# Euroopa Liidu C 233/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 233 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik11. juuli 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 233

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik11. juuli 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 233/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9327 – YZJ Group / Mitsui E&S Group / Mitsui & CO Group / JV) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2019/C 233/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9327 – YZJ Group / Mitsui E&S Group / Mitsui & CO Group / JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 233/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| | Kontrollikoda |
| 2019/C 233/03 | Eriaruanne nr 10/2019 Kogu ELi hõlmavad pankade stressitestid: pankade kohta on esitatud erakordses koguses andmeid, kuid koordineerimist ja riskidele keskendumist on vaja parandada | 3 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2019/C 233/04 | Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise litsentside andmis- ning kasutamistingimuste kohta — Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2019. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad | 4 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2019/C 233/02

Euro vahetuskurss

2

Kontrollikoda

2019/C 233/03

Eriaruanne nr 10/2019 Kogu ELi hõlmavad pankade stressitestid: pankade kohta on esitatud erakordses koguses andmeid, kuid koordineerimist ja riskidele keskendumist on vaja parandada

3

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2019/C 233/04

Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise litsentside andmis- ning kasutamistingimuste kohta — Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2019. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad

4

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2019/C 233/05 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta | 6 |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2019/C 233/06 | Aust-Agderi maakonna 28. märtsil 2019 Konkurrenten.no ASi vastu algatatud hagi (kohtuasi E-1/17 KULUD 2) | 7 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 233/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine | 8 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2019/C 233/05

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta

6

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2019/C 233/06

Aust-Agderi maakonna 28. märtsil 2019 Konkurrenten.no ASi vastu algatatud hagi (kohtuasi E-1/17 KULUD 2)

7

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2019/C 233/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

8

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 11.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.9327 – YZJ Group / Mitsui E&S Group / Mitsui & CO Group / JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 233/01)

27. juunil 2019 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9327 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9327 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 11.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/2

---

Euro vahetuskurss (1)

10. juuli 2019

(2019/C 233/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1220 |
| JPY | Jaapani jeen | 122,20 |
| DKK | Taani kroon | 7,4637 |
| GBP | Inglise nael | 0,89928 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,6093 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1133 |
| ISK | Islandi kroon | 141,90 |
| NOK | Norra kroon | 9,6930 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,565 |
| HUF | Ungari forint | 325,90 |
| PLN | Poola zlott | 4,2738 |
| RON | Rumeenia leu | 4,7335 |
| TRY | Türgi liir | 6,4398 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6210 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4713 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7692 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6997 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5270 |
| KRW | Korea vonn | 1 325,21 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,8875 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7227 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3935 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 853,86 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6434 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,756 |
| RUB | Vene rubla | 71,2695 |
| THB | Tai baat | 34,586 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,2585 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,5421 |
| INR | India ruupia | 76,9510 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1220

JPY

Jaapani jeen

122,20

DKK

Taani kroon

7,4637

GBP

Inglise nael

0,89928

SEK

Rootsi kroon

10,6093

CHF

Šveitsi frank

1,1133

ISK

Islandi kroon

141,90

NOK

Norra kroon

9,6930

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,565

HUF

Ungari forint

325,90

PLN

Poola zlott

4,2738

RON

Rumeenia leu

4,7335

TRY

Türgi liir

6,4398

AUD

Austraalia dollar

1,6210

CAD

Kanada dollar

1,4713

HKD

Hongkongi dollar

8,7692

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6997

SGD

Singapuri dollar

1,5270

KRW

Korea vonn

1 325,21

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,8875

CNY

Hiina jüaan

7,7227

HRK

Horvaatia kuna

7,3935

IDR

Indoneesia ruupia

15 853,86

MYR

Malaisia ringit

4,6434

PHP

Filipiini peeso

57,756

RUB

Vene rubla

71,2695

THB

Tai baat

34,586

BRL

Brasiilia reaal

4,2585

MXN

Mehhiko peeso

21,5421

INR

India ruupia

76,9510

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 11.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/3

---

Eriaruanne nr 10/2019

„Kogu ELi hõlmavad pankade stressitestid: pankade kohta on esitatud erakordses koguses andmeid, kuid koordineerimist ja riskidele keskendumist on vaja parandada“

(2019/C 233/03)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 10/2019: „Kogu ELi hõlmavad pankade stressitestid: pankade kohta on esitatud erakordses koguses andmeid, kuid koordineerimist ja riskidele keskendumist on vaja parandada“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 11.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/4

---

Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise litsentside andmis- ning kasutamistingimuste kohta

Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2019. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad

(2019/C 233/04)

Norra nafta- ja energeetikaministeerium esitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõike 2 punkti a kohaselt kutse naftatootmislitsentside taotlemiseks.

Tootmislitsents antakse üksnes Norras või mõnes muus Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping) osalisriigis registreeritud aktsiaseltsile või füüsilisele isikule, kelle alaline elukoht on EMP lepingu osalisriigis.

Ettevõtjad, kes ei ole litsentsisaajad Norra mandrilava tsoonis, võivad saada tootmislitsentsi, kui nad vastavad Norra mandrilava tsoonis litsentsi saamise tingimustele.

Ministeerium kohtleb võrdsetel tingimustel üksikettevõtjaid ja ettevõtjaid, kes esitavad taotlusi rühma osana. Tootmislitsentsi taotlejana käsitatakse nii üksiktaotlejaid kui ka taotlejaid, kes on osaks ühistaotluse esitavast rühmast. Ministeerium võib rühmade või üksiktaotlejate esitatud taotluste alusel koostada litsentsirühmad, kellele antakse uus tootmislitsents, sealhulgas võib ministeerium litsentsirühmast taotlejaid eemaldada ja sinna lisada ning nimetada selliste rühmade operaatorid.

Osalus tootmislitsentsis tingib litsentsisaajate ühinemise naftaoperatsioonide lepinguga, sealhulgas ühistegevuse lepingu ja raamatupidamise lepinguga. Juhul kui tootmislitsents jagatakse stratigraafiliselt, peavad kahe stratigraafiliselt jaotatud litsentsi saajad samuti ühinema asjaomase ühistegevuse lepinguga, mis reguleerib nende suhteid seoses litsentsiga.

Nimetatud lepinguid alla kirjutades moodustavad litsentsisaajad ühisettevõtte, kus nende osaluse suurus on alati samaväärne nende osalusega tootmislitsentsis.

Litsentsi dokumendid põhinevad peamiselt 2018. aasta kindlaksmääratud piirkondade asjaomastel dokumentidel. Eesmärk on, et võimalikele taotlejatele oleksid raamistikku tehtavate muudatuste peamised aspektid kättesaadavad enne taotluse esitamist.

Tootmislitsentsi andmise kriteeriumid

Vahendite heaks haldamiseks ning Norra mandrilava tsoonis nafta kiireks ja tulemuslikuks uurimiseks ja tootmiseks, muu hulgas litsentsiomanike rühmade loomise teel, lähtutakse tootmislitsentsides osaluse andmisel ja operaatori nimetamisel järgmistest kriteeriumidest:

| a) | taotleja geoloogilised teadmised kõnealuse geograafilise piirkonna kohta ja kuidas litsentsisaajad kavatsevad teostada tõhusat uurimist nafta saamiseks; |
| --- | --- |

a)

taotleja geoloogilised teadmised kõnealuse geograafilise piirkonna kohta ja kuidas litsentsisaajad kavatsevad teostada tõhusat uurimist nafta saamiseks;

| b) | taotleja asjaomane tehniline pädevus ja see, kas kõnealust pädevust aktiivselt kasutades saab asjaomases geograafilises piirkonnas soodustada nafta kulutõhusat uurimist ja tootmist; |
| --- | --- |

b)

taotleja asjaomane tehniline pädevus ja see, kas kõnealust pädevust aktiivselt kasutades saab asjaomases geograafilises piirkonnas soodustada nafta kulutõhusat uurimist ja tootmist;

| c) | taotleja Norra mandrilava tsoonis saadud kogemus või muudes piirkondades saadud samaväärne asjaomane kogemus; |
| --- | --- |

c)

taotleja Norra mandrilava tsoonis saadud kogemus või muudes piirkondades saadud samaväärne asjaomane kogemus;

| d) | taotleja rahuldav finantssuutlikkus nafta uurimiseks ja tootmise korraldamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

d)

taotleja rahuldav finantssuutlikkus nafta uurimiseks ja tootmise korraldamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas;

| e) | sellise taotleja puhul, kellel on või on olnud tootmislitsents, võib ministeerium võtta arvesse tõhususe vähesust ja puudusi aruandekohustuse täitmisel; Samuti võib arvesse võtta riigi julgeolekuga seotud kaalutlusi, kui ministeerium leiab, et sellised kaalutlused on asjakohased. |
| --- | --- |

e)

sellise taotleja puhul, kellel on või on olnud tootmislitsents, võib ministeerium võtta arvesse tõhususe vähesust ja puudusi aruandekohustuse täitmisel; Samuti võib arvesse võtta riigi julgeolekuga seotud kaalutlusi, kui ministeerium leiab, et sellised kaalutlused on asjakohased.

| f) | Tootmislitsentsid antakse reeglina ühisettevõtjale, kus vähemalt üks osaline on operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal on samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. |
| --- | --- |

f)

Tootmislitsentsid antakse reeglina ühisettevõtjale, kus vähemalt üks osaline on operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal on samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus.

| g) | Tootmislitsents antakse reeglina rühmale, mille moodustavad vähemalt kaks osalejat, kellest vähemalt ühel on punktis f nimetatud kogemus. |
| --- | --- |

g)

Tootmislitsents antakse reeglina rühmale, mille moodustavad vähemalt kaks osalejat, kellest vähemalt ühel on punktis f nimetatud kogemus.

| h) | Barentsi mere tootmislitsentside eest vastutav operaator peab olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus; |
| --- | --- |

h)

Barentsi mere tootmislitsentside eest vastutav operaator peab olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus;

| i) | Süvamere tootmislitsentside puhul peavad nii vastutav operaator kui ka vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina puurinud süvameres. |
| --- | --- |

i)

Süvamere tootmislitsentside puhul peavad nii vastutav operaator kui ka vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina puurinud süvameres.

| j) | Tootmislitsentside puhul, kus puuraukude puurimine uuringute eesmärgil eeldab kõrget rõhku ja/või kõrgeid temperatuure, peavad vastutav operaator ja vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Tootmislitsentsi üks osaline peab olema operaatorina puurinud puuraugu, millega kaasneb kõrge rõhk ja/või kõrged temperatuurid. |
| --- | --- |

j)

Tootmislitsentside puhul, kus puuraukude puurimine uuringute eesmärgil eeldab kõrget rõhku ja/või kõrgeid temperatuure, peavad vastutav operaator ja vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Tootmislitsentsi üks osaline peab olema operaatorina puurinud puuraugu, millega kaasneb kõrge rõhk ja/või kõrged temperatuurid.

Väljad, mille kohta saab taotlust esitada

Tootmislitsentsides osalemise taotlusi võib esitada kindlaksmääratud piirkonnas litsentsimata väljade kohta, nagu on näidatud Norra naftadirektoraadi avaldatud kaartidel. Samuti on võimalik esitada taotlusi väljade kohta, millest on kindlaksmääratud piirkonnas loobutud, vastavalt Norra naftadirektoraadi uuendatud kaartidele, mille võib leida Norra naftadirektoraadi veebilehelt.

Iga tootmislitsents võib hõlmata üht või mitut välja või välja osa. Taotlejail palutakse piirduda taotluses aladega, kus nad on kaardistanud nafta võimaliku olemasolu.

Teatise tervikteksti, sealhulgas piirkondade üksikasjalikud kaardid, saab Norra naftadirektoraadi veebisaidilt www.npd.no/apa2019.

Taotlused naftatootmislitsentside saamiseks esitatakse elektrooniliselt, näiteks L2Si (Licence2Share) kaudu järgmisel aadressil:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| Box 8148 Dep. |
| N-0033 OSLO |
| NORWAY |

Ministry of Petroleum and Energy

Box 8148 Dep.

N-0033 OSLO

NORWAY

Koopia esitatakse elektrooniliselt, näiteks L2Si kaudu järgmisel aadressil:

| The Norwegian Petroleum Directorate |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| N-4003 STAVANGER |
| NORWAY |

The Norwegian Petroleum Directorate

P.O. Box 600

N-4003 STAVANGER

NORWAY

Tähtaeg: 27. august 2019 kell 12 keskpäeval.

Norra mandrilava tsooni naftatootmislitsentsid 2019. aastaks kindlaksmääratud piirkondade jaoks on kavas välja anda 2020. aasta esimeses kvartalis.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 11.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/6

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA

(2019/C 233/05)

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmise avaliku konkursi:

| | EPSO/AST-SC/08/19 – PARLAMENDI SAALITEENINDAJAD (SC 1/SC 2) |
| --- | --- |

EPSO/AST-SC/08/19 – PARLAMENDI SAALITEENINDAJAD (SC 1/SC 2)

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja 11. juuli 2019. aasta väljaandes C 233 A 24 keeles.

Lisateave on esitatud EPSO veebisaidil: https://epso.europa.eu/

---

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 11.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/7

---

Aust-Agderi maakonna 28. märtsil 2019 Konkurrenten.no ASi vastu algatatud hagi

(kohtuasi E-1/17 KULUD 2)

(2019/C 233/06)

Aust-Agderi maakond, keda esindavad advokaadid Bjørnar Alterskjær ja Amie Eliassen büroost Kluge Advokatfirma AS, Bryggegata 6, Postboks 1548 Vika, 0117 Oslo, Norra, esitas 28. märtsil 2019 EFTA kohtule hagi Konkurrenten.no ASi vastu.

Hageja taotleb, et kohus teeks järgmise otsuse:

| 1. | Konkurrenten.no AS poolt Aust-Agderi maakonnale makstavate kulude kogusumma on 403 430,92 Norra krooni, mis on konverteeritud eurodeks määrusest teavitamise kuupäeval kehtinud Euroopa Keskpanga ametliku vahetuskursi alusel. |
| --- | --- |

1.

Konkurrenten.no AS poolt Aust-Agderi maakonnale makstavate kulude kogusumma on 403 430,92 Norra krooni, mis on konverteeritud eurodeks määrusest teavitamise kuupäeval kehtinud Euroopa Keskpanga ametliku vahetuskursi alusel.

| 2. | Summalt tuleb tasuda viivist alates käesolevast määrusest teavitamise kuupäevast kuni tasumise kuupäevani. Kohaldatava intressimäära arvutamisel võetakse aluseks Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimisoperatsioonide intressimäär, mis kehtis kulude tasumise tähtpäeva kuu esimesel kalendripäeval, ja suurendatakse seda 3,5 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

2.

Summalt tuleb tasuda viivist alates käesolevast määrusest teavitamise kuupäevast kuni tasumise kuupäevani. Kohaldatava intressimäära arvutamisel võetakse aluseks Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimisoperatsioonide intressimäär, mis kehtis kulude tasumise tähtpäeva kuu esimesel kalendripäeval, ja suurendatakse seda 3,5 protsendipunkti võrra.

Õiguslik ja faktiline taust ning hagi toetuseks esitatud väited

| — | Konkurrenten.no AS esitas EFTA kohtule 11. jaanuaril 2017 EFTA järelevalveameti 7. mai 2015. aasta mai otsuse nr 179/15/COL vastu hagi. Hageja taotles luba astuda menetlusse kohtuasjas E-1/17 Konkurrenten.no AS vs. EFTA järelevalveamet, mis anti kohtu presidendi 12. juuli 2017. aasta määrusega. |
| --- | --- |

—

Konkurrenten.no AS esitas EFTA kohtule 11. jaanuaril 2017 EFTA järelevalveameti 7. mai 2015. aasta mai otsuse nr 179/15/COL vastu hagi. Hageja taotles luba astuda menetlusse kohtuasjas E-1/17 Konkurrenten.no AS vs. EFTA järelevalveamet, mis anti kohtu presidendi 12. juuli 2017. aasta määrusega.

| — | EFTA kohtu kodukorra artikli 70 lõikes 1 on märgitud:


  „Kui sissenõutavate kulude asjus tekib vaidlus, siis teeb kohus asjaomase poole taotluse alusel ja pärast vastaspoole ärakuulamist otsuse.“ |
| --- | --- |

—

EFTA kohtu kodukorra artikli 70 lõikes 1 on märgitud:

„Kui sissenõutavate kulude asjus tekib vaidlus, siis teeb kohus asjaomase poole taotluse alusel ja pärast vastaspoole ärakuulamist otsuse.“

| — | EFTA kohus tegi kohtuasja E-1/17 käsitlevas kohtumääruses otsuse, et Konkurrenten.no AS peab kandma hagejale tekkinud kulud. |
| --- | --- |

—

EFTA kohus tegi kohtuasja E-1/17 käsitlevas kohtumääruses otsuse, et Konkurrenten.no AS peab kandma hagejale tekkinud kulud.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 11.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/8

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2019/C 233/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

„ROMA“

PDO-IT-A0759-AM02

Taotluse esitamise kuupäev: 7.6.2016

TOOTESPETSIFIKAADI MUUDATUSE TAOTLUS

1.   Muudatuse suhtes kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muudatuse kirjeldus ja põhjused

2.1.   Kategooria „amabile“ lisamine valgete ja punaste veinide (ka kategooriasse „classico“ kuuluvate veinide) jaoks

Põhjused: Praegune säte ei hõlma veine, mille jääksuhkrusisaldus on suurem kui kategooria „secco“ puhul. Paljudes välisriikides tunnustatakse kategooriatesse „dolce“ ja „amabile“ kuuluvaid veine. Näiteks Poolas kuulub 34 % müüdud veinidest kategooriasse „amabile“. Põhja-Ameerika turul on uute tarbijapõlvkondade toel jääksuhkruga, st magusate veinide müük kahe viimase aasta jooksul kasvanud umbes 22 %. Selleks et võtta arvesse neid uusi turusegmente ja pidada samas kinni veinitootmistavadest, on veini DOC Roma tootjad arvamusel, et veini sortimenti on vaja laiendada, lisades kategooria „amabile“.

Muudatusettepanek on seotud tootespetsifikaadi artiklitega 1 ja 6 ning koonddokumendi järgmiste osadega: „1.3. Veini (de) kirjeldus“ ja „1.4. Veinivalmistustavad“.

2.2.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artiklile 8 vastava sätte lisamine, mille kohaselt seotakse veini villimine tootmispiirkonnaga.

See puudutab ka naabruses asuvat Aprilia omavalitsust Latina provintsis, kus veinivalmistamine on lubatud sama määruse artikli 6 lõike 4 kohaselt.

Põhjused: Villimine tootmispiirkonnas kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artikliga 8 on vajalik, et kaitsta kogu tootmisprotsessi, edendada piirkonda ja tagada toote jälgitavus.

Käesolev muudatusettepanek on seotud tootespetsifikaadi artikliga 5 ja koonddokumendi punktiga „1.8. Lisatingimused“.

2.3.   Tootespetsifikaadi artiklisse 5 lisatakse säte, mille kohaselt on punase veini turule laskmise varaseim võimalik kuupäev koristusaastale järgneva aasta 31. märts.

Tehakse ettepanek muuta veinide „Roma rosso“ puhul tarbimiseks kättesaadavaks tegemise kuupäeva ning 15. juuni asemel oleks see koristusaastale järgneva aasta 31. märts. Kuupäeva varasemaks toomise põhjus on asjaolu, et kaasaegsete veinivalmistusviiside puhul on ka punaste veinide organoleptilised omadused talve lõpuks optimaalsed. Saagikoristusele järgneva aasta 31. märtsiks vastavad veinid kehtestatud keemilistele ja organoleptilistele kirjeldustele.

Eelnevalt oli punase veini turule laskmise varaseimaks kuupäevaks määratud saagikoristusaastale järgneva aasta 15. juuni. Kuupäev tuleb asendada 31. märtsiga.

Käesolev muudatusettepanek on seotud tootespetsifikaadi artikliga 5 ja koonddokumendi punktiga „1.8. Lisatingimused“.

KOONDDOKUMENT

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Rooma

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

| 4. | Vahuvein |
| --- | --- |

4.

4.   Veini(de) kirjeldus

Roma bianco (ka „Classico“)

Värske ja tasakaalustatud vein, õlgkollane värvus, millel on mõnikord kahvaturoheline varjund; õrn eeterlik aroom; kuiv, rikkalik harmooniline maitse, mõnikord lille- ja puuviljanoodiga.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12 % mahust

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roma bianco amabile (ka „Classico“)

Vein on õlgkollase värvusega, millel on mõnikord kahvaturoheline varjund; puuviljaline ja hõrk aroom; maitse on peen, poolmagus, rikkalik ja harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,5 % mahust

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roma Bellone (ka „Classico“)

Värske ja tasakaalustatud vein, õlgkollane värvus, millel on mõnikord kahvaturoheline varjund; iseloomulik peen meeldiv aroom, millel on lillelised ja puuviljalised noodid; maitse on kuiv, tasakaalustatud, rikkalik ja meeldiv.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12 % mahust

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roma Malvasia puntinata (ka „Classico“)

Värske ja tasakaalustatud vein, õlgkollane värvus; veinisordile iseloomulik meeldiv lõhn, millel on lilleline ja puuviljaline noot.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roma Rosso (ka „Classico“)

Hästi struktureeritud, polüfenoolide ja polümeeritud tanniinide sisaldus on tasakaalus, mis annab veinile piisava täidluse, samas ei ole vein kare. Vein on violetse varjundiga rubiinpunast värvi, mis veini laagerdudes muutub granaatpunaseks. Lõhn on intensiivne ja iseloomulik, vein on kuiv, harmoonilise, hästi struktureeritud ja püsiva maitsega.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,5 % mahust

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roma Rosso amabile (ka „Classico“)

Vein on rubiinpunase värvusega, millel on violetne varjund; aroom: harmooniline, puuviljane ja intensiivne; maitse: poolmagus, püsiv, harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 24

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roma Rosso riserva (ka „Classico“)

Hästi struktureeritud, polüfenoolide ja polümeeritud tanniinide sisaldus on tasakaalus, mis annab veinile piisava täidluse, samas ei ole vein kare. Vein sobib pikaajaliseks säilitamiseks. Vein on violetse varjundiga rubiinpunast värvi, mis veini laagerdudes muutub granaatpunaseks. Lõhn on intensiivne ja iseloomulik, selles on tunda puuvilju ja/või vürtse; vein on kuiv, harmoonilise, hästi struktureeritud ja püsiva maitsega.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13 % mahust

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roma Rosato (ka „Classico“)

Kerge, värske ja elav vein üsna intensiivse roosa värvusega; hõrk ja peen aroom lillelise ja puuviljalise noodiga; kuiv, värske, puuviljaline, rikkalik.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,5 % mahust

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roma Romanella Spumante

Värske ja tasakaalustatud vahuvein, kahvatu õlgkollase värvusega ning peene ja kiiresti hajuva mulliga, aroom on hõrk, peen ja iseloomulik, selles on aimata pärmi; värske ja tasakaalustatud maitse, vein on kuiv või väga kuiv.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 % mahust

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Puuduvad

b.   Maksimaalne saagikus

„Roma bianco“ (ka „Classico“), „Roma bianco amabile“ (ka „Classico“)

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

„Roma Bellone“ (ka „Classico“), „Roma Malvasia puntinata“ (ka „Classico“)

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

„Roma bianco romanella spumante“

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

„Roma rosso“ („Classico“ ja „Riserva“), „Roma rosso amabile“ (ka „Classico“)

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

„Roma rosato“ (ka „Classico“)

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

6.   Kindlaks määratud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega veini „Roma“ valmistamiseks sobivate viinamarjasortide tootmispiirkond hõlmab Rooma provintsi järgmiste kommuunide kogu territooriumi:

| — | Affile, Albano Laziale, Allumiere, Anguillara Sabazia, Anzio, Arcinazzo Romano, Ardea, Ariccia, Bracciano, Campagnano di Roma, Canale Monterano, Capena, Castel Gandolfo, Castelnuovo di Porto, Cave, Cerveteri, Ciampino, Civitavecchia, Colonna, Fiano Romano, Fonte Nuova, Formello, Frascati, Gallicano nel Lazio, Genazzano, Genzano di Roma, Grottaferrata, Guidonia Montecelio, Ladispoli, Lanuvio, Lariano, Manziana, Marcellina, Marino, Mentana, Monte Compatri, Monte Porzio Catone, Montelibretti, Monterotondo, Montorio Romano, Moricone, Morlupo, Nemi, Nerola, Nettuno, Olevano Romano, Palestrina, Palombara Sabina, Pomezia, Rocca di Papa, Rocca Priora, Roiate, San Cesareo, San Polo dei Cavalieri, San Vito Romano, Santa Marinella, Sant’Angelo Romano, Tolfa, Trevignano Romano, Velletri, Zagarolo; |
| --- | --- |

—

Affile, Albano Laziale, Allumiere, Anguillara Sabazia, Anzio, Arcinazzo Romano, Ardea, Ariccia, Bracciano, Campagnano di Roma, Canale Monterano, Capena, Castel Gandolfo, Castelnuovo di Porto, Cave, Cerveteri, Ciampino, Civitavecchia, Colonna, Fiano Romano, Fonte Nuova, Formello, Frascati, Gallicano nel Lazio, Genazzano, Genzano di Roma, Grottaferrata, Guidonia Montecelio, Ladispoli, Lanuvio, Lariano, Manziana, Marcellina, Marino, Mentana, Monte Compatri, Monte Porzio Catone, Montelibretti, Monterotondo, Montorio Romano, Moricone, Morlupo, Nemi, Nerola, Nettuno, Olevano Romano, Palestrina, Palombara Sabina, Pomezia, Rocca di Papa, Rocca Priora, Roiate, San Cesareo, San Polo dei Cavalieri, San Vito Romano, Santa Marinella, Sant’Angelo Romano, Tolfa, Trevignano Romano, Velletri, Zagarolo;

ning järgmiste kommuunide territooriumi osaliselt:

| — | Artena administratiivüksus koos Lariano ja Velletri kommuunide ning Roma/Latina provintsiga; |
| --- | --- |

—

Artena administratiivüksus koos Lariano ja Velletri kommuunide ning Roma/Latina provintsiga;

| — | Fiumicino, välja arvatud Sacra piirkond; |
| --- | --- |

—

Fiumicino, välja arvatud Sacra piirkond;

| — | Rooma, välja arvatud GRA kiirteega ümbritsetud ala, ning ala, mille piir kulgeb järgmiselt: GRA kiirtee ja Tiberi jõe lõikumispunktist (Via del Mare risttee lähistel) piki jõekallast kuni Porto kanali haruni, mis viib Türreeni mere rannikule. Sealt edasi läheb piir lõunasse piki rannikut kuni Pomezia haldusüksuse halduspiirini; mööda eespool nimetatud piiri kuni see lõikub via Laurentinaga; sellest ristmikust liigub piir põhja suunas, kuni lõikub GRA kiirteega. |
| --- | --- |

—

Rooma, välja arvatud GRA kiirteega ümbritsetud ala, ning ala, mille piir kulgeb järgmiselt: GRA kiirtee ja Tiberi jõe lõikumispunktist (Via del Mare risttee lähistel) piki jõekallast kuni Porto kanali haruni, mis viib Türreeni mere rannikule. Sealt edasi läheb piir lõunasse piki rannikut kuni Pomezia haldusüksuse halduspiirini; mööda eespool nimetatud piiri kuni see lõikub via Laurentinaga; sellest ristmikust liigub piir põhja suunas, kuni lõikub GRA kiirteega.

Kategooriasse „Classico“ kuuluvate veinide tootmiseks kasutatavate viinamarjade tootmispiirkond hõlmab Rooma omavalitsusüksusest ainult eespool kirjeldatud territooriumi.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | „Malvasia del Lazio (W)“ – „Malvasia puntinata“ |
| --- | --- |

„Malvasia del Lazio (W)“ – „Malvasia puntinata“

| | „Bellone“ (W) – „Cacchione“ |
| --- | --- |

„Bellone“ (W) – „Cacchione“

| | „Bombino bianco“ (W) – „Bonbino“ |
| --- | --- |

„Bombino bianco“ (W) – „Bonbino“

| | „Bombino bianco“ (W) – „Bonvino“ |
| --- | --- |

„Bombino bianco“ (W) – „Bonvino“

| | „Bombino bianco“ (W) – „Ottenese“ |
| --- | --- |

„Bombino bianco“ (W) – „Ottenese“

| | „Greco“ (W) – „Asprinio bianco“ (W) |
| --- | --- |

„Greco“ (W) – „Asprinio bianco“ (W)

| | „Trebbiano giallo“ (W) – „Rossetto“ |
| --- | --- |

„Trebbiano giallo“ (W) – „Rossetto“

| | „Trebbiano giallo“ (W) – „Trebbiano“ |
| --- | --- |

„Trebbiano giallo“ (W) – „Trebbiano“

| | „Verdicchio Bianco“ (W) – „Trebbiano verde“ |
| --- | --- |

„Verdicchio Bianco“ (W) – „Trebbiano verde“

| | „Montepulciano“ (R) |
| --- | --- |

„Montepulciano“ (R)

| | „Cesanese municipality“ (R) – „Cesanese“ |
| --- | --- |

„Cesanese municipality“ (R) – „Cesanese“

| | „Cesanese d’Affile“ (R) – „Cesanese“ |
| --- | --- |

„Cesanese d’Affile“ (R) – „Cesanese“

| | „Sangiovese“ (R) – „Sangioveto“ |
| --- | --- |

„Sangiovese“ (R) – „Sangioveto“

| | „Cabernet sauvignon“ (R) – „Cabernet“ |
| --- | --- |

„Cabernet sauvignon“ (R) – „Cabernet“

| | „Cabernet franc“ (R) – „Cabernet“ |
| --- | --- |

„Cabernet franc“ (R) – „Cabernet“

| | „Syrah“ (R) – „Shiraz“ |
| --- | --- |

„Syrah“ (R) – „Shiraz“

| | „Malvasia del Lazio“ (W) – „Malvasia“ |
| --- | --- |

„Malvasia del Lazio“ (W) – „Malvasia“

8.   Seos(t)e kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega VEIN „Roma“

Tootmispiirkonnas on nii tasandikke kui ka künkaid ning see hõlmab rannikualasid ja osaliselt Sabina Romana, Colli Albani, Colli Prenestini ja Campagna Romana haldusüksuste territooriume. Geograafiline asukoht ning läände, edelasse ja lõunasse avanev maastik tagavad õhurikka ja valgusküllase keskkonna. Liigvesi imbub looduslikult pinnasesse, mis sobib eriti hästi selliste viinamarjasortide kasvatamiseks, mida kasutatakse veini „Roma“ tootmiseks.

Lisaks sellele avaldavad viinamarjakasvatusele otsustavat mõju mulla keemiline ja füüsikaline koostis ja tekstuur, mis tagavad „Roma“ nimetust kandvatele veinidele iseloomulikud füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused.

Settelise ja vulkaanilise päritoluga mullad koosnevad jõe- ja meresettest, mis sisaldab travertiini, liiva, kruusa ja muda. Mõnes kohas katavad seda kihti hiljutised jõe- või soosetted, milles on kihiti liiva, liivakat savi, batüaal- ja tsirkalitoraalalal moodustunud savi, infralitoraali alal tekkinud liiva ja lubjakivi, rannikuala liiva segamini vulkaaniliste kivimitega ning tuule ja jõeveega kuhjunud liiva (duna antica).

Leidub ka putsolaani (kohaliku nimetusega „terrinelle“), st kivinemata vulkaanituhka. See moodustab sügava, liivase, vett läbilaskva pinnase, mille pealiskiht ega ka süvakihid ei hoia vett kinni. Lisaks sellele esineb pinnast, mis koosneb tolmjast ja kollasest liivast, milles on rohkemal või vähemal määral lubja- ja räniveerist, järvelise tekkega sini- ja hallsavist pinnast ning savise ja mudase tekstuuriga punase värvusega pinnast, mis on enamasti üsna peen ja millel on toekam aluspinnas. Pinnase omadused tagavad, et see sobib ideaalselt kvaliteetsete viinamarjade kasvatamiseks.

Tootmispiirkonna kliimale on iseloomulik rikkalik vihm (1 065 mm). Suvel on sademeid vähe (105 mm) ning juulis ja augustis ei saja üldse. Juunis on sademeid harva, kuid mais on korrapäraselt kergeid vihmahooge. Aasta keskmine temperatuur on mõõdukas (14,2 °C), septembris ja oktoobris on temperatuur suhteliselt kõrge ning päikesepaiste tase on optimaalne. Viinamarjade küpsemise viimases etapis on ilmastikule iseloomulik öise ja päevase temperatuuri suur erinevus. Tänu sellele valmivad viinamarjad aeglaselt ja täielikult ning on tagatud veini „Roma“ eripärased organoleptilised omadused.

Pinnas on vulkaanilise päritoluga, enamasti kergelt happeline (pH 5,5–6) ja suure mineraalsoolade sisaldusega (kaaliumi tavaliselt üle 500 ppm). Järsematel nõlvadel on öise ja päevase temperatuuri vahe suurem – umbes 10 °C. Pinnavormide ja kliima koosmõju soodustab viinamarjades peamiselt õunhappe teket. See on oluline terpeenide tootmiseks, mis tagavad viinamarjasordile iseloomulikud maitseomadused. Just valgete veinide puhul tagab see värske ja tasakaalustatud veini. Vulkaanilise päritoluga lammipinnas sisaldab 15–30 % savi ning ka pinnase kaaliumisisaldus on suur. Seepärast on viinamarjade saagikus tagasihoidlik – mitte rohkem kui 10 tonni hektari kohta. Oktoobris on öise ja päevase temperatuuri vahe tavaliselt ligikaudu 13 °C ning päikesepaistet optimaalselt (nn „ottobrate romane“). Punaste veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjade puhul tagavad kõik need tegurid üheskoos, et viinamarjad valmivad aeglaselt ja täielikult. Suhkrute ja hapete suurepärane tasakaal ning fenoolne küpsus võimaldavad toota meeldiva lõhnaga, tasakaalustatud struktuurseid veine.

Arvukad dokumendid tõendavad, et piirkonnas kus toodetakse veini „Roma“ on viinamarjakasvatusel pikk ajalugu, mis ulatub Rooma ajast läbi keskaja tänapäeva. Need dokumendid tõendavad, et „Roma“ veini kvaliteet ja iseloomulikud omadused on tihedalt ja vastastikku seotud inimfaktoriga.

Need annavad tunnistust sellest, kuidas inimesed on sajandite jooksul andnud edasi traditsioonilisi viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise võtteid, mida on aegade jooksul täiustatud ja tänu tänapäevastele teaduslikele ja tehnoloogilistele edusammudele ajakohastatud, et toota tunnustatud „Roma“ veine.

Kontrollitud päritolunimetusega VAHUVEIN „Roma“

Tootmispiirkonnas on nii tasandikke kui ka künkaid ning see hõlmab rannikualasid ja osaliselt Sabina Romana, Colli Albani, Colli Prenestini ja Campagna Romana haldusüksuste territooriume. Geograafiline asukoht ning läände, edelasse ja lõunasse avanev maastik tagavad õhurikka ja valgusküllase keskkonna. Liigvesi imbub looduslikult pinnasesse, mis sobib eriti hästi selliste viinamarjasortide kasvatamiseks, mida kasutatakse veini „Roma“ tootmiseks.

Lisaks sellele avaldavad viinamarjakasvatusele otsustavat mõju mulla keemiline ja füüsikaline koostis ja tekstuur, mis tagavad „Roma“ nimetust kandvatele veinidele iseloomulikud füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused.

Settelise ja vulkaanilise päritoluga mullad koosnevad jõe- ja meresettest, mis sisaldab travertiini, liiva, kruusa ja muda. Mõnes kohas katavad seda kihti hiljutised jõe- või soosetted, milles on kihiti liiva, liivakat savi, batüaal- ja tsirkalitoraalalal moodustunud savi, infralitoraali alal tekkinud liiva ja lubjakivi, rannikuala liiva segamini vulkaaniliste kivimitega ning tuule ja jõeveega kuhjunud liiva (duna antica). Leidub ka putsolaani (kohaliku nimetusega „terrinelle“), st kivinemata vulkaanituhka. See moodustab sügava, liivase, vett läbilaskva pinnase, mille pealiskiht ega ka süvakihid ei hoia vett kinni. Lisaks sellele esineb pinnast, mis koosneb tolmjast ja kollasest liivast, milles on rohkemal või vähemal määral lubja- ja räniveerist, järvelise tekkega sini- ja hallsavist pinnast ning savise ja mudase tekstuuriga punase värvusega pinnast, mis on enamasti üsna peen ja millel on toekam aluspinnas. Pinnase omadused tagavad, et see sobib ideaalselt kvaliteetsete viinamarjade kasvatamiseks.

Tootmispiirkonna kliimale on iseloomulik rikkalik vihm (1 065 mm). Suvel on sademeid vähe (105 mm) ning juulis ja augustis ei saja üldse. Maikuus on sajud korrapärased ning ka juunis on sademeid, kuigi vähem. Aasta keskmine temperatuur on mõõdukas (14,2 °C), septembris ja oktoobris on temperatuur suhteliselt kõrge ning päikesepaiste tase on optimaalne. Viinamarjade küpsemise viimases etapis on ilmastikule iseloomulik öise ja päevase temperatuuri suur erinevus. Tänu sellele valmivad viinamarjad aeglaselt ja täielikult, mis aitab oluliselt kaasa vahuveini „Roma“ eriliste organoleptiliste omaduste kujunemisele.

Pinnavormi ja kliima koosmõjul on vahuveinidele omane loomulik happesus, pinnasest tulenev mineraalne maitse, rikkalik aroom ja polüfenoolide tase, mis tagab värske, struktureeritud ja püsiva vahuveini.

Arvukad dokumendid tõendavad, et piirkonnas kus toodetakse veini „Roma“ on viinamarjakasvatusel pikk ajalugu, mis ulatub Rooma ajast läbi keskaja tänapäeva. Need dokumendid tõendavad ulatuslikult ja põhjalikult, et vahuveini „Roma“ kvaliteet ja iseloomulikud omadused on tihedalt ja vastastikku seotud inimfaktoriga.

Need annavad tunnistust sellest, kuidas inimesed on sajandite jooksul andnud edasi traditsioonilisi viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise võtteid, mida on aegade jooksul täiustatud ja tänu tänapäevastele teaduslikele ja tehnoloogilistele edusammudele ajakohastatud, et toota tunnustatud „Roma“ veine.

9.   Olulised lisatingimused

KPN „Roma“ – erand, mis on seotud veini tootmisega määratud piirkonna läheduses

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

erand, mis on seotud tootmisega määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 6 lõike 4 punkti b kohaselt on veinitootmine, vahuveiniks töötlemine ja villimine lubatud Latina provintsi Arilia haldusüksuses, mis on viinamarjade tootmispiirkonnaga külgnev haldusüksus.

KPN „Roma“ – villimine määratletud geograafilises piirkonnas

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Villimine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

määratletud piirkonnas villimist käsitlevad sätted on kehtestatud kooskõlas ELi õigusega (määruse (EÜ) nr 607/2009 artikkel 8). Vastavalt eespool nimetatud õigusaktile peab villimine toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, et kaitsta veini „Roma“ kvaliteeti ja mainet ning tagada selle päritolu ja asjakohaste kontrollide tõhusus. Määratletud geograafilise piirkonnaga seotud veini „Roma“ erilised omadused ja päritolunimetuse maine on paremini tagatud, kui vein villitakse tootmispiirkonnas, sest transportimise ja villimisega seotud tehniliste eeskirjade järgimine ja vastavuse tagamine on usaldatud piirkonnas asuvatele ettevõtetele, kellel on vajalikud teadmised ja oskusteave ning huvi saavutatud mainet säilitada. Lisaks sellele tagatakse nõudega, et pädevad asutused rakendavad villimisega seoses veinitootjate suhtes tõhusat kontrollisüsteemi ning välditakse võimalikke ohte, mis kaasnevad toote transportimisega tootmispiirkonnast välja, et seda pudelisse villida. Seega on säte kasulik veinitootjatele, kes on teadlikud päritolunimetusega veini kvaliteedist ja mainest ning vastutavad nende säilimise eest.

KPN „Roma“ Rosso (ka Classico) – turule laskmise tingimused

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Ettepanek paigutada punane vein turule mitte enne saagiaastale järgneva aasta 31. märtsi on seotud asjaoluga, et tänapäevase veinivalmistamistehnika rakendamise korral on vein talve lõpuks saavutanud optimaalsed organoleptilised omadused. Saagikoristusele järgneva aasta 31. märtsiks vastavad veinid kehtestatud keemilistele ja organoleptilistele kirjeldustele.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/11923

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---