörda medlemsstaten inom
  två veckor
  efter att ansökan mottagits och ange vilka ytterligare uppgifter den behöver.
  Kommissionen ska också höra den relevanta affärssektorn, när så är lämpligt och möjligt. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   En medlemsstat som önskar införa en åtgärd enligt punkt 1 ska skicka en ansökan till kommissionen. Medlemsstaten ska förse kommissionen med uppgifter om den berörda sektorn, typ av bedrägeri och dess särdrag, dess plötsliga och omfattande karaktär och dess konsekvenser i form av betydande och oersättliga ekonomiska förluster. Om kommissionen anser att den inte har alla nödvändiga uppgifter ska den kontakta den berörda medlemsstaten inom
  en månad
  efter att ansökan mottagits och ange vilka ytterligare uppgifter den behöver.

2.   En medlemsstat som önskar införa en åtgärd enligt punkt 1 ska skicka en ansökan till kommissionen. Medlemsstaten ska förse kommissionen
  , Europaparlamentets behöriga utskott och revisionsrätten
  med uppgifter om den berörda sektorn, typ av bedrägeri och dess särdrag, dess plötsliga och omfattande karaktär och dess konsekvenser i form av betydande och oersättliga ekonomiska förluster. Om kommissionen anser att den inte har alla nödvändiga uppgifter ska den kontakta den berörda medlemsstaten inom
  två veckor
  efter att ansökan mottagits och ange vilka ytterligare uppgifter den behöver.
  Kommissionen ska också höra den relevanta affärssektorn, när så är lämpligt och möjligt.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Artikel 1

Direktiv 2006/112/EG

Avsnitt 1a – artikel 395a – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Så snart kommissionen har alla uppgifter som den anser vara nödvändiga för att behandla ärendet ska den inom en månad antingen godkänna den särskilda åtgärden eller, om kommissionen har invändningar mot den begärda åtgärden, underrätta den berörda medlemsstaten därom. | Så snart kommissionen har alla uppgifter som den anser vara nödvändiga för att behandla ärendet ska den |
| | a) | underrätta den ansökande medlemsstaten i enlighet därmed, |

Kommissionens förslag

Ändring

Så snart kommissionen har alla uppgifter som den anser vara nödvändiga för att behandla ärendet ska den inom en månad antingen godkänna den särskilda åtgärden eller, om kommissionen har invändningar mot den begärda åtgärden, underrätta den berörda medlemsstaten därom.

Så snart kommissionen har alla uppgifter som den anser vara nödvändiga för att behandla ärendet ska den

a)

underrätta den ansökande medlemsstaten i enlighet därmed,

| b) | överlämna ansökan på originalspråket till övriga medlemsstater, |
| --- | --- |

b)

överlämna ansökan på originalspråket till övriga medlemsstater,

| c) | inom en månad antingen godkänna den särskilda åtgärden eller, om kommissionen har invändningar mot den begärda åtgärden, underrätta den berörda medlemsstaten
  , övriga medlemsstater, Europaparlamentets behöriga utskott och revisionsrätten
  därom
  , tillsammans med en detaljerad motivering
  . |
| --- | --- |

c)

inom en månad antingen godkänna den särskilda åtgärden eller, om kommissionen har invändningar mot den begärda åtgärden, underrätta den berörda medlemsstaten
  , övriga medlemsstater, Europaparlamentets behöriga utskott och revisionsrätten
  därom
  , tillsammans med en detaljerad motivering
  .

Ändring 16

Förslag till direktiv

Artikel 1

Direktiv 2006/112/EG

Avsnitt 1a – artikel 395c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 395c |
| | Vart tredje år, och första gången senast den 1 juli 2014, ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillämpningen av den mekanism för snabba insatser som fastställs i detta avsnitt. I rapporten ska man bland annat undersöka ytterligare särskilda åtgärder som också ska ingå i mekanismens tillämpningsområde och nya sätt att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna inom mekanismens allmänna ram. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 395c

Vart tredje år, och första gången senast den 1 juli 2014, ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillämpningen av den mekanism för snabba insatser som fastställs i detta avsnitt. I rapporten ska man bland annat undersöka ytterligare särskilda åtgärder som också ska ingå i mekanismens tillämpningsområde och nya sätt att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna inom mekanismens allmänna ram.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Artikel 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 1a |
| | Kommission ska senast den 1 januari 2014 lägga fram en rapport om hur det förfarande för att bemyndiga undantag som anges i artikel 395 i direktiv 2006/112/EG skulle kunna bli snabbare. Rapporten ska syfta till att fastställa de förändringar av befintliga strukturer och rutiner som behövs för att garantera att kommissionen alltid slutför förfarandet inom fem månader efter att den mottagit en ansökan från en medlemsstat. Rapporten ska vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 1a

Kommission ska senast den 1 januari 2014 lägga fram en rapport om hur det förfarande för att bemyndiga undantag som anges i artikel 395 i direktiv 2006/112/EG skulle kunna bli snabbare. Rapporten ska syfta till att fastställa de förändringar av befintliga strukturer och rutiner som behövs för att garantera att kommissionen alltid slutför förfarandet inom fem månader efter att den mottagit en ansökan från en medlemsstat. Rapporten ska vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Artikel 2 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. | 2.   Medlemsstaterna ska till
  Europaparlamentet och
  kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

2.   Medlemsstaterna ska till
  Europaparlamentet och
  kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Artikel 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. | Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.


  Direktivet ska konsolideras med direktiv 2006/112/EG senast den ...

   (*)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.


  Direktivet ska konsolideras med direktiv 2006/112/EG senast den ...

   (*)

  .

---

(*)  
  Tre månader efter detta direktivs ikraftträdande.

---