# Jurnalul Oficial C 13/15 i

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 13 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5915 ianuarie 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 13

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5915 ianuarie 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUŢII |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | a 510-a sesiune plenară a CESE, din 16 și 17 Septembrie 2015 |
| 2016/C 013/01 | Rezoluția Comitetului Economic și Social European privind actuala criză a refugiaților | 1 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | a 510-a sesiune plenară a CESE, din 16 și 17 Septembrie 2015 |
| 2016/C 013/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Experiențele SBA în SUA și UE: bune practici pentru acțiuni inovatoare în ce privește IMM-urile (aviz din proprie inițiativă) | 2 |
| 2016/C 013/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Întreprinderile familiale din Europa ca sursă a reluării creșterii economice și a unor locuri de muncă mai bune (aviz din proprie inițiativă) | 8 |
| 2016/C 013/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Către sănătatea digitală – informații electronice pentru utilizarea în condiții de siguranță a medicamentelor (aviz din proprie inițiativă) | 14 |
| 2016/C 013/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Ajutoarele de stat pentru întreprinderi: sunt ele oare eficace și eficiente? (aviz din proprie inițiativă) | 19 |
| 2016/C 013/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Economia binelui comun: un model economic sustenabil orientat către coeziune socială (aviz din proprie inițiativă) | 26 |
| 2016/C 013/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind metoda comunitară pentru o UEM democratică și socială (aviz din proprie inițiativă) | 33 |
| 2016/C 013/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Principii pentru sisteme de prestații sociale eficiente și fiabile (aviz din proprie inițiativă) | 40 |
| 2016/C 013/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Validarea competențelor și a calificărilor dobândite prin învățare non-formală și informală – contribuția concretă a societății civile organizate (aviz din proprie inițiativă) | 49 |
| 2016/C 013/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Îmbunătățirea performanței sistemelor naționale de formare duală (aviz din proprie inițiativă) | 57 |
| 2016/C 013/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Combaterea corupției în UE: în întâmpinarea preocupărilor întreprinderilor și ale societății civile (aviz din proprie inițiativă) | 63 |
| 2016/C 013/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Șansele pentru o dezvoltare pe termen lung, durabilă și inteligentă a industriei europene offshore și relația acesteia cu industriile maritime ale Uniunii Europene (aviz din proprie inițiativă) | 73 |
| 2016/C 013/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Sectoarele culturale și creative – un avantaj al Europei în concurența mondială (aviz din proprie inițiativă) | 83 |
| 2016/C 013/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Programele de dezvoltare rurală – măsuri de prim ajutor sau primele semne de redresare? (aviz din proprie inițiativă) | 89 |
| 2016/C 013/15 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind importanța comerțului agricol pentru dezvoltarea viitoare a agriculturii și a activităților agricole din UE în contextul securității alimentare la nivel mondial (aviz din proprie inițiativă) | 97 |
| 2016/C 013/16 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind inovarea socială, crearea de rețele și comunicarea digitală (aviz din proprie inițiativă) | 104 |
| 2016/C 013/17 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Dumpingul social în sectorul european al aviației civile (aviz din proprie inițiativă) | 110 |
| 2016/C 013/18 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Activismul cibernetic și organizațiile societății civile (aviz din proprie inițiativă) | 116 |
| 2016/C 013/19 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind revizuirea Acordului de parteneriat dintre UE și Mexic (aviz din proprie inițiativă) | 121 |
| 2016/C 013/20 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind agricultura, zonele rurale și dezvoltarea durabilă în țările din cadrul Parteneriatului estic (aviz din proprie inițiativă) | 128 |
| 2016/C 013/21 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Pentru o convenție a OIM împotriva violenței de gen la locul de muncă (aviz din proprie inițiativă) | 138 |
| 2016/C 013/22 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind actele delegate (aviz suplimentar) | 145 |
| 2016/C 013/23 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind construirea unui ecosistem financiar pentru întreprinderile sociale (aviz exploratoriu) | 152 |
| 2016/C 013/24 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind efectele digitalizării asupra sectorului serviciilor și ocupării forței de muncă în contextul mutațiilor industriale (aviz exploratoriu) | 161 |
| 2016/C 013/25 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind politica integrată a UE în domeniul aviației (aviz exploratoriu) | 169 |
| 2016/C 013/26 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Piața internă a transportului rutier internațional de mărfuri: dumpingul social și operațiunea de cabotaj (aviz exploratoriu) | 176 |
| 2016/C 013/27 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene prin valorificarea potențialului Tratatului de la Lisabona și privind posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene | 183 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Economic şi Social European

a 510-a sesiune plenară a CESE, din 16 și 17 Septembrie 2015

2016/C 013/01

Rezoluția Comitetului Economic și Social European privind actuala criză a refugiaților

1

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

a 510-a sesiune plenară a CESE, din 16 și 17 Septembrie 2015

2016/C 013/02

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Experiențele SBA în SUA și UE: bune practici pentru acțiuni inovatoare în ce privește IMM-urile (aviz din proprie inițiativă)

2

2016/C 013/03

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Întreprinderile familiale din Europa ca sursă a reluării creșterii economice și a unor locuri de muncă mai bune (aviz din proprie inițiativă)

8

2016/C 013/04

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Către sănătatea digitală – informații electronice pentru utilizarea în condiții de siguranță a medicamentelor (aviz din proprie inițiativă)

14

2016/C 013/05

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Ajutoarele de stat pentru întreprinderi: sunt ele oare eficace și eficiente? (aviz din proprie inițiativă)

19

2016/C 013/06

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Economia binelui comun: un model economic sustenabil orientat către coeziune socială (aviz din proprie inițiativă)

26

2016/C 013/07

Avizul Comitetului Economic și Social European privind metoda comunitară pentru o UEM democratică și socială (aviz din proprie inițiativă)

33

2016/C 013/08

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Principii pentru sisteme de prestații sociale eficiente și fiabile (aviz din proprie inițiativă)

40

2016/C 013/09

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Validarea competențelor și a calificărilor dobândite prin învățare non-formală și informală – contribuția concretă a societății civile organizate (aviz din proprie inițiativă)

49

2016/C 013/10

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Îmbunătățirea performanței sistemelor naționale de formare duală (aviz din proprie inițiativă)

57

2016/C 013/11

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Combaterea corupției în UE: în întâmpinarea preocupărilor întreprinderilor și ale societății civile (aviz din proprie inițiativă)

63

2016/C 013/12

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Șansele pentru o dezvoltare pe termen lung, durabilă și inteligentă a industriei europene offshore și relația acesteia cu industriile maritime ale Uniunii Europene (aviz din proprie inițiativă)

73

2016/C 013/13

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Sectoarele culturale și creative – un avantaj al Europei în concurența mondială (aviz din proprie inițiativă)

83

2016/C 013/14

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Programele de dezvoltare rurală – măsuri de prim ajutor sau primele semne de redresare? (aviz din proprie inițiativă)

89

2016/C 013/15

Avizul Comitetului Economic și Social European privind importanța comerțului agricol pentru dezvoltarea viitoare a agriculturii și a activităților agricole din UE în contextul securității alimentare la nivel mondial (aviz din proprie inițiativă)

97

2016/C 013/16

Avizul Comitetului Economic și Social European privind inovarea socială, crearea de rețele și comunicarea digitală (aviz din proprie inițiativă)

104

2016/C 013/17

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Dumpingul social în sectorul european al aviației civile (aviz din proprie inițiativă)

110

2016/C 013/18

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Activismul cibernetic și organizațiile societății civile (aviz din proprie inițiativă)

116

2016/C 013/19

Avizul Comitetului Economic și Social European privind revizuirea Acordului de parteneriat dintre UE și Mexic (aviz din proprie inițiativă)

121

2016/C 013/20

Avizul Comitetului Economic și Social European privind agricultura, zonele rurale și dezvoltarea durabilă în țările din cadrul Parteneriatului estic (aviz din proprie inițiativă)

128

2016/C 013/21

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Pentru o convenție a OIM împotriva violenței de gen la locul de muncă (aviz din proprie inițiativă)

138

2016/C 013/22

Avizul Comitetului Economic și Social European privind actele delegate (aviz suplimentar)

145

2016/C 013/23

Avizul Comitetului Economic și Social European privind construirea unui ecosistem financiar pentru întreprinderile sociale (aviz exploratoriu)

152

2016/C 013/24

Avizul Comitetului Economic și Social European privind efectele digitalizării asupra sectorului serviciilor și ocupării forței de muncă în contextul mutațiilor industriale (aviz exploratoriu)

161

2016/C 013/25

Avizul Comitetului Economic și Social European privind politica integrată a UE în domeniul aviației (aviz exploratoriu)

169

2016/C 013/26

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Piața internă a transportului rutier internațional de mărfuri: dumpingul social și operațiunea de cabotaj (aviz exploratoriu)

176

2016/C 013/27

Avizul Comitetului Economic și Social European privind îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene prin valorificarea potențialului Tratatului de la Lisabona și privind posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene

183

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN |
| | a 510-a sesiune plenară a CESE, din 16 și 17 Septembrie 2015 |
| 2016/C 013/28 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O mai bună legiferare pentru rezultate mai bune – O agendă a UE [COM(2015) 215 final] | 192 |
| 2016/C 013/29 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru al Uniunii pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună în domeniul pescuitului (reformare) [COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)] | 201 |
| 2016/C 013/30 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 în ceea ce privește posibilitatea statelor membre de a restricționa sau de a interzice utilizarea produselor alimentare și furajelor modificate genetic pe teritoriul lor (program continuu) [COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)] | 203 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN

a 510-a sesiune plenară a CESE, din 16 și 17 Septembrie 2015

2016/C 013/28

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O mai bună legiferare pentru rezultate mai bune – O agendă a UE [COM(2015) 215 final]

[COM(2015) 215 final]

192

2016/C 013/29

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru al Uniunii pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună în domeniul pescuitului (reformare) [COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)]

[COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)]

201

2016/C 013/30

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 în ceea ce privește posibilitatea statelor membre de a restricționa sau de a interzice utilizarea produselor alimentare și furajelor modificate genetic pe teritoriul lor (program continuu) [COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)]

[COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)]

203

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Economic şi Social European

a 510-a sesiune plenară a CESE, din 16 și 17 Septembrie 2015

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/1

---

Rezoluția Comitetului Economic și Social European privind actuala criză a refugiaților

(2016/C 013/01)

CESE solicită o acțiune imediată, responsabilă și colectivă la nivel european pentru a face față afluenței masive de refugiați

Situația inacceptabilă în care se află în prezent solicitanții de azil necesită elaborarea unei strategii solide la nivel european, în colaborare cu statele membre, partenerii sociali și alte părți interesate, pentru a reacționa imediat la problemele multiple cu care se confruntă refugiații.

Criza umanitară care afectează în prezent atât de mulți refugiați este o gravă sursă de îngrijorare pentru Comitet, având în vedere că, în fiecare zi, bărbați, femei și copii își riscă viața pentru a ajunge în Europa. Dimensiunile actualei crize a refugiaților sunt fără precedent, unele dintre statele membre fiind afectate în mod disproporționat. Situația dificilă le impune statelor membre europene să dea dovadă de solidaritate, atât față de oamenii care se pun la adăpost de război, persecuții, conflict și sărăcie, cât și unele față de celelalte. Intrarea în siguranță a acestor oameni pe teritoriul Uniunii și primirea lor cu bunăvoință țin de responsabilitatea tuturor statelor membre și fac parte din valorile noastre europene fundamentale.

CESE își exprimă solidaritatea și regretă adânc pierderile de vieți și condițiile dure cu care se confruntă refugiații în calea lor spre un loc sigur. Facem apel la organizațiile societății civile, în special la cele reprezentate în cadrul CESE, să facă tot ce le stă în putință pentru a contribui la întâmpinarea și integrarea refugiaților. CESE salută angajamentul persoanelor care lucrează în administrațiile publice locale, al organizațiilor neguvernamentale și al voluntarilor care se implică în inițiative pe teren în întreaga Europă pentru a acorda asistență persoanelor aflate în dificultate.

Astăzi, Uniunea Europeană trebuie să acționeze ca o uniune reală și să adopte o legislație unificată în materie de azil, începând cu o revizuire a Regulamentului Dublin. Este momentul ca guvernele și politicienii să urmeze exemplul cetățenilor, al asociațiilor și al multiplelor administrații orășenești care se mobilizează mult mai mult și mult mai repede decât guvernele noastre și decât instituțiile UE. CESE regretă că, deocamdată, Consiliul nu a fost în stare să adopte deciziile necesare în această criză umanitară urgentă. Prin urmare, CESE îndeamnă Consiliul European să organizeze un summit extraordinar înainte de finele lunii, pentru a ajunge la un acord cu privire la măsuri și acțiuni concrete, care să includă un sistem echitabil de cote.

CESE este deosebit de îngrijorat de măsurile actuale de subminare a acordului Schengen și a liberei circulații, având în vedere că aceasta este una din realizările fundamentale în beneficiul cetățenilor UE.

Este totodată esențială elaborarea unor măsuri imediate pentru a aborda și cauzele actualelor fluxuri de refugiați. UE trebuie să colaboreze cu țările de origine și de tranzit cu privire la aceste chestiuni; CESE salută abordarea bazată pe drepturile omului pe care o prevede Comisia pentru această colaborare. În cele din urmă, CESE subliniază necesitatea includerii societății civile în dialogul cu țările terțe.

---

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

a 510-a sesiune plenară a CESE, din 16 și 17 Septembrie 2015

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/2

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Experiențele SBA în SUA și UE: bune practici pentru acțiuni inovatoare în ce privește IMM-urile”

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/02)

| Raportor: | domnul Ullrich SCHRÖDER |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Ullrich SCHRÖDER

La 10 iulie 2014, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

„Experiențele SBA în SUA și UE: bune practici pentru acțiuni inovatoare în ce privește IMM-urile” (aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 14 iulie 2015.

În cea de-a 510-a sesiune plenară care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 207 de voturi pentru, 0 voturi împotrivă și 6 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

În UE există circa 21 de milioane de IMM-uri, în care lucrează aproximativ 90 milioane de persoane și care generează peste 3 600 de miliarde EUR ca valoare adăugată. Cu alte cuvinte, 99 % dintre întreprinderi sunt IMM-uri, ele furnizând două treimi dintre toate locurile de muncă și generând 58 % din valoarea adăugată. În consecință, este nevoie de un Small Business Act solid.

CESE dorește să prezinte următoarele recomandări cu privire la câteva domenii esențiale ale revizuirii „Small Business Act” (SBA) pentru UE, pe baza experienței Small Business Administration din SUA (care are același acronim, SBA, dar o abordare complet diferită).

1.1.   
  Revizuirea SBA este necesară

Comisia Europeană a indicat că intenționează să publice o versiune revizuită în prima jumătate a anului 2015, însă, deocamdată, aceasta a fost amânată. Dat fiind că există o serie de domenii importante în care s-ar putea opera îmbunătățiri (a se vedea mai jos), comunitatea IMM-urilor se așteaptă la o revizuire, după încheierea audierilor; având în vedere importanța vitală a IMM-urilor, versiunea revizuită ar trebui să fie publicată cât mai curând posibil.

1.2.   
  Statutul juridic și punerea în aplicare

SBA ar trebui să fie modernizat printr-o formă mai constrângătoare și o abordare mai ambițioasă. CESE a formulat această solicitare și în 2008 și 2011, însă Comisia nu a pus-o în aplicare.

SBA ar trebui să introducă mai multe mecanisme juridice dacă este cazul, de exemplu în ceea ce privește achizițiile publice, principiul „a gândi mai întâi la scară mică”, evaluările de impact și „testul IMM-urilor”. Acest lucru ar trebui să se aplice atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre și va implica un rol mai important pentru Parlamentul European și parlamentele naționale. Principiile „a gândi mai întâi la scară mică” și „o singură dată” trebuie să fie incluse în acordul interinstituțional al instituțiilor UE privind o mai bună legiferare.

1.3.   
  Poziția politică

În UE, SBA are o importanță politică mai redusă decât în SUA. În vederea creșterii importanței SBA în UE, CESE recomandă următoarele:

| — | organizarea anuală la nivelul UE a unui Consiliu Competitivitate pentru IMM-uri și SBA, așa cum CESE a recomandat deja în avizul său din 2011 (1); |
| --- | --- |

—

organizarea anuală la nivelul UE a unui Consiliu Competitivitate pentru IMM-uri și SBA, așa cum CESE a recomandat deja în avizul său din 2011 (1);

| — | Grupul de lucru la nivel înalt pentru competitivitate și creștere din cadrul Consiliului ar trebui să analizeze progresele înregistrate în ceea ce privește măsurile naționale de punere în aplicare a priorităților SBA și, totodată, să reflecteze asupra unor măsuri suplimentare la nivelul UE. Rezultatele anuale ar trebui să fie transmise Consiliului Competitivitate pentru IMM-uri și pentru SBA; |
| --- | --- |

—

Grupul de lucru la nivel înalt pentru competitivitate și creștere din cadrul Consiliului ar trebui să analizeze progresele înregistrate în ceea ce privește măsurile naționale de punere în aplicare a priorităților SBA și, totodată, să reflecteze asupra unor măsuri suplimentare la nivelul UE. Rezultatele anuale ar trebui să fie transmise Consiliului Competitivitate pentru IMM-uri și pentru SBA;

| — | rețeaua reprezentanților europeni pentru IMM-uri să fie modernizată prin ridicarea nivelului de participare la nivelul directorilor generali din ministerele economiei. Astfel s-ar asigura o coordonare mai bună și mai solidă între UE și statele membre. |
| --- | --- |

—

rețeaua reprezentanților europeni pentru IMM-uri să fie modernizată prin ridicarea nivelului de participare la nivelul directorilor generali din ministerele economiei. Astfel s-ar asigura o coordonare mai bună și mai solidă între UE și statele membre.

1.4.   
  Guvernanța și eficiența

| 1.4.1. | Trebuie introdus un raport anual al UE privind punerea în aplicare a SBA, care să includă, de asemenea, un raport bazat pe date concrete privind modul în care Comisia gestionează SBA și funcționarea programelor individuale. |
| --- | --- |

1.4.1.

Trebuie introdus un raport anual al UE privind punerea în aplicare a SBA, care să includă, de asemenea, un raport bazat pe date concrete privind modul în care Comisia gestionează SBA și funcționarea programelor individuale.

| 1.4.2. | Curtea de Conturi Europeană ar trebui să fie încurajată să publice cu regularitate rapoarte privind funcționarea programelor și măsurilor relevante pentru IMM-uri, după modelul organismului extern de audit din SUA, Governmental Accountability Office, în ceea ce privește SBA din SUA. Un birou independent din cadrul Comisiei ar trebui să se ocupe de guvernanța internă, după modelul Biroului inspectorului general din cadrul Small Business Administration din SUA. |
| --- | --- |

1.4.2.

Curtea de Conturi Europeană ar trebui să fie încurajată să publice cu regularitate rapoarte privind funcționarea programelor și măsurilor relevante pentru IMM-uri, după modelul organismului extern de audit din SUA, Governmental Accountability Office, în ceea ce privește SBA din SUA. Un birou independent din cadrul Comisiei ar trebui să se ocupe de guvernanța internă, după modelul Biroului inspectorului general din cadrul Small Business Administration din SUA.

| 1.4.3. | SBA nu va cunoaște succesul scontat dacă nu se va institui o guvernanță în parteneriat cu mai mulți actori, pe mai multe niveluri (împreună cu partenerii sociali și cu părțile interesate din sectorul public și privat). Prin urmare, grupul consultativ SBA (a se vedea punctul 4.3.4), a cărui instituire a fost preconizată pentru 2011, dar care nu a funcționat niciodată, trebuie să devină operațional și să fie consultat în etapa premergătoare deciziilor. |
| --- | --- |

1.4.3.

SBA nu va cunoaște succesul scontat dacă nu se va institui o guvernanță în parteneriat cu mai mulți actori, pe mai multe niveluri (împreună cu partenerii sociali și cu părțile interesate din sectorul public și privat). Prin urmare, grupul consultativ SBA (a se vedea punctul 4.3.4), a cărui instituire a fost preconizată pentru 2011, dar care nu a funcționat niciodată, trebuie să devină operațional și să fie consultat în etapa premergătoare deciziilor.

| 1.4.4. | Sistemul de planuri naționale și locale de implementare a SBA (a se vedea punctul 4.3.3) trebuie să fie îmbunătățit și completat cu utilizarea sistematică a tablourilor de bord. |
| --- | --- |

1.4.4.

Sistemul de planuri naționale și locale de implementare a SBA (a se vedea punctul 4.3.3) trebuie să fie îmbunătățit și completat cu utilizarea sistematică a tablourilor de bord.

Utilizarea unor cifre-țintă

Se recomandă să se recurgă într-o măsură mai mare la ținte indicative pentru a îmbunătăți participarea IMM-urilor la achizițiile publice și la ținte obligatorii în ce privește cercetarea și dezvoltarea (atât la nivel național, cât și la nivelul UE). Prin utilizarea acestui mecanism de ținte, nivelurile de participare ar urma să crească de-a lungul anilor.

O conferință anuală a părților interesate pentru întreprinderile mici

Atât în SUA, cât și în UE, există un nivel considerabil de cunoștințe și experiență în ceea ce privește politicile și programele pentru IMM-uri, însă nu sunt încă organizate discuții structurate și periodice care să implice și părțile interesate. Ar fi utilă organizarea unei conferințe anuale pe această temă, desfășurată alternativ în SUA și în UE și bazată pe cele mai bune exemple. Ea ar trebui să prevadă participarea părților interesate relevante de ambele părți ale Atlanticului: politicieni și reprezentanți ai administrației, rețeaua reprezentanților pentru IMM-uri și organizațiile întreprinderilor mici. Având în vedere că organizațiile întreprinderilor mici dispun de bugete limitate, costurile lor de participare ar trebui să fie compensate. În fiecare an, pe lângă dezbaterile pe teme generale, ar putea fi discutat un anumit subiect: finanțarea, inovarea, comerțul (inclusiv TTIP), antreprenoriatul în rândul femeilor etc.

2.   Introducere și obiectivele avizului

| 2.1. | Obiectiv: Compararea celor două SBA-uri (Small Business Administration din SUA și, respectiv, Small Business Act din UE), din punctul de vedere al abordărilor generale, al acțiunilor și al rezultatelor lor respective pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

2.1.

Obiectiv: Compararea celor două SBA-uri (Small Business Administration din SUA și, respectiv, Small Business Act din UE), din punctul de vedere al abordărilor generale, al acțiunilor și al rezultatelor lor respective pentru IMM-uri.

Mediul politic și de afaceri din SUA și cel din UE sunt foarte diferite, iar pe lângă măsurile SBA, în ambele regiuni există multe alte măsuri privind IMM-urile la nivel național și local (2).

| 2.2. | Prin urmare, concluziile prezentului aviz (a se vedea capitolul 1) nu compară programele specifice ale celor două SBA, ci se concentrează asupra posibilelor îmbunătățiri în ceea ce privește poziția juridică și politică, guvernanța și utilizarea de cifre-țintă în cazul SBA din UE. |
| --- | --- |

2.2.

Prin urmare, concluziile prezentului aviz (a se vedea capitolul 1) nu compară programele specifice ale celor două SBA, ci se concentrează asupra posibilelor îmbunătățiri în ceea ce privește poziția juridică și politică, guvernanța și utilizarea de cifre-țintă în cazul SBA din UE.

3.   Small Business Administration în SUA (SBA)

| 3.1. | Small Business Administration din SUA este o agenție guvernamentală independentă care oferă sprijin întreprinderilor mici la nivel federal. Ea a fost creată de președintele Eisenhower în 1953, după adoptarea unui Small Business Act. Misiunea sa este de a consilia, de a oferi asistență și de a proteja interesele micilor întreprinderi. Bugetul său din 2013 a fost de aproximativ 1 miliard USD (fără a include bugetul pentru activitățile nelegate de întreprinderi). Unele măsuri au caracter juridic obligatoriu. SBA-SUA dispune de birouri în fiecare stat al SUA și de 1 000 de centre locale. Președintele Obama l-a inclus pe directorul general al SBA în cabinetul său. |
| --- | --- |

3.1.

Small Business Administration din SUA este o agenție guvernamentală independentă care oferă sprijin întreprinderilor mici la nivel federal. Ea a fost creată de președintele Eisenhower în 1953, după adoptarea unui Small Business Act. Misiunea sa este de a consilia, de a oferi asistență și de a proteja interesele micilor întreprinderi. Bugetul său din 2013 a fost de aproximativ 1 miliard USD (fără a include bugetul pentru activitățile nelegate de întreprinderi). Unele măsuri au caracter juridic obligatoriu. SBA-SUA dispune de birouri în fiecare stat al SUA și de 1 000 de centre locale. Președintele Obama l-a inclus pe directorul general al SBA în cabinetul său.

| 3.2. | SBA din SUA prevede o definiție complexă a întreprinderii mici: o întreprindere care este, în esență, deținută, exploatată și organizată în mod independent, în vederea profitului. În funcție de sectorul de activitate, produs sau serviciu, mărimea standard se definește prin numărul de angajați sau prin volumul vânzărilor. Atunci când se ia în considerare numărul de angajați, numărul maxim variază de la aproximativ 100 până la 1 500. |
| --- | --- |

3.2.

SBA din SUA prevede o definiție complexă a întreprinderii mici: o întreprindere care este, în esență, deținută, exploatată și organizată în mod independent, în vederea profitului. În funcție de sectorul de activitate, produs sau serviciu, mărimea standard se definește prin numărul de angajați sau prin volumul vânzărilor. Atunci când se ia în considerare numărul de angajați, numărul maxim variază de la aproximativ 100 până la 1 500.

| 3.3. | Prezentarea generală a activităților și programelor SBA-SUA (3) |
| --- | --- |

3.3.

Prezentarea generală a activităților și programelor SBA-SUA (3)

| 3.3.1. | Finanțare: împrumuturi și capital de risc |
| --- | --- |

3.3.1.

Finanțare: împrumuturi și capital de risc

| 3.3.1.1. | SBA oferă garanții pentru întreprinderile mici care nu pot obține credit din alte surse. În general, aceste împrumuturi sunt acordate de către partenerii SBA (bănci și alte instituții financiare) și garantate de către SBA. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

SBA oferă garanții pentru întreprinderile mici care nu pot obține credit din alte surse. În general, aceste împrumuturi sunt acordate de către partenerii SBA (bănci și alte instituții financiare) și garantate de către SBA.

Programul de microcredite se adresează întreprinderilor nou sau recent înființate de pe piețe insuficient deservite. Împrumuturile rapide sunt acordate în termen de 36 de ore. Programul de împrumuturi în caz de dezastre acordă împrumuturi în termen de 45 de zile pentru întreprinderile mici afectate de diverse catastrofe.

| 3.3.1.2. | Small Business Investment Company – SBIC (Societatea de investiții în întreprinderile mici) îmbunătățește accesul întreprinderilor mici la capitalul de risc. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Small Business Investment Company – SBIC (Societatea de investiții în întreprinderile mici) îmbunătățește accesul întreprinderilor mici la capitalul de risc.

| 3.3.2. | Programele de contractare pentru întreprinderile mici |
| --- | --- |

3.3.2.

Programele de contractare pentru întreprinderile mici

| 3.3.2.1. | O serie de programe de contractare permit întreprinderilor mici (deținute de persoane defavorizate sau situate în zone insuficient exploatate) să concureze exclusiv cu întreprinderi similare pentru contractele de achiziții publice importante. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

O serie de programe de contractare permit întreprinderilor mici (deținute de persoane defavorizate sau situate în zone insuficient exploatate) să concureze exclusiv cu întreprinderi similare pentru contractele de achiziții publice importante.

Sunt stabilite ținte anuale de participare la nivelul întregului guvern în ce privește atribuirea de contracte de achiziții publice către întreprinderile mici, precum și ținte secundare diferențiate pentru fiecare departament și agenție. Ținta globală este în prezent de cel puțin 23 % din valoarea totală a contractelor primare ale guvernului federal. În UE, ținta este mai ridicată, respectiv de 29 %, în ea fiind cuprinse însă și contractele atribuite de către autoritățile regionale și locale. Este posibil ca ținta din SUA să crească pe viitor.

| 3.3.3. | Programele de cercetare și dezvoltare: o strategie de creștere a participării IMM-urilor prin creșterea obiectivelor |
| --- | --- |

3.3.3.

Programele de cercetare și dezvoltare: o strategie de creștere a participării IMM-urilor prin creșterea obiectivelor

| 3.3.3.1. | Programul Small Business Innovation Research-SBIR (Cercetare în materie de inovare pentru micile întreprinderi) – are ca obiectiv creșterea participării întreprinderilor mici de înaltă tehnologie la cercetarea și dezvoltarea federală din departamentele guvernului federal, cu un buget de cel puțin 100 milioane USD. Un anumit procent din bugetul pentru activități de cercetare și dezvoltare trebuie să fie alocat implicării întreprinderilor mici: în 1983, acesta a fost de 0,2 %, crescând constant până la 2,7 % în 2013 (pentru 2017 a fost stabilit un nou obiectiv de 3,2 %). |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Programul Small Business Innovation Research-SBIR (Cercetare în materie de inovare pentru micile întreprinderi) – are ca obiectiv creșterea participării întreprinderilor mici de înaltă tehnologie la cercetarea și dezvoltarea federală din departamentele guvernului federal, cu un buget de cel puțin 100 milioane USD. Un anumit procent din bugetul pentru activități de cercetare și dezvoltare trebuie să fie alocat implicării întreprinderilor mici: în 1983, acesta a fost de 0,2 %, crescând constant până la 2,7 % în 2013 (pentru 2017 a fost stabilit un nou obiectiv de 3,2 %).

| 3.3.3.2. | Programul „Transferul tehnologic pentru întreprinderile mici”(Small Business Technology Transfer- STTR) – oferă finanțare pentru cercetarea de la nivel federal desfășurată de o mică întreprindere în colaborare cu un organism de cercetare nonprofit: de la 0,35 % în 2013 până la 0,45 % în 2016. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

Programul „Transferul tehnologic pentru întreprinderile mici”(Small Business Technology Transfer- STTR) – oferă finanțare pentru cercetarea de la nivel federal desfășurată de o mică întreprindere în colaborare cu un organism de cercetare nonprofit: de la 0,35 % în 2013 până la 0,45 % în 2016.

| 3.3.4. | Programele de dezvoltare antreprenorială |
| --- | --- |

3.3.4.

Programele de dezvoltare antreprenorială

Acestea oferă cursuri de formare pentru întreprinderile mici, în cadrul a 1 000 de centre. SCORE reunește 50 organizații independente nonprofit, cu un total de 13 000 de voluntari.

| 3.3.5. | Biroul pentru comerț internațional |
| --- | --- |

3.3.5.

Biroul pentru comerț internațional

Acest Birou oferă asistență la export, iar activitățile sale includ împrumuturi rapide (în termen de 36 de ore) și granturi pentru participarea la târguri în străinătate, documentație și materiale audiovizuale.

| 3.3.6. | Birouri speciale |
| --- | --- |

3.3.6.

Birouri speciale

Office of the Inspector General (Biroul inspectorului general): misiunea sa este de a îmbunătăți gestionarea și eficacitatea SBA, de a combate fraudele în cadrul programelor și de a revizui legislația existentă sau propusă. Este vorba de un birou independent în cadrul Small Business Administration, condus de un inspector general.

Office of Advocacy (Biroul pentru reprezentarea intereselor): acesta joacă rolul de purtător de cuvânt independent al întreprinderilor mici în cadrul guvernului federal. Misiunea sa este de a încuraja politicile care sprijină întreprinderile mici, intervenind în cadrul proceselor de reglementare ale agențiilor federale și desfășurând cercetări cu privire la impactul reglementărilor federale.

4.   Evoluțiile din UE – de la elaborarea Cartei pentru întreprinderile mici la Small Business Act
   (4)

4.1.   
  Carta europeană pentru întreprinderile mici (2000)

Această cartă a fost adoptată de liderii UE în 2000. Ea reprezenta un angajament voluntar al statelor membre de a îmbunătăți mediul de afaceri pentru întreprinderile mici în statele membre și la nivelul UE, neavând forță juridică. Carta a fost concepută în mod specific pentru întreprinderile mici cu mai puțin de 50 angajați.

4.2.   
  „Small Business Act” al UE (SBA-UE) – 2008

| 4.2.1. | După ce a studiat abordarea SBA-SUA, Comisia și-a publicat comunicarea „«Gândiți mai întâi la scară mică”: Prioritate pentru IMM-uri – Un „Small Business Act” pentru Europa” în 2008 (5), adresată unui grup-țintă mai numeros (IMM-urile cu mai puțin de 250 de angajați). |
| --- | --- |

4.2.1.

După ce a studiat abordarea SBA-SUA, Comisia și-a publicat comunicarea „«Gândiți mai întâi la scară mică”: Prioritate pentru IMM-uri – Un „Small Business Act” pentru Europa” în 2008 (5), adresată unui grup-țintă mai numeros (IMM-urile cu mai puțin de 250 de angajați).

Noile propuneri legislative prezentate au fost reduse ca număr.

Cea mai mare parte a SBA vizează crearea unui nou cadru de politici, prin integrarea politicilor existente referitoare la întreprinderi, pe baza Cartei europene pentru întreprinderile mici.

| 4.2.2. | Au fost introduse 10 principii în materie de elaborare și punere în aplicare a politicilor privind IMM-urile la nivelul UE și la nivel național, referitoare la: mediul de afaceri, spiritul antreprenorial, „a gândi mai întâi la scară mică”, achizițiile publice, termenele de plată mai scurte, o mai bună piață unică, competențe și inovare. |
| --- | --- |

4.2.2.

Au fost introduse 10 principii în materie de elaborare și punere în aplicare a politicilor privind IMM-urile la nivelul UE și la nivel național, referitoare la: mediul de afaceri, spiritul antreprenorial, „a gândi mai întâi la scară mică”, achizițiile publice, termenele de plată mai scurte, o mai bună piață unică, competențe și inovare.

| 4.2.3. | În 2008, CESE (6) a propus un SBA mai ambițios, evocând SBA din SUA. |
| --- | --- |

4.2.3.

În 2008, CESE (6) a propus un SBA mai ambițios, evocând SBA din SUA.

| 4.2.4. | Principalele recomandări ale Comitetului au inclus:






  — | un instrument juridic cu caracter obligatoriu privind aplicarea principiului „a gândi mai întâi la scară mică”; |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

Principalele recomandări ale Comitetului au inclus:

—

un instrument juridic cu caracter obligatoriu privind aplicarea principiului „a gândi mai întâi la scară mică”;

| — | instituirea unui „Comitet al SBA”, din care să facă parte reprezentanți ai statelor membre și ai asociațiilor de întreprinderi reprezentative de la nivel european; |
| --- | --- |

—

instituirea unui „Comitet al SBA”, din care să facă parte reprezentanți ai statelor membre și ai asociațiilor de întreprinderi reprezentative de la nivel european;

| — | numirea unui reprezentant pentru IMM-uri la nivel național în fiecare stat membru. |
| --- | --- |

—

numirea unui reprezentant pentru IMM-uri la nivel național în fiecare stat membru.

Din păcate, primele două recomandări nu au fost puse în aplicare de Comisia Europeană.

4.3.   
  Revizuirea Small Business Act (2011)

| 4.3.1. | În 2011, Comisia și-a publicat comunicarea intitulată „Revizuirea «Small Business Act pentru Europa»” (7). Concluzia Comisiei a fost că s-au înregistrat progrese, dar că este nevoie de mai multe eforturi. |
| --- | --- |

4.3.1.

În 2011, Comisia și-a publicat comunicarea intitulată „Revizuirea «Small Business Act pentru Europa»” (7). Concluzia Comisiei a fost că s-au înregistrat progrese, dar că este nevoie de mai multe eforturi.

| 4.3.2. | În ceea ce privește evoluțiile din statele membre, aprecierea Comisiei este mai puțin favorabilă în legătură cu:






  — | reducerea sarcinii administrative și implementarea la nivel național a „testului IMM-urilor”; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

În ceea ce privește evoluțiile din statele membre, aprecierea Comisiei este mai puțin favorabilă în legătură cu:

—

reducerea sarcinii administrative și implementarea la nivel național a „testului IMM-urilor”;

| — | promovarea Codului european de bune practici; |
| --- | --- |

—

promovarea Codului european de bune practici;

| — | simplificarea procedurilor de faliment. |
| --- | --- |

—

simplificarea procedurilor de faliment.

| 4.3.3. | Revizuirea SBA a propus o serie de acțiuni ca răspuns la criza economică, în următoarele domenii: reglementările, finanțarea, accesul pe piață, spiritul antreprenorial, crearea de locuri de muncă și creșterea favorabilă incluziunii (inclusiv spiritul antreprenorial în rândul femeilor și o Inițiativă pentru antreprenoriatul social). |
| --- | --- |

4.3.3.

Revizuirea SBA a propus o serie de acțiuni ca răspuns la criza economică, în următoarele domenii: reglementările, finanțarea, accesul pe piață, spiritul antreprenorial, crearea de locuri de muncă și creșterea favorabilă incluziunii (inclusiv spiritul antreprenorial în rândul femeilor și o Inițiativă pentru antreprenoriatul social).

| 4.3.4. | Îmbunătățirile strategice implică consolidarea guvernanței:






  — | Comisia va continua să prezinte rapoarte anuale generale în conformitate cu Strategia Europa 2020, progresele în materie de SBA fiind incluse în acest exercițiu; |
| --- | --- | --- |

4.3.4.

Îmbunătățirile strategice implică consolidarea guvernanței:

—

Comisia va continua să prezinte rapoarte anuale generale în conformitate cu Strategia Europa 2020, progresele în materie de SBA fiind incluse în acest exercițiu;

| — | Grupul consultativ SBA, a cărui instituire a fost preconizată pentru 2011, dar care nu a funcționat niciodată, trebuie să devină operațional și să fie consultat în etapa premergătoare deciziilor. |
| --- | --- |

—

Grupul consultativ SBA, a cărui instituire a fost preconizată pentru 2011, dar care nu a funcționat niciodată, trebuie să devină operațional și să fie consultat în etapa premergătoare deciziilor.

| — | a fost introdusă rețeaua de reprezentanți pentru IMM-uri (SME Envoy Network), din care fac parte reprezentantul din partea Comisiei și reprezentanții pentru IMM-uri din fiecare stat. Ea ar trebui să stabilească o legătură directă între Comisie, administrațiile naționale și organizațiile naționale ale întreprinderilor. |
| --- | --- |

—

a fost introdusă rețeaua de reprezentanți pentru IMM-uri (SME Envoy Network), din care fac parte reprezentantul din partea Comisiei și reprezentanții pentru IMM-uri din fiecare stat. Ea ar trebui să stabilească o legătură directă între Comisie, administrațiile naționale și organizațiile naționale ale întreprinderilor.

| — | crearea unor planuri naționale de punere în aplicare a SBA, susținute de un mecanism solid de monitorizare și în coordonare cu organizațiile întreprinderilor din statele membre. (CESE regretă însă că această prevedere nu este pusă în aplicare într-un mod cât mai eficient posibil). |
| --- | --- |

—

crearea unor planuri naționale de punere în aplicare a SBA, susținute de un mecanism solid de monitorizare și în coordonare cu organizațiile întreprinderilor din statele membre. (CESE regretă însă că această prevedere nu este pusă în aplicare într-un mod cât mai eficient posibil).

| 4.3.5. | În 2011, CESE (8) a recunoscut că IMM-urile au beneficiat de o atenție sporită. |
| --- | --- |

4.3.5.

În 2011, CESE (8) a recunoscut că IMM-urile au beneficiat de o atenție sporită.

Principalele concluzii ale Comitetului au fost:

| — | Comitetul consideră că SBA ar trebui să aibă o formă mai constrângătoare; |
| --- | --- |

—

Comitetul consideră că SBA ar trebui să aibă o formă mai constrângătoare;

| — | SBA nu va cunoaște succesul scontat dacă nu se va institui o guvernanță în parteneriat cu mai mulți actori, pe mai multe niveluri (împreună cu partenerii sociali și cu părțile interesate din sectorul public și privat); |
| --- | --- |

—

SBA nu va cunoaște succesul scontat dacă nu se va institui o guvernanță în parteneriat cu mai mulți actori, pe mai multe niveluri (împreună cu partenerii sociali și cu părțile interesate din sectorul public și privat);

| — | este neglijat rolul esențial al organizațiilor intermediare din sectorul public și cel privat, care furnizează servicii personalizate; |
| --- | --- |

—

este neglijat rolul esențial al organizațiilor intermediare din sectorul public și cel privat, care furnizează servicii personalizate;

| — | CESE solicită Consiliului să instituie un Consiliu Competitivitate special pentru IMM-uri, microîntreprinderi și SBA, care să se întrunească anual. |
| --- | --- |

—

CESE solicită Consiliului să instituie un Consiliu Competitivitate special pentru IMM-uri, microîntreprinderi și SBA, care să se întrunească anual.

CESE regretă că aceste recomandări nu au fost puse în aplicare de Comisia Europeană.

4.4.   
  Consultarea publică privind SBA- 2014

| 4.4.1. | În septembrie 2014, Comisia a lansat o consultare referitoare la modul în care ar trebui să fie revizuit SBA, intitulată „O politică solidă în sprijinul IMM-urilor și al întreprinzătorilor 2015-2020”. |
| --- | --- |

4.4.1.

În septembrie 2014, Comisia a lansat o consultare referitoare la modul în care ar trebui să fie revizuit SBA, intitulată „O politică solidă în sprijinul IMM-urilor și al întreprinzătorilor 2015-2020”.

| 4.4.2. | Concluzia Comisiei este că, în multe state membre, SBA nu a fost pe deplin pus în aplicare. |
| --- | --- |

4.4.2.

Concluzia Comisiei este că, în multe state membre, SBA nu a fost pe deplin pus în aplicare.

Domeniile prioritare propuse sunt:

| — | reducerea sarcinilor administrative; |
| --- | --- |

—

reducerea sarcinilor administrative;

| — | accesul la finanțare și la piețe; |
| --- | --- |

—

accesul la finanțare și la piețe;

| — | potențialul antreprenorial și potențialul de inovare; |
| --- | --- |

—

potențialul antreprenorial și potențialul de inovare;

| — | consolidarea dezvoltării competențelor (element nou). |
| --- | --- |

—

consolidarea dezvoltării competențelor (element nou).

| 4.4.3. | În aprilie 2015, Comisia a publicat un raport cu privire la rezultate. O propunere de SBA revizuit fusese inițial planificată pentru prima jumătate a anului 2015, fiind între timp amânată pentru 2016. Organizațiile europene de afaceri și-au exprimat dezamăgirea cu privire la această amânare și au solicitat să se ia măsuri încă din 2015. |
| --- | --- |

4.4.3.

În aprilie 2015, Comisia a publicat un raport cu privire la rezultate. O propunere de SBA revizuit fusese inițial planificată pentru prima jumătate a anului 2015, fiind între timp amânată pentru 2016. Organizațiile europene de afaceri și-au exprimat dezamăgirea cu privire la această amânare și au solicitat să se ia măsuri încă din 2015.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  JO C 376, 22.12.2011, p. 51.

1

(2)  O comparație in extenso a măsurilor destinate IMM-urilor ar fi prea complexă pentru prezentul aviz.

2

(3)  Cele ce urmează sunt o privire de ansamblu asupra unor activități considerate interesante. Pentru informații suplimentare a se vedea www.sba.gov sau Raportul Congresului SUA „Small Business Administration, A Primer on Programmes” (Small Business Administration, un ghid al programelor), la adresa www.crs.gov. Governmental Accountability Office face o prezentare a programelor SBA în raportul GAO-12-819 „Entrepreneurial Assistance” (Asistența pentru antreprenoriat), la adresa www.gao.gov

3

Governmental Accountability Office

(4)  În cele ce urmează se prezintă sub formă de rezumat evoluțiile referitoare la SBA. Pentru o prezentare mai detaliată, a se vedea documentul de referință disponibil pe site-ul internet al CESE.

4

(5)  COM(2008) 394 final.

5

(6)  JO C 182, 4.8.2009, p. 30.

6

(7)  COM(2011) 78 final.

7

(8)  JO C 376, 22.12.2011, p. 51.

8

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/8

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Întreprinderile familiale din Europa ca sursă a reluării creșterii economice și a unor locuri de muncă mai bune”

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/03)

| Raportor: | domnul Jan KLIMEK |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Jan KLIMEK

La 22 ianuarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz cu privire la

„Întreprinderile familiale din Europa ca sursă a reluării creșterii economice și a unor locuri de muncă mai bune”

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 14 iulie 2015.

În cea de-a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 17 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 110 de voturi pentru și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Întreprinderile familiale reprezintă baza multor economii de pe glob, iar dinamica dezvoltării lor este impresionantă. Ele sunt o sursă de creștere economică și de ocupare a forței de muncă, acordând multă atenție condițiilor regionale și locale. Înființarea întreprinderilor familiale are motive diverse, însă toate au în comun sisteme de valori crescute natural, disponibilitatea de a înfrunta dificultăți și a face sacrificii, simțul responsabilității față de cei care au înființat și cei care vor prelua întreprinderea. Întreprinderile familiare rezistă mai ușor în perioade dificile de recesiune și stagnare, una din principalele cauze pentru vitalitatea lor fiind sentimentul de responsabilitate proprie pentru imaginea firmei. |
| --- | --- |

1.1.

Întreprinderile familiale reprezintă baza multor economii de pe glob, iar dinamica dezvoltării lor este impresionantă. Ele sunt o sursă de creștere economică și de ocupare a forței de muncă, acordând multă atenție condițiilor regionale și locale. Înființarea întreprinderilor familiale are motive diverse, însă toate au în comun sisteme de valori crescute natural, disponibilitatea de a înfrunta dificultăți și a face sacrificii, simțul responsabilității față de cei care au înființat și cei care vor prelua întreprinderea. Întreprinderile familiare rezistă mai ușor în perioade dificile de recesiune și stagnare, una din principalele cauze pentru vitalitatea lor fiind sentimentul de responsabilitate proprie pentru imaginea firmei.

| 1.2. | Apreciind calitățile unice ale întreprinderilor familiale, în conformitate cu filosofia Small Business Act, conform căreia „UE și statele membre trebuie să creeze un mediu în care antreprenorii și întreprinderile familiale să poată prospera și unde spiritul antreprenorial este recompensat” (1), Comitetul Economic și Social European (CESE) face apel la Comisia Europeană să elaboreze o strategie activă de promovare în rândul statelor membre a celor mai bune practici în domeniul întreprinderilor familiale. |
| --- | --- |

1.2.

Apreciind calitățile unice ale întreprinderilor familiale, în conformitate cu filosofia Small Business Act, conform căreia „UE și statele membre trebuie să creeze un mediu în care antreprenorii și întreprinderile familiale să poată prospera și unde spiritul antreprenorial este recompensat” (1), Comitetul Economic și Social European (CESE) face apel la Comisia Europeană să elaboreze o strategie activă de promovare în rândul statelor membre a celor mai bune practici în domeniul întreprinderilor familiale.

| 1.3. | Următorul pas ar putea consta din demararea lucrărilor în direcția unor cadre/reglementări juridice în domeniul întreprinderilor familiale. În cadrul unor astfel de reglementări ar trebui să se stabilească definiția întreprinderii familiale și să se delimiteze domeniile de implicare a Comisiei, precum și instituțiile juridice, economice și politice care sunt responsabile pentru aceste acțiuni. |
| --- | --- |

1.3.

Următorul pas ar putea consta din demararea lucrărilor în direcția unor cadre/reglementări juridice în domeniul întreprinderilor familiale. În cadrul unor astfel de reglementări ar trebui să se stabilească definiția întreprinderii familiale și să se delimiteze domeniile de implicare a Comisiei, precum și instituțiile juridice, economice și politice care sunt responsabile pentru aceste acțiuni.

| 1.4. | În materie de acțiuni specifice, CESE solicită:






  — | introducerea categoriei întreprinderii familiale în statisticile europene (Eurostat) și schimbul eficient de informații cu privire la întreprinderile familiale între institutele naționale de statistică; |
| --- | --- | --- |

1.4.

În materie de acțiuni specifice, CESE solicită:

—

introducerea categoriei întreprinderii familiale în statisticile europene (Eurostat) și schimbul eficient de informații cu privire la întreprinderile familiale între institutele naționale de statistică;

| — | îmbunătățirea reglementării juridice a transferului între generații a întreprinderilor familiale, în special în context fiscal, în vederea limitării expunerii acestor întreprinderi la probleme de lichiditate; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea reglementării juridice a transferului între generații a întreprinderilor familiale, în special în context fiscal, în vederea limitării expunerii acestor întreprinderi la probleme de lichiditate;

| — | promovarea climatului organizatoric familial, care este caracterizat de ocuparea forței de muncă pe termen lung; |
| --- | --- |

—

promovarea climatului organizatoric familial, care este caracterizat de ocuparea forței de muncă pe termen lung;

| — | promovarea inovării în rândul întreprinderilor familiale, printre altele prin intermediul achizițiilor publice inovatoare; |
| --- | --- |

—

promovarea inovării în rândul întreprinderilor familiale, printre altele prin intermediul achizițiilor publice inovatoare;

| — | dezvoltarea educației și promovarea cercetării privind antreprenoriatul familial; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea educației și promovarea cercetării privind antreprenoriatul familial;

| — | sprijinirea întreprinderilor agricole familiale și reconstrucția antreprenoriatului cooperativ, în special a celui alcătuit din unități familiale; |
| --- | --- |

—

sprijinirea întreprinderilor agricole familiale și reconstrucția antreprenoriatului cooperativ, în special a celui alcătuit din unități familiale;

| — | furnizarea de avantaje în cazul reinvestirii profitului și consolidarea capitalului întreprinderilor familiale fără ca investitorii să primească dreptul de a influența deciziile; |
| --- | --- |

—

furnizarea de avantaje în cazul reinvestirii profitului și consolidarea capitalului întreprinderilor familiale fără ca investitorii să primească dreptul de a influența deciziile;

| — | colaborarea activă la nivelul Uniunii cu organizațiile reprezentative ale întreprinderilor familiale, de exemplu în cadrul grupului de experți existent. |
| --- | --- |

—

colaborarea activă la nivelul Uniunii cu organizațiile reprezentative ale întreprinderilor familiale, de exemplu în cadrul grupului de experți existent.

2.   Introducere

| 2.1. | Întreprinderile familiale reprezintă peste 60 % din totalul întreprinderilor europene – atât cele mici, cât și cele mari – și oferă un loc de muncă pentru între 40 și 50 % din totalul persoanelor active pe piața forței de muncă (2). În marea majoritate a economiilor domină clar firmele din sectorul microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici și mijlocii, iar majoritatea întreprinderilor familiale se încadrează în acest sector. |
| --- | --- |

2.1.

Întreprinderile familiale reprezintă peste 60 % din totalul întreprinderilor europene – atât cele mici, cât și cele mari – și oferă un loc de muncă pentru între 40 și 50 % din totalul persoanelor active pe piața forței de muncă (2). În marea majoritate a economiilor domină clar firmele din sectorul microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici și mijlocii, iar majoritatea întreprinderilor familiale se încadrează în acest sector.

| 2.2. | Avantajul principal al întreprinderilor familiale constă în termenul lung de funcționare și competențele specifice, care creează o cultură organizațională unică, precum și angajamentul față de societățile locale. Cultura lor unică se bazează pe valori promovate de părțile interesate din interiorul familiei, precum un nivel ridicat de încredere în întreprindere și calitatea ridicată a serviciilor sau a produselor. |
| --- | --- |

2.2.

Avantajul principal al întreprinderilor familiale constă în termenul lung de funcționare și competențele specifice, care creează o cultură organizațională unică, precum și angajamentul față de societățile locale. Cultura lor unică se bazează pe valori promovate de părțile interesate din interiorul familiei, precum un nivel ridicat de încredere în întreprindere și calitatea ridicată a serviciilor sau a produselor.

| 2.3. | Perspectiva pe termen lung a întreprinderilor familiale presupune crearea unor legături durabile cu părțile interesate (lucrătorii, clienții, furnizorii și societatea locală). |
| --- | --- |

2.3.

Perspectiva pe termen lung a întreprinderilor familiale presupune crearea unor legături durabile cu părțile interesate (lucrătorii, clienții, furnizorii și societatea locală).

| 2.4. | Întreprinderea familială se caracterizează prin intenția de transferare a acesteia către generația următoare, precum și prin grija și răspunderea pentru lucrători. Acest aspect stimulează și mai mult responsabilitatea întreprinderii familiale, în care relațiile se construiesc pe baza încrederii. |
| --- | --- |

2.4.

Întreprinderea familială se caracterizează prin intenția de transferare a acesteia către generația următoare, precum și prin grija și răspunderea pentru lucrători. Acest aspect stimulează și mai mult responsabilitatea întreprinderii familiale, în care relațiile se construiesc pe baza încrederii.

| 2.5. | În contextul realizării obiectivelor, întreprinderile familiale subordonează maximizarea câștigurilor obiectivului construirii unei firme stabile, independente și inovatoare, pe baza capitalului propriu, în care se tinde, mai presus de orice, spre minimizarea riscurilor din perspectivă multigenerațională. Întreprinderile familiale se dezvoltă în manieră mai durabilă, mizând pe realizarea unor obiective pe termen lung (timp de mai multe generații). |
| --- | --- |

2.5.

În contextul realizării obiectivelor, întreprinderile familiale subordonează maximizarea câștigurilor obiectivului construirii unei firme stabile, independente și inovatoare, pe baza capitalului propriu, în care se tinde, mai presus de orice, spre minimizarea riscurilor din perspectivă multigenerațională. Întreprinderile familiale se dezvoltă în manieră mai durabilă, mizând pe realizarea unor obiective pe termen lung (timp de mai multe generații).

3.   Definiția întreprinderii familiale

| 3.1. | S-a adoptat pe scară largă o definiție a întreprinderii familiale prin domeniul de intersecție a trei cercuri: cel familial, cel al întreprinderilor și cel al structurii de proprietate (3). Influența factorului familial asupra celorlalte două aspecte stabilește caracterul familial al întreprinderii. Această influență face ca întreprinderile familiale să fie mai complexe decât omoloagele lor nefamiliale și, prin urmare, să necesite o analiză corespunzătoare. |
| --- | --- |

3.1.

S-a adoptat pe scară largă o definiție a întreprinderii familiale prin domeniul de intersecție a trei cercuri: cel familial, cel al întreprinderilor și cel al structurii de proprietate (3). Influența factorului familial asupra celorlalte două aspecte stabilește caracterul familial al întreprinderii. Această influență face ca întreprinderile familiale să fie mai complexe decât omoloagele lor nefamiliale și, prin urmare, să necesite o analiză corespunzătoare.

| 3.2. | În câteva dintre statele membre există norme juridice cu privire la întreprinderile familiale:






  — | în Spania (Ministerul Economiei) și în Finlanda (Ministerul Comerțului) întreprinderile familiale sunt definite la nivel ministerial; |
| --- | --- | --- |

3.2.

În câteva dintre statele membre există norme juridice cu privire la întreprinderile familiale:

—

în Spania (Ministerul Economiei) și în Finlanda (Ministerul Comerțului) întreprinderile familiale sunt definite la nivel ministerial;

| — | întreprinderea familială mai este definită și în Italia (în codul civil) și în România; |
| --- | --- |

—

întreprinderea familială mai este definită și în Italia (în codul civil) și în România;

| — | în Ungaria este definită întreprinderea familială agricolă; |
| --- | --- |

—

în Ungaria este definită întreprinderea familială agricolă;

| — | în legislația daneză se face referire la angajarea tinerilor în întreprinderile familiale (Arbejdsmiljølovgivningens anvendelse for elever i erhvervspraktik, VEJ nr. 60106 din 1.2.1998); |
| --- | --- |

—

în legislația daneză se face referire la angajarea tinerilor în întreprinderile familiale (Arbejdsmiljølovgivningens anvendelse for elever i erhvervspraktik, VEJ nr. 60106 din 1.2.1998);

| — | în Austria, legislația federală stabilește ore de deschidere flexibile ale magazinelor administrate de membrii unei familii (Ladenöffnungszeitenverordnung), iar legislația la nivel de land privind agricultura definește întreprinderea familială; |
| --- | --- |

—

în Austria, legislația federală stabilește ore de deschidere flexibile ale magazinelor administrate de membrii unei familii (Ladenöffnungszeitenverordnung), iar legislația la nivel de land privind agricultura definește întreprinderea familială;

| — | Curtea supremă din Lituania a emis un aviz conform căruia o întreprindere înființată în timpul unei relații de căsătorie este tratată drept firmă familială; |
| --- | --- |

—

Curtea supremă din Lituania a emis un aviz conform căruia o întreprindere înființată în timpul unei relații de căsătorie este tratată drept firmă familială;

| — | în Bulgaria și în Slovacia, în cazul muncii individuale se consideră că firma este în coproprietate familială; |
| --- | --- |

—

în Bulgaria și în Slovacia, în cazul muncii individuale se consideră că firma este în coproprietate familială;

| — | în Malta sunt în curs lucrările la prima lege existentă la nivel mondial pentru întreprinderile familiale (Family Business Act). |
| --- | --- |

—

în Malta sunt în curs lucrările la prima lege existentă la nivel mondial pentru întreprinderile familiale (Family Business Act).

| 3.3. | În opinia Comitetului, ar fi util să se prevadă o procedură legislativă cu obiectivul de a institui categoria întreprinderii familiale în registrele privind activitatea economică din toate statele membre. |
| --- | --- |

3.3.

În opinia Comitetului, ar fi util să se prevadă o procedură legislativă cu obiectivul de a institui categoria întreprinderii familiale în registrele privind activitatea economică din toate statele membre.

| 3.4. | În cadrul lucrărilor grupului de experți ai Comisiei privind întreprinderile familiale este recomandată adoptarea următoarei definiții a întreprinderii familiale:






  — | majoritatea voturilor se află în posesia persoanei/persoanelor fizice care a/au înființat firma sau a/au dobândit acțiuni ale acesteia sau în posesia soțului/soției, părinților, copiilor sau moștenitorilor direcți ai copiilor acestei persoane; |
| --- | --- | --- |

3.4.

În cadrul lucrărilor grupului de experți ai Comisiei privind întreprinderile familiale este recomandată adoptarea următoarei definiții a întreprinderii familiale:

—

majoritatea voturilor se află în posesia persoanei/persoanelor fizice care a/au înființat firma sau a/au dobândit acțiuni ale acesteia sau în posesia soțului/soției, părinților, copiilor sau moștenitorilor direcți ai copiilor acestei persoane;

| — | votul majoritar poate fi direct sau indirect; |
| --- | --- |

—

votul majoritar poate fi direct sau indirect;

| — | cel puțin un reprezentant al familiei sau al familiei extinse este angajat în administrarea sau conducerea firmei; |
| --- | --- |

—

cel puțin un reprezentant al familiei sau al familiei extinse este angajat în administrarea sau conducerea firmei;

| — | în cazul întreprinderilor cotate la bursă, o întreprindere este familială dacă familia a înființat sau a cumpărat acțiunile majoritare ale acesteia sau dacă descendenții ei posedă 25 % din voturile aferente capitalului deținut. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderilor cotate la bursă, o întreprindere este familială dacă familia a înființat sau a cumpărat acțiunile majoritare ale acesteia sau dacă descendenții ei posedă 25 % din voturile aferente capitalului deținut.

| 3.5. | Definiția de mai sus este însă prea amplă. Ar trebui ca aceasta să fie precizată de așa manieră încât să se sublinieze calitatea familială a întreprinderii, și în special intenția ei de funcționare pe mai multe generații. |
| --- | --- |

3.5.

Definiția de mai sus este însă prea amplă. Ar trebui ca aceasta să fie precizată de așa manieră încât să se sublinieze calitatea familială a întreprinderii, și în special intenția ei de funcționare pe mai multe generații.

| 3.6. | Adoptarea unei astfel de definiții în rândul tuturor statelor europene ar permite schimbul unor date de calitate, care ulterior, în formă agregată, ar permite elaborarea unor statistici privind aceste subiecte. Aceste date ar permite în special analizarea întreprinderilor familiale din noile state membre, în care aceste firme joacă un rol semnificativ. Această sarcină ar putea fi asumată de serviciul statistic al Uniunii Europene – Eurostat. |
| --- | --- |

3.6.

Adoptarea unei astfel de definiții în rândul tuturor statelor europene ar permite schimbul unor date de calitate, care ulterior, în formă agregată, ar permite elaborarea unor statistici privind aceste subiecte. Aceste date ar permite în special analizarea întreprinderilor familiale din noile state membre, în care aceste firme joacă un rol semnificativ. Această sarcină ar putea fi asumată de serviciul statistic al Uniunii Europene – Eurostat.

| 3.7. | La nivelul statelor se încearcă cuantificarea întreprinderilor familiale. Experiențe în acest sens dețin, printre altele, Irlanda, al cărei Birou Central de Statistică a elaborat publicația „Family Business in Ireland – Services Sector 2005”. Federația întreprinderilor familiale europene, în colaborare cu firma de consulting KPMG publică, la rândul său, Barometrul european al întreprinderilor familiale. În Polonia, o agenție guvernamentală – Agenția polonă pentru dezvoltarea întreprinderilor, a efectuat în 2008 o cercetare complexă calitativ-cantitativă. |
| --- | --- |

3.7.

La nivelul statelor se încearcă cuantificarea întreprinderilor familiale. Experiențe în acest sens dețin, printre altele, Irlanda, al cărei Birou Central de Statistică a elaborat publicația „Family Business in Ireland – Services Sector 2005”. Federația întreprinderilor familiale europene, în colaborare cu firma de consulting KPMG publică, la rândul său, Barometrul european al întreprinderilor familiale. În Polonia, o agenție guvernamentală – Agenția polonă pentru dezvoltarea întreprinderilor, a efectuat în 2008 o cercetare complexă calitativ-cantitativă.

| 3.8. | Implicarea Eurostat ar permite realizarea a două obiective importante: unificarea definiției întreprinderii familiale și, pe baza acesteia, schimbul de date statistice privind aceste subiecte. |
| --- | --- |

3.8.

Implicarea Eurostat ar permite realizarea a două obiective importante: unificarea definiției întreprinderii familiale și, pe baza acesteia, schimbul de date statistice privind aceste subiecte.

4.   Provocările cu care se confruntă întreprinderile familiale

| 4.1. | Provocările cu care se confruntă întreprinderile familiale pot fi clasificate în două categorii: provocări specifice tuturor firmelor și provocări specifice întreprinderilor familiale. În prima categorie pot fi incluși factorii generali care influențează conjunctura unui anumit stat, precum cererea internă, demografia și situația social-economică. Prezentul aviz se concentrează asupra celei de-a doua categorii, a provocărilor specifice întreprinderilor familiale, care le-ar permite acestor firme să se dezvolte și să crească. |
| --- | --- |

4.1.

Provocările cu care se confruntă întreprinderile familiale pot fi clasificate în două categorii: provocări specifice tuturor firmelor și provocări specifice întreprinderilor familiale. În prima categorie pot fi incluși factorii generali care influențează conjunctura unui anumit stat, precum cererea internă, demografia și situația social-economică. Prezentul aviz se concentrează asupra celei de-a doua categorii, a provocărilor specifice întreprinderilor familiale, care le-ar permite acestor firme să se dezvolte și să crească.

| 4.2. | Proprietatea în întreprinderea familială nu constă din active lichide, ci este ceva ce familia construiește și dezvoltă pe parcursul mai multor generații și care cuprinde valori, tradiții și cunoștințe de specialitate (4). De aceea, transferarea proprietății întreprinderii către generația următoare reprezintă cea mai importantă provocare cu care se confruntă aceste întreprinderi. |
| --- | --- |

4.2.

Proprietatea în întreprinderea familială nu constă din active lichide, ci este ceva ce familia construiește și dezvoltă pe parcursul mai multor generații și care cuprinde valori, tradiții și cunoștințe de specialitate (4). De aceea, transferarea proprietății întreprinderii către generația următoare reprezintă cea mai importantă provocare cu care se confruntă aceste întreprinderi.

| 4.2.1. | Planificarea succesiunii, un aspect complex, se dovedește a fi o chestiune importantă pentru întreprinderile familiale, având în vedere că intenția proprietarilor acestor firme este să predea întreprinderea generației următoare în stare bună. |
| --- | --- |

4.2.1.

Planificarea succesiunii, un aspect complex, se dovedește a fi o chestiune importantă pentru întreprinderile familiale, având în vedere că intenția proprietarilor acestor firme este să predea întreprinderea generației următoare în stare bună.

| 4.2.2. | În fiecare an, cca 450 000 de întreprinderi, care asigură un loc de muncă pentru cca 2 milioane de lucrători, se confruntă cu această provocare. Din pricina nereușitei de a realiza succesiunea, în fiecare an se închid 150 000 de firme, ceea ce duce la pierderea a 600 000 de locuri de muncă (5). |
| --- | --- |

4.2.2.

În fiecare an, cca 450 000 de întreprinderi, care asigură un loc de muncă pentru cca 2 milioane de lucrători, se confruntă cu această provocare. Din pricina nereușitei de a realiza succesiunea, în fiecare an se închid 150 000 de firme, ceea ce duce la pierderea a 600 000 de locuri de muncă (5).

| 4.2.3. | În contextul planificării succesiunii, ar trebui analizate principalele cauze de nereușită a acestui proces și facilitată efectuarea transferului firmelor, ca de exemplu prin dreptul succesoral sau prin stimulente fiscale care să favorizeze transferurile. |
| --- | --- |

4.2.3.

În contextul planificării succesiunii, ar trebui analizate principalele cauze de nereușită a acestui proces și facilitată efectuarea transferului firmelor, ca de exemplu prin dreptul succesoral sau prin stimulente fiscale care să favorizeze transferurile.

| 4.2.4. | Amploarea și scara diverselor abordări europene cu privire la taxele succesorale și impozitele pe avere ilustrează faptul că se poate îmbunătăți încă mult în domeniul reglementării juridice a acestui domeniu (6). |
| --- | --- |

4.2.4.

Amploarea și scara diverselor abordări europene cu privire la taxele succesorale și impozitele pe avere ilustrează faptul că se poate îmbunătăți încă mult în domeniul reglementării juridice a acestui domeniu (6).

| 4.2.5. | Exemple de soluții în ce privește transferul întreprinderilor pot oferi Țările de Jos, unde Ministerul Economiei a instituit în acest scop pachetul succesoral (Overdrachtspakket). Întreprinderile care și-au încheiat cel de-al 55-lea an de existență primesc un pachet succesoral, prin care li se amintește de importanța planificării transferului firmei și li se prezintă o serie de instrumente care facilitează acest proces. În Belgia, Institutul întreprinderilor familiale (Instituut voor het Familiebedrijf) a creat o fișă a succesiunii, disponibilă în trei limbi: neerlandeză (Scorecard Opvolging), franceză (Scorecard Transmission) și engleză (Succession Scorecard). Un alt exemplu îl poate constitui Slovenia, a cărei Cameră pentru artizanat și mici întreprinderi (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) oferă seminare și formări cu privire la toate aspectele legate de succesiune. În Finlanda există un program de succesiune propriu-zis (ViestinVaihto-ohjelma). În Austria există dreptul de a continua activitatea unei firme (fortbetrieb) sub conducerea unui membru al familiei în cazul decesului gestionarului (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994). O soluție similară există în Franța (Loi sur les successions et les libéralités) și în Luxemburg. Agenția pentru dezvoltarea întreprinderilor din Polonia, în colaborare cu Institutul pentru afacerile de familie, a pregătit un pachet privind succesiunea pentru întreprinderile familiale. În contextul pachetului, întreprinderile familiale beneficiază de un ghid pentru succesiune, de instrumente gratuite pentru sprijinirea acestui proces și de formări practice gratuite. |
| --- | --- |

4.2.5.

Exemple de soluții în ce privește transferul întreprinderilor pot oferi Țările de Jos, unde Ministerul Economiei a instituit în acest scop pachetul succesoral (Overdrachtspakket). Întreprinderile care și-au încheiat cel de-al 55-lea an de existență primesc un pachet succesoral, prin care li se amintește de importanța planificării transferului firmei și li se prezintă o serie de instrumente care facilitează acest proces. În Belgia, Institutul întreprinderilor familiale (Instituut voor het Familiebedrijf) a creat o fișă a succesiunii, disponibilă în trei limbi: neerlandeză (Scorecard Opvolging), franceză (Scorecard Transmission) și engleză (Succession Scorecard). Un alt exemplu îl poate constitui Slovenia, a cărei Cameră pentru artizanat și mici întreprinderi (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) oferă seminare și formări cu privire la toate aspectele legate de succesiune. În Finlanda există un program de succesiune propriu-zis (ViestinVaihto-ohjelma). În Austria există dreptul de a continua activitatea unei firme (fortbetrieb) sub conducerea unui membru al familiei în cazul decesului gestionarului (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994). O soluție similară există în Franța (Loi sur les successions et les libéralités) și în Luxemburg. Agenția pentru dezvoltarea întreprinderilor din Polonia, în colaborare cu Institutul pentru afacerile de familie, a pregătit un pachet privind succesiunea pentru întreprinderile familiale. În contextul pachetului, întreprinderile familiale beneficiază de un ghid pentru succesiune, de instrumente gratuite pentru sprijinirea acestui proces și de formări practice gratuite.

| 4.3. | Întreprinderile familiale încearcă să creeze locuri de muncă pe termen lung, ceea ce duce la o separare a climatului organizațional familial. Din această perspectivă, actorii familiali pot crea locuri de muncă țintite, de exemplu pentru mamele care cresc copii. Trebuie sprijinit climatul organizațional familial, care poate fi sursă a avantajului concurențial al acestor întreprinderi. |
| --- | --- |

4.3.

Întreprinderile familiale încearcă să creeze locuri de muncă pe termen lung, ceea ce duce la o separare a climatului organizațional familial. Din această perspectivă, actorii familiali pot crea locuri de muncă țintite, de exemplu pentru mamele care cresc copii. Trebuie sprijinit climatul organizațional familial, care poate fi sursă a avantajului concurențial al acestor întreprinderi.

| 4.4. | Soții sau partenerii proprietarilor de întreprinderi îndeplinesc adesea un rol important în întreprinderile familiale, deși din diverse puncte de vedere statutul lor nu este formalizat. Aceasta poate cauza probleme juridice și financiare, de exemplu în cazul desfacerii relației. O mai solidă formalizare a statutului acestor persoane, precum și al altor membri ai familiei care sunt angajați neoficial în activitatea întreprinderii ar permite evitarea situațiilor nefavorabile în cazul problemelor familiale. |
| --- | --- |

4.4.

Soții sau partenerii proprietarilor de întreprinderi îndeplinesc adesea un rol important în întreprinderile familiale, deși din diverse puncte de vedere statutul lor nu este formalizat. Aceasta poate cauza probleme juridice și financiare, de exemplu în cazul desfacerii relației. O mai solidă formalizare a statutului acestor persoane, precum și al altor membri ai familiei care sunt angajați neoficial în activitatea întreprinderii ar permite evitarea situațiilor nefavorabile în cazul problemelor familiale.

| 4.5. | În ce privește inovativitatea întreprinderilor familiale, acestea ar trebui să-și concentreze activitățile nu numai asupra piețelor și produselor tradiționale, ci și către noile soluții inovatoare. |
| --- | --- |

4.5.

În ce privește inovativitatea întreprinderilor familiale, acestea ar trebui să-și concentreze activitățile nu numai asupra piețelor și produselor tradiționale, ci și către noile soluții inovatoare.

| 4.5.1. | Capacitatea de inovare a întreprinderilor familiale poate fi sprijinită de un sistem inovator de achiziții publice, în contextul căruia prețul nu ar trebui să fie unicul criteriu de alegere a ofertantului. Întreprinderile familiale se caracterizează prin faptul că intră în concurență în temeiul unei calități ridicate sau al serviciilor către clienți, garantate printre altele de marca familială (adesea numele proprietarului, sau cel al familiei care deține întreprinderea). Din această perspectivă, întreprinderile familiale adesea nu prezintă de obicei oferte în cadrul achizițiilor publice, al căror singur criteriu îl constituie prețul. Se sugerează promovarea criteriului de evaluare vizând „oferta cea mai avantajoasă economic” (MEAT – Most Economically Advantageous Tender) (7) și diseminarea acestei informații în rândul întreprinderilor familiale. |
| --- | --- |

4.5.1.

Capacitatea de inovare a întreprinderilor familiale poate fi sprijinită de un sistem inovator de achiziții publice, în contextul căruia prețul nu ar trebui să fie unicul criteriu de alegere a ofertantului. Întreprinderile familiale se caracterizează prin faptul că intră în concurență în temeiul unei calități ridicate sau al serviciilor către clienți, garantate printre altele de marca familială (adesea numele proprietarului, sau cel al familiei care deține întreprinderea). Din această perspectivă, întreprinderile familiale adesea nu prezintă de obicei oferte în cadrul achizițiilor publice, al căror singur criteriu îl constituie prețul. Se sugerează promovarea criteriului de evaluare vizând „oferta cea mai avantajoasă economic” (MEAT – Most Economically Advantageous Tender) (7) și diseminarea acestei informații în rândul întreprinderilor familiale.

| 4.6. | Globalizarea impune deschiderea întreprinderilor către noi piețe, tehnologii și competențe. În contextul strategiilor lor de dezvoltare, întreprinderile familiale ar trebui să se concentreze asupra acestor aspecte. Aceasta poate însemna că este necesară deschiderea către noi lucrători, inclusiv în posturi de conducere. |
| --- | --- |

4.6.

Globalizarea impune deschiderea întreprinderilor către noi piețe, tehnologii și competențe. În contextul strategiilor lor de dezvoltare, întreprinderile familiale ar trebui să se concentreze asupra acestor aspecte. Aceasta poate însemna că este necesară deschiderea către noi lucrători, inclusiv în posturi de conducere.

| 4.7. | La nivel național ar trebui evaluat rolul întreprinderilor familiale în economia fiecărui stat, creându-se apoi condiții favorabile pentru funcționarea acestora din perspectivă fiscală, din cea a legislației privind activitatea economică (fără a se exclude posibilitatea unei legi speciale privind întreprinderile familiale) și de asemenea din punctul de vedere al stimulării educației pentru întreprinzătorii familiali. Aceasta din urmă ar trebui să reflecte specificul întreprinderilor familiale, de exemplu problemele de succesiune, de guvernanță familială etc. |
| --- | --- |

4.7.

La nivel național ar trebui evaluat rolul întreprinderilor familiale în economia fiecărui stat, creându-se apoi condiții favorabile pentru funcționarea acestora din perspectivă fiscală, din cea a legislației privind activitatea economică (fără a se exclude posibilitatea unei legi speciale privind întreprinderile familiale) și de asemenea din punctul de vedere al stimulării educației pentru întreprinzătorii familiali. Aceasta din urmă ar trebui să reflecte specificul întreprinderilor familiale, de exemplu problemele de succesiune, de guvernanță familială etc.

| 4.8. | Ca exemple de învățământ destinat gestionarilor de întreprinderi familiale se pot menționa state precum Cipru (Academia întreprinderilor familiale, organizată de Cyprus International Institute of Management), Franța (Master 2 professionnel: Gouvernance des entreprises familiales et patrimoniales – M2 GEFP, organizat de Universitatea din Bordeaux) și Finlanda (Omistajuus ja hallitustyöskentely – valmennusohjelma jatkajille – „Structura de proprietate și munca de administrare a întreprinderii) – program de formare pentru succesori) (8). De asemenea, organizațiile de sprijinire a întreprinderilor familiale organizează cursuri destinate lor, de exemplu Academia FBN, organizată de filiala suedeză a FBN, sau programe de formare organizate, printre altele, de Instituto de la Empresa Familiar din Spania. |
| --- | --- |

4.8.

Ca exemple de învățământ destinat gestionarilor de întreprinderi familiale se pot menționa state precum Cipru (Academia întreprinderilor familiale, organizată de Cyprus International Institute of Management), Franța (Master 2 professionnel: Gouvernance des entreprises familiales et patrimoniales – M2 GEFP, organizat de Universitatea din Bordeaux) și Finlanda (Omistajuus ja hallitustyöskentely – valmennusohjelma jatkajille – „Structura de proprietate și munca de administrare a întreprinderii) – program de formare pentru succesori) (8). De asemenea, organizațiile de sprijinire a întreprinderilor familiale organizează cursuri destinate lor, de exemplu Academia FBN, organizată de filiala suedeză a FBN, sau programe de formare organizate, printre altele, de Instituto de la Empresa Familiar din Spania.

| 4.9. | Recunoașterea rolului întreprinderilor familiale în economiile statelor membre și acordarea de asistență acestora ar putea să ducă la recuperarea tradiției artizanale familiale. Un procent semnificativ al întreprinderilor mici este alcătuit din bresle de artizanat, în cadrul cărora se acordă atenție continuității metodelor artizanale, prin urmare este esențială sprijinirea acestui tip de actori. |
| --- | --- |

4.9.

Recunoașterea rolului întreprinderilor familiale în economiile statelor membre și acordarea de asistență acestora ar putea să ducă la recuperarea tradiției artizanale familiale. Un procent semnificativ al întreprinderilor mici este alcătuit din bresle de artizanat, în cadrul cărora se acordă atenție continuității metodelor artizanale, prin urmare este esențială sprijinirea acestui tip de actori.

| 4.10. | Întreprinderile familiale mai mici sunt expuse riscurilor care pot duce la dispariția lor de pe piață, ca atare este nevoie să se asigure un sprijin juridico-fiscal adecvat pentru a susține dezvoltarea acestora. În general, marile întreprinderi familiale internaționale ar putea beneficia de sprijin instituțional și de măsuri menite sprijinirii unor beneficiari și economiilor locale. |
| --- | --- |

4.10.

Întreprinderile familiale mai mici sunt expuse riscurilor care pot duce la dispariția lor de pe piață, ca atare este nevoie să se asigure un sprijin juridico-fiscal adecvat pentru a susține dezvoltarea acestora. În general, marile întreprinderi familiale internaționale ar putea beneficia de sprijin instituțional și de măsuri menite sprijinirii unor beneficiari și economiilor locale.

| 4.11. | Un tip specific de întreprindere familială sunt gospodăriile agricole familiale. Pe lângă provocările caracteristice întreprinderilor familiale, acestea trebuie să facă față și problemelor specifice mediului rural. |
| --- | --- |

4.11.

Un tip specific de întreprindere familială sunt gospodăriile agricole familiale. Pe lângă provocările caracteristice întreprinderilor familiale, acestea trebuie să facă față și problemelor specifice mediului rural.

| 4.11.1. | Deosebit de alarmantă în acest context este problema achiziționării masive de terenuri agricole, care duce la o modificare ireversibilă a structurii economiei rurale și la industrializarea agriculturii în mod social neadecvat. În avizul adoptat în ianuarie 2015 (9), Comitetul solicita luarea unor măsuri corespunzătoare în direcția protejării, în întreaga Uniune, a modelului agricol bazat pe gospodării familiale. |
| --- | --- |

4.11.1.

Deosebit de alarmantă în acest context este problema achiziționării masive de terenuri agricole, care duce la o modificare ireversibilă a structurii economiei rurale și la industrializarea agriculturii în mod social neadecvat. În avizul adoptat în ianuarie 2015 (9), Comitetul solicita luarea unor măsuri corespunzătoare în direcția protejării, în întreaga Uniune, a modelului agricol bazat pe gospodării familiale.

| 4.11.2. | Gospodăriile familiale se reunesc adesea în cooperative pentru a realiza efecte de scară și pentru a-și consolida competitivitatea pe piață (10). Întreprinderile cooperative se caracterizează prin trăsături similare cu cele ale întreprinderii familiale, concentrându-se pe o activitate pe termen lung și nu pe realizarea de profituri pe termen scurt. Însă în ultima perioadă, cooperațiile și-au pierdut din forță, o parte chiar dispărând, ca atare trebuie concepute măsuri pentru revitalizarea acestei forme de activitate. |
| --- | --- |

4.11.2.

Gospodăriile familiale se reunesc adesea în cooperative pentru a realiza efecte de scară și pentru a-și consolida competitivitatea pe piață (10). Întreprinderile cooperative se caracterizează prin trăsături similare cu cele ale întreprinderii familiale, concentrându-se pe o activitate pe termen lung și nu pe realizarea de profituri pe termen scurt. Însă în ultima perioadă, cooperațiile și-au pierdut din forță, o parte chiar dispărând, ca atare trebuie concepute măsuri pentru revitalizarea acestei forme de activitate.

| 4.12. | În cazul acumulării pe termen lung a capitalului pentru dezvoltarea unei întreprinderi familiale, se vorbește de așa-numitul capital răbdător (En: patient capital) (11). Întreprinderea familială care efectuează un transfer predă capitalul împreună cu dimensiunea sa socioculturală, iar achizitorul face investiția sau achiziția întreprinderii împreună cu experiența ei de mai multe generații, cu cultura (familială) și cu responsabilitatea față de societate (la nivel local). |
| --- | --- |

4.12.

În cazul acumulării pe termen lung a capitalului pentru dezvoltarea unei întreprinderi familiale, se vorbește de așa-numitul capital răbdător (En: patient capital) (11). Întreprinderea familială care efectuează un transfer predă capitalul împreună cu dimensiunea sa socioculturală, iar achizitorul face investiția sau achiziția întreprinderii împreună cu experiența ei de mai multe generații, cu cultura (familială) și cu responsabilitatea față de societate (la nivel local).

| 4.12.1. | În cadrul definiției capitalului răbdător, merită avută în vedere stabilirea unor stimulente fiscale pentru reinvestirea profitului. Ar trebui concepute facilități pentru întreprinderile familiale (și nu numai) care reinvestesc profiturile și care preferă să întrebuințeze capitalul propriu în loc să împrumute capital. |
| --- | --- |

4.12.1.

În cadrul definiției capitalului răbdător, merită avută în vedere stabilirea unor stimulente fiscale pentru reinvestirea profitului. Ar trebui concepute facilități pentru întreprinderile familiale (și nu numai) care reinvestesc profiturile și care preferă să întrebuințeze capitalul propriu în loc să împrumute capital.

| 4.12.2. | În cazul îndatorării, întreprinderile primesc un stimulent suplimentar sub forma deducției fiscale a dobânzilor, ceea ce face ca în realitate costul datoriei să fie mai scăzut, acest tip de stimulent fiscal nefiind aplicat și în cazul capitalului propriu. |
| --- | --- |

4.12.2.

În cazul îndatorării, întreprinderile primesc un stimulent suplimentar sub forma deducției fiscale a dobânzilor, ceea ce face ca în realitate costul datoriei să fie mai scăzut, acest tip de stimulent fiscal nefiind aplicat și în cazul capitalului propriu.

| 4.12.3. | Desigur, chestiunile fiscale rămân de competența fiecărui stat membru, însă Uniunea Europeană ar trebui să promoveze bunele practici în ce privește întreprinderile familiale. |
| --- | --- |

4.12.3.

Desigur, chestiunile fiscale rămân de competența fiecărui stat membru, însă Uniunea Europeană ar trebui să promoveze bunele practici în ce privește întreprinderile familiale.

| 4.13. | Ar trebui luată în considerare alimentarea cu capital a întreprinderilor familiale prin crearea unui fond național de capital dedicat întreprinderilor familiale. Caracteristica specială a acestui fond ar consta în furnizarea de capital întreprinderilor familiale fără ca finanțatorii să primească în schimb drept de vot, după modelul Aksjeloven din Norgevia sau al Ley de Sociedades de Responsabilidad Limitada din Spania. |
| --- | --- |

4.13.

Ar trebui luată în considerare alimentarea cu capital a întreprinderilor familiale prin crearea unui fond național de capital dedicat întreprinderilor familiale. Caracteristica specială a acestui fond ar consta în furnizarea de capital întreprinderilor familiale fără ca finanțatorii să primească în schimb drept de vot, după modelul Aksjeloven din Norgevia sau al Ley de Sociedades de Responsabilidad Limitada din Spania.

| 4.14. | Măsurile legate de antreprenoriatul familial pot fi promovate și de organizațiile naționale și/sau locale care se ocupă de acești operatori [de exemplu instituțiile guvernamentale (ministere), organizațiile patronatului, camerele pentru artizanat etc.] și de organizații supranaționale, printre care cele mai importante sunt European Family Businesses, FBN International și Les Hénokiens. |
| --- | --- |

4.14.

Măsurile legate de antreprenoriatul familial pot fi promovate și de organizațiile naționale și/sau locale care se ocupă de acești operatori [de exemplu instituțiile guvernamentale (ministere), organizațiile patronatului, camerele pentru artizanat etc.] și de organizații supranaționale, printre care cele mai importante sunt European Family Businesses, FBN International și Les Hénokiens.

| 4.14.1. | Aceste organizații joacă un rol important în structurarea mediului întreprinderilor familiale. Ele constituie platforme de schimb de cunoștințe și experiență între întreprinderile familiale și publică rapoarte referitoare la acestea, ceea ce promovează cunoștințele despre acestea. De asemenea, organizațiile de promovare a întreprinderilor familiale pot face lobby pentru anumite soluții concrete. |
| --- | --- |

4.14.1.

Aceste organizații joacă un rol important în structurarea mediului întreprinderilor familiale. Ele constituie platforme de schimb de cunoștințe și experiență între întreprinderile familiale și publică rapoarte referitoare la acestea, ceea ce promovează cunoștințele despre acestea. De asemenea, organizațiile de promovare a întreprinderilor familiale pot face lobby pentru anumite soluții concrete.

Bruxelles, 17 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2008) 394 final.

1

(2)  Raportul final al Grupului de experți: Overview of family-business-relevant issues: research, networks, policy measures and existing studies, Comisia Europeană, noiembrie 2009.

2

Overview of family-business-relevant issues: research, networks, policy measures and existing studies

(3)  Tagiuri R., Davis J.A., Bivalent Attributes of the Family Firm, Working paper, Harvard Business School, 1982.

3

Bivalent Attributes of the Family Firm

(4)  COM(2012) 795 final: „Planul de acțiune Antreprenoriat 2020 – Relansarea spiritului de întreprindere în Europa”.

4

(5)  „Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankruptcy” (2011).

5

„Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankruptcy”

(6)  COM(2012) 795 final.

6

(7)  SEC(2007) 280 – Ghid privind abordarea achizițiilor publice cu soluții inovatoare, 10 elemente de bune practici.

7

Ghid privind abordarea achizițiilor publice cu soluții inovatoare, 10 elemente de bune practici

(8)  Irene Mandl, Overview of Family Business Relevant Issues. KMU Forschung, Austria, 2008.

8

Overview of Family Business Relevant Issues

(9)  Avizul CESE „Acapararea terenurilor – un semnal de alarmă pentru Europa și o amenințare iminentă la adresa agriculturii familiale” (JO C 242, 23.7.2015, p. 15).

9

(10)  Family farming in Europe: Challenges and prospects, In-depth analysis, Parlamentul European, 2014.

10

Family farming in Europe: Challenges and prospects, In-depth analysis

(11)  Capitalul răbdător este capitalul propriu dobândit de proprietarii întreprinderii familiale care se străduiesc să realizeze echilibrul între randamentul curent al investițiilor și o strategie pe termen lung pentru întreprindere, definită în mod responsabil, cu asigurarea continuității tradiției și a patrimoniului familial. Sursă: De Visscher F.M., Aronoff C.E., Ward J.L. (2011), Financing Transitions. Managing Capital and Liquidity in the Family Business, Palgrave Macmillan.

11

Financing Transitions. Managing Capital and Liquidity in the Family Business

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/14

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Către sănătatea digitală – informații electronice pentru utilizarea în condiții de siguranță a medicamentelor”

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/04)

| Raportor: | doamna Renate HEINISCH |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Renate HEINISCH

La 22 ianuarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

„Către sănătatea digitală – informații electronice pentru utilizarea în condiții de siguranță a medicamentelor”

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 14 iulie 2015.

În cea de-a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie (ședința din 16 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 212 de voturi pentru și 6 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) susține eforturile Comisiei Europene de a acorda, în cadrul Agendei digitale, o prioritate deosebită soluțiilor de e-sănătate. |
| --- | --- |

1.1.

Comitetul Economic și Social European (CESE) susține eforturile Comisiei Europene de a acorda, în cadrul Agendei digitale, o prioritate deosebită soluțiilor de e-sănătate.

| 1.2. | CESE constată că persoanele în căutare de informații de profil, pacienții și personalul medico-sanitar au scos în evidență în mod repetat nevoia unor informații cuprinzătoare, precise și actualizate cu privire la medicamente și la realizarea unei piețe digitale unice. |
| --- | --- |

1.2.

CESE constată că persoanele în căutare de informații de profil, pacienții și personalul medico-sanitar au scos în evidență în mod repetat nevoia unor informații cuprinzătoare, precise și actualizate cu privire la medicamente și la realizarea unei piețe digitale unice.

| 1.3. | CESE consideră că aceste informații, aprobate din partea autorităților, trebuie să fie accesibile fără obstacole sau discriminare, pentru a permite accesul și persoanelor cu deficiențe de auz sau de mobilitate la aceste informații. Ele trebuie să fie adaptabile la nevoile individuale ale cetățenilor, pacienților și specialiștilor din domeniul sanitar, pentru a oferi astfel nivelul necesar pentru o utilizare cât mai sigură și eficace a medicamentelor. |
| --- | --- |

1.3.

CESE consideră că aceste informații, aprobate din partea autorităților, trebuie să fie accesibile fără obstacole sau discriminare, pentru a permite accesul și persoanelor cu deficiențe de auz sau de mobilitate la aceste informații. Ele trebuie să fie adaptabile la nevoile individuale ale cetățenilor, pacienților și specialiștilor din domeniul sanitar, pentru a oferi astfel nivelul necesar pentru o utilizare cât mai sigură și eficace a medicamentelor.

| 1.4. | În opinia CESE, distribuția electronică a informațiilor privind medicamentele aprobate de către agențiile de reglementare a medicamentelor va duce la îmbunătățiri în ceea ce privește accesul la informații. O bază de date electronică care conține instrucțiuni și informații tehnice (rezumatul caracteristicilor produsului, SmPC) aprobate de autoritățile din domeniul sănătății permite informarea precisă și la zi cu privire la medicamente. |
| --- | --- |

1.4.

În opinia CESE, distribuția electronică a informațiilor privind medicamentele aprobate de către agențiile de reglementare a medicamentelor va duce la îmbunătățiri în ceea ce privește accesul la informații. O bază de date electronică care conține instrucțiuni și informații tehnice (rezumatul caracteristicilor produsului, SmPC) aprobate de autoritățile din domeniul sănătății permite informarea precisă și la zi cu privire la medicamente.

| 1.5. | CESE propune ca persoanelor cu deficiențe de vedere să li se faciliteze accesul la informații optând pentru modul cel mai adecvat, folosind caractere tipografice mai mari sau fișiere audio. În mod similar pot fi puse la dispoziția persoanelor surde demonstrații privind utilizarea corectă a unor dispozitive (de exemplu, spray-uri pentru astm) cu ajutorul unor videoclipuri prezentate în limbaj cu semne. Reducerea în continuare a obstacolelor din calea comunicării poate fi urmărită și prin oferte formulate în „limbaj accesibil”. În felul acesta se garantează un acces adecvat grupului-țintă și pentru acele persoane cu dificultăți de învățare, furnizând informații adaptate lacunelor de cunoștințe existente. |
| --- | --- |

1.5.

CESE propune ca persoanelor cu deficiențe de vedere să li se faciliteze accesul la informații optând pentru modul cel mai adecvat, folosind caractere tipografice mai mari sau fișiere audio. În mod similar pot fi puse la dispoziția persoanelor surde demonstrații privind utilizarea corectă a unor dispozitive (de exemplu, spray-uri pentru astm) cu ajutorul unor videoclipuri prezentate în limbaj cu semne. Reducerea în continuare a obstacolelor din calea comunicării poate fi urmărită și prin oferte formulate în „limbaj accesibil”. În felul acesta se garantează un acces adecvat grupului-țintă și pentru acele persoane cu dificultăți de învățare, furnizând informații adaptate lacunelor de cunoștințe existente.

| 1.6. | De asemenea, CESE observă că un rezumat al informațiilor, prezentat pe un portal de internet, reprezintă o sursă de informare accesibilă și de încredere la informații aprobate de autoritățile de resort, îndeplinind în același timp și criteriile de accesibilitate necesare. În acest mod, pacienții și specialiștii din domeniul medico-sanitar au posibilitatea de a compara toate informațiile accesibile din alte surse cu cele de referință, autorizate. |
| --- | --- |

1.6.

De asemenea, CESE observă că un rezumat al informațiilor, prezentat pe un portal de internet, reprezintă o sursă de informare accesibilă și de încredere la informații aprobate de autoritățile de resort, îndeplinind în același timp și criteriile de accesibilitate necesare. În acest mod, pacienții și specialiștii din domeniul medico-sanitar au posibilitatea de a compara toate informațiile accesibile din alte surse cu cele de referință, autorizate.

| 1.7. | Pentru a asigura deplina adecvare pentru utilizare, procesul de dezvoltare ar trebui să fie însoțit de utilizatori și dezvoltatori de site-uri web cu experiență în materie de accesibilitate. Ar trebui găsite soluții independent de format, care să permită utilizatorilor să aleagă ei înșiși dispozitivul de afișare al informațiilor (calculator, tabletă, smartphone etc.), în funcție de necesitățile și posibilitățile lor. |
| --- | --- |

1.7.

Pentru a asigura deplina adecvare pentru utilizare, procesul de dezvoltare ar trebui să fie însoțit de utilizatori și dezvoltatori de site-uri web cu experiență în materie de accesibilitate. Ar trebui găsite soluții independent de format, care să permită utilizatorilor să aleagă ei înșiși dispozitivul de afișare al informațiilor (calculator, tabletă, smartphone etc.), în funcție de necesitățile și posibilitățile lor.

| 1.8. | CESE consideră că baza de date/portalul cu informații aprobate oficial ar trebui dezvoltat/ă în strânsă colaborare cu toate părțile interesate relevante, și anume industria farmaceutică și organizațiile pacienților, reprezentanți ai persoanelor cu handicap și profesioniștii din domeniul sănătății, fiind administrate de către aceștia și finanțate de către industria farmaceutică, în acord cu necesitățile fiecărei părți interesate în parte. |
| --- | --- |

1.8.

CESE consideră că baza de date/portalul cu informații aprobate oficial ar trebui dezvoltat/ă în strânsă colaborare cu toate părțile interesate relevante, și anume industria farmaceutică și organizațiile pacienților, reprezentanți ai persoanelor cu handicap și profesioniștii din domeniul sănătății, fiind administrate de către aceștia și finanțate de către industria farmaceutică, în acord cu necesitățile fiecărei părți interesate în parte.

| 1.9. | CESE consideră că este important să se găsească soluții orientate către utilizator pentru a se asigura că persoanele cu un nivel scăzut de educație și cele care nu utilizează internetul în mod curent, să aibă la rândul lor acces la informații. |
| --- | --- |

1.9.

CESE consideră că este important să se găsească soluții orientate către utilizator pentru a se asigura că persoanele cu un nivel scăzut de educație și cele care nu utilizează internetul în mod curent, să aibă la rândul lor acces la informații.

| 1.10. | Deși accesul electronic la informații este considerat a fi important, trebuie subliniat faptul că medicii (în special medicii generaliști) și alți profesioniști din domeniul sănătății, cum ar fi farmaciștii și asistenții medicali reprezintă un prim punct de contact pentru pacienți, oferindu-le acestora recomandări cu privire la boli și opțiuni de tratamente. |
| --- | --- |

1.10.

Deși accesul electronic la informații este considerat a fi important, trebuie subliniat faptul că medicii (în special medicii generaliști) și alți profesioniști din domeniul sănătății, cum ar fi farmaciștii și asistenții medicali reprezintă un prim punct de contact pentru pacienți, oferindu-le acestora recomandări cu privire la boli și opțiuni de tratamente.

| 1.11. | CESE solicită Comisiei Europene să susțină propunerea de proiect privind IMI 2 de produse electronice de informații. Statele membre sunt invitate să își unească eforturile pentru coordonarea bazelor de date existente. |
| --- | --- |

1.11.

CESE solicită Comisiei Europene să susțină propunerea de proiect privind IMI 2 de produse electronice de informații. Statele membre sunt invitate să își unească eforturile pentru coordonarea bazelor de date existente.

2.   Introducere

| 2.1. | În 2012, Comisia Europeană a publicat un plan de acțiune care prevede eliminarea obstacolelor în calea utilizării depline de soluții digitale în sistemele de asistență medicală din Europa; acest plan este în prezent pus în aplicare sub titlul „Planul de acțiune privind e-sănătatea 2012-2020 – Asistență medicală inovatoare pentru secolul 21” (1). |
| --- | --- |

2.1.

În 2012, Comisia Europeană a publicat un plan de acțiune care prevede eliminarea obstacolelor în calea utilizării depline de soluții digitale în sistemele de asistență medicală din Europa; acest plan este în prezent pus în aplicare sub titlul „Planul de acțiune privind e-sănătatea 2012-2020 – Asistență medicală inovatoare pentru secolul 21” (1).

| 2.2. | Scopul, afirmă Comisia, este de a îmbunătăți asistența medicală în beneficiul pacienților, de a le oferi mai mult control asupra tratamentului și de a reduce costurile. În timp ce pacienții și personalul medical utilizează cu mare entuziasm aplicațiile de telemedicină, iar milioane de europeni au descărcat aplicații pentru telefoanele inteligente pentru a-și monitoriza sănătatea și bunăstarea, e-sănătatea nu a îndeplinit încă marele potențial de a crește calitatea asistenței medicale și de a face economii prin sporirea eficienței sistemelor. În acest context, CESE dorește să sublinieze necesitatea de a se ține seama de aspectele legate de protecția datelor. |
| --- | --- |

2.2.

Scopul, afirmă Comisia, este de a îmbunătăți asistența medicală în beneficiul pacienților, de a le oferi mai mult control asupra tratamentului și de a reduce costurile. În timp ce pacienții și personalul medical utilizează cu mare entuziasm aplicațiile de telemedicină, iar milioane de europeni au descărcat aplicații pentru telefoanele inteligente pentru a-și monitoriza sănătatea și bunăstarea, e-sănătatea nu a îndeplinit încă marele potențial de a crește calitatea asistenței medicale și de a face economii prin sporirea eficienței sistemelor. În acest context, CESE dorește să sublinieze necesitatea de a se ține seama de aspectele legate de protecția datelor.

| 2.3. | e-Sănătatea, inclusiv serviciile de telemedicină și sănătate mobilă (m-sănătate) este definită de OMS: e-sănătatea reprezintă transferul de resurse în materie de sănătate și de asistență medicală prin mijloace electronice. Aceasta acoperă trei domenii principale:






  — | furnizarea informațiilor cu privire la sănătate pentru cadre medicale și consumatori prin intermediul internetului și al telecomunicațiilor; |
| --- | --- | --- |

2.3.

e-Sănătatea, inclusiv serviciile de telemedicină și sănătate mobilă (m-sănătate) este definită de OMS: e-sănătatea reprezintă transferul de resurse în materie de sănătate și de asistență medicală prin mijloace electronice. Aceasta acoperă trei domenii principale:

—

furnizarea informațiilor cu privire la sănătate pentru cadre medicale și consumatori prin intermediul internetului și al telecomunicațiilor;

| — | utilizarea tehnologiilor de comunicare și a comerțului electronic pentru a îmbunătăți serviciile de sănătate publică, de exemplu prin educația și formarea personalului medico-sanitar; |
| --- | --- |

—

utilizarea tehnologiilor de comunicare și a comerțului electronic pentru a îmbunătăți serviciile de sănătate publică, de exemplu prin educația și formarea personalului medico-sanitar;

| — | utilizarea practicilor din comerțul electronic și eBusiness în gestionarea sistemelor de sănătate. |
| --- | --- |

—

utilizarea practicilor din comerțul electronic și eBusiness în gestionarea sistemelor de sănătate.

| 2.4. | Comisia Europeană a elaborat o Carte verde privind sănătatea mobilă („m-sănătatea
   (2)”). Sănătatea mobilă („m-sănătatea”) este un segment de e-sănătate care se referă la practici medicale și publice care fac uz de dispozitive mobile. Ea include în special utilizarea dispozitivelor de comunicații mobile în scopuri de informare și prestare de servicii în domeniul sănătății și bunăstării, precum și aplicațiile mobile în domeniul sănătății. |
| --- | --- |

2.4.

Comisia Europeană a elaborat o Carte verde privind sănătatea mobilă („m-sănătatea
   (2)”). Sănătatea mobilă („m-sănătatea”) este un segment de e-sănătate care se referă la practici medicale și publice care fac uz de dispozitive mobile. Ea include în special utilizarea dispozitivelor de comunicații mobile în scopuri de informare și prestare de servicii în domeniul sănătății și bunăstării, precum și aplicațiile mobile în domeniul sănătății.

| 2.5. | Un număr tot mai mare de persoane de toate vârstele apelează la informații și aplicații electronice dedicate sănătății. |
| --- | --- |

2.5.

Un număr tot mai mare de persoane de toate vârstele apelează la informații și aplicații electronice dedicate sănătății.

| 2.6. | Cu toate acestea, calitatea acestor surse de informații variază foarte mult; motoarele de căutare, de obicei, nu fac distincție între surse fiabile, autorizate în mod oficial, și cele mai puțin fiabile. |
| --- | --- |

2.6.

Cu toate acestea, calitatea acestor surse de informații variază foarte mult; motoarele de căutare, de obicei, nu fac distincție între surse fiabile, autorizate în mod oficial, și cele mai puțin fiabile.

| 2.7. | Pentru profesioniștii din domeniul sănătății există o serie de sisteme de informații. Aceștia, în special medicii generaliști și farmaciștii, joacă un rol esențial în sistemele de sănătate; disponibilitatea unor informații de înaltă calitate este esențială dacă dorim să dispunem de profesioniști bine informați, care pot răspunde nevoilor de asistență medicală ale populației UE. |
| --- | --- |

2.7.

Pentru profesioniștii din domeniul sănătății există o serie de sisteme de informații. Aceștia, în special medicii generaliști și farmaciștii, joacă un rol esențial în sistemele de sănătate; disponibilitatea unor informații de înaltă calitate este esențială dacă dorim să dispunem de profesioniști bine informați, care pot răspunde nevoilor de asistență medicală ale populației UE.

| 2.8. | CESE este de părere că toți pacienții au nevoie în egală măsură de un acces facil la informații fiabile, astfel încât să poată gestiona mai bine îngrijirea propriei lor sănătăți și să poată beneficia de avantajele sistemului de sănătate – fapt care se reflectă apoi într-o respectare mai bună a tratamentului prescris. Detaliile privind nevoile în materie de formare și incluziunea tuturor grupurilor (inclusiv a persoanelor în vârstă și a celor cu handicap) au fost descrise în avizele anterioare ale CESE (3). |
| --- | --- |

2.8.

CESE este de părere că toți pacienții au nevoie în egală măsură de un acces facil la informații fiabile, astfel încât să poată gestiona mai bine îngrijirea propriei lor sănătăți și să poată beneficia de avantajele sistemului de sănătate – fapt care se reflectă apoi într-o respectare mai bună a tratamentului prescris. Detaliile privind nevoile în materie de formare și incluziunea tuturor grupurilor (inclusiv a persoanelor în vârstă și a celor cu handicap) au fost descrise în avizele anterioare ale CESE (3).

| 2.9. | Creșterea volumului de lucru al personalului medical și diferitele oportunități de participare a pacienților, respectiv a cetățenilor în cadrul organizațiilor din domeniul sănătății, cum ar fi autoritățile naționale care acordă licențele, comisiile Agenției Europene pentru Medicamente (EMA) și comisiile de etică, presupun un nivel de cunoștințe amplu pe scară largă. |
| --- | --- |

2.9.

Creșterea volumului de lucru al personalului medical și diferitele oportunități de participare a pacienților, respectiv a cetățenilor în cadrul organizațiilor din domeniul sănătății, cum ar fi autoritățile naționale care acordă licențele, comisiile Agenției Europene pentru Medicamente (EMA) și comisiile de etică, presupun un nivel de cunoștințe amplu pe scară largă.

| 2.10. | Academia pacienților europeni pentru inovație terapeutică (EUPATI) oferă pacienților posibilitatea de a învăța despre probleme legate de sănătate. Acest grup este finanțat prin intermediul unui parteneriat public-privat între Comisia Europeană și Federația Europeană a Industriilor și Asociațiilor Farmaceutice (EFPIA) cunoscut sub numele de Inițiativa privind medicamentele inovatoare (IMI – Innovative Medicines Initiative). |
| --- | --- |

2.10.

Academia pacienților europeni pentru inovație terapeutică (EUPATI) oferă pacienților posibilitatea de a învăța despre probleme legate de sănătate. Acest grup este finanțat prin intermediul unui parteneriat public-privat între Comisia Europeană și Federația Europeană a Industriilor și Asociațiilor Farmaceutice (EFPIA) cunoscut sub numele de Inițiativa privind medicamentele inovatoare (IMI – Innovative Medicines Initiative).

| 2.11. | EUPATI este un consorțiu alcătuit din 29 de organizații, prezidat de EPF – Forumul european al pacienților. Este vorba de o structură paneuropeană unică, formată din asociații de pacienți și organizații academice și non-profit, în calitate de experți în domenii de interes pentru pacienți, cu un înalt nivel de angajament social, și din întreprinderile care sunt membre EFPIA. EUPATI se ocupă de informarea pacienților, în calitatea lor de nespecialiști din sistemul de sănătate, a grupurilor de pacienți mai greu accesibili, sensibilizând publicul larg cu privire la elaborarea de noi posibilități terapeutice. Cu ajutorul EUPATI ar putea fi organizate și cursuri pentru o mai bună înțelegere a informațiilor privind medicamentele sau programe educaționale corespunzătoare. |
| --- | --- |

2.11.

EUPATI este un consorțiu alcătuit din 29 de organizații, prezidat de EPF – Forumul european al pacienților. Este vorba de o structură paneuropeană unică, formată din asociații de pacienți și organizații academice și non-profit, în calitate de experți în domenii de interes pentru pacienți, cu un înalt nivel de angajament social, și din întreprinderile care sunt membre EFPIA. EUPATI se ocupă de informarea pacienților, în calitatea lor de nespecialiști din sistemul de sănătate, a grupurilor de pacienți mai greu accesibili, sensibilizând publicul larg cu privire la elaborarea de noi posibilități terapeutice. Cu ajutorul EUPATI ar putea fi organizate și cursuri pentru o mai bună înțelegere a informațiilor privind medicamentele sau programe educaționale corespunzătoare.

| 2.12. | Unele statele membre UE dispun deja de informații despre medicamente disponibile în format electronic. Cea mai avansată bază de date, FASS (4), este administrată de asociația suedeză a industriei farmaceutice (LIF), dar exemple pot fi găsite și în alte state, cum ar fi Germania, Regatul Unit, Finlanda și Danemarca. De regulă, aceste baze de date nu sunt accesibile persoanelor cu deficiențe de vedere sau nu cuprind întreaga gamă de medicamente. |
| --- | --- |

2.12.

Unele statele membre UE dispun deja de informații despre medicamente disponibile în format electronic. Cea mai avansată bază de date, FASS (4), este administrată de asociația suedeză a industriei farmaceutice (LIF), dar exemple pot fi găsite și în alte state, cum ar fi Germania, Regatul Unit, Finlanda și Danemarca. De regulă, aceste baze de date nu sunt accesibile persoanelor cu deficiențe de vedere sau nu cuprind întreaga gamă de medicamente.

| 2.13. | În plus, unele dintre aceste baze de date nu sunt actualizate în mod regulat. |
| --- | --- |

2.13.

În plus, unele dintre aceste baze de date nu sunt actualizate în mod regulat.

| 2.14. | Pe de altă parte, autoritățile de acordare a licențelor au permis includerea în prospect a unor coduri QR care să conțină un link către prospectul medicamentului pe pagina de internet a producătorului. Și în acest caz, accesibilitatea nu este de multe ori garantată. |
| --- | --- |

2.14.

Pe de altă parte, autoritățile de acordare a licențelor au permis includerea în prospect a unor coduri QR care să conțină un link către prospectul medicamentului pe pagina de internet a producătorului. Și în acest caz, accesibilitatea nu este de multe ori garantată.

| 2.15. | Aceste inițiative arată că o abordare armonizată este încă necesară pentru a asigura accesul la informații prin intermediul acestor noi tehnologii pentru toate grupurile sociale. |
| --- | --- |

2.15.

Aceste inițiative arată că o abordare armonizată este încă necesară pentru a asigura accesul la informații prin intermediul acestor noi tehnologii pentru toate grupurile sociale.

3.   Observații generale

3.1.   
  Infrastructură

| 3.1.1. | CESE consideră că industria farmaceutică este responsabilă pentru punerea la dispoziție a unor informații exacte și actualizate despre produsele sale. Orice soluție tehnologică ar trebui elaborată în strânsă colaborare cu industria, pentru a utiliza soluțiile tehnice existente și a asigura supravegherea de către autoritățile de autorizare a medicamentelor. |
| --- | --- |

3.1.1.

CESE consideră că industria farmaceutică este responsabilă pentru punerea la dispoziție a unor informații exacte și actualizate despre produsele sale. Orice soluție tehnologică ar trebui elaborată în strânsă colaborare cu industria, pentru a utiliza soluțiile tehnice existente și a asigura supravegherea de către autoritățile de autorizare a medicamentelor.

| 3.1.2. | CESE subliniază că modul în care sunt prezentate informațiile aprobate de autorități și posibilitățile de acces la acestea ar trebui convenite de comun acord cu părțile interesate relevante (autoritățile responsabile cu acordarea licențelor, asociațiile de pacienți, cadre medicale). |
| --- | --- |

3.1.2.

CESE subliniază că modul în care sunt prezentate informațiile aprobate de autorități și posibilitățile de acces la acestea ar trebui convenite de comun acord cu părțile interesate relevante (autoritățile responsabile cu acordarea licențelor, asociațiile de pacienți, cadre medicale).

| 3.1.3. | Un consorțiu responsabil pentru coordonarea elaborării bazei de date/a portalului ar putea fi conceput și finanțat prin inițiativa IMI. |
| --- | --- |

3.1.3.

Un consorțiu responsabil pentru coordonarea elaborării bazei de date/a portalului ar putea fi conceput și finanțat prin inițiativa IMI.

| 3.1.4. | La crearea unui portal conform propunerii se va ține seama de bazele de date existente (cum ar fi cea a Agenției Europene pentru Medicamente – EMA). |
| --- | --- |

3.1.4.

La crearea unui portal conform propunerii se va ține seama de bazele de date existente (cum ar fi cea a Agenției Europene pentru Medicamente – EMA).

3.2.   
  Necesități suplimentare privind domeniul cercetării

3.2.1.   Cercetare și dezvoltare tehnologică

| — | Există modele din bazele de date naționale. A fost elaborată, ca model de accesibilitate și ușurință a utilizării, un prototip suplimentar, care include, de asemenea, opțiuni pentru date audio și video. Ar trebui elaborată o soluție tehnică liber accesibilă, care să facă uz în cel mai eficient mod cu putință de sursele existente. |
| --- | --- |

—

Există modele din bazele de date naționale. A fost elaborată, ca model de accesibilitate și ușurință a utilizării, un prototip suplimentar, care include, de asemenea, opțiuni pentru date audio și video. Ar trebui elaborată o soluție tehnică liber accesibilă, care să facă uz în cel mai eficient mod cu putință de sursele existente.

| — | Această soluție ar trebui să țină seama și de faptul că cetățenii/pacienții nu doresc să instaleze prea multe aplicații de scanare pe smartphone-urile lor. Baza de date/portalul ar trebui deci să fie accesibil prin tehnologii de scanare convenționale. |
| --- | --- |

—

Această soluție ar trebui să țină seama și de faptul că cetățenii/pacienții nu doresc să instaleze prea multe aplicații de scanare pe smartphone-urile lor. Baza de date/portalul ar trebui deci să fie accesibil prin tehnologii de scanare convenționale.

| — | Trebuie căutate soluții cu format deschis, pentru a îmbunătăți astfel nivelul de acceptare. Trebuie să existe posibilitatea de a solicita și de a accesa informații utilizând orice tip de dispozitiv (calculator, tabletă, smartphone etc.). |
| --- | --- |

—

Trebuie căutate soluții cu format deschis, pentru a îmbunătăți astfel nivelul de acceptare. Trebuie să existe posibilitatea de a solicita și de a accesa informații utilizând orice tip de dispozitiv (calculator, tabletă, smartphone etc.).

| — | Soluțiile tehnice ar trebui comparate, cu includerea anumitor laturi ale sistemului de sănătate (de exemplu inițiative la nivelul unui stat membru pentru a comunica cu cetățenii prin intermediul televizorului sau bancomatelor, inițiative propuse de Comisia Europeană (5)). |
| --- | --- |

—

Soluțiile tehnice ar trebui comparate, cu includerea anumitor laturi ale sistemului de sănătate (de exemplu inițiative la nivelul unui stat membru pentru a comunica cu cetățenii prin intermediul televizorului sau bancomatelor, inițiative propuse de Comisia Europeană (5)).

| — | În Italia, farmaciile sunt obligate prin lege să ofere pacienților și să imprime prospecte actualizate, puse la dispoziție de industria farmaceutică prin intermediul unei baze de date. Imprimarea în farmacii de către farmaciști sau de către pacienți (la terminale similare bancomatelor) sunt alte opțiuni complementare care se adresează persoanelor care nu utilizează internetul. |
| --- | --- |

—

În Italia, farmaciile sunt obligate prin lege să ofere pacienților și să imprime prospecte actualizate, puse la dispoziție de industria farmaceutică prin intermediul unei baze de date. Imprimarea în farmacii de către farmaciști sau de către pacienți (la terminale similare bancomatelor) sunt alte opțiuni complementare care se adresează persoanelor care nu utilizează internetul.

3.2.2.   Testarea conținuturilor și prezentarea acestora

Trebuie evaluat nivelul de acceptare publică pentru diferitele opțiuni, iar soluțiile tehnice trebuie supuse unor testări din partea utilizatorilor finali, pentru a verifica buna lor funcționare.

| — | Cercetarea trebuie să includă chestiuni structurale cu privire la verificarea necesară a soluțiilor tehnice, în vederea creșterii gradului de acceptare. |
| --- | --- |

—

Cercetarea trebuie să includă chestiuni structurale cu privire la verificarea necesară a soluțiilor tehnice, în vederea creșterii gradului de acceptare.

| — | Cum are loc verificarea conținuturilor de către autoritățile care acordă licențe? |
| --- | --- |

—

Cum are loc verificarea conținuturilor de către autoritățile care acordă licențe?

| — | Conținutul trebuie să fie prezentat într-un mod care să permită adaptarea la nevoile individuale ale pacienților/cetățenilor și să cuprindă toate informațiile cerute de documentele relevante de autorizare sau impuse prin lege. |
| --- | --- |

—

Conținutul trebuie să fie prezentat într-un mod care să permită adaptarea la nevoile individuale ale pacienților/cetățenilor și să cuprindă toate informațiile cerute de documentele relevante de autorizare sau impuse prin lege.

| — | Pentru a oferi posibilitatea unor răspunsuri rapide pentru toți cei implicați, ar trebui să se prevadă posibilitatea ca utilizatorii să evalueze informațiile (mai ales în ceea ce privește inteligibilitatea acestora). S-ar putea face uz și de componente oferite de mijloacele de comunicare sociale pentru prezentarea, difuzarea și schimbul de experiență referitor la informații. |
| --- | --- |

—

Pentru a oferi posibilitatea unor răspunsuri rapide pentru toți cei implicați, ar trebui să se prevadă posibilitatea ca utilizatorii să evalueze informațiile (mai ales în ceea ce privește inteligibilitatea acestora). S-ar putea face uz și de componente oferite de mijloacele de comunicare sociale pentru prezentarea, difuzarea și schimbul de experiență referitor la informații.

3.2.3.   Educație și formare profesională

Folosirea internetului variază considerabil între diferite grupuri sociale. Mulți cetățeni utilizează rețelele sociale, dar nu fac uz de oferta de informații disponibilă. Un grup mic (10 %, conform estimărilor Biroului Federal de Statistică din Germania) nu utilizează deloc internetul. Ar trebui inițiate activități de cercetare pentru a răspunde la următoarele întrebări:

| — | Cum poate fi încurajată învățarea activă, astfel încât sursele de informații existente să fie folosite pentru a disemina informații pe teme de sănătate, inclusiv pe cale digitală? |
| --- | --- |

—

Cum poate fi încurajată învățarea activă, astfel încât sursele de informații existente să fie folosite pentru a disemina informații pe teme de sănătate, inclusiv pe cale digitală?

| — | Capacitatea de a învăța procesul de învățare (învățarea pe tot parcursul vieții) reprezintă una dintre cele opt competențe-cheie cuprinse în Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 (6), care invită statele membre să pună în aplicare măsuri la nivel național. „Agenda europeană pentru învățarea în rândul adulților” propune măsuri pe care statele membre le pot lua pentru a încuraja activ învățarea în rândul adulților. „Alfabetizarea digitală în domeniul sănătății” ar putea deveni un criteriu de evaluare a învățării în rândul adulților, în conformitate cu PIAAC. |
| --- | --- |

—

Capacitatea de a învăța procesul de învățare (învățarea pe tot parcursul vieții) reprezintă una dintre cele opt competențe-cheie cuprinse în Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 (6), care invită statele membre să pună în aplicare măsuri la nivel național. „Agenda europeană pentru învățarea în rândul adulților” propune măsuri pe care statele membre le pot lua pentru a încuraja activ învățarea în rândul adulților. „Alfabetizarea digitală în domeniul sănătății” ar putea deveni un criteriu de evaluare a învățării în rândul adulților, în conformitate cu PIAAC.

| — | Ce rol pot juca diferitele instituții de învățământ (universități, universități populare etc.) și serviciile de îngrijire a sănătății în consolidarea diferitelor calificări implicate – de exemplu, prin folosirea tehnologiilor noi, prin participare voluntară și difuzarea cunoștințelor sociale și de specialitate? |
| --- | --- |

—

Ce rol pot juca diferitele instituții de învățământ (universități, universități populare etc.) și serviciile de îngrijire a sănătății în consolidarea diferitelor calificări implicate – de exemplu, prin folosirea tehnologiilor noi, prin participare voluntară și difuzarea cunoștințelor sociale și de specialitate?

| — | Profesioniștii din domeniul sănătății ar trebui să beneficieze de oferte de formare relevante, ca parte din formarea lor științifică. Centrele de învățământ pentru adulți ar putea oferi cursuri atractive, adaptate la utilizatorii lor. Pentru a atinge grupul-țintă, ele ar putea coopera cu profesioniștii din domeniul sănătății (în special cu medicii), cu farmaciile de la fața locului sau cu alte organizații locale de sănătate și infrastructură socială. Acest lucru este deosebit de important în zonele rurale, unde oamenii sunt mai izolați. Un aport deosebit pentru schimbul de cunoștințe și competențe tehnice l-ar putea furniza învățarea între generații. |
| --- | --- |

—

Profesioniștii din domeniul sănătății ar trebui să beneficieze de oferte de formare relevante, ca parte din formarea lor științifică. Centrele de învățământ pentru adulți ar putea oferi cursuri atractive, adaptate la utilizatorii lor. Pentru a atinge grupul-țintă, ele ar putea coopera cu profesioniștii din domeniul sănătății (în special cu medicii), cu farmaciile de la fața locului sau cu alte organizații locale de sănătate și infrastructură socială. Acest lucru este deosebit de important în zonele rurale, unde oamenii sunt mai izolați. Un aport deosebit pentru schimbul de cunoștințe și competențe tehnice l-ar putea furniza învățarea între generații.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social Europ ean

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 736 final.

1

(2)  COM(2014) 219 final, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:52014DC0219&from=FR

2

(3)  A se vedea avizul CESE „Societatea digitală: acces, educație, formare, ocuparea forței de muncă, instrumente pentru egalitate” (JO C 451, 16.12.2014, p. 25).

3

(4)  http://www.fass.se/LIF/startpage?userType=2

4

(5)  http://www.mobilehealthglobal.com/in-the-news/interviews/46/interview-with-peteris-zilgalvis

5

(6)  JO L 394, 30.12.2006, p. 10.

6

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/19

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Ajutoarele de stat pentru întreprinderi: sunt ele oare eficace și eficiente?”

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/05)

| Raportor: | domnul Edgardo Maria IOZIA |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Edgardo Maria IOZIA

La 19 februarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

„Ajutoarele de stat pentru întreprinderi: sunt ele oare eficace și eficiente?”

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 14 iulie 2015.

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie 2015) Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 198 de voturi pentru, 3 voturi împotrivă și 9 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) consideră că evaluarea impactului ajutoarelor de stat reprezintă un instrument esențial pentru a verifica dacă rezultatele corespund obiectivelor propuse, astfel încât resursele să fie alocate într-un mod mai eficace și mai eficient, iar transparența și validarea proceselor de gestionare să fie îmbunătățite. |
| --- | --- |

1.1.

Comitetul Economic și Social European (CESE) consideră că evaluarea impactului ajutoarelor de stat reprezintă un instrument esențial pentru a verifica dacă rezultatele corespund obiectivelor propuse, astfel încât resursele să fie alocate într-un mod mai eficace și mai eficient, iar transparența și validarea proceselor de gestionare să fie îmbunătățite.

| 1.2. | Numeroase state membre au elaborat deja sisteme de evaluare complexe și articulate; acest proces este corelat cu un interes tot mai pronunțat din partea mediului academic, care a permis îmbunătățirea tehnicilor de evaluare și o mai mare precizie a instrumentelor de măsurare de care dispun autoritățile ce acordă ajutoarele. |
| --- | --- |

1.2.

Numeroase state membre au elaborat deja sisteme de evaluare complexe și articulate; acest proces este corelat cu un interes tot mai pronunțat din partea mediului academic, care a permis îmbunătățirea tehnicilor de evaluare și o mai mare precizie a instrumentelor de măsurare de care dispun autoritățile ce acordă ajutoarele.

| 1.3. | Comisia Europeană a instituit, împreună cu statele membre, un Forum la nivel înalt privind ajutoarele de stat pentru întreprinderi, care se ocupă și de evaluare. |
| --- | --- |

1.3.

Comisia Europeană a instituit, împreună cu statele membre, un Forum la nivel înalt privind ajutoarele de stat pentru întreprinderi, care se ocupă și de evaluare.

| 1.4. | În luna decembrie a anului trecut, în discursul său rostit în cadrul Forumului la nivel înalt, comisarul UE pentru concurență, Margrethe Vestager, a declarat: „există două elemente esențiale în programul privind modernizarea ajutoarelor de stat (State Aid Modernisation – SAM), deosebit de importante: transparența, care le permite cetățenilor să afle unde se duc banii lor, și evaluarea, care le spune dacă aceștia au fost cheltuiți cum trebuie”. CESE este întru totul de acord cu acest mesaj. |
| --- | --- |

1.4.

În luna decembrie a anului trecut, în discursul său rostit în cadrul Forumului la nivel înalt, comisarul UE pentru concurență, Margrethe Vestager, a declarat: „există două elemente esențiale în programul privind modernizarea ajutoarelor de stat (State Aid Modernisation – SAM), deosebit de importante: transparența, care le permite cetățenilor să afle unde se duc banii lor, și evaluarea, care le spune dacă aceștia au fost cheltuiți cum trebuie”. CESE este întru totul de acord cu acest mesaj.

| 1.5. | CESE întâmpină cu satisfacție dezbaterea privind evaluarea de impact a politicilor de sprijinire a întreprinderilor și îndeamnă Comisia să nu se abată de la calea pe care a pornit în urmă cu câțiva ani. |
| --- | --- |

1.5.

CESE întâmpină cu satisfacție dezbaterea privind evaluarea de impact a politicilor de sprijinire a întreprinderilor și îndeamnă Comisia să nu se abată de la calea pe care a pornit în urmă cu câțiva ani.

| 1.6. | Trebuie remarcat totuși că, în afara evaluărilor prevăzute de reglementările europene, în prezent numeroase scheme de ajutoare nu fac obiectul evaluărilor de impact. În multe cazuri, legislația prevede ca evaluarea să se limiteze la certificarea corespondenței formale dintre măsurile respective și prevederile legii, fără a permite, prin urmare, verificarea amănunțită și pe termen lung a eficacității și eficienței tuturor investițiilor realizate pentru sprijinirea întreprinderilor. CESE este în favoarea generalizării evaluărilor de impact și, eventual, a scăderii pragului de 150 de milioane EUR, pe care Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare îl identifică în prezent ca relevant pentru bugetul mediu anual al schemelor de ajutor, prag de la care acestea au obligația de a prezenta un plan de evaluare ex ante. În caz contrar, ar fi scutite numeroase state membre, în special în cazul în care ajutorul în cauză este semnificativ, inclusiv în raport cu dimensiunea statului respectiv. |
| --- | --- |

1.6.

Trebuie remarcat totuși că, în afara evaluărilor prevăzute de reglementările europene, în prezent numeroase scheme de ajutoare nu fac obiectul evaluărilor de impact. În multe cazuri, legislația prevede ca evaluarea să se limiteze la certificarea corespondenței formale dintre măsurile respective și prevederile legii, fără a permite, prin urmare, verificarea amănunțită și pe termen lung a eficacității și eficienței tuturor investițiilor realizate pentru sprijinirea întreprinderilor. CESE este în favoarea generalizării evaluărilor de impact și, eventual, a scăderii pragului de 150 de milioane EUR, pe care Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare îl identifică în prezent ca relevant pentru bugetul mediu anual al schemelor de ajutor, prag de la care acestea au obligația de a prezenta un plan de evaluare ex ante. În caz contrar, ar fi scutite numeroase state membre, în special în cazul în care ajutorul în cauză este semnificativ, inclusiv în raport cu dimensiunea statului respectiv.

| 1.7. | CESE subliniază că toată legislația referitoare la ajutoarele de stat conduce la reorientarea treptată a rolului Comisiei, caracterizat anterior de o cultură preponderent administrativă, către o nouă formă de cooperare cu statele membre, menită să optimizeze rezultatele ajutoarelor de stat, să pună accentul pe eficiența și eficacitatea ajutoarelor. Este vorba de un pas important înainte făcut odată cu adoptarea modernizării. |
| --- | --- |

1.7.

CESE subliniază că toată legislația referitoare la ajutoarele de stat conduce la reorientarea treptată a rolului Comisiei, caracterizat anterior de o cultură preponderent administrativă, către o nouă formă de cooperare cu statele membre, menită să optimizeze rezultatele ajutoarelor de stat, să pună accentul pe eficiența și eficacitatea ajutoarelor. Este vorba de un pas important înainte făcut odată cu adoptarea modernizării.

| 1.8. | Va trebui ca statele membre să se doteze cu instrumente corespunzătoare de evaluare, elaborate de organisme independente. CESE consideră că partenerii sociali trebuie să participe la definirea modelului de evaluare, fără a pierde competențele însemnate dobândite de personalul din administrația publică (AP), care va trebui să joace un rol în definirea proceselor de evaluare și în participarea la redactarea raportului final, difuzând astfel cultura evaluării în cadrul propriilor organe, prin îmbunătățirea treptată a cercetării. Comisia Europeană va trebui să colaboreze la armonizarea criteriilor de evaluare între statele membre. Comparabilitatea criteriile de evaluare va permite evaluarea globală a eficacității și eficienței ajutoarelor de stat. |
| --- | --- |

1.8.

Va trebui ca statele membre să se doteze cu instrumente corespunzătoare de evaluare, elaborate de organisme independente. CESE consideră că partenerii sociali trebuie să participe la definirea modelului de evaluare, fără a pierde competențele însemnate dobândite de personalul din administrația publică (AP), care va trebui să joace un rol în definirea proceselor de evaluare și în participarea la redactarea raportului final, difuzând astfel cultura evaluării în cadrul propriilor organe, prin îmbunătățirea treptată a cercetării. Comisia Europeană va trebui să colaboreze la armonizarea criteriilor de evaluare între statele membre. Comparabilitatea criteriile de evaluare va permite evaluarea globală a eficacității și eficienței ajutoarelor de stat.

| 1.9. | Va trebui să se acorde o atenție deosebită situației regiunilor interesate de sistemul de ajutoare de stat la nivel regional. Alegerea inspirată a Comisiei de a excepta de la obligația de notificare prealabilă peste 80 % din totalul ajutoarelor de stat (1), permite, pe de o parte, eliberarea imediată a finanțării, dar, pe de altă parte, crește semnificativ nivelul responsabilității și costurile administrațiilor locale – și deci nivelul cheltuielilor publice, fiind nevoie de o atenție specială din partea statelor membre pentru a furniza resursele adecvate în vederea lansării unor cursuri specifice de formare și a schimbului de bune practici între administrațiile locale. Cultura parteneriatului trebuie dezvoltată la toate nivelurile. |
| --- | --- |

1.9.

Va trebui să se acorde o atenție deosebită situației regiunilor interesate de sistemul de ajutoare de stat la nivel regional. Alegerea inspirată a Comisiei de a excepta de la obligația de notificare prealabilă peste 80 % din totalul ajutoarelor de stat (1), permite, pe de o parte, eliberarea imediată a finanțării, dar, pe de altă parte, crește semnificativ nivelul responsabilității și costurile administrațiilor locale – și deci nivelul cheltuielilor publice, fiind nevoie de o atenție specială din partea statelor membre pentru a furniza resursele adecvate în vederea lansării unor cursuri specifice de formare și a schimbului de bune practici între administrațiile locale. Cultura parteneriatului trebuie dezvoltată la toate nivelurile.

| 1.10. | CESE consideră că noul sistem, care lasă în seama statelor membre responsabilitatea evaluării ex ante, conduce la o creștere generalizată a costurilor pentru administrațiile publice și pentru întreprinderi, fiind necesară o planificare atentă, prin care să poată fi eliminate sarcinile inutile, iar procedurile să fie simplificate. Comitetul semnalează totodată că perioada de șase luni necesară pentru procedurile de autorizare a planurilor de evaluare ale unor scheme foarte complexe ar putea fi prea scurtă, iar construirea unui model contrafactual pentru statele mici ar putea prezenta dificultăți majore. |
| --- | --- |

1.10.

CESE consideră că noul sistem, care lasă în seama statelor membre responsabilitatea evaluării ex ante, conduce la o creștere generalizată a costurilor pentru administrațiile publice și pentru întreprinderi, fiind necesară o planificare atentă, prin care să poată fi eliminate sarcinile inutile, iar procedurile să fie simplificate. Comitetul semnalează totodată că perioada de șase luni necesară pentru procedurile de autorizare a planurilor de evaluare ale unor scheme foarte complexe ar putea fi prea scurtă, iar construirea unui model contrafactual pentru statele mici ar putea prezenta dificultăți majore.

| 1.11. | CESE recomandă adoptarea rapidă a comunicării privind noțiunea de ajutor de stat, în special pentru a ajuta administrațiile cărora, prin scutirea semnificativă de la obligația de notificare prealabilă, li s-a transferat dubla sarcină de a identifica ce este ajutorul de stat și de a-l implementa într-o manieră conformă cu piața. De exemplu, în cazul finanțării din fonduri publice pentru cultură și conservarea patrimoniului, incertitudinea juridică persistentă cu privire la care dintre acestea reprezintă ajutoare de stat determină autoritățile să considere fiecare intervenție ca făcând obiectul reglementării în materie de ajutoare de stat, cu toate sarcinile administrative și procedurale pe care le implică acest lucru. Aceeași incertitudine juridică caracterizează finanțarea publică a tuturor infrastructurilor, în special pe baza jurisprudenței referitoare la cazul aeroportului din Leipzig. Trebuie să existe o definiție clară și fără echivoc a activităților de sprijin public acordat întreprinderilor, distingându-se cele care nu constituie ajutoare de stat de cele care reprezintă ajutoare de stat, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

1.11.

CESE recomandă adoptarea rapidă a comunicării privind noțiunea de ajutor de stat, în special pentru a ajuta administrațiile cărora, prin scutirea semnificativă de la obligația de notificare prealabilă, li s-a transferat dubla sarcină de a identifica ce este ajutorul de stat și de a-l implementa într-o manieră conformă cu piața. De exemplu, în cazul finanțării din fonduri publice pentru cultură și conservarea patrimoniului, incertitudinea juridică persistentă cu privire la care dintre acestea reprezintă ajutoare de stat determină autoritățile să considere fiecare intervenție ca făcând obiectul reglementării în materie de ajutoare de stat, cu toate sarcinile administrative și procedurale pe care le implică acest lucru. Aceeași incertitudine juridică caracterizează finanțarea publică a tuturor infrastructurilor, în special pe baza jurisprudenței referitoare la cazul aeroportului din Leipzig. Trebuie să existe o definiție clară și fără echivoc a activităților de sprijin public acordat întreprinderilor, distingându-se cele care nu constituie ajutoare de stat de cele care reprezintă ajutoare de stat, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| 1.12. | CESE apreciază eforturile depuse, însă consideră că este indispensabilă extinderea culturii evaluării, astfel încât să acopere toate nivelurile de guvernare (naționale și regionale), dincolo așadar de limitele cazurilor menționate mai sus. Pentru aceasta, Comitetul solicită noi angajamente din partea Comisiei și a statelor membre. |
| --- | --- |

1.12.

CESE apreciază eforturile depuse, însă consideră că este indispensabilă extinderea culturii evaluării, astfel încât să acopere toate nivelurile de guvernare (naționale și regionale), dincolo așadar de limitele cazurilor menționate mai sus. Pentru aceasta, Comitetul solicită noi angajamente din partea Comisiei și a statelor membre.

| 1.13. | Analiza efectuată reflectă lipsa datelor privind costurile gestionării de către autoritățile publice a ajutoarelor de stat pentru întreprinderi. O evaluare riguroasă a eficienței acestora nu poate să nu ia în considerare cu atenție sumele cheltuite de autoritățile publice, pe lângă măsurarea ajutoarelor în sine, în raport cu rezultatele obținute. Transparența sistemului reclamă publicarea acestor date. Din datele disponibile, costurile administrative totale s-ar ridica la aproximativ 5 %, procent la care se adaugă costurile de asigurare a conformității, evaluate la încă 5 %, la acestea adăugându-se și costurile suplimentare ale evaluării care, potrivit estimărilor Comisiei, sunt cu puțin mai mici de 1 %. Este vorba despre o sumă care a fost probabil subestimată, dar care rezultă, în mod obiectiv, excesivă. |
| --- | --- |

1.13.

Analiza efectuată reflectă lipsa datelor privind costurile gestionării de către autoritățile publice a ajutoarelor de stat pentru întreprinderi. O evaluare riguroasă a eficienței acestora nu poate să nu ia în considerare cu atenție sumele cheltuite de autoritățile publice, pe lângă măsurarea ajutoarelor în sine, în raport cu rezultatele obținute. Transparența sistemului reclamă publicarea acestor date. Din datele disponibile, costurile administrative totale s-ar ridica la aproximativ 5 %, procent la care se adaugă costurile de asigurare a conformității, evaluate la încă 5 %, la acestea adăugându-se și costurile suplimentare ale evaluării care, potrivit estimărilor Comisiei, sunt cu puțin mai mici de 1 %. Este vorba despre o sumă care a fost probabil subestimată, dar care rezultă, în mod obiectiv, excesivă.

| 1.14. | CESE solicită Comisiei să nu creeze sarcini neașteptate și suplimentare care să revină întreprinderilor, garantând că întregul sistem de evaluare devine mai eficient și mai eficace. |
| --- | --- |

1.14.

CESE solicită Comisiei să nu creeze sarcini neașteptate și suplimentare care să revină întreprinderilor, garantând că întregul sistem de evaluare devine mai eficient și mai eficace.

| 1.15. | Este foarte important ca, în cadrul evaluărilor, să se țină seama și de eficiența costurilor administrative și de costurile care decurg din modelele de evaluare. |
| --- | --- |

1.15.

Este foarte important ca, în cadrul evaluărilor, să se țină seama și de eficiența costurilor administrative și de costurile care decurg din modelele de evaluare.

| 1.16. | Comparabilitatea diverselor modele și flexibilitatea în ceea ce privește dimensiunea, tipologia și indicatorii au scopul de a simplifica evaluarea ex ante și de a armoniza criteriile pentru evaluarea ex post. |
| --- | --- |

1.16.

Comparabilitatea diverselor modele și flexibilitatea în ceea ce privește dimensiunea, tipologia și indicatorii au scopul de a simplifica evaluarea ex ante și de a armoniza criteriile pentru evaluarea ex post.

| 1.17. | CESE solicită o viziune integrată asupra acțiunilor Comisiei în diversele cazuri care implică politica economică: fonduri structurale, ajutoare de stat, acorduri de parteneriat comercial, pentru a asigura un program unitar al politicii economice europene, bazată pe dezvoltare și creștere economică. |
| --- | --- |

1.17.

CESE solicită o viziune integrată asupra acțiunilor Comisiei în diversele cazuri care implică politica economică: fonduri structurale, ajutoare de stat, acorduri de parteneriat comercial, pentru a asigura un program unitar al politicii economice europene, bazată pe dezvoltare și creștere economică.

| 1.18. | CESE recomandă utilizarea unor criterii similare cu cele cuprinse în Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei (2) din 7 ianuarie 2014 privind un cod european de conduită referitor la parteneriat, în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene, criterii care prevăd consultarea obligatorie a tuturor părților potențial interesate, pentru elaborarea unui regulament specific destinat evaluării eficacității și eficienței ajutorului de stat. |
| --- | --- |

1.18.

CESE recomandă utilizarea unor criterii similare cu cele cuprinse în Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei (2) din 7 ianuarie 2014 privind un cod european de conduită referitor la parteneriat, în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene, criterii care prevăd consultarea obligatorie a tuturor părților potențial interesate, pentru elaborarea unui regulament specific destinat evaluării eficacității și eficienței ajutorului de stat.

| 1.19. | Transparența evaluărilor efectuate va trebui să fie asigurată printr-o cât mai amplă publicitate, care se aplică deja în unele state membre cu referire la întreprinderi și la cuantumul ajutoarelor acordate. |
| --- | --- |

1.19.

Transparența evaluărilor efectuate va trebui să fie asigurată printr-o cât mai amplă publicitate, care se aplică deja în unele state membre cu referire la întreprinderi și la cuantumul ajutoarelor acordate.

| 1.20. | CESE recomandă ca planurile de evaluare să prevadă:






  — | îndeplinirea obiectivului politic urmărit; |
| --- | --- | --- |

1.20.

CESE recomandă ca planurile de evaluare să prevadă:

—

îndeplinirea obiectivului politic urmărit;

| — | impactul asupra concurenței și schimburilor comerciale; |
| --- | --- |

—

impactul asupra concurenței și schimburilor comerciale;

| — | eficacitatea/eficiența instrumentului; |
| --- | --- |

—

eficacitatea/eficiența instrumentului;

| — | verificarea condițiilor ex ante pentru continuarea schemei de ajutoare sau pentru scheme similare la nivel microeconomic (ajutoare specifice); |
| --- | --- |

—

verificarea condițiilor ex ante pentru continuarea schemei de ajutoare sau pentru scheme similare la nivel microeconomic (ajutoare specifice);

| — | efectul de stimulare. |
| --- | --- |

—

efectul de stimulare.

| 1.21. | CESE solicită să fie implicat în procesul de evaluare a eficacității și eficienței de ansamblu a sistemului de ajutoare de stat la sfârșitul perioadei 2014-2020. |
| --- | --- |

1.21.

CESE solicită să fie implicat în procesul de evaluare a eficacității și eficienței de ansamblu a sistemului de ajutoare de stat la sfârșitul perioadei 2014-2020.

2.   Introducere

| 2.1. | Dacă nu sunt incluse într-un cadru de reglementare clar, dacă nu sunt direcționate către activități de producție și întreprinderi care investesc în special în inovare, cercetare și dezvoltare și generează beneficii economice și sociale, și dacă nu sunt limitate și controlate, ajutoarele acordate întreprinderilor pot duce la denaturarea concurenței și la fragmentarea pieței interne, fapt care contravine literei și spiritului tratatelor. |
| --- | --- |

2.1.

Dacă nu sunt incluse într-un cadru de reglementare clar, dacă nu sunt direcționate către activități de producție și întreprinderi care investesc în special în inovare, cercetare și dezvoltare și generează beneficii economice și sociale, și dacă nu sunt limitate și controlate, ajutoarele acordate întreprinderilor pot duce la denaturarea concurenței și la fragmentarea pieței interne, fapt care contravine literei și spiritului tratatelor.

| 2.2. | Pe de altă parte, situația economică negativă care durează de mulți ani (cu crize grave la nivel național, care, în mod inevitabil, se vor repercuta asupra întreprinderilor, lucrătorilor și cetățenilor) necesită o abordare de o anume flexibilitate, cum au procedat și principalii concurenți ai Uniunii pe piețele internaționale, care nu dispun de aceleași norme în materie de ajutoare de stat. Competitivitatea întreprinderilor europene trebuie să fie un parametru de referință important. Lipsa locurilor de muncă în Europa constituie o situație de urgență. Investițiile au scăzut cu 15 % față de nivelul maxim înregistrat în 2007, iar 25 de milioane de cetățeni, dintre care 5 milioane de tineri, nu au un loc de muncă. Majoritatea sunt femei (3). |
| --- | --- |

2.2.

Pe de altă parte, situația economică negativă care durează de mulți ani (cu crize grave la nivel național, care, în mod inevitabil, se vor repercuta asupra întreprinderilor, lucrătorilor și cetățenilor) necesită o abordare de o anume flexibilitate, cum au procedat și principalii concurenți ai Uniunii pe piețele internaționale, care nu dispun de aceleași norme în materie de ajutoare de stat. Competitivitatea întreprinderilor europene trebuie să fie un parametru de referință important. Lipsa locurilor de muncă în Europa constituie o situație de urgență. Investițiile au scăzut cu 15 % față de nivelul maxim înregistrat în 2007, iar 25 de milioane de cetățeni, dintre care 5 milioane de tineri, nu au un loc de muncă. Majoritatea sunt femei (3).

| 2.3. | O cercetare interesantă realizată în cadrul Parlamentului European (4) a scos în evidență diferențe semnificative între reglementările din UE și din SUA. „Politica UE în domeniul concurenței a introdus reguli stricte, în timp ce în legislația SUA nu există dispoziții în acest sens”. În negocierile aflate în curs de desfășurare între UE și SUA, la cererea comisarului Joaquín Almunia, aflat în funcție la data respectivă, s-a introdus o propunere a UE privind reglementarea ajutoarelor de stat, care este în curs de negociere în cadrul Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) (5). |
| --- | --- |

2.3.

O cercetare interesantă realizată în cadrul Parlamentului European (4) a scos în evidență diferențe semnificative între reglementările din UE și din SUA. „Politica UE în domeniul concurenței a introdus reguli stricte, în timp ce în legislația SUA nu există dispoziții în acest sens”. În negocierile aflate în curs de desfășurare între UE și SUA, la cererea comisarului Joaquín Almunia, aflat în funcție la data respectivă, s-a introdus o propunere a UE privind reglementarea ajutoarelor de stat, care este în curs de negociere în cadrul Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) (5).

| 2.4. | Propunerea este slabă și, în esență, în mare măsură fără influență (6). Europa va avea în continuare cea mai restrictivă legislație din lume. Acest fapt, pe de o parte, facilitează finalizarea pieței interne, dar, pe de altă parte, dezavantajează întreprinderile noastre. O întreprindere europeană care produce în SUA este eligibilă pentru primirea unor ajutoare de stat inadmisibile în UE. Acest lucru va fi facilitat prin adoptarea acordului. CESE adresează Comisiei un avertisment serios: acordul de liber schimb nu trebuie să favorizeze întreprinderile de peste ocean. |
| --- | --- |

2.4.

Propunerea este slabă și, în esență, în mare măsură fără influență (6). Europa va avea în continuare cea mai restrictivă legislație din lume. Acest fapt, pe de o parte, facilitează finalizarea pieței interne, dar, pe de altă parte, dezavantajează întreprinderile noastre. O întreprindere europeană care produce în SUA este eligibilă pentru primirea unor ajutoare de stat inadmisibile în UE. Acest lucru va fi facilitat prin adoptarea acordului. CESE adresează Comisiei un avertisment serios: acordul de liber schimb nu trebuie să favorizeze întreprinderile de peste ocean.

| 2.5. | Experiența acumulată până în prezent a demonstrat necesitatea unei revizuiri radicale a schemei europene privind acordarea ajutoarelor de stat. |
| --- | --- |

2.5.

Experiența acumulată până în prezent a demonstrat necesitatea unei revizuiri radicale a schemei europene privind acordarea ajutoarelor de stat.

| 2.6. | Criza economică și financiară din ultimii ani a impus la toate nivelurile de guvernare o revizuire aprofundată a criteriilor de efectuare a cheltuielilor în cadrul politicilor de investiții publice și de sprijinire a întreprinderilor. În special în contextul insuficienței resurselor disponibile limitate, a devenit prioritară necesitatea unei raționalizări mai corecte a sprijinului și acordarea de ajutoare doar în cazurile în care există o valoare adăugată adecvată (care va îmbunătăți calitatea ajutoarelor, permițând totodată o monitorizare corespunzătoare în termeni de eficacitate și eficiență). |
| --- | --- |

2.6.

Criza economică și financiară din ultimii ani a impus la toate nivelurile de guvernare o revizuire aprofundată a criteriilor de efectuare a cheltuielilor în cadrul politicilor de investiții publice și de sprijinire a întreprinderilor. În special în contextul insuficienței resurselor disponibile limitate, a devenit prioritară necesitatea unei raționalizări mai corecte a sprijinului și acordarea de ajutoare doar în cazurile în care există o valoare adăugată adecvată (care va îmbunătăți calitatea ajutoarelor, permițând totodată o monitorizare corespunzătoare în termeni de eficacitate și eficiență).

| 2.7. | În opinia CESE, este necesar să se înțeleagă efectele politicilor adoptate în domeniul ajutoarelor pentru întreprinderi, dacă instrumentele de sprijin identificate sunt adecvate și dacă costurile administrative și de gestionare sunt în final proporționale cu rezultatele obținute. Toate acestea, cu deplina conștiință a faptului că nu se poate identifica sau îmbunătăți ceea ce nu poate fi măsurat. Măsurile luate până în prezent contribuie la lansarea acestui proces. |
| --- | --- |

2.7.

În opinia CESE, este necesar să se înțeleagă efectele politicilor adoptate în domeniul ajutoarelor pentru întreprinderi, dacă instrumentele de sprijin identificate sunt adecvate și dacă costurile administrative și de gestionare sunt în final proporționale cu rezultatele obținute. Toate acestea, cu deplina conștiință a faptului că nu se poate identifica sau îmbunătăți ceea ce nu poate fi măsurat. Măsurile luate până în prezent contribuie la lansarea acestui proces.

| 2.8. | „Evaluarea poate părea o temă tehnică, care prezintă interes doar pentru o mică comunitate de cercetători din mediul universitar, însă este realizată de o comunitate mai mare de practicieni ai societăților de consultanță specializate în audit financiar sau în evaluări de proiecte și programe. Cu toate acestea, ținând seama de faptul că a ajuns să ocupe primul loc pe agenda pentru o reglementare inteligentă a Comisiei Europene, evaluarea a devenit un subiect important al politicii de reglementare, ridicând serioase probleme instituționale și în materie de guvernanță, dincolo de domeniul programelor de cheltuieli” (7). |
| --- | --- |

2.8.

„Evaluarea poate părea o temă tehnică, care prezintă interes doar pentru o mică comunitate de cercetători din mediul universitar, însă este realizată de o comunitate mai mare de practicieni ai societăților de consultanță specializate în audit financiar sau în evaluări de proiecte și programe. Cu toate acestea, ținând seama de faptul că a ajuns să ocupe primul loc pe agenda pentru o reglementare inteligentă a Comisiei Europene, evaluarea a devenit un subiect important al politicii de reglementare, ridicând serioase probleme instituționale și în materie de guvernanță, dincolo de domeniul programelor de cheltuieli” (7).

| 2.9. | În 2008, Direcția Generală (DG) Politică Regională și Urbană a elaborat programe de evaluare contrafactuală care vin în completarea evaluărilor existente (ex ante și ex post), efectuate în cadrul programării fondurilor structurale. |
| --- | --- |

2.9.

În 2008, Direcția Generală (DG) Politică Regională și Urbană a elaborat programe de evaluare contrafactuală care vin în completarea evaluărilor existente (ex ante și ex post), efectuate în cadrul programării fondurilor structurale.

| 2.10. | În plus, începând cu luna mai 2012, în cadrul reformei vizând modernizarea ajutoarelor de stat (State Aid Modernisation – SAM), DG Concurență a luat în calcul realizarea unei evaluări a impactului, prin intermediul unor tehnici contrafactuale, pentru anumite scheme de ajutoare (8). În special, noul „Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare” prevede evaluarea obligatorie pentru schemele de ajutoare mari (cu un buget anual de peste 150 de milioane EUR) în sectoare specifice, cum ar fi politica de dezvoltare regională, ajutoarele acordate întreprinderilor mici și mijlocii, ajutoarele pentru cercetare, dezvoltare și inovare, ajutoarele pentru mediu și energie, precum și ajutoarele pentru infrastructura de bandă largă. Au fost deja prezentate unele planuri naționale (patru) și sunt în curs de examinare altele, specifice (în jur de 10), în domeniul cercetării, dezvoltării și inovării și în cel al infrastructurii de bandă largă. |
| --- | --- |

2.10.

În plus, începând cu luna mai 2012, în cadrul reformei vizând modernizarea ajutoarelor de stat (State Aid Modernisation – SAM), DG Concurență a luat în calcul realizarea unei evaluări a impactului, prin intermediul unor tehnici contrafactuale, pentru anumite scheme de ajutoare (8). În special, noul „Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare” prevede evaluarea obligatorie pentru schemele de ajutoare mari (cu un buget anual de peste 150 de milioane EUR) în sectoare specifice, cum ar fi politica de dezvoltare regională, ajutoarele acordate întreprinderilor mici și mijlocii, ajutoarele pentru cercetare, dezvoltare și inovare, ajutoarele pentru mediu și energie, precum și ajutoarele pentru infrastructura de bandă largă. Au fost deja prezentate unele planuri naționale (patru) și sunt în curs de examinare altele, specifice (în jur de 10), în domeniul cercetării, dezvoltării și inovării și în cel al infrastructurii de bandă largă.

| 2.11. | Curtea de Conturi Europeană a avut o intervenție recentă cu privire la sistemele de evaluare a performanței adoptate de EuropeAid, pe care le-a considerat drept insuficiente (9). În prezent are loc un proces de revizuire a sistemelor de evaluare în cadrul tuturor activităților Comisiei. |
| --- | --- |

2.11.

Curtea de Conturi Europeană a avut o intervenție recentă cu privire la sistemele de evaluare a performanței adoptate de EuropeAid, pe care le-a considerat drept insuficiente (9). În prezent are loc un proces de revizuire a sistemelor de evaluare în cadrul tuturor activităților Comisiei.

| 2.12. | Este necesară o legătură tot mai strânsă între metodologiile de evaluare a rezultatelor utilizării fondurilor structurale și ajutoarele de stat, precum și o revizuire aprofundată a tuturor politicilor Uniunii în materie de cheltuieli. |
| --- | --- |

2.12.

Este necesară o legătură tot mai strânsă între metodologiile de evaluare a rezultatelor utilizării fondurilor structurale și ajutoarele de stat, precum și o revizuire aprofundată a tuturor politicilor Uniunii în materie de cheltuieli.

| 2.13. | Prin abordarea contrafactuală a evaluării efectelor politicilor publice se urmărește verificarea capacității unei politici de a modifica în direcția dorită comportamentele sau condițiile unei anumite populații de destinatari, și anume de a stabili în ce măsură a contribuit intervenția – mai degrabă decât alți factori – la atingerea unui anumit rezultat. Este vorba despre așa-numitul „efect stimulativ”. |
| --- | --- |

2.13.

Prin abordarea contrafactuală a evaluării efectelor politicilor publice se urmărește verificarea capacității unei politici de a modifica în direcția dorită comportamentele sau condițiile unei anumite populații de destinatari, și anume de a stabili în ce măsură a contribuit intervenția – mai degrabă decât alți factori – la atingerea unui anumit rezultat. Este vorba despre așa-numitul „efect stimulativ”.

| 2.14. | Scopul exercițiului de evaluare este însă de a identifica impactul cauzal al politicii adoptate, înregistrând numai efectul său direct, adică prin eliminarea eventualelor denaturări induse de condițiile macroeconomice generale sau de eterogenitatea întreprinderilor. |
| --- | --- |

2.14.

Scopul exercițiului de evaluare este însă de a identifica impactul cauzal al politicii adoptate, înregistrând numai efectul său direct, adică prin eliminarea eventualelor denaturări induse de condițiile macroeconomice generale sau de eterogenitatea întreprinderilor.

| 2.15. | Impactul cauzal se măsoară ca diferență între variabilele-rezultat observabile după punerea în aplicare a politicii (situația de fapt) și ceea ce s-ar fi întâmplat în cazul în care această politică nu ar fi fost adoptată (situația contrafactuală). |
| --- | --- |

2.15.

Impactul cauzal se măsoară ca diferență între variabilele-rezultat observabile după punerea în aplicare a politicii (situația de fapt) și ceea ce s-ar fi întâmplat în cazul în care această politică nu ar fi fost adoptată (situația contrafactuală).

| 2.16. | O astfel de analiză răspunde unor întrebări specifice, menite să determine importanța și limitele efectelor nete ale unei intervenții: dacă are efecte pozitive sau negative și în ce măsură; dacă schimbările observate se datorează cu adevărat politicii puse în aplicare; dacă rezultatele variază de la un beneficiar la altul (întreprinderi mici sau mari), de la o regiune la alta sau în timp; dacă costurile administrative și de gestionare au fost proporționale și durabile. |
| --- | --- |

2.16.

O astfel de analiză răspunde unor întrebări specifice, menite să determine importanța și limitele efectelor nete ale unei intervenții: dacă are efecte pozitive sau negative și în ce măsură; dacă schimbările observate se datorează cu adevărat politicii puse în aplicare; dacă rezultatele variază de la un beneficiar la altul (întreprinderi mici sau mari), de la o regiune la alta sau în timp; dacă costurile administrative și de gestionare au fost proporționale și durabile.

| 2.17. | Cu toate că în literatura economică de specialitate această abordare a cunoscut o dezvoltare considerabilă, în special în ultimele decenii, administrațiile publice din statele europene au utilizat regulat și pe scară largă evaluări ale impactului doar în câteva cazuri, pentru a-și monitoriza politicile de sprijinire a întreprinderilor și pentru le îmbunătăți. |
| --- | --- |

2.17.

Cu toate că în literatura economică de specialitate această abordare a cunoscut o dezvoltare considerabilă, în special în ultimele decenii, administrațiile publice din statele europene au utilizat regulat și pe scară largă evaluări ale impactului doar în câteva cazuri, pentru a-și monitoriza politicile de sprijinire a întreprinderilor și pentru le îmbunătăți.

| 2.18. | Printre cazurile cele mai interesante, trebuie subliniate eforturile depuse de Regatul Unit (care, începând din 2001, evaluează periodic schemele de ajutoare regionale prin tehnici de evaluare cvasi-experimentale), de Țările de Jos (care, în 2012, au înființat un grup de lucru pentru evaluarea impactului alcătuit din experți – Impact Evaluation Expert Working Group), precum și de Finlanda (Finnish Innovation Agency, – Agenția finlandeză pentru inovare TEKES) și de Slovenia (care, începând din 2001, a aprobat Legea privind monitorizarea ajutoarelor de stat – Monitoring of State Aid Act). |
| --- | --- |

2.18.

Printre cazurile cele mai interesante, trebuie subliniate eforturile depuse de Regatul Unit (care, începând din 2001, evaluează periodic schemele de ajutoare regionale prin tehnici de evaluare cvasi-experimentale), de Țările de Jos (care, în 2012, au înființat un grup de lucru pentru evaluarea impactului alcătuit din experți – Impact Evaluation Expert Working Group), precum și de Finlanda (Finnish Innovation Agency, – Agenția finlandeză pentru inovare TEKES) și de Slovenia (care, începând din 2001, a aprobat Legea privind monitorizarea ajutoarelor de stat – Monitoring of State Aid Act).

| 2.19. | Prin prezentul aviz, CESE dorește să contribuie la procesul de reflecție al Comisiei Europene și al statelor membre cu privire la caracterul adecvat – din punctul de vedere al eficacității și eficienței – al măsurilor de ajutor pentru întreprinderi și la nevoia de a extinde evaluările de impact. |
| --- | --- |

2.19.

Prin prezentul aviz, CESE dorește să contribuie la procesul de reflecție al Comisiei Europene și al statelor membre cu privire la caracterul adecvat – din punctul de vedere al eficacității și eficienței – al măsurilor de ajutor pentru întreprinderi și la nevoia de a extinde evaluările de impact.

3.   De ce este nevoie de evaluare: învățăminte din literatura de specialitate

| 3.1. | Pe baza dovezilor empirice care rezultă din evaluările contrafactuale, avizul își propune să demonstreze importanța practicii evaluării, care nu trebuie să mai fie considerată un exercițiu academic, ci o deprindere instituțională esențială în ciclul politic: punere în aplicare, monitorizare, evaluare, reproiectare. |
| --- | --- |

3.1.

Pe baza dovezilor empirice care rezultă din evaluările contrafactuale, avizul își propune să demonstreze importanța practicii evaluării, care nu trebuie să mai fie considerată un exercițiu academic, ci o deprindere instituțională esențială în ciclul politic: punere în aplicare, monitorizare, evaluare, reproiectare.

| 3.2. | Pentru aceasta, sunt examinate unele studii efectuate în diverse state europene și se pun în evidență învățămintele esențiale (fundamental lessons) aferente: implicațiile politicii în ceea ce privește impactul asupra creșterii investițiilor, asupra productivității, asupra ocupării forței de muncă, asupra inovării sau a costului măsurii adoptate. Acești din urmă indicatori servesc la înțelegerea efectelor asupra creșterii și la sublinierea necesității de a se adopta măsuri punctuale și de bună calitate. |
| --- | --- |

3.2.

Pentru aceasta, sunt examinate unele studii efectuate în diverse state europene și se pun în evidență învățămintele esențiale (fundamental lessons) aferente: implicațiile politicii în ceea ce privește impactul asupra creșterii investițiilor, asupra productivității, asupra ocupării forței de muncă, asupra inovării sau a costului măsurii adoptate. Acești din urmă indicatori servesc la înțelegerea efectelor asupra creșterii și la sublinierea necesității de a se adopta măsuri punctuale și de bună calitate.

| 3.3. | Deși literatura de specialitate tinde să pună accentul pe existența unei corelări pozitive între sprijinul public acordat întreprinderilor și rezultatele obținute (în materie de investiții, ocupare a forței de muncă, noi produse), trebuie remarcat că efectul de stimulare al ajutorului acordat nu este întotdeauna de la sine înțeles. Mai există, într-adevăr, o serie de factori care influențează succesul unei politici, cum ar fi tendințele economice generale, funcționarea piețelor, impozitarea în general. |
| --- | --- |

3.3.

Deși literatura de specialitate tinde să pună accentul pe existența unei corelări pozitive între sprijinul public acordat întreprinderilor și rezultatele obținute (în materie de investiții, ocupare a forței de muncă, noi produse), trebuie remarcat că efectul de stimulare al ajutorului acordat nu este întotdeauna de la sine înțeles. Mai există, într-adevăr, o serie de factori care influențează succesul unei politici, cum ar fi tendințele economice generale, funcționarea piețelor, impozitarea în general.

| 3.4. | Într-un studiu de analiză a impactului Legii nr. 488 în Italia, Bondonio și Martini (2012) arată că, în medie, întreprinderile care au primit ajutoare directe au redus investițiile private. În acest caz, intervenția directă a statului pentru a veni în sprijinul întreprinderii pare să fi condus la o scădere a cheltuielilor private destinate investițiilor, reducându-se astfel nevoia de resurse private. Ajutoarele de stat trebuie să completeze investițiile, nu să le înlocuiască. |
| --- | --- |

3.4.

Într-un studiu de analiză a impactului Legii nr. 488 în Italia, Bondonio și Martini (2012) arată că, în medie, întreprinderile care au primit ajutoare directe au redus investițiile private. În acest caz, intervenția directă a statului pentru a veni în sprijinul întreprinderii pare să fi condus la o scădere a cheltuielilor private destinate investițiilor, reducându-se astfel nevoia de resurse private. Ajutoarele de stat trebuie să completeze investițiile, nu să le înlocuiască.

| 3.5. | Literatura de specialitate evidențiază unele preocupări și în ceea ce privește impactul ajutoarelor asupra productivității. Într-un studiu de evaluare ce a vizat întreprinderile britanice care au primit ajutoare în cadrul programului „Asistență regională selectivă” (Regional Selective Assistance – RSA, Criscuolo, 2012) se explică faptul că, din punct de vedere statistic, creșterea productivității s-a dovedit a fi nesemnificativă (10). |
| --- | --- |

3.5.

Literatura de specialitate evidențiază unele preocupări și în ceea ce privește impactul ajutoarelor asupra productivității. Într-un studiu de evaluare ce a vizat întreprinderile britanice care au primit ajutoare în cadrul programului „Asistență regională selectivă” (Regional Selective Assistance – RSA, Criscuolo, 2012) se explică faptul că, din punct de vedere statistic, creșterea productivității s-a dovedit a fi nesemnificativă (10).

| 3.6. | Aceste concluzii par a fi în concordanță cu alte dovezi empirice, care arată că ajutoarele directe au adesea un impact pozitiv asupra volumelor de producție, fără a avea însă niciun efect asupra productivității. Cu alte cuvinte, întreprinderile care beneficiază de ajutor devin din ce în ce mai mari, fără a deveni mai eficiente. Astfel, ar crește riscul de a menține pe piață întreprinderi puțin competitive. |
| --- | --- |

3.6.

Aceste concluzii par a fi în concordanță cu alte dovezi empirice, care arată că ajutoarele directe au adesea un impact pozitiv asupra volumelor de producție, fără a avea însă niciun efect asupra productivității. Cu alte cuvinte, întreprinderile care beneficiază de ajutor devin din ce în ce mai mari, fără a deveni mai eficiente. Astfel, ar crește riscul de a menține pe piață întreprinderi puțin competitive.

| 3.7. | Modelele statistico-econometrice, care sunt în măsură să identifice impactul înlesnirilor prin abordarea contrafactuală, permit, de asemenea, evidențierea efectelor nete pe care le au măsurile de ajutor specifice asupra ocupării forței de muncă, precum și calcularea costului pe unitatea ocupațională „creată”. |
| --- | --- |

3.7.

Modelele statistico-econometrice, care sunt în măsură să identifice impactul înlesnirilor prin abordarea contrafactuală, permit, de asemenea, evidențierea efectelor nete pe care le au măsurile de ajutor specifice asupra ocupării forței de muncă, precum și calcularea costului pe unitatea ocupațională „creată”.

| 3.8. | Există deseori deosebiri între numărul de noi unități ocupaționale care pot fi corelate direct cu măsura respectivă și statisticile prezentate în monitorizările ex post. Autorul unui studiu cu privire la măsurile de sprijinire a întreprinderilor mici și mijlocii luate în Polonia (Trzciński, 2011) arată că, din cele 25 000 de noi locuri de muncă astfel create, numai 10 550 se datorează într-adevăr politicii puse în aplicare (11). La aceeași concluzie ajung și Bondonio și Martini (2012): din cele 89 000 de noi locuri de muncă înregistrate în contextul monitorizării ex post a Legii nr. 488, numai 12 500 sunt efectiv create, cu un cost unitar de 232 000 EUR pe unitate ocupațională (12). Trebuie luat în considerare impactul ajutoarelor de stat asupra locurilor de muncă existente și, ca atare, în materie de protecție a economiei locale, regionale sau naționale. |
| --- | --- |

3.8.

Există deseori deosebiri între numărul de noi unități ocupaționale care pot fi corelate direct cu măsura respectivă și statisticile prezentate în monitorizările ex post. Autorul unui studiu cu privire la măsurile de sprijinire a întreprinderilor mici și mijlocii luate în Polonia (Trzciński, 2011) arată că, din cele 25 000 de noi locuri de muncă astfel create, numai 10 550 se datorează într-adevăr politicii puse în aplicare (11). La aceeași concluzie ajung și Bondonio și Martini (2012): din cele 89 000 de noi locuri de muncă înregistrate în contextul monitorizării ex post a Legii nr. 488, numai 12 500 sunt efectiv create, cu un cost unitar de 232 000 EUR pe unitate ocupațională (12). Trebuie luat în considerare impactul ajutoarelor de stat asupra locurilor de muncă existente și, ca atare, în materie de protecție a economiei locale, regionale sau naționale.

| 3.9. | Măsurile de sprijinire a întreprinderilor au efecte diferite, în funcție de importanța subvențiilor acordate, de dimensiunea întreprinderii, de zona geografică în care se află aceasta și de tipul de ajutor acordat. Se cuvine ca dovezile empirice produse în contextul analizelor efectuate în materie de evaluare să servească factorilor de decizie din administrația publică, cu scopul de a-și orienta opțiunile și de a înțelege ce tip de acțiune este cel mai adecvat și în ce context. Cele de mai sus arată clar importanța elaborării unor măsuri de ajutor punctuale, în vederea consolidării eficacității și eficienței politicii. |
| --- | --- |

3.9.

Măsurile de sprijinire a întreprinderilor au efecte diferite, în funcție de importanța subvențiilor acordate, de dimensiunea întreprinderii, de zona geografică în care se află aceasta și de tipul de ajutor acordat. Se cuvine ca dovezile empirice produse în contextul analizelor efectuate în materie de evaluare să servească factorilor de decizie din administrația publică, cu scopul de a-și orienta opțiunile și de a înțelege ce tip de acțiune este cel mai adecvat și în ce context. Cele de mai sus arată clar importanța elaborării unor măsuri de ajutor punctuale, în vederea consolidării eficacității și eficienței politicii.

4.   Observații

| 4.1. | Este necesar ca Comisia Europeană să își continue activitatea de sensibilizare cu privire la principiile și metodele cel mai frecvent utilizate în materie de evaluări ale impactului. În special, CESE consideră că este recomandabil ca, în colaborare cu universitățile, institutele de cercetare, partenerii sociali și alte părți interesate, să se organizeze în diferite state membre seminare privind tehnicile de evaluare și metodologiile disponibile. În lumina acestor experiențe, Comisia va putea înțelege mai ușor care sunt piedicile întâmpinate în procesul de punere în aplicare a legislației și va putea interveni punctual în acest sens. |
| --- | --- |

4.1.

Este necesar ca Comisia Europeană să își continue activitatea de sensibilizare cu privire la principiile și metodele cel mai frecvent utilizate în materie de evaluări ale impactului. În special, CESE consideră că este recomandabil ca, în colaborare cu universitățile, institutele de cercetare, partenerii sociali și alte părți interesate, să se organizeze în diferite state membre seminare privind tehnicile de evaluare și metodologiile disponibile. În lumina acestor experiențe, Comisia va putea înțelege mai ușor care sunt piedicile întâmpinate în procesul de punere în aplicare a legislației și va putea interveni punctual în acest sens.

| 4.2. | În ciuda eforturilor Comisiei, care sunt de apreciat, este important ca schemele de ajutoare să facă obiectul unei evaluări, în special atunci când este vorba de ajutoare substanțiale. De asemenea, este esențial să se promoveze o dezbatere metodologică care să aibă scopul de a alătura metodelor de evaluare contrafactuală noi instrumente de măsură care să permită și analiza altor forme de sprijin pentru întreprinderi (sprijin financiar, ajutoare indirecte, politici industriale luate în considerare). |
| --- | --- |

4.2.

În ciuda eforturilor Comisiei, care sunt de apreciat, este important ca schemele de ajutoare să facă obiectul unei evaluări, în special atunci când este vorba de ajutoare substanțiale. De asemenea, este esențial să se promoveze o dezbatere metodologică care să aibă scopul de a alătura metodelor de evaluare contrafactuală noi instrumente de măsură care să permită și analiza altor forme de sprijin pentru întreprinderi (sprijin financiar, ajutoare indirecte, politici industriale luate în considerare).

| 4.3. | CESE insistă asupra nevoii de a se elabora o metodologie adecvată pluralistă în ceea ce privește criteriile și parametrii de evaluare. Comisia afirmă că (13)„acest demers va asigura că sprijinul public stimulează inovarea, tehnologiile ecologice și dezvoltarea capitalului uman, evită producerea de daune asupra mediului și, în cele din urmă, promovează creșterea, ocuparea forței de muncă și competitivitatea UE”. Toate aceste elemente concură la evaluarea impactului ajutoarelor de stat, dincolo de simpla evaluare a costurilor. Parlamentul European solicită să fie inclus în procesul de stabilire a metodologiilor de evaluare, precum și a legislației europene privind ajutoarele de stat, întrucât aceste dispoziții determină în mare măsură opțiunile statelor membre în materie de politică economică. De asemenea, CESE subliniază că este de interes, în scopuri de cercetare, să se asigure accesul liber la datele de evaluare, în vederea îmbunătățirii metodologiei. |
| --- | --- |

4.3.

CESE insistă asupra nevoii de a se elabora o metodologie adecvată pluralistă în ceea ce privește criteriile și parametrii de evaluare. Comisia afirmă că (13)„acest demers va asigura că sprijinul public stimulează inovarea, tehnologiile ecologice și dezvoltarea capitalului uman, evită producerea de daune asupra mediului și, în cele din urmă, promovează creșterea, ocuparea forței de muncă și competitivitatea UE”. Toate aceste elemente concură la evaluarea impactului ajutoarelor de stat, dincolo de simpla evaluare a costurilor. Parlamentul European solicită să fie inclus în procesul de stabilire a metodologiilor de evaluare, precum și a legislației europene privind ajutoarele de stat, întrucât aceste dispoziții determină în mare măsură opțiunile statelor membre în materie de politică economică. De asemenea, CESE subliniază că este de interes, în scopuri de cercetare, să se asigure accesul liber la datele de evaluare, în vederea îmbunătățirii metodologiei.

| 4.4. | Ar fi de dorit ca, în colaborare cu serviciile statistice naționale și europene, Comisia să lanseze un proces de reflecție privind posibilitatea de a constitui, într-un cadru metodologic unic, baze de date fiabile privind ajutoarele acordate întreprinderilor. Acest lucru ar garanta, pe de o parte, sporirea transparenței proceselor decizionale și, pe de altă parte, ar încuraja activitatea de cercetare și măsurare desfășurată atât de administrațiile publice, cât și de cercetătorii interesați. |
| --- | --- |

4.4.

Ar fi de dorit ca, în colaborare cu serviciile statistice naționale și europene, Comisia să lanseze un proces de reflecție privind posibilitatea de a constitui, într-un cadru metodologic unic, baze de date fiabile privind ajutoarele acordate întreprinderilor. Acest lucru ar garanta, pe de o parte, sporirea transparenței proceselor decizionale și, pe de altă parte, ar încuraja activitatea de cercetare și măsurare desfășurată atât de administrațiile publice, cât și de cercetătorii interesați.

| 4.5. | Universitățile și centrele de cercetare ar putea juca un rol decisiv în sensibilizarea față de cultura evaluării și în difuzarea de instrumente de măsurare a politicilor publice noi și mai avansate. În plus, Comisia Europeană ar putea utiliza institutele de cercetare independente ca să efectueze studii de caz cu scopul de a evalua eficacitatea ajutoarelor în anumite domenii, cum ar fi ajutoarele pentru cercetare, dezvoltare și inovare, ajutoarele acordate întreprinderilor mici și mijlocii, ajutoarele pentru sectorul energetic, ajutoarele pentru infrastructuri. |
| --- | --- |

4.5.

Universitățile și centrele de cercetare ar putea juca un rol decisiv în sensibilizarea față de cultura evaluării și în difuzarea de instrumente de măsurare a politicilor publice noi și mai avansate. În plus, Comisia Europeană ar putea utiliza institutele de cercetare independente ca să efectueze studii de caz cu scopul de a evalua eficacitatea ajutoarelor în anumite domenii, cum ar fi ajutoarele pentru cercetare, dezvoltare și inovare, ajutoarele acordate întreprinderilor mici și mijlocii, ajutoarele pentru sectorul energetic, ajutoarele pentru infrastructuri.

| 4.6. | Având în vedere că evaluările impuse de noile regulamente comunitare nu țin seama cum se cuvine de efectele pe care le au politicile de sprijinire a întreprinderilor asupra economiei europene în ansamblu, la sfârșitul actualei perioade de programare (2014-2020), Comisia ar trebui să lanseze un studiu-pilot pe această temă. Ar trebui ca lucrările să includă investigații cu privire la factorii principali determinanți ai cheltuielilor pentru ajutoare, să stabilească relația dintre ajutoarele acordate întreprinderilor și potențialul economic al autorității care acordă subvenția, să identifice legătura dintre politica de coeziune și politica în domeniul concurenței. |
| --- | --- |

4.6.

Având în vedere că evaluările impuse de noile regulamente comunitare nu țin seama cum se cuvine de efectele pe care le au politicile de sprijinire a întreprinderilor asupra economiei europene în ansamblu, la sfârșitul actualei perioade de programare (2014-2020), Comisia ar trebui să lanseze un studiu-pilot pe această temă. Ar trebui ca lucrările să includă investigații cu privire la factorii principali determinanți ai cheltuielilor pentru ajutoare, să stabilească relația dintre ajutoarele acordate întreprinderilor și potențialul economic al autorității care acordă subvenția, să identifice legătura dintre politica de coeziune și politica în domeniul concurenței.

| 4.7. | Prezentul aviz reprezintă un prim pas în contextul lucrărilor CESE privind măsurarea impactului intervențiilor publice de sprijinire a întreprinderilor, și, totodată, un răspuns și un sprijin acordat activităților desfășurate de Comisie pe această temă. CESE consideră însă că este absolut necesar ca dezbaterea să fie extinsă și aprofundată. El va continua să urmărească îndeaproape activitatea Comisiei în acest domeniu și să promoveze cultura evaluării eficacității și eficienței, ori de câte ori va fi posibil. |
| --- | --- |

4.7.

Prezentul aviz reprezintă un prim pas în contextul lucrărilor CESE privind măsurarea impactului intervențiilor publice de sprijinire a întreprinderilor, și, totodată, un răspuns și un sprijin acordat activităților desfășurate de Comisie pe această temă. CESE consideră însă că este absolut necesar ca dezbaterea să fie extinsă și aprofundată. El va continua să urmărească îndeaproape activitatea Comisiei în acest domeniu și să promoveze cultura evaluării eficacității și eficienței, ori de câte ori va fi posibil.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  Discursul rostit la Forumul la nivel înalt al statelor membre de Margrethe Vestager, comisarul UE pentru concurență, la 18 decembrie 2014.

1

(2)  JO L 74, 14.3.2014, p. 1.

2

(3)  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=teilm020&language=fr

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/bibliotheque/briefing/2014/140779/LDM_BRI(2014)140779_REV1_EN.pdf

4

(5)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153019.6%20Competition%20SoE%20Subsidies%20merged.pdf

5

(6)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153031.pdf

6

(7)  http://www.lexxion.de/pdf/ejrr/ejrr_2015_01-005.pdf

7

(8)  Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat (JO L 187, 26.6.2014, p. 1).

8

(9)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/INSR14_18/INSR14_18_FR.pdf

9

(10)  Criscuolo, C., Martin, R., Overman, H. și Van Reenen, J. (2012), The causal effects of an industrial policy („Efectele cauzale ale unei politici industriale”), CEPR Discussion Papers 8818 [Documente de dezbatere ale Centrului de Cercetări Politice și Economice].

10

The causal effects of an industrial policy

(11)  Trzciński, R. (2011), Towards Innovative Economy – Effects of Grants to Enterprises in Poland („Către o economie inovatoare – efectele subvențiilor asupra întreprinderilor în Polonia”), sub îngrijirea lui Jacek Pokorski.

11

Towards Innovative Economy – Effects of Grants to Enterprises in Poland

(12)  Martini, A. și Bondonio, D. (2012), Counterfactual impact evaluation of cohesion policy: impact and cost effectiveness of investment subsidies in Italy („Evaluarea contrafactuală a impactului politicii de coeziune: impactul și eficacitatea costurilor subvențiilor acordate pentru investiții, în Italia”) – raport pentru DG REGIO, Comisia Europeană.

12

Counterfactual impact evaluation of cohesion policy: impact and cost effectiveness of investment subsidies in Italy

(13)  COM(2012) 209 final.

13

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/26

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Economia binelui comun: un model economic sustenabil orientat către coeziune socială”

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/06)

| Raportor: | domnul Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Stefano PALMIERI |

Raportor:

domnul Carlos TRIAS PINTÓ

Coraportor:

domnul Stefano PALMIERI

La 19 februarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

„Economia binelui comun: un model economic sustenabil orientat către coeziune socială.”

(aviz din proprie inițiativă)

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 10 iulie 2015.

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 17 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 144 de voturi pentru, 13 voturi împotrivă și 11 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE consideră că modelul de economie a binelui comun (EBC) (1) a fost conceput pentru a fi inclus în cadrul juridic european și național, în scopul înaintării către piața unică europeană printr-o economie mai etică, bazată pe valorile europene și pe succesele politicilor de responsabilitate socială, și, în plus, prin crearea de sinergii între acestea, care să le consolideze. |
| --- | --- |

1.1.

CESE consideră că modelul de economie a binelui comun (EBC) (1) a fost conceput pentru a fi inclus în cadrul juridic european și național, în scopul înaintării către piața unică europeană printr-o economie mai etică, bazată pe valorile europene și pe succesele politicilor de responsabilitate socială, și, în plus, prin crearea de sinergii între acestea, care să le consolideze.

| 1.2. | Economia binelui comun reprezintă o abordare holistică ale cărei concepte sunt strâns legate de valorile fundamentale ale economiei sociale, ale economiei circulare, ale economiei participative, ale economiei funcționalității, ale economiei bazate pe resurse și ale economiei albastre. |
| --- | --- |

1.2.

Economia binelui comun reprezintă o abordare holistică ale cărei concepte sunt strâns legate de valorile fundamentale ale economiei sociale, ale economiei circulare, ale economiei participative, ale economiei funcționalității, ale economiei bazate pe resurse și ale economiei albastre.

| 1.3. | Economia binelui comun este sprijinită de organizații ale societății civile, de întreprinderi și de mediul universitar și este considerată drept un model viabil, care consolidează valorile europene și coeziunea socială și promovează un sistem economic responsabil. În fapt, EBC a fost susținută de peste 100 de grupuri locale și de aproape 2 000 de întreprinderi (2) și organizații sociale. |
| --- | --- |

1.3.

Economia binelui comun este sprijinită de organizații ale societății civile, de întreprinderi și de mediul universitar și este considerată drept un model viabil, care consolidează valorile europene și coeziunea socială și promovează un sistem economic responsabil. În fapt, EBC a fost susținută de peste 100 de grupuri locale și de aproape 2 000 de întreprinderi (2) și organizații sociale.

| 1.4. | În concordanță cu Strategia Europa 2020, acest model propune trecerea la o „piață etică europeană” ce va promova inovarea socială, va stimula rata de ocupare a forței de muncă și va aduce beneficii pentru mediu. „Piață etică europeană” va putea fi construită prin aplicarea mai multor strategii: |
| --- | --- |

1.4.

În concordanță cu Strategia Europa 2020, acest model propune trecerea la o „piață etică europeană” ce va promova inovarea socială, va stimula rata de ocupare a forței de muncă și va aduce beneficii pentru mediu. „Piață etică europeană” va putea fi construită prin aplicarea mai multor strategii:

| 1.4.1. | Indicatori de măsurare a bunăstării și dezvoltării sociale „dincolo de PIB” (3), cum ar fi produsul binelui comun și bilanțul binelui comun. |
| --- | --- |

1.4.1.

Indicatori de măsurare a bunăstării și dezvoltării sociale „dincolo de PIB” (3), cum ar fi produsul binelui comun și bilanțul binelui comun.

| 1.4.2. | Un proces de elaborare a politicilor care vizează evidențierea întreprinderilor cu cele mai mari contribuții la binele comun, cum ar fi achizițiile publice etice și promovarea comerțului interior etic. |
| --- | --- |

1.4.2.

Un proces de elaborare a politicilor care vizează evidențierea întreprinderilor cu cele mai mari contribuții la binele comun, cum ar fi achizițiile publice etice și promovarea comerțului interior etic.

| 1.4.3. | Promovarea comerțului exterior etic ca „marcă Europa”. În acest fel, Europa va pregăti terenul pentru a fi recunoscută ca o piață etică iar întreprinderile europene vor conduce piața etică mondială și vor contribui la consolidarea drepturilor omului, a standardelor de muncă și a protecției mediului în întreaga lume. |
| --- | --- |

1.4.3.

Promovarea comerțului exterior etic ca „marcă Europa”. În acest fel, Europa va pregăti terenul pentru a fi recunoscută ca o piață etică iar întreprinderile europene vor conduce piața etică mondială și vor contribui la consolidarea drepturilor omului, a standardelor de muncă și a protecției mediului în întreaga lume.

| 1.4.4. | Încurajarea tuturor tipurilor de antreprenori care înființează organizații menite să contribuie la binele comun. |
| --- | --- |

1.4.4.

Încurajarea tuturor tipurilor de antreprenori care înființează organizații menite să contribuie la binele comun.

| 1.4.5. | Încurajarea consumului etic și ridicarea nivelului de conștientizare în rândul consumatorilor europeni. |
| --- | --- |

1.4.5.

Încurajarea consumului etic și ridicarea nivelului de conștientizare în rândul consumatorilor europeni.

| 1.4.6. | Creșterea diversității ecosistemului financiar prin promovarea unor rețele de bănci și burse etice în întreaga UE. |
| --- | --- |

1.4.6.

Creșterea diversității ecosistemului financiar prin promovarea unor rețele de bănci și burse etice în întreaga UE.

| 1.5. | CESE solicită Comisiei Europene ca, în cadrul strategiei reînnoite privind RSI, să facă un pas calitativ pentru a recompensa (în ceea ce privește achizițiile publice, accesul la piețele externe, avantajele fiscale etc.) întreprinderile care pot face dovada unei performanțe etice mai ridicate. |
| --- | --- |

1.5.

CESE solicită Comisiei Europene ca, în cadrul strategiei reînnoite privind RSI, să facă un pas calitativ pentru a recompensa (în ceea ce privește achizițiile publice, accesul la piețele externe, avantajele fiscale etc.) întreprinderile care pot face dovada unei performanțe etice mai ridicate.

2.   Introducere

| 2.1. | Economia și, implicit, politica economică joacă un rol esențial în societatea contemporană, devenind piatra unghiulară a succesului sau eșecului pentru restul politicilor fundamentale pentru bunăstarea cetățenilor: cele educaționale, în domeniul sănătății și al serviciilor sociale, culturale, de mediu, tehnologice sau de inovare. Toate depind în mare măsură de situația economică din diferitele domenii. |
| --- | --- |

2.1.

Economia și, implicit, politica economică joacă un rol esențial în societatea contemporană, devenind piatra unghiulară a succesului sau eșecului pentru restul politicilor fundamentale pentru bunăstarea cetățenilor: cele educaționale, în domeniul sănătății și al serviciilor sociale, culturale, de mediu, tehnologice sau de inovare. Toate depind în mare măsură de situația economică din diferitele domenii.

| 2.2. | Criza, care are în continuare un impact negativ asupra economiilor statelor membre și asupra calității vieții populației din Europa, a scos în evidență slaba reziliență a sistemului socioeconomic al UE. |
| --- | --- |

2.2.

Criza, care are în continuare un impact negativ asupra economiilor statelor membre și asupra calității vieții populației din Europa, a scos în evidență slaba reziliență a sistemului socioeconomic al UE.

| 2.3. | Pe de altă parte, conform sondajului mondial din 2014 al Confederației Internaționale a Sindicatelor (ITUC) (4), nu există nicio țară în care majoritatea cetățenilor să considere că sistemul economic este corect. Astfel, patru din cinci persoane (78 %) sunt convinse că sistemul economic îi favorizează pe cei bogați. De asemenea, 88 % dintre germani și 90 % dintre austrieci doresc „o nouă ordine economică” (conform sondajului realizat de Fundația Bertelsmann (5)) și, fără nicio îndoială, aceste date se confirmă și în țările care au avut cel mai mult de suferit de pe urma crizei economice, cum ar fi Grecia, Portugalia, Irlanda, Spania și Italia. |
| --- | --- |

2.3.

Pe de altă parte, conform sondajului mondial din 2014 al Confederației Internaționale a Sindicatelor (ITUC) (4), nu există nicio țară în care majoritatea cetățenilor să considere că sistemul economic este corect. Astfel, patru din cinci persoane (78 %) sunt convinse că sistemul economic îi favorizează pe cei bogați. De asemenea, 88 % dintre germani și 90 % dintre austrieci doresc „o nouă ordine economică” (conform sondajului realizat de Fundația Bertelsmann (5)) și, fără nicio îndoială, aceste date se confirmă și în țările care au avut cel mai mult de suferit de pe urma crizei economice, cum ar fi Grecia, Portugalia, Irlanda, Spania și Italia.

| 2.4. | Ținând cont de progresele înregistrate de Comisie în materie de inovare socială, de avizul CESE SC/39 „Bilanțul Strategiei Europa 2020”, de raportul privind evaluarea la jumătatea perioadei a Strategiei Europa 2020 și de inițiativa Grupului de coordonare Europa 2020 „Despre fericire – dincolo de PIB”, este evident că, în cazul în care dorim să susținem în mod eficient competitivitatea economică și coeziunea socială, este nevoie de o schimbare de paradigmă, astfel încât obiectivele economice, sociale și de mediu să devină cu adevărat interdependente și să se ajungă la un echilibru mai bun între aspectele calitative și cele cantitative ale dezvoltării, mulțumită abordării holistice. |
| --- | --- |

2.4.

Ținând cont de progresele înregistrate de Comisie în materie de inovare socială, de avizul CESE SC/39 „Bilanțul Strategiei Europa 2020”, de raportul privind evaluarea la jumătatea perioadei a Strategiei Europa 2020 și de inițiativa Grupului de coordonare Europa 2020 „Despre fericire – dincolo de PIB”, este evident că, în cazul în care dorim să susținem în mod eficient competitivitatea economică și coeziunea socială, este nevoie de o schimbare de paradigmă, astfel încât obiectivele economice, sociale și de mediu să devină cu adevărat interdependente și să se ajungă la un echilibru mai bun între aspectele calitative și cele cantitative ale dezvoltării, mulțumită abordării holistice.

| 2.5. | Modelul „economiei binelui comun” (EBC) reprezintă un element complementar adecvat, susținut de societatea europeană. Obiectivele și valorile lui depășesc propunerile convenționale ale responsabilității sociale și viziunea sa holistică îi conferă capacitatea de a aduce laolaltă o gamă foarte largă de actori din cadrul societății. |
| --- | --- |

2.5.

Modelul „economiei binelui comun” (EBC) reprezintă un element complementar adecvat, susținut de societatea europeană. Obiectivele și valorile lui depășesc propunerile convenționale ale responsabilității sociale și viziunea sa holistică îi conferă capacitatea de a aduce laolaltă o gamă foarte largă de actori din cadrul societății.

| 2.6. | În numai patru ani, EBC a devenit o mișcare socială, susținută de peste 100 de grupări locale, de aproape 2 000 de întreprinderi și organizații sociale și de un număr din ce în ce mai mare de universități din țări precum Austria, Germania, Elveția, Italia și Spania. În plus, regiunea Tirolului de Sud din Italia și mai multe guverne locale din diferite țări europene au adoptat modelul de EBC pentru a-l aplica pe teritoriul lor. |
| --- | --- |

2.6.

În numai patru ani, EBC a devenit o mișcare socială, susținută de peste 100 de grupări locale, de aproape 2 000 de întreprinderi și organizații sociale și de un număr din ce în ce mai mare de universități din țări precum Austria, Germania, Elveția, Italia și Spania. În plus, regiunea Tirolului de Sud din Italia și mai multe guverne locale din diferite țări europene au adoptat modelul de EBC pentru a-l aplica pe teritoriul lor.

3.   Economia binelui comun: obiectiv, valori, strategii și indicatori

| 3.1. | Obiectivul unei societăți trebuie să fie binele comun al tuturor membrilor săi și al fiecăruia dintre ei, în conformitate cu prevederile constituționale. |
| --- | --- |

3.1.

Obiectivul unei societăți trebuie să fie binele comun al tuturor membrilor săi și al fiecăruia dintre ei, în conformitate cu prevederile constituționale.

| 3.2. | În conformitate cu orientările prevăzute la articolul 3 alineatele (1), (2) și (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (6), principala propunere a modelului EBC este ca
  economia să se pună în slujba cetățenilor
  , adică a binelui comun. Pentru atingerea acestui obiectiv, trebuie să se pornească de la premisa că banii și capitalul reprezintă instrumente importante de schimb comercial și investiții, însă nu constituie în niciun caz un scop în sine. |
| --- | --- |

3.2.

În conformitate cu orientările prevăzute la articolul 3 alineatele (1), (2) și (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (6), principala propunere a modelului EBC este ca
  economia să se pună în slujba cetățenilor
  , adică a binelui comun. Pentru atingerea acestui obiectiv, trebuie să se pornească de la premisa că banii și capitalul reprezintă instrumente importante de schimb comercial și investiții, însă nu constituie în niciun caz un scop în sine.

| 3.3. | Modelul economic aflat în slujba binelui comun se va baza pe valori unanim recunoscute drept universale: demnitate umană, solidaritate, durabilitate ecologică, justiție socială, transparență și participare democratică. |
| --- | --- |

3.3.

Modelul economic aflat în slujba binelui comun se va baza pe valori unanim recunoscute drept universale: demnitate umană, solidaritate, durabilitate ecologică, justiție socială, transparență și participare democratică.

| 3.4. | Recunoașterea binelui comun ca țel central al economiei necesită o metodă specifică de măsurare a succesului economic ținând seama de obiectiv, nu doar de mijloace: prin produsul binelui comun, prin bilanțul binelui comun și prin evaluarea bonității binelui comun, care vin în completarea PIB-ului, a bilanțului și, respectiv, a bonității financiare. |
| --- | --- |

3.4.

Recunoașterea binelui comun ca țel central al economiei necesită o metodă specifică de măsurare a succesului economic ținând seama de obiectiv, nu doar de mijloace: prin produsul binelui comun, prin bilanțul binelui comun și prin evaluarea bonității binelui comun, care vin în completarea PIB-ului, a bilanțului și, respectiv, a bonității financiare.

| 3.5. | EBC este un model holistic ce își propune integrarea economiei în contextul social, cultural și ecologic al societății europene. După cum se poate observa din tabelul de mai jos, modelul EBC reflectă valorile fundamentale ale diferitelor propuneri economice:











  VALORILE EBC/MODELE | Demnitate umană | Solidaritate/ cooperare | Durabilitatea mediului | Dreptate socială | Democrație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Economie socială | X | X | X | X | X |
| Economie circulară | | | X | | |
| Economie colaborativă | | X | | | X |
| Economia funcționalității | | X | X | | |
| Economie bazată pe resurse | | | X | X | |
| Economie albastră | | | X | | |

3.5.

EBC este un model holistic ce își propune integrarea economiei în contextul social, cultural și ecologic al societății europene. După cum se poate observa din tabelul de mai jos, modelul EBC reflectă valorile fundamentale ale diferitelor propuneri economice:

VALORILE EBC/MODELE

Demnitate umană

Solidaritate/ cooperare

Durabilitatea mediului

Dreptate socială

Democrație

Economie socială

X

X

X

X

X

Economie circulară

X

Economie colaborativă

X

X

Economia funcționalității

X

X

Economie bazată pe resurse

X

X

Economie albastră

X

Sursă: concepție proprie.

| 3.6. | EBC se prezintă ca un model economic care poate contribui la succesul Strategiei Europa 2020, în special:






  — | prin creșterea ratei de ocupare a forței de muncă și prin îmbunătățirea calității locurilor de muncă existente (valorile „demnitate umană” și „justiție socială”); |
| --- | --- | --- |

3.6.

EBC se prezintă ca un model economic care poate contribui la succesul Strategiei Europa 2020, în special:

—

prin creșterea ratei de ocupare a forței de muncă și prin îmbunătățirea calității locurilor de muncă existente (valorile „demnitate umană” și „justiție socială”);

| — | prin promovarea inovării sociale în societatea civilă, în lumea afacerilor și pe scena politică (valorile „participare și democrație”); |
| --- | --- |

—

prin promovarea inovării sociale în societatea civilă, în lumea afacerilor și pe scena politică (valorile „participare și democrație”);

| — | prin reducerea emisiilor de CO2, promovarea energiei regenerabile, îmbunătățirea eficienței energetice și reducerea consumului de energie (valoarea „durabilitate ecologică”); |
| --- | --- |

—

prin reducerea emisiilor de CO2, promovarea energiei regenerabile, îmbunătățirea eficienței energetice și reducerea consumului de energie (valoarea „durabilitate ecologică”);

| — | prin reducerea numărului de persoane expuse riscului de sărăcie sau aflate în situație de excluziune socială (valorile „solidaritate” și „justiție socială”). |
| --- | --- |

—

prin reducerea numărului de persoane expuse riscului de sărăcie sau aflate în situație de excluziune socială (valorile „solidaritate” și „justiție socială”).

| 3.6.1. | EBC este un proces de „inovare socială” și spirit antreprenorial pozitiv, util pentru a promova și sprijini noi idei, care să soluționeze nevoile sociale, să creeze noi relații sociale și, în același timp, să consolideze crearea de valoare economică. În acest context, „inovare” se referă la capacitatea de a genera și a pune în aplicare idei care să demonstreze capacitatea de a produce valoare; „social” se referă la aspecte cum ar fi calitatea vieții, solidaritatea, fericirea și bunăstarea. |
| --- | --- |

3.6.1.

EBC este un proces de „inovare socială” și spirit antreprenorial pozitiv, util pentru a promova și sprijini noi idei, care să soluționeze nevoile sociale, să creeze noi relații sociale și, în același timp, să consolideze crearea de valoare economică. În acest context, „inovare” se referă la capacitatea de a genera și a pune în aplicare idei care să demonstreze capacitatea de a produce valoare; „social” se referă la aspecte cum ar fi calitatea vieții, solidaritatea, fericirea și bunăstarea.

| 3.7. | EBC este un instrument ce servește la instituirea unui sistem socioeconomic rezilient, care poate oferi societății civile europene „protecție și dezvoltare”, care contribuie la găsirea unor soluții și, în măsura posibilului, la prevenirea crizelor, precum și la mutațiile economice și sociale. EBC reprezintă metoda prin care reziliența este plasată în centrul proceselor de sprijinire a tranziției de la criză la redresare și dezvoltare. |
| --- | --- |

3.7.

EBC este un instrument ce servește la instituirea unui sistem socioeconomic rezilient, care poate oferi societății civile europene „protecție și dezvoltare”, care contribuie la găsirea unor soluții și, în măsura posibilului, la prevenirea crizelor, precum și la mutațiile economice și sociale. EBC reprezintă metoda prin care reziliența este plasată în centrul proceselor de sprijinire a tranziției de la criză la redresare și dezvoltare.

| 3.7.1. | Reziliența este un factor determinant pentru capacitatea societății civile de a reacționa la schimbări majore și de a face față unor tensiuni și situații de criză neprevăzute. Există, de bună seamă, modalități de pregătire a societății civile pentru a evita crizele și pentru a le face față, dar ele necesită o gestionare mai eficientă și o cooperare mai strânsă a tuturor nivelurilor care reprezintă interesele instituționale, economice și sociale. |
| --- | --- |

3.7.1.

Reziliența este un factor determinant pentru capacitatea societății civile de a reacționa la schimbări majore și de a face față unor tensiuni și situații de criză neprevăzute. Există, de bună seamă, modalități de pregătire a societății civile pentru a evita crizele și pentru a le face față, dar ele necesită o gestionare mai eficientă și o cooperare mai strânsă a tuturor nivelurilor care reprezintă interesele instituționale, economice și sociale.

| 3.8. | Consolidarea capacității partenerilor economici și sociali de a absorbi, gestiona și preveni efectele crizelor și ale schimbărilor structurale este un element esențial pentru societatea civilă în ceea ce privește sprijinul acordat pentru atingerea unor standarde de viață corespunzătoare nevoilor populației. Astfel, este sprijinită și competitivitatea economică a UE, în vederea coeziunii sociale și a sustenabilității, cu scopul de a nu limita posibilitățile care se oferă generațiilor viitoare. |
| --- | --- |

3.8.

Consolidarea capacității partenerilor economici și sociali de a absorbi, gestiona și preveni efectele crizelor și ale schimbărilor structurale este un element esențial pentru societatea civilă în ceea ce privește sprijinul acordat pentru atingerea unor standarde de viață corespunzătoare nevoilor populației. Astfel, este sprijinită și competitivitatea economică a UE, în vederea coeziunii sociale și a sustenabilității, cu scopul de a nu limita posibilitățile care se oferă generațiilor viitoare.

| 3.9. | Pentru punerea în aplicare a acestor premise, modelul EBC se bazează pe participarea directă a persoanelor, atât în domeniul afacerilor, cât și în domeniul politic. Instrumente precum raportarea cu privire la binele comun, bilanțul binelui comun și, în special, indicele binelui comun municipal se bazează pe implicarea activă a tuturor grupurilor de părți interesate. |
| --- | --- |

3.9.

Pentru punerea în aplicare a acestor premise, modelul EBC se bazează pe participarea directă a persoanelor, atât în domeniul afacerilor, cât și în domeniul politic. Instrumente precum raportarea cu privire la binele comun, bilanțul binelui comun și, în special, indicele binelui comun municipal se bazează pe implicarea activă a tuturor grupurilor de părți interesate.

4.   Trecerea la construirea unei „piețe etice europene”

| 4.1. | Ca urmare a efectelor negative ale recentei crize economice și financiare, cetățenii europeni manifestă o toleranță mai scăzută la aspecte precum scăderea salariilor, reduceri în materie de servicii și prestații sociale, degradarea mediului, incertitudine economică și cu privire la locul de muncă sau ponderea tot mai scăzută a drepturilor lor sociale și, de asemenea, a drepturilor lor în calitate de consumatori și utilizatori. |
| --- | --- |

4.1.

Ca urmare a efectelor negative ale recentei crize economice și financiare, cetățenii europeni manifestă o toleranță mai scăzută la aspecte precum scăderea salariilor, reduceri în materie de servicii și prestații sociale, degradarea mediului, incertitudine economică și cu privire la locul de muncă sau ponderea tot mai scăzută a drepturilor lor sociale și, de asemenea, a drepturilor lor în calitate de consumatori și utilizatori.

| 4.2. | În același timp, politicile de responsabilitate socială a întreprinderilor, cu caracter voluntar și prea restrânse, care nu oferă suficiente informații relevante, au nevoie de un nou impuls, întrucât: în cadrul multor mari întreprinderi se adâncesc diferențele salariale, femeile care au acces la procesul decizional sunt în minoritate, iar angajamentul în ceea ce privește dezvoltarea carierei profesionale a lucrătorilor tineri nu mai este susținut cu fermitate. |
| --- | --- |

4.2.

În același timp, politicile de responsabilitate socială a întreprinderilor, cu caracter voluntar și prea restrânse, care nu oferă suficiente informații relevante, au nevoie de un nou impuls, întrucât: în cadrul multor mari întreprinderi se adâncesc diferențele salariale, femeile care au acces la procesul decizional sunt în minoritate, iar angajamentul în ceea ce privește dezvoltarea carierei profesionale a lucrătorilor tineri nu mai este susținut cu fermitate.

| 4.3. | La rândul lor, antreprenorii și IMM-urile se confruntă cu concurența neloială și cu practicile lipsite de etică, care au făcut ca multe dintre aceste întreprinderi să lupte pentru supraviețuire. În general, populația cere o economie bazată pe valori care, teoretic, sunt consacrate în Constituție. |
| --- | --- |

4.3.

La rândul lor, antreprenorii și IMM-urile se confruntă cu concurența neloială și cu practicile lipsite de etică, care au făcut ca multe dintre aceste întreprinderi să lupte pentru supraviețuire. În general, populația cere o economie bazată pe valori care, teoretic, sunt consacrate în Constituție.

| 4.4. | Starea de dezangajare socială se traduce printr-o pierdere a încrederii cetățenilor în instituții și în reprezentanții lor. Pentru recâștigarea acestei încrederi indispensabile și pentru consolidarea coeziunii sociale și teritoriale, Uniunea va trebui să-și regândească politicile și să definească o nouă strategie, în conformitate cu exigențele și valorile cetățenilor. |
| --- | --- |

4.4.

Starea de dezangajare socială se traduce printr-o pierdere a încrederii cetățenilor în instituții și în reprezentanții lor. Pentru recâștigarea acestei încrederi indispensabile și pentru consolidarea coeziunii sociale și teritoriale, Uniunea va trebui să-și regândească politicile și să definească o nouă strategie, în conformitate cu exigențele și valorile cetățenilor.

| 4.5. | În acest sens, avizul CESE privind analiza anuală a creșterii pentru 2014 prevede ca tabloul de bord al indicatorilor sociali să fie inclus în semestrul european în mod proactiv, la egalitate cu indicatorii macroeconomici și bugetari. Obiectivele, metodele și instrumentele semestrului european ar trebui să includă în continuare ecologizarea proceselor industriale existente pentru fiecare ramură industrială și ecologizarea întregii economii, pentru a se asigura ieșirea din criză pe baza unui model de dezvoltare mai durabil. |
| --- | --- |

4.5.

În acest sens, avizul CESE privind analiza anuală a creșterii pentru 2014 prevede ca tabloul de bord al indicatorilor sociali să fie inclus în semestrul european în mod proactiv, la egalitate cu indicatorii macroeconomici și bugetari. Obiectivele, metodele și instrumentele semestrului european ar trebui să includă în continuare ecologizarea proceselor industriale existente pentru fiecare ramură industrială și ecologizarea întregii economii, pentru a se asigura ieșirea din criză pe baza unui model de dezvoltare mai durabil.

| 4.6. | De aceea, modelul de EBC propune să se facă trecerea către o „piață etică europeană”, în cadrul căreia politicile economice și comerciale să se alinieze la cultura și la valorile unanim recunoscute drept universale. Prin această strategie, economia și întreprinderile europene își vor recupera „imaginea de marcă” internațională, ca organizații ce constituie un exemplu demn de urmat în ceea ce privește protecția și promovarea drepturilor omului, calitatea și sensul muncii, precum și protecția mediului. |
| --- | --- |

4.6.

De aceea, modelul de EBC propune să se facă trecerea către o „piață etică europeană”, în cadrul căreia politicile economice și comerciale să se alinieze la cultura și la valorile unanim recunoscute drept universale. Prin această strategie, economia și întreprinderile europene își vor recupera „imaginea de marcă” internațională, ca organizații ce constituie un exemplu demn de urmat în ceea ce privește protecția și promovarea drepturilor omului, calitatea și sensul muncii, precum și protecția mediului.

| 4.7. | Prin urmare, vor fi recunoscute organizațiile care comercializează produse și servicii în temeiul unor criterii etice și care contribuie la binele comun. Mai precis, nu vor mai intra în zona rentabilității produsele și serviciile care nu garantează un nivel etic minim de-a lungul lanțului valoric. |
| --- | --- |

4.7.

Prin urmare, vor fi recunoscute organizațiile care comercializează produse și servicii în temeiul unor criterii etice și care contribuie la binele comun. Mai precis, nu vor mai intra în zona rentabilității produsele și serviciile care nu garantează un nivel etic minim de-a lungul lanțului valoric.

| 4.8. | În rezumat, modelul de EBC corespunde propunerilor tradiționale formulate în contextul responsabilității sociale a întreprinderilor (RSI) în ceea ce privește valorile, dar merge mai departe în ceea ce privește obiectivele și metodologia. În Europa, RSI a fost întemeiată cu precădere pe principiul „restituirii către societate a unei părți din beneficiul obținut de la aceasta”, înainte ca atenția să se concentreze asupra obiectivului de „stimulare a creării unor valori comune pentru proprietari/acționari, pentru alte părți interesate și pentru societate în general” (7). Din acest motiv, din păcate, un număr semnificativ de întreprinderi au redus RSI doar la desfășurarea unor activități filantropice sau în domeniul relațiilor publice. |
| --- | --- |

4.8.

În rezumat, modelul de EBC corespunde propunerilor tradiționale formulate în contextul responsabilității sociale a întreprinderilor (RSI) în ceea ce privește valorile, dar merge mai departe în ceea ce privește obiectivele și metodologia. În Europa, RSI a fost întemeiată cu precădere pe principiul „restituirii către societate a unei părți din beneficiul obținut de la aceasta”, înainte ca atenția să se concentreze asupra obiectivului de „stimulare a creării unor valori comune pentru proprietari/acționari, pentru alte părți interesate și pentru societate în general” (7). Din acest motiv, din păcate, un număr semnificativ de întreprinderi au redus RSI doar la desfășurarea unor activități filantropice sau în domeniul relațiilor publice.

5.   Strategii de pus în aplicare pentru construirea unei piețe etice europene

| 5.1. | Au fost propuse mai multe strategii de construire a unei piețe etice europene. Foaia de parcurs va începe cu evaluarea contribuțiilor întreprinderilor la binele comun și cu convergența către o raportare nefinanciară europeană. În continuare, societatea civilă europeană va fi informată cu privire la performanța întreprinderilor prin elaborarea unor etichete etice. Procesul de elaborare a politicilor va scoate în evidență întreprinderile care contribuie în mai mare măsură la binele comun, prin achiziții publice etice și prin politici care să vizeze construirea unei piețe etice interne și externe. În cele din urmă, spiritul întreprinzător, consumul și politicile bancare vor fi, de asemenea, aliniate la principiile binelui comun. Toate acestea vor avea loc prin evitarea sarcinilor administrative excesive și prin utilizarea mecanismelor de piață. |
| --- | --- |

5.1.

Au fost propuse mai multe strategii de construire a unei piețe etice europene. Foaia de parcurs va începe cu evaluarea contribuțiilor întreprinderilor la binele comun și cu convergența către o raportare nefinanciară europeană. În continuare, societatea civilă europeană va fi informată cu privire la performanța întreprinderilor prin elaborarea unor etichete etice. Procesul de elaborare a politicilor va scoate în evidență întreprinderile care contribuie în mai mare măsură la binele comun, prin achiziții publice etice și prin politici care să vizeze construirea unei piețe etice interne și externe. În cele din urmă, spiritul întreprinzător, consumul și politicile bancare vor fi, de asemenea, aliniate la principiile binelui comun. Toate acestea vor avea loc prin evitarea sarcinilor administrative excesive și prin utilizarea mecanismelor de piață.

| 5.2. | Măsurarea contribuției întreprinderilor la binele comun, prin realizarea unui bilanț al binelui comun. Bilanțul binelui comun măsoară componenta nefinanciară a succesului unei întreprinderi: succesul etic al unei întreprinderi și contribuția ei la binele comun. În versiunea actuală, BBC măsoară valorile constituționale mai importante: demnitatea, solidaritatea, durabilitatea, justiția și participarea democratică, adică rezultatele obținute pe plan etic față de toate grupurile de contact. |
| --- | --- |

5.2.

Măsurarea contribuției întreprinderilor la binele comun, prin realizarea unui bilanț al binelui comun. Bilanțul binelui comun măsoară componenta nefinanciară a succesului unei întreprinderi: succesul etic al unei întreprinderi și contribuția ei la binele comun. În versiunea actuală, BBC măsoară valorile constituționale mai importante: demnitatea, solidaritatea, durabilitatea, justiția și participarea democratică, adică rezultatele obținute pe plan etic față de toate grupurile de contact.

| 5.3. | Pentru a merge cu un pas mai departe decât RSI clasică, mișcarea EBC propune ca bilanțul să întrunească opt „metacriterii”, și anume, să fie: 1. universal; 2. măsurabil în puncte neutre; 3. comparabil între întreprinderi; 4. inteligibil pentru toate părțile interesate; 5. public; 6. supus unei auditări externe; 7. obligatoriu; 8. să aibă caracter juridic obligatoriu: cu cât sunt mai bune rezultatele obținute, cu atât scad impozitele, taxele, dobânzile etc., conform devizei: „Prin etică, pe calea succesului”. |
| --- | --- |

5.3.

Pentru a merge cu un pas mai departe decât RSI clasică, mișcarea EBC propune ca bilanțul să întrunească opt „metacriterii”, și anume, să fie: 1. universal; 2. măsurabil în puncte neutre; 3. comparabil între întreprinderi; 4. inteligibil pentru toate părțile interesate; 5. public; 6. supus unei auditări externe; 7. obligatoriu; 8. să aibă caracter juridic obligatoriu: cu cât sunt mai bune rezultatele obținute, cu atât scad impozitele, taxele, dobânzile etc., conform devizei: „Prin etică, pe calea succesului”.

| 5.4. | În contextul mișcării EBC, peste 200 de IMM-uri au întocmit un BBC până la etapa finală: evaluarea inter pares sau auditul extern. Trecerea la un bilanț obligatoriu se poate face treptat. UE a făcut recent un prim pas, prin Directiva privind raportarea nefinanciară. Al doilea pas ar putea consta în a include în directivă doar standardele care corespund pe deplin metacriteriilor enumerate mai sus și în a acorda avantaje legale în funcție de rezultat. Ulterior, celelalte standarde ar putea fi cumulate într-unul singur, care va fi componenta nefinanciară a bilanțului obligatoriu al întreprinderilor. Acest bilanț „universal” (financiar și nefinanciar) ar deveni legitimația de acces pe piața etică comună a viitorului. |
| --- | --- |

5.4.

În contextul mișcării EBC, peste 200 de IMM-uri au întocmit un BBC până la etapa finală: evaluarea inter pares sau auditul extern. Trecerea la un bilanț obligatoriu se poate face treptat. UE a făcut recent un prim pas, prin Directiva privind raportarea nefinanciară. Al doilea pas ar putea consta în a include în directivă doar standardele care corespund pe deplin metacriteriilor enumerate mai sus și în a acorda avantaje legale în funcție de rezultat. Ulterior, celelalte standarde ar putea fi cumulate într-unul singur, care va fi componenta nefinanciară a bilanțului obligatoriu al întreprinderilor. Acest bilanț „universal” (financiar și nefinanciar) ar deveni legitimația de acces pe piața etică comună a viitorului.

| 5.5. | Etichetarea etică. EBC prevede obligativitatea raportării datelor cu privire la comportamentul etic pentru toate produsele vândute pe piața comună europeană, printr-o etichetare etică comună prin care se furnizează informații cu privire la contribuția întreprinderii la binele comun. Etichetarea ar putea evidenția – de exemplu, în cinci culori diferite – rezultatul bilanțului binelui comun. Prin intermediul Codului QR (Quick Response), consumatorul ar putea avea acces la detaliile bilanțului. |
| --- | --- |

5.5.

Etichetarea etică. EBC prevede obligativitatea raportării datelor cu privire la comportamentul etic pentru toate produsele vândute pe piața comună europeană, printr-o etichetare etică comună prin care se furnizează informații cu privire la contribuția întreprinderii la binele comun. Etichetarea ar putea evidenția – de exemplu, în cinci culori diferite – rezultatul bilanțului binelui comun. Prin intermediul Codului QR (Quick Response), consumatorul ar putea avea acces la detaliile bilanțului.

| 5.6. | Achiziții publice etice. În contextul achizițiilor publice, se va acorda prioritate organizațiilor care, în bilanțurile lor pentru binele comun, fac dovada unei contribuții sporite la acesta. Achizițiile publice din Europa pot acționa ca un catalizator pentru dezvoltarea pieței etice europene, prin adoptarea unor criterii legate de contribuția la binele comun și de calitatea amprentei sociale și a celei ecologice prevăzute de Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8), precum și de punerea în aplicare a clauzei sociale corespunzătoare. |
| --- | --- |

5.6.

Achiziții publice etice. În contextul achizițiilor publice, se va acorda prioritate organizațiilor care, în bilanțurile lor pentru binele comun, fac dovada unei contribuții sporite la acesta. Achizițiile publice din Europa pot acționa ca un catalizator pentru dezvoltarea pieței etice europene, prin adoptarea unor criterii legate de contribuția la binele comun și de calitatea amprentei sociale și a celei ecologice prevăzute de Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8), precum și de punerea în aplicare a clauzei sociale corespunzătoare.

| 5.7. | Comerț interior etic. Va fi stimulat comerțul interior liber în cadrul organizațiilor care, în bilanțurile lor pentru binele comun, pot face dovada celei mai mari contribuții la acesta. În primul rând, va fi facilitată libera circulație și comercializarea produselor și serviciilor întreprinderilor europene care fac dovada respectării standardelor etice minime instituite pe piața etică europeană. În al doilea rând, vor fi facilitate importul de produse, investițiile și prestarea de servicii de către întreprinderile din țări terțe care pot să facă dovada respectării standardelor etice minime instituite pe piața etică europeană. Prin urmare, politicile tarifare și fiscale referitoare la comerțul intern și la importuri vor depinde de comportamentul etic demonstrat de întreprinderi. |
| --- | --- |

5.7.

Comerț interior etic. Va fi stimulat comerțul interior liber în cadrul organizațiilor care, în bilanțurile lor pentru binele comun, pot face dovada celei mai mari contribuții la acesta. În primul rând, va fi facilitată libera circulație și comercializarea produselor și serviciilor întreprinderilor europene care fac dovada respectării standardelor etice minime instituite pe piața etică europeană. În al doilea rând, vor fi facilitate importul de produse, investițiile și prestarea de servicii de către întreprinderile din țări terțe care pot să facă dovada respectării standardelor etice minime instituite pe piața etică europeană. Prin urmare, politicile tarifare și fiscale referitoare la comerțul intern și la importuri vor depinde de comportamentul etic demonstrat de întreprinderi.

| 5.8. | Comerț etic la nivel internațional. Comportamentul etic și contribuția la binele comun trebuie să fie semnele distinctive ale economiei europene, să reprezinte, cu alte cuvinte, „marca Europa”. Întreprinderile europene, ca ambasadoare ale societății, culturii și valorilor europene, trebuie să garanteze acest comportament etic și să îl poată demonstra cu ajutorul bilanțului. Prin urmare, politicile Uniunii Europene de promovare a comerțului exterior (programele de ajutoare pentru comerț exterior, standarde etice pentru normele comerciale etc.) trebuie să susțină în primul rând întreprinderile care fac dovada celei mai mari contribuții la binele comun. |
| --- | --- |

5.8.

Comerț etic la nivel internațional. Comportamentul etic și contribuția la binele comun trebuie să fie semnele distinctive ale economiei europene, să reprezinte, cu alte cuvinte, „marca Europa”. Întreprinderile europene, ca ambasadoare ale societății, culturii și valorilor europene, trebuie să garanteze acest comportament etic și să îl poată demonstra cu ajutorul bilanțului. Prin urmare, politicile Uniunii Europene de promovare a comerțului exterior (programele de ajutoare pentru comerț exterior, standarde etice pentru normele comerciale etc.) trebuie să susțină în primul rând întreprinderile care fac dovada celei mai mari contribuții la binele comun.

| 5.9. | Antreprenori pentru binele comun. Promovarea spiritului antreprenorial este esențială pentru a asigura sustenabilitatea economică a Uniunii Europene. De asemenea, inovarea socială, prin definiție, ar trebui să fie orientată către oferirea de produse și servicii care contribuie la binele comun al societății. Astfel, politicile care promovează spiritul antreprenorial pe piața etică europeană vor încuraja crearea de întreprinderi și formarea profesională a antreprenorilor, pe baza unor valori precum demnitatea umană, solidaritatea, durabilitatea ecologică, justiția socială și participarea democratică. În toate orașele (binelui comun) se pot înființa platforme ale binelui comun în care să ia naștere întreprinderi care fie că iau în considerare de la bun început realizarea bilanțului, fie se constituie direct ca „întreprinderi ale binelui comun”. |
| --- | --- |

5.9.

Antreprenori pentru binele comun. Promovarea spiritului antreprenorial este esențială pentru a asigura sustenabilitatea economică a Uniunii Europene. De asemenea, inovarea socială, prin definiție, ar trebui să fie orientată către oferirea de produse și servicii care contribuie la binele comun al societății. Astfel, politicile care promovează spiritul antreprenorial pe piața etică europeană vor încuraja crearea de întreprinderi și formarea profesională a antreprenorilor, pe baza unor valori precum demnitatea umană, solidaritatea, durabilitatea ecologică, justiția socială și participarea democratică. În toate orașele (binelui comun) se pot înființa platforme ale binelui comun în care să ia naștere întreprinderi care fie că iau în considerare de la bun început realizarea bilanțului, fie se constituie direct ca „întreprinderi ale binelui comun”.

| 5.10. | Consumatori și promovarea consumului etic. Succesul pieței etice europene va depinde de cererea din partea consumatorilor europeni de bunuri și servicii care să contribuie la binele comun. Va fi necesar să se creeze și să se promoveze strategii și programe de promovare a consumului etic. Aceste programe vor oferi informații cu privire la caracteristicile pieței etice europene prin programe educative, programe de sensibilizare și planuri de comunicare. „Bilanțul binelui comun” însoțit de „etichetare” ar fi instrumentele perfecte pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

5.10.

Consumatori și promovarea consumului etic. Succesul pieței etice europene va depinde de cererea din partea consumatorilor europeni de bunuri și servicii care să contribuie la binele comun. Va fi necesar să se creeze și să se promoveze strategii și programe de promovare a consumului etic. Aceste programe vor oferi informații cu privire la caracteristicile pieței etice europene prin programe educative, programe de sensibilizare și planuri de comunicare. „Bilanțul binelui comun” însoțit de „etichetare” ar fi instrumentele perfecte pentru atingerea acestui obiectiv.

| 5.11. | Băncile etice și prelungirea Acordurilor Basel, cu includerea criteriilor de calitate în regulamentele bancare. În urma crizei financiare din 2008 și a momentelor dificile traversate de sectoarele bancar și financiar, cetățenii europeni și-au pierdut nu numai încrederea în sistemul bancar, ci și încrederea în autoritățile de reglementare naționale și europene. Această situație creează riscuri majore pentru stabilitatea economică a zonei euro. |
| --- | --- |

5.11.

Băncile etice și prelungirea Acordurilor Basel, cu includerea criteriilor de calitate în regulamentele bancare. În urma crizei financiare din 2008 și a momentelor dificile traversate de sectoarele bancar și financiar, cetățenii europeni și-au pierdut nu numai încrederea în sistemul bancar, ci și încrederea în autoritățile de reglementare naționale și europene. Această situație creează riscuri majore pentru stabilitatea economică a zonei euro.

| 5.11.1. | Din acest motiv, este necesar să se instituie standarde etice mai ridicate în industria financiară și, în același timp, să crească diversitatea ecosistemului financiar, prin consolidarea unor rețele de bănci etice în întreaga UE (bănci cooperatiste, case de economii, noi bănci etice), care să contribuie la binele comun. Pe această cale poate fi promovată activitatea bancară prin care: (a) se efectuează numai servicii de bază (economii, plăți și creanțe); (b) nu se plătesc deloc dividende sau se plătesc doar dividende limitate; (c) se efectuează un audit cu privire la binele comun pentru fiecare cerere de credit. Această „evaluare a bonității etice” ar reprezenta o extindere a Acordurilor Basel la criterii etice. Astfel, s-ar măsura valoarea adăugată etică a unei investiții. |
| --- | --- |

5.11.1.

Din acest motiv, este necesar să se instituie standarde etice mai ridicate în industria financiară și, în același timp, să crească diversitatea ecosistemului financiar, prin consolidarea unor rețele de bănci etice în întreaga UE (bănci cooperatiste, case de economii, noi bănci etice), care să contribuie la binele comun. Pe această cale poate fi promovată activitatea bancară prin care: (a) se efectuează numai servicii de bază (economii, plăți și creanțe); (b) nu se plătesc deloc dividende sau se plătesc doar dividende limitate; (c) se efectuează un audit cu privire la binele comun pentru fiecare cerere de credit. Această „evaluare a bonității etice” ar reprezenta o extindere a Acordurilor Basel la criterii etice. Astfel, s-ar măsura valoarea adăugată etică a unei investiții.

| 5.11.2. | Un prim prototip al acestei raportări cu privire la binele comun este în prezent în curs de desfășurare prin intermediul proiectului „banca binelui comun”, în Austria. Condițiile de creditare ar putea fi orientate în funcție de rezultatul evaluării. În acest fel, piața financiară devine un instrument al dezvoltării durabile din punct de vedere social și ecologic. |
| --- | --- |

5.11.2.

Un prim prototip al acestei raportări cu privire la binele comun este în prezent în curs de desfășurare prin intermediul proiectului „banca binelui comun”, în Austria. Condițiile de creditare ar putea fi orientate în funcție de rezultatul evaluării. În acest fel, piața financiară devine un instrument al dezvoltării durabile din punct de vedere social și ecologic.

| 5.12. | „Bursa binelui comun (regional)”. Toate băncile etice și orientate spre binele comun vor putea întemeia împreună o bursă regională a binelui comun, care să primească cererile de credit care întrunesc criteriile etice, dar nu și pe cel al solvabilității financiare. Spre deosebire de bursele convenționale, în cadrul acestor burse nu vor putea fi negociate acțiunile deținute de întreprinderi și nici nu se va putea obține un beneficiu financiar: prin urmare, acesta nu ar trebui să reprezinte un motiv pentru a investi într-o societate. Beneficiul investitorilor financiari s-ar traduce altfel: sens, utilitate și etică (triple skyline). Astfel, cetățenii și întreprinderile europene ar avea posibilitatea să realizeze investiții etice, în concordanță cu valorile consacrate în constituțiile statelor membre și în tratatele Uniunii Europene înseși. |
| --- | --- |

5.12.

„Bursa binelui comun (regional)”. Toate băncile etice și orientate spre binele comun vor putea întemeia împreună o bursă regională a binelui comun, care să primească cererile de credit care întrunesc criteriile etice, dar nu și pe cel al solvabilității financiare. Spre deosebire de bursele convenționale, în cadrul acestor burse nu vor putea fi negociate acțiunile deținute de întreprinderi și nici nu se va putea obține un beneficiu financiar: prin urmare, acesta nu ar trebui să reprezinte un motiv pentru a investi într-o societate. Beneficiul investitorilor financiari s-ar traduce altfel: sens, utilitate și etică (triple skyline). Astfel, cetățenii și întreprinderile europene ar avea posibilitatea să realizeze investiții etice, în concordanță cu valorile consacrate în constituțiile statelor membre și în tratatele Uniunii Europene înseși.

Bruxelles, 17 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  A se vedea site-ul web al economiei binelui comun.

1

(2)  Unele dintre ele prezente pe piețe foarte competitive.

2

(3)  Pentru a se ține seama atât de PIB, cât și de alți indicatori complementari.

3

(4)  Sondajul mondial al ITUC 2014.

4

(5)  Fundația Bertelsmann – Bürger wollen kein Wachstum um jeden Preis („Cetățenii nu doresc creștere economică cu orice preț”).

5

Bürger wollen kein Wachstum um jeden Preis

(6)  JO C 83, 30.3.2010.

6

(7)  COM(2011) 681 final.

7

(8)  JO L 94, 28.3.2014, p. 65.

8

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/33

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind metoda comunitară pentru o UEM democratică și socială

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/07)

| Raportor: | doamna Gabriele BISCHOFF |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Gabriele BISCHOFF

La 19 februarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă privind

„Metoda comunitară pentru o UEM democratică și socială”

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 10 iulie 2015.

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 17 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 161 de voturi pentru, 6 voturi împotrivă și 10 abțineri.

„UE trebuie să fie o comunitate a cetățenilor și nu a băncilor. Sistemul ei de operare este democrația, viitorul ei este justiția socială (1).”

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Stabilizarea uniunii economice și monetare (UEM) este posibilă doar dacă se rectifică deficitele arhitecturii UEM și se realizează reforme de anvergură; acest lucru presupune modificarea tratatelor în cadrul unei convenții. Deoarece acest lucru este puțin probabil înainte de 2018, până atunci trebuie luate alte măsuri pentru ca UEM să devină mai democratică și mai socială în limitele tratatelor în vigoare și pentru a asigura respectarea normelor impuse. |
| --- | --- |

1.1.

Stabilizarea uniunii economice și monetare (UEM) este posibilă doar dacă se rectifică deficitele arhitecturii UEM și se realizează reforme de anvergură; acest lucru presupune modificarea tratatelor în cadrul unei convenții. Deoarece acest lucru este puțin probabil înainte de 2018, până atunci trebuie luate alte măsuri pentru ca UEM să devină mai democratică și mai socială în limitele tratatelor în vigoare și pentru a asigura respectarea normelor impuse.

| 1.2. | Cu cât continuă mai mult politica de austeritate actuală, care vizează în primul rând reducerea cheltuielilor, fără să aibă un program de investiții eficace care să genereze venituri prin creștere economică, coeziune socială și solidaritate, cu atât este din ce în ce mai clar că adâncirea inegalităților sociale periclitează integrarea economică și prosperitatea Europei. |
| --- | --- |

1.2.

Cu cât continuă mai mult politica de austeritate actuală, care vizează în primul rând reducerea cheltuielilor, fără să aibă un program de investiții eficace care să genereze venituri prin creștere economică, coeziune socială și solidaritate, cu atât este din ce în ce mai clar că adâncirea inegalităților sociale periclitează integrarea economică și prosperitatea Europei.

| 1.3. | Prin urmare, menținerea cursului actual nu poate fi o opțiune. În schimb, trebuie consolidată coeziunea socială, politică și economică pentru a evita destrămarea zonei euro. CESE este de părere că, în vederea asigurării convergenței necesare, trebuie acordată mai multă atenție divergențelor în cadrul economiilor naționale și că sunt necesare reforme structurale echilibrate în aceste țări, în conformitate cu cerințele unei uniuni monetare și în conformitate cu cerințele naționale. În plus, CESE consideră indispensabilă o gestionare a cererii pe termen scurt. |
| --- | --- |

1.3.

Prin urmare, menținerea cursului actual nu poate fi o opțiune. În schimb, trebuie consolidată coeziunea socială, politică și economică pentru a evita destrămarea zonei euro. CESE este de părere că, în vederea asigurării convergenței necesare, trebuie acordată mai multă atenție divergențelor în cadrul economiilor naționale și că sunt necesare reforme structurale echilibrate în aceste țări, în conformitate cu cerințele unei uniuni monetare și în conformitate cu cerințele naționale. În plus, CESE consideră indispensabilă o gestionare a cererii pe termen scurt.

| 1.4. | CESE pledează pentru o „parlamentarizare” mai puternică a zonei euro, cu o comisie a PE din care să facă parte toți deputații din zona euro și cei din țările care doresc să adere la zona euro (26 de state membre), alături de o mai bună coordonare a deputaților de la nivel național din zona euro pe teme legate de UEM (COSAC+). Acest lucru poate fi abordat într-un interval de timp relativ scurt. |
| --- | --- |

1.4.

CESE pledează pentru o „parlamentarizare” mai puternică a zonei euro, cu o comisie a PE din care să facă parte toți deputații din zona euro și cei din țările care doresc să adere la zona euro (26 de state membre), alături de o mai bună coordonare a deputaților de la nivel național din zona euro pe teme legate de UEM (COSAC+). Acest lucru poate fi abordat într-un interval de timp relativ scurt.

| 1.5. | CESE atrage atenția că unele dintre obiectivele economice ale guvernanței economice din ultimii ani ar trebui armonizate mai bine cu obiectivele sociale ale UE stipulate la articolul 4 alineatul (2) din TFUE; trebuie soluționate eventualele conflicte dintre obiectivele economice și sociale. Conform clauzei sociale orizontale, toate acțiunile în cadrul semestrului european trebuie să facă obiectul unei evaluări a impactului social. Rezultatele acesteia ar trebui publicate și discutate atât la nivel național, cât și la nivel european. CESE poate contribui în acest sens în cadrul competențelor sale. |
| --- | --- |

1.5.

CESE atrage atenția că unele dintre obiectivele economice ale guvernanței economice din ultimii ani ar trebui armonizate mai bine cu obiectivele sociale ale UE stipulate la articolul 4 alineatul (2) din TFUE; trebuie soluționate eventualele conflicte dintre obiectivele economice și sociale. Conform clauzei sociale orizontale, toate acțiunile în cadrul semestrului european trebuie să facă obiectul unei evaluări a impactului social. Rezultatele acesteia ar trebui publicate și discutate atât la nivel național, cât și la nivel european. CESE poate contribui în acest sens în cadrul competențelor sale.

| 1.6. | Depășirea diferențelor în funcționarea piețelor forței de muncă, a sistemelor de stabilire a salariilor și a sistemelor de protecție socială are un rol important pentru o UEM democratică și socială. |
| --- | --- |

1.6.

Depășirea diferențelor în funcționarea piețelor forței de muncă, a sistemelor de stabilire a salariilor și a sistemelor de protecție socială are un rol important pentru o UEM democratică și socială.

| 1.7. | CESE este convins că un dialog pe teme macroeconomice în zona euro (MED-EURO) poate contribui în mod decisiv la o dezvoltare democratică și socială a UEM; rezultatele și concluziile acestui dialog trebuie avute în vedere atât la elaborarea analizei anuale a creșterii, cât și la tabloul de bord și recomandările specifice fiecărei țări. |
| --- | --- |

1.7.

CESE este convins că un dialog pe teme macroeconomice în zona euro (MED-EURO) poate contribui în mod decisiv la o dezvoltare democratică și socială a UEM; rezultatele și concluziile acestui dialog trebuie avute în vedere atât la elaborarea analizei anuale a creșterii, cât și la tabloul de bord și recomandările specifice fiecărei țări.

2.   Provocări și criterii pentru o UEM democratică și socială

| 2.1. | CESE a emis mai multe avize cu propuneri specifice privind modul în care UEM ar putea fi mai bine conceput. În timp ce unele dintre aceste avize sunt scenarii pentru viitor, prezentul aviz prezintă propuneri privind dezvoltarea democratică și socială a UEM în cadrul metodei comunitare cât mai curând posibil, astfel încât să se consolideze reziliența democratică și să se îndeplinească obligațiile sociale prevăzute în tratate. Înainte de 2018 este foarte puțin probabil să se realizeze etape importante în vederea modificării tratatelor. În același timp, este prezentă preocuparea că instrumentele interguvernamentale, în special pactul bugetar, subminează metoda comunitară și adâncesc diviziunea Europei (2). Cu cât continuă mai mult politica de austeritate actuală, care vizează în primul rând reducerea cheltuielilor, fără să aibă un program de investiții eficace care să genereze venituri prin creștere economică, coeziune socială și solidaritate, cu atât este din ce în ce mai clar că adâncirea inegalităților sociale periclitează integrarea economică și prosperitatea Europei. |
| --- | --- |

2.1.

CESE a emis mai multe avize cu propuneri specifice privind modul în care UEM ar putea fi mai bine conceput. În timp ce unele dintre aceste avize sunt scenarii pentru viitor, prezentul aviz prezintă propuneri privind dezvoltarea democratică și socială a UEM în cadrul metodei comunitare cât mai curând posibil, astfel încât să se consolideze reziliența democratică și să se îndeplinească obligațiile sociale prevăzute în tratate. Înainte de 2018 este foarte puțin probabil să se realizeze etape importante în vederea modificării tratatelor. În același timp, este prezentă preocuparea că instrumentele interguvernamentale, în special pactul bugetar, subminează metoda comunitară și adâncesc diviziunea Europei (2). Cu cât continuă mai mult politica de austeritate actuală, care vizează în primul rând reducerea cheltuielilor, fără să aibă un program de investiții eficace care să genereze venituri prin creștere economică, coeziune socială și solidaritate, cu atât este din ce în ce mai clar că adâncirea inegalităților sociale periclitează integrarea economică și prosperitatea Europei.

| 2.2. | Criza din zona euro a scos la iveală deficiențele de elaborare a uniunii monetare. Întrucât, încă de la început, nu s-a reușit coordonarea politicilor economice naționale, membrii comunității monetare au evoluat diferit din multe puncte de vedere (3). |
| --- | --- |

2.2.

Criza din zona euro a scos la iveală deficiențele de elaborare a uniunii monetare. Întrucât, încă de la început, nu s-a reușit coordonarea politicilor economice naționale, membrii comunității monetare au evoluat diferit din multe puncte de vedere (3).

| 2.3. | În timpul crizei, metoda interguvernamentală a fost singura posibilitate de a decide rapid asupra unor instrumente importante ale UEM, ca de exemplu Pactul fiscal, deoarece unele state membre nu ar fi fost de acord cu modificarea tratatului. Pe de o parte, în timpul crizei au fost îmbunătățite unele instrumente. Pe de altă parte, există un consens asupra faptului că nu au fost suficiente controlul parlamentar al structurii și monitorizarea parlamentară a UEM. Acest lucru trebuie modificat în sensul unei politici de integrare coerente. Prin urmare, grupul miniștrilor de externe (4) recomandă, încă din 2012, ca în toate acțiunile să se asigure „legitimitatea democratică și responsabilitatea deplină” și, astfel, cooperarea dintre Parlamentul European și parlamentele naționale să fie intensificată (5). Comisia Europeană propune în nota sa de reflecție privind o UEM mai aprofundată ca această cooperare să se bazeze pe cadrul juridic și instituțional al tratatelor. Eurogrupul poate continua apoi cu măsuri specifice, cu condiția ca aceste măsuri să fie deschise tuturor statelor membre. |
| --- | --- |

2.3.

În timpul crizei, metoda interguvernamentală a fost singura posibilitate de a decide rapid asupra unor instrumente importante ale UEM, ca de exemplu Pactul fiscal, deoarece unele state membre nu ar fi fost de acord cu modificarea tratatului. Pe de o parte, în timpul crizei au fost îmbunătățite unele instrumente. Pe de altă parte, există un consens asupra faptului că nu au fost suficiente controlul parlamentar al structurii și monitorizarea parlamentară a UEM. Acest lucru trebuie modificat în sensul unei politici de integrare coerente. Prin urmare, grupul miniștrilor de externe (4) recomandă, încă din 2012, ca în toate acțiunile să se asigure „legitimitatea democratică și responsabilitatea deplină” și, astfel, cooperarea dintre Parlamentul European și parlamentele naționale să fie intensificată (5). Comisia Europeană propune în nota sa de reflecție privind o UEM mai aprofundată ca această cooperare să se bazeze pe cadrul juridic și instituțional al tratatelor. Eurogrupul poate continua apoi cu măsuri specifice, cu condiția ca aceste măsuri să fie deschise tuturor statelor membre.

| 2.4. | În cadrul politicii europene sunt puse în aplicare din ce în ce mai multe soluții interguvernamentale, cum ar fi pactul bugetar, crescând astfel riscul de a crea un sistem paralel guvernat de dreptul internațional. Raportul Van Rompuy, publicat în decembrie 2012, a subliniat importanța unei viziuni comune pentru a realiza reforme majore. În plus, este nevoie de mai multă coeziune socială, de o participare puternică a Parlamentului European și a parlamentelor naționale și de un dialog reînnoit cu partenerii sociali. De altfel, și asumarea responsabilității de către statele membre ar trebui ameliorată. Președintele de atunci al Consiliului (6) a inclus astfel în dezbatere dimensiunea socială și rolul special al partenerilor sociali; anterior, dezbaterea urmărea cu precădere chestiuni economice și bugetare, precum și lipsa de legitimitate democratică. |
| --- | --- |

2.4.

În cadrul politicii europene sunt puse în aplicare din ce în ce mai multe soluții interguvernamentale, cum ar fi pactul bugetar, crescând astfel riscul de a crea un sistem paralel guvernat de dreptul internațional. Raportul Van Rompuy, publicat în decembrie 2012, a subliniat importanța unei viziuni comune pentru a realiza reforme majore. În plus, este nevoie de mai multă coeziune socială, de o participare puternică a Parlamentului European și a parlamentelor naționale și de un dialog reînnoit cu partenerii sociali. De altfel, și asumarea responsabilității de către statele membre ar trebui ameliorată. Președintele de atunci al Consiliului (6) a inclus astfel în dezbatere dimensiunea socială și rolul special al partenerilor sociali; anterior, dezbaterea urmărea cu precădere chestiuni economice și bugetare, precum și lipsa de legitimitate democratică.

| 2.5. | După alegerile pentru PE din 2014 și consolidarea astfel obținută a poziției președintelui Comisiei prin alegeri democratice, s-au formulat noi propuneri de dezbatere:






  (a) | nota de analiză intitulată Preparing for Next Steps on Better Economic Governance in the Euro Area („Pregătirea pentru următoarele etape ale guvernanței economice îmbunătățite în zona euro”) (7) prezentată de cei patru președinți la 12 februarie 2015; |
| --- | --- | --- |

2.5.

După alegerile pentru PE din 2014 și consolidarea astfel obținută a poziției președintelui Comisiei prin alegeri democratice, s-au formulat noi propuneri de dezbatere:

(a)

nota de analiză intitulată Preparing for Next Steps on Better Economic Governance in the Euro Area („Pregătirea pentru următoarele etape ale guvernanței economice îmbunătățite în zona euro”) (7) prezentată de cei patru președinți la 12 februarie 2015;

| (b) | raportul celor cinci președinți pe tema „Finalizarea uniunii economice și monetare europene” din 22 iunie 2015 (8). |
| --- | --- |

(b)

raportul celor cinci președinți pe tema „Finalizarea uniunii economice și monetare europene” din 22 iunie 2015 (8).

| 2.6. | CESE ia notă de aceste propuneri și va evalua în ce măsură conceptul lor de dezvoltare a „guvernanței economice” contribuie la realizarea unei uniuni sociale, democratice, solidare și politice care garantează participarea democratică a cetățenilor Uniunii și a partenerilor sociali. |
| --- | --- |

2.6.

CESE ia notă de aceste propuneri și va evalua în ce măsură conceptul lor de dezvoltare a „guvernanței economice” contribuie la realizarea unei uniuni sociale, democratice, solidare și politice care garantează participarea democratică a cetățenilor Uniunii și a partenerilor sociali.

| 2.7. | CESE consideră că Uniunea economică și monetară (UEM) necesită mai degrabă consolidarea reală a cooperării intracomunitare, așa cum a fost schițat și în proiectul Comisiei. Pe baza acestei cooperări – prin extinderea cererii, în loc să fie sufocată – ar putea fi aliniate capacitățile economice ale diferitelor țări în contextul unei economii în creștere și mai prospere. Aceasta include o armonizare în sensul progresului a standardelor sociale și a drepturilor lucrătorilor. |
| --- | --- |

2.7.

CESE consideră că Uniunea economică și monetară (UEM) necesită mai degrabă consolidarea reală a cooperării intracomunitare, așa cum a fost schițat și în proiectul Comisiei. Pe baza acestei cooperări – prin extinderea cererii, în loc să fie sufocată – ar putea fi aliniate capacitățile economice ale diferitelor țări în contextul unei economii în creștere și mai prospere. Aceasta include o armonizare în sensul progresului a standardelor sociale și a drepturilor lucrătorilor.

| 2.8. | Coexistența metodei comunitare, a inițiativelor interguvernamentale (cum ar fi pactul bugetar) și a unor forme intermediare prin funcții de supraveghere de către Comisie sau Curtea de Justiție a Uniunii Europene în aplicarea acordurilor interstatale produce o nouă confuzie în ceea ce privește actorii, legitimitatea și responsabilitatea acestora. Astfel nu se pot asigura transparența și controlul democratic deplin. Această situație a dat naștere la numeroase critici. În timpul crizei s-a acordat prioritate soluțiilor rapide, întotdeauna cu scopul declarat ca acordurile internaționale să fie transferate ulterior la metoda comunitară. Conform celor cinci președinți, acest lucru nu se va schimba până în 2018. Conform calendarului acestora, problema democratizării depline a UEM va fi din nou amânată; chestiunea uniunii politice nu beneficiază de suficientă atenție în raportul lor. Până atunci, dialogul în cadrul semestrului european dintre PE, Consiliu și Eurogrup, precum și dintre parlamentele naționale și Comisie, respectiv dintre parlamentarii naționali și deputații din Parlamentul European (COSAC), ar trebui să ducă la creșterea încrederii și la acțiuni comune. În acest context, CESE subliniază că un dialog consolidat nu poate înlocui politica de integrare. Metoda comunitară trebuie din nou consolidată și să devină fundamentul unei UEM funcționale, înlocuind diferitele regimuri juridice coexistente în temeiul dreptului internațional. |
| --- | --- |

2.8.

Coexistența metodei comunitare, a inițiativelor interguvernamentale (cum ar fi pactul bugetar) și a unor forme intermediare prin funcții de supraveghere de către Comisie sau Curtea de Justiție a Uniunii Europene în aplicarea acordurilor interstatale produce o nouă confuzie în ceea ce privește actorii, legitimitatea și responsabilitatea acestora. Astfel nu se pot asigura transparența și controlul democratic deplin. Această situație a dat naștere la numeroase critici. În timpul crizei s-a acordat prioritate soluțiilor rapide, întotdeauna cu scopul declarat ca acordurile internaționale să fie transferate ulterior la metoda comunitară. Conform celor cinci președinți, acest lucru nu se va schimba până în 2018. Conform calendarului acestora, problema democratizării depline a UEM va fi din nou amânată; chestiunea uniunii politice nu beneficiază de suficientă atenție în raportul lor. Până atunci, dialogul în cadrul semestrului european dintre PE, Consiliu și Eurogrup, precum și dintre parlamentele naționale și Comisie, respectiv dintre parlamentarii naționali și deputații din Parlamentul European (COSAC), ar trebui să ducă la creșterea încrederii și la acțiuni comune. În acest context, CESE subliniază că un dialog consolidat nu poate înlocui politica de integrare. Metoda comunitară trebuie din nou consolidată și să devină fundamentul unei UEM funcționale, înlocuind diferitele regimuri juridice coexistente în temeiul dreptului internațional.

3.   O mai bună guvernanță a UEM prin sporirea participării, a transparenței și a responsabilității

| 3.1. | O mai mare implicare a partenerilor sociali ar putea contribui la o mai bună guvernanță a UEM, iar dialogul structurat cu societatea civilă contribuie la îmbunătățirea rezilienței democratice. CESE este pregătit să joace un rol specific și să-și pună la dispoziție experiența și resursele, așa cum a făcut-o și în cazul Strategiei Europa 2020 (9). |
| --- | --- |

3.1.

O mai mare implicare a partenerilor sociali ar putea contribui la o mai bună guvernanță a UEM, iar dialogul structurat cu societatea civilă contribuie la îmbunătățirea rezilienței democratice. CESE este pregătit să joace un rol specific și să-și pună la dispoziție experiența și resursele, așa cum a făcut-o și în cazul Strategiei Europa 2020 (9).

| 3.2. | Chestiunea „responsabilității”, în special a partenerilor sociali, astfel cum a fost menționată de președintele Van Rompuy, va fi mult mai dificilă, deoarece partenerii sociali, spre deosebire de guverne, nu au fost implicați suficient până în prezent în formularea obiectivelor/instrumentelor de guvernanță economică. Cum pot fi încurajați să participe la formularea unei politici asupra căreia au un impact redus? În calitate de parteneri sociali și actori economici, ei influențează în mod semnificativ nivelul și stabilitatea prețurilor, pentru care UEM constituie cadrul global pentru diferitele lor sisteme de formare a salariilor și de structură a pieței forței de muncă și a politicii sociale. |
| --- | --- |

3.2.

Chestiunea „responsabilității”, în special a partenerilor sociali, astfel cum a fost menționată de președintele Van Rompuy, va fi mult mai dificilă, deoarece partenerii sociali, spre deosebire de guverne, nu au fost implicați suficient până în prezent în formularea obiectivelor/instrumentelor de guvernanță economică. Cum pot fi încurajați să participe la formularea unei politici asupra căreia au un impact redus? În calitate de parteneri sociali și actori economici, ei influențează în mod semnificativ nivelul și stabilitatea prețurilor, pentru care UEM constituie cadrul global pentru diferitele lor sisteme de formare a salariilor și de structură a pieței forței de muncă și a politicii sociale.

| 3.3. | În 2013, Comisia a prezentat o comunicare privind dimensiunea socială a UEM (10), în care a abordat preocupările actorilor societății civile. Evoluțiile economice „problematice” trebuie identificate și eliminate din timp, deoarece inegalitățile sociale persistente ar putea periclita stabilitatea financiară și economică a UEM. Din dezbaterea ulterioară a reieșit că există două școli de gândire. Una dintre școli pornește de la premisa că dimensiunea socială a UEM este un pilon suplimentar opțional, care, spre deosebire de procedurile de guvernanță economică și bugetară, are un caracter voluntar. Cealaltă școală, reprezentată și de CESE, arată că, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din TFUE, unele obiective economice sunt contradictorii cu obiectivele sociale ale UE, și că acest conflict de obiective trebuie făcut cunoscut și eliminat. |
| --- | --- |

3.3.

În 2013, Comisia a prezentat o comunicare privind dimensiunea socială a UEM (10), în care a abordat preocupările actorilor societății civile. Evoluțiile economice „problematice” trebuie identificate și eliminate din timp, deoarece inegalitățile sociale persistente ar putea periclita stabilitatea financiară și economică a UEM. Din dezbaterea ulterioară a reieșit că există două școli de gândire. Una dintre școli pornește de la premisa că dimensiunea socială a UEM este un pilon suplimentar opțional, care, spre deosebire de procedurile de guvernanță economică și bugetară, are un caracter voluntar. Cealaltă școală, reprezentată și de CESE, arată că, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din TFUE, unele obiective economice sunt contradictorii cu obiectivele sociale ale UE, și că acest conflict de obiective trebuie făcut cunoscut și eliminat.

| 3.4. | Comisia intenționează să-i implice mai mult pe partenerii sociali și să conducă un schimb de opinii cu privire la evoluția salariilor și negocierile colective. Comisia a luat deja o serie de măsuri în acest sens. Pe de altă parte, ea dorește să se consulte cu partenerii sociali cu privire la semestrul european și solicită o mai mare implicare a partenerilor sociali din statele membre. La rândul său, CESE a formulat propuneri concrete care vizează implicarea partenerilor sociali în guvernanța economică (SOC/507) (11). Cel puțin noua repartizare a responsabilităților în cadrul Comisiei, în special în ceea ce privește competența extinsă a vicepreședintelui Dombrovskis, poate fi un indiciu că se va acorda mai multă atenție participării partenerilor sociali. |
| --- | --- |

3.4.

Comisia intenționează să-i implice mai mult pe partenerii sociali și să conducă un schimb de opinii cu privire la evoluția salariilor și negocierile colective. Comisia a luat deja o serie de măsuri în acest sens. Pe de altă parte, ea dorește să se consulte cu partenerii sociali cu privire la semestrul european și solicită o mai mare implicare a partenerilor sociali din statele membre. La rândul său, CESE a formulat propuneri concrete care vizează implicarea partenerilor sociali în guvernanța economică (SOC/507) (11). Cel puțin noua repartizare a responsabilităților în cadrul Comisiei, în special în ceea ce privește competența extinsă a vicepreședintelui Dombrovskis, poate fi un indiciu că se va acorda mai multă atenție participării partenerilor sociali.

4.   Propuneri și evaluare

4.1.   
  Raportul președinților

| 4.1.1. | CESE pornește de la premisa că raportul „Finalizarea uniunii economice și monetare europene” (12), prezentat la 22 iunie 2015 de către cei cinci președinți (13), reprezintă principiul călăuzitor al dezvoltării viitoare a structurilor de guvernanță economică în Europa. CESE este de părere că, din cauza dezechilibrelor persistente și pentru sădirea încrederii, este necesară o guvernanță economică mai eficientă și mai democratică, în special în zona euro (14). Însă analiza pornește de la premise parțial incorecte, ceea ce duce la concluzii problematice, în ciuda existenței unor puncte corecte; fără o schimbare de direcție, va continua politica de austeritate și, prin urmare, politica de reduceri salariale și de prestații sociale. Deși este recunoscut faptul că nu au fost încă îndeplinite condițiile minime pentru viabilitatea pe termen lung a UEM, creșterea economică recomandată și instituționalizarea de durată a politicii anticriză de până acum trebuie însă continuată. CESE consideră că aceasta este o contradicție. |
| --- | --- |

4.1.1.

CESE pornește de la premisa că raportul „Finalizarea uniunii economice și monetare europene” (12), prezentat la 22 iunie 2015 de către cei cinci președinți (13), reprezintă principiul călăuzitor al dezvoltării viitoare a structurilor de guvernanță economică în Europa. CESE este de părere că, din cauza dezechilibrelor persistente și pentru sădirea încrederii, este necesară o guvernanță economică mai eficientă și mai democratică, în special în zona euro (14). Însă analiza pornește de la premise parțial incorecte, ceea ce duce la concluzii problematice, în ciuda existenței unor puncte corecte; fără o schimbare de direcție, va continua politica de austeritate și, prin urmare, politica de reduceri salariale și de prestații sociale. Deși este recunoscut faptul că nu au fost încă îndeplinite condițiile minime pentru viabilitatea pe termen lung a UEM, creșterea economică recomandată și instituționalizarea de durată a politicii anticriză de până acum trebuie însă continuată. CESE consideră că aceasta este o contradicție.

| 4.1.2. | Situația economică actuală catastrofală din zona euro (inclusiv în comparație cu SUA, Japonia) nu se impută politicii anticriză persistente, ci lipsei de competitivitate a unor state membre cauzată de evoluțiile salariale divergente și deficitele publice. CESE regretă că provocările pe termen scurt pentru politica macroeconomică, precum inflația și deflația și lipsa unei politici anticiclice începând cu 2010, precum și diminuarea cererii sunt ignorate și că se continuă aplicarea unei politici de adaptare asimetrice. Problema de bază care a devenit evidentă în timpul crizei, dat fiind că, spre deosebire de Statele Unite, Japonia și Regatul Unit, în zona euro în ansamblu lipsește un „creditor de ultimă instanță”, a fost, din păcate, complet ignorată de cei cinci președinți. |
| --- | --- |

4.1.2.

Situația economică actuală catastrofală din zona euro (inclusiv în comparație cu SUA, Japonia) nu se impută politicii anticriză persistente, ci lipsei de competitivitate a unor state membre cauzată de evoluțiile salariale divergente și deficitele publice. CESE regretă că provocările pe termen scurt pentru politica macroeconomică, precum inflația și deflația și lipsa unei politici anticiclice începând cu 2010, precum și diminuarea cererii sunt ignorate și că se continuă aplicarea unei politici de adaptare asimetrice. Problema de bază care a devenit evidentă în timpul crizei, dat fiind că, spre deosebire de Statele Unite, Japonia și Regatul Unit, în zona euro în ansamblu lipsește un „creditor de ultimă instanță”, a fost, din păcate, complet ignorată de cei cinci președinți.

| 4.1.3. | Nu se au deloc în vedere abordările diferite ale băncilor centrale, care au dus la o redresare relativ rapidă în SUA și Regatul Unit, însă în Europa au agravat situația. În locul unei politici de stabilizare anticiclice, instrumentele de guvernanță economică existente trebuie consolidate prin intermediul consiliilor de competitivitate naționale care vizează reducerea gradului de îndatorare (deleveraging) și o evoluție a salariilor orientată spre productivitate. CESE regretă că nu a fost utilizată oportunitatea de a examina viabilitatea pe termen lung a bazelor legislației existente și de a le completa cu o perspectivă paneuropeană mai profundă. |
| --- | --- |

4.1.3.

Nu se au deloc în vedere abordările diferite ale băncilor centrale, care au dus la o redresare relativ rapidă în SUA și Regatul Unit, însă în Europa au agravat situația. În locul unei politici de stabilizare anticiclice, instrumentele de guvernanță economică existente trebuie consolidate prin intermediul consiliilor de competitivitate naționale care vizează reducerea gradului de îndatorare (deleveraging) și o evoluție a salariilor orientată spre productivitate. CESE regretă că nu a fost utilizată oportunitatea de a examina viabilitatea pe termen lung a bazelor legislației existente și de a le completa cu o perspectivă paneuropeană mai profundă.

| 4.1.4. | CESE regretă faptul că președinții consideră că dezvoltarea economică mult mai slabă decât se preconizase este cauzată doar de faptul că noile mecanisme de guvernanță economică, precum și programele de ajustare ale țărilor aflate în situații de criză, nu au fost elaborate și puse în aplicare în mod satisfăcător. Accentul prea mare pe reformele structurale și pe competitivitatea prețurilor din statele membre pentru realizarea uniunii economice (capitolul 1) nu ține seama de faptul că reformele structurale și formarea salariilor fac obiectul unor negocieri constante și soluții la nivel local, care se bazează pe principii democratice. Astfel, cei cinci președinți sunt actori externi care vor ca statele membre să se alinieze mai strict la criterii de referință definite aleatoriu, fără a consolida legitimitatea democratică și fără a crea responsabilitate. |
| --- | --- |

4.1.4.

CESE regretă faptul că președinții consideră că dezvoltarea economică mult mai slabă decât se preconizase este cauzată doar de faptul că noile mecanisme de guvernanță economică, precum și programele de ajustare ale țărilor aflate în situații de criză, nu au fost elaborate și puse în aplicare în mod satisfăcător. Accentul prea mare pe reformele structurale și pe competitivitatea prețurilor din statele membre pentru realizarea uniunii economice (capitolul 1) nu ține seama de faptul că reformele structurale și formarea salariilor fac obiectul unor negocieri constante și soluții la nivel local, care se bazează pe principii democratice. Astfel, cei cinci președinți sunt actori externi care vor ca statele membre să se alinieze mai strict la criterii de referință definite aleatoriu, fără a consolida legitimitatea democratică și fără a crea responsabilitate.

| 4.1.5. | Prin urmare, CESE este preocupat de faptul că lipsa perspectivei pentru o uniune fiscală deplină în raport va dăuna legitimității zonei euro în statele membre, mai ales pentru că menținerea cursului nu va îmbunătăți prosperitatea economică a ansamblului cetățenilor săi, iar perspectiva națională va prevala în continuare. În opinia CESE, măsurile propuse de integrare a piețelor forței de muncă și a sistemelor sociale nu sunt deloc suficiente, printre altele deoarece, contrar retoricii președinților de a avea un „rating social AAA” pentru zona euro, acestora li se acordă o importanță secundară. CESE consideră că dezvoltarea unei uniuni sociale este un element integrat al unei UEM democratice și sociale, și nu doar o anexă. |
| --- | --- |

4.1.5.

Prin urmare, CESE este preocupat de faptul că lipsa perspectivei pentru o uniune fiscală deplină în raport va dăuna legitimității zonei euro în statele membre, mai ales pentru că menținerea cursului nu va îmbunătăți prosperitatea economică a ansamblului cetățenilor săi, iar perspectiva națională va prevala în continuare. În opinia CESE, măsurile propuse de integrare a piețelor forței de muncă și a sistemelor sociale nu sunt deloc suficiente, printre altele deoarece, contrar retoricii președinților de a avea un „rating social AAA” pentru zona euro, acestora li se acordă o importanță secundară. CESE consideră că dezvoltarea unei uniuni sociale este un element integrat al unei UEM democratice și sociale, și nu doar o anexă.

4.2.   
  Analiza Bruegel și propuneri

   (15)

| 4.2.1. | Grupul de reflecție european Bruegel observă că, încă de la început, UEM s-a caracterizat prin diferențe semnificative din punct de vedere economic, social și politic, care au dus la greșeli politice în statele membre și la o guvernanță economică europeană necorespunzătoare. În raport se propune o reformă a guvernanței economice în domeniul uniunii bancare și al supravegherii macroprudențiale a sectorului financiar, prevenirea unor divergențe puternice ale costurilor unitare ale muncii și a unei guvernanțe fiscale, care, în cazul unei crize bancare și a creditelor, pot asigura sustenabilitatea bugetelor membrilor și disponibilitatea resurselor. CESE a prezentat recent propuneri similare în avizele sale (16). |
| --- | --- |

4.2.1.

Grupul de reflecție european Bruegel observă că, încă de la început, UEM s-a caracterizat prin diferențe semnificative din punct de vedere economic, social și politic, care au dus la greșeli politice în statele membre și la o guvernanță economică europeană necorespunzătoare. În raport se propune o reformă a guvernanței economice în domeniul uniunii bancare și al supravegherii macroprudențiale a sectorului financiar, prevenirea unor divergențe puternice ale costurilor unitare ale muncii și a unei guvernanțe fiscale, care, în cazul unei crize bancare și a creditelor, pot asigura sustenabilitatea bugetelor membrilor și disponibilitatea resurselor. CESE a prezentat recent propuneri similare în avizele sale (16).

| 4.2.2. | Fluxurile de capital din țările cu excedent au condus la supraîncălzire în țările cu deficit și, în consecință, la creșteri salariale nominale. Până în prezent s-a acordat prea puțină atenție dezechilibrelor financiare. Acest lucru este în contrast cu intenția de a avea o integrare mai profundă. |
| --- | --- |

4.2.2.

Fluxurile de capital din țările cu excedent au condus la supraîncălzire în țările cu deficit și, în consecință, la creșteri salariale nominale. Până în prezent s-a acordat prea puțină atenție dezechilibrelor financiare. Acest lucru este în contrast cu intenția de a avea o integrare mai profundă.

| 4.2.3. | Politica fiscală prociclică 2011-2013 și absența unei politici fiscale anticiclice în 2014 au agravat dificultățile sociale în mod inutil (17). Prin urmare, pe lângă reformele structurale necesare, politicile ar trebui să ofere oamenilor și perspective, de exemplu prin instaurarea unui mediu favorabil pentru investiții private, în vederea recreării de locuri de muncă pe termen lung. De aceea, politica trebuie să ia măsuri de consolidare a competitivității, pentru a genera venituri și prosperitate, garantând stabilitate socială pentru toți. Prin urmare, CESE este de acord cu concluzia că, pe termen scurt, cererea economică și inflația trebuie majorate de urgență. În plus, BCE trebuie degrevat de sarcinile generate de politica fiscală și de ajustare a costurilor unitare ale forței de muncă, care nu intră în mandatul său, însă pe care le exercită de facto din cauza lipsei de acțiune politică a celorlalte instituții. |
| --- | --- |

4.2.3.

Politica fiscală prociclică 2011-2013 și absența unei politici fiscale anticiclice în 2014 au agravat dificultățile sociale în mod inutil (17). Prin urmare, pe lângă reformele structurale necesare, politicile ar trebui să ofere oamenilor și perspective, de exemplu prin instaurarea unui mediu favorabil pentru investiții private, în vederea recreării de locuri de muncă pe termen lung. De aceea, politica trebuie să ia măsuri de consolidare a competitivității, pentru a genera venituri și prosperitate, garantând stabilitate socială pentru toți. Prin urmare, CESE este de acord cu concluzia că, pe termen scurt, cererea economică și inflația trebuie majorate de urgență. În plus, BCE trebuie degrevat de sarcinile generate de politica fiscală și de ajustare a costurilor unitare ale forței de muncă, care nu intră în mandatul său, însă pe care le exercită de facto din cauza lipsei de acțiune politică a celorlalte instituții.

| 4.2.4. | În opinia CESE, ar trebui să se intensifice eforturile pentru a aborda probleme fundamentale de legitimitate democratică. CESE sprijină cu fermitate „parlamentarizarea” deplină a zonei euro (o mare comisie a PE, care să-i includă pe toți membrii parlamentelor din UEM și pe cei care doresc să adere la zona euro). De asemenea, în cadrul COSAC trebuie îmbunătățită coordonarea dintre membrii parlamentelor din zona euro pe teme legate de UEM (18). |
| --- | --- |

4.2.4.

În opinia CESE, ar trebui să se intensifice eforturile pentru a aborda probleme fundamentale de legitimitate democratică. CESE sprijină cu fermitate „parlamentarizarea” deplină a zonei euro (o mare comisie a PE, care să-i includă pe toți membrii parlamentelor din UEM și pe cei care doresc să adere la zona euro). De asemenea, în cadrul COSAC trebuie îmbunătățită coordonarea dintre membrii parlamentelor din zona euro pe teme legate de UEM (18).

| 4.2.5. | În 2014, COSAC a arătat că multe parlamente nu sunt încă suficient de implicate, și și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că legătura dintre cetățeni și UE este deteriorată. COSAC invită Comisia și Consiliul să colaboreze cu membrii parlamentelor pentru a aborda situația cu propuneri concrete (19). Formele de participare prevăzute la articolul 13 din pactul bugetar reprezintă pași în direcția cea bună, dar nu ajung pentru o reală „parlamentarizare”. |
| --- | --- |

4.2.5.

În 2014, COSAC a arătat că multe parlamente nu sunt încă suficient de implicate, și și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că legătura dintre cetățeni și UE este deteriorată. COSAC invită Comisia și Consiliul să colaboreze cu membrii parlamentelor pentru a aborda situația cu propuneri concrete (19). Formele de participare prevăzute la articolul 13 din pactul bugetar reprezintă pași în direcția cea bună, dar nu ajung pentru o reală „parlamentarizare”.

4.3.   
  Mai multă responsabilitate din partea tuturor operatorilor economici

| 4.3.1. | Depășirea diferențelor în funcționarea piețelor forței de muncă, a sistemelor de stabilire a salariilor și a sistemelor de protecție socială are un rol important pentru o UEM democratică și socială. Un sistem federal cu o piață europeană a forței de muncă uniformă, alături de instituții și sisteme de prestații sociale uniforme comparative cu cele din SUA, nu par a fi realizabile pe termen scurt. În plus, procedura privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) trebuie consolidată simetric, iar partenerii sociali implicați. |
| --- | --- |

4.3.1.

Depășirea diferențelor în funcționarea piețelor forței de muncă, a sistemelor de stabilire a salariilor și a sistemelor de protecție socială are un rol important pentru o UEM democratică și socială. Un sistem federal cu o piață europeană a forței de muncă uniformă, alături de instituții și sisteme de prestații sociale uniforme comparative cu cele din SUA, nu par a fi realizabile pe termen scurt. În plus, procedura privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) trebuie consolidată simetric, iar partenerii sociali implicați.

| 4.3.2. | CESE atrage atenția că unele dintre obiectivele economice ale guvernanței economice din ultimii ani ar trebui armonizate mai bine cu obiectivele sociale ale UE stipulate la articolul 4 alineatul (2) din TFUE; trebuie soluționate eventualele conflicte dintre obiectivele economice și sociale. Conform clauzei sociale orizontale, toate acțiunile în cadrul semestrului european trebuie să facă obiectul unei evaluări a impactului social, ale cărei rezultate vor fi publicate și discutate atât la nivel național, cât și la nivel european. CESE poate contribui în acest sens, în cadrul competențelor sale. |
| --- | --- |

4.3.2.

CESE atrage atenția că unele dintre obiectivele economice ale guvernanței economice din ultimii ani ar trebui armonizate mai bine cu obiectivele sociale ale UE stipulate la articolul 4 alineatul (2) din TFUE; trebuie soluționate eventualele conflicte dintre obiectivele economice și sociale. Conform clauzei sociale orizontale, toate acțiunile în cadrul semestrului european trebuie să facă obiectul unei evaluări a impactului social, ale cărei rezultate vor fi publicate și discutate atât la nivel național, cât și la nivel european. CESE poate contribui în acest sens, în cadrul competențelor sale.

| 4.3.3. | Pe de altă parte, raportul celor cinci președinți vorbește despre o uniune politică, financiară și fiscală și nu menționează uniunea socială. Trebuie să consolidăm modelul european, unic în felul său; acesta nu este însă nici măcar menționat. Este adevărat că se folosește imaginea unui rating social AAA; calea prin care se dorește realizarea sa în cadrul unei UEM mai profunde rămâne însă foarte vagă. Aspectele sociale sunt abordate cel mult în mod complementar sau în contextul unei mobilități crescute a piețelor forței de muncă din statele membre. Elementele-cheie sunt un nivel minim de protecție socială, sisteme sociale eficiente în statele membre, precum și noi inițiative de „flexicuritate”, fără a furniza explicații mai ample. |
| --- | --- |

4.3.3.

Pe de altă parte, raportul celor cinci președinți vorbește despre o uniune politică, financiară și fiscală și nu menționează uniunea socială. Trebuie să consolidăm modelul european, unic în felul său; acesta nu este însă nici măcar menționat. Este adevărat că se folosește imaginea unui rating social AAA; calea prin care se dorește realizarea sa în cadrul unei UEM mai profunde rămâne însă foarte vagă. Aspectele sociale sunt abordate cel mult în mod complementar sau în contextul unei mobilități crescute a piețelor forței de muncă din statele membre. Elementele-cheie sunt un nivel minim de protecție socială, sisteme sociale eficiente în statele membre, precum și noi inițiative de „flexicuritate”, fără a furniza explicații mai ample.

| 4.3.4. | Guvernele statelor membre au o responsabilitate importantă pentru dezvoltarea în continuare a unei UEM democratice și sociale. Același lucru este valabil pentru partenerii sociali, atât la nivel național, cât și la nivel european, pentru care UEM constituie un cadru global pentru diferitele sisteme de formare a salariilor și pentru structura pieței forței de muncă și a politicii sociale. În calitate de actori economici și sociali, ei decid în mare măsură cu privire la respectarea obiectivului comun de stabilitate a UEM. |
| --- | --- |

4.3.4.

Guvernele statelor membre au o responsabilitate importantă pentru dezvoltarea în continuare a unei UEM democratice și sociale. Același lucru este valabil pentru partenerii sociali, atât la nivel național, cât și la nivel european, pentru care UEM constituie un cadru global pentru diferitele sisteme de formare a salariilor și pentru structura pieței forței de muncă și a politicii sociale. În calitate de actori economici și sociali, ei decid în mare măsură cu privire la respectarea obiectivului comun de stabilitate a UEM.

| 4.3.5. | CESE reiterează că o uniune monetară cu evoluții diferite ale prețurilor și ale salariilor în statele membre duce inevitabil la dezechilibre între regiunile aceleiași zone monetare, în care șocurile externe pot genera crize sociale și politice, sporind în continuare divergențele (20). De aceea, CESE consideră că este inevitabilă o dezbatere serioasă privind o arhitectură solidă a UEM, implicând un consens în ceea ce privește obiectivele economice și sociale, precum și guvernanța convenită (21). CESE concluzionează că dialogul macroeconomic al UE necesită o consolidare și aprofundare în interiorul zonei euro. |
| --- | --- |

4.3.5.

CESE reiterează că o uniune monetară cu evoluții diferite ale prețurilor și ale salariilor în statele membre duce inevitabil la dezechilibre între regiunile aceleiași zone monetare, în care șocurile externe pot genera crize sociale și politice, sporind în continuare divergențele (20). De aceea, CESE consideră că este inevitabilă o dezbatere serioasă privind o arhitectură solidă a UEM, implicând un consens în ceea ce privește obiectivele economice și sociale, precum și guvernanța convenită (21). CESE concluzionează că dialogul macroeconomic al UE necesită o consolidare și aprofundare în interiorul zonei euro.

| 4.3.6. | Dialogul macroeconomic a fost creat de Consiliul European, la Köln, în iunie 1999, pentru a realiza un mix de politici macroeconomice orientate spre stabilitate și creștere, și anume o interacțiune lină între evoluția salariilor, politica monetară și politica fiscală. Obiectivele acestui dialog sunt mai actuale decât oricând: sporirea creșterii economice și a ocupării forței de muncă, menținând stabilitatea prețurilor, valorificarea potențialului de producție și mărirea potențialului de creștere (22). CESE regretă că, în decursul anilor, acest instrument a fost neglijat și nu a fost utilizat de la declanșarea crizei pentru a democratiza instrumentele guvernanței economice și a consolida nivelul de conștientizare a responsabilității în interiorul zonei euro, respectiv al UEM. |
| --- | --- |

4.3.6.

Dialogul macroeconomic a fost creat de Consiliul European, la Köln, în iunie 1999, pentru a realiza un mix de politici macroeconomice orientate spre stabilitate și creștere, și anume o interacțiune lină între evoluția salariilor, politica monetară și politica fiscală. Obiectivele acestui dialog sunt mai actuale decât oricând: sporirea creșterii economice și a ocupării forței de muncă, menținând stabilitatea prețurilor, valorificarea potențialului de producție și mărirea potențialului de creștere (22). CESE regretă că, în decursul anilor, acest instrument a fost neglijat și nu a fost utilizat de la declanșarea crizei pentru a democratiza instrumentele guvernanței economice și a consolida nivelul de conștientizare a responsabilității în interiorul zonei euro, respectiv al UEM.

| 4.3.7. | CESE este convins că dialogul macroeconomic în zona euro (MED-EURO) poate contribui în mod decisiv la o dezvoltare democratică și socială a UEM, în măsura în care participanții la dialog vor ști să corespundă cerințelor acestuia. Menținerea capacității de dialog în cadrul MED-EURO impune o limită privind numărul de participanți. Pe lângă reprezentanții partenerilor sociali, ai Băncii Centrale Europene, ai Eurogrupului și ai Comisiei (cu respectarea deplină a autonomiei și a independenței lor), ar trebui să participe pe picior de egalitate președintele Comisiei pentru afaceri economice și monetare a Parlamentului European. |
| --- | --- |

4.3.7.

CESE este convins că dialogul macroeconomic în zona euro (MED-EURO) poate contribui în mod decisiv la o dezvoltare democratică și socială a UEM, în măsura în care participanții la dialog vor ști să corespundă cerințelor acestuia. Menținerea capacității de dialog în cadrul MED-EURO impune o limită privind numărul de participanți. Pe lângă reprezentanții partenerilor sociali, ai Băncii Centrale Europene, ai Eurogrupului și ai Comisiei (cu respectarea deplină a autonomiei și a independenței lor), ar trebui să participe pe picior de egalitate președintele Comisiei pentru afaceri economice și monetare a Parlamentului European.

| 4.3.8. | CESE consideră că dialogul macroeconomic în zona euro ar trebui să aibă loc cel puțin de două ori pe an și să constituie o parte integrantă a guvernanței economice a UEM. Prin urmare, rezultatele și concluziile sale trebuie avute în vedere atât la elaborarea analizei anuale a creșterii, cât și a tabloului de bord și a recomandărilor specifice fiecărei țări. În contextul global al politicilor monetare, bugetare și salariale în cadrul UEM, se poate crea un climat de încredere și o convergență mai mare, fără a pune în pericol negocierile colective libere. Acest lucru ar putea – în analogie cu Pactul de stabilitate și de creștere – duce la un grad mai mare de angajament transparent din partea tuturor actorilor economici, având un efect comparabil cu un pact de stabilitate și de ocupare a forței de muncă. În acest context, CESE subliniază importanța unei interacțiuni armonioase între politica monetară, politica bugetară și evoluția salariilor pentru creștere economică și locuri de muncă, ceea ce ar duce la sporirea încrederii în uniunea monetară. |
| --- | --- |

4.3.8.

CESE consideră că dialogul macroeconomic în zona euro ar trebui să aibă loc cel puțin de două ori pe an și să constituie o parte integrantă a guvernanței economice a UEM. Prin urmare, rezultatele și concluziile sale trebuie avute în vedere atât la elaborarea analizei anuale a creșterii, cât și a tabloului de bord și a recomandărilor specifice fiecărei țări. În contextul global al politicilor monetare, bugetare și salariale în cadrul UEM, se poate crea un climat de încredere și o convergență mai mare, fără a pune în pericol negocierile colective libere. Acest lucru ar putea – în analogie cu Pactul de stabilitate și de creștere – duce la un grad mai mare de angajament transparent din partea tuturor actorilor economici, având un efect comparabil cu un pact de stabilitate și de ocupare a forței de muncă. În acest context, CESE subliniază importanța unei interacțiuni armonioase între politica monetară, politica bugetară și evoluția salariilor pentru creștere economică și locuri de muncă, ceea ce ar duce la sporirea încrederii în uniunea monetară.

| 4.3.9. | Aceasta este o abordare diferită de propunerea celor cinci președinți – prin analogie cu propunerea Bruegel – privind crearea de instituții naționale în domeniul concurenței, care să însoțească procesul de formare a salariilor la nivel național. Conform propunerii celor cinci președinți, aceste instituții naționale din domeniul concurenței trebuie coordonate la nivel european. O consultare timpurie a partenerilor sociali înainte de raportare ar fi fost utilă, întrucât, în forma sa actuală, propunerea președinților are puține șanse de reușită. |
| --- | --- |

4.3.9.

Aceasta este o abordare diferită de propunerea celor cinci președinți – prin analogie cu propunerea Bruegel – privind crearea de instituții naționale în domeniul concurenței, care să însoțească procesul de formare a salariilor la nivel național. Conform propunerii celor cinci președinți, aceste instituții naționale din domeniul concurenței trebuie coordonate la nivel european. O consultare timpurie a partenerilor sociali înainte de raportare ar fi fost utilă, întrucât, în forma sa actuală, propunerea președinților are puține șanse de reușită.

| 4.3.10. | Perspectivă: UEM va rămâne fragilă dacă nu se realizează reforme politice și instituționale fundamentale. Comitetul este extrem de îngrijorat cu privire la stabilitatea UE, deoarece reformele necesare – cu sau fără modificări aduse tratatelor – au loc numai în ultimul moment și doar în urma unor presiuni puternice. Este nevoie de o nouă consolidare a coeziunii sociale, politice și economice în UE și de continuarea în mod coerent a integrării economice și monetare, ca bază pentru buna funcționare a UEM. Dacă membrii parlamentelor, politicienii și partenerii sociali nu au curaj, atât la nivel național, cât și la nivel european, să poarte dezbateri cu societatea civilă și să găsească cele mai bune soluții, UEM nu va fi încununată de succes. |
| --- | --- |

4.3.10.

Perspectivă: UEM va rămâne fragilă dacă nu se realizează reforme politice și instituționale fundamentale. Comitetul este extrem de îngrijorat cu privire la stabilitatea UE, deoarece reformele necesare – cu sau fără modificări aduse tratatelor – au loc numai în ultimul moment și doar în urma unor presiuni puternice. Este nevoie de o nouă consolidare a coeziunii sociale, politice și economice în UE și de continuarea în mod coerent a integrării economice și monetare, ca bază pentru buna funcționare a UEM. Dacă membrii parlamentelor, politicienii și partenerii sociali nu au curaj, atât la nivel național, cât și la nivel european, să poarte dezbateri cu societatea civilă și să găsească cele mai bune soluții, UEM nu va fi încununată de succes.

Bruxelles, 17 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  Heribert Prantl, Europa – Traum oder Alptraum («Europa – vis sau coșmar»), prezentare la Ludwigsburg, la 14 iulie 2013.

1

Europa – Traum oder Alptraum

(2)  The EP, the Fiscal compact and the EU-institutions: a ‘critical engagement’ („PE, pactul bugetar și instituțiile UE: o «implicare critică»”), Elmar Brok (PPE-DE), Roberto Gualtieri (S&D-IT) și Guy Verhofstadt (ALDE-BE).

2

The EP, the Fiscal compact and the EU-institutions: a ‘critical engagement’

(3)  Comisia Europeană: Employment and Social Developments in Europe 2014 („Ocuparea forței de muncă și evoluțiile sociale în Europa în 2014”), 15 ianuarie 2015, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7736

3

Employment and Social Developments in Europe 2014

(4)  Raport publicat la 17 septembrie 2012 al Grupului privind viitorul Europei, format din miniștrii afacerilor externe din Belgia, Danemarca, Germania, Franța, Italia, Luxemburg, Țările de Jos, Austria, Polonia, Portugalia și Spania.

4

(5)  Ibid., p. 2.

5

Ibid.

(6)  În strânsă cooperare cu președinții Barroso, Draghi și Juncker.

6

(7)  Preparing for Next Steps on Better Economic Governance in the Euro Area („Pregătirea pentru următoarele etape ale guvernanței economice îmbunătățite în zona euro”), notă de analiză prezentată de Jean-Claude Juncker în strânsă cooperare cu Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem și Mario Draghi la reuniunea informală a Consiliului European din 12 februarie 2015.

7

Preparing for Next Steps on Better Economic Governance in the Euro Area

(8)  Raportul celor cinci președinți: Die Wirtschafts- und Währungsunion Europas vollenden („Finalizarea Uniunii economice și monetare europene”), http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_de.pdf

8

Die Wirtschafts- und Währungsunion Europas vollenden

(9)  Avizul CESE pe tema „Bilanțul Strategiei Europa 2020” (JO C 12, 15.1.2015, p. 105).

9

(10)  COM(2013) 690 final: „Consolidarea dimensiunii sociale a uniunii economice și monetare”.

10

(11)  Avizul CESE pe tema „Structura și organizarea dialogului social în contextul unei veritabile uniuni economice și monetare (UEM)” (JO C 458, 19.12.2014, p. 1).

11

(12)  A se vedea nota de subsol 8. În continuare vor fi abordate numai temele din raport relevante pentru prezentul aviz.

12

(13)  Președintele Comisiei Europene, președintele Consiliului European, președintele Parlamentului European, președintele Eurogrupului și președintele Băncii Centrale Europene.

13

(14)  Avizul CESE pe tema „Finalizarea UEM: pilonul politic” (JO C 332, 8.10.2015, p. 8).

14

(15)  André Sapir, Guntram B. Wolff: Euro-area governance: what to reform and how to do it, 27 februarie 2015, http://www.bruegel.org/publications/publication-detail/publication/870-euro-area-governance-what-to-reform-and-how-to-do-it

15

Euro-area governance: what to reform and how to do it

(16)  Avizele CESE pe tema „Finalizarea UEM – propunerile Comitetului Economic și Social European pentru viitoarea legislatură europeană” (JO C 451, 16.12.2014, p. 10) și pe tema „Finalizarea UEM: pilonul politic” (JO C 332, 8.10.2015, p. 8).

16

(17)  Zsolt Darvas și Olga Tschekassin: Poor and under pressure: the social impact of Europe’s fiscal consolidation, Bruegel Policy Contribution 2015/04, martie 2015.

17

Poor and under pressure: the social impact of Europe’s fiscal consolidation

(18)  A se vedea nota de subsol 14.

18

(19)  Contribuția COSAC XLIX, Dublin, iunie 2014.

19

Contribuția COSAC XLIX

(20)  CESE: „Consecințele sociale ale noii legislații privind guvernanța economică”, 2012 (JO C 143, 22.5.2012, p. 23).

20

(21)  A se vedea nota de subsol 14.

21

(22)  Rezoluția Consiliului European referitoare la Pactul european pentru ocuparea forței de muncă, Consiliul European de la Köln, 3 și 4 iunie 1999.

22

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/40

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Principii pentru sisteme de prestații sociale eficiente și fiabile”

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/08)

| Raportor: | domnul Bernd SCHLÜTER |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Bernd SCHLÜTER

La 22 ianuarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la:

„Principii pentru sisteme de prestații sociale efective și fiabile”

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 1 septembrie 2015.

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 17 septembrie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 130 de voturi pentru, 46 de voturi împotrivă și 10 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE încurajează UE să pună un accent strategic mai clar pe politica socială. În acest context, trebuie să se ia în considerare și consecințele crizei, ale politicii de criză și ale pierderii încrederii populației. |
| --- | --- |

1.1.

CESE încurajează UE să pună un accent strategic mai clar pe politica socială. În acest context, trebuie să se ia în considerare și consecințele crizei, ale politicii de criză și ale pierderii încrederii populației.

| 1.2. | Se solicită Comisiei să elaboreze, în cadrul unui program de lucru detaliat, principiile generale de politică socială pentru care CESE prezintă propuneri la punctul 4 din prezentul aviz. Acest lucru poate fi realizat în cadrul unei inițiative emblematice, unor norme de guvernanță sau al unei cărți albe. Baza o constituie colectarea îmbunătățită a datelor comparative la nivelul UE și al statelor membre. Simpla înregistrare a unor indicatori privind resursele alocate (cheltuielile fiecărui stat membru pentru anumite prestații sociale) nu este suficientă pentru a defini calitatea sistemelor de prestații sociale. |
| --- | --- |

1.2.

Se solicită Comisiei să elaboreze, în cadrul unui program de lucru detaliat, principiile generale de politică socială pentru care CESE prezintă propuneri la punctul 4 din prezentul aviz. Acest lucru poate fi realizat în cadrul unei inițiative emblematice, unor norme de guvernanță sau al unei cărți albe. Baza o constituie colectarea îmbunătățită a datelor comparative la nivelul UE și al statelor membre. Simpla înregistrare a unor indicatori privind resursele alocate (cheltuielile fiecărui stat membru pentru anumite prestații sociale) nu este suficientă pentru a defini calitatea sistemelor de prestații sociale.

| 1.3. | La elaborarea principiilor pentru politica socială în sensul convergenței sistemelor sociale la nivel înalt, trebuie respectate competențele statelor membre și diferențele politice și culturale între sistemele sociale; de asemenea, pe cât posibil, trebuie să se ajungă la un consens între statele membre. |
| --- | --- |

1.3.

La elaborarea principiilor pentru politica socială în sensul convergenței sistemelor sociale la nivel înalt, trebuie respectate competențele statelor membre și diferențele politice și culturale între sistemele sociale; de asemenea, pe cât posibil, trebuie să se ajungă la un consens între statele membre.

| 1.4. | Principiile pentru politica socială trebuie să servească drept bază pentru viitoare recomandări adresate statelor membre în cadrul unui semestru european mai eficient (1). Principiile trebuie să se aplice și fondurilor structurale, metodei deschise de coordonare și evaluării impactului social, conform articolului 9 din TFUE. Măsurile luate trebuie să includă și un prag minim de protecție socială (Minimum Social Protection Floor). În acest sens trebuie să se recurgă la baza juridică în vigoare. |
| --- | --- |

1.4.

Principiile pentru politica socială trebuie să servească drept bază pentru viitoare recomandări adresate statelor membre în cadrul unui semestru european mai eficient (1). Principiile trebuie să se aplice și fondurilor structurale, metodei deschise de coordonare și evaluării impactului social, conform articolului 9 din TFUE. Măsurile luate trebuie să includă și un prag minim de protecție socială (Minimum Social Protection Floor). În acest sens trebuie să se recurgă la baza juridică în vigoare.

| 1.5. | Principiile pentru politica socială trebuie să constituie o bază și pentru acțiunile instituțiilor UE, în special în ce privește guvernanța economică, controlul bugetar și gestionarea crizelor. |
| --- | --- |

1.5.

Principiile pentru politica socială trebuie să constituie o bază și pentru acțiunile instituțiilor UE, în special în ce privește guvernanța economică, controlul bugetar și gestionarea crizelor.

| 1.6. | Partenerii sociali sunt actori centrali, în special în cadrul sistemelor de asigurări sociale paritare și al altor sisteme create în urma negocierilor purtate de partenerii sociali. Aceștia trebuie implicați în elaborarea principiilor de politică socială. La fel, actorii societății civile, asociațiile reprezentative ale serviciilor sociale, întreprinderile sociale, autoritățile locale, administrațiile sociale publice, asigurările sociale, utilizatorii și consumatorii trebuie implicați în domeniile de competență respective. |
| --- | --- |

1.6.

Partenerii sociali sunt actori centrali, în special în cadrul sistemelor de asigurări sociale paritare și al altor sisteme create în urma negocierilor purtate de partenerii sociali. Aceștia trebuie implicați în elaborarea principiilor de politică socială. La fel, actorii societății civile, asociațiile reprezentative ale serviciilor sociale, întreprinderile sociale, autoritățile locale, administrațiile sociale publice, asigurările sociale, utilizatorii și consumatorii trebuie implicați în domeniile de competență respective.

| 1.7. | CESE face propuneri concrete de principii pentru politica socială în domeniul sistemelor de prestații sociale. Obiectivul este eficacitatea și fiabilitatea îmbunătățite ale serviciilor, atât în domeniul protecției sociale, cât și al securității sociale și al sistemelor de sănătate, independent de tipul prestatorului și de tipul de prestație. CESE urmărește în primul rând să se furnizeze servicii sociale moderne și de interes general în toate statele UE, care să beneficieze de garanții juridice și financiare. |
| --- | --- |

1.7.

CESE face propuneri concrete de principii pentru politica socială în domeniul sistemelor de prestații sociale. Obiectivul este eficacitatea și fiabilitatea îmbunătățite ale serviciilor, atât în domeniul protecției sociale, cât și al securității sociale și al sistemelor de sănătate, independent de tipul prestatorului și de tipul de prestație. CESE urmărește în primul rând să se furnizeze servicii sociale moderne și de interes general în toate statele UE, care să beneficieze de garanții juridice și financiare.

| 1.8. | CESE recunoaște eterogenitatea sistemelor și face referire la, printre altele, obiectivele, natura și conținuturile prestațiilor sociale, la raportul dintre solidaritate și responsabilitate, protecție juridică, finanțare și calitate. El abordează în același timp și poziția utilizatorilor și a prestatorilor de servicii sociale. Consideră că este necesar ca prestațiile sociale fundamentale să fie garantate în baza unor norme comune la nivelul UE. |
| --- | --- |

1.8.

CESE recunoaște eterogenitatea sistemelor și face referire la, printre altele, obiectivele, natura și conținuturile prestațiilor sociale, la raportul dintre solidaritate și responsabilitate, protecție juridică, finanțare și calitate. El abordează în același timp și poziția utilizatorilor și a prestatorilor de servicii sociale. Consideră că este necesar ca prestațiile sociale fundamentale să fie garantate în baza unor norme comune la nivelul UE.

2.   Introducere: context și situația actuală

| 2.1. | Politica socială europeană are la bază, printre altele, drepturile omului, învățămintele din perioada războaielor mondiale (2), principiul – prevăzut în tratate – al economiei sociale de piață, obiectivele Strategiei Europa 2020, necesitățile unor economii performante, mandatul de combatere a sărăciei, capitolele din tratat privind politica socială, ocuparea forței de muncă și politica de sănătate, obiectivul coeziunii sociale și normele de concurență comune (articolul 3 din Tratatul UE). Conform articolului 151 din TFUE, obiectivul politicii sociale este promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai, o protecție socială adecvată și combaterea excluziunii. Modelul social european este expresia unei comunități de valori și culturale unice (3), care combină democrația și statul de drept cu responsabilitatea socială și solidaritatea. CESE dorește să consolideze acest model și să-l facă fiabil pentru viitor. |
| --- | --- |

2.1.

Politica socială europeană are la bază, printre altele, drepturile omului, învățămintele din perioada războaielor mondiale (2), principiul – prevăzut în tratate – al economiei sociale de piață, obiectivele Strategiei Europa 2020, necesitățile unor economii performante, mandatul de combatere a sărăciei, capitolele din tratat privind politica socială, ocuparea forței de muncă și politica de sănătate, obiectivul coeziunii sociale și normele de concurență comune (articolul 3 din Tratatul UE). Conform articolului 151 din TFUE, obiectivul politicii sociale este promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai, o protecție socială adecvată și combaterea excluziunii. Modelul social european este expresia unei comunități de valori și culturale unice (3), care combină democrația și statul de drept cu responsabilitatea socială și solidaritatea. CESE dorește să consolideze acest model și să-l facă fiabil pentru viitor.

| 2.2. | CESE este convins că politica socială trebuie să fie un pilon al politicii europene, atât în sine, cât și ca mijloc de promovare permanentă a creșterii și ocupării forței de muncă
   (4). Apreciază progresele înregistrate în politica de ocupare a forței de muncă, în anumite domenii de coordonare și în ce privește protecția muncii. CESE reafirmă caracterul de investiții (5) al unor sisteme de prestații sociale efective și atrage atenția asupra costurilor morale, sociale și materiale ale neglijării politicii sociale. CESE pornește de la premisa că economiile performante și inovatoare și serviciile sociale fiabile, eficiente și eficace se condiționează reciproc. Sistemele sociale moderne pot spori rezistența economiilor la crize, promova ocuparea forței de muncă și oferă un potențial ridicat de ocupare a forței de muncă și în regiunile dezavantajate (6). Având în vedere societatea tehnologică și informațională modernă, evoluția demografică (7) și imigrația, cheltuielile reduse pentru incluziunea activă, responsabilizarea persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă și pentru șansele copiilor și tinerilor nu reprezintă un avantaj concurențial durabil. Dezvoltarea în continuare a sistemelor pe baza unor principii comune poate contribui la promovarea egalității de șanse și a concurenței juste în UE. |
| --- | --- |

2.2.

CESE este convins că politica socială trebuie să fie un pilon al politicii europene, atât în sine, cât și ca mijloc de promovare permanentă a creșterii și ocupării forței de muncă
   (4). Apreciază progresele înregistrate în politica de ocupare a forței de muncă, în anumite domenii de coordonare și în ce privește protecția muncii. CESE reafirmă caracterul de investiții (5) al unor sisteme de prestații sociale efective și atrage atenția asupra costurilor morale, sociale și materiale ale neglijării politicii sociale. CESE pornește de la premisa că economiile performante și inovatoare și serviciile sociale fiabile, eficiente și eficace se condiționează reciproc. Sistemele sociale moderne pot spori rezistența economiilor la crize, promova ocuparea forței de muncă și oferă un potențial ridicat de ocupare a forței de muncă și în regiunile dezavantajate (6). Având în vedere societatea tehnologică și informațională modernă, evoluția demografică (7) și imigrația, cheltuielile reduse pentru incluziunea activă, responsabilizarea persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă și pentru șansele copiilor și tinerilor nu reprezintă un avantaj concurențial durabil. Dezvoltarea în continuare a sistemelor pe baza unor principii comune poate contribui la promovarea egalității de șanse și a concurenței juste în UE.

| 2.3. | Sistemele de prestații sociale și de sănătate și alte sisteme asemănătoare servesc echilibrului social necesar, combaterii sărăciei, garantării subsidiare a mijloacelor de subzistență și păcii sociale. Aproape fiecare cetățean al Uniunii este nevoit, într-o etapă sau alta a vieții, să apeleze la servicii sociale. Sistemele sociale asigură, printre altele, pensii corespunzătoare și îngrijirea calificată a persoanelor nevoiașe și a celor care au nevoie de îngrijire. |
| --- | --- |

2.3.

Sistemele de prestații sociale și de sănătate și alte sisteme asemănătoare servesc echilibrului social necesar, combaterii sărăciei, garantării subsidiare a mijloacelor de subzistență și păcii sociale. Aproape fiecare cetățean al Uniunii este nevoit, într-o etapă sau alta a vieții, să apeleze la servicii sociale. Sistemele sociale asigură, printre altele, pensii corespunzătoare și îngrijirea calificată a persoanelor nevoiașe și a celor care au nevoie de îngrijire.

| 2.4. | Angajatorii și angajații sunt interesați de reconcilierea vieții profesionale cu viața de familie, promovarea sănătății și responsabilizare. Serviciile sociale profesionale stimulează competențele de comunicare și cotidiene, calificarea și sprijină persoanele care se confruntă cu probleme de dependență, cu situații de criză, precum și familiile la îngrijire și educație. |
| --- | --- |

2.4.

Angajatorii și angajații sunt interesați de reconcilierea vieții profesionale cu viața de familie, promovarea sănătății și responsabilizare. Serviciile sociale profesionale stimulează competențele de comunicare și cotidiene, calificarea și sprijină persoanele care se confruntă cu probleme de dependență, cu situații de criză, precum și familiile la îngrijire și educație.

| 2.5. | CESE constată că există diferențe mari în ce privește eficacitatea, fiabilitatea și eficiența sistemelor sociale
   (8). Pe de o parte, în multe state membre există sisteme funcționale, pe de altă parte, ar fi util să existe un discurs social comun pentru toate statele membre. Mijloacele de subzistență minimă prin prestații sociale, venitul minim, servicii sociale profesionale și încadrarea eficientă în muncă și în societate nu sunt garantate peste tot. Îndeosebi asistența medicală nu este întotdeauna accesibilă tuturor, de exemplu, în cazul acelora care nu își permit plăți suplimentare cerute oficial sau neoficial; nu în toate regiunile și statele membre există servicii profesionale în domeniul îngrijirii ambulatorii, asistenței persoanelor cu handicap, în caz de deficiențe în educația și creșterea copiilor. CESE recunoaște faptul că finanțarea solidară și garanțiile juridice necesită, parțial, îmbunătățiri. |
| --- | --- |

2.5.

CESE constată că există diferențe mari în ce privește eficacitatea, fiabilitatea și eficiența sistemelor sociale
   (8). Pe de o parte, în multe state membre există sisteme funcționale, pe de altă parte, ar fi util să existe un discurs social comun pentru toate statele membre. Mijloacele de subzistență minimă prin prestații sociale, venitul minim, servicii sociale profesionale și încadrarea eficientă în muncă și în societate nu sunt garantate peste tot. Îndeosebi asistența medicală nu este întotdeauna accesibilă tuturor, de exemplu, în cazul acelora care nu își permit plăți suplimentare cerute oficial sau neoficial; nu în toate regiunile și statele membre există servicii profesionale în domeniul îngrijirii ambulatorii, asistenței persoanelor cu handicap, în caz de deficiențe în educația și creșterea copiilor. CESE recunoaște faptul că finanțarea solidară și garanțiile juridice necesită, parțial, îmbunătățiri.

| 2.6. | Recent, studiul Fundației Bertelsmann (9) a arătat că există diferențe semnificative în ceea ce privește eficiența sistemelor sociale, a constatat evoluția alarmantă a sărăciei și a bogăției în UE și în toate statele membre și solicită UE să-și consolideze eforturile în domeniul politicii sociale. Studiul arată că pot exista sisteme sociale eficiente și în țări cu un PIB relativ scăzut și că există sisteme sociale deficitare și în țări cu PIB-ul relativ ridicat. Evoluția sărăciei periclitează pacea socială și dezvoltarea economică (10). Traiectoria divergentă dintre statele membre și tendințele îngrijorătoare pe plan politic ar trebui contracarate prin propuneri în domeniul politicii sociale. |
| --- | --- |

2.6.

Recent, studiul Fundației Bertelsmann (9) a arătat că există diferențe semnificative în ceea ce privește eficiența sistemelor sociale, a constatat evoluția alarmantă a sărăciei și a bogăției în UE și în toate statele membre și solicită UE să-și consolideze eforturile în domeniul politicii sociale. Studiul arată că pot exista sisteme sociale eficiente și în țări cu un PIB relativ scăzut și că există sisteme sociale deficitare și în țări cu PIB-ul relativ ridicat. Evoluția sărăciei periclitează pacea socială și dezvoltarea economică (10). Traiectoria divergentă dintre statele membre și tendințele îngrijorătoare pe plan politic ar trebui contracarate prin propuneri în domeniul politicii sociale.

| 2.7. | Trebuie îmbunătățită baza concretă pe care se întemeiază recomandările adresate statelor membre și politica de gestionare a crizelor. În loc să solicite ulterior măsuri umanitare, UE ar trebui să urmeze principii sociale consistente. Compensarea discutabilă a operațiunilor de risc ale băncilor ar trebui să fie pusă într-o relație rezonabilă cu investițiile în viabilitatea sistemelor sociale. Normele pieței interne privind – de exemplu – dispozițiile referitoare la ajutoarele de stat și la achizițiile publice au deja un impact semnificativ asupra sistemelor de protecție socială și a serviciilor sociale, fără ca acestea să fie evaluate în mod evident prin prisma criteriilor de politică socială. |
| --- | --- |

2.7.

Trebuie îmbunătățită baza concretă pe care se întemeiază recomandările adresate statelor membre și politica de gestionare a crizelor. În loc să solicite ulterior măsuri umanitare, UE ar trebui să urmeze principii sociale consistente. Compensarea discutabilă a operațiunilor de risc ale băncilor ar trebui să fie pusă într-o relație rezonabilă cu investițiile în viabilitatea sistemelor sociale. Normele pieței interne privind – de exemplu – dispozițiile referitoare la ajutoarele de stat și la achizițiile publice au deja un impact semnificativ asupra sistemelor de protecție socială și a serviciilor sociale, fără ca acestea să fie evaluate în mod evident prin prisma criteriilor de politică socială.

| 2.8. | În temeiul noului obiectiv al tratatului în ce privește economia socială de piață
   (11), politica în domeniul pieței interne ar trebui să fie completată cu elemente de politică socială (12). CESE reiterează cerințele actuale (13) și încurajează Comisia și Consiliul European să concretizeze și să pună în aplicare inițiativele în materie de politică socială (14). |
| --- | --- |

2.8.

În temeiul noului obiectiv al tratatului în ce privește economia socială de piață
   (11), politica în domeniul pieței interne ar trebui să fie completată cu elemente de politică socială (12). CESE reiterează cerințele actuale (13) și încurajează Comisia și Consiliul European să concretizeze și să pună în aplicare inițiativele în materie de politică socială (14).

| 2.9. | O nouă etapă a politicii sociale europene se poate baza, printre altele, pe următoarele acțiuni pregătitoare: Consiliul a cerut deja în 1992 introducerea venitului minim garantat (15). În 2000 a stabilit o agendă socială. Articolul 12 din Carta socială europeană obligă statele membre să mențină sisteme de protecție socială. Tratatele Uniunii Europene includ obiectivele coeziunii sociale și protecției interesului general economic (16). Organizația Internațională a Muncii (OIM) (17) a publicat standardele pentru sistemele de securitate socială. Cartea albă privind politica socială a UE a fost publicată în 1994. La nivelul UE există un drept la garantarea mijloacelor de subzistență
   (18). Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap este un punct de referință. |
| --- | --- |

2.9.

O nouă etapă a politicii sociale europene se poate baza, printre altele, pe următoarele acțiuni pregătitoare: Consiliul a cerut deja în 1992 introducerea venitului minim garantat (15). În 2000 a stabilit o agendă socială. Articolul 12 din Carta socială europeană obligă statele membre să mențină sisteme de protecție socială. Tratatele Uniunii Europene includ obiectivele coeziunii sociale și protecției interesului general economic (16). Organizația Internațională a Muncii (OIM) (17) a publicat standardele pentru sistemele de securitate socială. Cartea albă privind politica socială a UE a fost publicată în 1994. La nivelul UE există un drept la garantarea mijloacelor de subzistență
   (18). Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap este un punct de referință.

| 2.10. | În avizul său SOC/482, CESE solicită, în conformitate cu Parlamentul (19), Comitetul Regiunilor (20) și cu alte asociații, un venit minim adecvat (21). Comitetul a promovat activ teme precum serviciile sociale, întreprinderile sociale, investițiile sociale, ocuparea forței de muncă, articolul 9 din TFUE, Inițiativa pentru tineret, guvernanța economică și serviciile de interes general. Acest aviz conține referințe la un mare număr de alte documente ale CESE și ale UE, imposibil de menționat aici în totalitate. |
| --- | --- |

2.10.

În avizul său SOC/482, CESE solicită, în conformitate cu Parlamentul (19), Comitetul Regiunilor (20) și cu alte asociații, un venit minim adecvat (21). Comitetul a promovat activ teme precum serviciile sociale, întreprinderile sociale, investițiile sociale, ocuparea forței de muncă, articolul 9 din TFUE, Inițiativa pentru tineret, guvernanța economică și serviciile de interes general. Acest aviz conține referințe la un mare număr de alte documente ale CESE și ale UE, imposibil de menționat aici în totalitate.

3.   Observații generale: obiective și conținutul avizului

| 3.1. | În prezentul aviz, CESE se concentrează asupra unui aspect al agendei sociale necesare: îmbunătățirea eficacității și fiabilității prestațiilor, atât în domeniul protecției sociale, cât și al sistemelor de securitate socială și de sănătate. Comitetul face trimitere la „prestațiile sociale” finanțate în întregime sau parțial din impozite sau prin sistemele de asigurări sociale naționale și care, în temeiul legislației sociale sau al acordurilor paritare, au fost atribuite – într-un mod care poate fi controlat – competențelor autorităților publice din domeniul politicii sociale. În acest context, nu tipul de prestator este determinant. În sensul acestui aviz, „prestațiile sociale” pot fi furnizate de administrațiile publice și locale, de asigurările sociale, de întreprinderile sociale independente, de organizații caritabile și de întreprinderi cu diferite statute juridice. Toți acești furnizori sunt incluși în categoria „servicii sociale” în măsura în care furnizează servicii sociale. Conceptul de „prestații sociale” cuprinde toate tipurile de prestații, printre care servicii și prestații în bani în sectorul social și al sănătății. Conceptul de „asigurări sociale” cuprinde asigurări sociale bazate pe contribuții și/sau obligatorii și/sau asigurările mutuale, care îndeplinesc o funcție în cadrul sistemelor de securitate socială sau paritare reglementate prin legislația socială. |
| --- | --- |

3.1.

În prezentul aviz, CESE se concentrează asupra unui aspect al agendei sociale necesare: îmbunătățirea eficacității și fiabilității prestațiilor, atât în domeniul protecției sociale, cât și al sistemelor de securitate socială și de sănătate. Comitetul face trimitere la „prestațiile sociale” finanțate în întregime sau parțial din impozite sau prin sistemele de asigurări sociale naționale și care, în temeiul legislației sociale sau al acordurilor paritare, au fost atribuite – într-un mod care poate fi controlat – competențelor autorităților publice din domeniul politicii sociale. În acest context, nu tipul de prestator este determinant. În sensul acestui aviz, „prestațiile sociale” pot fi furnizate de administrațiile publice și locale, de asigurările sociale, de întreprinderile sociale independente, de organizații caritabile și de întreprinderi cu diferite statute juridice. Toți acești furnizori sunt incluși în categoria „servicii sociale” în măsura în care furnizează servicii sociale. Conceptul de „prestații sociale” cuprinde toate tipurile de prestații, printre care servicii și prestații în bani în sectorul social și al sănătății. Conceptul de „asigurări sociale” cuprinde asigurări sociale bazate pe contribuții și/sau obligatorii și/sau asigurările mutuale, care îndeplinesc o funcție în cadrul sistemelor de securitate socială sau paritare reglementate prin legislația socială.

| 3.2. | Diversitatea sistemelor sociale, a serviciilor, conceptelor și conținuturilor acestora presupune acordarea unei atenții speciale discuțiilor pe teme sociale și în traduceri. Sistemele din statele membre corespund politicii sociale, culturii și istoriei din fiecare stat membru. Acestea trebuie dezvoltate în spiritul modelului social european. Trebuie stabilit un echilibru adecvat între diversitatea sistemelor și principiile comune necesare (22). |
| --- | --- |

3.2.

Diversitatea sistemelor sociale, a serviciilor, conceptelor și conținuturilor acestora presupune acordarea unei atenții speciale discuțiilor pe teme sociale și în traduceri. Sistemele din statele membre corespund politicii sociale, culturii și istoriei din fiecare stat membru. Acestea trebuie dezvoltate în spiritul modelului social european. Trebuie stabilit un echilibru adecvat între diversitatea sistemelor și principiile comune necesare (22).

| 3.3. | UE ar trebui să creeze un spațiu comun al discursului în domeniul politicii sociale, să elaboreze standarde actuale și să ia inițiative. Ea ar trebui să promoveze convergența dezvoltării sistemelor sociale. Principiile sociale pot constitui baza pentru recomandările Comisiei, în special în cadrul semestrului european, al Strategiei Europa 2020, al metodei deschise de coordonare și pentru aplicarea evaluării impactului social, conform articolului 9 din TFUE (23). Astfel de principii trebuie să ofere baza pentru un prag minim de protecție socială (Minimum Social Protection Floor) și propriile acțiuni și guvernanța (24) instituțiilor UE, în special în ce privește gestionarea crizelor, controlul bugetar și guvernanța economică. |
| --- | --- |

3.3.

UE ar trebui să creeze un spațiu comun al discursului în domeniul politicii sociale, să elaboreze standarde actuale și să ia inițiative. Ea ar trebui să promoveze convergența dezvoltării sistemelor sociale. Principiile sociale pot constitui baza pentru recomandările Comisiei, în special în cadrul semestrului european, al Strategiei Europa 2020, al metodei deschise de coordonare și pentru aplicarea evaluării impactului social, conform articolului 9 din TFUE (23). Astfel de principii trebuie să ofere baza pentru un prag minim de protecție socială (Minimum Social Protection Floor) și propriile acțiuni și guvernanța (24) instituțiilor UE, în special în ce privește gestionarea crizelor, controlul bugetar și guvernanța economică.

| 3.4. | Trebuie examinată viabilitatea sistemelor de prestații sociale. Serviciile sociale trebuie să urmărească obiective de interes general cu legitimitate democratică, respectând autonomia lor concepțională. |
| --- | --- |

3.4.

Trebuie examinată viabilitatea sistemelor de prestații sociale. Serviciile sociale trebuie să urmărească obiective de interes general cu legitimitate democratică, respectând autonomia lor concepțională.

| 3.5. | De regulă, decizia de a furniza cetățenilor prestații sociale aparține administrațiilor sociale publice, asigurărilor sociale sau unor terți în calitate de furnizori de servicii, de exemplu, medicii care prescriu un anumit tratament. Trebuie să se facă distincție între decizia de a furniza prestații și executarea și finanțarea acestora; există, printre altele, prestații către utilizatori sub forma exclusivă de numerar, cu sau fără obligația de a apela la anumite servicii calificate. Există servicii sociale furnizate direct de autoritățile locale, administrațiile sociale sau asigurările sociale. Însă, în cazul în care sunt furnizate de servicii sociale independente, relațiile juridice și finanțarea pot fi reglementate în mod diferit: există, printre altele, sisteme de atribuire, acorduri privind serviciile și plățile între serviciile sociale și plătitori, indemnizații ulterioare, sisteme de bonuri valorice sau ajutor direct nespecific prin servicii sociale, în special în domeniul consilierii și prevenirii. În cazul sistemelor contractuale și de bonuri valorice, plătitorul public finanțează serviciul social direct pe baza numărului de cazuri. Toate sistemele trebuie să analizeze dacă există protecție juridică suficientă și dacă utilizatorii au la dispoziție suficiente posibilități de alegere și de participare. |
| --- | --- |

3.5.

De regulă, decizia de a furniza cetățenilor prestații sociale aparține administrațiilor sociale publice, asigurărilor sociale sau unor terți în calitate de furnizori de servicii, de exemplu, medicii care prescriu un anumit tratament. Trebuie să se facă distincție între decizia de a furniza prestații și executarea și finanțarea acestora; există, printre altele, prestații către utilizatori sub forma exclusivă de numerar, cu sau fără obligația de a apela la anumite servicii calificate. Există servicii sociale furnizate direct de autoritățile locale, administrațiile sociale sau asigurările sociale. Însă, în cazul în care sunt furnizate de servicii sociale independente, relațiile juridice și finanțarea pot fi reglementate în mod diferit: există, printre altele, sisteme de atribuire, acorduri privind serviciile și plățile între serviciile sociale și plătitori, indemnizații ulterioare, sisteme de bonuri valorice sau ajutor direct nespecific prin servicii sociale, în special în domeniul consilierii și prevenirii. În cazul sistemelor contractuale și de bonuri valorice, plătitorul public finanțează serviciul social direct pe baza numărului de cazuri. Toate sistemele trebuie să analizeze dacă există protecție juridică suficientă și dacă utilizatorii au la dispoziție suficiente posibilități de alegere și de participare.

| 3.6. | Partenerii sociali au o funcție centrală îndeosebi în cadrul sistemelor de asigurare socială. De aceea, aceștia trebuie implicați cu prioritate în stabilirea principiilor politicii sociale. Administrațiile sociale locale și naționale, asigurările sociale, serviciile sociale de sine stătătoare au un rol central în furnizarea de prestații sociale. Prin urmare, reprezentanții acestora trebuie implicați în mod consecvent în domeniile lor de competență. |
| --- | --- |

3.6.

Partenerii sociali au o funcție centrală îndeosebi în cadrul sistemelor de asigurare socială. De aceea, aceștia trebuie implicați cu prioritate în stabilirea principiilor politicii sociale. Administrațiile sociale locale și naționale, asigurările sociale, serviciile sociale de sine stătătoare au un rol central în furnizarea de prestații sociale. Prin urmare, reprezentanții acestora trebuie implicați în mod consecvent în domeniile lor de competență.

| 3.7. | Ținând seama de necesitatea de a avea un echilibru adecvat între competențele statelor membre, valorile europene comune și o concurență loială în cadrul UE, următoarele principii trebuie să constituie un impuls pentru următorii pași ai UE în politica socială. |
| --- | --- |

3.7.

Ținând seama de necesitatea de a avea un echilibru adecvat între competențele statelor membre, valorile europene comune și o concurență loială în cadrul UE, următoarele principii trebuie să constituie un impuls pentru următorii pași ai UE în politica socială.

4.   Principii pentru sistemele de prestații sociale

| 4.1. | Principiul protecției minime: asigurarea unor prestații sociale de bază, subsidiare pentru, printre altele, garantarea mijloacelor de subzistență/venit minim pentru persoanele fără venit suficient din muncă, pensii și alte prestații sociale. Acest lucru implică dezvoltarea unor indicatori comuni pentru prestații sociale de bază (25). Garanția financiară a subzistenței trebuie să acopere cel puțin costurile reale pentru alimente, cazare, haine, apă, energie și îngrijiri de sănătate de bază. |
| --- | --- |

4.1.

Principiul protecției minime: asigurarea unor prestații sociale de bază, subsidiare pentru, printre altele, garantarea mijloacelor de subzistență/venit minim pentru persoanele fără venit suficient din muncă, pensii și alte prestații sociale. Acest lucru implică dezvoltarea unor indicatori comuni pentru prestații sociale de bază (25). Garanția financiară a subzistenței trebuie să acopere cel puțin costurile reale pentru alimente, cazare, haine, apă, energie și îngrijiri de sănătate de bază.

| 4.2. | Principiul necesității: dezvoltarea și furnizarea de servicii sociale și de sănătate moderne și profesioniste pentru diferite situații: familii, persoane cu dizabilități, bolnavi, șomeri, părinți singuri, copii, îngrijitori din familie, refugiați, tineri (26) cu deficite de dezvoltare, părinți cu probleme de educație, îngrijire la domiciliu și alte servicii legate de gospodărie (27), ajutor în cazuri de supraîndatorare (28), dependență, lipsă de adăpost și probleme psihosociale. Serviciile sociale efective includ, printre altele, consilierea, supravegherea, orientarea, monitorizarea, îngrijirea, responsabilizarea și educația, tratamentul și terapia (29). Deoarece motivele pentru pierderea locurilor de muncă sunt numeroase și ar trebui evitată intrarea în spirala sărăciei, este oportun ca, prin măsuri proactive pe piața muncii, garantate prin lege, să fie sprijinită o reintegrare rapidă pe această piață, să se garanteze o alocație decentă oricărei persoane care își caută un loc de muncă, în special tinerilor lucrători înainte de obținerea primului loc de muncă sau femeilor care doresc să lucreze din nou după o perioadă îndelungată de întrerupere a carierei profesionale. |
| --- | --- |

4.2.

Principiul necesității: dezvoltarea și furnizarea de servicii sociale și de sănătate moderne și profesioniste pentru diferite situații: familii, persoane cu dizabilități, bolnavi, șomeri, părinți singuri, copii, îngrijitori din familie, refugiați, tineri (26) cu deficite de dezvoltare, părinți cu probleme de educație, îngrijire la domiciliu și alte servicii legate de gospodărie (27), ajutor în cazuri de supraîndatorare (28), dependență, lipsă de adăpost și probleme psihosociale. Serviciile sociale efective includ, printre altele, consilierea, supravegherea, orientarea, monitorizarea, îngrijirea, responsabilizarea și educația, tratamentul și terapia (29). Deoarece motivele pentru pierderea locurilor de muncă sunt numeroase și ar trebui evitată intrarea în spirala sărăciei, este oportun ca, prin măsuri proactive pe piața muncii, garantate prin lege, să fie sprijinită o reintegrare rapidă pe această piață, să se garanteze o alocație decentă oricărei persoane care își caută un loc de muncă, în special tinerilor lucrători înainte de obținerea primului loc de muncă sau femeilor care doresc să lucreze din nou după o perioadă îndelungată de întrerupere a carierei profesionale.

| 4.3. | Principiul finalității: elaborarea unor obiective sociale clare cu privire la prestațiile sociale precum egalitatea de șanse și între generații, incluziunea activă, compensarea dezavantajelor, reconcilierea vieții profesionale cu cea de familie, asigurarea riscurilor de viață, prevenția, intervențiile în situații de criză, accesul la ocuparea forței de muncă și la incluziunea socială, pensiile, responsabilizarea etc. Acest lucru implică stabilirea adecvată a tipurilor de prestații în baza legislației sociale: ca de exemplu numerar sau/și servicii, ambulatoriu, staționar etc. Trebuie să existe un echilibru între autodeterminarea utilizatorilor și obiectivul eficacității prestațiilor sociale. |
| --- | --- |

4.3.

Principiul finalității: elaborarea unor obiective sociale clare cu privire la prestațiile sociale precum egalitatea de șanse și între generații, incluziunea activă, compensarea dezavantajelor, reconcilierea vieții profesionale cu cea de familie, asigurarea riscurilor de viață, prevenția, intervențiile în situații de criză, accesul la ocuparea forței de muncă și la incluziunea socială, pensiile, responsabilizarea etc. Acest lucru implică stabilirea adecvată a tipurilor de prestații în baza legislației sociale: ca de exemplu numerar sau/și servicii, ambulatoriu, staționar etc. Trebuie să existe un echilibru între autodeterminarea utilizatorilor și obiectivul eficacității prestațiilor sociale.

| 4.4. | Principiul accesibilității: garantarea accesului la prestații sociale oriunde și oricând este necesar, la prețuri accesibile și în mod nediscriminatoriu, în special a serviciilor sociale. În sprijinul accesibilității vin și o finanțare durabilă și solidară, transparența serviciilor și o garanție juridică specifică, cu posibilitatea de a introduce acțiuni în justiție, directe și în recurs. Atunci când există, cerința unei contribuții proprii trebuie să fie echilibrată din punct de vedere social și să nu împiedice accesul la serviciile respective. Controalele birocratice ale nevoii concrete de asistență pot fi contraproductive în cazul anumitor prestații cum ar fi asistență în caz de dependență sau probleme psihosociale. Utilizatorului trebuie să i se pună la dispoziție în mod activ în special prestații de consiliere și prevenire. |
| --- | --- |

4.4.

Principiul accesibilității: garantarea accesului la prestații sociale oriunde și oricând este necesar, la prețuri accesibile și în mod nediscriminatoriu, în special a serviciilor sociale. În sprijinul accesibilității vin și o finanțare durabilă și solidară, transparența serviciilor și o garanție juridică specifică, cu posibilitatea de a introduce acțiuni în justiție, directe și în recurs. Atunci când există, cerința unei contribuții proprii trebuie să fie echilibrată din punct de vedere social și să nu împiedice accesul la serviciile respective. Controalele birocratice ale nevoii concrete de asistență pot fi contraproductive în cazul anumitor prestații cum ar fi asistență în caz de dependență sau probleme psihosociale. Utilizatorului trebuie să i se pună la dispoziție în mod activ în special prestații de consiliere și prevenire.

| 4.5. | Principiul proporționalității: prestațiile ar trebui să fie adecvate și necesare în funcție de natura și amploarea lor. Deciziile discreționare și legislația socială ar trebui să țină seama de acest principiu. Trebuie să existe un echilibru adecvat între resursele mobilizate și rezultatul preconizat al unei prestații sociale. Obligațiile legale ale cetățeanului de a apela la prestații sociale sau de a acționa în alt fel, precum și raportul dintre drepturi și obligații trebuie să respecte principiul proporționalității. |
| --- | --- |

4.5.

Principiul proporționalității: prestațiile ar trebui să fie adecvate și necesare în funcție de natura și amploarea lor. Deciziile discreționare și legislația socială ar trebui să țină seama de acest principiu. Trebuie să existe un echilibru adecvat între resursele mobilizate și rezultatul preconizat al unei prestații sociale. Obligațiile legale ale cetățeanului de a apela la prestații sociale sau de a acționa în alt fel, precum și raportul dintre drepturi și obligații trebuie să respecte principiul proporționalității.

| 4.6. | Principiul solidarității: în principal, finanțarea prestațiilor sociale trebuie să se bazeze pe sisteme de asigurări sociale solidare și pe sisteme fiscale juste și solidare. Finanțarea solidară ar trebui să includă, pe cât posibil, toate categoriile de populație și toate straturile sociale; Acest lucru ar mări fiabilitatea, acceptabilitatea și sustenabilitatea finanțării. Munca nedeclarată (30) și evaziunea fiscală dăunează sistemelor sociale. Date fiind tendințele demografice și economice, o opțiune adecvată ar putea fi includerea tuturor tipurilor de venituri, inclusiv veniturile din capital. O mai bună coordonare a sistemelor fiscale și financiare la nivelul UE poate ameliora baza de finanțare. Investițiile private, donațiile, angajamentul civic și religios și fondurile fundațiilor sunt surse binevenite de finanțare complementară pe lângă regimul obligatoriu, care însă nu pot garanta drepturi legale și nici infrastructuri. |
| --- | --- |

4.6.

Principiul solidarității: în principal, finanțarea prestațiilor sociale trebuie să se bazeze pe sisteme de asigurări sociale solidare și pe sisteme fiscale juste și solidare. Finanțarea solidară ar trebui să includă, pe cât posibil, toate categoriile de populație și toate straturile sociale; Acest lucru ar mări fiabilitatea, acceptabilitatea și sustenabilitatea finanțării. Munca nedeclarată (30) și evaziunea fiscală dăunează sistemelor sociale. Date fiind tendințele demografice și economice, o opțiune adecvată ar putea fi includerea tuturor tipurilor de venituri, inclusiv veniturile din capital. O mai bună coordonare a sistemelor fiscale și financiare la nivelul UE poate ameliora baza de finanțare. Investițiile private, donațiile, angajamentul civic și religios și fondurile fundațiilor sunt surse binevenite de finanțare complementară pe lângă regimul obligatoriu, care însă nu pot garanta drepturi legale și nici infrastructuri.

| 4.7. | Principiul responsabilității individuale: persoanele în căutarea unui loc de muncă și cele care întâmpină greutăți de inserție profesională etc. trebuie sprijinite prin servicii sociale și stimulente cu scopul ca aceștia să-și poată asigura în întregime sau parțial mijloacele de existență. Cetățeanul trebuie să poată beneficia de o asigurare complementară în cadrul acordurilor paritare care vin în completarea celor din sistemul public, acorduri negociate și gestionate fără scop lucrativ. Sprijinul profesional acordat pentru dezvoltarea calificărilor profesionale și a competențelor personale de comunicare, sociale și pentru viața cotidiană reprezintă adesea premisa pentru capacitatea suficientă de responsabilitate individuală și de responsabilitate socială. În ceea ce privește protejarea sănătății fiecărei persoane, sistemele de securitate socială ar putea promova un mod de viață sănătos prin intermediul unor oferte din domeniul profilaxiei, prin stimulente și prin promovarea unui nivel mai ridicat de protecție a consumatorilor. |
| --- | --- |

4.7.

Principiul responsabilității individuale: persoanele în căutarea unui loc de muncă și cele care întâmpină greutăți de inserție profesională etc. trebuie sprijinite prin servicii sociale și stimulente cu scopul ca aceștia să-și poată asigura în întregime sau parțial mijloacele de existență. Cetățeanul trebuie să poată beneficia de o asigurare complementară în cadrul acordurilor paritare care vin în completarea celor din sistemul public, acorduri negociate și gestionate fără scop lucrativ. Sprijinul profesional acordat pentru dezvoltarea calificărilor profesionale și a competențelor personale de comunicare, sociale și pentru viața cotidiană reprezintă adesea premisa pentru capacitatea suficientă de responsabilitate individuală și de responsabilitate socială. În ceea ce privește protejarea sănătății fiecărei persoane, sistemele de securitate socială ar putea promova un mod de viață sănătos prin intermediul unor oferte din domeniul profilaxiei, prin stimulente și prin promovarea unui nivel mai ridicat de protecție a consumatorilor.

| 4.8. | Principiul participării: toate prestațiile în sine sau în combinație cu alte prestații trebuie să contribuie la participarea socială a cetățenilor. Participarea socială cuprinde și participarea profesională, culturală, politică, precum și participarea la bunăstarea socială. |
| --- | --- |

4.8.

Principiul participării: toate prestațiile în sine sau în combinație cu alte prestații trebuie să contribuie la participarea socială a cetățenilor. Participarea socială cuprinde și participarea profesională, culturală, politică, precum și participarea la bunăstarea socială.

| 4.9. | Principiul structurii: stabilirea corespunzătoare a raportului juridic și financiar între utilizatori, servicii sociale publice sau, după caz, independente – în funcție de sistem –, administrația socială sau asigurări sociale. În cazul în care serviciile sociale independente sunt incluse în sistemele publice de prestații sociale, de exemplu prin legislația socială și modul de finanțare, furnizarea acestora, îndeosebi finanțarea și accesibilitatea lor ar trebui să corespundă principiilor menționate mai sus. Astfel de servicii sociale trebuie finanțate în solidar și reglementate pe baza legislației sociale, astfel încât să poată să pună la dispoziția întregii populații servicii de înaltă calitate. |
| --- | --- |

4.9.

Principiul structurii: stabilirea corespunzătoare a raportului juridic și financiar între utilizatori, servicii sociale publice sau, după caz, independente – în funcție de sistem –, administrația socială sau asigurări sociale. În cazul în care serviciile sociale independente sunt incluse în sistemele publice de prestații sociale, de exemplu prin legislația socială și modul de finanțare, furnizarea acestora, îndeosebi finanțarea și accesibilitatea lor ar trebui să corespundă principiilor menționate mai sus. Astfel de servicii sociale trebuie finanțate în solidar și reglementate pe baza legislației sociale, astfel încât să poată să pună la dispoziția întregii populații servicii de înaltă calitate.

| 4.10. | Principiul autodeterminării utilizatorilor: utilizatorii nu sunt obiecte, ci coproducători ai ajutoarelor și cetățeni având dreptul la prestații. Într-un cadru rezonabil din punctul de vedere al costurilor, aceștia ar trebui să aibă posibilitatea de a alege între diferite forme de prestații, ca de exemplu servicii ambulatorii și staționare și alte forme, cum ar fi locuințele pentru persoane asistate. Tipul adecvat de ajutor depinde de situația individuală, nevoile concrete de asistență profesională în urma unei evaluări de specialitate, de dorințele individuale, precum și de situația de la fața locului. În cazul în care serviciile sociale independente sunt incluse în sistemele publice de prestații sociale, de exemplu prin legislația socială și modul de finanțare, utilizatorii ar trebui să poată alege între diferitele tipuri de servicii. |
| --- | --- |

4.10.

Principiul autodeterminării utilizatorilor: utilizatorii nu sunt obiecte, ci coproducători ai ajutoarelor și cetățeni având dreptul la prestații. Într-un cadru rezonabil din punctul de vedere al costurilor, aceștia ar trebui să aibă posibilitatea de a alege între diferite forme de prestații, ca de exemplu servicii ambulatorii și staționare și alte forme, cum ar fi locuințele pentru persoane asistate. Tipul adecvat de ajutor depinde de situația individuală, nevoile concrete de asistență profesională în urma unei evaluări de specialitate, de dorințele individuale, precum și de situația de la fața locului. În cazul în care serviciile sociale independente sunt incluse în sistemele publice de prestații sociale, de exemplu prin legislația socială și modul de finanțare, utilizatorii ar trebui să poată alege între diferitele tipuri de servicii.

| 4.11. | Principiul securității juridice: garantarea juridică a prestațiilor, eventual prin legislație socială sau prin alte instrumente juridice similare ale statelor membre, create pe o bază democratică. Aceste reglementări ar trebui să cuprindă următoarele dispoziții în materie de legislație socială: drepturile juridic recunoscute, clauzele discreționare, obligațiile de cooperare ale utilizatorilor de servicii, descrierea condițiilor în care se acordă prestațiile sociale, modalitățile de a depune plângeri sau reclamații, controlul public asupra prestatorilor privați de servicii publice, după caz, normele de calitate, garanțiile de accesibilitate, obligațiile în materie de infrastructură, modalitățile de finanțare etc. Ar trebui ca, pentru serviciile sociale și de sănătate de bază, drepturile legale să fie garantate. În anumite sectoare ale furnizării de servicii, prin decizii discreționare se poate ține seama mai bine de circumstanțele locale. Este necesar ca bunăstarea persoanelor vulnerabile să facă obiectul unei protecții juridice speciale (31). Furnizorii de servicii sociale independenți au nevoie de protecție juridică și de acces nediscriminatoriu la prestații, atunci când nu este vorba despre sisteme de tip monopol. În unele state membre, principiul statului social încorporat în bazele constituționale sprijină poziția politicii sociale și asigură prestații sociale fundamentale și în perioade de criză. |
| --- | --- |

4.11.

Principiul securității juridice: garantarea juridică a prestațiilor, eventual prin legislație socială sau prin alte instrumente juridice similare ale statelor membre, create pe o bază democratică. Aceste reglementări ar trebui să cuprindă următoarele dispoziții în materie de legislație socială: drepturile juridic recunoscute, clauzele discreționare, obligațiile de cooperare ale utilizatorilor de servicii, descrierea condițiilor în care se acordă prestațiile sociale, modalitățile de a depune plângeri sau reclamații, controlul public asupra prestatorilor privați de servicii publice, după caz, normele de calitate, garanțiile de accesibilitate, obligațiile în materie de infrastructură, modalitățile de finanțare etc. Ar trebui ca, pentru serviciile sociale și de sănătate de bază, drepturile legale să fie garantate. În anumite sectoare ale furnizării de servicii, prin decizii discreționare se poate ține seama mai bine de circumstanțele locale. Este necesar ca bunăstarea persoanelor vulnerabile să facă obiectul unei protecții juridice speciale (31). Furnizorii de servicii sociale independenți au nevoie de protecție juridică și de acces nediscriminatoriu la prestații, atunci când nu este vorba despre sisteme de tip monopol. În unele state membre, principiul statului social încorporat în bazele constituționale sprijină poziția politicii sociale și asigură prestații sociale fundamentale și în perioade de criză.

| 4.12. | Principiul orientării spre binele comun: tipurile de organizații și întreprinderi orientate în mod deosebit spre binele comun și deschise participării
   (32), cum ar fi organizațiile non-profit, întreprinderile sociale, serviciile publice, asociațiile, anumite tipuri de fundații și cooperative, organizațiile de utilizatori și alți actori ai societății civile trebuie să beneficieze de condiții financiare și juridice corespunzătoare. Finanțarea prin impozite sau prin contribuții la fondul asigurărilor sociale a întreprinderilor axate pe profit care funcționează în acest sector trebuie să dea naștere unei dezbateri aprofundate în cadrul politicii sociale și necesită controale adecvate și cel puțin un cadru pentru distribuirea profiturilor. |
| --- | --- |

4.12.

Principiul orientării spre binele comun: tipurile de organizații și întreprinderi orientate în mod deosebit spre binele comun și deschise participării
   (32), cum ar fi organizațiile non-profit, întreprinderile sociale, serviciile publice, asociațiile, anumite tipuri de fundații și cooperative, organizațiile de utilizatori și alți actori ai societății civile trebuie să beneficieze de condiții financiare și juridice corespunzătoare. Finanțarea prin impozite sau prin contribuții la fondul asigurărilor sociale a întreprinderilor axate pe profit care funcționează în acest sector trebuie să dea naștere unei dezbateri aprofundate în cadrul politicii sociale și necesită controale adecvate și cel puțin un cadru pentru distribuirea profiturilor.

| 4.13. | Principiul transparenței: utilizarea fondurilor publice de către serviciile sociale și administrațiile publice trebuie să fie transparentă. Baza juridică și baza deciziilor de prestații și de atribuire etc. trebuie să fie accesibile pentru cetățeni. |
| --- | --- |

4.13.

Principiul transparenței: utilizarea fondurilor publice de către serviciile sociale și administrațiile publice trebuie să fie transparentă. Baza juridică și baza deciziilor de prestații și de atribuire etc. trebuie să fie accesibile pentru cetățeni.

| 4.14. | Principiul interconectării: realitatea cotidiană a oamenilor, evoluția etapelor vieții, noile tipuri de familie, îmbătrânirea și imigrația reclamă servicii integrate și interconectate
   (33). Trebuie evitate segregarea, excluziunea și discriminarea. |
| --- | --- |

4.14.

Principiul interconectării: realitatea cotidiană a oamenilor, evoluția etapelor vieții, noile tipuri de familie, îmbătrânirea și imigrația reclamă servicii integrate și interconectate
   (33). Trebuie evitate segregarea, excluziunea și discriminarea.

| 4.15. | Principiul egalității: utilizatorii, administrațiile sociale și serviciile sociale trebuie să aibă drepturi și obligații reglementate și executorii. În cazul în care sunt prevăzute sancțiuni sau plăți compensatorii în caz de încălcare a normelor, acestea ar trebui să se aplice nu doar utilizatorilor de servicii, ci și autorităților din sfera asigurărilor sociale. |
| --- | --- |

4.15.

Principiul egalității: utilizatorii, administrațiile sociale și serviciile sociale trebuie să aibă drepturi și obligații reglementate și executorii. În cazul în care sunt prevăzute sancțiuni sau plăți compensatorii în caz de încălcare a normelor, acestea ar trebui să se aplice nu doar utilizatorilor de servicii, ci și autorităților din sfera asigurărilor sociale.

| 4.16. | Principiul calității: serviciile sociale trebuie să fie însoțite de măsuri de asigurare a calității. Analiza nevoilor, planificarea și punerea în aplicare a măsurilor trebuie să se facă pe baza unor cunoștințe din domeniul științelor sociale și a unei expertize de specialitate. Serviciile destinate persoanelor trebuie consolidate prin măsuri de formare, profesionalizare și remunerare și condiții de muncă adecvate în cadrul negocierilor colective. Cadrul de calitate al UE pentru serviciile de interes general în Europa (34) poate fi un exemplu pentru recomandările UE în materie de servicii sociale. Dacă este oportun, trebuie încurajate recrutarea și ghidarea voluntarilor. |
| --- | --- |

4.16.

Principiul calității: serviciile sociale trebuie să fie însoțite de măsuri de asigurare a calității. Analiza nevoilor, planificarea și punerea în aplicare a măsurilor trebuie să se facă pe baza unor cunoștințe din domeniul științelor sociale și a unei expertize de specialitate. Serviciile destinate persoanelor trebuie consolidate prin măsuri de formare, profesionalizare și remunerare și condiții de muncă adecvate în cadrul negocierilor colective. Cadrul de calitate al UE pentru serviciile de interes general în Europa (34) poate fi un exemplu pentru recomandările UE în materie de servicii sociale. Dacă este oportun, trebuie încurajate recrutarea și ghidarea voluntarilor.

| 4.17. | Principiul coordonării: trebuie îmbunătățită abordarea aspectelor transfrontaliere cu privire la prestațiile de securitate socială și de protecție socială. În acest sens, trebuie avută în vedere reziliența plătitorilor și a contribuabililor, precum și principiul solidarității și al proporționalității. Trebuie evitată împovărarea unilaterală a sistemelor naționale deosebit de performante. |
| --- | --- |

4.17.

Principiul coordonării: trebuie îmbunătățită abordarea aspectelor transfrontaliere cu privire la prestațiile de securitate socială și de protecție socială. În acest sens, trebuie avută în vedere reziliența plătitorilor și a contribuabililor, precum și principiul solidarității și al proporționalității. Trebuie evitată împovărarea unilaterală a sistemelor naționale deosebit de performante.

Bruxelles, 17 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  De exemplu, printr-o monitorizare și evaluare consecventă a punerii în aplicare a recomandărilor și o corelare cu fondurile structurale (JO C 170, 5.6.2014, p. 23).

1

(2)  Winston Churchill, discursul de la Zürich, 1946: „Trebuie să construim ceva de tipul Statelor Unite ale Europei.”

2

(3)  Carta drepturilor fundamentale a UE; Carta socială europeană.

3

(4)  JO C 143, 22.5.2012, p. 102.

4

(5)  A se vedea COM(2013) 83, 20 februarie 2013 (JO C 226, 16.7.2014, p. 21).

5

(6)  JO C 143, 22.5.2012, p. 23; JO C 271, 19.9.2013, p. 91; JO C 226, 16.7.2014, p. 21.

6

(7)  JO C 161, 6.6.2013, p. 27.

7

(8)  Documente ale semestrului european, Caritas Europa: „Viitorul statului social” (Die Zukunft des Wohlfahrtsstaates), 2012, documente ale Platformei de protecție socială.

8

Die Zukunft des Wohlfahrtsstaates

(9)  Social Inclusion Monitor Europe (SIM) – Raport privind indexul pentru justiția socială în UE – o comparație transnațională, 2014.

9

Social Inclusion Monitor Europe

(10)  OCDE: „Împreună” (In It Together), 2015: în majoritatea țărilor, disparitatea dintre săraci și bogați atinge cel mai înalt nivel din ultimii 30 de ani. În prezent, în țările OCDE, cei mai bogați 10 % din populație câștigă de 9,6 ori mai mult decât cei mai săraci 10 %. În anii 1980, raportul era de 7,1.

10

In It Together

(11)  Articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (Tratatul UE).

11

(12)  De exemplu, Friends of Europe, Uniunea socială, 23.3.2015.

12

Friends of Europe

Uniunea socială

(13)  A se vedea Pachetul de investiții sociale al UE; KU Leuven, Social Protection at the Top of the international Agenda („Protecția socială în prim-planul agendei internaționale”), 2014; CESE, Vers une Europe 2020 plus efficace: les propositions de la societé civile pour renforcer l’inclusion sociale et la competitivité en Europe („Către o Europă mai eficientă 2020: propunerile societății civile pentru promovarea incluziunii sociale și a competitivității în Europa”), 4.12.2014; CESE, Ein Aktionsplan für Europa („Un plan de acțiune pentru Europa”), aprilie 2014.

13

Social Protection at the Top of the international Agenda

Vers une Europe 2020 plus efficace: les propositions de la societé civile pour renforcer l’inclusion sociale et la competitivité en Europe

Ein Aktionsplan für Europa

(14)  A se vedea, de exempluCOM(2014) 902 final, 28.11.2014; Scrisoare de misiune către comisarul Thyssen din 1.11.2014, prioritățile Comisiei Juncker din 12.9.2014; Președinția luxemburgheză și reuniunea miniștrilor pentru afaceri sociale din 16.7.2015 și 17.7.2015: Consolidarea dimensiunii sociale; Rapoartele Comitetului pentru protecție socială.

14

(15)  Recomandarea Consiliului din 24 iunie 1992 (JO L 245, 26.8.1992, p. 46).

15

(16)  printre altele articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul UE, precum și articolul 2 alineatul (3) și articolele 14, 56, 107, 162 și următoarele, 168, 174, 175 alineatul (3) și Protocolul nr. 26 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

16

(17)  Recomandările OIM 2012; OIM 2014-2015 World Social Protection Report (Raport privind protecția socială la nivel mondial).

17

World Social Protection Report

(18)  Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, articolul 1 coroborat cu articolul 34 alineatul (3).

18

(19)  Decizia din 20.10.2010 [2010/2039(INI)](JO C 70 E, 8.3.2012, p. 8); Decizia din 15.11.2011 [2010/2039(INI)] (JO C 153 E, 31.5.2013, p. 57).

19

(20)  http://toad.cor.europa.eu/corwipdetail.aspx?folderpath=ECOS-V%2f012&id=20923.

20

(21)  JO C 170, 5.6.2014, p. 23.

21

(22)  În acest sens, conform articolului 153 alineatul (4) din TFUE trebuie avută în vedere competența statelor membre de a stabili principiile sistemelor lor sociale.

22

(23)  A se vedea Conferința Institutului European al Sindicatelor intitulată „Criza datoriilor suverane, UE și reforma protecției sociale”, 3 februarie 2015.

23

Criza datoriilor suverane, UE și reforma protecției sociale

(24)  În iulie 2015, Președinția Consiliului a prezentat miniștrilor de afaceri sociale propuneri privind dimensiunea socială a cadrului de guvernanță.

24

(25)  JO C 170, 5.6.2014, p. 23.

25

(26)  AGJ, „Dimensiunea europeană a bunăstării copiilor și tinerilor”, 2015.

26

(27)  JO C 12, 15.1.2015, p. 16; JO C 21, 21.1.2011, p. 39.

27

(28)  JO C 311, 12.9.2014, p. 38.

28

(29)  A se vedea Dahme/Wohlfahrt, 2015.

29

(30)  JO C 458, 19.12.2014, p. 43.

30

(31)  De exemplu, copii și tineri, viitoare mame și persoane vulnerabile și incapabile.

31

(32)  Inițiativa CESE privind antreprenoriatul social.

32

(33)  Kocher/Welti, 2010.

33

(34)  A se vedea Comunicarea „Un cadru de calitate pentru serviciile de interes general în Europa” [COM(2011) 900 final].

34

---

ANEXĂ

Următoarele puncte din avizul Secțiunii pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie au fost respinse în favoarea amendamentelor, dar au obținut cel puțin un sfert din totalul voturilor exprimate:

Punctul 1.3

La elaborarea principiilor pentru politica socială cu privire la evoluția convergentă a sistemelor sociale trebuie respectate competențele statelor membre și diferențele politice și culturale între sistemele sociale; de asemenea, pe cât posibil, trebuie să se ajungă la un consens între statele membre.

Rezultatul votului privind amendamentul 1:

| Pentru: | 105 |
| --- | --- |
| Împotrivă: | 51 |
| Abțineri: | 15 |

Pentru:

105

Împotrivă:

51

Abțineri:

15

Punctul 4.2

Principiul necesității: dezvoltarea și furnizarea de servicii sociale și de sănătate moderne și profesioniste pentru diferite situații: familii, persoane cu dizabilități, bolnavi, șomeri, părinți singuri, copii, îngrijitori din familie, refugiați, tineri (1) cu deficite de dezvoltare, părinți cu probleme de educație, îngrijire la domiciliu și alte servicii legate de gospodărie (2), ajutor în cazuri de supraîndatorare (3), dependență, lipsă de adăpost și probleme psihosociale. Serviciile sociale efective includ, printre altele, consilierea, supravegherea, orientarea, monitorizarea, îngrijirea, responsabilizarea și educația, tratamentul și terapia (4). Deoarece motivele pentru pierderea locurilor de muncă sunt numeroase și ar trebui evitată intrarea în spirala sărăciei este oportun ca, prin măsuri proactive pe piața muncii, garantate prin lege, să fie sprijinită o reintegrare rapidă pe această piață, iar prestațiile financiare până la reintegrare să fie adaptate, printre altele, la standardul de viață anterior sau la sumele cotizate de contribuabilul respectiv.

Rezultatul votului privind amendamentul 3:

| Pentru: | 119 |
| --- | --- |
| Împotrivă: | 53 |
| Abțineri: | 9 |

Pentru:

119

Împotrivă:

53

Abțineri:

9

Punctul 4.4

Principiul accesibilității: garantarea accesului la prestații sociale oriunde și oricând este necesar, la prețuri accesibile și în mod nediscriminatoriu, în special a serviciilor sociale. În sprijinul accesibilității vin și o finanțare durabilă și solidară, transparența serviciilor și o garanție juridică specifică, cu posibilitatea de a introduce acțiuni în justiție, directe și în recurs. Cerința unei contribuții proprii se poate dovedi un instrument util. Aceasta ar trebui să fie echilibrată din punct de vedere social și să nu împiedice accesul la serviciile respective. Controalele birocratice ale nevoii concrete de asistență pot fi contraproductive în cazul anumitor prestații cum ar fi asistență în caz de dependență sau probleme psihosociale. Utilizatorului trebuie să i se pună la dispoziție în mod activ în special prestații de consiliere și prevenire.

Rezultatul votului privind amendamentul 4:

| Pentru: | 114 |
| --- | --- |
| Împotrivă: | 59 |
| Abțineri: | 13 |

Pentru:

114

Împotrivă:

59

Abțineri:

13

Punctul 4.7

Principiul responsabilității individuale: persoanele în căutarea unui loc de muncă și cele care întâmpină greutăți de inserție profesională etc. trebuie sprijinite prin servicii sociale și stimulente cu scopul ca aceștia să-și poată asigura în întregime sau parțial mijloacele de existență. Cetățeanul ar trebui să dispună de stimulente și oportunități pentru o asistență personală suplimentară, rezonabilă și cu un risc scăzut. Sprijinul profesional acordat pentru dezvoltarea calificărilor profesionale și a competențelor personale de comunicare, sociale și pentru viața cotidiană reprezintă adesea premisa pentru capacitatea suficientă de responsabilitate individuală și de responsabilitate socială. Protejarea sănătății face, la rândul ei, parte din responsabilitatea fiecărei persoane. Sistemele de securitate socială ar putea promova un mod de viață sănătos prin intermediul unor oferte din domeniul profilaxiei, prin stimulente și prin promovarea unui nivel mai ridicat de protecție a consumatorilor.

Rezultatul votului privind amendamentul 5:

| Pentru: | 117 |
| --- | --- |
| Împotrivă: | 62 |
| Abțineri: | 11 |

Pentru:

117

Împotrivă:

62

Abțineri:

11

---

(1)  AGJ, „Dimensiunea europeană a bunăstării copiilor și tinerilor”, 2015.

(2)  JO C 12, 15.1.2015, p. 16; JO C 21, 21.1.2011, p. 39.

(3)  JO C 311, 12.9.2014, p. 38.

(4)  A se vedea Dahme/Wohlfahrt, 2015.

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/49

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Validarea competențelor și a calificărilor dobândite prin învățare non-formală și informală – contribuția concretă a societății civile organizate”

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/09)

| Raportor: | domnul Pavel TRANTINA |
| --- | --- |
| Coraportor: | doamna Marie ZVOLSKÁ |

Raportor:

domnul Pavel TRANTINA

Coraportor:

doamna Marie ZVOLSKÁ

La 22 ianuarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

„Validarea competențelor și a calificărilor dobândite prin învățare non-formală și informală – contribuția concretă a societății civile organizate”

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 17 iunie 2015.

În cea de-a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 212 de voturi pentru și 8abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE nutrește convingerea că trebuie să se pună accentul pe identificarea, înregistrarea, evaluarea și, ca atare, validarea rezultatelor obținute prin învățarea non-formală, într-un mod standard care să fie cât mai ușor de comparat și de înțeles pentru toate părțile interesate, mai ales pentru angajatori și pentru instituțiile de învățământ. |
| --- | --- |

1.1.

CESE nutrește convingerea că trebuie să se pună accentul pe identificarea, înregistrarea, evaluarea și, ca atare, validarea rezultatelor obținute prin învățarea non-formală, într-un mod standard care să fie cât mai ușor de comparat și de înțeles pentru toate părțile interesate, mai ales pentru angajatori și pentru instituțiile de învățământ.

| 1.2. | Statele membre ar trebui să se asigure că cetățenii, indiferent de vârstă și de nivelul lor de calificare, au posibilitatea să beneficieze de validarea competențelor dobândite în urma învățării non-formale și informale. În acest scop, s-ar putea dovedi necesar ca furnizorii de educație non-formală, autoritățile publice și alte părți interesate să colaboreze mai mult, inclusiv în privința aspectelor legate de finanțare și de validare. |
| --- | --- |

1.2.

Statele membre ar trebui să se asigure că cetățenii, indiferent de vârstă și de nivelul lor de calificare, au posibilitatea să beneficieze de validarea competențelor dobândite în urma învățării non-formale și informale. În acest scop, s-ar putea dovedi necesar ca furnizorii de educație non-formală, autoritățile publice și alte părți interesate să colaboreze mai mult, inclusiv în privința aspectelor legate de finanțare și de validare.

| 1.3. | CESE solicită sprijinirea tuturor părților interesate, mai ales a partenerilor sociali și a altor organizații ale societății civile, astfel încât ele să fie conștiente de beneficiile aduse de această validare și să poată participa activ la elaborarea cadrelor naționale de certificare și la definirea calificărilor profesionale. |
| --- | --- |

1.3.

CESE solicită sprijinirea tuturor părților interesate, mai ales a partenerilor sociali și a altor organizații ale societății civile, astfel încât ele să fie conștiente de beneficiile aduse de această validare și să poată participa activ la elaborarea cadrelor naționale de certificare și la definirea calificărilor profesionale.

| 1.4. | Este esențial să li se furnizeze cetățenilor informații relevante cu privire la avantajele, posibilitățile și mecanismele de validare a competențelor. CESE recomandă statelor membre să creeze instituții care să ofere instrucțiuni și sfaturi în acest sens, asociind în acest scop în special serviciile de ocupare a forței de muncă, dar și centrele de informare pentru tineret, instituțiile de învățământ, angajatorii, organizațiile sindicale, centrele de consiliere profesională, organizațiile de tineret, organizațiile de femei, organizațiile de asistență pentru migranți și persoane cu dizabilități, precum și autoritățile publice. |
| --- | --- |

1.4.

Este esențial să li se furnizeze cetățenilor informații relevante cu privire la avantajele, posibilitățile și mecanismele de validare a competențelor. CESE recomandă statelor membre să creeze instituții care să ofere instrucțiuni și sfaturi în acest sens, asociind în acest scop în special serviciile de ocupare a forței de muncă, dar și centrele de informare pentru tineret, instituțiile de învățământ, angajatorii, organizațiile sindicale, centrele de consiliere profesională, organizațiile de tineret, organizațiile de femei, organizațiile de asistență pentru migranți și persoane cu dizabilități, precum și autoritățile publice.

| 1.5. | Este absolut necesar să se dispună în prealabil de un cadru legislativ de calitate la nivel național, care să garanteze omologarea certificatelor obținute prin învățare formală și non – formală sau informală. Această necesitate impune cerințe foarte stricte în ceea ce privește calitatea procedurilor de validare, care trebuie să fie sprijinite inclusiv financiar, de exemplu prin intermediul Fondului social european. |
| --- | --- |

1.5.

Este absolut necesar să se dispună în prealabil de un cadru legislativ de calitate la nivel național, care să garanteze omologarea certificatelor obținute prin învățare formală și non – formală sau informală. Această necesitate impune cerințe foarte stricte în ceea ce privește calitatea procedurilor de validare, care trebuie să fie sprijinite inclusiv financiar, de exemplu prin intermediul Fondului social european.

| 1.6. | CESE invită instituțiile de învățământ, în special școlile și liceele de învățământ profesional, precum și universitățile, să sprijine mai mult validarea competențelor și a cunoștințelor dobândite în mod non-formal. În această privință, există în UE o serie de exemple de bune practici, care ar trebui diseminate. |
| --- | --- |

1.6.

CESE invită instituțiile de învățământ, în special școlile și liceele de învățământ profesional, precum și universitățile, să sprijine mai mult validarea competențelor și a cunoștințelor dobândite în mod non-formal. În această privință, există în UE o serie de exemple de bune practici, care ar trebui diseminate.

| 1.7. | CESE este convins că negocierea colectivă și dialogul social între sindicate și angajatori pot avea un rol important în procesul de validare a educației non-formale și a învățării pe tot parcursul vieții. Prin intermediul lor, este necesar să se depună eforturi pentru validarea învățării non-formale, dat fiind că aceasta reprezintă o contribuție importantă la dezbaterea privind capacitatea de inserție profesională și instrumentele care o încurajează. |
| --- | --- |

1.7.

CESE este convins că negocierea colectivă și dialogul social între sindicate și angajatori pot avea un rol important în procesul de validare a educației non-formale și a învățării pe tot parcursul vieții. Prin intermediul lor, este necesar să se depună eforturi pentru validarea învățării non-formale, dat fiind că aceasta reprezintă o contribuție importantă la dezbaterea privind capacitatea de inserție profesională și instrumentele care o încurajează.

| 1.8. | În contextul șomajului ridicat în rândul tinerilor, se cuvine să fie stimulate posibilitățile de interacțiune reciprocă între agențiile de ocupare a forței de muncă publice și private, organizațiile de voluntari (în special cele care se adresează tinerilor) și angajatori. Această acțiune poate contribui la sporirea vizibilității și poate sensibiliza mai mult cu privire la importanța și la valoarea educației non-formale și a învățării informale în cadrul organizațiilor de voluntari, putând duce, de asemenea, la creșterea încrederii reciproce. |
| --- | --- |

1.8.

În contextul șomajului ridicat în rândul tinerilor, se cuvine să fie stimulate posibilitățile de interacțiune reciprocă între agențiile de ocupare a forței de muncă publice și private, organizațiile de voluntari (în special cele care se adresează tinerilor) și angajatori. Această acțiune poate contribui la sporirea vizibilității și poate sensibiliza mai mult cu privire la importanța și la valoarea educației non-formale și a învățării informale în cadrul organizațiilor de voluntari, putând duce, de asemenea, la creșterea încrederii reciproce.

| 1.9. | Din acest motiv, trebuie sprijinite dezvoltarea și utilizarea unor instrumente de autoevaluare, care să ajute persoanele să identifice și să descrie rezultatele învățării, plecând de la experiența acumulată în cadrul organizațiilor societății civile. În trecut, CESE s-a exprimat deja pentru crearea unui pașaport european al competențelor și a instrumentului „Europass Experience”. Prin urmare, Comitetul nu-și ascunde dezamăgirea cu privire la faptul că Comisia Europeană a suspendat lucrările de pregătire la „Europass Experience”, încurajând-o să se mobilizeze și să finalizeze cu succes acest instrument. |
| --- | --- |

1.9.

Din acest motiv, trebuie sprijinite dezvoltarea și utilizarea unor instrumente de autoevaluare, care să ajute persoanele să identifice și să descrie rezultatele învățării, plecând de la experiența acumulată în cadrul organizațiilor societății civile. În trecut, CESE s-a exprimat deja pentru crearea unui pașaport european al competențelor și a instrumentului „Europass Experience”. Prin urmare, Comitetul nu-și ascunde dezamăgirea cu privire la faptul că Comisia Europeană a suspendat lucrările de pregătire la „Europass Experience”, încurajând-o să se mobilizeze și să finalizeze cu succes acest instrument.

2.   Introducere: învățarea non-formală și informală

| 2.1. | În ciuda situației sociale și economice nefavorabile cu care se confruntă multe state membre ale UE și în care nici măcar educația formală nu garantează inserția pe piața forței de muncă, CESE consideră că Uniunea Europeană nu-și poate permite să nu valideze prețioasele resurse latente pe care le cuprind experiența și aptitudinile dobândite în mod non-formal sau informal. |
| --- | --- |

2.1.

În ciuda situației sociale și economice nefavorabile cu care se confruntă multe state membre ale UE și în care nici măcar educația formală nu garantează inserția pe piața forței de muncă, CESE consideră că Uniunea Europeană nu-și poate permite să nu valideze prețioasele resurse latente pe care le cuprind experiența și aptitudinile dobândite în mod non-formal sau informal.

| 2.2. | Această validare poate reprezenta o șansă pentru anumite grupuri vulnerabile (femei, migranți, tineri sau vârstnici). Cu toate acestea, validarea nu ar trebui să genereze speranțe deșarte cu privire la posibilitățile de fructificare rapidă pe piața forței de muncă. În acest scop, este necesar ca politica economică și socială să se concentreze mai mult pe investiții, pe crearea de locuri de muncă de calitate, pe combaterea sărăciei și pe riscul de excluziune socială. De asemenea, aceste politici trebuie să încurajeze și să sprijine consolidarea sistemelor de educație, formare și reconversie profesională. |
| --- | --- |

2.2.

Această validare poate reprezenta o șansă pentru anumite grupuri vulnerabile (femei, migranți, tineri sau vârstnici). Cu toate acestea, validarea nu ar trebui să genereze speranțe deșarte cu privire la posibilitățile de fructificare rapidă pe piața forței de muncă. În acest scop, este necesar ca politica economică și socială să se concentreze mai mult pe investiții, pe crearea de locuri de muncă de calitate, pe combaterea sărăciei și pe riscul de excluziune socială. De asemenea, aceste politici trebuie să încurajeze și să sprijine consolidarea sistemelor de educație, formare și reconversie profesională.

| 2.3. | CESE își întemeiază demersul pe un document important, și anume recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (1). Această recomandare subliniază că validarea rezultatelor învățării, și anume cunoștințele, abilitățile și competențele dobândite prin învățarea non-formală și informală, poate juca un rol important în îmbunătățirea capacității de inserție profesională și a mobilității, precum și în creșterea motivației pentru învățarea pe tot parcursul vieții, în special în cazul persoanelor dezavantajate socioeconomic sau slab calificate. Validarea cunoștințelor, a abilităților și a competențelor relevante poate aduce o contribuție chiar și mai valoroasă la îmbunătățirea funcționării pieței muncii, la promovarea mobilității și la consolidarea competitivității și a creșterii economice. |
| --- | --- |

2.3.

CESE își întemeiază demersul pe un document important, și anume recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (1). Această recomandare subliniază că validarea rezultatelor învățării, și anume cunoștințele, abilitățile și competențele dobândite prin învățarea non-formală și informală, poate juca un rol important în îmbunătățirea capacității de inserție profesională și a mobilității, precum și în creșterea motivației pentru învățarea pe tot parcursul vieții, în special în cazul persoanelor dezavantajate socioeconomic sau slab calificate. Validarea cunoștințelor, a abilităților și a competențelor relevante poate aduce o contribuție chiar și mai valoroasă la îmbunătățirea funcționării pieței muncii, la promovarea mobilității și la consolidarea competitivității și a creșterii economice.

| 2.4. | În conformitate cu cele afirmate de Consiliu, organizațiile patronale, angajatorii, sindicatele, camerele de comerț, de industrie și de meserii, entitățile naționale implicate în procesul de validare a calificărilor profesionale și în evaluarea și atestarea rezultatelor învățării, serviciile de ocupare a forței de muncă, organizațiile de tineri, animatorii pentru tineret, furnizorii de servicii de educație și formare și alte organizații ale societății civile sunt toate părți interesate esențiale, care au un rol important de jucat în facilitarea accesului la posibilități de învățare non-formală și informală, precum și în cadrul procedurilor aferente de validare a cunoștințelor dobândite. |
| --- | --- |

2.4.

În conformitate cu cele afirmate de Consiliu, organizațiile patronale, angajatorii, sindicatele, camerele de comerț, de industrie și de meserii, entitățile naționale implicate în procesul de validare a calificărilor profesionale și în evaluarea și atestarea rezultatelor învățării, serviciile de ocupare a forței de muncă, organizațiile de tineri, animatorii pentru tineret, furnizorii de servicii de educație și formare și alte organizații ale societății civile sunt toate părți interesate esențiale, care au un rol important de jucat în facilitarea accesului la posibilități de învățare non-formală și informală, precum și în cadrul procedurilor aferente de validare a cunoștințelor dobândite.

| 2.5. | În conformitate cu recomandarea publicată de Consiliu în 2012, statele membre ar trebui să instituie cel târziu până în 2018 – în conformitate cu circumstanțele și specificitățile naționale și în modul pe care îl consideră adecvat – măsuri de validare a învățării non-formale și informale care să permită persoanelor:






  — | să obțină validarea cunoștințelor, a abilităților și a competențelor care au fost dobândite prin învățare non-formală și informală, inclusiv prin utilizarea – acolo unde este cazul – a resurselor educaționale deschise; |
| --- | --- | --- |

2.5.

În conformitate cu recomandarea publicată de Consiliu în 2012, statele membre ar trebui să instituie cel târziu până în 2018 – în conformitate cu circumstanțele și specificitățile naționale și în modul pe care îl consideră adecvat – măsuri de validare a învățării non-formale și informale care să permită persoanelor:

—

să obțină validarea cunoștințelor, a abilităților și a competențelor care au fost dobândite prin învățare non-formală și informală, inclusiv prin utilizarea – acolo unde este cazul – a resurselor educaționale deschise;

| — | să obțină o calificare integrală sau – acolo unde este cazul – o calificare parțială, pe baza experiențelor de învățare non-formală și informală validate (...). |
| --- | --- |

—

să obțină o calificare integrală sau – acolo unde este cazul – o calificare parțială, pe baza experiențelor de învățare non-formală și informală validate (...).

| 2.6. | În conformitate cu recomandarea Consiliului, trebuie integrate, după caz, următoarele elemente în cadrul măsurilor de validare a învățării non-formale și informale și trebuie să se permită în același timp fiecărei persoane să beneficieze de aceste elemente, fie separat, fie în combinație, în funcție de nevoile sale:






  — | IDENTIFICAREA rezultatelor învățării obținute de către o persoană prin învățarea non-formală și informală; |
| --- | --- | --- |

2.6.

În conformitate cu recomandarea Consiliului, trebuie integrate, după caz, următoarele elemente în cadrul măsurilor de validare a învățării non-formale și informale și trebuie să se permită în același timp fiecărei persoane să beneficieze de aceste elemente, fie separat, fie în combinație, în funcție de nevoile sale:

—

IDENTIFICAREA rezultatelor învățării obținute de către o persoană prin învățarea non-formală și informală;

| — | DOCUMENTAREA rezultatelor învățării obținute de către o persoană prin învățarea non-formală și informală; |
| --- | --- |

—

DOCUMENTAREA rezultatelor învățării obținute de către o persoană prin învățarea non-formală și informală;

| — | EVALUAREA rezultatelor învățării obținute de către o persoană prin învățarea non-formală și informală; |
| --- | --- |

—

EVALUAREA rezultatelor învățării obținute de către o persoană prin învățarea non-formală și informală;

| — | ATESTAREA efectelor evaluării rezultatelor învățării obținute de către o persoană prin învățarea non-formală și informală, sub forma unei calificări, sub formă de credite în vederea obținerii unei calificări sau sub altă formă considerată adecvată. |
| --- | --- |

—

ATESTAREA efectelor evaluării rezultatelor învățării obținute de către o persoană prin învățarea non-formală și informală, sub forma unei calificări, sub formă de credite în vederea obținerii unei calificări sau sub altă formă considerată adecvată.

Orientările europene din 2009 pentru validarea învățării non-formale și informale (2) (și cele din versiunea actualizată din 2015) se adresează persoanelor și actorilor responsabili pentru lansarea, dezvoltarea, punerea în aplicare și derularea procesului de validare. Diverșii actori sunt implicați la diferite niveluri (european, național, sectorial și local) și contexte (poate fi vorba de sectoarele public, privat și al voluntariatului, de domeniul educației și al formării sau de serviciile de pe piața muncii). Scopul orientărilor este de a preciza condițiile în care au loc verificările și de a atrage atenția asupra posibilităților aflate la dispoziția părților interesate în fiecare etapă a procesului.

| 2.7. | CESE a subliniat în repetate rânduri contribuția educației non-formale și importanța validării acesteia. Cu toate acestea, prezentul aviz abordează pentru prima dată pe larg acest subiect. Avizul își stabilește ca obiectiv să colecteze punctele de vedere ale reprezentanților angajatorilor, lucrătorilor și ale altor organizații ale societății civile în ceea ce privește procedurile de validare și să prezinte propunerile lor de soluții practice. |
| --- | --- |

2.7.

CESE a subliniat în repetate rânduri contribuția educației non-formale și importanța validării acesteia. Cu toate acestea, prezentul aviz abordează pentru prima dată pe larg acest subiect. Avizul își stabilește ca obiectiv să colecteze punctele de vedere ale reprezentanților angajatorilor, lucrătorilor și ale altor organizații ale societății civile în ceea ce privește procedurile de validare și să prezinte propunerile lor de soluții practice.

3.   Competențe și cunoștințe dobândite în cadrul învățării non-formale și informale

| 3.1. | Ca urmare a scăderii producției bazate pe specializări și meserii, a evoluțiilor tehnologice și a dezvoltării sectorului serviciilor, angajatorii din secolul 21 sunt tentați să pună mai mult accentul pe personalitatea lucrătorilor și pe competențele „transversale” sau „transferabile”. De asemenea, sporește importanța învățării pe tot parcursul vieții și a validării competențelor și cunoștințelor dobândite în afara școlii. |
| --- | --- |

3.1.

Ca urmare a scăderii producției bazate pe specializări și meserii, a evoluțiilor tehnologice și a dezvoltării sectorului serviciilor, angajatorii din secolul 21 sunt tentați să pună mai mult accentul pe personalitatea lucrătorilor și pe competențele „transversale” sau „transferabile”. De asemenea, sporește importanța învățării pe tot parcursul vieții și a validării competențelor și cunoștințelor dobândite în afara școlii.

| 3.2. | În 2012, Universitatea din Bath și GHK Consulting au elaborat, la cererea Forumului European al Tineretului, un studiu privind impactul pe care îl poate avea învățarea non-formală în cadrul organizațiilor de tineret asupra capacității de inserție profesională a tinerilor (3). Organizațiile de tineret sunt furnizori importanți de servicii educaționale non-formale. Educația în cadrul organizațiilor de tineret nu urmărește în primul rând creșterea gradului de inserție profesională. Cu toate acestea, competențele dobândite în acest context pot contribui la inserția profesională, aspect care a făcut chiar obiectul acestei analize. |
| --- | --- |

3.2.

În 2012, Universitatea din Bath și GHK Consulting au elaborat, la cererea Forumului European al Tineretului, un studiu privind impactul pe care îl poate avea învățarea non-formală în cadrul organizațiilor de tineret asupra capacității de inserție profesională a tinerilor (3). Organizațiile de tineret sunt furnizori importanți de servicii educaționale non-formale. Educația în cadrul organizațiilor de tineret nu urmărește în primul rând creșterea gradului de inserție profesională. Cu toate acestea, competențele dobândite în acest context pot contribui la inserția profesională, aspect care a făcut chiar obiectul acestei analize.

| 3.3. | Studiul ajunge la o concluzie generală, anume că există o corespondență clară între competențele solicitate de angajatori și cele care pot fi dezvoltate în sectorul învățării non – formale. Din cele șase „competențe non-tehnice” (soft skills) care sunt cel mai adesea solicitate de către angajatori, cinci fac parte dintre cele dezvoltate în cadrul organizațiilor de tineret (excepție făcând competențele matematice). Aceste competențe non-tehnice, cel mai adesea cerute de angajatori, sunt următoarele: competențele de comunicare, capacitățile organizatorice sau de planificare, capacitatea de a lua decizii, capacitatea de a lucra în echipă, fiabilitatea sau autonomia și competențele matematice. Aceste competențe non-tehnice sunt considerate ca fiind esențiale pentru ca o persoană să fie aibă succes în muncă. În acest cadru, de asemenea, are loc dezvoltarea unor trăsături de personalitate, precum motivația personală, spiritul de inițiativă și creativitatea, care sunt calități personale legate de fiabilitate sau autonomie și de spiritul antreprenorial. |
| --- | --- |

3.3.

Studiul ajunge la o concluzie generală, anume că există o corespondență clară între competențele solicitate de angajatori și cele care pot fi dezvoltate în sectorul învățării non – formale. Din cele șase „competențe non-tehnice” (soft skills) care sunt cel mai adesea solicitate de către angajatori, cinci fac parte dintre cele dezvoltate în cadrul organizațiilor de tineret (excepție făcând competențele matematice). Aceste competențe non-tehnice, cel mai adesea cerute de angajatori, sunt următoarele: competențele de comunicare, capacitățile organizatorice sau de planificare, capacitatea de a lua decizii, capacitatea de a lucra în echipă, fiabilitatea sau autonomia și competențele matematice. Aceste competențe non-tehnice sunt considerate ca fiind esențiale pentru ca o persoană să fie aibă succes în muncă. În acest cadru, de asemenea, are loc dezvoltarea unor trăsături de personalitate, precum motivația personală, spiritul de inițiativă și creativitatea, care sunt calități personale legate de fiabilitate sau autonomie și de spiritul antreprenorial.

| 3.4. | Toți cetățenii învață în mod non-formal și informal, în cadrul procesului de învățare pe tot parcursul vieții. De exemplu, în gestionarea problemelor gospodăriei, numeroase femei (dar și bărbați) dezvoltă competențe care pot fi transferate la locul de muncă, în special în sectorul serviciilor sociale. În cazul în care sunt nevoite să-și schimbe locul de muncă ca urmare a concedierii sau din motive familiale, ele pot utiliza aceste cunoștințe și în momentul tranziției spre un nou loc de muncă sau, în cazul femeilor migrante, pentru a obține un prim loc de muncă. CESE ceruse deja statelor membre (4)„să accelereze procesul de recunoaștere a calificărilor și experienței dobândite în străinătate, pentru a le permite femeilor să găsească locuri de muncă potrivite cu competențele și aspirațiile lor” și să considere „că munca în anumite sectoare (curățenie, îngrijirea copiilor, îngrijirea persoanelor în vârstă, hoteluri, cafenele și restaurante, agricultură etc.) poate oferi o serie de oportunități femeilor imigrate mai slab calificate, cu condiția ca activitatea din aceste sectoare să nu se mai facă la negru, să fie profesionalizată și valorizată, iar femeile să beneficieze de formare pentru a practica aceste meserii și să aibă posibilitatea de a evolua în carieră”. De asemenea, Comitetul ceruse partenerilor sociali „să faciliteze recunoașterea calificărilor femeilor migrante în cadrul convențiilor colective”. |
| --- | --- |

3.4.

Toți cetățenii învață în mod non-formal și informal, în cadrul procesului de învățare pe tot parcursul vieții. De exemplu, în gestionarea problemelor gospodăriei, numeroase femei (dar și bărbați) dezvoltă competențe care pot fi transferate la locul de muncă, în special în sectorul serviciilor sociale. În cazul în care sunt nevoite să-și schimbe locul de muncă ca urmare a concedierii sau din motive familiale, ele pot utiliza aceste cunoștințe și în momentul tranziției spre un nou loc de muncă sau, în cazul femeilor migrante, pentru a obține un prim loc de muncă. CESE ceruse deja statelor membre (4)„să accelereze procesul de recunoaștere a calificărilor și experienței dobândite în străinătate, pentru a le permite femeilor să găsească locuri de muncă potrivite cu competențele și aspirațiile lor” și să considere „că munca în anumite sectoare (curățenie, îngrijirea copiilor, îngrijirea persoanelor în vârstă, hoteluri, cafenele și restaurante, agricultură etc.) poate oferi o serie de oportunități femeilor imigrate mai slab calificate, cu condiția ca activitatea din aceste sectoare să nu se mai facă la negru, să fie profesionalizată și valorizată, iar femeile să beneficieze de formare pentru a practica aceste meserii și să aibă posibilitatea de a evolua în carieră”. De asemenea, Comitetul ceruse partenerilor sociali „să faciliteze recunoașterea calificărilor femeilor migrante în cadrul convențiilor colective”.

| 3.5. | Pentru a valida cu succes învățarea non-formală și informală, este important să se pună mai mult accentul pe rezultatele obținute prin intermediul acestei învățări. Începând cu 2004, această evoluție este de altfel susținută în mod explicit și sistematic în cadrul agendei politice a UE pentru educație, formare profesională și ocuparea forței de muncă. Un studiu recent al Cedefop (pe baza cercetărilor efectuate între 2013 și 2015) arată că importanța crescândă acordată rezultatelor învățării se accentuează tot mai mult în întreaga Europă – atunci când se elaborează cadrele naționale ale calificărilor, când sunt definite și descrise calificările profesionale, în momentul utilizării acestor rezultate ale învățării în programele de învățământ și atunci când aceste rezultate sunt folosite în procedurile de evaluare ca puncte de referință pentru validare. Acest lucru ar trebui să ducă la sporirea transparenței, a relevanței și a calității educației și la deschiderea către învățarea non-formală și informală. În practică, este important să se stabilească obiective clare pentru elevi/studenți, ceea ce va avea asupra lor efecte stimulatoare și va permite realizarea unor programe de învățământ flexibile, determinând orientarea în funcție de evaluarea rezultatelor obținute. În același timp, pentru a obține rezultate de calitate în învățare, este nevoie să se îmbunătățească metodele de lucru și procesul de predare și învățare ca atare. |
| --- | --- |

3.5.

Pentru a valida cu succes învățarea non-formală și informală, este important să se pună mai mult accentul pe rezultatele obținute prin intermediul acestei învățări. Începând cu 2004, această evoluție este de altfel susținută în mod explicit și sistematic în cadrul agendei politice a UE pentru educație, formare profesională și ocuparea forței de muncă. Un studiu recent al Cedefop (pe baza cercetărilor efectuate între 2013 și 2015) arată că importanța crescândă acordată rezultatelor învățării se accentuează tot mai mult în întreaga Europă – atunci când se elaborează cadrele naționale ale calificărilor, când sunt definite și descrise calificările profesionale, în momentul utilizării acestor rezultate ale învățării în programele de învățământ și atunci când aceste rezultate sunt folosite în procedurile de evaluare ca puncte de referință pentru validare. Acest lucru ar trebui să ducă la sporirea transparenței, a relevanței și a calității educației și la deschiderea către învățarea non-formală și informală. În practică, este important să se stabilească obiective clare pentru elevi/studenți, ceea ce va avea asupra lor efecte stimulatoare și va permite realizarea unor programe de învățământ flexibile, determinând orientarea în funcție de evaluarea rezultatelor obținute. În același timp, pentru a obține rezultate de calitate în învățare, este nevoie să se îmbunătățească metodele de lucru și procesul de predare și învățare ca atare.

| 3.6. | De aici decurge necesitatea de a pune accentul pe evaluarea și stabilirea rezultatelor învățării non-formale, într-un mod care să fie ușor de înțeles pentru toate părțile interesate, în special pentru angajatori și pentru instituțiile de învățământ. Aceste rezultate pot fi recunoscute și ulterior – cu condiția ca persoana în cauză să fie interesată și să fie create condițiile adecvate – ca veritabile calificări profesionale, echivalente calificărilor obținute prin intermediul programelor formale de formare profesională. |
| --- | --- |

3.6.

De aici decurge necesitatea de a pune accentul pe evaluarea și stabilirea rezultatelor învățării non-formale, într-un mod care să fie ușor de înțeles pentru toate părțile interesate, în special pentru angajatori și pentru instituțiile de învățământ. Aceste rezultate pot fi recunoscute și ulterior – cu condiția ca persoana în cauză să fie interesată și să fie create condițiile adecvate – ca veritabile calificări profesionale, echivalente calificărilor obținute prin intermediul programelor formale de formare profesională.

4.   Perspectivă practică cu privire la validarea competențelor și calificărilor

4.1.   
  Îndrumare, consiliere și informare

| 4.1.1. | În cadrul procedurilor de validare, statele membre ar trebui să garanteze că indivizii și organizațiile dispun de informații și recomandări cu privire la posibilitățile de validare și la avantajele aferente. De asemenea, validarea învățării non-formale și informale ar trebui să fie încurajată prin orientări și îndrumări relevante, asigurându-se accesul facil la acestea. |
| --- | --- |

4.1.1.

În cadrul procedurilor de validare, statele membre ar trebui să garanteze că indivizii și organizațiile dispun de informații și recomandări cu privire la posibilitățile de validare și la avantajele aferente. De asemenea, validarea învățării non-formale și informale ar trebui să fie încurajată prin orientări și îndrumări relevante, asigurându-se accesul facil la acestea.

| 4.1.2. | Sistemele de validare a învățării non-formale și informale trebuie să respecte anumite principii relevante și trebuie să țină seama de nevoi și de contextele naționale, regionale și locale, dar și de cele sectoriale. |
| --- | --- |

4.1.2.

Sistemele de validare a învățării non-formale și informale trebuie să respecte anumite principii relevante și trebuie să țină seama de nevoi și de contextele naționale, regionale și locale, dar și de cele sectoriale.

| 4.1.3. | Este necesar ca cetățenii noștri, indiferent de vârstă și de nivelul de calificare, să poată beneficia de acest lucru. În acest scop, s-ar putea dovedi necesar ca sectorul non-profit, autoritățile publice și alte părți interesate să colaboreze mai mult, inclusiv în privința aspectelor legate de finanțare și de validare. |
| --- | --- |

4.1.3.

Este necesar ca cetățenii noștri, indiferent de vârstă și de nivelul de calificare, să poată beneficia de acest lucru. În acest scop, s-ar putea dovedi necesar ca sectorul non-profit, autoritățile publice și alte părți interesate să colaboreze mai mult, inclusiv în privința aspectelor legate de finanțare și de validare.

| 4.1.4. | Cetățenii ar trebui să fie informați cu privire la alte beneficii pe care le presupune participarea durabilă la activitățile organizațiilor de voluntari. Chiar și perioadele scurte de participare la astfel de activități pot să aibă o influență semnificativă asupra dezvoltării competențelor și să conducă la creșterea capacității de inserție profesională. |
| --- | --- |

4.1.4.

Cetățenii ar trebui să fie informați cu privire la alte beneficii pe care le presupune participarea durabilă la activitățile organizațiilor de voluntari. Chiar și perioadele scurte de participare la astfel de activități pot să aibă o influență semnificativă asupra dezvoltării competențelor și să conducă la creșterea capacității de inserție profesională.

| 4.1.5. | Este esențial să se discute cu cetățenii în mod coordonat și să li se furnizeze informații relevante cu privire la avantajele, posibilitățile și mecanismele de validare a competențelor. Recomandăm statelor membre să creeze instituții care să ofere instrucțiuni și sfaturi în acest sens, asociind la această acțiune în special serviciile de ocupare a forței de muncă, dar și centrele de informare pentru tineret, instituțiile de învățământ, angajatorii, organizațiile sindicale, centrele de consiliere profesională, organizațiile de voluntari, organizațiile de tineret și autoritățile publice. |
| --- | --- |

4.1.5.

Este esențial să se discute cu cetățenii în mod coordonat și să li se furnizeze informații relevante cu privire la avantajele, posibilitățile și mecanismele de validare a competențelor. Recomandăm statelor membre să creeze instituții care să ofere instrucțiuni și sfaturi în acest sens, asociind la această acțiune în special serviciile de ocupare a forței de muncă, dar și centrele de informare pentru tineret, instituțiile de învățământ, angajatorii, organizațiile sindicale, centrele de consiliere profesională, organizațiile de voluntari, organizațiile de tineret și autoritățile publice.

| 4.1.6. | Activitățile de consiliere în cadrul procesului de validare sunt esențiale și utile, în special pentru tineri și la toate nivelurile, de la identificare până la certificare. Această consiliere ar trebui:






  — | să-i ajute pe oameni să-și stabilească nevoile și motivația, pentru a participa la procesul de validare; |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

Activitățile de consiliere în cadrul procesului de validare sunt esențiale și utile, în special pentru tineri și la toate nivelurile, de la identificare până la certificare. Această consiliere ar trebui:

—

să-i ajute pe oameni să-și stabilească nevoile și motivația, pentru a participa la procesul de validare;

| — | să instaureze un mediu sigur și propice stabilirii unei relații de încredere cu îndrumătorul/consultantul, adică o relație nu prea formală, astfel încât tinerii să se simtă în largul lor; |
| --- | --- |

—

să instaureze un mediu sigur și propice stabilirii unei relații de încredere cu îndrumătorul/consultantul, adică o relație nu prea formală, astfel încât tinerii să se simtă în largul lor;

| — | să integreze în mod adecvat informațiile privind certificarea ca metodă recunoscută, centrată pe participarea la cursuri de formare, utilizând structurile de informare și de consultare, arătând – cu alte cuvinte – că certificarea constituie o soluție posibilă, evitând însă, în același timp, să încurajeze așteptările nerealiste. |
| --- | --- |

—

să integreze în mod adecvat informațiile privind certificarea ca metodă recunoscută, centrată pe participarea la cursuri de formare, utilizând structurile de informare și de consultare, arătând – cu alte cuvinte – că certificarea constituie o soluție posibilă, evitând însă, în același timp, să încurajeze așteptările nerealiste.

4.2.   
  Coordonarea părților interesate

| 4.2.1. | Potrivit Consiliului, statele membre ar trebui să promoveze coordonarea și participarea tuturor părților interesate în cadrul elaborării și implementării elementelor și principiilor de validare. Pentru a favoriza participarea la acest proces:







  — | angajatorii, organizațiile de tineri și organizațiile societății civile ar trebui să promoveze și să faciliteze identificarea și documentarea rezultatelor învățării realizate la locul de muncă sau în cadrul unor activități de voluntariat, utilizând instrumentele adecvate care să asigure transparența ale Uniunii, precum cele elaborate în cadrul Europass și Youthpass; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Potrivit Consiliului, statele membre ar trebui să promoveze coordonarea și participarea tuturor părților interesate în cadrul elaborării și implementării elementelor și principiilor de validare. Pentru a favoriza participarea la acest proces:

—

angajatorii, organizațiile de tineri și organizațiile societății civile ar trebui să promoveze și să faciliteze identificarea și documentarea rezultatelor învățării realizate la locul de muncă sau în cadrul unor activități de voluntariat, utilizând instrumentele adecvate care să asigure transparența ale Uniunii, precum cele elaborate în cadrul Europass și Youthpass;

| — | furnizorii de educație și formare ar trebui să faciliteze accesul la sistemele formale de educație și de formare pe baza rezultatelor învățării realizate în contexte non-formale și informale și, acolo unde este cazul și este posibil, să acorde derogări și/sau credite pentru rezultatele relevante ale învățării realizate în astfel de contexte. |
| --- | --- |

—

furnizorii de educație și formare ar trebui să faciliteze accesul la sistemele formale de educație și de formare pe baza rezultatelor învățării realizate în contexte non-formale și informale și, acolo unde este cazul și este posibil, să acorde derogări și/sau credite pentru rezultatele relevante ale învățării realizate în astfel de contexte.

| 4.2.2. | Prin urmare, CESE consideră că este importantă sprijinirea tuturor părților interesate, în special a partenerilor sociali și a altor organizații ale societății civile, astfel încât acestea să fie conștiente de beneficiile validării și să poată participa activ la elaborarea cadrelor naționale de certificare și la definirea calificărilor profesionale. Eforturile depuse pentru o schimbare reală în atitudinea părților interesate s-ar putea dovedi dificile, în special în statele membre care nu consideră prioritar acest aspect sau atunci când demersul societății de validare a învățării non-formale și informale nu se bucură cu adevărat de sprijin la nivel național. Ar fi util să se furnizeze o platformă și/sau sprijin etc. celor care au realizat deja progrese în acest domeniu (de exemplu, în cadrul unor proiecte-pilot), în eforturile depuse de aceștia la nivel național. |
| --- | --- |

4.2.2.

Prin urmare, CESE consideră că este importantă sprijinirea tuturor părților interesate, în special a partenerilor sociali și a altor organizații ale societății civile, astfel încât acestea să fie conștiente de beneficiile validării și să poată participa activ la elaborarea cadrelor naționale de certificare și la definirea calificărilor profesionale. Eforturile depuse pentru o schimbare reală în atitudinea părților interesate s-ar putea dovedi dificile, în special în statele membre care nu consideră prioritar acest aspect sau atunci când demersul societății de validare a învățării non-formale și informale nu se bucură cu adevărat de sprijin la nivel național. Ar fi util să se furnizeze o platformă și/sau sprijin etc. celor care au realizat deja progrese în acest domeniu (de exemplu, în cadrul unor proiecte-pilot), în eforturile depuse de aceștia la nivel național.

4.3.   
  Validarea, cadrele naționale și sistemele de certificare

| 4.3.1. | Statele membre ar trebui să le ofere locuitorilor posibilitatea de a obține o calificare completă sau – acolo unde este cazul – una parțială, pe baza experiențelor validate în cadrul învățării non-formale și informale. Statele membre ar trebui să se asigure că procedurile de validare sunt corelate cu cadrele naționale de calificări și sunt conforme Cadrului european al calificărilor și să garanteze că există sinergii între modalitățile de validare și sistemele de credite aplicabile la sistemul de învățământ și formare formal, precum Sistemul european de credite transferabile (ECTS) și Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională (ECVET). |
| --- | --- |

4.3.1.

Statele membre ar trebui să le ofere locuitorilor posibilitatea de a obține o calificare completă sau – acolo unde este cazul – una parțială, pe baza experiențelor validate în cadrul învățării non-formale și informale. Statele membre ar trebui să se asigure că procedurile de validare sunt corelate cu cadrele naționale de calificări și sunt conforme Cadrului european al calificărilor și să garanteze că există sinergii între modalitățile de validare și sistemele de credite aplicabile la sistemul de învățământ și formare formal, precum Sistemul european de credite transferabile (ECTS) și Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională (ECVET).

| 4.3.2. | În special partenerii sociali și celelalte organizații ale societății civile ar trebui să participe cât mai mult posibil la procesul de elaborare a cadrelor naționale de calificare (și să le încurajeze cum se cuvine). Experiențele din unele state membre arată că, pentru punerea în aplicare a unor proceduri de validare la nivel sectorial, este necesar să fie înființate comisii și unități pentru competențele sectoriale și să se aleagă cu grijă persoanele care le alcătuiesc. În domeniile identificate, devine atunci posibil să se înceapă în mod adecvat elaborarea unor standarde naționale pentru diversele meserii și calificări profesionale. |
| --- | --- |

4.3.2.

În special partenerii sociali și celelalte organizații ale societății civile ar trebui să participe cât mai mult posibil la procesul de elaborare a cadrelor naționale de calificare (și să le încurajeze cum se cuvine). Experiențele din unele state membre arată că, pentru punerea în aplicare a unor proceduri de validare la nivel sectorial, este necesar să fie înființate comisii și unități pentru competențele sectoriale și să se aleagă cu grijă persoanele care le alcătuiesc. În domeniile identificate, devine atunci posibil să se înceapă în mod adecvat elaborarea unor standarde naționale pentru diversele meserii și calificări profesionale.

4.4.   
  Asigurarea calității validării

| 4.4.1. | Statele membre ar trebui să asigure existența unor măsuri de garantare a calității care să fie transparente, conforme cadrelor de asigurare a calității deja în vigoare, măsuri care vină în sprijinul unor metode și instrumente de evaluare fiabile, valide și credibile. Este vorba, în primul rând, de o legislație adecvată, adică de un cadru de reglementare pentru validare și pentru garanțiile legate de acordarea certificării în conformitate cu cadrele naționale de calificări, care decurg din cadrul european al calificărilor. |
| --- | --- |

4.4.1.

Statele membre ar trebui să asigure existența unor măsuri de garantare a calității care să fie transparente, conforme cadrelor de asigurare a calității deja în vigoare, măsuri care vină în sprijinul unor metode și instrumente de evaluare fiabile, valide și credibile. Este vorba, în primul rând, de o legislație adecvată, adică de un cadru de reglementare pentru validare și pentru garanțiile legate de acordarea certificării în conformitate cu cadrele naționale de calificări, care decurg din cadrul european al calificărilor.

| 4.4.2. | Pentru CESE, aceasta înseamnă că ar trebui garantată echivalența certificatelor obținute prin educație formală și non-formală sau învățare informală. Această necesitate impune cerințe foarte stricte în ceea ce privește calitatea procedurilor de validare, care trebuie să fie sprijinite inclusiv financiar, de exemplu prin intermediul Fondului social european. |
| --- | --- |

4.4.2.

Pentru CESE, aceasta înseamnă că ar trebui garantată echivalența certificatelor obținute prin educație formală și non-formală sau învățare informală. Această necesitate impune cerințe foarte stricte în ceea ce privește calitatea procedurilor de validare, care trebuie să fie sprijinite inclusiv financiar, de exemplu prin intermediul Fondului social european.

4.5.   
  Validarea de către instituțiile de învățământ

| 4.5.1. | Instituțiile de învățământ joacă un rol esențial în cadrul procesului de validare. Consiliul recomandă ca furnizorii de educație și formare să faciliteze accesul la sistemele formale de educație și de formare pe baza rezultatelor învățării realizate în contexte non-formale și informale și, acolo unde este cazul și este posibil, să acorde derogări și/sau credite pentru rezultatele relevante ale învățării realizate în astfel de contexte. |
| --- | --- |

4.5.1.

Instituțiile de învățământ joacă un rol esențial în cadrul procesului de validare. Consiliul recomandă ca furnizorii de educație și formare să faciliteze accesul la sistemele formale de educație și de formare pe baza rezultatelor învățării realizate în contexte non-formale și informale și, acolo unde este cazul și este posibil, să acorde derogări și/sau credite pentru rezultatele relevante ale învățării realizate în astfel de contexte.

| 4.5.2. | CESE invită mediile universitare să sprijine mai mult validarea competențelor și a cunoștințelor dobândite în mod non-formal. În această privință, Irlanda poate constitui un bun exemplu. Strategia sa națională pentru învățământul superior până în 2030 sprijină misiunea civică a învățământului superior și „participarea societății în sens larg”, ca fiind „una dintre cele trei funcții principale interconectate ale învățământului superior”. Strategia definește această participare drept „cooperare cu întreprinderile, societatea civilă, politicile publice, viața artistică, culturală și sportivă, precum și cu alți furnizori de educație din comunitate și din regiune, și intenționează să se concentreze tot mai mult asupra angajamentului internațional” (5). |
| --- | --- |

4.5.2.

CESE invită mediile universitare să sprijine mai mult validarea competențelor și a cunoștințelor dobândite în mod non-formal. În această privință, Irlanda poate constitui un bun exemplu. Strategia sa națională pentru învățământul superior până în 2030 sprijină misiunea civică a învățământului superior și „participarea societății în sens larg”, ca fiind „una dintre cele trei funcții principale interconectate ale învățământului superior”. Strategia definește această participare drept „cooperare cu întreprinderile, societatea civilă, politicile publice, viața artistică, culturală și sportivă, precum și cu alți furnizori de educație din comunitate și din regiune, și intenționează să se concentreze tot mai mult asupra angajamentului internațional” (5).

| 4.5.3. | Este de la sine înțeles că nu doar universitățile pot valida rezultatele învățării non-formale și informale. Astfel, în Malta, de exemplu, certificatul și profilul de învățământ secundar, prezentat în septembrie 2010, validează toate formele de învățare în cursul celor cinci ani de studii din învățământul secundar. Educația, indiferent dacă este sau nu formală, permite obținerea unor credite care îi încurajează pe studenți să își continue studiul și să se perfecționeze. |
| --- | --- |

4.5.3.

Este de la sine înțeles că nu doar universitățile pot valida rezultatele învățării non-formale și informale. Astfel, în Malta, de exemplu, certificatul și profilul de învățământ secundar, prezentat în septembrie 2010, validează toate formele de învățare în cursul celor cinci ani de studii din învățământul secundar. Educația, indiferent dacă este sau nu formală, permite obținerea unor credite care îi încurajează pe studenți să își continue studiul și să se perfecționeze.

4.6.   
  Validarea în raport cu piața forței de muncă

| 4.6.1. | Recomandarea Consiliului subliniază importanța validării la locul de muncă și, prin urmare, recomandă statelor membre să stimuleze participarea tuturor părților interesante, precum angajatorii, sindicatele, camerele de industrie, de comerț și de meserii și entitățile naționale implicate în procesul de recunoaștere a calificărilor profesionale. De asemenea, angajatorii sunt invitați să sprijine și să faciliteze identificarea rezultatelor învățării dobândite la locul de muncă și eliberarea unor documente care să dovedească acest lucru. |
| --- | --- |

4.6.1.

Recomandarea Consiliului subliniază importanța validării la locul de muncă și, prin urmare, recomandă statelor membre să stimuleze participarea tuturor părților interesante, precum angajatorii, sindicatele, camerele de industrie, de comerț și de meserii și entitățile naționale implicate în procesul de recunoaștere a calificărilor profesionale. De asemenea, angajatorii sunt invitați să sprijine și să faciliteze identificarea rezultatelor învățării dobândite la locul de muncă și eliberarea unor documente care să dovedească acest lucru.

| 4.6.2. | Validarea învățării non-formale și informale poate face parte din contractele colective de muncă (precum în Țările de Jos), acesta fiind un excelent exemplu de posibilitate oferită lucrătorilor de a avea acces la această validare, contribuind astfel la gestionarea eficientă a resurselor umane în întreprinderi. Angajatorii ar trebui să fie implicați în mod activ în procesul de evaluare a cunoștințelor, aptitudinilor și competențelor, atât la locul de muncă, cât și în elaborarea sistemelor de educație și de formare, ceea ce va determina creșterea valorii procesului de validare și va contribui la crearea unui climat de încredere în raport cu aceasta. |
| --- | --- |

4.6.2.

Validarea învățării non-formale și informale poate face parte din contractele colective de muncă (precum în Țările de Jos), acesta fiind un excelent exemplu de posibilitate oferită lucrătorilor de a avea acces la această validare, contribuind astfel la gestionarea eficientă a resurselor umane în întreprinderi. Angajatorii ar trebui să fie implicați în mod activ în procesul de evaluare a cunoștințelor, aptitudinilor și competențelor, atât la locul de muncă, cât și în elaborarea sistemelor de educație și de formare, ceea ce va determina creșterea valorii procesului de validare și va contribui la crearea unui climat de încredere în raport cu aceasta.

| 4.6.3. | Negocierea colectivă și dialogul social între sindicate și angajatori pot deține un loc important în procesul de validare a învățării non-formale și a rezultatelor învățării pe tot parcursul vieții. Federația europeană a sindicatelor din metalurgie (FEM) ilustrează acest aspect la scara întregii Europe, dat fiind că depune eforturi pentru validarea învățării non-formale, fapt ce reprezintă o contribuție importantă la dezbaterea privind capacitatea de inserție profesională și instrumentele care o încurajează. |
| --- | --- |

4.6.3.

Negocierea colectivă și dialogul social între sindicate și angajatori pot deține un loc important în procesul de validare a învățării non-formale și a rezultatelor învățării pe tot parcursul vieții. Federația europeană a sindicatelor din metalurgie (FEM) ilustrează acest aspect la scara întregii Europe, dat fiind că depune eforturi pentru validarea învățării non-formale, fapt ce reprezintă o contribuție importantă la dezbaterea privind capacitatea de inserție profesională și instrumentele care o încurajează.

| 4.6.4. | În unele state membre, sindicaliștii își asumă din ce în ce mai mult un rol nou, atunci când oferă servicii de consiliere în timpul orelor de lucru și când negociază cu angajatorii în legătură cu liberul acces la oportunități de formare la locul de muncă. În Austria, Danemarca, Finlanda, Norvegia, Suedia și Regatul Unit, reprezentanții sindicali acționează ca „ambasadori ai învățării”, încurajându-i pe lucrători să învețe constant și să-și completeze în continuare orice lacune de competență și oferind întreprinderilor consultanță privind nevoile acestora în materie de formare (6). |
| --- | --- |

4.6.4.

În unele state membre, sindicaliștii își asumă din ce în ce mai mult un rol nou, atunci când oferă servicii de consiliere în timpul orelor de lucru și când negociază cu angajatorii în legătură cu liberul acces la oportunități de formare la locul de muncă. În Austria, Danemarca, Finlanda, Norvegia, Suedia și Regatul Unit, reprezentanții sindicali acționează ca „ambasadori ai învățării”, încurajându-i pe lucrători să învețe constant și să-și completeze în continuare orice lacune de competență și oferind întreprinderilor consultanță privind nevoile acestora în materie de formare (6).

| 4.6.5. | Având în vedere faptul că angajatorii care angajează noi lucrători tineri cu puțină experiență profesională sau fără experiență sunt extrem de mulțumiți dacă aceștia au participat la activitățile organizațiilor de tineret, ar trebui ca această participare să fie încurajată ca una dintre măsurile care îi ajută pe tineri în tranziția de la școală la locul de muncă (7). |
| --- | --- |

4.6.5.

Având în vedere faptul că angajatorii care angajează noi lucrători tineri cu puțină experiență profesională sau fără experiență sunt extrem de mulțumiți dacă aceștia au participat la activitățile organizațiilor de tineret, ar trebui ca această participare să fie încurajată ca una dintre măsurile care îi ajută pe tineri în tranziția de la școală la locul de muncă (7).

| 4.6.6. | În plus, este recomandabil să li se furnizeze servicii mai bune de orientare și asistență tuturor celor interesați de o procedură de validare, astfel încât aceștia să fie în măsură, atunci când solicită un loc de muncă, să-și prezinte în mod eficient aptitudinile și competențele dobândite în mod non-formal și informal și să înțeleagă mai bine modul în care aceste competențe pot fi valorificate la locul de muncă și pot contribui la realizarea sarcinilor specifice legate de acesta. Este vorba de un proces la care pot contribui furnizorii de servicii de consiliere profesională, consultanții din școli și universități, sectorul tineretului și serviciile de ocupare a forței de muncă, precum și angajatorii și organizațiile internaționale. În acest sens, tinerii ar putea fi ajutați și printr-o mai bună informare cu privire la cele mai bune soluții și strategii. |
| --- | --- |

4.6.6.

În plus, este recomandabil să li se furnizeze servicii mai bune de orientare și asistență tuturor celor interesați de o procedură de validare, astfel încât aceștia să fie în măsură, atunci când solicită un loc de muncă, să-și prezinte în mod eficient aptitudinile și competențele dobândite în mod non-formal și informal și să înțeleagă mai bine modul în care aceste competențe pot fi valorificate la locul de muncă și pot contribui la realizarea sarcinilor specifice legate de acesta. Este vorba de un proces la care pot contribui furnizorii de servicii de consiliere profesională, consultanții din școli și universități, sectorul tineretului și serviciile de ocupare a forței de muncă, precum și angajatorii și organizațiile internaționale. În acest sens, tinerii ar putea fi ajutați și printr-o mai bună informare cu privire la cele mai bune soluții și strategii.

4.7.   
  Validarea în sectorul voluntariatului

| 4.7.1. | În recomandarea sa, Consiliul subliniază că este important ca sectorul asociativ să fie implicat în mod activ în procesele de validare. Organizațiile de tineri și organizațiile societății civile ar trebui să promoveze și să faciliteze identificarea și documentarea rezultatelor învățării realizate la locul de muncă sau în cadrul unor activități de voluntariat, utilizând instrumentele adecvate de validare care să asigure transparența, precum cele elaborate în cadrul Europass și al Youthpass. |
| --- | --- |

4.7.1.

În recomandarea sa, Consiliul subliniază că este important ca sectorul asociativ să fie implicat în mod activ în procesele de validare. Organizațiile de tineri și organizațiile societății civile ar trebui să promoveze și să faciliteze identificarea și documentarea rezultatelor învățării realizate la locul de muncă sau în cadrul unor activități de voluntariat, utilizând instrumentele adecvate de validare care să asigure transparența, precum cele elaborate în cadrul Europass și al Youthpass.

| 4.7.2. | Cetățenii ar trebui să fie mai conștienți de valoarea pe care o acordă angajatorii aptitudinilor și competențelor dobândite în mod non-formal sau informal, de exemplu prin intermediul activităților de voluntariat. Acest lucru este valabil în special pentru persoanele cu un nivel mai scăzut de educație, care sunt adesea mai puțin conștiente de valoarea acestor activități pentru angajatori și care sunt și puțin instruite cu privire la modul de prezentare a acestor competențe. |
| --- | --- |

4.7.2.

Cetățenii ar trebui să fie mai conștienți de valoarea pe care o acordă angajatorii aptitudinilor și competențelor dobândite în mod non-formal sau informal, de exemplu prin intermediul activităților de voluntariat. Acest lucru este valabil în special pentru persoanele cu un nivel mai scăzut de educație, care sunt adesea mai puțin conștiente de valoarea acestor activități pentru angajatori și care sunt și puțin instruite cu privire la modul de prezentare a acestor competențe.

| 4.7.3. | În contextul șomajului ridicat în rândul tinerilor, se cuvine să fie stimulate posibilitățile de interacțiune reciprocă între agențiile de ocupare a forței de muncă publice și private, organizațiile de voluntari (în special cele care se adresează tinerilor) și angajatori. Această acțiune poate contribui la sporirea vizibilității și poate sensibiliza mai mult cu privire la importanța și la valoarea educației non-formale în cadrul organizațiilor de voluntari, putând duce, de asemenea, la creșterea încrederii reciproce. |
| --- | --- |

4.7.3.

În contextul șomajului ridicat în rândul tinerilor, se cuvine să fie stimulate posibilitățile de interacțiune reciprocă între agențiile de ocupare a forței de muncă publice și private, organizațiile de voluntari (în special cele care se adresează tinerilor) și angajatori. Această acțiune poate contribui la sporirea vizibilității și poate sensibiliza mai mult cu privire la importanța și la valoarea educației non-formale în cadrul organizațiilor de voluntari, putând duce, de asemenea, la creșterea încrederii reciproce.

| 4.7.4. | Trebuie sprijinită dezvoltarea de programe de evaluare și formare în cadrul organizațiilor de voluntariat, dat fiind că existența acestora este legată de un nivel mai ridicat de dezvoltare a competențelor. În acest context, se cuvine să se reamintească și că există o mare diversitate de activități ale organizațiilor de voluntari și, ca atare, de criterii prin care aceste organizații evaluează competențele dezvoltate prin activitățile lor. În acest sens, este necesar să se încurajeze o mai mare convergență în domeniul voluntariatului în ceea ce privește terminologia și metodele de evaluare. Prin apropierea acestor criterii, de exemplu, un număr mai mare de voluntari ar putea să devină conștienți de aptitudinile dezvoltate prin participarea la un serviciu de voluntariat în beneficiul societății. |
| --- | --- |

4.7.4.

Trebuie sprijinită dezvoltarea de programe de evaluare și formare în cadrul organizațiilor de voluntariat, dat fiind că existența acestora este legată de un nivel mai ridicat de dezvoltare a competențelor. În acest context, se cuvine să se reamintească și că există o mare diversitate de activități ale organizațiilor de voluntari și, ca atare, de criterii prin care aceste organizații evaluează competențele dezvoltate prin activitățile lor. În acest sens, este necesar să se încurajeze o mai mare convergență în domeniul voluntariatului în ceea ce privește terminologia și metodele de evaluare. Prin apropierea acestor criterii, de exemplu, un număr mai mare de voluntari ar putea să devină conștienți de aptitudinile dezvoltate prin participarea la un serviciu de voluntariat în beneficiul societății.

4.8.   
  Instrumente de validare

| 4.8.1. | Recomandarea Consiliului se concentrează pe importanța pe care o capătă pentru garantarea transparenței instrumentele comune de validare la nivel european, cum sunt cadrul Europass și Youthpass. Statele membre ar trebui să garanteze existența unor sinergii între măsurile de validare și sistemele de credite aplicabile în sistemele formale de educație și formare, precum ECTS și ECVET. |
| --- | --- |

4.8.1.

Recomandarea Consiliului se concentrează pe importanța pe care o capătă pentru garantarea transparenței instrumentele comune de validare la nivel european, cum sunt cadrul Europass și Youthpass. Statele membre ar trebui să garanteze existența unor sinergii între măsurile de validare și sistemele de credite aplicabile în sistemele formale de educație și formare, precum ECTS și ECVET.

| 4.8.2. | Cunoștințele și competențele dobândite prin participarea la organizații ale societății civile au, de asemenea, o valoare pe piața muncii, dar – adeseori – ele nu sunt nici documentate, nici evidențiate suficient. Din acest motiv, trebuie sprijinite dezvoltarea și utilizarea unor instrumente de autoevaluare, care să ajute persoanele să identifice și să descrie rezultatele învățării, plecând de la experiența acumulată în cadrul organizațiilor societății civile. De exemplu, crearea unui portofoliu personal de competențe poate oferi o valoare adăugată atunci când persoanele doresc să-și continue educația și să-și îndeplinească aspirațiile din viața profesională. |
| --- | --- |

4.8.2.

Cunoștințele și competențele dobândite prin participarea la organizații ale societății civile au, de asemenea, o valoare pe piața muncii, dar – adeseori – ele nu sunt nici documentate, nici evidențiate suficient. Din acest motiv, trebuie sprijinite dezvoltarea și utilizarea unor instrumente de autoevaluare, care să ajute persoanele să identifice și să descrie rezultatele învățării, plecând de la experiența acumulată în cadrul organizațiilor societății civile. De exemplu, crearea unui portofoliu personal de competențe poate oferi o valoare adăugată atunci când persoanele doresc să-și continue educația și să-și îndeplinească aspirațiile din viața profesională.

| 4.8.3. | Certificatele și portofoliile reprezintă un element important de validare a competențelor și a calificărilor dobândite în mod non-formal. Furnizorii de educație non-formală ar trebui să depună eforturi pentru a elibera certificate sau documente care să descrie în detaliu natura și rezultatele participării la activitățile lor educative și să-i facă pe cetățeni să înțeleagă valoarea acestei participări. Importanța acestor documente rezidă în primul rând în valoarea lor educativă (îmbunătățirea informării cetățenilor cu privire la abilitățile și competențele dobândite în cadrul organizațiilor societății civile și la modul de fructificare a acestor competențe în căutarea unui loc de muncă sau în continuarea unei formări), mai curând decât în valoarea lor de acte care dovedesc un succes. |
| --- | --- |

4.8.3.

Certificatele și portofoliile reprezintă un element important de validare a competențelor și a calificărilor dobândite în mod non-formal. Furnizorii de educație non-formală ar trebui să depună eforturi pentru a elibera certificate sau documente care să descrie în detaliu natura și rezultatele participării la activitățile lor educative și să-i facă pe cetățeni să înțeleagă valoarea acestei participări. Importanța acestor documente rezidă în primul rând în valoarea lor educativă (îmbunătățirea informării cetățenilor cu privire la abilitățile și competențele dobândite în cadrul organizațiilor societății civile și la modul de fructificare a acestor competențe în căutarea unui loc de muncă sau în continuarea unei formări), mai curând decât în valoarea lor de acte care dovedesc un succes.

| 4.8.4. | În trecut, CESE s-a exprimat deja pentru crearea unui pașaport european al competențelor și a instrumentului „Europass Experience”. Prin urmare, Comitetul este dezamăgit de faptul că Comisia Europeană a suspendat punerea în aplicare a acestuia din urmă. |
| --- | --- |

4.8.4.

În trecut, CESE s-a exprimat deja pentru crearea unui pașaport european al competențelor și a instrumentului „Europass Experience”. Prin urmare, Comitetul este dezamăgit de faptul că Comisia Europeană a suspendat punerea în aplicare a acestuia din urmă.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:32012H1222(01)&from=RO

1

(2)  http://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/4054

2

(3)  http://issuu.com/yomag/docs/reportnfe_print

3

(4)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind integrarea femeilor migrante pe piața forței de muncă (JO C 242, 23.7.2015, p. 9).

4

(5)  Strategy for Higher Education to 2030 (Strategia națională pentru învățământul superior până în 2030), www.hea.ie

5

Strategy for Higher Education to 2030

(6)  Cf. studiul Learning while working. Success stories on workplace learning in Europe (Continuarea învățării concomitent cu participarea la viața activă. Povești de succes despre învățarea la locul de muncă în Europa), p. 59, Cedefop, 2011.

6

Learning while working

Success stories on workplace learning in Europe

(7)  http://issuu.com/yomag/docs/reportnfe_print

7

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/57

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Îmbunătățirea performanței sistemelor naționale de formare duală”

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/10)

| Raportor: | doamna Dorthe ANDERSEN |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Dorthe ANDERSEN

La 19 februarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

„Îmbunătățirea performanței sistemelor naționale de formare duală”

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 1 septembrie 2015.

În cea de-a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 206 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 8 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Tinerii europeni au fost grav afectați de criză în mai multe state membre, cu costuri umane, sociale și economice uriașe; cu toate acestea, nivelul ridicat de șomaj în rândul tinerilor nu este un fenomen nou și indică anumite probleme structurale care îngreunează tranziția de la învățământ la un loc de muncă. |
| --- | --- |

1.1.

Tinerii europeni au fost grav afectați de criză în mai multe state membre, cu costuri umane, sociale și economice uriașe; cu toate acestea, nivelul ridicat de șomaj în rândul tinerilor nu este un fenomen nou și indică anumite probleme structurale care îngreunează tranziția de la învățământ la un loc de muncă.

| 1.2. | Buna funcționare a sistemelor de învățământ profesional și tehnic (VET) bazate pe formarea duală contribuie la o mai bună ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor și îi poate ajuta pe aceștia în sensul unei tranziții mai ușoare de la școală către lumea profesională. |
| --- | --- |

1.2.

Buna funcționare a sistemelor de învățământ profesional și tehnic (VET) bazate pe formarea duală contribuie la o mai bună ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor și îi poate ajuta pe aceștia în sensul unei tranziții mai ușoare de la școală către lumea profesională.

| 1.3. | CESE subliniază că nu există un singur model ideal aplicabil formării duale; obiectivul constă în promovarea unei formări duale viabile și de înaltă calitate. |
| --- | --- |

1.3.

CESE subliniază că nu există un singur model ideal aplicabil formării duale; obiectivul constă în promovarea unei formări duale viabile și de înaltă calitate.

1.4.   
  La nivel european:

| 1.4.1. | CESE consideră că este nevoie de un instrument european de evaluare a calității care să documenteze progresele, dar și efectele reformelor efectuate de statele membre pentru îmbunătățirea performanței sistemelor de învățământ profesional și tehnic și de formare duală. |
| --- | --- |

1.4.1.

CESE consideră că este nevoie de un instrument european de evaluare a calității care să documenteze progresele, dar și efectele reformelor efectuate de statele membre pentru îmbunătățirea performanței sistemelor de învățământ profesional și tehnic și de formare duală.

| 1.4.2. | CESE recomandă dezvoltarea de către Comisie, alături de partenerii relevanți, a unor instrumente pentru monitorizarea, colectarea de date și evaluarea practicilor care funcționează în statele membre și pentru identificarea elementelor-cheie care definesc un sistem dual funcțional. Scopul este de a măsura și evalua ceea ce funcționează, pentru a garanta astfel calitatea sistemelor de formare și pentru a scoate în evidență legătura dintre formarea duală și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

1.4.2.

CESE recomandă dezvoltarea de către Comisie, alături de partenerii relevanți, a unor instrumente pentru monitorizarea, colectarea de date și evaluarea practicilor care funcționează în statele membre și pentru identificarea elementelor-cheie care definesc un sistem dual funcțional. Scopul este de a măsura și evalua ceea ce funcționează, pentru a garanta astfel calitatea sistemelor de formare și pentru a scoate în evidență legătura dintre formarea duală și ocuparea forței de muncă.

| 1.4.3. | Și pe viitor, competențele și calificările de înaltă calitate, relevante pentru piața forței de muncă, vor constitui un element fundamental pentru aceasta și pentru competitivitatea europeană. Prin urmare, CESE propune stabilirea unui obiectiv al UE privind învățământul profesional și tehnic și formarea duală, care să servească drept model de îmbunătățire a oportunităților de încadrare în muncă a tinerilor. Acesta ar putea fi inclus în noua strategie Europa 2020 și prin urmare, CESE invită Comisia să examineze opțiunile existente. |
| --- | --- |

1.4.3.

Și pe viitor, competențele și calificările de înaltă calitate, relevante pentru piața forței de muncă, vor constitui un element fundamental pentru aceasta și pentru competitivitatea europeană. Prin urmare, CESE propune stabilirea unui obiectiv al UE privind învățământul profesional și tehnic și formarea duală, care să servească drept model de îmbunătățire a oportunităților de încadrare în muncă a tinerilor. Acesta ar putea fi inclus în noua strategie Europa 2020 și prin urmare, CESE invită Comisia să examineze opțiunile existente.

| 1.4.4. | CESE consideră că un obiectiv UE privind VET și punerea laolaltă a datelor disponibile ar putea ajuta statele membre să-și mențină cursul de îmbunătățire a nivelurilor de educație și să se asigure că tinerii au o experiență pozitivă a sistemului de învățământ și îl părăsesc cu competențele necesare pe piața muncii. |
| --- | --- |

1.4.4.

CESE consideră că un obiectiv UE privind VET și punerea laolaltă a datelor disponibile ar putea ajuta statele membre să-și mențină cursul de îmbunătățire a nivelurilor de educație și să se asigure că tinerii au o experiență pozitivă a sistemului de învățământ și îl părăsesc cu competențele necesare pe piața muncii.

1.5.   
  Statele membre și partenerii sociali:

| 1.5.1. | CESE recomandă ca statele membre care nu dispun de sisteme de formare duală ce funcționează în mod adecvat să analizeze costurile pe care le presupune dezvoltarea unor astfel de sisteme, din perspectiva eventualelor compensații și beneficii în materie de competitivitate a întreprinderilor, precum și a oportunităților de muncă pentru tineri. |
| --- | --- |

1.5.1.

CESE recomandă ca statele membre care nu dispun de sisteme de formare duală ce funcționează în mod adecvat să analizeze costurile pe care le presupune dezvoltarea unor astfel de sisteme, din perspectiva eventualelor compensații și beneficii în materie de competitivitate a întreprinderilor, precum și a oportunităților de muncă pentru tineri.

| 1.5.2. | CESE subliniază importanța parteneriatelor dintre școli, centre de formare, sindicate și comunitatea de afaceri. Partenerii sociali joacă un rol decisiv în toate etapele unor sisteme duale de formare care funcționează adecvat (proiectare, implementare, monitorizare, evaluare etc.). Consolidarea și mai buna utilizare a dialogului social la toate nivelurile poate reprezenta un instrument eficient de îmbunătățire a calității formării duale și de sporire a atractivității sale. |
| --- | --- |

1.5.2.

CESE subliniază importanța parteneriatelor dintre școli, centre de formare, sindicate și comunitatea de afaceri. Partenerii sociali joacă un rol decisiv în toate etapele unor sisteme duale de formare care funcționează adecvat (proiectare, implementare, monitorizare, evaluare etc.). Consolidarea și mai buna utilizare a dialogului social la toate nivelurile poate reprezenta un instrument eficient de îmbunătățire a calității formării duale și de sporire a atractivității sale.

| 1.5.3. | CESE solicită statelor membre să introducă sau să revizuiască sistematic dezvoltarea profesională a profesorilor, mentorilor și formatorilor din sistemele VET – și în special a formatorilor din interiorul întreprinderilor –, deoarece aceștia au un rol-cheie în îmbunătățirea performanței sistemelor respective. |
| --- | --- |

1.5.3.

CESE solicită statelor membre să introducă sau să revizuiască sistematic dezvoltarea profesională a profesorilor, mentorilor și formatorilor din sistemele VET – și în special a formatorilor din interiorul întreprinderilor –, deoarece aceștia au un rol-cheie în îmbunătățirea performanței sistemelor respective.

| 1.5.4. | CESE subliniază importanța angajatorilor și consideră că aceștia – inclusiv IMM-urile – se vor implica mai mult în sistemele de ucenicii, în cazul în care acestea corespund într-adevăr nevoilor și dacă relațiile lor cu școlile sunt solide. Obiectivul în următorii ani ar trebui să constea în instituirea unor sisteme de formare duală care să permită o implicare eficace a angajatorilor din punct de vedere al costurilor și o mai mare responsabilizare a acestora. |
| --- | --- |

1.5.4.

CESE subliniază importanța angajatorilor și consideră că aceștia – inclusiv IMM-urile – se vor implica mai mult în sistemele de ucenicii, în cazul în care acestea corespund într-adevăr nevoilor și dacă relațiile lor cu școlile sunt solide. Obiectivul în următorii ani ar trebui să constea în instituirea unor sisteme de formare duală care să permită o implicare eficace a angajatorilor din punct de vedere al costurilor și o mai mare responsabilizare a acestora.

| 1.5.5. | CESE recomandă continuarea eforturilor partenerilor sociali europeni în acest domeniu, ca parte a programului lor special de lucru. |
| --- | --- |

1.5.5.

CESE recomandă continuarea eforturilor partenerilor sociali europeni în acest domeniu, ca parte a programului lor special de lucru.

2.   Introducere – situația actuală în Europa

| 2.1. | Criza economică din Europa i-a afectat grav pe tineri. 4,5 milioane de tineri sub 25 de ani nu au un loc de muncă (1), deși pentru anumite state UE rata ridicată a șomajului în rândul tinerilor nu este nimic nou, ci a fost doar exacerbată de criză. Rata șomajului în rândul tinerilor din UE este de peste două ori mai mare decât rata șomajului în rândul adulților (20,9 % față de 9,8 %). Aproximativ 7 milioane de tineri europeni nu au un loc de muncă și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEETS) (2). Cu o perspectivă economică mai curând pe termen scurt, șomajul în rândul tinerilor a ajuns la niveluri extreme în unele state membre, cu costuri umane, sociale și economice uriașe. |
| --- | --- |

2.1.

Criza economică din Europa i-a afectat grav pe tineri. 4,5 milioane de tineri sub 25 de ani nu au un loc de muncă (1), deși pentru anumite state UE rata ridicată a șomajului în rândul tinerilor nu este nimic nou, ci a fost doar exacerbată de criză. Rata șomajului în rândul tinerilor din UE este de peste două ori mai mare decât rata șomajului în rândul adulților (20,9 % față de 9,8 %). Aproximativ 7 milioane de tineri europeni nu au un loc de muncă și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEETS) (2). Cu o perspectivă economică mai curând pe termen scurt, șomajul în rândul tinerilor a ajuns la niveluri extreme în unele state membre, cu costuri umane, sociale și economice uriașe.

| 2.2. | Și înaintea crizei, șomajul în rândul tinerilor era mai ridicat decât în rândul adulților. Acest lucru sugerează că există o problemă structurală care împiedică stabilirea unor legături mai strânse între sistemele de învățământ și formare și piețele forței de muncă. Un alt argument în acest sens este acela că, în multe dintre țările în care se înregistrează o rată ridicată a șomajului în rândul tinerilor, angajatorii se confruntă simultan cu dificultăți în găsirea unor lucrători cu competențe adecvate. |
| --- | --- |

2.2.

Și înaintea crizei, șomajul în rândul tinerilor era mai ridicat decât în rândul adulților. Acest lucru sugerează că există o problemă structurală care împiedică stabilirea unor legături mai strânse între sistemele de învățământ și formare și piețele forței de muncă. Un alt argument în acest sens este acela că, în multe dintre țările în care se înregistrează o rată ridicată a șomajului în rândul tinerilor, angajatorii se confruntă simultan cu dificultăți în găsirea unor lucrători cu competențe adecvate.

| 2.3. | Situația necesită o nouă abordare, care să îmbunătățească bazele creșterii economice și ocupării forței de muncă în vederea dezvoltării unor calificări și competențe profesionale de înaltă calitate și utile pieței muncii, și în sensul unei mai bune funcționări a piețelor forței de muncă. |
| --- | --- |

2.3.

Situația necesită o nouă abordare, care să îmbunătățească bazele creșterii economice și ocupării forței de muncă în vederea dezvoltării unor calificări și competențe profesionale de înaltă calitate și utile pieței muncii, și în sensul unei mai bune funcționări a piețelor forței de muncă.

| 2.4. | Există însă diferențe considerabile între experiențele statelor membre în materie de inserție profesională a tinerilor. |
| --- | --- |

2.4.

Există însă diferențe considerabile între experiențele statelor membre în materie de inserție profesională a tinerilor.

| 2.5. | În multe țări, majoritatea angajaților din sectorul privat este alcătuită din persoane care au absolvit o formare profesională, însă aceștia joacă un rol semnificativ și în anumite părți ale sectorului public. În prezent, circa jumătate din persoanele înscrise în etapa superioară a învățământului secundar în Europa urmează un program VET, iar aproximativ un sfert dintre acestea învață într-un sistem care combină învățarea în școală cu cea la locul de muncă (3). Dar principalele provocări constau în sporirea atractivității sistemului VET prin îmbunătățirea calității și relevanței sale. |
| --- | --- |

2.5.

În multe țări, majoritatea angajaților din sectorul privat este alcătuită din persoane care au absolvit o formare profesională, însă aceștia joacă un rol semnificativ și în anumite părți ale sectorului public. În prezent, circa jumătate din persoanele înscrise în etapa superioară a învățământului secundar în Europa urmează un program VET, iar aproximativ un sfert dintre acestea învață într-un sistem care combină învățarea în școală cu cea la locul de muncă (3). Dar principalele provocări constau în sporirea atractivității sistemului VET prin îmbunătățirea calității și relevanței sale.

| 2.6. | În mai multe dintre avizele sale (4), CESE a subliniat importanța creării unor condiții adecvate pentru tineri, cu scopul facilitării tranziției de la educație la un loc de muncă prin multiplicarea oportunităților de încadrare în diverse sisteme de formare duală, în contextul unui învățământ profesional și tehnic de înaltă calitate. |
| --- | --- |

2.6.

În mai multe dintre avizele sale (4), CESE a subliniat importanța creării unor condiții adecvate pentru tineri, cu scopul facilitării tranziției de la educație la un loc de muncă prin multiplicarea oportunităților de încadrare în diverse sisteme de formare duală, în contextul unui învățământ profesional și tehnic de înaltă calitate.

| 2.7. | CESE consideră că este important să se mențină dinamica existentă și să se asigure că fiecare stat membru, în colaborare cu partenerii sociali, își adaptează sistemele de învățământ profesional și tehnic prin încorporarea componentelor de învățare duală. |
| --- | --- |

2.7.

CESE consideră că este important să se mențină dinamica existentă și să se asigure că fiecare stat membru, în colaborare cu partenerii sociali, își adaptează sistemele de învățământ profesional și tehnic prin încorporarea componentelor de învățare duală.

3.   Înțelegerea definițiilor – sistemele de formare duală din Europa

| 3.1. | Acest aviz se concentrează pe sistemele de formare duală ca parte a învățământului profesional și tehnic. Termenul de formare duală este un termen generic, utilizat pentru diferite modele naționale. Conform Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop), formarea duală se referă la un tip de educație sau formare care combină perioadele de pregătire într-o școală sau un centru de instruire cu cele petrecute la locul de muncă. Dualitatea se referă atât la modalitățile de învățare (instituții de învățământ profesional și tehnic și întreprinderi de formare profesională care își asumă în comun responsabilitatea de a asigura formarea teoretică și practică), cât și dualitatea actorilor implicați (publici și privați). |
| --- | --- |

3.1.

Acest aviz se concentrează pe sistemele de formare duală ca parte a învățământului profesional și tehnic. Termenul de formare duală este un termen generic, utilizat pentru diferite modele naționale. Conform Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop), formarea duală se referă la un tip de educație sau formare care combină perioadele de pregătire într-o școală sau un centru de instruire cu cele petrecute la locul de muncă. Dualitatea se referă atât la modalitățile de învățare (instituții de învățământ profesional și tehnic și întreprinderi de formare profesională care își asumă în comun responsabilitatea de a asigura formarea teoretică și practică), cât și dualitatea actorilor implicați (publici și privați).

| 3.2. | Toate statele membre au sisteme care includ o activitate de învățare la locul de muncă, însă amploarea, rezultatele și calitatea acestora variază (5). Astfel, există diferențe în ce privește timpul petrecut la locul de muncă, sau diferențe ce țin de forma de contract între persoana care învață și angajator, de remunerație sau de rolul partenerilor sociali. |
| --- | --- |

3.2.

Toate statele membre au sisteme care includ o activitate de învățare la locul de muncă, însă amploarea, rezultatele și calitatea acestora variază (5). Astfel, există diferențe în ce privește timpul petrecut la locul de muncă, sau diferențe ce țin de forma de contract între persoana care învață și angajator, de remunerație sau de rolul partenerilor sociali.

| 3.3. | Nu există un model unic sau un model optim în acest sens; dezvoltarea unui sistem dual depinde de o multitudine de contexte economice și sociale. |
| --- | --- |

3.3.

Nu există un model unic sau un model optim în acest sens; dezvoltarea unui sistem dual depinde de o multitudine de contexte economice și sociale.

| 3.4. | În prezent există trei mari tipuri de învățământ profesional și tehnic:






  — | uceniciile combină și alternează formarea în întreprinderi cu învățământul școlar, finalizându-se cu calificări recunoscute la nivel național. De regulă, există o relație de natură contractuală între angajator și ucenic, acesta din urmă fiind plătit (de exemplu în Austria, Danemarca și Germania); |
| --- | --- | --- |

3.4.

În prezent există trei mari tipuri de învățământ profesional și tehnic:

—

uceniciile combină și alternează formarea în întreprinderi cu învățământul școlar, finalizându-se cu calificări recunoscute la nivel național. De regulă, există o relație de natură contractuală între angajator și ucenic, acesta din urmă fiind plătit (de exemplu în Austria, Danemarca și Germania);

| — | învățământul profesional și tehnic cu formare la locul de muncă. Acesta include perioade mai reduse de formare la locul de muncă (de exemplu stagii sau încadrări temporare), ca element obligatoriu sau opțional al unor programe VET, și duce la obținerea de calificări oficiale; |
| --- | --- |

—

învățământul profesional și tehnic cu formare la locul de muncă. Acesta include perioade mai reduse de formare la locul de muncă (de exemplu stagii sau încadrări temporare), ca element obligatoriu sau opțional al unor programe VET, și duce la obținerea de calificări oficiale;

| — | programe bazate pe formare în cadrul școlii. |
| --- | --- |

—

programe bazate pe formare în cadrul școlii.

| 3.5. | Elementele cele mai importante sunt legătura strânsă cu locul de muncă și sinergiile care pot fi dezvoltate între student, baza teoretică, învățarea practică și evoluția la locul de muncă. |
| --- | --- |

3.5.

Elementele cele mai importante sunt legătura strânsă cu locul de muncă și sinergiile care pot fi dezvoltate între student, baza teoretică, învățarea practică și evoluția la locul de muncă.

4.   Contextul politic european

| 4.1. | Consiliul European din 27–28 iunie 2013 (6) a convenit asupra unei noi strategii pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor, integrând obiectivul de a promova „ucenicii de înaltă calitate și învățarea la locul de muncă”. 22 de state membre au primit recomandări specifice fiecărei țări de a-și adapta sistemele de învățământ profesional și tehnic, prin plasarea unui accent mai mare pe componentele formării care se bazează pe experiența la locul de muncă și pe ucenicii de calitate pentru tineri. |
| --- | --- |

4.1.

Consiliul European din 27–28 iunie 2013 (6) a convenit asupra unei noi strategii pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor, integrând obiectivul de a promova „ucenicii de înaltă calitate și învățarea la locul de muncă”. 22 de state membre au primit recomandări specifice fiecărei țări de a-și adapta sistemele de învățământ profesional și tehnic, prin plasarea unui accent mai mare pe componentele formării care se bazează pe experiența la locul de muncă și pe ucenicii de calitate pentru tineri.

| 4.2. | La nivelul UE, s-au luat o serie de măsuri. A fost adoptată, de exemplu, o garanție pentru tineret, s-au alocat fonduri structurale pentru dezvoltarea la nivel național a uceniciilor, inclusiv a sistemului de formare duală, și s-a înființat o Alianță europeană pentru ucenicii. |
| --- | --- |

4.2.

La nivelul UE, s-au luat o serie de măsuri. A fost adoptată, de exemplu, o garanție pentru tineret, s-au alocat fonduri structurale pentru dezvoltarea la nivel național a uceniciilor, inclusiv a sistemului de formare duală, și s-a înființat o Alianță europeană pentru ucenicii.

| 4.3. | În Cadrul de acțiuni privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, din iunie 2013 (7), partenerii sociali europeni au subliniat la rândul lor valoarea sistemelor de învățare la locul de muncă, cum ar fi cel de formare duală. |
| --- | --- |

4.3.

În Cadrul de acțiuni privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, din iunie 2013 (7), partenerii sociali europeni au subliniat la rândul lor valoarea sistemelor de învățare la locul de muncă, cum ar fi cel de formare duală.

| 4.4. | Președinția letonă a susținut cinci obiective realizabile în cadrul revizuirii Comunicatului de la Bruges. Primul dintre acestea va fi promovarea învățării la locul de muncă, acordându-se o atenție specială formării de tip ucenicie (8). |
| --- | --- |

4.4.

Președinția letonă a susținut cinci obiective realizabile în cadrul revizuirii Comunicatului de la Bruges. Primul dintre acestea va fi promovarea învățării la locul de muncă, acordându-se o atenție specială formării de tip ucenicie (8).

5.   Formarea duală ca modalitate de a crea punți către viața profesională

| 5.1. | Studii efectuate de Cedefop și de Comisia Europeană, de exemplu, sugerează că există o relație pozitivă între sistemele bazate pe învățare duală și inserția profesională (9). |
| --- | --- |

5.1.

Studii efectuate de Cedefop și de Comisia Europeană, de exemplu, sugerează că există o relație pozitivă între sistemele bazate pe învățare duală și inserția profesională (9).

| 5.2. | Experiența și cifrele oferă o imagine concludentă. Țările cu sisteme de formare profesională atrăgătoare și relevante, bazate pe principiile formării duale, au o mai bună performanță în materie de integrare a tinerilor pe piața muncii. Unele țări, cum ar fi Austria, pot servi la rândul lor drept exemple pentru posibilitățile de formare pentru tinerii defavorizați, cum ar fi activitățile de asistență la locul de muncă sau așa-numita plasă de siguranță pentru ucenici. |
| --- | --- |

5.2.

Experiența și cifrele oferă o imagine concludentă. Țările cu sisteme de formare profesională atrăgătoare și relevante, bazate pe principiile formării duale, au o mai bună performanță în materie de integrare a tinerilor pe piața muncii. Unele țări, cum ar fi Austria, pot servi la rândul lor drept exemple pentru posibilitățile de formare pentru tinerii defavorizați, cum ar fi activitățile de asistență la locul de muncă sau așa-numita plasă de siguranță pentru ucenici.

| 5.3. | Un sistem de formare duală funcțional oferă tinerilor o experiență de muncă inițială și îi face, în consecință, mai atrăgători pentru întreprinderi și pentru viitorii angajatori. În Germania, peste două treimi din ucenici rămân la același angajator după ce își încheie ucenicia (10). În Danemarca, cifrele (11) arată că absolvenții de învățământ profesional și tehnic găsesc în cel mai scurt timp un nou loc de muncă în cazul în care sunt disponibilizați și că un număr mare dintre aceștia tinde să demareze o afacere proprie. |
| --- | --- |

5.3.

Un sistem de formare duală funcțional oferă tinerilor o experiență de muncă inițială și îi face, în consecință, mai atrăgători pentru întreprinderi și pentru viitorii angajatori. În Germania, peste două treimi din ucenici rămân la același angajator după ce își încheie ucenicia (10). În Danemarca, cifrele (11) arată că absolvenții de învățământ profesional și tehnic găsesc în cel mai scurt timp un nou loc de muncă în cazul în care sunt disponibilizați și că un număr mare dintre aceștia tinde să demareze o afacere proprie.

| 5.4. | Cu toate acestea, mulți tineri și părinți nu consideră uceniciile și învățământul profesional și tehnic la fel de atractive ca învățământul universitar, sau le consideră doar drept locuri de muncă destinate muncitorilor tradiționali. Ei uită de „cunoștințele competitive” dobândite prin formare duală, care oferă tinerilor nu numai posibilitatea construirii unei cariere profesionale, ci reprezintă și o bază de cunoștințe care pot fi dezvoltate în continuare. |
| --- | --- |

5.4.

Cu toate acestea, mulți tineri și părinți nu consideră uceniciile și învățământul profesional și tehnic la fel de atractive ca învățământul universitar, sau le consideră doar drept locuri de muncă destinate muncitorilor tradiționali. Ei uită de „cunoștințele competitive” dobândite prin formare duală, care oferă tinerilor nu numai posibilitatea construirii unei cariere profesionale, ci reprezintă și o bază de cunoștințe care pot fi dezvoltate în continuare.

| 5.5. | Ar trebui luată în considerare fixarea unui obiectiv la nivelul UE privind ponderea numărului de persoane ce urmează cursuri de învățământ profesional și tehnic și de formare duală, ca parte a noii strategii Europa 2020. Astfel s-ar acorda mai multă atenție componentei puternice de capacitate de inserție profesională și de incluziune, pe care le conține formarea duală și ucenicia. Astfel s-ar acorda mai multă atenție componentei puternice de capacitate de inserție profesională și de incluziune, pe care le conține formarea duală și ucenicia. |
| --- | --- |

5.5.

Ar trebui luată în considerare fixarea unui obiectiv la nivelul UE privind ponderea numărului de persoane ce urmează cursuri de învățământ profesional și tehnic și de formare duală, ca parte a noii strategii Europa 2020. Astfel s-ar acorda mai multă atenție componentei puternice de capacitate de inserție profesională și de incluziune, pe care le conține formarea duală și ucenicia. Astfel s-ar acorda mai multă atenție componentei puternice de capacitate de inserție profesională și de incluziune, pe care le conține formarea duală și ucenicia.

| 5.6. | Un astfel de obiectiv ar trebui să fie unul ambițios, fiind evident că există o legătură pozitivă cu ocuparea forței de muncă; ar trebui în același timp să se țină seama de viitoarele cerințe ale pieței forței de muncă pentru lucrătorii cu calificări medii. |
| --- | --- |

5.6.

Un astfel de obiectiv ar trebui să fie unul ambițios, fiind evident că există o legătură pozitivă cu ocuparea forței de muncă; ar trebui în același timp să se țină seama de viitoarele cerințe ale pieței forței de muncă pentru lucrătorii cu calificări medii.

| 5.7. | Pentru îmbunătățirea imaginii și atractivității este nevoie de un efort comun din partea școlilor, a centrelor de formare și a întreprinderilor, a partenerilor sociali și a politicienilor. Instituțiile de învățământ profesional și tehnic și centrele de formare trebuie să fie mai adaptabile la necesitățile pieței forței de muncă și la evoluția economiei. Ar putea fi încurajate concursurile de competențe și crearea de modele sociale, în scopul prezentării posibilelor competențe și a școlilor și pentru a-i inspira pe tineri. Deschiderea de noi căi de acces la învățământul superior pentru a evita începerea unor ucenicii care sunt percepute ca lipsite de perspectivă de către elevi și părinți, sau consolidarea programelor UE de mobilitate pe teritoriul UE, cum ar fi Erasmus+, ar putea contribui la atractivitatea acestor programe. |
| --- | --- |

5.7.

Pentru îmbunătățirea imaginii și atractivității este nevoie de un efort comun din partea școlilor, a centrelor de formare și a întreprinderilor, a partenerilor sociali și a politicienilor. Instituțiile de învățământ profesional și tehnic și centrele de formare trebuie să fie mai adaptabile la necesitățile pieței forței de muncă și la evoluția economiei. Ar putea fi încurajate concursurile de competențe și crearea de modele sociale, în scopul prezentării posibilelor competențe și a școlilor și pentru a-i inspira pe tineri. Deschiderea de noi căi de acces la învățământul superior pentru a evita începerea unor ucenicii care sunt percepute ca lipsite de perspectivă de către elevi și părinți, sau consolidarea programelor UE de mobilitate pe teritoriul UE, cum ar fi Erasmus+, ar putea contribui la atractivitatea acestor programe.

| 5.8. | O orientare profesională timpurie și de calitate și servicii de consiliere în acest sens reprezintă cheia pentru îmbunătățirea modului de înțelegere și percepție a sistemelor de formare duală. |
| --- | --- |

5.8.

O orientare profesională timpurie și de calitate și servicii de consiliere în acest sens reprezintă cheia pentru îmbunătățirea modului de înțelegere și percepție a sistemelor de formare duală.

| 5.9. | Cadrele didactice joacă, de asemenea, un rol pentru sporirea atractivității acestor sisteme de formare duale, putând exercita o influență directă asupra percepțiilor tinerilor în ceea ce privește învățământul profesional și tehnic. A deveni cadru didactic într-o instituție de învățământ profesional și tehnic ar trebuie, de asemenea, să fie considerată drept o posibilitate atractivă. O variantă ar consta în garantarea actualizării permanente a competențelor profesionale și pedagogice ale cadrelor didactice din instituțiile de învățământ profesional și tehnic, precum și într-o mai bună cooperare între școli și întreprinderi, astfel încât profesorii să fie la curent cu cerințele acestora din urmă, actualele practici de lucru, noile tehnologii, etc. |
| --- | --- |

5.9.

Cadrele didactice joacă, de asemenea, un rol pentru sporirea atractivității acestor sisteme de formare duale, putând exercita o influență directă asupra percepțiilor tinerilor în ceea ce privește învățământul profesional și tehnic. A deveni cadru didactic într-o instituție de învățământ profesional și tehnic ar trebuie, de asemenea, să fie considerată drept o posibilitate atractivă. O variantă ar consta în garantarea actualizării permanente a competențelor profesionale și pedagogice ale cadrelor didactice din instituțiile de învățământ profesional și tehnic, precum și într-o mai bună cooperare între școli și întreprinderi, astfel încât profesorii să fie la curent cu cerințele acestora din urmă, actualele practici de lucru, noile tehnologii, etc.

| 5.10. | Într-un sistem dual, prezența unui lucrător calificat și motivat care să acționeze ca mentor sau formator în întreprindere ar trebui să fie o cerință elementară pentru asigurarea calității. Ar trebui să se pună un accent mai mare pe responsabilitatea formatorilor din cadrul întreprinderilor. O descriere mai detaliată și mai clară a competențelor care urmează a fi dobândite poate spori calitatea învățării la locul de muncă. |
| --- | --- |

5.10.

Într-un sistem dual, prezența unui lucrător calificat și motivat care să acționeze ca mentor sau formator în întreprindere ar trebui să fie o cerință elementară pentru asigurarea calității. Ar trebui să se pună un accent mai mare pe responsabilitatea formatorilor din cadrul întreprinderilor. O descriere mai detaliată și mai clară a competențelor care urmează a fi dobândite poate spori calitatea învățării la locul de muncă.

6.   Monitorizarea și evaluarea continuă, bazată pe date concrete, a sistemelor și politicilor de învățământ profesional și tehnic

| 6.1. | Au fost deja desfășurate mai multe studii privind formarea duală, care au arătat că sistemele din Germania, Elveția și Austria, de pildă, funcționează în mod adecvat, în sensul în care le oferă tinerilor o formare adecvată și un bun punct de pornire în viața profesională. Dar nu există un model unic în acest sens – obiectivul este de a identifica structurile și practicile de succes. |
| --- | --- |

6.1.

Au fost deja desfășurate mai multe studii privind formarea duală, care au arătat că sistemele din Germania, Elveția și Austria, de pildă, funcționează în mod adecvat, în sensul în care le oferă tinerilor o formare adecvată și un bun punct de pornire în viața profesională. Dar nu există un model unic în acest sens – obiectivul este de a identifica structurile și practicile de succes.

| 6.2. | Existența unor informații mai transparente privind cauzele, conținuturile și rezultatele ar putea contribui la identificarea principalelor elemente care caracterizează sistemele de formare duale. Majoritatea statelor membre și Cedefop colectează date privind capacitatea de inserție profesională a absolvenților de învățământ profesional și tehnic, dar aceste date ar putea fi utilizate într-un mod mai cuprinzător, în vederea îmbunătățirii sistemelor de formare, inclusiv a celor de formare duală. |
| --- | --- |

6.2.

Existența unor informații mai transparente privind cauzele, conținuturile și rezultatele ar putea contribui la identificarea principalelor elemente care caracterizează sistemele de formare duale. Majoritatea statelor membre și Cedefop colectează date privind capacitatea de inserție profesională a absolvenților de învățământ profesional și tehnic, dar aceste date ar putea fi utilizate într-un mod mai cuprinzător, în vederea îmbunătățirii sistemelor de formare, inclusiv a celor de formare duală.

| 6.3. | Proporția „învățării la locul de muncă”, ar putea fi, de exemplu, utilizată ca variabilă pentru standardul de referință privind capacitatea de inserție profesională. Un standard de referință european pentru formarea duală ar putea scoate în evidență corelația între sistemele de formare duală și ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor. Datele pentru un astfel de indice de referință ar putea fi colectate anual prin intermediul sondajului privind forța de muncă. |
| --- | --- |

6.3.

Proporția „învățării la locul de muncă”, ar putea fi, de exemplu, utilizată ca variabilă pentru standardul de referință privind capacitatea de inserție profesională. Un standard de referință european pentru formarea duală ar putea scoate în evidență corelația între sistemele de formare duală și ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor. Datele pentru un astfel de indice de referință ar putea fi colectate anual prin intermediul sondajului privind forța de muncă.

| 6.4. | În cooperare cu Cedefop, Eurostat (Eurobarometru) ar putea elabora un studiu mai sistematic privind tinerii care încheie cicluri de învățământ profesional și tehnic și dețin competențe care se cer pe piață, precum și privind modul în care formarea duală în cadrul unor întreprinderi i-a ajutat să dobândească aceste competențe. |
| --- | --- |

6.4.

În cooperare cu Cedefop, Eurostat (Eurobarometru) ar putea elabora un studiu mai sistematic privind tinerii care încheie cicluri de învățământ profesional și tehnic și dețin competențe care se cer pe piață, precum și privind modul în care formarea duală în cadrul unor întreprinderi i-a ajutat să dobândească aceste competențe.

| 6.5. | Ar putea fi util să se pună laolaltă date naționale comparabile, pe baza cărora să se poată evalua performanța țărilor în ce privește implementarea și rezultatele diverselor sisteme de formare duală din Europa. Cedefop, Eurostat și Comisia colectează deja date în contextul ET2020 și al strategiilor de la Copenhaga, dar UE are nevoie de un instrument coerent care să surprindă progresele, precum și efectele reformelor în curs din multe state membre care vizează îmbunătățirea performanței și a calității sistemelor naționale de învățământ profesional și tehnic.
  CESE propune ca un astfel de instrument de evaluare a calității să vizeze măcar următoarele aspecte de politică:






  — | Cum și de ce contribuie formarea duală la o mai bună ocupare a forței de muncă? |
| --- | --- | --- |

6.5.

Ar putea fi util să se pună laolaltă date naționale comparabile, pe baza cărora să se poată evalua performanța țărilor în ce privește implementarea și rezultatele diverselor sisteme de formare duală din Europa. Cedefop, Eurostat și Comisia colectează deja date în contextul ET2020 și al strategiilor de la Copenhaga, dar UE are nevoie de un instrument coerent care să surprindă progresele, precum și efectele reformelor în curs din multe state membre care vizează îmbunătățirea performanței și a calității sistemelor naționale de învățământ profesional și tehnic.

CESE propune ca un astfel de instrument de evaluare a calității să vizeze măcar următoarele aspecte de politică:

—

Cum și de ce contribuie formarea duală la o mai bună ocupare a forței de muncă?

| — | Este adevărat că formarea duală duce la mai puține fricțiuni pe piața forței de muncă, cum ar fi perioade mai scurte de șomaj și o mai bună îmbinare a cererii și ofertei de competențe? |
| --- | --- |

—

Este adevărat că formarea duală duce la mai puține fricțiuni pe piața forței de muncă, cum ar fi perioade mai scurte de șomaj și o mai bună îmbinare a cererii și ofertei de competențe?

| — | În ce mod poate formarea duală să sporească mobilitatea, atât în interiorul diferitelor sectoare, cât și între acestea? |
| --- | --- |

—

În ce mod poate formarea duală să sporească mobilitatea, atât în interiorul diferitelor sectoare, cât și între acestea?

| 6.6. | Un set de parametri destul de simpli bazați pe timp ar putea fi folosit ca temei pentru analize de mai bună calitate, dar și pentru a monitoriza evoluțiile din fiecare țară în legătură cu procesul de adaptare a sistemelor de învățământ profesional și tehnic la principiile și beneficiile formării duale. O astfel de platformă de date ar putea, de asemenea, să contribuie la activitățile desfășurate în cadrul Alianței europene pentru ucenicii și la activitatea legată de Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (EQAVET). |
| --- | --- |

6.6.

Un set de parametri destul de simpli bazați pe timp ar putea fi folosit ca temei pentru analize de mai bună calitate, dar și pentru a monitoriza evoluțiile din fiecare țară în legătură cu procesul de adaptare a sistemelor de învățământ profesional și tehnic la principiile și beneficiile formării duale. O astfel de platformă de date ar putea, de asemenea, să contribuie la activitățile desfășurate în cadrul Alianței europene pentru ucenicii și la activitatea legată de Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (EQAVET).

7.   O mai bună performanță a sistemelor naționale de formare duală și implicarea întreprinderilor

| 7.1. | Există multe provocări care încă nu sunt luate în serios, de exemplu în materie de calitate a formării și de relevanță pentru întreprinderi. |
| --- | --- |

7.1.

Există multe provocări care încă nu sunt luate în serios, de exemplu în materie de calitate a formării și de relevanță pentru întreprinderi.

| 7.2. | Uceniciile joacă un rol important în satisfacerea nevoilor întreprinderilor, ajutând totodată tinerii să intre pe piața forței de muncă. Uceniciile le oferă angajatorilor o serie de avantaje: printre acestea se numără mai buna adaptare a ofertei de competențe la cerere, în urma formării în întreprindere și a dobândirii de cunoștințe și perspective noi. Uceniciile complete presupun diverse drepturi și obligații pentru toate părțile implicate. |
| --- | --- |

7.2.

Uceniciile joacă un rol important în satisfacerea nevoilor întreprinderilor, ajutând totodată tinerii să intre pe piața forței de muncă. Uceniciile le oferă angajatorilor o serie de avantaje: printre acestea se numără mai buna adaptare a ofertei de competențe la cerere, în urma formării în întreprindere și a dobândirii de cunoștințe și perspective noi. Uceniciile complete presupun diverse drepturi și obligații pentru toate părțile implicate.

| 7.3. | Întreprinderile trebuie să privească acest lucru ca pe o investiție în viitoare resurse umane calificate și să își asume responsabilitatea formării efective a unei persoane tinere. Însă pentru ca întreprinderile – inclusiv IMM-urile – să privească uceniciile ca pe niște investiții, trebuie să se prevadă posibilitatea ca acestea să-și asume în mai mare măsură sistemele, fiind inclusiv implicate în conceperea curriculum-urilor. |
| --- | --- |

7.3.

Întreprinderile trebuie să privească acest lucru ca pe o investiție în viitoare resurse umane calificate și să își asume responsabilitatea formării efective a unei persoane tinere. Însă pentru ca întreprinderile – inclusiv IMM-urile – să privească uceniciile ca pe niște investiții, trebuie să se prevadă posibilitatea ca acestea să-și asume în mai mare măsură sistemele, fiind inclusiv implicate în conceperea curriculum-urilor.

| 7.4. | Unii angajatori se tem că formarea unui ucenic costă mai mult decât beneficiile pe care le aduce, însă această mentalitate trebuie combătută. O analiză cost-beneficiu efectuată în Elveția arată în ce măsură contribuția productivă a unui ucenic depășește costurile de formare (inclusiv salariul ucenicului) – cu peste 6 000 EUR pentru fiecare ucenicie (12); în prezent, BusinessEurope efectuează un studiu privind analiza cost-beneficiu a uceniciilor. |
| --- | --- |

7.4.

Unii angajatori se tem că formarea unui ucenic costă mai mult decât beneficiile pe care le aduce, însă această mentalitate trebuie combătută. O analiză cost-beneficiu efectuată în Elveția arată în ce măsură contribuția productivă a unui ucenic depășește costurile de formare (inclusiv salariul ucenicului) – cu peste 6 000 EUR pentru fiecare ucenicie (12); în prezent, BusinessEurope efectuează un studiu privind analiza cost-beneficiu a uceniciilor.

| 7.5. | În unele țări au fost înființate fonduri de preluare în comun a sarcinilor, în cadrul cărora întreprinderile plătesc o anumită sumă către respectivul fond pentru compensarea orelor petrecute în școală sau a costurilor de transport (în Danemarca: arbejdsgivernes uddannelsesbidrag). În Austria, întreprinderile beneficiază de un bonus pentru ucenicii evaluați drept bine pregătiți. În regiunea Vorarlberg din această țară, există un model de repartizare a sarcinilor în temeiul căreia întreprinderile depun 0,2 % din salariile ucenicilor într-un fond de formare. După 18 luni, formarea este evaluată, iar întreprinderile care au asigurat o ucenicie de calitate primesc compensații sub forma unei prime. |
| --- | --- |

7.5.

În unele țări au fost înființate fonduri de preluare în comun a sarcinilor, în cadrul cărora întreprinderile plătesc o anumită sumă către respectivul fond pentru compensarea orelor petrecute în școală sau a costurilor de transport (în Danemarca: arbejdsgivernes uddannelsesbidrag). În Austria, întreprinderile beneficiază de un bonus pentru ucenicii evaluați drept bine pregătiți. În regiunea Vorarlberg din această țară, există un model de repartizare a sarcinilor în temeiul căreia întreprinderile depun 0,2 % din salariile ucenicilor într-un fond de formare. După 18 luni, formarea este evaluată, iar întreprinderile care au asigurat o ucenicie de calitate primesc compensații sub forma unei prime.

| 7.6. | Cu toate acestea, rezultatele analizelor costuri-beneficii pot fi diferite în diverse sectoare și în cadrul unor sisteme de învățământ profesional și tehnic diferite. De aceea, este necesar ca sistemele naționale de formare profesională să fie evaluate constant și, acolo unde este cazul, să fie adaptate pentru a se asigura contribuția lor la competitivitatea întreprinderilor europene. Elaborarea unor instrumente de evaluare mai comparabile și de bună calitate ar putea ajuta statele membre în acest sens. |
| --- | --- |

7.6.

Cu toate acestea, rezultatele analizelor costuri-beneficii pot fi diferite în diverse sectoare și în cadrul unor sisteme de învățământ profesional și tehnic diferite. De aceea, este necesar ca sistemele naționale de formare profesională să fie evaluate constant și, acolo unde este cazul, să fie adaptate pentru a se asigura contribuția lor la competitivitatea întreprinderilor europene. Elaborarea unor instrumente de evaluare mai comparabile și de bună calitate ar putea ajuta statele membre în acest sens.

| 7.7. | Asigurarea unei bune calități și evaluarea uceniciilor și a altor forme de formare duală, inclusiv a condițiilor de lucru este la fel de importantă, iar aici pot juca un rol și partenerii sociali. Mai presus de toate, aceștia trebuie implicați în elaborarea dispozițiilor naționale privind formarea duală și pot folosi, de asemenea, modalitățile tradiționale de negociere a contractelor colective pentru a asigura calitatea uceniciilor și a altor forme de învățare la locul de muncă. Sindicatele și reprezentanții acestora pot juca la rândul lor un rol mai amplu în ceea ce privește formarea și bunăstarea tinerilor la locul lor de muncă. |
| --- | --- |

7.7.

Asigurarea unei bune calități și evaluarea uceniciilor și a altor forme de formare duală, inclusiv a condițiilor de lucru este la fel de importantă, iar aici pot juca un rol și partenerii sociali. Mai presus de toate, aceștia trebuie implicați în elaborarea dispozițiilor naționale privind formarea duală și pot folosi, de asemenea, modalitățile tradiționale de negociere a contractelor colective pentru a asigura calitatea uceniciilor și a altor forme de învățare la locul de muncă. Sindicatele și reprezentanții acestora pot juca la rândul lor un rol mai amplu în ceea ce privește formarea și bunăstarea tinerilor la locul lor de muncă.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  Eurostat, martie 2015: Fapte și cifre privind șomajul în rândul tinerilor.

1

(2)  Eurostat [tesem150], 2014.

2

(3)  Comisia Europeană, Raportul privind educația și formarea, noiembrie 2014.

3

(4)  De exemplu:

4

| — | Avizul CESE pe tema „Creșterea atractivității programelor postliceale de educație și formare profesională” (JO C 68, 6.3.2012, p. 1); |
| --- | --- |

—

Avizul CESE pe tema „Creșterea atractivității programelor postliceale de educație și formare profesională” (JO C 68, 6.3.2012, p. 1);

| — | Avizul CESE pe tema „Un cadru de calitate pentru stagii” (JO C 214, 8.7.2014, p. 36); |
| --- | --- |

—

Avizul CESE pe tema „Un cadru de calitate pentru stagii” (JO C 214, 8.7.2014, p. 36);

| — | Avizul CESE pe tema „Capacitatea de inserție profesională a tinerilor – adaptarea formării profesionale la necesitățile mediului economic într-o epocă de austeritate” (JO C 311, 12.9.2014, p. 7); |
| --- | --- |

—

Avizul CESE pe tema „Capacitatea de inserție profesională a tinerilor – adaptarea formării profesionale la necesitățile mediului economic într-o epocă de austeritate” (JO C 311, 12.9.2014, p. 7);

| — | Avizul CESE pe tema „Măsuri privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor – cele mai bune practici” (JO C 424, 26.11.2014, p. 1). |
| --- | --- |

—

Avizul CESE pe tema „Măsuri privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor – cele mai bune practici” (JO C 424, 26.11.2014, p. 1).

(5)  Studiul comandat de Parlamentul European: „Învățământul dual: o soluție pentru situații problematice?”, iunie 2014.

5

(6)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-104-2013-EXT-1/ro/pdf

6

(7)  https://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/201306_Framework_of_Actions_Youth_Employment_1.pdf

7

(8)  Concluziile Președinției, Riga, 22 iunie 2015.

8

(9)  De exemplu, Cedefop: „Rezultatele învățământului profesional și tehnic pe piața muncii” din 2013; Comisia Europeană: „Monitorul educației și formării 2014”; OCDE: „Învățarea în vederea obținerii unui loc de muncă; analiza VET”, 2010.

9

(10)  Camera de Comerț și Industrie a Germaniei, Ministerul Educației și Cercetării, IAB, Biroul federal de statistică 2013.

10

(11)  http://www.da.dk/bilag/AMR09%2CArbejdsmarkedsrapport%202009.pdf

11

(12)  Notă de sinteză EENEE 3/2012, noiembrie 2012, Apprenticeship Training Can Be Profitable for Firms and Apprentices Alike („Formarea în cadrul uceniciilor poate fi profitabilă și pentru întreprinderi și pentru ucenici”), Stefan C. Wolter, Universitatea Berna.

12

Apprenticeship Training Can Be Profitable for Firms and Apprentices Alike

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/63

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Combaterea corupției în UE: în întâmpinarea preocupărilor întreprinderilor și ale societății civile”

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/11)

| Raportor: | domnul Filip HAMRO-DROTZ |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Pierre GENDRE |

Raportor:

domnul Filip HAMRO-DROTZ

Coraportor:

domnul Pierre GENDRE

La 16 octombrie 2014, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

„Combaterea corupției în UE: în întâmpinarea preocupărilor întreprinderilor și ale societății civile”.

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI), însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 15 iulie 2015.

În cea de-a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 184 de voturi pentru și 1 abținere.

1.   Recomandări

| 1.1. | UE ar trebui să elaboreze fără întârziere o strategie anticorupție coerentă și cuprinzătoare, pe cinci ani, și un plan de acțiune aferent, care să fie supuse aprobării președinților Comisiei Europene, Parlamentului European și Consiliului European. Președințiile și instituțiile UE ar trebui să se angajeze la îndeplinirea unor obiective anticorupție clare, atât prin programele lor, cât și în cadrul cooperării interinstituționale. Ele ar trebui să aibă o agendă îndreptată către viitor și să se concentreze în primul rând pe aspectele transversale legate de combaterea corupției în cadrul UE și în relațiile externe ale acesteia, pe un sprijin sporit acordat statelor membre, pe o cooperare transnațională mai strânsă, pe îmbunătățirea integrității instituțiilor și pe protejarea intereselor financiare ale UE. Promovarea transparenței și prevenirea corupției ar trebui să fie obiective centrale ale tuturor politicilor UE. Strategia ar trebui să țină seama de recomandările formulate în prezentul aviz. |
| --- | --- |

1.1.

UE ar trebui să elaboreze fără întârziere o strategie anticorupție coerentă și cuprinzătoare, pe cinci ani, și un plan de acțiune aferent, care să fie supuse aprobării președinților Comisiei Europene, Parlamentului European și Consiliului European. Președințiile și instituțiile UE ar trebui să se angajeze la îndeplinirea unor obiective anticorupție clare, atât prin programele lor, cât și în cadrul cooperării interinstituționale. Ele ar trebui să aibă o agendă îndreptată către viitor și să se concentreze în primul rând pe aspectele transversale legate de combaterea corupției în cadrul UE și în relațiile externe ale acesteia, pe un sprijin sporit acordat statelor membre, pe o cooperare transnațională mai strânsă, pe îmbunătățirea integrității instituțiilor și pe protejarea intereselor financiare ale UE. Promovarea transparenței și prevenirea corupției ar trebui să fie obiective centrale ale tuturor politicilor UE. Strategia ar trebui să țină seama de recomandările formulate în prezentul aviz.

| 1.1.1. | Prima prioritate ar trebui să constea în sprijinirea statelor membre în eforturile lor de preluare și punere în aplicare a instrumentelor naționale, europene și internaționale existente. |
| --- | --- |

1.1.1.

Prima prioritate ar trebui să constea în sprijinirea statelor membre în eforturile lor de preluare și punere în aplicare a instrumentelor naționale, europene și internaționale existente.

| 1.1.2. | Analiza progreselor înregistrate în aplicarea strategiei ar trebui să fie parte a semestrului european, cu luarea în considerare a rapoartelor anticorupție și a anchetelor periodice ale Comisiei. Amploarea corupției ar trebui, de asemenea, luată în considerare în procesul de monitorizare de către UE a modului în care sunt aplicate principiile statului de drept în statele membre, urmând a fi abordată punctual în contextul condiționalității legate de programele de sprijin economic convenite cu statele membre și cu țările terțe. |
| --- | --- |

1.1.2.

Analiza progreselor înregistrate în aplicarea strategiei ar trebui să fie parte a semestrului european, cu luarea în considerare a rapoartelor anticorupție și a anchetelor periodice ale Comisiei. Amploarea corupției ar trebui, de asemenea, luată în considerare în procesul de monitorizare de către UE a modului în care sunt aplicate principiile statului de drept în statele membre, urmând a fi abordată punctual în contextul condiționalității legate de programele de sprijin economic convenite cu statele membre și cu țările terțe.

| 1.2. | O cooperare transnațională consolidată și cuprinzătoare în domeniul combaterii corupției ar trebui să fie conceptul esențial al strategiei: |
| --- | --- |

1.2.

O cooperare transnațională consolidată și cuprinzătoare în domeniul combaterii corupției ar trebui să fie conceptul esențial al strategiei:

| 1.2.1. | Comisia Europeană și statele membre ale UE ar trebui să consolideze cooperarea transnațională pentru combaterea corupției, în contextul strategiei reînnoite de securitate internă a UE pentru 2015-2020 [COM(2015) 185], să crească gradul de coordonare a organismelor relevante (OLAF, Eurojust, Europol, Ombudsmanul și Curtea de Conturi) și să asigure gestionarea eficientă a rețelei europene anticorupție (EACN). Comisia și statele membre ar trebui să extindă schimbul de bune practici și să îmbunătățească coordonarea și cooperarea dintre procurorii naționali în cazurile de criminalitate transfrontalieră, de exemplu în ceea ce privește recuperarea și repatrierea activelor dobândite prin săvârșirea de infracțiuni. |
| --- | --- |

1.2.1.

Comisia Europeană și statele membre ale UE ar trebui să consolideze cooperarea transnațională pentru combaterea corupției, în contextul strategiei reînnoite de securitate internă a UE pentru 2015-2020 [COM(2015) 185], să crească gradul de coordonare a organismelor relevante (OLAF, Eurojust, Europol, Ombudsmanul și Curtea de Conturi) și să asigure gestionarea eficientă a rețelei europene anticorupție (EACN). Comisia și statele membre ar trebui să extindă schimbul de bune practici și să îmbunătățească coordonarea și cooperarea dintre procurorii naționali în cazurile de criminalitate transfrontalieră, de exemplu în ceea ce privește recuperarea și repatrierea activelor dobândite prin săvârșirea de infracțiuni.

| 1.2.2. | Consiliul European are un rol fundamental de lider și poate stimula lupta împotriva corupției prin:






  — | lansarea unor programe de sensibilizare și de promovare a educației în statele membre în ceea ce privește însemnătatea integrității în cadrul societății și al economiei: natura și amploarea corupției în politică, justiție și administrația publică; rolul corupției în restrângerea libertății presei; răspândirea crimei organizate și reducerea competitivității; de asemenea, se impune lansarea unei dezbateri consistente privind viitorul guvernanței democratice în Europa; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Consiliul European are un rol fundamental de lider și poate stimula lupta împotriva corupției prin:

—

lansarea unor programe de sensibilizare și de promovare a educației în statele membre în ceea ce privește însemnătatea integrității în cadrul societății și al economiei: natura și amploarea corupției în politică, justiție și administrația publică; rolul corupției în restrângerea libertății presei; răspândirea crimei organizate și reducerea competitivității; de asemenea, se impune lansarea unei dezbateri consistente privind viitorul guvernanței democratice în Europa;

| — | promovarea și introducerea de măsuri mai stricte de prevenire a corupției, cu inițierea, în acest context, inclusiv a unor acțiuni de evaluare și sprijinire a aplicării în UE a Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC), în conformitate cu articolul 63 al acestei convenții și cu Rezoluția 3/1; |
| --- | --- |

—

promovarea și introducerea de măsuri mai stricte de prevenire a corupției, cu inițierea, în acest context, inclusiv a unor acțiuni de evaluare și sprijinire a aplicării în UE a Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC), în conformitate cu articolul 63 al acestei convenții și cu Rezoluția 3/1;

| — | intensificarea eforturilor pentru armonizarea legislațiilor penale naționale, în cazul în care acestea au devenit o barieră în calea anchetării și urmăririi penale a cazurilor de corupție. O atenție deosebită ar trebui acordată armonizării definițiilor corupției și conflictului de interese. Acest lucru ar putea fi realizat, de preferință, printr-un act normativ al UE sau prin anumite cadre, cum ar fi „metoda deschisă de coordonare”, pentru a se identifica structurile juridice care pot servi drept orientări pentru statele membre; |
| --- | --- |

—

intensificarea eforturilor pentru armonizarea legislațiilor penale naționale, în cazul în care acestea au devenit o barieră în calea anchetării și urmăririi penale a cazurilor de corupție. O atenție deosebită ar trebui acordată armonizării definițiilor corupției și conflictului de interese. Acest lucru ar putea fi realizat, de preferință, printr-un act normativ al UE sau prin anumite cadre, cum ar fi „metoda deschisă de coordonare”, pentru a se identifica structurile juridice care pot servi drept orientări pentru statele membre;

| — | adoptarea fără întârziere a regulamentului de instituire a Parchetului European (EPPO) și a noului regulament privind Eurojust. |
| --- | --- |

—

adoptarea fără întârziere a regulamentului de instituire a Parchetului European (EPPO) și a noului regulament privind Eurojust.

| 1.2.3. | Plecând de la articolele 152-155 din TFUE, Reuniunea socială tripartită la nivel înalt ar trebui să analizeze modul în care dialogul social, atât la nivel orizontal, cât și sectorial, ar putea contribui la eforturile de prevenire și combatere a corupției. |
| --- | --- |

1.2.3.

Plecând de la articolele 152-155 din TFUE, Reuniunea socială tripartită la nivel înalt ar trebui să analizeze modul în care dialogul social, atât la nivel orizontal, cât și sectorial, ar putea contribui la eforturile de prevenire și combatere a corupției.

| 1.2.4. | Consultarea și implicarea societății civile, în conformitate cu articolul 11 din TUE, precum și a Comitetului Economic și Social European și a Comitetului European al Regiunilor ar trebui consolidate în ceea ce privește implicarea în inițiativele UE privind combaterea corupției. |
| --- | --- |

1.2.4.

Consultarea și implicarea societății civile, în conformitate cu articolul 11 din TUE, precum și a Comitetului Economic și Social European și a Comitetului European al Regiunilor ar trebui consolidate în ceea ce privește implicarea în inițiativele UE privind combaterea corupției.

| 1.2.5. | Instituțiile UE și organismele relevante ar trebui să își intensifice, în cooperare cu statele membre, acțiunile menite să sporească gradul de conștientizare a publicului cu privire la modul în care cetățenii se pot implica în lupta împotriva corupției, subliniind drepturile și măsurile reparatorii disponibile în temeiul legislației UE. Ar fi necesară o campanie de informare prin canalele mass-media, pentru a indica, de exemplu, la ce mijloace pot apela cetățenii pentru a raporta suspiciunile legate de corupție și de utilizarea necorespunzătoare a fondurilor UE. Aceasta ar trebui neapărat însoțită de o mai mare transparență cu privire la modul în care sunt cheltuite fondurile UE. |
| --- | --- |

1.2.5.

Instituțiile UE și organismele relevante ar trebui să își intensifice, în cooperare cu statele membre, acțiunile menite să sporească gradul de conștientizare a publicului cu privire la modul în care cetățenii se pot implica în lupta împotriva corupției, subliniind drepturile și măsurile reparatorii disponibile în temeiul legislației UE. Ar fi necesară o campanie de informare prin canalele mass-media, pentru a indica, de exemplu, la ce mijloace pot apela cetățenii pentru a raporta suspiciunile legate de corupție și de utilizarea necorespunzătoare a fondurilor UE. Aceasta ar trebui neapărat însoțită de o mai mare transparență cu privire la modul în care sunt cheltuite fondurile UE.

| 1.3. | Pe lângă adoptarea de măsuri legislative, UE ar trebui să inițieze și să sprijine măsuri alternative de promovare a adoptării și punerii în aplicare a unor coduri și standarde de conformitate și de combatere a mitei și a corupției în întreprinderi, în conformitate cu instrumentele și orientările internaționale, sectoriale și europene. Implicarea transparentă și incluzivă a părților interesate relevante, inclusiv a angajaților, ar trebui să facă parte din modul de aplicare a unui cod etic (care să cuprindă și prevederi adecvate privind denunțurile) de către fiecare întreprindere. Ca să poată fi selectate pentru proiectele care primesc fonduri UE, întreprinderile din întreaga lume ar trebui să dispună de un sistem de management al măsurilor anticorupție. |
| --- | --- |

1.3.

Pe lângă adoptarea de măsuri legislative, UE ar trebui să inițieze și să sprijine măsuri alternative de promovare a adoptării și punerii în aplicare a unor coduri și standarde de conformitate și de combatere a mitei și a corupției în întreprinderi, în conformitate cu instrumentele și orientările internaționale, sectoriale și europene. Implicarea transparentă și incluzivă a părților interesate relevante, inclusiv a angajaților, ar trebui să facă parte din modul de aplicare a unui cod etic (care să cuprindă și prevederi adecvate privind denunțurile) de către fiecare întreprindere. Ca să poată fi selectate pentru proiectele care primesc fonduri UE, întreprinderile din întreaga lume ar trebui să dispună de un sistem de management al măsurilor anticorupție.

| 1.3.1. | UE ar trebui să profite și de reînnoirea strategiei de responsabilitate socială a întreprinderilor din UE, pentru a examina, cu sprijinul întreprinderilor, al partenerilor sociali și al asociațiilor comerciale, modul în care cele mai bune practici în materie de etică și guvernanță corporativă pot fi diseminate pe scară largă. |
| --- | --- |

1.3.1.

UE ar trebui să profite și de reînnoirea strategiei de responsabilitate socială a întreprinderilor din UE, pentru a examina, cu sprijinul întreprinderilor, al partenerilor sociali și al asociațiilor comerciale, modul în care cele mai bune practici în materie de etică și guvernanță corporativă pot fi diseminate pe scară largă.

| 1.3.2. | Comitetul salută recenta directivă privind raportarea nefinanciară, care impune marilor întreprinderi din UE să raporteze cu privire la standardele etice și respectarea lor. Acest lucru ar urma să încurajeze întreprinderile să garanteze că standardele anticorupție, care presupun și mecanisme de alertă adecvate, sunt respectate pe tot parcursul lanțului lor de aprovizionare și că întreprinderile mici și mijlocii adoptă și ele măsuri proporționale. |
| --- | --- |

1.3.2.

Comitetul salută recenta directivă privind raportarea nefinanciară, care impune marilor întreprinderi din UE să raporteze cu privire la standardele etice și respectarea lor. Acest lucru ar urma să încurajeze întreprinderile să garanteze că standardele anticorupție, care presupun și mecanisme de alertă adecvate, sunt respectate pe tot parcursul lanțului lor de aprovizionare și că întreprinderile mici și mijlocii adoptă și ele măsuri proporționale.

| 1.3.2.1. | Acest lucru este valabil în special în cazul furnizării de resurse naturale, care generează adesea vulnerabilitate față de corupție. UE se poate baza pe cele mai bune practici din sectorul forestier și pe abordările normative din SUA privind minereurile din zonele de conflict. În acest context, Comisia Europeană ar trebui să asigure o abordare coerentă în revizuirea strategiei sale privind materiile prime. Ea ar trebui, de asemenea, să colaboreze cu reprezentanții sectorului de afaceri la nivel european, pentru a pune la punct o abordare coerentă și consecventă privind eradicarea corupției din lanțul de aprovizionare. |
| --- | --- |

1.3.2.1.

Acest lucru este valabil în special în cazul furnizării de resurse naturale, care generează adesea vulnerabilitate față de corupție. UE se poate baza pe cele mai bune practici din sectorul forestier și pe abordările normative din SUA privind minereurile din zonele de conflict. În acest context, Comisia Europeană ar trebui să asigure o abordare coerentă în revizuirea strategiei sale privind materiile prime. Ea ar trebui, de asemenea, să colaboreze cu reprezentanții sectorului de afaceri la nivel european, pentru a pune la punct o abordare coerentă și consecventă privind eradicarea corupției din lanțul de aprovizionare.

| 1.4. | Comisia Europeană ar trebui să revizuiască din nou directivele privind achizițiile publice, în special pentru a analiza în ce fel pot fi îmbunătățite transparența și fiabilitatea procedurilor. Aceasta ar trebui să supravegheze proactiv modul în care dispozițiile existente referitoare la prevenirea conflictelor de interese și la favoritism sunt puse în aplicare de statele membre (inclusiv la nivel local și regional) și să furnizeze orientări mai detaliate, dacă este necesar. Normele referitoare la achizițiile publice ar trebui să se aplice tuturor întreprinderilor, indiferent de origine. |
| --- | --- |

1.4.

Comisia Europeană ar trebui să revizuiască din nou directivele privind achizițiile publice, în special pentru a analiza în ce fel pot fi îmbunătățite transparența și fiabilitatea procedurilor. Aceasta ar trebui să supravegheze proactiv modul în care dispozițiile existente referitoare la prevenirea conflictelor de interese și la favoritism sunt puse în aplicare de statele membre (inclusiv la nivel local și regional) și să furnizeze orientări mai detaliate, dacă este necesar. Normele referitoare la achizițiile publice ar trebui să se aplice tuturor întreprinderilor, indiferent de origine.

| 1.4.1. | Comisia Europeană ar trebui să se asigure că există modalități adecvate de raportare a actelor de corupție din cadrul procedurilor de achiziții publice la nivel național și local și să ofere posibilități mai bune de recuperare a prejudiciului, inclusiv de către alți actori decât cei afectați în mod direct. UE și statele membre ar trebui să promoveze un nivel ridicat de transparență în ceea ce privește aceste proceduri. Se estimează că achizițiile publice electronice vor deveni norma. Ar trebui sporit gradul de conștientizare a faptului că informațiile referitoare la procedura de cerere de ofertă și la contractele atribuite sunt puse la dispoziție pe platforma electronică TED (Tenders Electronic Daily – Licitații electronice zilnice), în formate care sunt ușor accesibile și analizabile. |
| --- | --- |

1.4.1.

Comisia Europeană ar trebui să se asigure că există modalități adecvate de raportare a actelor de corupție din cadrul procedurilor de achiziții publice la nivel național și local și să ofere posibilități mai bune de recuperare a prejudiciului, inclusiv de către alți actori decât cei afectați în mod direct. UE și statele membre ar trebui să promoveze un nivel ridicat de transparență în ceea ce privește aceste proceduri. Se estimează că achizițiile publice electronice vor deveni norma. Ar trebui sporit gradul de conștientizare a faptului că informațiile referitoare la procedura de cerere de ofertă și la contractele atribuite sunt puse la dispoziție pe platforma electronică TED (Tenders Electronic Daily – Licitații electronice zilnice), în formate care sunt ușor accesibile și analizabile.

| 1.4.2. | Întreprinderile care licitează pentru contracte de achiziții publice ar trebui să furnizeze informații cu privire la proprietari, inclusiv la beneficiarul real al întreprinderii. Întreprinderile mari care licitează pentru contracte ar trebui să dispună deja de un cod strict de combatere a mitei și a corupției (care să respecte instrumentele/orientările internaționale, europene și sectoriale). Divulgarea de informații trebuie să țină seama de protecția secretelor comerciale (a se vedea Avizul CESE INT/145) și nu trebuie să fie împiedicată de diferențele între legislațiile naționale privind protecția datelor. |
| --- | --- |

1.4.2.

Întreprinderile care licitează pentru contracte de achiziții publice ar trebui să furnizeze informații cu privire la proprietari, inclusiv la beneficiarul real al întreprinderii. Întreprinderile mari care licitează pentru contracte ar trebui să dispună deja de un cod strict de combatere a mitei și a corupției (care să respecte instrumentele/orientările internaționale, europene și sectoriale). Divulgarea de informații trebuie să țină seama de protecția secretelor comerciale (a se vedea Avizul CESE INT/145) și nu trebuie să fie împiedicată de diferențele între legislațiile naționale privind protecția datelor.

| 1.4.3. | Utilizarea proporțională a sancțiunilor și, în ultimă instanță, a măsurii de excludere de la procedurile de achiziții publice pentru o perioadă limitată și în funcție de gravitatea faptei, precum și introducerea de măsuri echivalente destinate persoanelor care lucrează în sectorul public, ar trebui încurajate de către UE, în virtutea efectului disuasiv în ceea ce privește corupția. Comisia Europeană, Banca Europeană de Investiții și statele membre ale UE ar trebui să instituie, la nivelul întregii UE, un sistem de excludere încrucișată care să integreze sistemele de excludere de la nivel european și național și să garanteze că persoanelor vinovate de fapte de corupție li se interzice participarea la licitațiile publice din UE, astfel cum se prevede în noile directive privind achizițiile publice (2014/24 și 25). Persoanele care lucrează în sectorul public ar trebui sancționate în mod similar. Excluderea ar trebui avută în vedere în primul rând în cazul în care o întreprindere a fost inculpată pentru fapte reprobabile sau a omis să pună în aplicare măsuri preventive împotriva corupției. Sistemul ar trebui să încurajeze întreprinderile care au întreprins reforme și au luat măsurile necesare pentru prevenirea actelor de corupție („autocorectare”). Ar trebui încurajată utilizarea „pactelor de integritate”, adică a unor angajamente din partea autorităților publice și întreprinderilor de adoptare a unor standarde mai ridicate de transparență și integritate în domeniul achizițiilor publice. Se impune acordarea unei atenții sporite comportamentului etic și conformității în societățile de stat și în administrația publică, atât la nivel național, cât și la nivel regional/local. |
| --- | --- |

1.4.3.

Utilizarea proporțională a sancțiunilor și, în ultimă instanță, a măsurii de excludere de la procedurile de achiziții publice pentru o perioadă limitată și în funcție de gravitatea faptei, precum și introducerea de măsuri echivalente destinate persoanelor care lucrează în sectorul public, ar trebui încurajate de către UE, în virtutea efectului disuasiv în ceea ce privește corupția. Comisia Europeană, Banca Europeană de Investiții și statele membre ale UE ar trebui să instituie, la nivelul întregii UE, un sistem de excludere încrucișată care să integreze sistemele de excludere de la nivel european și național și să garanteze că persoanelor vinovate de fapte de corupție li se interzice participarea la licitațiile publice din UE, astfel cum se prevede în noile directive privind achizițiile publice (2014/24 și 25). Persoanele care lucrează în sectorul public ar trebui sancționate în mod similar. Excluderea ar trebui avută în vedere în primul rând în cazul în care o întreprindere a fost inculpată pentru fapte reprobabile sau a omis să pună în aplicare măsuri preventive împotriva corupției. Sistemul ar trebui să încurajeze întreprinderile care au întreprins reforme și au luat măsurile necesare pentru prevenirea actelor de corupție („autocorectare”). Ar trebui încurajată utilizarea „pactelor de integritate”, adică a unor angajamente din partea autorităților publice și întreprinderilor de adoptare a unor standarde mai ridicate de transparență și integritate în domeniul achizițiilor publice. Se impune acordarea unei atenții sporite comportamentului etic și conformității în societățile de stat și în administrația publică, atât la nivel național, cât și la nivel regional/local.

| 1.5. | Transparența fluxurilor financiare din UE ar trebui îmbunătățită. Legislația adoptată recent pentru a îmbunătăți transparența în privința proprietății întreprinderilor (ca parte a celei de-a 4-a directive de combatere a spălării banilor) trebuie salutată, însă este nevoie de o informare adecvată a publicului cu privire la beneficiarii reali ai fiduciilor și ai altor instrumente corporative. Transparența fluxurilor financiare internaționale ar putea fi îmbunătățită îndeosebi printr-o raportare mai extinsă din partea întreprinderilor, pe baza unor orientări internaționale și sectoriale, precum și a unei legislații pertinente a UE care să impună întreprinderilor multinaționale să raporteze date financiare esențiale în țările în care își desfășoară activitatea. |
| --- | --- |

1.5.

Transparența fluxurilor financiare din UE ar trebui îmbunătățită. Legislația adoptată recent pentru a îmbunătăți transparența în privința proprietății întreprinderilor (ca parte a celei de-a 4-a directive de combatere a spălării banilor) trebuie salutată, însă este nevoie de o informare adecvată a publicului cu privire la beneficiarii reali ai fiduciilor și ai altor instrumente corporative. Transparența fluxurilor financiare internaționale ar putea fi îmbunătățită îndeosebi printr-o raportare mai extinsă din partea întreprinderilor, pe baza unor orientări internaționale și sectoriale, precum și a unei legislații pertinente a UE care să impună întreprinderilor multinaționale să raporteze date financiare esențiale în țările în care își desfășoară activitatea.

| 1.5.1. | Ar trebui să crească și gradul de respectare a legislației UE de către bănci. În acest context, Comisia Europeană și Autoritatea Bancară Europeană ar trebui să joace un rol mai activ, pentru a garanta că deficiențele în punerea în aplicare a normelor într-un stat membru nu fragilizează sistemul în general. Comisia Europeană ar trebui, de asemenea, să își utilizeze competențele pentru a armoniza sancțiunile penale în acest domeniu, astfel încât să garanteze că există sancțiuni disuasive corespunzătoare în toate jurisdicțiile UE. De asemenea, statele membre ar trebui încurajate să facă din îmbogățirea ilicită deliberată a unui funcționar public o infracțiune penală, după cum se prevede la articolul 20 din Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC). |
| --- | --- |

1.5.1.

Ar trebui să crească și gradul de respectare a legislației UE de către bănci. În acest context, Comisia Europeană și Autoritatea Bancară Europeană ar trebui să joace un rol mai activ, pentru a garanta că deficiențele în punerea în aplicare a normelor într-un stat membru nu fragilizează sistemul în general. Comisia Europeană ar trebui, de asemenea, să își utilizeze competențele pentru a armoniza sancțiunile penale în acest domeniu, astfel încât să garanteze că există sancțiuni disuasive corespunzătoare în toate jurisdicțiile UE. De asemenea, statele membre ar trebui încurajate să facă din îmbogățirea ilicită deliberată a unui funcționar public o infracțiune penală, după cum se prevede la articolul 20 din Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC).

| 1.6. | În multe cazuri, semnalarea actelor de corupție depinde de voința denunțătorilor de a se manifesta, cu condiția ca acest lucru să se facă cu bună credință și din motive întemeiate. Comisia Europeană ar trebui să caute modalități alternative de a promova protecția denunțătorilor, să efectueze un studiu privind fezabilitatea conceperii unor instrumente la nivelul UE, eventual a unui regulament sau a unei directive, ținând seama de orientările internaționale și sectoriale și de rezoluțiile relevante ale Parlamentului European. Respectarea confidențialității și a secretelor comerciale nu ar trebui să împiedice semnalarea actelor de corupție [Directiva 2013/36 (CRD IV)]. Ar trebui, de asemenea, introduse prevederi adecvate de protejare a actorilor relevanți împotriva denunțurilor abuzive. |
| --- | --- |

1.6.

În multe cazuri, semnalarea actelor de corupție depinde de voința denunțătorilor de a se manifesta, cu condiția ca acest lucru să se facă cu bună credință și din motive întemeiate. Comisia Europeană ar trebui să caute modalități alternative de a promova protecția denunțătorilor, să efectueze un studiu privind fezabilitatea conceperii unor instrumente la nivelul UE, eventual a unui regulament sau a unei directive, ținând seama de orientările internaționale și sectoriale și de rezoluțiile relevante ale Parlamentului European. Respectarea confidențialității și a secretelor comerciale nu ar trebui să împiedice semnalarea actelor de corupție [Directiva 2013/36 (CRD IV)]. Ar trebui, de asemenea, introduse prevederi adecvate de protejare a actorilor relevanți împotriva denunțurilor abuzive.

| 1.7. | Distribuirea și utilizarea banilor contribuabililor europeni prin fondurile structurale și de investiții ale UE (inclusiv FEIS) prezintă riscuri de abuz, după cum reiese din experiențele înregistrate și din cercetările efectuate. Fraudele au adesea legătură cu corupția, dar anchetele sunt încetinite de deficiențele privind cooperarea dintre UE și autoritățile naționale. UE ar trebui să joace un rol mai important în monitorizarea/verificarea utilizării finanțărilor, plecând de la conceptul intoleranței față de corupție și fraudă. Ar trebui ca Parchetul European (EPPO) să fie conceput ca un organism european independent și eficient, dotat cu resurse adecvate pentru anchetarea și urmărirea în justiție nu doar a infracțiunilor care aduc atingere finanțelor UE, ci și a infracțiunilor transfrontaliere grave, precum corupția, astfel cum este prevăzut în Tratatul de la Lisabona. Capacitățile Eurojust ar trebui și ele consolidate, având în vedere că uneori sunt implicate și state terțe asupra cărora EPPO nu are jurisdicție. |
| --- | --- |

1.7.

Distribuirea și utilizarea banilor contribuabililor europeni prin fondurile structurale și de investiții ale UE (inclusiv FEIS) prezintă riscuri de abuz, după cum reiese din experiențele înregistrate și din cercetările efectuate. Fraudele au adesea legătură cu corupția, dar anchetele sunt încetinite de deficiențele privind cooperarea dintre UE și autoritățile naționale. UE ar trebui să joace un rol mai important în monitorizarea/verificarea utilizării finanțărilor, plecând de la conceptul intoleranței față de corupție și fraudă. Ar trebui ca Parchetul European (EPPO) să fie conceput ca un organism european independent și eficient, dotat cu resurse adecvate pentru anchetarea și urmărirea în justiție nu doar a infracțiunilor care aduc atingere finanțelor UE, ci și a infracțiunilor transfrontaliere grave, precum corupția, astfel cum este prevăzut în Tratatul de la Lisabona. Capacitățile Eurojust ar trebui și ele consolidate, având în vedere că uneori sunt implicate și state terțe asupra cărora EPPO nu are jurisdicție.

| 1.8. | UE ar trebui să își intensifice participarea la eforturile de combatere a corupției la nivel mondial. Ea ar trebui să includă dispoziții ferme de combatere a corupției în acordurile cu țări terțe. Ar trebui ca în programele de finanțare (preaderare, vecinătate, fonduri de cooperare pentru dezvoltare și ajutor extern etc.) să existe prevederi stricte în materie de condiționalitate în ceea ce privește combaterea și prevenirea corupției (inclusiv pentru protejarea fondurilor în sine). Trebuie să existe mecanisme solide de monitorizare a punerii în practică și a eficacității. |
| --- | --- |

1.8.

UE ar trebui să își intensifice participarea la eforturile de combatere a corupției la nivel mondial. Ea ar trebui să includă dispoziții ferme de combatere a corupției în acordurile cu țări terțe. Ar trebui ca în programele de finanțare (preaderare, vecinătate, fonduri de cooperare pentru dezvoltare și ajutor extern etc.) să existe prevederi stricte în materie de condiționalitate în ceea ce privește combaterea și prevenirea corupției (inclusiv pentru protejarea fondurilor în sine). Trebuie să existe mecanisme solide de monitorizare a punerii în practică și a eficacității.

| 1.8.1. | Ar trebui adoptate măsuri care să protejeze eficient, atât pe piața internă, cât și pe plan internațional, întreprinderile UE care respectă standarde etice, în raport cu concurenții din țări terțe care nu fac acest lucru. Unul dintre aspectele protecției se referă la faptul că „condițiile contractuale ar trebui să fie redactate astfel încât să se distribuie în mod echitabil riscurile asociate contractului” [a se vedea considerentul 65 din Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei (Regulamentul MIE)]. Acest principiu ar trebui inclus în textul fiecărui instrument european care are legătură cu finanțarea din partea UE. |
| --- | --- |

1.8.1.

Ar trebui adoptate măsuri care să protejeze eficient, atât pe piața internă, cât și pe plan internațional, întreprinderile UE care respectă standarde etice, în raport cu concurenții din țări terțe care nu fac acest lucru. Unul dintre aspectele protecției se referă la faptul că „condițiile contractuale ar trebui să fie redactate astfel încât să se distribuie în mod echitabil riscurile asociate contractului” [a se vedea considerentul 65 din Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei (Regulamentul MIE)]. Acest principiu ar trebui inclus în textul fiecărui instrument european care are legătură cu finanțarea din partea UE.

| 1.8.2. | UE ar trebui, de asemenea, să își consolideze eforturile menite să împiedice transformarea sistemului său financiar într-un refugiu sigur pentru bani murdari. Evenimentele petrecute în ultimii ani în Africa, Orientul Mijlociu și Ucraina au demonstrat caracterul inadecvat al abordărilor bilaterale în ceea ce privește recuperarea și repatrierea activelor furate. Comisia Europeană ar trebui să joace un rol mai activ în furnizarea de asistență și în coordonarea restituirii activelor furate către țările respective. |
| --- | --- |

1.8.2.

UE ar trebui, de asemenea, să își consolideze eforturile menite să împiedice transformarea sistemului său financiar într-un refugiu sigur pentru bani murdari. Evenimentele petrecute în ultimii ani în Africa, Orientul Mijlociu și Ucraina au demonstrat caracterul inadecvat al abordărilor bilaterale în ceea ce privește recuperarea și repatrierea activelor furate. Comisia Europeană ar trebui să joace un rol mai activ în furnizarea de asistență și în coordonarea restituirii activelor furate către țările respective.

| 1.9. | Și instituțiile UE trebuie să se asigure că reprezintă un reper de transparență, integritate și bună guvernare, astfel încât să stabilească un standard de referință pentru statele membre. Doar în acest mod vor dobândi autoritatea și credibilitatea ce le vor permite să inițieze, să orienteze și să pună în aplicare măsurile menționate mai sus. În acest scop, instituțiile ar trebui să vizeze un nivel maxim de responsabilizare și transparență în procesul decizional, aceasta presupunând și crearea unei „amprente legislative” pentru legislația și politicile UE (adică ținerea unei evidențe, în timp util, a interacțiunilor dintre instituțiile UE, statele membre și reprezentanții grupurilor de interese), precum și adoptarea de prevederi legislative privind înregistrarea obligatorie a activităților de lobby în UE. |
| --- | --- |

1.9.

Și instituțiile UE trebuie să se asigure că reprezintă un reper de transparență, integritate și bună guvernare, astfel încât să stabilească un standard de referință pentru statele membre. Doar în acest mod vor dobândi autoritatea și credibilitatea ce le vor permite să inițieze, să orienteze și să pună în aplicare măsurile menționate mai sus. În acest scop, instituțiile ar trebui să vizeze un nivel maxim de responsabilizare și transparență în procesul decizional, aceasta presupunând și crearea unei „amprente legislative” pentru legislația și politicile UE (adică ținerea unei evidențe, în timp util, a interacțiunilor dintre instituțiile UE, statele membre și reprezentanții grupurilor de interese), precum și adoptarea de prevederi legislative privind înregistrarea obligatorie a activităților de lobby în UE.

| 1.9.1. | UE ar trebui, de asemenea, să fie coerentă și proactivă în ceea ce privește monitorizarea și prevenirea conflictelor de interese, care pot influența procesul de luare a deciziilor. Ar trebui înființate comitete de etică independente, împuternicite să emită recomandări obligatorii și să impună sancțiuni. În planul cincinal de acțiune menționat în recomandarea (1) ar trebui incluse reforme suplimentare, cu luarea în considerare a concluziilor rapoartelor anticorupție ale Comisiei și ale OLAF. |
| --- | --- |

1.9.1.

UE ar trebui, de asemenea, să fie coerentă și proactivă în ceea ce privește monitorizarea și prevenirea conflictelor de interese, care pot influența procesul de luare a deciziilor. Ar trebui înființate comitete de etică independente, împuternicite să emită recomandări obligatorii și să impună sancțiuni. În planul cincinal de acțiune menționat în recomandarea (1) ar trebui incluse reforme suplimentare, cu luarea în considerare a concluziilor rapoartelor anticorupție ale Comisiei și ale OLAF.

| 1.10. | CESE ar trebui să ia măsuri ferme pentru a contribui la combaterea corupției în UE, printre acestea numărându-se:






  — | creșterea gradului de conștientizare în cadrul societății civile, în contextul urmării date avizului; |
| --- | --- | --- |

1.10.

CESE ar trebui să ia măsuri ferme pentru a contribui la combaterea corupției în UE, printre acestea numărându-se:

—

creșterea gradului de conștientizare în cadrul societății civile, în contextul urmării date avizului;

| — | implicarea sa în dialogurile pertinente public-privat pe tema corupției, lucru așteptat de Comisie; |
| --- | --- |

—

implicarea sa în dialogurile pertinente public-privat pe tema corupției, lucru așteptat de Comisie;

| — | abordarea chestiunii combaterii corupției și fraudei în viitoarele avize și preconizarea unor eventuale avize suplimentare, inclusiv a unor avize privind corupția din anumite sectoare; |
| --- | --- |

—

abordarea chestiunii combaterii corupției și fraudei în viitoarele avize și preconizarea unor eventuale avize suplimentare, inclusiv a unor avize privind corupția din anumite sectoare;

| — | introducerea acestei teme în cooperarea cu CES naționale și în relațiile cu părțile interesate, precum și în activitățile externe ale CESE; |
| --- | --- |

—

introducerea acestei teme în cooperarea cu CES naționale și în relațiile cu părțile interesate, precum și în activitățile externe ale CESE;

| — | evaluarea oportunității revizuirii codului intern al CESE privind buna conduită administrativă și a codului de conduită pentru membrii CESE, inclusiv a introducerii de norme interne privind denunțătorii; |
| --- | --- |

—

evaluarea oportunității revizuirii codului intern al CESE privind buna conduită administrativă și a codului de conduită pentru membrii CESE, inclusiv a introducerii de norme interne privind denunțătorii;

| — | promovarea unei cooperări constante cu instituțiile UE (Consiliul European, Comisia Europeană, Parlamentul European), cu agențiile relevante și cu Comitetul Regiunilor, în domeniul combaterii corupției; |
| --- | --- |

—

promovarea unei cooperări constante cu instituțiile UE (Consiliul European, Comisia Europeană, Parlamentul European), cu agențiile relevante și cu Comitetul Regiunilor, în domeniul combaterii corupției;

| — | înființarea unui grup de monitorizare a luptei împotriva corupției. |
| --- | --- |

—

înființarea unui grup de monitorizare a luptei împotriva corupției.

2.   Descrierea corupției

| 2.1. | Pe baza textului UNCAC, corupția este definită de obicei ca orice „abuz de putere în scopul obținerii unui câștig personal”. Avizul ia această definiție ca punct de plecare. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Corupția este larg răspândită la nivel mondial. Se apreciază că, în Europa, corupția îi costă pe contribuabili aproximativ 120 de miliarde EUR pe an (fără a socoti și fraudarea banului public la nivelul UE), sumă aproape egală cu bugetul anual global al UE, adică 1 % din PIB-ul Uniunii. Există diferențe substanțiale între statele membre în ceea ce privește corupția. În multe dintre ele, corupția afectează toate nivelurile vieții publice și private. În introducerea la Raportul anticorupție al UE din 2014, Comisia Europeană menționează: „Corupția aduce prejudicii grave economiei și societății în ansamblul său [...] statele membre ale UE nu sunt ferite de această realitate. [corupția] alterează buna guvernanță, buna gestiune a banilor publici și piețele competitive. În cazuri extreme, aceasta subminează încrederea cetățenilor în instituțiile și procesele democratice”. |
| --- | --- |

2.2.

Corupția este larg răspândită la nivel mondial. Se apreciază că, în Europa, corupția îi costă pe contribuabili aproximativ 120 de miliarde EUR pe an (fără a socoti și fraudarea banului public la nivelul UE), sumă aproape egală cu bugetul anual global al UE, adică 1 % din PIB-ul Uniunii. Există diferențe substanțiale între statele membre în ceea ce privește corupția. În multe dintre ele, corupția afectează toate nivelurile vieții publice și private. În introducerea la Raportul anticorupție al UE din 2014, Comisia Europeană menționează: „Corupția aduce prejudicii grave economiei și societății în ansamblul său [...] statele membre ale UE nu sunt ferite de această realitate. [corupția] alterează buna guvernanță, buna gestiune a banilor publici și piețele competitive. În cazuri extreme, aceasta subminează încrederea cetățenilor în instituțiile și procesele democratice”.

| 2.3. | Corupția îmbracă multe forme. Ea poate fi clasificată drept corupție în sectorul public sau în sectorul privat, dar și drept corupție politică, în funcție de zona în care se înregistrează fenomenul. Corupția presupune întotdeauna implicarea a cel puțin doi actori într-o faptă ilegală la care aceștia consimt. |
| --- | --- |

2.3.

Corupția îmbracă multe forme. Ea poate fi clasificată drept corupție în sectorul public sau în sectorul privat, dar și drept corupție politică, în funcție de zona în care se înregistrează fenomenul. Corupția presupune întotdeauna implicarea a cel puțin doi actori într-o faptă ilegală la care aceștia consimt.

| 2.3.1. | Exemple tipice de corupție sunt darea de mită, atât activă, cât și pasivă, inclusiv oferirea, acordarea și acceptarea sau solicitarea unui avantaj destinat să încurajeze comiterea unei acțiuni legale, ilegale sau lipsite de etică, care poate lua forma unor cadouri, împrumuturi, onorarii, plăți de facilitare („pe sub mână”), recompense („comisioane”) și alte avantaje, cum ar fi impozite reduse, vize, servicii, sponsorizări și donații. În multe cazuri, corupția este legată de alte practici ilegale, precum fixarea prețurilor, manipularea procedurilor de cerere de ofertă, spălarea banilor, îmbogățirea ilegală, șantajul și frauda. Ea este prezentă și în cadrul unor acțiuni mai puțin evidente, precum favoritismul și nepotismul în numirea funcționarilor publici, traficul de influență și schimbul de favoruri, clientelismul, practicile contrare eticii în materie de imunitate, amnistie și privatizare, mituirea autorităților judiciare și polițienești, finanțarea partidelor politice și deturnarea rezultatelor electorale. Conflictele de interese nereglementate sau prost gestionate pot conduce la corupție, de exemplu prin oferirea de posturi bine remunerate în anumite întreprinderi foștilor funcționari publici, fără nicio perioadă de tranziție (fenomenul „ușilor turnante”). |
| --- | --- |

2.3.1.

Exemple tipice de corupție sunt darea de mită, atât activă, cât și pasivă, inclusiv oferirea, acordarea și acceptarea sau solicitarea unui avantaj destinat să încurajeze comiterea unei acțiuni legale, ilegale sau lipsite de etică, care poate lua forma unor cadouri, împrumuturi, onorarii, plăți de facilitare („pe sub mână”), recompense („comisioane”) și alte avantaje, cum ar fi impozite reduse, vize, servicii, sponsorizări și donații. În multe cazuri, corupția este legată de alte practici ilegale, precum fixarea prețurilor, manipularea procedurilor de cerere de ofertă, spălarea banilor, îmbogățirea ilegală, șantajul și frauda. Ea este prezentă și în cadrul unor acțiuni mai puțin evidente, precum favoritismul și nepotismul în numirea funcționarilor publici, traficul de influență și schimbul de favoruri, clientelismul, practicile contrare eticii în materie de imunitate, amnistie și privatizare, mituirea autorităților judiciare și polițienești, finanțarea partidelor politice și deturnarea rezultatelor electorale. Conflictele de interese nereglementate sau prost gestionate pot conduce la corupție, de exemplu prin oferirea de posturi bine remunerate în anumite întreprinderi foștilor funcționari publici, fără nicio perioadă de tranziție (fenomenul „ușilor turnante”).

| 2.3.2. | Toate aceste activități ilegale și contrare eticii sunt facilitate de o serie de factori. Printre aceștia se numără obstacolele de natură juridică (imunități acordate funcționarilor aleși și termene de prescripție), absența standardelor internaționale, a codurilor de conduită, a orientărilor în materie de etică și a unor mecanisme de alertă adecvate, precum și lipsa de transparență în adoptarea deciziilor publice și în privința modului în care această adoptare poate fi influențată (de exemplu lipsa declarațiilor cu privire la venituri și activități suplimentare din partea funcționarilor publici, aleși sau numiți, ori întâlnirile private cu persoane care își doresc să influențeze deciziile respective). |
| --- | --- |

2.3.2.

Toate aceste activități ilegale și contrare eticii sunt facilitate de o serie de factori. Printre aceștia se numără obstacolele de natură juridică (imunități acordate funcționarilor aleși și termene de prescripție), absența standardelor internaționale, a codurilor de conduită, a orientărilor în materie de etică și a unor mecanisme de alertă adecvate, precum și lipsa de transparență în adoptarea deciziilor publice și în privința modului în care această adoptare poate fi influențată (de exemplu lipsa declarațiilor cu privire la venituri și activități suplimentare din partea funcționarilor publici, aleși sau numiți, ori întâlnirile private cu persoane care își doresc să influențeze deciziile respective).

| 2.3.3. | Corupția este adesea legată de economia informală și de crima organizată. În Evaluarea din 2013 a amenințării pe care o reprezintă formele grave de criminalitate și criminalitatea organizată (SOCTA), Europol a identificat circa 3 600 de grupuri și rețele de crimă organizată care operează în prezent în interiorul UE și care se infiltrează din ce în ce mai mult în toate sectoarele economice. |
| --- | --- |

2.3.3.

Corupția este adesea legată de economia informală și de crima organizată. În Evaluarea din 2013 a amenințării pe care o reprezintă formele grave de criminalitate și criminalitatea organizată (SOCTA), Europol a identificat circa 3 600 de grupuri și rețele de crimă organizată care operează în prezent în interiorul UE și care se infiltrează din ce în ce mai mult în toate sectoarele economice.

| 2.4. | Corupția este percepută drept o problemă majoră și cu un caracter transnațional din ce în ce mai pronunțat pe tot teritoriul UE, dar și la nivel internațional. Corupția nu se oprește la graniță. |
| --- | --- |

2.4.

Corupția este percepută drept o problemă majoră și cu un caracter transnațional din ce în ce mai pronunțat pe tot teritoriul UE, dar și la nivel internațional. Corupția nu se oprește la graniță.

| 2.5. | În iunie 2011, Comisia Europeană a făcut un pas important în sensul combaterii corupției în Europa, prin adoptarea unui pachet amplu de măsuri anticorupție. De asemenea, ea a instituit un mecanism de raportare privind combaterea corupției la nivelul UE. În februarie 2014 a fost publicat primul raport anticorupție al UE – COM(2014) 38 final. Noi rapoarte urmează a fi publicate o dată la doi ani. Primul raport a avut drept obiectiv lansarea unei dezbateri extinse cu părțile interesate, inclusiv societatea civilă, pentru a sprijini eforturile de combatere a corupției și a identifica modalitățile în care instituțiile europene pot contribui la aceasta. Acest concept al „participării societății” a fost inspirat de articolul 13 din UNCAC. |
| --- | --- |

2.5.

În iunie 2011, Comisia Europeană a făcut un pas important în sensul combaterii corupției în Europa, prin adoptarea unui pachet amplu de măsuri anticorupție. De asemenea, ea a instituit un mecanism de raportare privind combaterea corupției la nivelul UE. În februarie 2014 a fost publicat primul raport anticorupție al UE – COM(2014) 38 final. Noi rapoarte urmează a fi publicate o dată la doi ani. Primul raport a avut drept obiectiv lansarea unei dezbateri extinse cu părțile interesate, inclusiv societatea civilă, pentru a sprijini eforturile de combatere a corupției și a identifica modalitățile în care instituțiile europene pot contribui la aceasta. Acest concept al „participării societății” a fost inspirat de articolul 13 din UNCAC.

| 2.5.1. | Raportul abordează problemele de corupție specifice din fiecare stat membru și subliniază în general faptul că statele membre ar trebui să își intensifice eforturile de combatere a corupției, întrucât până în prezent nu au preluat, transpus și utilizat suficient prevederile instrumentelor internaționale și europene în domeniu. |
| --- | --- |

2.5.1.

Raportul abordează problemele de corupție specifice din fiecare stat membru și subliniază în general faptul că statele membre ar trebui să își intensifice eforturile de combatere a corupției, întrucât până în prezent nu au preluat, transpus și utilizat suficient prevederile instrumentelor internaționale și europene în domeniu.

| 2.5.2. | Odată cu raportul au fost publicate două sondaje de percepție Eurobarometru: (a) sondajul Eurobarometru special privind corupția; și (b) sondajul Eurobarometru Flash axat pe întreprinderi. |
| --- | --- |

2.5.2.

Odată cu raportul au fost publicate două sondaje de percepție Eurobarometru: (a) sondajul Eurobarometru special privind corupția; și (b) sondajul Eurobarometru Flash axat pe întreprinderi.

| 2.5.2.1. | Principalele concluzii ale sondajelor sunt următoarele (procentele se aplică numărului cetățenilor/întreprinderilor din UE care au răspuns la sondaj):






  — | trei sferturi dintre cetățenii UE consideră că în propria lor țară corupția este răspândită pe scară largă. În zece state membre, acest procent este mai mare de 90 %; |
| --- | --- | --- |

2.5.2.1.

Principalele concluzii ale sondajelor sunt următoarele (procentele se aplică numărului cetățenilor/întreprinderilor din UE care au răspuns la sondaj):

—

trei sferturi dintre cetățenii UE consideră că în propria lor țară corupția este răspândită pe scară largă. În zece state membre, acest procent este mai mare de 90 %;

| — | mai mult de jumătate din europeni consideră că nivelul corupției a crescut în ultimii trei ani; |
| --- | --- |

—

mai mult de jumătate din europeni consideră că nivelul corupției a crescut în ultimii trei ani;

| — | trei sferturi dintre europeni declară că mituirea și recurgerea la relații personale reprezintă adesea mijlocul cel mai simplu de a obține anumite servicii publice (de exemplu în domeniul serviciilor medicale și de îngrijire) în țara lor; |
| --- | --- |

—

trei sferturi dintre europeni declară că mituirea și recurgerea la relații personale reprezintă adesea mijlocul cel mai simplu de a obține anumite servicii publice (de exemplu în domeniul serviciilor medicale și de îngrijire) în țara lor;

| — | mai mult de două treimi dintre ei sunt de părere că există corupție și în cadrul instituțiilor UE, iar peste 50 % nu cred că instituțiile contribuie la reducerea corupției în Europa; |
| --- | --- |

—

mai mult de două treimi dintre ei sunt de părere că există corupție și în cadrul instituțiilor UE, iar peste 50 % nu cred că instituțiile contribuie la reducerea corupției în Europa;

| — | aproximativ jumătate dintre întreprinderi consideră că fenomenul corupției reprezintă o problemă pentru desfășurarea activității lor. Întreprinderile de stat și sectorul public, inclusiv autoritățile fiscale și vamale, par deosebit de vulnerabile; |
| --- | --- |

—

aproximativ jumătate dintre întreprinderi consideră că fenomenul corupției reprezintă o problemă pentru desfășurarea activității lor. Întreprinderile de stat și sectorul public, inclusiv autoritățile fiscale și vamale, par deosebit de vulnerabile;

| — | mai mult de jumătate dintre întreprinderi observă că corupția este larg răspândită în cadrul achizițiilor publice, din cauza conflictelor de interese, practicilor lipsite de transparență și favoritismului. Achizițiile publice pentru proiecte și contracte în domeniile dezvoltării urbane, infrastructurii, construcțiilor și asistenței medicale sunt considerate ca deosebit de vulnerabile la corupție, la toate nivelurile. |
| --- | --- |

—

mai mult de jumătate dintre întreprinderi observă că corupția este larg răspândită în cadrul achizițiilor publice, din cauza conflictelor de interese, practicilor lipsite de transparență și favoritismului. Achizițiile publice pentru proiecte și contracte în domeniile dezvoltării urbane, infrastructurii, construcțiilor și asistenței medicale sunt considerate ca deosebit de vulnerabile la corupție, la toate nivelurile.

| 2.6. | Un raport OCDE din decembrie 2014 a arătat că nivelul corupției la nivel transnațional rămâne inacceptabil de ridicat. Raportul menționează peste 400 de cazuri de mituire a funcționarilor publici străini, în perioada 2009-2014. Mita a reprezentat în medie 11 % din valoarea totală a tranzacțiilor, fiind întâlnită de multe ori în cazul achizițiilor publice. Două treimi dintre situații s-au regăsit în patru sectoare: extractiv, al construcțiilor, al transporturilor și stocării, al informației și comunicațiilor. |
| --- | --- |

2.6.

Un raport OCDE din decembrie 2014 a arătat că nivelul corupției la nivel transnațional rămâne inacceptabil de ridicat. Raportul menționează peste 400 de cazuri de mituire a funcționarilor publici străini, în perioada 2009-2014. Mita a reprezentat în medie 11 % din valoarea totală a tranzacțiilor, fiind întâlnită de multe ori în cazul achizițiilor publice. Două treimi dintre situații s-au regăsit în patru sectoare: extractiv, al construcțiilor, al transporturilor și stocării, al informației și comunicațiilor.

| 2.7. | În ceea ce privește eforturile de protejare a intereselor financiare ale UE (banii contribuabililor, gestionați de UE), în 2013 au fost raportate16 000 de cazuri de nereguli (aproximativ 2 miliarde EUR) în utilizarea fondurilor UE, din care 1 600 de cazuri (350 de milioane EUR) au constat în fraude. Din anul 2009 încoace, numărul neregulilor raportate a crescut cu 22 %, iar valoarea corespunzătoare cu 48 %. Falsificarea documentelor (legată probabil în multe cazuri de corupție) a fost principala manifestare a acestui tip de comportament. În raportul său anual pe 2013, Curtea de Conturi a UE a constatat că, în cazul a circa 5 % dintre finanțările europene acordate, s-au înregistrat utilizări abuzive sau erori, mai ales în domeniile politicii regionale, energiei și transporturilor, agriculturii, mediului, pescuitului și sănătății. |
| --- | --- |

2.7.

În ceea ce privește eforturile de protejare a intereselor financiare ale UE (banii contribuabililor, gestionați de UE), în 2013 au fost raportate16 000 de cazuri de nereguli (aproximativ 2 miliarde EUR) în utilizarea fondurilor UE, din care 1 600 de cazuri (350 de milioane EUR) au constat în fraude. Din anul 2009 încoace, numărul neregulilor raportate a crescut cu 22 %, iar valoarea corespunzătoare cu 48 %. Falsificarea documentelor (legată probabil în multe cazuri de corupție) a fost principala manifestare a acestui tip de comportament. În raportul său anual pe 2013, Curtea de Conturi a UE a constatat că, în cazul a circa 5 % dintre finanțările europene acordate, s-au înregistrat utilizări abuzive sau erori, mai ales în domeniile politicii regionale, energiei și transporturilor, agriculturii, mediului, pescuitului și sănătății.

3.   Instrumentele internaționale de combatere a corupției și mitei

| 3.1. | Pe lângă propriile legislații naționale privind combaterea mitei și a corupției, statele membre ale UE sunt părți la o serie de convenții și tratate internaționale, respectând în același timp legislația relevantă a Uniunii. Fiecare dintre aceste convenții are proceduri de monitorizare proprii, care presupun de obicei o anumită formă de evaluare inter pares. |
| --- | --- |

3.1.

Pe lângă propriile legislații naționale privind combaterea mitei și a corupției, statele membre ale UE sunt părți la o serie de convenții și tratate internaționale, respectând în același timp legislația relevantă a Uniunii. Fiecare dintre aceste convenții are proceduri de monitorizare proprii, care presupun de obicei o anumită formă de evaluare inter pares.

| 3.2. | Cele mai importante instrumente și mecanisme internaționale în domeniul combaterii corupției. sunt:






  — | Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC); |
| --- | --- | --- |

3.2.

Cele mai importante instrumente și mecanisme internaționale în domeniul combaterii corupției. sunt:

—

Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC);

| — | Convenția OCDE privind combaterea mituirii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale; |
| --- | --- |

—

Convenția OCDE privind combaterea mituirii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale;

| — | Convenția de drept penal privind corupția a Consiliului Europei, din 1999, și Convenția civilă privind corupția. |
| --- | --- |

—

Convenția de drept penal privind corupția a Consiliului Europei, din 1999, și Convenția civilă privind corupția.

| 3.3. | Cele mai importante instrumente juridice ale UE în materie de combatere a corupției sunt:






  — | articolul 83 alineatul (1) din TFUE, care prevede că UE poate acționa împotriva formelor grave de criminalitate (printre care este menționată și corupția) cu dimensiune europeană sau transfrontalieră; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Cele mai importante instrumente juridice ale UE în materie de combatere a corupției sunt:

—

articolul 83 alineatul (1) din TFUE, care prevede că UE poate acționa împotriva formelor grave de criminalitate (printre care este menționată și corupția) cu dimensiune europeană sau transfrontalieră;

| — | articolul 325 alineatul (4) din TFUE, care oferă temeiul juridic al tuturor măsurilor necesare pentru a combate fraudele care afectează interesele financiare ale UE; |
| --- | --- |

—

articolul 325 alineatul (4) din TFUE, care oferă temeiul juridic al tuturor măsurilor necesare pentru a combate fraudele care afectează interesele financiare ale UE;

| — | Convenția privind lupta împotriva corupției care implică funcționari ai Comunităților Europene sau funcționari ai statelor membre ale Uniunii Europene, din 1997; |
| --- | --- |

—

Convenția privind lupta împotriva corupției care implică funcționari ai Comunităților Europene sau funcționari ai statelor membre ale Uniunii Europene, din 1997;

| — | Decizia-cadru (2003/568/JAI) privind combaterea corupției în sectorul privat. |
| --- | --- |

—

Decizia-cadru (2003/568/JAI) privind combaterea corupției în sectorul privat.

| 3.4. | UNCAC este cea mai cuprinzătoare dintre convențiile internaționale. Toate statele membre ale UE au ratificat această convenție, iar UE este, de asemenea, parte semnatară. |
| --- | --- |

3.4.

UNCAC este cea mai cuprinzătoare dintre convențiile internaționale. Toate statele membre ale UE au ratificat această convenție, iar UE este, de asemenea, parte semnatară.

| 3.5. | UE a adoptat directive, comunicări și decizii-cadru care instituie în principal standarde minime și abordează chestiuni care au legătură cu lupta împotriva corupției și fraudei: frauda fiscală și evaziunea fiscală, spălarea banilor, responsabilitatea socială a întreprinderilor, informațiile privind operațiunile nefinanciare, guvernanța corporativă, achizițiile publice și auditul. CESE a elaborat în mod regulat avize cu privire la aceste inițiative ale UE. |
| --- | --- |

3.5.

UE a adoptat directive, comunicări și decizii-cadru care instituie în principal standarde minime și abordează chestiuni care au legătură cu lupta împotriva corupției și fraudei: frauda fiscală și evaziunea fiscală, spălarea banilor, responsabilitatea socială a întreprinderilor, informațiile privind operațiunile nefinanciare, guvernanța corporativă, achizițiile publice și auditul. CESE a elaborat în mod regulat avize cu privire la aceste inițiative ale UE.

| 3.6. | De asemenea, UE a introdus prevederi legate de combaterea corupției și a fraudei în programele sale de finanțare – atât interne, cât și externe –, inclusiv în contextul politicilor regională, agricolă, de coeziune, de extindere, de vecinătate și de dezvoltare. |
| --- | --- |

3.6.

De asemenea, UE a introdus prevederi legate de combaterea corupției și a fraudei în programele sale de finanțare – atât interne, cât și externe –, inclusiv în contextul politicilor regională, agricolă, de coeziune, de extindere, de vecinătate și de dezvoltare.

| 3.7. | O primă măsură menită să protejeze întreprinderile din UE care își desfășoară activitatea pe piețele din țările terțe ar trebui să constea în includerea principiilor formulate la considerentul 65 din Regulamentul MIE și la punctul 3.24 din „Politicile si normele în materie de achiziție” ale BERD – care fac apel la distribuirea echitabilă a riscurilor asociate contractului – în textul fiecărui instrument european care are legătură cu finanțarea din partea UE. |
| --- | --- |

3.7.

O primă măsură menită să protejeze întreprinderile din UE care își desfășoară activitatea pe piețele din țările terțe ar trebui să constea în includerea principiilor formulate la considerentul 65 din Regulamentul MIE și la punctul 3.24 din „Politicile si normele în materie de achiziție” ale BERD – care fac apel la distribuirea echitabilă a riscurilor asociate contractului – în textul fiecărui instrument european care are legătură cu finanțarea din partea UE.

| 3.8. | Începând din 2011, Comisia Europeană a pus în aplicare, pe baza articolului 325 din TFUE, o amplă strategie antifraudă [COM(2011) 376], pentru a îmbunătăți întregul ciclu de combatere a fraudei – prevenirea, detectarea și condițiile de investigare a fraudelor – și pentru a asigura un nivel suficient de despăgubire și de descurajare, prin sancțiuni disuasive. Serviciile Comisiei au elaborat strategii antifraudă sectoriale. În acest sens este relevantă și propunerea de directivă [COM(2012) 363] privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal (PIF). |
| --- | --- |

3.8.

Începând din 2011, Comisia Europeană a pus în aplicare, pe baza articolului 325 din TFUE, o amplă strategie antifraudă [COM(2011) 376], pentru a îmbunătăți întregul ciclu de combatere a fraudei – prevenirea, detectarea și condițiile de investigare a fraudelor – și pentru a asigura un nivel suficient de despăgubire și de descurajare, prin sancțiuni disuasive. Serviciile Comisiei au elaborat strategii antifraudă sectoriale. În acest sens este relevantă și propunerea de directivă [COM(2012) 363] privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal (PIF).

4.   Autoreglementarea – codurile etice în raport cu corupția și mita

| 4.1. | Autoreglementării îi revine un rol important în combaterea corupției și a mitei. Întreprinderile includ într-o măsură din ce în ce mai mare principiile responsabilității corporative, ale respectării normelor și ale prevenirii corupției în modul de gestionare și în politica lor generală. Codurile etice ale diverselor întreprinderi se bazează în principal pe orientările internaționale și sectoriale și este de presupus că pun în aplicare și normele UE în domeniu (informări cu privire la operațiunile nefinanciare, responsabilitatea socială a întreprinderilor etc.). Obiectivul principal al unui astfel de cod este de a promova o conduită etică în toate activitățile respectivei întreprinderi, de a implica toate părțile interesate și de a pune în practică acea conduită într-un mod transparent și incluziv, abordând-o inclusiv în contextul dialogului social. |
| --- | --- |

4.1.

Autoreglementării îi revine un rol important în combaterea corupției și a mitei. Întreprinderile includ într-o măsură din ce în ce mai mare principiile responsabilității corporative, ale respectării normelor și ale prevenirii corupției în modul de gestionare și în politica lor generală. Codurile etice ale diverselor întreprinderi se bazează în principal pe orientările internaționale și sectoriale și este de presupus că pun în aplicare și normele UE în domeniu (informări cu privire la operațiunile nefinanciare, responsabilitatea socială a întreprinderilor etc.). Obiectivul principal al unui astfel de cod este de a promova o conduită etică în toate activitățile respectivei întreprinderi, de a implica toate părțile interesate și de a pune în practică acea conduită într-un mod transparent și incluziv, abordând-o inclusiv în contextul dialogului social.

| 4.2. | Principalele mecanisme și orientări internaționale, care prezintă întreprinderilor principiile menite să permită evitarea fenomenelor de corupție și mită și să încurajeze comportamentul etic și transparența, sunt:






  — | normele privind combaterea corupției, orientările în materie de denunțuri, manualele și alte documente ale Curții Penale Internaționale (CPI); |
| --- | --- | --- |

4.2.

Principalele mecanisme și orientări internaționale, care prezintă întreprinderilor principiile menite să permită evitarea fenomenelor de corupție și mită și să încurajeze comportamentul etic și transparența, sunt:

—

normele privind combaterea corupției, orientările în materie de denunțuri, manualele și alte documente ale Curții Penale Internaționale (CPI);

| — | cele 10 principii ale pactului mondial al ONU împotriva corupției și orientările însoțitoare privind raportarea; |
| --- | --- |

—

cele 10 principii ale pactului mondial al ONU împotriva corupției și orientările însoțitoare privind raportarea;

| — | orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale: recomandarea nr. 7 privind combaterea dării și solicitării de mită și a extorcării; |
| --- | --- |

—

orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale: recomandarea nr. 7 privind combaterea dării și solicitării de mită și a extorcării;

| — | standardul ISO 37001 privind sistemele de combatere a corupției (în curs de elaborare, ISO PC/278); |
| --- | --- |

—

standardul ISO 37001 privind sistemele de combatere a corupției (în curs de elaborare, ISO PC/278);

| — | orientările Grupului Băncii Mondiale privind combaterea corupției; |
| --- | --- |

—

orientările Grupului Băncii Mondiale privind combaterea corupției;

| — | inițiativa de raportare globală (GRI, GR4); |
| --- | --- |

—

inițiativa de raportare globală (GRI, GR4);

| — | principiile Transparency International care guvernează conduita în afaceri pentru a preveni darea sau luarea de mită etc. |
| --- | --- |

—

principiile Transparency International care guvernează conduita în afaceri pentru a preveni darea sau luarea de mită etc.

Orientările pe ramuri de activitate la nivelul UE, de exemplu pentru industria europeană a construcțiilor (http://www.fiec.eu, inclusiv orientările relevante și declarațiile comune) sau pentru industriile extractive (www.eiti.org), sunt de importanță fundamentală pentru sectoarele în cauză. Același lucru este valabil și pentru orientările naționale (de exemplu codul german de sustenabilitate sau liniile directoare ale industriei daneze), care sunt creditate cu o pondere substanțială în influențarea comportamentului întreprinderilor.

| 4.3. | Parlamentul European și Comisia și-au adoptat propriile orientări în materie de etică, care vin în completarea obligațiilor funcționarilor publici europeni înscrise în statutul acestora, dar și un cod de conduită pentru comisarii europeni și un cod de conduită al deputaților în Parlamentul European, care oferă îndrumări cu privire la modul în care trebuie procedat în cazul primirii de cadouri și donații, precum și în cazul prezenței altor interese financiare și a conflictelor de interese. CESE a adoptat și el coduri similare. |
| --- | --- |

4.3.

Parlamentul European și Comisia și-au adoptat propriile orientări în materie de etică, care vin în completarea obligațiilor funcționarilor publici europeni înscrise în statutul acestora, dar și un cod de conduită pentru comisarii europeni și un cod de conduită al deputaților în Parlamentul European, care oferă îndrumări cu privire la modul în care trebuie procedat în cazul primirii de cadouri și donații, precum și în cazul prezenței altor interese financiare și a conflictelor de interese. CESE a adoptat și el coduri similare.

5.   Observații referitoare la preocupările întreprinderilor și ale societății civile

| 5.1. | Situația creată de corupție și de fraudarea fondurilor publice în UE este inacceptabilă. Consecințele sunt resimțite acut de către societatea civilă și mediul de afaceri. Corupția determină costuri suplimentare pentru consumatori și creează un context nesigur pentru întreprinderile care respectă standarde etice. CESE constată cu regret existența unor fenomene extinse de corupție și fraudă în statele membre ale UE, precum și a unui angajament politic ezitant al guvernelor și autorităților locale în sensul combaterii eficiente a corupției, care se manifestă inclusiv sub aspectul asumării și utilizării deficitare a instrumentelor internaționale, europene și naționale existente. |
| --- | --- |

5.1.

Situația creată de corupție și de fraudarea fondurilor publice în UE este inacceptabilă. Consecințele sunt resimțite acut de către societatea civilă și mediul de afaceri. Corupția determină costuri suplimentare pentru consumatori și creează un context nesigur pentru întreprinderile care respectă standarde etice. CESE constată cu regret existența unor fenomene extinse de corupție și fraudă în statele membre ale UE, precum și a unui angajament politic ezitant al guvernelor și autorităților locale în sensul combaterii eficiente a corupției, care se manifestă inclusiv sub aspectul asumării și utilizării deficitare a instrumentelor internaționale, europene și naționale existente.

| 5.1.1. | Cetățenii, dar și actorii sociali și economici au dreptul de a trăi, oriunde în Europa, într-o societate transparentă și guvernată onest, în condițiile existenței unui stat de drept. Criza financiară și a monedei euro a dus la critici tot mai numeroase din partea opiniei publice privind corupția evidentă, precum și la reducerea încrederii cetățenilor într-o guvernare democratică la nivelul UE și, prin urmare, la răspândirea euroscepticismului. Societatea civilă se așteaptă ca UE și statele membre să își intensifice eforturile de combatere a corupției și a fraudei. Factorii de decizie trebuie să convingă cetățenii de faptul că acționează în interes public. |
| --- | --- |

5.1.1.

Cetățenii, dar și actorii sociali și economici au dreptul de a trăi, oriunde în Europa, într-o societate transparentă și guvernată onest, în condițiile existenței unui stat de drept. Criza financiară și a monedei euro a dus la critici tot mai numeroase din partea opiniei publice privind corupția evidentă, precum și la reducerea încrederii cetățenilor într-o guvernare democratică la nivelul UE și, prin urmare, la răspândirea euroscepticismului. Societatea civilă se așteaptă ca UE și statele membre să își intensifice eforturile de combatere a corupției și a fraudei. Factorii de decizie trebuie să convingă cetățenii de faptul că acționează în interes public.

| 5.2. | Din aceste motive, CESE se angajează să participe la eforturile de rezolvare a problemei. Comitetul răspunde astfel dorinței Comisiei Europene de a implica societatea civilă în lupta împotriva corupției; principalul obiectiv al avizului este de a furniza o contribuție la următorul raport anticorupție al Comisiei (din 2016), precum și de a juca un rol în creșterea gradului de conștientizare, în diseminarea informațiilor și în promovarea transparenței. |
| --- | --- |

5.2.

Din aceste motive, CESE se angajează să participe la eforturile de rezolvare a problemei. Comitetul răspunde astfel dorinței Comisiei Europene de a implica societatea civilă în lupta împotriva corupției; principalul obiectiv al avizului este de a furniza o contribuție la următorul raport anticorupție al Comisiei (din 2016), precum și de a juca un rol în creșterea gradului de conștientizare, în diseminarea informațiilor și în promovarea transparenței.

| 5.3. | Corupția nu reprezintă o problemă doar sub aspectul eticii și integrității, ci și al economiei, deoarece dăunează economiei licite – definită de existența unor circumstanțe și condiții echitabile pentru comerț, investiții și concurență –, afectând, prin urmare, creșterea economică și competitivitatea. Datele Băncii Mondiale și ale Forumului Economic Mondial arată că competitivitatea economică este strâns legată de capacitatea unui guvern de a controla corupția. Studiile au arătat că combaterea cu succes a corupției în UE se reflectă foarte pregnant în ușurința cu care pot fi desfășurate activități economice, dar și că acest fenomen are un impact negativ asupra investițiilor private. |
| --- | --- |

5.3.

Corupția nu reprezintă o problemă doar sub aspectul eticii și integrității, ci și al economiei, deoarece dăunează economiei licite – definită de existența unor circumstanțe și condiții echitabile pentru comerț, investiții și concurență –, afectând, prin urmare, creșterea economică și competitivitatea. Datele Băncii Mondiale și ale Forumului Economic Mondial arată că competitivitatea economică este strâns legată de capacitatea unui guvern de a controla corupția. Studiile au arătat că combaterea cu succes a corupției în UE se reflectă foarte pregnant în ușurința cu care pot fi desfășurate activități economice, dar și că acest fenomen are un impact negativ asupra investițiilor private.

| 5.3.1. | Corupția generează costuri suplimentare pentru întreprinderi, deoarece societățile comerciale corecte riscă să piardă contracte într-un mediu afectat de corupție. Astfel, corupția reduce eficiența pieței interne și poate avea un impact negativ asupra eforturilor ce vizează îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 de creștere economică, precum și îmbunătățirea competitivității Europei pe plan mondial, diminuând astfel posibilitățile de creștere a nivelului de ocupare a forței de muncă și de bunăstare în UE și reducând competitivitatea întreprinderilor europene care operează în străinătate. |
| --- | --- |

5.3.1.

Corupția generează costuri suplimentare pentru întreprinderi, deoarece societățile comerciale corecte riscă să piardă contracte într-un mediu afectat de corupție. Astfel, corupția reduce eficiența pieței interne și poate avea un impact negativ asupra eforturilor ce vizează îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 de creștere economică, precum și îmbunătățirea competitivității Europei pe plan mondial, diminuând astfel posibilitățile de creștere a nivelului de ocupare a forței de muncă și de bunăstare în UE și reducând competitivitatea întreprinderilor europene care operează în străinătate.

| 5.3.2. | Întreprinderile care au un bilanț pozitiv în privința combaterii corupției atrag investitori. Atunci când o întreprindere este găsită vinovată de mituire sau de corupție, este pusă în joc imaginea mediului antreprenorial în ansamblu. Faptele respective nu numai că afectează reputația întreprinderii vizate, ci pun într-o lumină negativă întreg mediul de afaceri. Dar prevederile referitoare la respectarea legislației anticorupție și a cerințelor de raportare ar trebui să aibă în vedere inclusiv sarcinile administrative și financiare impuse întreprinderilor, în special IMM-urilor. |
| --- | --- |

5.3.2.

Întreprinderile care au un bilanț pozitiv în privința combaterii corupției atrag investitori. Atunci când o întreprindere este găsită vinovată de mituire sau de corupție, este pusă în joc imaginea mediului antreprenorial în ansamblu. Faptele respective nu numai că afectează reputația întreprinderii vizate, ci pun într-o lumină negativă întreg mediul de afaceri. Dar prevederile referitoare la respectarea legislației anticorupție și a cerințelor de raportare ar trebui să aibă în vedere inclusiv sarcinile administrative și financiare impuse întreprinderilor, în special IMM-urilor.

| 5.4. | Mass-media prezintă periodic rapoarte cu privire la cazuri de corupție la cel mai înalt nivel din multe state membre, dar și din lume. Corupția din mediul politic (de exemplu cea legată de numiri, de mită, de finanțarea partidelor politice și a campaniilor electorale, de aranjarea competițiilor sportive), mai ales atunci când sunt implicate autorități judiciare și polițienești, este percepută în rândul cetățenilor drept cea mai dăunătoare pentru societate. Acestui fenomen trebuie să i se pună capăt, ca și practicii larg răspândite a plăților „pe sub tejghea”, existentă în multe state membre și care afectează viața de zi cu zi a cetățenilor. Aceste fenomene din societate par să plece de la o schimbare de percepție în materie de legalitate. Respectivele probleme trebuie rezolvate, cetățenii având dreptul să beneficieze de un stat de drept, de o guvernanță corectă și de servicii publice neafectate de corupție. Este necesară o schimbare de atitudine și o cultură a transparenței, care să o înlocuiască pe cea a corupției, acolo unde aceasta există. Problema ar trebui rezolvată în principal prin legislație și prin măsuri educative și de promovare. |
| --- | --- |

5.4.

Mass-media prezintă periodic rapoarte cu privire la cazuri de corupție la cel mai înalt nivel din multe state membre, dar și din lume. Corupția din mediul politic (de exemplu cea legată de numiri, de mită, de finanțarea partidelor politice și a campaniilor electorale, de aranjarea competițiilor sportive), mai ales atunci când sunt implicate autorități judiciare și polițienești, este percepută în rândul cetățenilor drept cea mai dăunătoare pentru societate. Acestui fenomen trebuie să i se pună capăt, ca și practicii larg răspândite a plăților „pe sub tejghea”, existentă în multe state membre și care afectează viața de zi cu zi a cetățenilor. Aceste fenomene din societate par să plece de la o schimbare de percepție în materie de legalitate. Respectivele probleme trebuie rezolvate, cetățenii având dreptul să beneficieze de un stat de drept, de o guvernanță corectă și de servicii publice neafectate de corupție. Este necesară o schimbare de atitudine și o cultură a transparenței, care să o înlocuiască pe cea a corupției, acolo unde aceasta există. Problema ar trebui rezolvată în principal prin legislație și prin măsuri educative și de promovare.

| 5.5. | CESE sprijină măsurile și recomandările Comisiei Europene privind combaterea corupției, eforturile UE în materie de luptă antifraudă, precum și acțiunile Parlamentului European, în special Planul de acțiune 2014-2019 de combatere a criminalității organizate, a corupției și a spălării de bani. În plus, recomandările din rapoartele Grupului de state împotriva corupției (GRECO) al Consiliului Europei, precum și din cele ale ONU, ale OCDE și ale Curții Penale Internaționale (CPI) sunt indispensabile și ar trebui luate în considerare în procesul de consolidare a politicilor și activităților anticorupție ale UE și ale statelor sale membre. |
| --- | --- |

5.5.

CESE sprijină măsurile și recomandările Comisiei Europene privind combaterea corupției, eforturile UE în materie de luptă antifraudă, precum și acțiunile Parlamentului European, în special Planul de acțiune 2014-2019 de combatere a criminalității organizate, a corupției și a spălării de bani. În plus, recomandările din rapoartele Grupului de state împotriva corupției (GRECO) al Consiliului Europei, precum și din cele ale ONU, ale OCDE și ale Curții Penale Internaționale (CPI) sunt indispensabile și ar trebui luate în considerare în procesul de consolidare a politicilor și activităților anticorupție ale UE și ale statelor sale membre.

| 5.6. | Caracterul puternic interdependent al economiilor statelor membre, precum și creșterea în amploare și rapiditate a fluxurilor financiare transfrontaliere sporesc riscul propagării corupției în interiorul UE. Corupția a devenit un fenomen transnațional, care nu mai poate fi privit doar ca o chestiune de drept penal intern. Ea poate fi comparată cu o boală contagioasă la care nimeni nu poate fi considerat în mod automat imun și care necesită un tratament adecvat. Abordarea fragmentată din prezent trebuie înlocuită cu una mai coerentă, în vederea efectuării de progrese semnificative. Rapoartele Comisiei ar trebui să abordeze în mod corespunzător această dimensiune. Măsurile anticorupție trebuie concepute și aplicate în contextul unei Europe din ce în ce mai integrate și al unei economii globalizate. |
| --- | --- |

5.6.

Caracterul puternic interdependent al economiilor statelor membre, precum și creșterea în amploare și rapiditate a fluxurilor financiare transfrontaliere sporesc riscul propagării corupției în interiorul UE. Corupția a devenit un fenomen transnațional, care nu mai poate fi privit doar ca o chestiune de drept penal intern. Ea poate fi comparată cu o boală contagioasă la care nimeni nu poate fi considerat în mod automat imun și care necesită un tratament adecvat. Abordarea fragmentată din prezent trebuie înlocuită cu una mai coerentă, în vederea efectuării de progrese semnificative. Rapoartele Comisiei ar trebui să abordeze în mod corespunzător această dimensiune. Măsurile anticorupție trebuie concepute și aplicate în contextul unei Europe din ce în ce mai integrate și al unei economii globalizate.

| 5.6.1. | Combaterea corupției trebuie să ocupe așadar un loc mai important pe agenda UE; Uniunea ar trebui să joace un rol mai pregnant în promovarea transparenței și menținerea integrității pe piața internă, în relațiile externe, în instituțiile europene și în ceea ce privește cheltuielile. Ar trebui ca în toate politicile relevante ale UE, atât interne, cât și externe, să fie pus un accent sporit pe lupta împotriva corupției și fraudei. Întreprinderile și societatea civilă se așteaptă la o astfel de evoluție, iar avizul atrage atenția asupra necesității unui leadership și a unei coordonări eficiente din partea UE. UE are posibilitatea de a face uz de ponderea sa politică pentru a promova un spațiu paneuropean bazat pe integritate și pe standarde ridicate în materie de combatere a corupției. |
| --- | --- |

5.6.1.

Combaterea corupției trebuie să ocupe așadar un loc mai important pe agenda UE; Uniunea ar trebui să joace un rol mai pregnant în promovarea transparenței și menținerea integrității pe piața internă, în relațiile externe, în instituțiile europene și în ceea ce privește cheltuielile. Ar trebui ca în toate politicile relevante ale UE, atât interne, cât și externe, să fie pus un accent sporit pe lupta împotriva corupției și fraudei. Întreprinderile și societatea civilă se așteaptă la o astfel de evoluție, iar avizul atrage atenția asupra necesității unui leadership și a unei coordonări eficiente din partea UE. UE are posibilitatea de a face uz de ponderea sa politică pentru a promova un spațiu paneuropean bazat pe integritate și pe standarde ridicate în materie de combatere a corupției.

| 5.7. | Pentru o strategie credibilă și cuprinzătoare este nevoie nici mai mult nici mai puțin decât de un angajament explicit – un pact european anticorupție. Aceasta trebuie gestionat „de sus în jos”, dar în condițiile implicării indispensabile în acest demers a tuturor părților interesate relevante de la nivel european, național și local. |
| --- | --- |

5.7.

Pentru o strategie credibilă și cuprinzătoare este nevoie nici mai mult nici mai puțin decât de un angajament explicit – un pact european anticorupție. Aceasta trebuie gestionat „de sus în jos”, dar în condițiile implicării indispensabile în acest demers a tuturor părților interesate relevante de la nivel european, național și local.

| 5.8. | Statele membre se află în prima linie a luptei împotriva corupției și fraudei. Lor le revine responsabilitatea atât a punerii în aplicare a unor măsuri forte împotriva corupției (mai ales prin adoptarea unei legislații stricte și prin instituirea unei autorități viabile în domeniu, care să se ocupe de acest fenomen la nivelul guvernanței politice și judiciare și să lupte împotriva crimei organizate), cât și a unei participări proactive la cooperarea transnațională și la sensibilizarea publicului cu privire la combaterea corupției și a fraudei. |
| --- | --- |

5.8.

Statele membre se află în prima linie a luptei împotriva corupției și fraudei. Lor le revine responsabilitatea atât a punerii în aplicare a unor măsuri forte împotriva corupției (mai ales prin adoptarea unei legislații stricte și prin instituirea unei autorități viabile în domeniu, care să se ocupe de acest fenomen la nivelul guvernanței politice și judiciare și să lupte împotriva crimei organizate), cât și a unei participări proactive la cooperarea transnațională și la sensibilizarea publicului cu privire la combaterea corupției și a fraudei.

| 5.8.1. | Implicarea societății civile, inclusiv a întreprinderilor, a asociațiilor de întreprinderi și a partenerilor sociali în eforturile naționale de combatere a corupției este foarte importantă, mai ales cu scopul de a crește nivelul de conștientizare și de a oferi îndrumări privind modalitățile de a evita corupția, frauda și mita. Comportamentul diverselor întreprinderi și autorități are o importanță fundamentală în acest context. Forurile naționale, ca de exemplu punctele de contact naționale ale OCDE și centrele de sprijin și consultanță juridică ale Transparency International
  , ar putea și ele să joace un rol important în eforturile naționale de combatere a corupției. Mass-media ar trebui să își asume rolul și responsabilitatea majoră care îi revin în sensibilizarea opiniei publice referitor la corupție și la eforturile de combatere a acesteia în statele membre. |
| --- | --- |

5.8.1.

Implicarea societății civile, inclusiv a întreprinderilor, a asociațiilor de întreprinderi și a partenerilor sociali în eforturile naționale de combatere a corupției este foarte importantă, mai ales cu scopul de a crește nivelul de conștientizare și de a oferi îndrumări privind modalitățile de a evita corupția, frauda și mita. Comportamentul diverselor întreprinderi și autorități are o importanță fundamentală în acest context. Forurile naționale, ca de exemplu punctele de contact naționale ale OCDE și centrele de sprijin și consultanță juridică ale Transparency International
  , ar putea și ele să joace un rol important în eforturile naționale de combatere a corupției. Mass-media ar trebui să își asume rolul și responsabilitatea majoră care îi revin în sensibilizarea opiniei publice referitor la corupție și la eforturile de combatere a acesteia în statele membre.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/73

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Șansele pentru o dezvoltare pe termen lung, durabilă și inteligentă a industriei europene offshore și relația acesteia cu industriile maritime ale Uniunii Europene”

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/12)

| Raportor: | domnul Marian KRZAKLEWSKI |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul José Custódio LEIRIÃO |

Raportor:

domnul Marian KRZAKLEWSKI

Coraportor:

domnul José Custódio LEIRIÃO

La 22 ianuarie 2015, Comitetul Economic și Social European, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

„Șansele pentru o dezvoltare pe termen lung, durabilă și inteligentă a industriei europene offshore și relația acesteia cu industriile maritime ale Uniunii Europene”

(aviz din proprie inițiativă).

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI), însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 15 iulie 2015. Raportor: domnul Marian KRZAKLEWSKI, coraportor: domnul José Custódio LEIRIAO.

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 132 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Industria offshore cuprinde sectoarele generării de energie și al exploatării marine a gazului, petrolului și a mineralelor. CESE consideră că piețele legate de aceste sectoare sunt printre cele mai dinamice ca evoluție și oferă șansa unei dezvoltări pe termen lung, durabile și inteligente. |
| --- | --- |

1.1.

Industria offshore cuprinde sectoarele generării de energie și al exploatării marine a gazului, petrolului și a mineralelor. CESE consideră că piețele legate de aceste sectoare sunt printre cele mai dinamice ca evoluție și oferă șansa unei dezvoltări pe termen lung, durabile și inteligente.

| 1.2. | CESE este convins că, pentru o dezvoltare durabilă a industriei offshore este nevoie de un cadru coerent și o viziune strategică europeană, care să asigure disponibilitatea unor tehnologii avansate și a unor soluții inovatoare pentru această industrie. Tehnologiile constituie elementul central al acestor cadre strategice. |
| --- | --- |

1.2.

CESE este convins că, pentru o dezvoltare durabilă a industriei offshore este nevoie de un cadru coerent și o viziune strategică europeană, care să asigure disponibilitatea unor tehnologii avansate și a unor soluții inovatoare pentru această industrie. Tehnologiile constituie elementul central al acestor cadre strategice.

| 1.3. | Comitetul apreciază că în prezent lipsește o viziune strategică europeană de ansamblu pentru întreaga industrie offshore și pentru sectoarele componente ale acesteia. Este adevărat că Comisia și Consiliul extind pas cu pas domeniul reglementării acestei industrii, vizând în special sectorul extracției petroliere și de gaz offshore, însă din aceste măsuri nu reiese existența unei concepții coerente și integrate. |
| --- | --- |

1.3.

Comitetul apreciază că în prezent lipsește o viziune strategică europeană de ansamblu pentru întreaga industrie offshore și pentru sectoarele componente ale acesteia. Este adevărat că Comisia și Consiliul extind pas cu pas domeniul reglementării acestei industrii, vizând în special sectorul extracției petroliere și de gaz offshore, însă din aceste măsuri nu reiese existența unei concepții coerente și integrate.

| 1.4. | CESE consideră că absența unui cadru strategic pentru industria offshore este cauzată și de nivelul insuficient de cooperare între industria offshore, instituțiile europene, statele membre și organizațiile societății civile. Ca atare, Comitetul consideră că ideea sa de formulare și realizare a unei viziuni strategice europene pentru industria offshore ar permite obținerea unui nivel eficient de cooperare, cu beneficii pentru părțile interesate, printre care se numără și alte sectoare care folosesc resursele offshore, de exemplu turismul. |
| --- | --- |

1.4.

CESE consideră că absența unui cadru strategic pentru industria offshore este cauzată și de nivelul insuficient de cooperare între industria offshore, instituțiile europene, statele membre și organizațiile societății civile. Ca atare, Comitetul consideră că ideea sa de formulare și realizare a unei viziuni strategice europene pentru industria offshore ar permite obținerea unui nivel eficient de cooperare, cu beneficii pentru părțile interesate, printre care se numără și alte sectoare care folosesc resursele offshore, de exemplu turismul.

| 1.5. | Făcând referire la concluziile sale anterioare, CESE observă cu regret absența reprezentanților Comisiei, atât în cele două ședințe ale grupului de lucru, cât și în cadrul audierii publice de la Aberdeen, reuniuni care au servit la pregătirea avizului din proprie inițiativă pe tema industriei europene offshore. |
| --- | --- |

1.5.

Făcând referire la concluziile sale anterioare, CESE observă cu regret absența reprezentanților Comisiei, atât în cele două ședințe ale grupului de lucru, cât și în cadrul audierii publice de la Aberdeen, reuniuni care au servit la pregătirea avizului din proprie inițiativă pe tema industriei europene offshore.

| 1.6. | De pe urma analizei complexe a relației între industria offshore și industria maritimă europeană, Comitetul este convins că industria offshore generează impulsuri foarte puternice, adesea „verzi”, pentru întreaga industrie maritimă europeană și mai cu seamă pentru sectorul construcției și reparării navelor și cel al echipamentelor maritime. Se poate înainta ipoteza că, mulțumită cererii din industria offshore, industria navală europeană a reușit să evite pierderea masei critice, pericol cu care se confruntase până de curând. |
| --- | --- |

1.6.

De pe urma analizei complexe a relației între industria offshore și industria maritimă europeană, Comitetul este convins că industria offshore generează impulsuri foarte puternice, adesea „verzi”, pentru întreaga industrie maritimă europeană și mai cu seamă pentru sectorul construcției și reparării navelor și cel al echipamentelor maritime. Se poate înainta ipoteza că, mulțumită cererii din industria offshore, industria navală europeană a reușit să evite pierderea masei critice, pericol cu care se confruntase până de curând.

| 1.7. | Comitetul consideră că, având în vedere procesul în curs de elaborare a directivei privind siguranța în industria marină a petrolului și gazului, ar trebui ca Comisia Europeană, în colaborare cu statele membre, să elaboreze un sistem de verificare și să exploreze modalitățile de sporire a potențialului financiar al operatorilor economici din sector în vederea acoperirii măsurilor de gestionare a situațiilor ulterioare accidentelor. |
| --- | --- |

1.7.

Comitetul consideră că, având în vedere procesul în curs de elaborare a directivei privind siguranța în industria marină a petrolului și gazului, ar trebui ca Comisia Europeană, în colaborare cu statele membre, să elaboreze un sistem de verificare și să exploreze modalitățile de sporire a potențialului financiar al operatorilor economici din sector în vederea acoperirii măsurilor de gestionare a situațiilor ulterioare accidentelor.

| 1.7.1. | Trebuie pregătit și implementat un program de „cultură a siguranței” și adoptate măsuri de promovare și sprijinire a acreditării instituțiilor de formare de către întreprinderile din sectorul offshore, în scopul realizării unei formări de mai bună calitate în domeniul siguranței, care să acopere și asigurarea protecției mediului. CESE este de asemenea convins că atingerea unui nivel ridicat de siguranță în industria offshore depinde și de asigurarea unor condiții bune de muncă pe mare. |
| --- | --- |

1.7.1.

Trebuie pregătit și implementat un program de „cultură a siguranței” și adoptate măsuri de promovare și sprijinire a acreditării instituțiilor de formare de către întreprinderile din sectorul offshore, în scopul realizării unei formări de mai bună calitate în domeniul siguranței, care să acopere și asigurarea protecției mediului. CESE este de asemenea convins că atingerea unui nivel ridicat de siguranță în industria offshore depinde și de asigurarea unor condiții bune de muncă pe mare.

| 1.8. | CESE solicită ca Comisia și statele membre interesate să colaboreze cu OIM și cu partenerii sociali, luând măsuri în direcția evaluării posibilității de a se aplica condițiile Convenției privind munca în domeniul maritim (MLC) lucrătorilor angajați în industriile OO&G (offshore oil and gas – exploatarea petrolului și gazului offshore) și lucrătorilor OWE (offshore wind energy – energia eoliană offshore) în spațiul UE și în SEE. |
| --- | --- |

1.8.

CESE solicită ca Comisia și statele membre interesate să colaboreze cu OIM și cu partenerii sociali, luând măsuri în direcția evaluării posibilității de a se aplica condițiile Convenției privind munca în domeniul maritim (MLC) lucrătorilor angajați în industriile OO&G (offshore oil and gas – exploatarea petrolului și gazului offshore) și lucrătorilor OWE (offshore wind energy – energia eoliană offshore) în spațiul UE și în SEE.

| 1.9. | Comitetul consideră că Comisia și partenerii sociali sectoriali din Europa care reprezintă industria offshore ar trebui să urmeze exemplul pozitiv dat de directiva din 2009 prin care se implementează în UE Convenția privind munca în domeniul maritim, pe baza acordului sectorial european dintre Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) și Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA). |
| --- | --- |

1.9.

Comitetul consideră că Comisia și partenerii sociali sectoriali din Europa care reprezintă industria offshore ar trebui să urmeze exemplul pozitiv dat de directiva din 2009 prin care se implementează în UE Convenția privind munca în domeniul maritim, pe baza acordului sectorial european dintre Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) și Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA).

| 1.10. | În ce privește prognozele privind un deficit de lucrători calificați și de cunoștințe în industria offshore din UE și SEE, CESE consideră că acesta trebuie combătut prin asigurarea unor condiții bune de muncă (conforme normelor Convenției privind munca în domeniul maritim) și prin elaborarea unei politici de adaptare a competențelor/formării profesionale și prin încurajarea tinerilor să lucreze în sectorul maritim. |
| --- | --- |

1.10.

În ce privește prognozele privind un deficit de lucrători calificați și de cunoștințe în industria offshore din UE și SEE, CESE consideră că acesta trebuie combătut prin asigurarea unor condiții bune de muncă (conforme normelor Convenției privind munca în domeniul maritim) și prin elaborarea unei politici de adaptare a competențelor/formării profesionale și prin încurajarea tinerilor să lucreze în sectorul maritim.

| 1.11. | În domeniul industriei offshore, Comisia și statele membre ar trebui să promoveze colaborarea și parteneriatul public-privat (PPP), favorizând, printre altele, proiecte comune, garanții, condiții pentru împărțirea producției și concesiuni. Coordonarea ar trebui să vizeze cadrele juridice, amenajarea teritoriului, cercetarea geologică și protecția mediului în legătură cu problema exploatării durabile a resurselor energetice. |
| --- | --- |

1.11.

În domeniul industriei offshore, Comisia și statele membre ar trebui să promoveze colaborarea și parteneriatul public-privat (PPP), favorizând, printre altele, proiecte comune, garanții, condiții pentru împărțirea producției și concesiuni. Coordonarea ar trebui să vizeze cadrele juridice, amenajarea teritoriului, cercetarea geologică și protecția mediului în legătură cu problema exploatării durabile a resurselor energetice.

| 1.12. | CESE consideră că unul din aspectele de reglementare la nivel european a sectorului exploatărilor offshore ar trebui să îl constituie demararea de către Comisie a unui program de cercetare geologică în sens larg, cu folosirea TIC în vederea asigurării datelor pentru o exploatare mai durabilă – prezentă și viitoare – a resurselor de materii prime din mare. |
| --- | --- |

1.12.

CESE consideră că unul din aspectele de reglementare la nivel european a sectorului exploatărilor offshore ar trebui să îl constituie demararea de către Comisie a unui program de cercetare geologică în sens larg, cu folosirea TIC în vederea asigurării datelor pentru o exploatare mai durabilă – prezentă și viitoare – a resurselor de materii prime din mare.

| 1.13. | Comitetul apreciază că provocările esențiale pentru industria offshore din perspectiva concurenței globale și europene și a dispozițiilor în vigoare sunt:






  — | exploatarea la mari adâncimi, și, în ce privește energia eoliană offshore, îndreptarea către larg, la distanțe mai mari de mal, cu adâncimi mai mari; |
| --- | --- | --- |

1.13.

Comitetul apreciază că provocările esențiale pentru industria offshore din perspectiva concurenței globale și europene și a dispozițiilor în vigoare sunt:

—

exploatarea la mari adâncimi, și, în ce privește energia eoliană offshore, îndreptarea către larg, la distanțe mai mari de mal, cu adâncimi mai mari;

| — | procedurile pentru forare orizontală și fracturare hidraulică în mineritul offshore, cu îndeplinirea obligațiilor de mediu; |
| --- | --- |

—

procedurile pentru forare orizontală și fracturare hidraulică în mineritul offshore, cu îndeplinirea obligațiilor de mediu;

| — | gestionarea infrastructurii învechite a instalațiilor marine; |
| --- | --- |

—

gestionarea infrastructurii învechite a instalațiilor marine;

| — | descoperirea, inventarierea și exploatarea zăcămintelor din regiunile arctice; |
| --- | --- |

—

descoperirea, inventarierea și exploatarea zăcămintelor din regiunile arctice;

| — | răspunsul la forțele motrice „verzi” ale Convenției MARPOL și ale Convenției internaționale pentru controlul și gestionarea apelor uzate și a sedimentelor navelor, respectiv ale Directivei privind vehiculele scoase din uz. |
| --- | --- |

—

răspunsul la forțele motrice „verzi” ale Convenției MARPOL și ale Convenției internaționale pentru controlul și gestionarea apelor uzate și a sedimentelor navelor, respectiv ale Directivei privind vehiculele scoase din uz.

| 1.14. | CESE îndeamnă la colaborarea rețelei sectoarelor industriei offshore, a regiunilor de coastă și a întreprinderilor din lanțul de aprovizionare, cu centrele de cercetare și universitare în cadrul programului „Orizont 2020” și al proiectelor din domeniul „specializării inteligente”. În cadrul acestei colaborări trebuie acordată o mai mare atenție subiectelor privind inovarea și tehnologia și valorificării oportunităților oferite de Fondul european pentru investiții strategice. |
| --- | --- |

1.14.

CESE îndeamnă la colaborarea rețelei sectoarelor industriei offshore, a regiunilor de coastă și a întreprinderilor din lanțul de aprovizionare, cu centrele de cercetare și universitare în cadrul programului „Orizont 2020” și al proiectelor din domeniul „specializării inteligente”. În cadrul acestei colaborări trebuie acordată o mai mare atenție subiectelor privind inovarea și tehnologia și valorificării oportunităților oferite de Fondul european pentru investiții strategice.

| 1.14.1. | CESE solicită Comisiei să aibă în vedere o amendare a fondurilor structurale sau a planului Juncker cu scopul sprijinirii investițiilor în inovarea din industria offshore. |
| --- | --- |

1.14.1.

CESE solicită Comisiei să aibă în vedere o amendare a fondurilor structurale sau a planului Juncker cu scopul sprijinirii investițiilor în inovarea din industria offshore.

| 1.15. | Comitetul consideră că trebuie actualizată Strategia Europa 2020 (revizuită) pentru a îndeplini obiectivele Uniunii privind activitățile maritime, proiectele, mâna de lucru calificată, finanțarea și promovarea unei dezvoltări durabile, ținându-se seama de larga gamă și varietate de tipuri de activități și calificări necesare în domeniul activităților offshore. |
| --- | --- |

1.15.

Comitetul consideră că trebuie actualizată Strategia Europa 2020 (revizuită) pentru a îndeplini obiectivele Uniunii privind activitățile maritime, proiectele, mâna de lucru calificată, finanțarea și promovarea unei dezvoltări durabile, ținându-se seama de larga gamă și varietate de tipuri de activități și calificări necesare în domeniul activităților offshore.

| 1.16. | CESE solicită Comisiei Europene să promoveze o dezbatere cu privire la potențialul unei strategii specifice pentru Marea Nordului, care să țină seama de provocările de durabilitate și competitivitate cu care se confruntă industriile offshore din Europa. |
| --- | --- |

1.16.

CESE solicită Comisiei Europene să promoveze o dezbatere cu privire la potențialul unei strategii specifice pentru Marea Nordului, care să țină seama de provocările de durabilitate și competitivitate cu care se confruntă industriile offshore din Europa.

2.   Context

| 2.1. | Industria offshore cuprinde în principal: generarea de energie electrică și exploatarea marină a gazului, petrolului și a mineralelor. Dacă analizăm lanțul de aprovizionare și de servicii al industriei offshore, aceasta are relații cu următoarele ramuri ale industriei maritime: industria navală, sectorul reparațiilor, întreținerii și transformării navelor și sectorul echipării și aprovizionării navelor și a instalațiilor industriale maritime. |
| --- | --- |

2.1.

Industria offshore cuprinde în principal: generarea de energie electrică și exploatarea marină a gazului, petrolului și a mineralelor. Dacă analizăm lanțul de aprovizionare și de servicii al industriei offshore, aceasta are relații cu următoarele ramuri ale industriei maritime: industria navală, sectorul reparațiilor, întreținerii și transformării navelor și sectorul echipării și aprovizionării navelor și a instalațiilor industriale maritime.

| 2.2. | În ce privește sectoarele offshore, industria europeană deține cunoștințe deosebit de avansate, precum și un potențial uman corespunzător pentru a folosi în mod eficient avantajele rezultate din participarea la piețele conexe tuturor sectoarelor offshore. |
| --- | --- |

2.2.

În ce privește sectoarele offshore, industria europeană deține cunoștințe deosebit de avansate, precum și un potențial uman corespunzător pentru a folosi în mod eficient avantajele rezultate din participarea la piețele conexe tuturor sectoarelor offshore.

| 2.3. | În cadrul analizei situației industriei europene offshore și a evaluării șanselor acesteia de dezvoltare durabilă și pe termen lung, avizul prezintă:






  — | situația industriei petroliere și de exploatare a gazului offshore (OO&G) în context global și provocările și factorii stimulanți pentru acestea; |
| --- | --- | --- |

2.3.

În cadrul analizei situației industriei europene offshore și a evaluării șanselor acesteia de dezvoltare durabilă și pe termen lung, avizul prezintă:

—

situația industriei petroliere și de exploatare a gazului offshore (OO&G) în context global și provocările și factorii stimulanți pentru acestea;

| — | caracteristicile generale ale sectorului energiei eoliene generate pe mare din UE; |
| --- | --- |

—

caracteristicile generale ale sectorului energiei eoliene generate pe mare din UE;

| — | relațiile dintre industria maritimă europeană și industria offshore; |
| --- | --- |

—

relațiile dintre industria maritimă europeană și industria offshore;

| — | analiza necesităților de inovare și de dezvoltare durabilă în contextul provocărilor actuale și al zonelor potențiale de evoluție a industriei europene offshore; |
| --- | --- |

—

analiza necesităților de inovare și de dezvoltare durabilă în contextul provocărilor actuale și al zonelor potențiale de evoluție a industriei europene offshore;

| — | propuneri privind asigurarea dimensiunii sociale a dezvoltării durabile în industria offshore în ceea ce îi privește pe lucrători; |
| --- | --- |

—

propuneri privind asigurarea dimensiunii sociale a dezvoltării durabile în industria offshore în ceea ce îi privește pe lucrători;

| — | contextul de reglementare al UE privind industria europeană offshore; |
| --- | --- |

—

contextul de reglementare al UE privind industria europeană offshore;

| — | ideea promovării unei strategii UE pentru Marea Nordului, care să țină seama de provocările de durabilitate și competitivitate cu care se confruntă industriile offshore. |
| --- | --- |

—

ideea promovării unei strategii UE pentru Marea Nordului, care să țină seama de provocările de durabilitate și competitivitate cu care se confruntă industriile offshore.

3.   Industria de extracție a petrolului și a gazului offshore (OO&G): situația actuală a sectorului

| 3.1. | În bilanțul energetic al Europei, produsele petroliere și gazul au reprezentat în 2012 26 %, în timp ce poziția 1 era ocupată de energia nucleară – 29 %, iar sursele regenerabile de energie, inclusiv energia hidroelectrică, reprezentau 22 %. |
| --- | --- |

3.1.

În bilanțul energetic al Europei, produsele petroliere și gazul au reprezentat în 2012 26 %, în timp ce poziția 1 era ocupată de energia nucleară – 29 %, iar sursele regenerabile de energie, inclusiv energia hidroelectrică, reprezentau 22 %.

| 3.1.1. | UE este cel mai mare importator de energie din lume – importă 53 % din energia de care are nevoie, în valoare de 400 de miliarde EUR pe an. 88 % din petrol și 66 % din gaz provine din importuri, în principal din Rusia. |
| --- | --- |

3.1.1.

UE este cel mai mare importator de energie din lume – importă 53 % din energia de care are nevoie, în valoare de 400 de miliarde EUR pe an. 88 % din petrol și 66 % din gaz provine din importuri, în principal din Rusia.

| 3.2. | Problema cea mai importantă a sectorului petrolului și gazelor offshore din Europa este redată de întrebarea dacă industria tradițională OO&G din Europa va crește în contextul diversificării sale, al provocărilor generate de evoluția surselor regenerabile de energie și al gestionării eficiente a acestor schimbări în sector. |
| --- | --- |

3.2.

Problema cea mai importantă a sectorului petrolului și gazelor offshore din Europa este redată de întrebarea dacă industria tradițională OO&G din Europa va crește în contextul diversificării sale, al provocărilor generate de evoluția surselor regenerabile de energie și al gestionării eficiente a acestor schimbări în sector.

| 3.3. | Trăsăturile care caracterizează industria OO&G din Europa sunt următoarele:






  — | costuri de funcționare ridicate; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Trăsăturile care caracterizează industria OO&G din Europa sunt următoarele:

—

costuri de funcționare ridicate;

| — | riscuri ecologice ridicate și un nivel ridicat de reglementare; |
| --- | --- |

—

riscuri ecologice ridicate și un nivel ridicat de reglementare;

| — | necesitatea operării la mari adâncimi; |
| --- | --- |

—

necesitatea operării la mari adâncimi;

| — | riscuri fiscale – prețuri mici, care cauzează un risc mai mare pentru investiții; |
| --- | --- |

—

riscuri fiscale – prețuri mici, care cauzează un risc mai mare pentru investiții;

| — | potențiale probleme cu produsele ieftine din SUA. |
| --- | --- |

—

potențiale probleme cu produsele ieftine din SUA.

| 3.4. | Provocările actuale pentru industria OO&G din Europa:






  — | necesitatea studiilor seismice pentru actualizarea hărților zăcămintelor geologice; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Provocările actuale pentru industria OO&G din Europa:

—

necesitatea studiilor seismice pentru actualizarea hărților zăcămintelor geologice;

| — | absența armonizării și a schimbului de date, ceea ce reduce viteza dezvoltării; |
| --- | --- |

—

absența armonizării și a schimbului de date, ceea ce reduce viteza dezvoltării;

| — | presiunea statelor care extrag către descoperirea de noi zăcăminte; |
| --- | --- |

—

presiunea statelor care extrag către descoperirea de noi zăcăminte;

| — | problemele cu licitațiile pentru extracții, implicând companii naționale și internaționale de extracție; |
| --- | --- |

—

problemele cu licitațiile pentru extracții, implicând companii naționale și internaționale de extracție;

| — | gestionarea ciclului de viață al sectorului sub forma unor etape succesive: explorarea/dezvoltarea/FEED (1) /producția/dezmembrarea. |
| --- | --- |

—

gestionarea ciclului de viață al sectorului sub forma unor etape succesive: explorarea/dezvoltarea/FEED (1) /producția/dezmembrarea.

| 3.4.1. | Printre noile provocări care vor afecta ramura se numără:






  — | scăderea progresivă a resurselor exploatate până în prezent; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Printre noile provocări care vor afecta ramura se numără:

—

scăderea progresivă a resurselor exploatate până în prezent;

| — | căderea prețului petrolului și concurența noilor produse conexe ieftine; |
| --- | --- |

—

căderea prețului petrolului și concurența noilor produse conexe ieftine;

| — | problemele legate de antreprenoriat și de ajutorul de stat acordat noilor întreprinderi; |
| --- | --- |

—

problemele legate de antreprenoriat și de ajutorul de stat acordat noilor întreprinderi;

| — | impulsionarea creșterii prin inovație și internaționalizarea ramurii; |
| --- | --- |

—

impulsionarea creșterii prin inovație și internaționalizarea ramurii;

| — | o cerere de creștere a sectorului ca urmare a impulsurilor dinspre „economia verde”. |
| --- | --- |

—

o cerere de creștere a sectorului ca urmare a impulsurilor dinspre „economia verde”.

| 3.5. | Industria OO&G europeană merită să fie susținută, întrucât:






  — | posedă trăsăturile unei industrii de durată, reflectând contextul de reglementare al UE; |
| --- | --- | --- |

3.5.

Industria OO&G europeană merită să fie susținută, întrucât:

—

posedă trăsăturile unei industrii de durată, reflectând contextul de reglementare al UE;

| — | asigură în mod direct și indirect cca 600 000 de locuri de muncă (împreună cu Norvegia); |
| --- | --- |

—

asigură în mod direct și indirect cca 600 000 de locuri de muncă (împreună cu Norvegia);

| — | constituie unul dintre principalele impulsuri pentru industria maritimă UE; |
| --- | --- |

—

constituie unul dintre principalele impulsuri pentru industria maritimă UE;

| — | generează transformări sociale pozitive în regiuni; |
| --- | --- |

—

generează transformări sociale pozitive în regiuni;

| — | are o influență semnificativă asupra veniturilor bugetare din statele membre; |
| --- | --- |

—

are o influență semnificativă asupra veniturilor bugetare din statele membre;

| — | deține un loc de frunte în progresul inovațiilor și al tehnologiei din domeniul ingineresc; |
| --- | --- |

—

deține un loc de frunte în progresul inovațiilor și al tehnologiei din domeniul ingineresc;

| — | se caracterizează prin exporturi semnificative și tot mai mari ale întreprinderilor din lanțul de aprovizionare, ceea ce compensează potențialele pierderi de venituri din producția de combustibili. |
| --- | --- |

—

se caracterizează prin exporturi semnificative și tot mai mari ale întreprinderilor din lanțul de aprovizionare, ceea ce compensează potențialele pierderi de venituri din producția de combustibili.

| 3.6. | În momentul încheierii acordului de la Aberdeen (2) au fost prezentate rezultatele analizei SWOT a industriei OO&G, detaliate în anexă, pentru a completa propunerile prezentate în cursul discuției. |
| --- | --- |

3.6.

În momentul încheierii acordului de la Aberdeen (2) au fost prezentate rezultatele analizei SWOT a industriei OO&G, detaliate în anexă, pentru a completa propunerile prezentate în cursul discuției.

4.   Piața energiei marine în UE

| 4.1. | Pe mările din UE funcționează în prezent cca. 2 500 de turbine, cu o capacitate totală de peste 8 GW, amplasate în 11 state. Proporția UE în producția globală se ridică la aproape 90 %. La terminarea celor 12 proiecte actuale, capacitatea instalată va crește la un total de 10,9 GW. Întreaga producție eoliană reprezintă în prezent 7 % din energia din UE, din care cca. 1/7 provine din energie eoliană offshore (OWE). |
| --- | --- |

4.1.

Pe mările din UE funcționează în prezent cca. 2 500 de turbine, cu o capacitate totală de peste 8 GW, amplasate în 11 state. Proporția UE în producția globală se ridică la aproape 90 %. La terminarea celor 12 proiecte actuale, capacitatea instalată va crește la un total de 10,9 GW. Întreaga producție eoliană reprezintă în prezent 7 % din energia din UE, din care cca. 1/7 provine din energie eoliană offshore (OWE).

| 4.2. | Tendințele actuale de dezvoltare și inovare în acest sector vizează turbinele, fundațiile și instalarea la adâncimi mai mari și la distanțe mai mari de mal. |
| --- | --- |

4.2.

Tendințele actuale de dezvoltare și inovare în acest sector vizează turbinele, fundațiile și instalarea la adâncimi mai mari și la distanțe mai mari de mal.

| 4.3. | Planificarea financiară devine un instrument tot mai important pentru dezvoltarea energiei eoliene offshore. În 2014, această industrie a angajat credite fără recurs în valoare de 3,14 miliarde EUR (3), ceea ce reprezintă cel mai ridicat nivel atins în istoria sectorului. Parteneriatele financiare se dovedesc cheia succesului. |
| --- | --- |

4.3.

Planificarea financiară devine un instrument tot mai important pentru dezvoltarea energiei eoliene offshore. În 2014, această industrie a angajat credite fără recurs în valoare de 3,14 miliarde EUR (3), ceea ce reprezintă cel mai ridicat nivel atins în istoria sectorului. Parteneriatele financiare se dovedesc cheia succesului.

| 4.4. | Perspectivele pentru anii următori cuprind creșterea în continuare a capacității instalate. Cât privește viitorul mai îndepărtat, Asociația europeană pentru energie eoliană (EWEA) estimează că există deja autorizații pentru construcția a noi parcuri cu o capacitate totală de 26,4 GW, iar planurile pe termen lung menționează creșterea cu 98 GW. |
| --- | --- |

4.4.

Perspectivele pentru anii următori cuprind creșterea în continuare a capacității instalate. Cât privește viitorul mai îndepărtat, Asociația europeană pentru energie eoliană (EWEA) estimează că există deja autorizații pentru construcția a noi parcuri cu o capacitate totală de 26,4 GW, iar planurile pe termen lung menționează creșterea cu 98 GW.

| 4.5. | Conform datelor EWEA, la sfârșitul lui 2011 erau angajate în sectorul energiei eoliene în Europa 192 000 de persoane, din care cca 30-40 000 în sectorul energiei eoliene generate pe mare. |
| --- | --- |

4.5.

Conform datelor EWEA, la sfârșitul lui 2011 erau angajate în sectorul energiei eoliene în Europa 192 000 de persoane, din care cca 30-40 000 în sectorul energiei eoliene generate pe mare.

| 4.6. | Energia oceanică în UE reprezintă cca 1,5 GW de capacitate instalată (de 6 ori mai puțin decât energia eoliană generată pe mare, însă prognoza pentru 2020 este de 3,6 GW). Aceasta se compune din instalații care folosesc energia valurilor și a mareelor, precum și coeficientul de salinitate și conversia energiei termice a oceanului în energie electrică. |
| --- | --- |

4.6.

Energia oceanică în UE reprezintă cca 1,5 GW de capacitate instalată (de 6 ori mai puțin decât energia eoliană generată pe mare, însă prognoza pentru 2020 este de 3,6 GW). Aceasta se compune din instalații care folosesc energia valurilor și a mareelor, precum și coeficientul de salinitate și conversia energiei termice a oceanului în energie electrică.

5.   Relațiile economice dintre industria maritimă europeană și industria offshore

| 5.1. | În 2014, valoarea totală a comenzilor de nave s-a ridicat la 370 de miliarde USD, din care 170 de miliarde USD au reprezentat comenzi de unități offshore. Se estimează că nevoia globală de diverse tipuri de nave offshore în anii 2014-2025 se ridică la între 1 230 și 1 970 de unități. Cererea de nave industriale submarine a crescut cu 180 %, în vreme ce cererea de nave de instalare sau service pentru energia eoliană sau de unități plutitoare offshore a crescut cu între 50 și 60 %. |
| --- | --- |

5.1.

În 2014, valoarea totală a comenzilor de nave s-a ridicat la 370 de miliarde USD, din care 170 de miliarde USD au reprezentat comenzi de unități offshore. Se estimează că nevoia globală de diverse tipuri de nave offshore în anii 2014-2025 se ridică la între 1 230 și 1 970 de unități. Cererea de nave industriale submarine a crescut cu 180 %, în vreme ce cererea de nave de instalare sau service pentru energia eoliană sau de unități plutitoare offshore a crescut cu între 50 și 60 %.

| 5.2. | Pentru toate tipurile de nave se preconizează o creștere a comenzilor până în 2025 cu 3,7 %, ceea ce, în contextul frecventelor prognoze de creștere privind navele offshore, arată că industria offshore constituie și va rămâne un impuls puternic pentru producția navală. În 2014, proporția reprezentată de navele offshore în ansamblul producției de nave în Europa se ridica la 30 %. |
| --- | --- |

5.2.

Pentru toate tipurile de nave se preconizează o creștere a comenzilor până în 2025 cu 3,7 %, ceea ce, în contextul frecventelor prognoze de creștere privind navele offshore, arată că industria offshore constituie și va rămâne un impuls puternic pentru producția navală. În 2014, proporția reprezentată de navele offshore în ansamblul producției de nave în Europa se ridica la 30 %.

| 5.3. | O relație la fel de solidă cu industria offshore o are industria europeană a echipamentelor maritime, care este lider mondial al producției pentru sectorul offshore al modulelor de forare, motoarelor, vinciurilor, macaralelor și al componentelor electronice. |
| --- | --- |

5.3.

O relație la fel de solidă cu industria offshore o are industria europeană a echipamentelor maritime, care este lider mondial al producției pentru sectorul offshore al modulelor de forare, motoarelor, vinciurilor, macaralelor și al componentelor electronice.

| 5.4. | Energia eoliană generată pe mare constituie un impuls ecologic pentru industria maritimă. Potențialul global total al acesteia este estimat la peste 19 miliarde EUR între anii 2012-2022 (cca 2 miliarde EUR pe an). Aceste estimări se bazează pe numărul navelor și al echipamentelor necesare pentru construcția și exploatarea parcurilor eoliene planificate. |
| --- | --- |

5.4.

Energia eoliană generată pe mare constituie un impuls ecologic pentru industria maritimă. Potențialul global total al acesteia este estimat la peste 19 miliarde EUR între anii 2012-2022 (cca 2 miliarde EUR pe an). Aceste estimări se bazează pe numărul navelor și al echipamentelor necesare pentru construcția și exploatarea parcurilor eoliene planificate.

| 5.5. | De asemenea, se relevă un nou tip de cerere de produse și servicii în industria maritimă europeană în legătură cu consolidarea operațiilor la mai mare adâncime, în principal în sectorul OO&G, dar și în cel al energiei eoliene generate pe mare. |
| --- | --- |

5.5.

De asemenea, se relevă un nou tip de cerere de produse și servicii în industria maritimă europeană în legătură cu consolidarea operațiilor la mai mare adâncime, în principal în sectorul OO&G, dar și în cel al energiei eoliene generate pe mare.

| 5.6. | Topirea banchizelor în zonele arctice creează perspective de exploatare a resurselor, precum și a navigației în aceste zone (deși impulsurile în acest sens nu pot fi considerate întru totul „ecologice”). În această tendință se încadrează, printre altele, cererea sporită pentru construcția de spărgătoare de gheață și de nave de transport și de întreținere care să poată face față gheții. |
| --- | --- |

5.6.

Topirea banchizelor în zonele arctice creează perspective de exploatare a resurselor, precum și a navigației în aceste zone (deși impulsurile în acest sens nu pot fi considerate întru totul „ecologice”). În această tendință se încadrează, printre altele, cererea sporită pentru construcția de spărgătoare de gheață și de nave de transport și de întreținere care să poată face față gheții.

| 5.7. | Sectorul abia incipient al energiei oceanice va reprezenta la rândul lui un impuls ecologic tot mai puternic pentru industria maritimă europeană, în special pentru sectoarele asociate în cadrul SEA Europe. |
| --- | --- |

5.7.

Sectorul abia incipient al energiei oceanice va reprezenta la rândul lui un impuls ecologic tot mai puternic pentru industria maritimă europeană, în special pentru sectoarele asociate în cadrul SEA Europe.

| 5.8. | Gama produselor sectorului naval pentru industria OO&G este corelată cu ciclul de viață al acestei industrii în următoarele moduri:






  — | explorarea și exploatarea zăcămintelor generează cerere de nave auxiliare; |
| --- | --- | --- |

5.8.

Gama produselor sectorului naval pentru industria OO&G este corelată cu ciclul de viață al acestei industrii în următoarele moduri:

—

explorarea și exploatarea zăcămintelor generează cerere de nave auxiliare;

| — | cu forarea se asociază navele și unitățile de foraj offshore; |
| --- | --- |

—

cu forarea se asociază navele și unitățile de foraj offshore;

| — | gestionarea zăcămintelor generează necesitatea unor nave specializate de construcție; |
| --- | --- |

—

gestionarea zăcămintelor generează necesitatea unor nave specializate de construcție;

| — | pentru exploatarea resurselor sunt indispensabile navele sau unitățile flotante de extracție și de depozitare; |
| --- | --- |

—

pentru exploatarea resurselor sunt indispensabile navele sau unitățile flotante de extracție și de depozitare;

| — | la închiderea platformelor se folosesc nave care instalează pe ele turbine eoliene sau alte echipamente offshore. |
| --- | --- |

—

la închiderea platformelor se folosesc nave care instalează pe ele turbine eoliene sau alte echipamente offshore.

| 5.9. | Pentru a se asigura aprovizionarea viitoare cu petrol și gaz, va fi necesară creșterea semnificativă a numărului de puțuri offshore. În consecință, va exista o cerere semnificativă de module tehnice avansate pentru platforme și de reparare și transformare a diverselor tipuri de instalații și platforme de foraj offshore, servicii care constituie o sursă importantă de venituri pentru sectorul construcției și reparării navelor din UE. |
| --- | --- |

5.9.

Pentru a se asigura aprovizionarea viitoare cu petrol și gaz, va fi necesară creșterea semnificativă a numărului de puțuri offshore. În consecință, va exista o cerere semnificativă de module tehnice avansate pentru platforme și de reparare și transformare a diverselor tipuri de instalații și platforme de foraj offshore, servicii care constituie o sursă importantă de venituri pentru sectorul construcției și reparării navelor din UE.

| 5.10. | Se identifică perspective interesante în ce privește noua specialitate a producției navale – navele specializate nu numai în transportul gazului natural (FLNG), ci și în furnizarea altor servicii pentru industria petrolului și gazului offshore, inclusiv înlocuirea terminalelor portuare mobile de LNG. Facem referire în acest sens la versiunea FPSO LNG (nave care ajută la producerea, depozitarea și transportul gazului lichefiat) și FSRU (transport, depozitare și regazeificare). |
| --- | --- |

5.10.

Se identifică perspective interesante în ce privește noua specialitate a producției navale – navele specializate nu numai în transportul gazului natural (FLNG), ci și în furnizarea altor servicii pentru industria petrolului și gazului offshore, inclusiv înlocuirea terminalelor portuare mobile de LNG. Facem referire în acest sens la versiunea FPSO LNG (nave care ajută la producerea, depozitarea și transportul gazului lichefiat) și FSRU (transport, depozitare și regazeificare).

| 5.11. | Totodată, porturile europene pot beneficia de impulsul generat de industria offshore. Ne referim în acest sens la serviciile de operare a încărcăturilor și descărcare a subansamblelor pentru energia eoliană generată pe mare: segmente ale turnurilor, ale generatoarelor și elicelor rotoare, precum și a altor echipamente comandate de industria offshore. |
| --- | --- |

5.11.

Totodată, porturile europene pot beneficia de impulsul generat de industria offshore. Ne referim în acest sens la serviciile de operare a încărcăturilor și descărcare a subansamblelor pentru energia eoliană generată pe mare: segmente ale turnurilor, ale generatoarelor și elicelor rotoare, precum și a altor echipamente comandate de industria offshore.

6.   Necesitățile de inovare și de dezvoltare durabilă în contextul provocărilor actuale și al zonelor potențiale de evoluție a industriilor europene offshore

| 6.1. | În cursul ultimului deceniu, investițiile europene în inovare nu au ținut pasul cu cele ale concurenților principali (SUA). Acest lucru are consecințe în toate sectoarele industriale, ca atare și în industria OO&G. |
| --- | --- |

6.1.

În cursul ultimului deceniu, investițiile europene în inovare nu au ținut pasul cu cele ale concurenților principali (SUA). Acest lucru are consecințe în toate sectoarele industriale, ca atare și în industria OO&G.

| 6.2. | Una din principalele provocări în industria petrolului și a gazului o reprezintă asigurarea unei exploatări sigure a activelor în situația învechirii acestora. Cca 30 % din platformele active la nivel mondial operează de peste 20 de ani, multe dintre ele depășind deja perioada de funcționare pentru care au fost proiectate. |
| --- | --- |

6.2.

Una din principalele provocări în industria petrolului și a gazului o reprezintă asigurarea unei exploatări sigure a activelor în situația învechirii acestora. Cca 30 % din platformele active la nivel mondial operează de peste 20 de ani, multe dintre ele depășind deja perioada de funcționare pentru care au fost proiectate.

| 6.3. | Principalele domenii care necesită acțiuni în contextul învechirii instalațiilor din sectorul OO&G sunt:






  — | monitorizarea și înțelegerea problemei integrității materialelor; |
| --- | --- | --- |

6.3.

Principalele domenii care necesită acțiuni în contextul învechirii instalațiilor din sectorul OO&G sunt:

—

monitorizarea și înțelegerea problemei integrității materialelor;

| — | înțelegerea coroziunii sub izolație; |
| --- | --- |

—

înțelegerea coroziunii sub izolație;

| — | problema inspectării, reparării și întreținerii în contextul gestionării procesului de îmbătrânire; |
| --- | --- |

—

problema inspectării, reparării și întreținerii în contextul gestionării procesului de îmbătrânire;

| — | folosirea unor echipamente uzate. |
| --- | --- |

—

folosirea unor echipamente uzate.

| 6.4. | Creșterea sectorului depinde de tehnologiile inovatoare care au ca scop sprijinirea extracției și permiterea „extragerii ultimului strop” din instalațiile în curs de îmbătrânire și prelungirea perioadei de exploatare a câtorva poluri de producție. |
| --- | --- |

6.4.

Creșterea sectorului depinde de tehnologiile inovatoare care au ca scop sprijinirea extracției și permiterea „extragerii ultimului strop” din instalațiile în curs de îmbătrânire și prelungirea perioadei de exploatare a câtorva poluri de producție.

| 6.4.1. | Noile tehnologii joacă totodată un rol esențial în prospecțiunile și producția de la mari adâncimi, care presupun investiții de miliarde. Dezvoltarea noilor tehnologii are ca scop reducerea costurilor și a riscurilor de operare și exploatarea puțurilor în condiții de temperatură și presiune ridicată. |
| --- | --- |

6.4.1.

Noile tehnologii joacă totodată un rol esențial în prospecțiunile și producția de la mari adâncimi, care presupun investiții de miliarde. Dezvoltarea noilor tehnologii are ca scop reducerea costurilor și a riscurilor de operare și exploatarea puțurilor în condiții de temperatură și presiune ridicată.

| 6.5. | CESE consideră că Comisia ar trebui să aibă în vedere o amendare a fondurilor structurale și/sau a planului Juncker cu scopul sprijinirii investițiilor în inovarea din industria offshore, în special în domeniile:






  — | învechirii infrastructurii și asigurării continuității producției; |
| --- | --- | --- |

6.5.

CESE consideră că Comisia ar trebui să aibă în vedere o amendare a fondurilor structurale și/sau a planului Juncker cu scopul sprijinirii investițiilor în inovarea din industria offshore, în special în domeniile:

—

învechirii infrastructurii și asigurării continuității producției;

| — | noilor tehnologii care permit „stoarcerea” producției din mai vechile zăcăminte petroliere și de gaz; |
| --- | --- |

—

noilor tehnologii care permit „stoarcerea” producției din mai vechile zăcăminte petroliere și de gaz;

| — | complexității tot mai mari a puțurilor de extracție. |
| --- | --- |

—

complexității tot mai mari a puțurilor de extracție.

Noi domenii de dezvoltare

| 6.6. | Dezvoltarea exploatării gazelor de șist cu asigurarea respectării cerințelor ecologice reprezintă o opțiune tot mai atrăgătoare și pentru sectorul OO&G, datorită îmbunătățirii semnificative a tehnologiei de fracturare hidraulică a rocilor submarine. De asemenea, depozitarea CO2 în mare poate constitui un factor ecologic central pentru creșterea potențială, inclusiv pentru industria offshore, în competiția către o economie cu emisii reduse. |
| --- | --- |

6.6.

Dezvoltarea exploatării gazelor de șist cu asigurarea respectării cerințelor ecologice reprezintă o opțiune tot mai atrăgătoare și pentru sectorul OO&G, datorită îmbunătățirii semnificative a tehnologiei de fracturare hidraulică a rocilor submarine. De asemenea, depozitarea CO2 în mare poate constitui un factor ecologic central pentru creșterea potențială, inclusiv pentru industria offshore, în competiția către o economie cu emisii reduse.

| 6.7. | Alte noi domenii de dezvoltare pot fi realizarea unor platforme industriale multifuncționale în continuarea proiectelor-pilot (al 7-lea program-cadru) și construcția unor echipamente și instalații complete pentru exploatarea energiei valurilor și a mareelor oceanice. |
| --- | --- |

6.7.

Alte noi domenii de dezvoltare pot fi realizarea unor platforme industriale multifuncționale în continuarea proiectelor-pilot (al 7-lea program-cadru) și construcția unor echipamente și instalații complete pentru exploatarea energiei valurilor și a mareelor oceanice.

| 6.8. | Provocarea pentru factorii de decizie politică din UE constă în fructificarea potențialului programului Orizont 2020 de maximizare a cercetării științifice și a inovării (4) în domeniul industriei europene offshore. |
| --- | --- |

6.8.

Provocarea pentru factorii de decizie politică din UE constă în fructificarea potențialului programului Orizont 2020 de maximizare a cercetării științifice și a inovării (4) în domeniul industriei europene offshore.

7.   
  Contextul de reglementare al UE privind industriile europene offshore

| 7.1. | Activitățile sectorului industrial offshore din Europa au loc în contextul unui cadru de reglementare tot mai complex. Principalele dispoziții care afectează aceste industrii cuprind:






  — | Directiva privind emisiile industriale (DEI), Directiva privind prevenirea și controlul integrat al poluării (IPPC) și privind limitarea emisiilor în atmosferă a anumitor poluanți provenind de la instalații de ardere de dimensiuni mari (LCP); |
| --- | --- | --- |

7.1.

Activitățile sectorului industrial offshore din Europa au loc în contextul unui cadru de reglementare tot mai complex. Principalele dispoziții care afectează aceste industrii cuprind:

—

Directiva privind emisiile industriale (DEI), Directiva privind prevenirea și controlul integrat al poluării (IPPC) și privind limitarea emisiilor în atmosferă a anumitor poluanți provenind de la instalații de ardere de dimensiuni mari (LCP);

| — | Directiva privind limitarea emisiilor în atmosferă a anumitor poluanți provenind de la instalații medii de ardere (MCP), care are consecințe asupra producției de petrol și gaz; |
| --- | --- |

—

Directiva privind limitarea emisiilor în atmosferă a anumitor poluanți provenind de la instalații medii de ardere (MCP), care are consecințe asupra producției de petrol și gaz;

| — | Schema de comercializare a emisiilor (EU ETS); |
| --- | --- |

—

Schema de comercializare a emisiilor (EU ETS);

| — | Directiva privind siguranța maritimă. |
| --- | --- |

—

Directiva privind siguranța maritimă.

| 7.2. | Directiva privind siguranța în industria OO&G a intrat în vigoare în 2013 și urmează să fie încorporată în sistemele juridice naționale până în iulie 2015, industria trebuind să se adapteze la noile standarde până în iulie 2016. |
| --- | --- |

7.2.

Directiva privind siguranța în industria OO&G a intrat în vigoare în 2013 și urmează să fie încorporată în sistemele juridice naționale până în iulie 2015, industria trebuind să se adapteze la noile standarde până în iulie 2016.

| 7.2.1. | Pentru a se obține un efect global și capacitatea de a se monitoriza avariile grave din Europa, precum și din alte părți ale lumii, trebuie să existe o cooperare între Comisie, statele membre și întreprinderi specializate în următoarele domenii:






  — | publicarea unui ghid cu privire la impactul asupra riscului; |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

Pentru a se obține un efect global și capacitatea de a se monitoriza avariile grave din Europa, precum și din alte părți ale lumii, trebuie să existe o cooperare între Comisie, statele membre și întreprinderi specializate în următoarele domenii:

—

publicarea unui ghid cu privire la impactul asupra riscului;

| — | crearea unei culturi a siguranței în acest domeniu; |
| --- | --- |

—

crearea unei culturi a siguranței în acest domeniu;

| — | acreditarea instituțiilor de formare de către întreprinderile extractive pentru furnizarea unor formări mai cuprinzătoare; |
| --- | --- |

—

acreditarea instituțiilor de formare de către întreprinderile extractive pentru furnizarea unor formări mai cuprinzătoare;

| — | elaborarea unui cod de bune practici; |
| --- | --- |

—

elaborarea unui cod de bune practici;

| — | promovarea parteneriatului între investitori și statele membre; |
| --- | --- |

—

promovarea parteneriatului între investitori și statele membre;

| — | colaborarea dintre statele membre și investitori în domeniile strategice sensibile și în proiectele offshore care promovează PPP în domeniul dezvoltării durabile, precum și în ce privește impactul industriei offshore asupra altor sectoare economice, ca de pildă turismul sau pescuitul; |
| --- | --- |

—

colaborarea dintre statele membre și investitori în domeniile strategice sensibile și în proiectele offshore care promovează PPP în domeniul dezvoltării durabile, precum și în ce privește impactul industriei offshore asupra altor sectoare economice, ca de pildă turismul sau pescuitul;

| — | colaborarea în domeniul protecției infrastructurii critice offshore de amenințări teroriste și de pirateria maritimă. |
| --- | --- |

—

colaborarea în domeniul protecției infrastructurii critice offshore de amenințări teroriste și de pirateria maritimă.

| 7.3. | Reprezentanții industriei consideră în prezent că activitatea cu privire la documentul de referință (BREF) privind explorarea și producția hidrocarburilor în UE folosind fracturarea hidraulică de mare volum constituie o chestiune de reglementare deosebit de delicată. |
| --- | --- |

7.3.

Reprezentanții industriei consideră în prezent că activitatea cu privire la documentul de referință (BREF) privind explorarea și producția hidrocarburilor în UE folosind fracturarea hidraulică de mare volum constituie o chestiune de reglementare deosebit de delicată.

| 7.4. | De asemenea, în contextul impactului pe care îl are reglementarea asupra dezvoltării tuturor sectoarelor industriei offshore, este necesară respectarea celei mai recente directive (iulie 2014) de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim. |
| --- | --- |

7.4.

De asemenea, în contextul impactului pe care îl are reglementarea asupra dezvoltării tuturor sectoarelor industriei offshore, este necesară respectarea celei mai recente directive (iulie 2014) de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim.

| 7.5. | Conținutul Comunicării COM(2008) 699 privind materiile prime, care stabilește direcția către o mai mare cooperare internațională între studiile geologice naționale, în scopul sporirii bazei de cunoștințe de la nivelul UE, ar trebui să aibă la rândul său un impact indirect asupra industriei extractive offshore. |
| --- | --- |

7.5.

Conținutul Comunicării COM(2008) 699 privind materiile prime, care stabilește direcția către o mai mare cooperare internațională între studiile geologice naționale, în scopul sporirii bazei de cunoștințe de la nivelul UE, ar trebui să aibă la rândul său un impact indirect asupra industriei extractive offshore.

| 7.6. | Următoarele chestiuni de reglementare și politice, cu influență asupra întregii industrii europene offshore, nu sunt cu nimic mai puțin importante:






  — | impactul Convenției privind munca în domeniul maritim; |
| --- | --- | --- |

7.6.

Următoarele chestiuni de reglementare și politice, cu influență asupra întregii industrii europene offshore, nu sunt cu nimic mai puțin importante:

—

impactul Convenției privind munca în domeniul maritim;

| — | impactul Convenției MARPOL (limitele emisiilor de SO2 și NO2) și al Convenției privind gestionarea apelor uzate și a sedimentelor navelor. |
| --- | --- |

—

impactul Convenției MARPOL (limitele emisiilor de SO2 și NO2) și al Convenției privind gestionarea apelor uzate și a sedimentelor navelor.

8.   Care sunt posibilitățile de depășire a obstacolelor în ce privește asigurarea dimensiunii sociale a dezvoltării durabile în industria offshore în ce-i privește pe lucrători?

| 8.1. | Marea diversitate a industriei offshore europene și impactul semnificativ al globalizării asupra economiei, alături de problemele încă nerezolvate privind condițiile de concurență echitabile și dumpingul social în acest sector au dus la o situație complexă în chestiunile legate de personal. Această situație este agravată de probleme în domeniul dialogului social, al relațiilor colective de muncă și al standardelor sociale. |
| --- | --- |

8.1.

Marea diversitate a industriei offshore europene și impactul semnificativ al globalizării asupra economiei, alături de problemele încă nerezolvate privind condițiile de concurență echitabile și dumpingul social în acest sector au dus la o situație complexă în chestiunile legate de personal. Această situație este agravată de probleme în domeniul dialogului social, al relațiilor colective de muncă și al standardelor sociale.

| 8.1.1. | Aceste chestiuni ar putea fi soluționate în mod cuprinzător în temeiul Convenției privind munca în domeniul maritim din 2006 (MLC), care intră acum în vigoare și al regulamentului UE prin care aceasta va fi implementată. |
| --- | --- |

8.1.1.

Aceste chestiuni ar putea fi soluționate în mod cuprinzător în temeiul Convenției privind munca în domeniul maritim din 2006 (MLC), care intră acum în vigoare și al regulamentului UE prin care aceasta va fi implementată.

| 8.1.2. | Din păcate, șansele de aplicare pe scară largă a acestei convenții în industria offshore sunt încă limitate. Cauza este atât absența unor dispoziții precise în MLC privind lucrătorii offshore, cât și atitudinea guvernelor, a operatorilor și a proprietarilor. Această stare de fapt este înrăutățită de problemele existente în UE privind înregistrarea navelor și a instalațiilor industriale plutitoare. |
| --- | --- |

8.1.2.

Din păcate, șansele de aplicare pe scară largă a acestei convenții în industria offshore sunt încă limitate. Cauza este atât absența unor dispoziții precise în MLC privind lucrătorii offshore, cât și atitudinea guvernelor, a operatorilor și a proprietarilor. Această stare de fapt este înrăutățită de problemele existente în UE privind înregistrarea navelor și a instalațiilor industriale plutitoare.

| 8.2. | CESE consideră că Comisia și partenerii sociali sectoriali din Europa care reprezintă industria offshore ar trebui să urmeze exemplul pozitiv dat de directiva din 2008 prin care se implementează în UE Convenția privind munca în domeniul maritim, pe baza acordului sectorial european dintre ETF și ECSA. |
| --- | --- |

8.2.

CESE consideră că Comisia și partenerii sociali sectoriali din Europa care reprezintă industria offshore ar trebui să urmeze exemplul pozitiv dat de directiva din 2008 prin care se implementează în UE Convenția privind munca în domeniul maritim, pe baza acordului sectorial european dintre ETF și ECSA.

| 8.2.1. | O soluție-model ar putea fi acordul colectiv al Federației Internaționale a Lucrătorilor din Transporturi (ITF) pentru industria offshore. Implementarea acestuia este în momentul de față împiedicată de lipsa de voință a autorităților naționale, de situația privind înregistrarea navelor, de caracterul nesatisfăcător al dialogului social și de proporția mare pe piața muncii a persoanelor angajate cu contracte de mizerie sau a lucrătorilor aparent independenți. |
| --- | --- |

8.2.1.

O soluție-model ar putea fi acordul colectiv al Federației Internaționale a Lucrătorilor din Transporturi (ITF) pentru industria offshore. Implementarea acestuia este în momentul de față împiedicată de lipsa de voință a autorităților naționale, de situația privind înregistrarea navelor, de caracterul nesatisfăcător al dialogului social și de proporția mare pe piața muncii a persoanelor angajate cu contracte de mizerie sau a lucrătorilor aparent independenți.

9.   Strategia europeană pentru Marea Nordului

| 9.1. | Industria petrolului și gazelor funcționează de aproximativ 50 de ani și are o durată de viață estimată de încă 50 de ani, confruntându-se cu un mediu energetic care suferă o mutație semnificativă, sub următoarele aspecte:






  — | o proporție în creștere a energiei generate din surse regenerabile; |
| --- | --- | --- |

9.1.

Industria petrolului și gazelor funcționează de aproximativ 50 de ani și are o durată de viață estimată de încă 50 de ani, confruntându-se cu un mediu energetic care suferă o mutație semnificativă, sub următoarele aspecte:

—

o proporție în creștere a energiei generate din surse regenerabile;

| — | o proporție în creștere a energiei generate pe plan local dintr-o combinație de resurse disponibile la acest nivel; |
| --- | --- |

—

o proporție în creștere a energiei generate pe plan local dintr-o combinație de resurse disponibile la acest nivel;

| — | provocări privind capacitatea sistemului actual de transmitere de a echilibra cererea cu oferta; |
| --- | --- |

—

provocări privind capacitatea sistemului actual de transmitere de a echilibra cererea cu oferta;

| — | obiectivele 2030 în domeniul emisiilor de CO2. |
| --- | --- |

—

obiectivele 2030 în domeniul emisiilor de CO2.

Întrebarea este: poate sectorul tradițional O&G să facă față provocării majore de a-și diversifica activitățile în sectorul energiei din surse regenerabile și de a gestiona o astfel de schimbare?

| 9.2. | Comisia pentru Marea Nordului urmează să colaboreze cu Camera Lorzilor în scopul de a implica guvernul Regatului Unit în promovarea unei abordări integrate a amenajării spațiului maritim în bazinul Mării Nordului și în elaborarea unui document de comunicare și a unei strategii de identificare a beneficiilor pe care o rețea energetică a Mării Nordului le-ar avea pentru public. |
| --- | --- |

9.2.

Comisia pentru Marea Nordului urmează să colaboreze cu Camera Lorzilor în scopul de a implica guvernul Regatului Unit în promovarea unei abordări integrate a amenajării spațiului maritim în bazinul Mării Nordului și în elaborarea unui document de comunicare și a unei strategii de identificare a beneficiilor pe care o rețea energetică a Mării Nordului le-ar avea pentru public.

| 9.3. | CESE solicită Comisiei Europene să promoveze o dezbatere privind potențialul unei strategii specifice pentru Marea Nordului, care să acopere provocările pentru o industrie offshore durabilă și competitivă în Europa, vizând următoarele aspecte:






  — | produsele și proiectarea; |
| --- | --- | --- |

9.3.

CESE solicită Comisiei Europene să promoveze o dezbatere privind potențialul unei strategii specifice pentru Marea Nordului, care să acopere provocările pentru o industrie offshore durabilă și competitivă în Europa, vizând următoarele aspecte:

—

produsele și proiectarea;

| — | chestiunile sociale; |
| --- | --- |

—

chestiunile sociale;

| — | producția; |
| --- | --- |

—

producția;

| — | legislația; |
| --- | --- |

—

legislația;

| — | finanțarea. |
| --- | --- |

—

finanțarea.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  FEED (Front-End Engineering Design) – proiectarea inițială a infrastructurii inginerești.

1

Front-End Engineering Design

(2)  Liam Smyth – Camera de comerț Aberdeen & Grampian.

2

(3)  Industria eoliană europeană offshore – principalele tendințe și statistici pe 2014 (The European offshore wind industry – key trends and statistics 2014).

3

Industria eoliană europeană offshore – principalele tendințe și statistici pe 2014 (The European offshore wind industry – key trends and statistics 2014).

(4)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Inovarea în economia albastră: exploatarea potențialului mărilor și oceanelor noastre de a genera creștere economică și locuri de muncă COM(2014) 254 final (JO C 12, 15.1.2015, p. 93).

4

---

ANEXĂ

Concluziile analizei SWOT a industriei petrolului și gazului offshore din Europa

| S – Puncte forte | W – Puncte slabe |
| --- | --- |
| — | Experiența dobândită în condiții grele de operare sau la adâncimi mari |

S – Puncte forte

W – Puncte slabe

—

Experiența dobândită în condiții grele de operare sau la adâncimi mari

| — | Know-how recunoscut la nivel global |
| --- | --- |

—

Know-how recunoscut la nivel global

| — | Lucrători înalt calificați și experimentați |
| --- | --- |

—

Lucrători înalt calificați și experimentați

| — | Caracterul grupat al branșei |
| --- | --- |

—

Caracterul grupat al branșei

| — | Costurile de producție ridicate |
| --- | --- |

—

Costurile de producție ridicate

| — | Eficiența producției sub așteptări |
| --- | --- |

—

Eficiența producției sub așteptări

| — | Nesiguranța fiscală |
| --- | --- |

—

Nesiguranța fiscală

| — | Învechirea infrastructurii |
| --- | --- |

—

Învechirea infrastructurii

| — | Slaba cooperare |
| --- | --- |

—

Slaba cooperare

O – Oportunități

T – Provocări

| — | Descoperirea unor noi zăcăminte cu costuri mai scăzute de exploatare și dezvoltare |
| --- | --- |

—

Descoperirea unor noi zăcăminte cu costuri mai scăzute de exploatare și dezvoltare

| — | Exportul de produse, de echipamente și de know-how către noi piețe |
| --- | --- |

—

Exportul de produse, de echipamente și de know-how către noi piețe

| — | Cooperarea în domeniile „proiectării/standardizării comune”, al folosirii infrastructurii și al schimbului de cunoștințe |
| --- | --- |

—

Cooperarea în domeniile „proiectării/standardizării comune”, al folosirii infrastructurii și al schimbului de cunoștințe

| — | Realizarea unui acord asupra corectării nivelului de remunerare în conformitate cu principiul „revenirii cu picioarele pe pământ” |
| --- | --- |

—

Realizarea unui acord asupra corectării nivelului de remunerare în conformitate cu principiul „revenirii cu picioarele pe pământ”

| — | Folosirea programului de reindustrializare al UE |
| --- | --- |

—

Folosirea programului de reindustrializare al UE

| — | Scăderea prețului petrolului la nivel global |
| --- | --- |

—

Scăderea prețului petrolului la nivel global

| — | Reducerea numărului de locuri de muncă în acest sector ca reacție la scăderea prețului petrolului în 2014-2015 |
| --- | --- |

—

Reducerea numărului de locuri de muncă în acest sector ca reacție la scăderea prețului petrolului în 2014-2015

| — | Valul de lucrători calificați care vor atinge vârsta de pensionare în următorii 10 ani |
| --- | --- |

—

Valul de lucrători calificați care vor atinge vârsta de pensionare în următorii 10 ani

| — | Scăderea dramatică a prețurilor din pricina creșterii volumelor de extracție din nisipuri bituminoase și de gaze de șist în SUA |
| --- | --- |

—

Scăderea dramatică a prețurilor din pricina creșterii volumelor de extracție din nisipuri bituminoase și de gaze de șist în SUA

| — | Reducerea ritmului de creștere economică în Asia |
| --- | --- |

—

Reducerea ritmului de creștere economică în Asia

| — | Abordarea OPCE cu privire la limitarea producției |
| --- | --- |

—

Abordarea OPCE cu privire la limitarea producției

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/83

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Sectoarele culturale și creative – un avantaj al Europei în concurența mondială”

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/13)

| Raportor: | doamna Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Nicola KONSTANTINOU |

Raportor:

doamna Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Coraportor:

domnul Nicola KONSTANTINOU

La 22 ianuarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

„Sectoarele culturale și creative – un avantaj al Europei în concurența mondială”

(aviz din proprie inițiativă).

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI), însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 15 iulie 2015.

În cea de-a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 215 de voturi pentru, 0 voturi împotrivă și 2 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Având în vedere importanța sectoarelor culturale și creative (SCC) în PIB-ul Uniunii Europene, CESE solicită Comisiei Europene să elaboreze o strategie multianuală pentru dezvoltarea acestor sectoare. |
| --- | --- |

1.1.

Având în vedere importanța sectoarelor culturale și creative (SCC) în PIB-ul Uniunii Europene, CESE solicită Comisiei Europene să elaboreze o strategie multianuală pentru dezvoltarea acestor sectoare.

| 1.2. | În special, CESE consideră că aceste sectoare, care contribuie la influența la nivel internațional a Uniunii Europene, procesul de reflecție aflat în curs de desfășurare al Comisiei Europene referitor la comunicarea privind o nouă strategie în materie de politică comercială, preconizată pentru toamna anului 2015. |
| --- | --- |

1.2.

În special, CESE consideră că aceste sectoare, care contribuie la influența la nivel internațional a Uniunii Europene, procesul de reflecție aflat în curs de desfășurare al Comisiei Europene referitor la comunicarea privind o nouă strategie în materie de politică comercială, preconizată pentru toamna anului 2015.

| 1.3. | Având în vedere evoluția pieței forței de muncă în anumite state membre, este necesar să se țină seama într-un mod mai individualizat de nevoile lucrătorilor atipici în ceea ce privește condițiile de muncă, sănătatea și siguranța. În cadrul tradițiilor naționale, CESE susține intensificarea negocierilor colective din sectorul mass-mediei și al culturii în special. |
| --- | --- |

1.3.

Având în vedere evoluția pieței forței de muncă în anumite state membre, este necesar să se țină seama într-un mod mai individualizat de nevoile lucrătorilor atipici în ceea ce privește condițiile de muncă, sănătatea și siguranța. În cadrul tradițiilor naționale, CESE susține intensificarea negocierilor colective din sectorul mass-mediei și al culturii în special.

| 1.4. | Mai multe alte subiecte merită o atenție deosebită: adaptarea la noile nevoi ale pieței, consolidarea mobilității profesioniștilor din domeniu, instrumentele și politicile din domeniul formării și învățământului, precum și dezvoltarea finanțării participative (platformele de crowdfunding). |
| --- | --- |

1.4.

Mai multe alte subiecte merită o atenție deosebită: adaptarea la noile nevoi ale pieței, consolidarea mobilității profesioniștilor din domeniu, instrumentele și politicile din domeniul formării și învățământului, precum și dezvoltarea finanțării participative (platformele de crowdfunding).

| 1.5. | Promovarea valorilor UE, cum sunt respectul pentru demnitatea umană, libertatea, democrația, egalitatea în fața legii, protecția minorităților etc., ar trebui să fie încredințată, parțial, „creativilor”, mai în măsură să atragă publicul tânăr prin intermediul aplicațiilor, materialelor video, jocurilor, desenelor animate etc. |
| --- | --- |

1.5.

Promovarea valorilor UE, cum sunt respectul pentru demnitatea umană, libertatea, democrația, egalitatea în fața legii, protecția minorităților etc., ar trebui să fie încredințată, parțial, „creativilor”, mai în măsură să atragă publicul tânăr prin intermediul aplicațiilor, materialelor video, jocurilor, desenelor animate etc.

| 1.6. | Pentru aceste sectoare, care nu reușesc toate să „capteze” valoare, este esențială chestiunea valorificării financiare a activelor lor necorporale – portofoliile de clienți, notorietatea și reputația, mărcile comerciale, know-how-ul – care sunt durabile și constituie surse de profituri viitoare. |
| --- | --- |

1.6.

Pentru aceste sectoare, care nu reușesc toate să „capteze” valoare, este esențială chestiunea valorificării financiare a activelor lor necorporale – portofoliile de clienți, notorietatea și reputația, mărcile comerciale, know-how-ul – care sunt durabile și constituie surse de profituri viitoare.

2.   Introducere

| 2.1. | Comitetul Economic și Social European sprijină de peste 11 de ani dezvoltarea sectoarelor culturale și creative (SCC). Între 2004 și 2014, cu mult timp înainte ca Comisia Europeană să elaboreze, în 2012, comunicarea intitulată „Promovarea sectoarelor culturale și creative pentru creștere economică și crearea de locuri de muncă în Uniunea Europeană” (1), au fost adoptate o serie de avize (2). |
| --- | --- |

2.1.

Comitetul Economic și Social European sprijină de peste 11 de ani dezvoltarea sectoarelor culturale și creative (SCC). Între 2004 și 2014, cu mult timp înainte ca Comisia Europeană să elaboreze, în 2012, comunicarea intitulată „Promovarea sectoarelor culturale și creative pentru creștere economică și crearea de locuri de muncă în Uniunea Europeană” (1), au fost adoptate o serie de avize (2).

| 2.2. | Sectoarele culturale și creative se află într-o poziție strategică în interiorul societății europene, care le permite să promoveze o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii („Strategia Europa 2020”), în măsura în care s-a demonstrat (3) că una dintre caracteristicile SCC rezidă în capacitatea lor de a inova, care este mai dezvoltată decât în alte sectoare economice. |
| --- | --- |

2.2.

Sectoarele culturale și creative se află într-o poziție strategică în interiorul societății europene, care le permite să promoveze o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii („Strategia Europa 2020”), în măsura în care s-a demonstrat (3) că una dintre caracteristicile SCC rezidă în capacitatea lor de a inova, care este mai dezvoltată decât în alte sectoare economice.

| 2.3. | De asemenea, trebuie subliniată funcția specială pe care o exercită SCC în cadrul societății europene, de sprijinire a pluralismului și a diversității culturale, precum și a identității europene (4). |
| --- | --- |

2.3.

De asemenea, trebuie subliniată funcția specială pe care o exercită SCC în cadrul societății europene, de sprijinire a pluralismului și a diversității culturale, precum și a identității europene (4).

| 2.4. | În ianuarie 2015, Biroul CESE a hotărât să aprobe elaborarea unui nou aviz din proprie inițiativă privind SCC, întrucât acestea reprezintă un atu al Europei în concurența mondială. Într-adevăr, SUA, Canada și Coreea, de exemplu, elaborează strategii eficiente de mijloace persuasiune (soft power) pentru a difuza cultura și modul lor de viață și a sprijini dezvoltarea economică a întreprinderilor lor de proiectare, de producție și de distribuție a bunurilor și serviciilor cu conținut cultural. |
| --- | --- |

2.4.

În ianuarie 2015, Biroul CESE a hotărât să aprobe elaborarea unui nou aviz din proprie inițiativă privind SCC, întrucât acestea reprezintă un atu al Europei în concurența mondială. Într-adevăr, SUA, Canada și Coreea, de exemplu, elaborează strategii eficiente de mijloace persuasiune (soft power) pentru a difuza cultura și modul lor de viață și a sprijini dezvoltarea economică a întreprinderilor lor de proiectare, de producție și de distribuție a bunurilor și serviciilor cu conținut cultural.

| 2.5. | Care sunt factorii principali care explică de ce CESE dorește din nou să examineze dezvoltarea acestor sectoare? |
| --- | --- |

2.5.

Care sunt factorii principali care explică de ce CESE dorește din nou să examineze dezvoltarea acestor sectoare?

| 2.5.1. | În primul rând, ponderea lor în economia europeană este din ce în ce mai semnificativă. Având în vedere diferitele definiții existente și cele mai recente date statistice disponibile, SCC constituie unul dintre cele mai dinamice domenii ale economiei europene. Studiul consultantului TERA, care acoperă perioada 2008-2011 (5), arată că contribuția acestui tip de industrie la PIB-ul european se situează între 4,4 % (numai pentru sectoarele pur creative sau core industries) și 6,8 % (prin adăugarea sectoarelor puternic dependente de cele pur creative sau non-core industries). Contribuția lor la ocuparea forței de muncă reprezintă 8,3 milioane de locuri de muncă, adică 3,8 % din totalul populației active din UE în sectoarele pur creative (core industries) și 14 milioane de locuri de muncă prin adăugarea tuturor sectoarelor dependente (non-core industries), adică 6,5 % din populația activă totală a UE. Prin urmare, este cel de-al treilea angajator din UE, după sectorul construcțiilor și cel al băuturilor. |
| --- | --- |

2.5.1.

În primul rând, ponderea lor în economia europeană este din ce în ce mai semnificativă. Având în vedere diferitele definiții existente și cele mai recente date statistice disponibile, SCC constituie unul dintre cele mai dinamice domenii ale economiei europene. Studiul consultantului TERA, care acoperă perioada 2008-2011 (5), arată că contribuția acestui tip de industrie la PIB-ul european se situează între 4,4 % (numai pentru sectoarele pur creative sau core industries) și 6,8 % (prin adăugarea sectoarelor puternic dependente de cele pur creative sau non-core industries). Contribuția lor la ocuparea forței de muncă reprezintă 8,3 milioane de locuri de muncă, adică 3,8 % din totalul populației active din UE în sectoarele pur creative (core industries) și 14 milioane de locuri de muncă prin adăugarea tuturor sectoarelor dependente (non-core industries), adică 6,5 % din populația activă totală a UE. Prin urmare, este cel de-al treilea angajator din UE, după sectorul construcțiilor și cel al băuturilor.

| 2.5.2. | Importanța datoriei publice a determinat statele și autoritățile publice să reducă valoarea subvențiilor acordate asociațiilor culturale și muzicale, teatrelor, cinematografelor de artă, orchestrelor. Mass-media importante, cum ar fi radiodifuziunea și televiziunea cu finanțare publică, se află în dificultate în mai multe state membre, ca și presa scrisă, care traversează o criză de model economic ca urmare a revoluției digitale. |
| --- | --- |

2.5.2.

Importanța datoriei publice a determinat statele și autoritățile publice să reducă valoarea subvențiilor acordate asociațiilor culturale și muzicale, teatrelor, cinematografelor de artă, orchestrelor. Mass-media importante, cum ar fi radiodifuziunea și televiziunea cu finanțare publică, se află în dificultate în mai multe state membre, ca și presa scrisă, care traversează o criză de model economic ca urmare a revoluției digitale.

| 2.5.3. | Negocierile privind parteneriatul transatlantic (TTIP) au fost deschise în iunie 2013 și s-au desfășurat deja 9 runde de negocieri. Excepția culturală a fost recunoscută de la bun început și CESE sprijină poziția Parlamentului European exprimată în rezoluția sa din 23 mai 2013 referitoare la negocierile privind schimburile comerciale și investițiile dintre UE și Statele Unite ale Americii (6), prin care solicită „ca excluderea serviciilor cu conținut cultural și audiovizual, inclusiv online, să fie clar prevăzută în mandatul de negociere”; |
| --- | --- |

2.5.3.

Negocierile privind parteneriatul transatlantic (TTIP) au fost deschise în iunie 2013 și s-au desfășurat deja 9 runde de negocieri. Excepția culturală a fost recunoscută de la bun început și CESE sprijină poziția Parlamentului European exprimată în rezoluția sa din 23 mai 2013 referitoare la negocierile privind schimburile comerciale și investițiile dintre UE și Statele Unite ale Americii (6), prin care solicită „ca excluderea serviciilor cu conținut cultural și audiovizual, inclusiv online, să fie clar prevăzută în mandatul de negociere”;

| 2.5.4. | Programul „Europa creativă”, cu privire la care Comitetul și-a exprimat deja punctul de vedere (7), a intrat recent în vigoare și a primit un buget de 1,46 miliarde EUR pentru perioada 2014-2020. |
| --- | --- |

2.5.4.

Programul „Europa creativă”, cu privire la care Comitetul și-a exprimat deja punctul de vedere (7), a intrat recent în vigoare și a primit un buget de 1,46 miliarde EUR pentru perioada 2014-2020.

3.   Observații generale

3.1.   
  Întrebări cu privire la evoluția economică a sectorului

| 3.1.1. | Mai multe sectoare emblematice ale culturii și creativității europene au fost vulnerabilizate de criză:






  — | concertele și orchestrele de muzică clasică și folclorică; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Mai multe sectoare emblematice ale culturii și creativității europene au fost vulnerabilizate de criză:

—

concertele și orchestrele de muzică clasică și folclorică;

| — | festivalurile de teatru și de operă; |
| --- | --- |

—

festivalurile de teatru și de operă;

| — | sectorul european al benzilor desenate, care este afectat de piraterie; |
| --- | --- |

—

sectorul european al benzilor desenate, care este afectat de piraterie;

| — | activitățile de producție audiovizuală destinate posturilor publice de televiziune, care au suferit uneori reduceri semnificative ale bugetelor. |
| --- | --- |

—

activitățile de producție audiovizuală destinate posturilor publice de televiziune, care au suferit uneori reduceri semnificative ale bugetelor.

| 3.1.2. | Datele statistice ale Eurostat pentru perioada 2009-2013 indică o scădere a gradului de ocupare a forței de muncă în anumite sectoare, cum ar fi sectorul editorial în Franța (146 000 de angajați în 2009 și 112 000 în 2013), cel al activităților de programare și de turnare de filme în Polonia (25 000 de angajați în 2009 și 19 600 în 2013). |
| --- | --- |

3.1.2.

Datele statistice ale Eurostat pentru perioada 2009-2013 indică o scădere a gradului de ocupare a forței de muncă în anumite sectoare, cum ar fi sectorul editorial în Franța (146 000 de angajați în 2009 și 112 000 în 2013), cel al activităților de programare și de turnare de filme în Polonia (25 000 de angajați în 2009 și 19 600 în 2013).

| 3.1.3. | În schimb, potrivit unui raport al Fundației europene pentru îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă din Dublin [„Arts, Entertainement and Recreation: working conditions and job quality” („Arte, divertisment și recreere: condițiile de lucru și calitatea locurilor de muncă”)] (8), gradul de ocupare a forței de muncă în sectoarele de artă, divertisment și activități recreative a crescut ușor în Uniunea Europeană între 2010 și 2012: + 2 %. În anumite state membre, proporția lucrătorilor din aceste sectoare depășește în mod semnificativ media europeană (1,6 % din populația activă): în Regatul Unit și Estonia – 2,6 %, în Suedia – 2,5 % (14 % dintre întreprinderi și 8 % din PIB) și în Letonia – 2,3 %. |
| --- | --- |

3.1.3.

În schimb, potrivit unui raport al Fundației europene pentru îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă din Dublin [„Arts, Entertainement and Recreation: working conditions and job quality” („Arte, divertisment și recreere: condițiile de lucru și calitatea locurilor de muncă”)] (8), gradul de ocupare a forței de muncă în sectoarele de artă, divertisment și activități recreative a crescut ușor în Uniunea Europeană între 2010 și 2012: + 2 %. În anumite state membre, proporția lucrătorilor din aceste sectoare depășește în mod semnificativ media europeană (1,6 % din populația activă): în Regatul Unit și Estonia – 2,6 %, în Suedia – 2,5 % (14 % dintre întreprinderi și 8 % din PIB) și în Letonia – 2,3 %.

3.2.   
  O arhitectură a programului „Europa creativă 2014-2020” care ridică semne de întrebare cu privire la finanțare și la punctele de contact locale

| 3.2.1. | Întreprinderile din sectoarele creative au nevoie să recurgă la finanțare din cauza dificultății de a elabora modele de profit care să le permită „să capteze” valoare. Îndrumarea IMM-urilor în elaborarea modelelor de afaceri și a unui model de generare a veniturilor care să le permită atât să creeze, cât și „să capteze” valoare le-ar face mai puțin dependente de subvențiile publice. |
| --- | --- |

3.2.1.

Întreprinderile din sectoarele creative au nevoie să recurgă la finanțare din cauza dificultății de a elabora modele de profit care să le permită „să capteze” valoare. Îndrumarea IMM-urilor în elaborarea modelelor de afaceri și a unui model de generare a veniturilor care să le permită atât să creeze, cât și „să capteze” valoare le-ar face mai puțin dependente de subvențiile publice.

| 3.2.2. | În trecut, CESE și-a exprimat îndoiala cu privire la noul mecanism financiar conceput pentru ca IMM-urile și alți operatori să aibă mai ușor acces la finanțare. A fost subliniată lipsa de experiență în domeniul cultural a Fondului European de Investiții (FEI) (9). Însă chiar acesta este autoritatea responsabilă pentru asigurarea garanției sectoriale de 121 de milioane EUR. |
| --- | --- |

3.2.2.

În trecut, CESE și-a exprimat îndoiala cu privire la noul mecanism financiar conceput pentru ca IMM-urile și alți operatori să aibă mai ușor acces la finanțare. A fost subliniată lipsa de experiență în domeniul cultural a Fondului European de Investiții (FEI) (9). Însă chiar acesta este autoritatea responsabilă pentru asigurarea garanției sectoriale de 121 de milioane EUR.

| 3.2.3. | În cadrul programului „Europa creativă”, această garanție trebuie să aibă un efect de levier de 5,7 %, ceea ce conduce la disponibilizarea a aproximativ 700 de milioane EUR pentru o procedură de licitație și la posibilitatea de a selecționa organismele responsabile pentru consolidarea capacităților administrative legate de mecanismul de garantare. |
| --- | --- |

3.2.3.

În cadrul programului „Europa creativă”, această garanție trebuie să aibă un efect de levier de 5,7 %, ceea ce conduce la disponibilizarea a aproximativ 700 de milioane EUR pentru o procedură de licitație și la posibilitatea de a selecționa organismele responsabile pentru consolidarea capacităților administrative legate de mecanismul de garantare.

| 3.2.4. | Ar fi la fel de interesantă și diversificarea modalităților de finanțare. Sistemul „crowdfunding”, inclusiv în dimensiunea sa transfrontalieră, permite un acces mai ușor la finanțarea proiectelor și reduce riscul pentru investitori („La Tribune”, 11 februarie 2014). |
| --- | --- |

3.2.4.

Ar fi la fel de interesantă și diversificarea modalităților de finanțare. Sistemul „crowdfunding”, inclusiv în dimensiunea sa transfrontalieră, permite un acces mai ușor la finanțarea proiectelor și reduce riscul pentru investitori („La Tribune”, 11 februarie 2014).

| 3.2.5. | La un nivel mai general, problema care se pune este cea a evaluării financiare a activelor necorporale. Comisia Europeană recunoaște importanța acestor active necorporale, dar nu propune o metodă comună prin care acestor active necorporale să li se atașeze o valoare financiară. |
| --- | --- |

3.2.5.

La un nivel mai general, problema care se pune este cea a evaluării financiare a activelor necorporale. Comisia Europeană recunoaște importanța acestor active necorporale, dar nu propune o metodă comună prin care acestor active necorporale să li se atașeze o valoare financiară.

| 3.2.6. | Insuficiența punctelor de contact locale: în fiecare stat membru există de la 1 până la 4 birouri „Europa creativă”, amplasate fie în capitală, fie într-o altă metropolă. Fără îndoială, această rețea este insuficientă pentru asigurarea promovării unor programe în ansamblul regiunilor puternic structurate în jurul SCC. |
| --- | --- |

3.2.6.

Insuficiența punctelor de contact locale: în fiecare stat membru există de la 1 până la 4 birouri „Europa creativă”, amplasate fie în capitală, fie într-o altă metropolă. Fără îndoială, această rețea este insuficientă pentru asigurarea promovării unor programe în ansamblul regiunilor puternic structurate în jurul SCC.

3.3.   
  O adaptare a drepturilor de proprietate intelectuală la revoluția digitală

| 3.3.1. | Reformarea Directivei 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) privind drepturile de autor este dezbătută în prezent pe baza unei comunicări din 19 mai 2010 [COM(2010) 245 final, „O Agendă digitală pentru Europa”] și are de arbitrat teme delicate:






  — | trebuie instituit un titlu european unic al drepturilor de autor? |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Reformarea Directivei 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) privind drepturile de autor este dezbătută în prezent pe baza unei comunicări din 19 mai 2010 [COM(2010) 245 final, „O Agendă digitală pentru Europa”] și are de arbitrat teme delicate:

—

trebuie instituit un titlu european unic al drepturilor de autor?

| — | cum să se adapteze drepturile de autor, existente în forme foarte variate și complexe la nivel național, la noi forme de exprimare culturală? |
| --- | --- |

—

cum să se adapteze drepturile de autor, existente în forme foarte variate și complexe la nivel național, la noi forme de exprimare culturală?

| — | ar fi de dorit ca durata de protecție a drepturilor de autor să fie armonizată la nivelul UE? |
| --- | --- |

—

ar fi de dorit ca durata de protecție a drepturilor de autor să fie armonizată la nivelul UE?

| — | a anticipat legiuitorul revoluția imprimantei 3D? |
| --- | --- |

—

a anticipat legiuitorul revoluția imprimantei 3D?

| 3.3.2. | Un alt aspect dificil privește remunerarea autorilor și artiștilor/interpreților în ceea ce privește veniturile generate de exploatarea online a operelor și a interpretărilor. |
| --- | --- |

3.3.2.

Un alt aspect dificil privește remunerarea autorilor și artiștilor/interpreților în ceea ce privește veniturile generate de exploatarea online a operelor și a interpretărilor.

| 3.3.3. | CESE insistă asupra necesității unui regim echilibrat, care să permită o remunerare corectă și echitabilă pentru toți titularii de drepturi, în special pentru creatorii de conținut, artiștii interpreți și producători. |
| --- | --- |

3.3.3.

CESE insistă asupra necesității unui regim echilibrat, care să permită o remunerare corectă și echitabilă pentru toți titularii de drepturi, în special pentru creatorii de conținut, artiștii interpreți și producători.

| 3.3.4. | Este, de asemenea, important să fie ajutate IMM-urile/întreprinderile foarte mici/microîntreprinderile din sectoarele culturale și creative, pentru a-și proteja drepturile de proprietate intelectuală (11), în special în sectoarele modei și designului. |
| --- | --- |

3.3.4.

Este, de asemenea, important să fie ajutate IMM-urile/întreprinderile foarte mici/microîntreprinderile din sectoarele culturale și creative, pentru a-și proteja drepturile de proprietate intelectuală (11), în special în sectoarele modei și designului.

| 3.3.5. | CESE solicită, de asemenea, Comisiei Europene să dea dovadă de coerență, revizuind și Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12) privind comerțul electronic pentru a responsabiliza toate părțile interesate (actori/titulari de drepturi, furnizori de servicii de hosting, motoare de căutare pe internet, furnizori de soluții de plată etc.) în lupta împotriva pirateriei. |
| --- | --- |

3.3.5.

CESE solicită, de asemenea, Comisiei Europene să dea dovadă de coerență, revizuind și Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12) privind comerțul electronic pentru a responsabiliza toate părțile interesate (actori/titulari de drepturi, furnizori de servicii de hosting, motoare de căutare pe internet, furnizori de soluții de plată etc.) în lupta împotriva pirateriei.

4.   Observații specifice

4.1.   
  O nevoie urgentă de mecanisme de stimulare regionale

| 4.1.1. | CESE subliniază că nivelul local este cel la care se vor institui – sau nu – forme de cooperare. Trebuie insistat asupra rolului esențial al clusterelor culturale, al cartierelor creative, al locurilor de întâlnire accesibile și gratuite puse la dispoziție de orașe și regiuni, astfel cum au demonstrat mai multe mărturii (Regiunea Valonă, Regiunea Ron-Alpi) în audierea din 15 iunie 2015. În raportul lor privind reziliența SCC (13), experții din rețeaua europeană consideră că „politicile publice destinate să promoveze cultura și creativitatea par să aibă un impact mai mare la nivel subnațional”. |
| --- | --- |

4.1.1.

CESE subliniază că nivelul local este cel la care se vor institui – sau nu – forme de cooperare. Trebuie insistat asupra rolului esențial al clusterelor culturale, al cartierelor creative, al locurilor de întâlnire accesibile și gratuite puse la dispoziție de orașe și regiuni, astfel cum au demonstrat mai multe mărturii (Regiunea Valonă, Regiunea Ron-Alpi) în audierea din 15 iunie 2015. În raportul lor privind reziliența SCC (13), experții din rețeaua europeană consideră că „politicile publice destinate să promoveze cultura și creativitatea par să aibă un impact mai mare la nivel subnațional”.

| 4.1.2. | Programul anual de punere în aplicare a inițiativei „Europa creativă” prevede alocarea a 4,9 milioane EUR pentru birourile „Europa creativă”. Aceste birouri sunt prea puține și sunt amplasate în capitale sau în zone metropolitane, ceea ce nu garantează întotdeauna cea mai bună localizare în raport cu localizarea părților interesate. |
| --- | --- |

4.1.2.

Programul anual de punere în aplicare a inițiativei „Europa creativă” prevede alocarea a 4,9 milioane EUR pentru birourile „Europa creativă”. Aceste birouri sunt prea puține și sunt amplasate în capitale sau în zone metropolitane, ceea ce nu garantează întotdeauna cea mai bună localizare în raport cu localizarea părților interesate.

4.2.   
  Un răspuns necesar la situația uneori precară a lucrătorilor atipici în SCC (cu excepția industriei de lux)

| 4.2.1. | Potrivit unui raport publicat de Organizația Internațională a Muncii (OIM) în mai 2014 cu privire la relațiile de muncă în sectorul mass-mediei și sectoarelor culturale (14), aici se regăsesc:






  — | 2,3 milioane de angajați în sectoarele: editorial, al realizării de materiale video și al televiziunii; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Potrivit unui raport publicat de Organizația Internațională a Muncii (OIM) în mai 2014 cu privire la relațiile de muncă în sectorul mass-mediei și sectoarelor culturale (14), aici se regăsesc:

—

2,3 milioane de angajați în sectoarele: editorial, al realizării de materiale video și al televiziunii;

| — | 1,2 milioane de persoane în sectorul de imprimare și reproducere media; |
| --- | --- |

—

1,2 milioane de persoane în sectorul de imprimare și reproducere media;

| — | 1 milion de artiști, dintre care jumătate cu statut de lucrător care desfășoară o activitate independentă. |
| --- | --- |

—

1 milion de artiști, dintre care jumătate cu statut de lucrător care desfășoară o activitate independentă.

| 4.2.2. | În majoritatea acestor profesii și, în special, în sectoarele mass-media și cultural, așa-numitele „locuri de muncă atipice” au luat amploare în cursul ultimelor decenii, odată cu creșterea numărului de contracte de muncă cu fracțiune de normă și cu durată determinată, cu munca temporară și cu munca lucrătorilor care desfășoară activități independente, dar care sunt dependenți din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

4.2.2.

În majoritatea acestor profesii și, în special, în sectoarele mass-media și cultural, așa-numitele „locuri de muncă atipice” au luat amploare în cursul ultimelor decenii, odată cu creșterea numărului de contracte de muncă cu fracțiune de normă și cu durată determinată, cu munca temporară și cu munca lucrătorilor care desfășoară activități independente, dar care sunt dependenți din punct de vedere economic.

| 4.2.3. | CESE sprijină punctele de consens adoptate de OIM în mai 2014 (15) prin care se confirmă că „principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă se aplică tuturor lucrătorilor din sectorul mass-mediei și culturii, indiferent de natura raportului lor de muncă”. Comitetul ia act de faptul că unii lucrători din sectoarele mass-mediei și culturii nu se bucură de o protecție socială adecvată (asigurări de șomaj, pensie, securitate socială etc.) și, în unele cazuri, faptul că se recurge mai frecvent la subcontractare și că există statute foarte diferite în rândul lucrătorilor atipici din SCC poate spori riscul în materie de securitate și sănătate. |
| --- | --- |

4.2.3.

CESE sprijină punctele de consens adoptate de OIM în mai 2014 (15) prin care se confirmă că „principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă se aplică tuturor lucrătorilor din sectorul mass-mediei și culturii, indiferent de natura raportului lor de muncă”. Comitetul ia act de faptul că unii lucrători din sectoarele mass-mediei și culturii nu se bucură de o protecție socială adecvată (asigurări de șomaj, pensie, securitate socială etc.) și, în unele cazuri, faptul că se recurge mai frecvent la subcontractare și că există statute foarte diferite în rândul lucrătorilor atipici din SCC poate spori riscul în materie de securitate și sănătate.

| 4.2.4. | CESE pledează pentru o activitate mai intensă în cadrul negocierilor colective din diferitele ramuri sectoriale, în vederea îmbunătățirii condițiilor de muncă. |
| --- | --- |

4.2.4.

CESE pledează pentru o activitate mai intensă în cadrul negocierilor colective din diferitele ramuri sectoriale, în vederea îmbunătățirii condițiilor de muncă.

| 4.2.5. | CESE solicită Comisiei Europene să prezinte un pachet legislativ ambițios privind mobilitatea, care să permită o rezolvare adecvată a problemelor legate de mobilitatea în interiorul UE a personalului profesionist din SCC și să faciliteze emiterea de vize în cadrul schimburilor cu țările terțe. |
| --- | --- |

4.2.5.

CESE solicită Comisiei Europene să prezinte un pachet legislativ ambițios privind mobilitatea, care să permită o rezolvare adecvată a problemelor legate de mobilitatea în interiorul UE a personalului profesionist din SCC și să faciliteze emiterea de vize în cadrul schimburilor cu țările terțe.

4.3.   
  Schimbări preconizate în privința instrumentelor de educație și de formare profesională în SCC

| 4.3.1. | CESE a atras deja atenția asupra necesității de a se promova o mai bună cunoaștere a sectoarelor creative în programele de învățământ primar și în cele de formare profesională, în conformitate cu „Carta internațională a artizanatului artistic” (16). |
| --- | --- |

4.3.1.

CESE a atras deja atenția asupra necesității de a se promova o mai bună cunoaștere a sectoarelor creative în programele de învățământ primar și în cele de formare profesională, în conformitate cu „Carta internațională a artizanatului artistic” (16).

| 4.3.2. | Este important să se sublinieze rolul major al serviciului public de televiziune și radiodifuziune, ca vector principal de educație culturală și de difuzare a unor emisiuni cu conținut preponderent literar, istoric sau artistic. |
| --- | --- |

4.3.2.

Este important să se sublinieze rolul major al serviciului public de televiziune și radiodifuziune, ca vector principal de educație culturală și de difuzare a unor emisiuni cu conținut preponderent literar, istoric sau artistic.

| 4.3.3. | CESE consideră, de asemenea, că într-o perioadă în care modelele economice cunosc o schimbare rapidă, legată în special de schimbările în tiparele de consum, cursurile de științe economice, management și strategie ar trebui difuzate și în formele de învățământ și formare legate de sectoarele culturale și creative. Îndrumătorii și întreprinzătorii care activează în SCC trebuie să aibă și ei acces la astfel de cursuri în cadrul formării profesionale continue. |
| --- | --- |

4.3.3.

CESE consideră, de asemenea, că într-o perioadă în care modelele economice cunosc o schimbare rapidă, legată în special de schimbările în tiparele de consum, cursurile de științe economice, management și strategie ar trebui difuzate și în formele de învățământ și formare legate de sectoarele culturale și creative. Îndrumătorii și întreprinzătorii care activează în SCC trebuie să aibă și ei acces la astfel de cursuri în cadrul formării profesionale continue.

| 4.3.4. | CESE a subliniat, în mai multe avize, importanța formării cu scopul de a transmite cunoștințele rare din sfera artizanatului. Dar ceea ce este tot mai evident în mai multe state membre este decalajul tot mai mare dintre conținutul procesului de învățământ și nevoile pieței, ceea ce a determinat anumiți actori ai societății civile să se implice în formarea profesională prin crearea de instituții private sau prin înființarea, în cadrul unui parteneriat public-privat, a unor formări de scurtă durată (4 săptămâni), foarte practice, concentrate asupra unei meserii, care permit tinerilor licențiați sau nelicențiați să fie operaționali în cel mai scurt timp. |
| --- | --- |

4.3.4.

CESE a subliniat, în mai multe avize, importanța formării cu scopul de a transmite cunoștințele rare din sfera artizanatului. Dar ceea ce este tot mai evident în mai multe state membre este decalajul tot mai mare dintre conținutul procesului de învățământ și nevoile pieței, ceea ce a determinat anumiți actori ai societății civile să se implice în formarea profesională prin crearea de instituții private sau prin înființarea, în cadrul unui parteneriat public-privat, a unor formări de scurtă durată (4 săptămâni), foarte practice, concentrate asupra unei meserii, care permit tinerilor licențiați sau nelicențiați să fie operaționali în cel mai scurt timp.

| 4.3.5. | Consiliul european al competențelor în domeniul audiovizualului și spectacolelor în direct și-a început activitatea în noiembrie 2014. CESE este interesat de activitatea acestuia, care ar trebui să conducă la o mai bună anticipare a necesităților în materie de formare inițială și de formare continuă. |
| --- | --- |

4.3.5.

Consiliul european al competențelor în domeniul audiovizualului și spectacolelor în direct și-a început activitatea în noiembrie 2014. CESE este interesat de activitatea acestuia, care ar trebui să conducă la o mai bună anticipare a necesităților în materie de formare inițială și de formare continuă.

| 4.3.6. | CESE consideră că este important ca, în acest cadru, partenerii sociali și Consiliul european al competențelor să fie asociați îndeaproape la activitățile ESCO (17) (Clasificarea europeană multilingvă a aptitudinilor, competențelor, calificărilor și ocupațiilor). |
| --- | --- |

4.3.6.

CESE consideră că este important ca, în acest cadru, partenerii sociali și Consiliul european al competențelor să fie asociați îndeaproape la activitățile ESCO (17) (Clasificarea europeană multilingvă a aptitudinilor, competențelor, calificărilor și ocupațiilor).

| 4.3.7. | CESE dorește o mai bună sinergie între „Alianțele cunoașterii” din cadrul programului Erasmus+ și programul Europa creativă. |
| --- | --- |

4.3.7.

CESE dorește o mai bună sinergie între „Alianțele cunoașterii” din cadrul programului Erasmus+ și programul Europa creativă.

4.4.   
  Vigilență față de strategiile concurenților noștri la nivel mondial

| 4.4.1. | CESE solicită ca toate dimensiunile acestui sector: ocuparea forței de muncă, competențele, formarea, proprietatea intelectuală etc. să fie luate în considerare, dată fiind ponderea sa economică. În negocierile bilaterale și multilaterale în curs de desfășurare trebuie să fie integrată și dimensiunea externă. Într-adevăr, aceste bunuri și servicii cu conținut creativ și cultural important au o pondere tot mai mare în exporturile UE. Potrivit ECCIA, produsele de lux au reprezentat aproximativ 17 % din exporturile totale ale UE în 2013. |
| --- | --- |

4.4.1.

CESE solicită ca toate dimensiunile acestui sector: ocuparea forței de muncă, competențele, formarea, proprietatea intelectuală etc. să fie luate în considerare, dată fiind ponderea sa economică. În negocierile bilaterale și multilaterale în curs de desfășurare trebuie să fie integrată și dimensiunea externă. Într-adevăr, aceste bunuri și servicii cu conținut creativ și cultural important au o pondere tot mai mare în exporturile UE. Potrivit ECCIA, produsele de lux au reprezentat aproximativ 17 % din exporturile totale ale UE în 2013.

| 4.4.2. | Luarea în considerare a trăsăturilor specifice ale acestor sectoare din perspectiva conținutului implică o atenție mai mare acordată drepturilor de proprietate intelectuală și reglementării comerțului electronic. |
| --- | --- |

4.4.2.

Luarea în considerare a trăsăturilor specifice ale acestor sectoare din perspectiva conținutului implică o atenție mai mare acordată drepturilor de proprietate intelectuală și reglementării comerțului electronic.

4.5.   
  Crearea unor „povești” atractive în jurul valorilor Uniunii Europene

| 4.5.1. | Valorile Uniunii Europene merită să fie promovate și difuzate în formate atractive pe platformele de socializare. |
| --- | --- |

4.5.1.

Valorile Uniunii Europene merită să fie promovate și difuzate în formate atractive pe platformele de socializare.

| 4.5.2. | O cerere de proiecte adresată creatorilor de materiale video, graficienilor, desenatorilor, muzicienilor etc. ar permite elaborarea unor conținuturi pline de imaginație și de viață, care ar putea fi difuzate ca virale în rândul publicului tânăr. |
| --- | --- |

4.5.2.

O cerere de proiecte adresată creatorilor de materiale video, graficienilor, desenatorilor, muzicienilor etc. ar permite elaborarea unor conținuturi pline de imaginație și de viață, care ar putea fi difuzate ca virale în rândul publicului tânăr.

4.6.   
  Schimbul de idei ar trebui încurajat

| 4.6.1. | Obiectivul de a stabili și dezvolta sinergii între diferite sectoare culturale și creative face parte din cadrul conceptual al Comisiei Europene, în contextul programului Europa creativă (18). |
| --- | --- |

4.6.1.

Obiectivul de a stabili și dezvolta sinergii între diferite sectoare culturale și creative face parte din cadrul conceptual al Comisiei Europene, în contextul programului Europa creativă (18).

| 4.6.2. | Experiențe punctuale foarte încurajatoare au loc, de exemplu, între gastronomie, mediul digital și turism, între artă și sectorul produselor de lux, între cultură și turism. |
| --- | --- |

4.6.2.

Experiențe punctuale foarte încurajatoare au loc, de exemplu, între gastronomie, mediul digital și turism, între artă și sectorul produselor de lux, între cultură și turism.

| 4.6.3. | Deseori, aceste experiențe de „fertilizare încrucișată” între SCC și dintre SCC și alte sectoare nu sunt aplicabile la scară industrială, întrucât se bazează pe o înțelegere a trăsăturilor specifice fiecărui sector. |
| --- | --- |

4.6.3.

Deseori, aceste experiențe de „fertilizare încrucișată” între SCC și dintre SCC și alte sectoare nu sunt aplicabile la scară industrială, întrucât se bazează pe o înțelegere a trăsăturilor specifice fiecărui sector.

| 4.6.4. | De asemenea, „fertilizarea încrucișată” dezvoltată în sectoarele culturale și creative permite, ca urmare a progreselor tehnologice (imprimare 3D, tipărire digitală) stimularea dezvoltării unor profiluri profesionale axate pe inovare și creație, vectori de locuri de muncă pentru viitor. |
| --- | --- |

4.6.4.

De asemenea, „fertilizarea încrucișată” dezvoltată în sectoarele culturale și creative permite, ca urmare a progreselor tehnologice (imprimare 3D, tipărire digitală) stimularea dezvoltării unor profiluri profesionale axate pe inovare și creație, vectori de locuri de muncă pentru viitor.

4.7.   
  Valorificarea economică a patrimoniului arhitectural

| 4.7.1. | UE dispune de cea mai mare densitate culturală, cu 363 de situri din cele 981 de situri naturale și culturale identificate pe lista UNESCO a patrimoniului umanității. Or, s-a demonstrat că afluxul de turiști din China, Japonia, India sau SUA se explică în principal prin bogăția acestui patrimoniu (19). Orice îmbunătățire a politicii în materie de vize merită promovată, în limitele cerințelor legate de siguranță stabilite de statele membre și de țările terțe în cauză. |
| --- | --- |

4.7.1.

UE dispune de cea mai mare densitate culturală, cu 363 de situri din cele 981 de situri naturale și culturale identificate pe lista UNESCO a patrimoniului umanității. Or, s-a demonstrat că afluxul de turiști din China, Japonia, India sau SUA se explică în principal prin bogăția acestui patrimoniu (19). Orice îmbunătățire a politicii în materie de vize merită promovată, în limitele cerințelor legate de siguranță stabilite de statele membre și de țările terțe în cauză.

| 4.7.2. | Cu toate acestea, din cauza gradului ridicat de îndatorare al mai multor state membre cu o mare bogăție de monumente arhitectonice – Grecia (17), Franța (39), Italia (47) sau Spania (44) – se constată dificultăți în privința conservării și întreținerii acestui patrimoniu. Întrucât această bogăție culturală și arhitecturală europeană reprezintă un atu excepțional pentru dezvoltarea în continuare a turismului cultural, se solicită Comisiei Europene să elaboreze un inventar al situației actuale în ceea ce privește întreținerea siturilor clasificate ca monumente UNESCO situate în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

4.7.2.

Cu toate acestea, din cauza gradului ridicat de îndatorare al mai multor state membre cu o mare bogăție de monumente arhitectonice – Grecia (17), Franța (39), Italia (47) sau Spania (44) – se constată dificultăți în privința conservării și întreținerii acestui patrimoniu. Întrucât această bogăție culturală și arhitecturală europeană reprezintă un atu excepțional pentru dezvoltarea în continuare a turismului cultural, se solicită Comisiei Europene să elaboreze un inventar al situației actuale în ceea ce privește întreținerea siturilor clasificate ca monumente UNESCO situate în Uniunea Europeană.

4.8.   
  Înființarea unui forum european multilateral

| 4.8.1. | CESE a formulat deja o cerere în acest sens (20). Comitetul Regiunilor sprijină și solicită instituirea unui forum european al creativității (21). Acest forum „ar urma să aducă laolaltă grupuri de actori publici, privați și din sectorul voluntariatului, pentru a analiza modul în care Europa ar putea aplica soluții creative în cazul unor probleme locale sau europene urgente”. |
| --- | --- |

4.8.1.

CESE a formulat deja o cerere în acest sens (20). Comitetul Regiunilor sprijină și solicită instituirea unui forum european al creativității (21). Acest forum „ar urma să aducă laolaltă grupuri de actori publici, privați și din sectorul voluntariatului, pentru a analiza modul în care Europa ar putea aplica soluții creative în cazul unor probleme locale sau europene urgente”.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 537 și documentele sale de lucru privind sectoarele modei și luxului: SWD(2012) 286 și SWD(2012) 284 (JO C 198, 10.7.2013, p. 39).

1

(2)  A se vedea avizele orizontale și tematice ale CESE, printre altele: JO C 110, 9.5.2006, p. 34; JO C 108, 30.4.2004, p. 68; JO C 51, 17.2.2011, p. 43; JO C 181, 21.6.2012, p. 35; JO C 44, 11.2.2011; JO C 198, 10.7.2013, p. 14; JO C 110, 9.5.2006, p. 1; JO C 44, 11.2.2011, p. 75; JO C 451, 16.12.2014, p. 64; JO C 191, 29.6.2012, p. 18; JO C 230, 14.7.2015, p. 47.

2

(3)  A se vedea studiul British Council: „Mapping the creative industries: a toolkit”: http://creativeconomy.britishcouncil.org/media/uploads/resources/mapping_the_creative_industries_a_toolkit_2-2.pdf

3

(4)  JO C 51, 17.2.2011, p. 43.

4

(5)  TERA Consultants, „The Economic Contribution of the Creative Industries to EU GDP and Employment” („Contribuția economică a sectoarelor creative la PIB-ul UE și la ocuparea forței de muncă”), 2014.

5

(6)  P7_TA (2013)0227 punctul 11.

6

(7)  JO C 198, 10.7.2013, p. 39.

7

(8)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef1384en14.pdf

8

(9)  JO C 181, 21.6.2012, p. 35.

9

(10)  JO L 167, 22.6.2001, p. 10.

10

(11)  A se vedea Avizul CESE pe tema „Către un nou consens privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală: un plan de acțiune al UE” (JO C 230, 14.7.2015, p. 72).

11

(12)  JO L 178, 17.7.2000, p. 1.

12

(13)  http://www.eenc.info/fr/eencdocs-fr/rapports/la-resilience-de-lemploi-dans-les-secteurs-culturels-et-creatifs-sccs-pendant-la-crise/

13

(14)  Les relations d’emploi dans les industries des médias et de la culture („Relațiile de muncă în mass-media și cultură”) (mai 2014) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---sector/documents/publication/wcms_240701.pdf

14

(15)  Organizația Internațională a Muncii (OIM) GDFMCS/2014/7, forum de dialog global privind relațiile de muncă în sectorul mass-mediei și culturii, Geneva, 14–15 mai 2014, Puncte de consens.

15

(16)  A se vedea nota de subsol 4.

16

(17)  Clasificarea ESCO a fost lansată de Comisia Europeană în 2010. ESCO face parte din Strategia Europa 2020.

17

(18)  Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a programului „Europa creativă” (2014-2020) (JO L 347, 20.12.2013, p. 221).

18

(19)  JO C 44, 11.2.2011, p. 75.

19

(20)  JO C 198, 10.7.2013, p. 39.

20

(21)  JO C 218, 30.7.2013, p. 7.

21

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/89

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Programele de dezvoltare rurală – măsuri de prim ajutor sau primele semne de redresare?

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/14)

| Raportor: | domnul Tom JONES |
| --- | --- |
| Coraportor: | doamna Joana AGUDO I BATALLER |

Raportor:

domnul Tom JONES

Coraportor:

doamna Joana AGUDO I BATALLER

La 22 ianuarie 2015, Comitetul Economic și Social European, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Programe de dezvoltare rurală – măsuri de prim ajutor sau primele semne de redresare?

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 13 iulie 2015.

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 17 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 192 de voturi pentru, 3 voturi împotrivă și 10 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută angajamentul continuu al UE, al statelor membre și al regiunilor de a aborda unele dintre provocările cu care se confruntă zonele rurale printr-un program de dezvoltare rurală (PDR) de mare amploare. El recunoaște eforturile Comisiei și ale guvernelor de a elabora și de a adopta noul program. Cu toate acestea, având în vedere criza reală cu care se confruntă numeroase zone rurale defavorizate, provoacă dezamăgire întârzierea prezentării, aprobării și începerii programului în mai multe state și regiuni. Prin urmare, recomandă Comisiei ca, împreună cu autoritățile de stat și regionale, să solicite elaborarea unei analize independente a procesului, pentru a evita în viitor noi întârzieri. |
| --- | --- |

1.1.

CESE salută angajamentul continuu al UE, al statelor membre și al regiunilor de a aborda unele dintre provocările cu care se confruntă zonele rurale printr-un program de dezvoltare rurală (PDR) de mare amploare. El recunoaște eforturile Comisiei și ale guvernelor de a elabora și de a adopta noul program. Cu toate acestea, având în vedere criza reală cu care se confruntă numeroase zone rurale defavorizate, provoacă dezamăgire întârzierea prezentării, aprobării și începerii programului în mai multe state și regiuni. Prin urmare, recomandă Comisiei ca, împreună cu autoritățile de stat și regionale, să solicite elaborarea unei analize independente a procesului, pentru a evita în viitor noi întârzieri.

| 1.2. | Succesul PRD depinde de măsura în care principiul parteneriatului funcționează în mod efectiv. Este esențială responsabilitatea comună privitoare la program ce revine părților interesate de natură publică, privată, partenerilor sociali și ONG-urilor în conformitate cu obligațiile prevăzute în tratat și alte angajamente. CESE constată că în cazul programelor anterioare s-au înregistrat îmbunătățiri în privința gradului de mobilizare, dar parteneriatul cunoaște încă variații în cadrul UE. |
| --- | --- |

1.2.

Succesul PRD depinde de măsura în care principiul parteneriatului funcționează în mod efectiv. Este esențială responsabilitatea comună privitoare la program ce revine părților interesate de natură publică, privată, partenerilor sociali și ONG-urilor în conformitate cu obligațiile prevăzute în tratat și alte angajamente. CESE constată că în cazul programelor anterioare s-au înregistrat îmbunătățiri în privința gradului de mobilizare, dar parteneriatul cunoaște încă variații în cadrul UE.

| 1.3. | Rolul comitetelor de monitorizare trebuie să fie transparent. Membrii ar trebui să fie fermi în exercitarea controlului asupra obiectivelor, cu acces la orientările financiare. Componența comitetelor ar trebui să se dovedească favorabilă incluziunii, cu capacitatea de a reflecta grupuri de interese, dacă este cazul. |
| --- | --- |

1.3.

Rolul comitetelor de monitorizare trebuie să fie transparent. Membrii ar trebui să fie fermi în exercitarea controlului asupra obiectivelor, cu acces la orientările financiare. Componența comitetelor ar trebui să se dovedească favorabilă incluziunii, cu capacitatea de a reflecta grupuri de interese, dacă este cazul.

| 1.4. | În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și, în special, cu articolul 5 privind parteneriatul și guvernanța pe mai multe niveluri, CESE consideră că Comisia ar trebui să monitorizeze modul în care regulamentul este aplicat în momentul pregătirii acordurilor de parteneriat și în punerea în aplicare a programelor, inclusiv prin participarea la comitetele de monitorizare a programelor. |
| --- | --- |

1.4.

În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și, în special, cu articolul 5 privind parteneriatul și guvernanța pe mai multe niveluri, CESE consideră că Comisia ar trebui să monitorizeze modul în care regulamentul este aplicat în momentul pregătirii acordurilor de parteneriat și în punerea în aplicare a programelor, inclusiv prin participarea la comitetele de monitorizare a programelor.

| 1.5. | Gama largă de programe bazate pe nevoile și prioritățile locale este binevenită, la fel ca și utilizarea sporită a unui model de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) pentru o implicare comunitară incluzivă. Ar trebui diseminate cele mai bune practici privind metodele de lucru eficiente care fac uz de acest model. |
| --- | --- |

1.5.

Gama largă de programe bazate pe nevoile și prioritățile locale este binevenită, la fel ca și utilizarea sporită a unui model de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) pentru o implicare comunitară incluzivă. Ar trebui diseminate cele mai bune practici privind metodele de lucru eficiente care fac uz de acest model.

| 1.6. | Constrângerile bugetare implică un rol complementar neredundant pentru bugetul PAC încă neexecutat. Recomandăm utilizarea la maximum a surselor de cofinanțare guvernamentale, private și voluntare, cu un proces raționalizat pentru solicitanți. Autoritățile de management ar trebui să faciliteze accesul la fondurile din cadrul politicii de coeziune și la alte fonduri europene de investiții atunci când proiectele îndeplinesc criterii mai ample. |
| --- | --- |

1.6.

Constrângerile bugetare implică un rol complementar neredundant pentru bugetul PAC încă neexecutat. Recomandăm utilizarea la maximum a surselor de cofinanțare guvernamentale, private și voluntare, cu un proces raționalizat pentru solicitanți. Autoritățile de management ar trebui să faciliteze accesul la fondurile din cadrul politicii de coeziune și la alte fonduri europene de investiții atunci când proiectele îndeplinesc criterii mai ample.

| 1.7. | După cum s-a observat deja de către CESE (1), 15 state membre au transferat fonduri de la plățile directe către programele de dezvoltare rurală (PDR), în timp ce în alte cinci state membre transferurile s-au făcut de la pilonul al doilea la primul pilon. Ambele opțiuni sunt legitime – din moment ce sunt permise de colegiuitori – dar ele nu au aceeași valoare: PDR are ca obiectiv o dezvoltare teritorială mai echilibrată în cadrul fiecărei regiuni din UE. Se recomandă efectuarea unui studiu referitor la coerența și eficacitatea acestei flexibilități, inclusiv impactul său asupra concurenței în cadrul pieței unice. |
| --- | --- |

1.7.

După cum s-a observat deja de către CESE (1), 15 state membre au transferat fonduri de la plățile directe către programele de dezvoltare rurală (PDR), în timp ce în alte cinci state membre transferurile s-au făcut de la pilonul al doilea la primul pilon. Ambele opțiuni sunt legitime – din moment ce sunt permise de colegiuitori – dar ele nu au aceeași valoare: PDR are ca obiectiv o dezvoltare teritorială mai echilibrată în cadrul fiecărei regiuni din UE. Se recomandă efectuarea unui studiu referitor la coerența și eficacitatea acestei flexibilități, inclusiv impactul său asupra concurenței în cadrul pieței unice.

| 1.8. | Prioritizarea cheltuielilor se va diferenția foarte mult între state și regiuni. Prezentul aviz subliniază importanța dezvoltării durabile pentru activitatea economică, mediu și justiție socială, cu un accent puternic pe adăugarea de valoare resurselor solului. Recomandăm Comisiei să întreprindă o analiză intermediară a progreselor înregistrate în raport cu obiectivele corespunzătoare priorităților menționate mai sus, onorând totodată angajamentele existente. Autoritățile ar trebui să aibă posibilitatea de a efectua ajustări cu scopul de a permite unor noi proiecte să asigure succesul programului și de a trage învățămintele utile în viitor oricărei politici-cadru legate de mediul rural. |
| --- | --- |

1.8.

Prioritizarea cheltuielilor se va diferenția foarte mult între state și regiuni. Prezentul aviz subliniază importanța dezvoltării durabile pentru activitatea economică, mediu și justiție socială, cu un accent puternic pe adăugarea de valoare resurselor solului. Recomandăm Comisiei să întreprindă o analiză intermediară a progreselor înregistrate în raport cu obiectivele corespunzătoare priorităților menționate mai sus, onorând totodată angajamentele existente. Autoritățile ar trebui să aibă posibilitatea de a efectua ajustări cu scopul de a permite unor noi proiecte să asigure succesul programului și de a trage învățămintele utile în viitor oricărei politici-cadru legate de mediul rural.

| 1.9. | Există o îngrijorare gravă legată de faptul că programele de dezvoltare rurală nu vor da rezultate care să contribuie la îmbunătățirea coeziunii teritoriale. Atât în interiorul statelor și al regiunilor cât și între ele, zonele comparativ mai izolate și marginale din punct de vedere economic nu au capacitatea structurală de a valorifica fondurile și măsurile de sprijin disponibile. Este necesară mobilizarea pe termen mai lung a unor resurse mai bine focalizate, inclusiv sub forma unor acțiuni de mentorat transfrontaliere, de înfrățire, de consolidare a capacităților pentru structurile de consiliere, precum și a unor formule inovatoare de creditare și investiții destinate întreprinderilor private și sociale. |
| --- | --- |

1.9.

Există o îngrijorare gravă legată de faptul că programele de dezvoltare rurală nu vor da rezultate care să contribuie la îmbunătățirea coeziunii teritoriale. Atât în interiorul statelor și al regiunilor cât și între ele, zonele comparativ mai izolate și marginale din punct de vedere economic nu au capacitatea structurală de a valorifica fondurile și măsurile de sprijin disponibile. Este necesară mobilizarea pe termen mai lung a unor resurse mai bine focalizate, inclusiv sub forma unor acțiuni de mentorat transfrontaliere, de înfrățire, de consolidare a capacităților pentru structurile de consiliere, precum și a unor formule inovatoare de creditare și investiții destinate întreprinderilor private și sociale.

| 1.10. | Modelul LEADER, în funcțiune de mult timp, este respectat și rețelele de dezvoltare rurală finanțate de CE sunt încurajate să continue să difuzeze bunele practici. |
| --- | --- |

1.10.

Modelul LEADER, în funcțiune de mult timp, este respectat și rețelele de dezvoltare rurală finanțate de CE sunt încurajate să continue să difuzeze bunele practici.

| 1.11. | În toate programele se pune în mod clar un accent puternic pe menținerea locurilor de muncă și pe noi oportunități de ocupare a forței de muncă în zonele rurale și pe importanța investițiilor, a schimbului de cunoștințe, a formării, a mentoratului și a stabilirii unor legături mai strânse cu instituțiile de cercetare. Sunt importante măsurile de stimulare a tinerilor în direcția căutării unei perspective în zone rurale și măsurile care să ajute la integrarea tuturor persoanelor care se confruntă cu dificultăți deosebite sau au handicapuri fizice sau mentale. Sunt esențiale stimulentele financiare care să sprijine reînnoirea generațiilor. În plus, școlile și colegiile rurale trebuie să fie mai strâns legate de nevoile din zonele lor, nevoi tradiționale sau aflate în schimbare în materie de competențe. |
| --- | --- |

1.11.

În toate programele se pune în mod clar un accent puternic pe menținerea locurilor de muncă și pe noi oportunități de ocupare a forței de muncă în zonele rurale și pe importanța investițiilor, a schimbului de cunoștințe, a formării, a mentoratului și a stabilirii unor legături mai strânse cu instituțiile de cercetare. Sunt importante măsurile de stimulare a tinerilor în direcția căutării unei perspective în zone rurale și măsurile care să ajute la integrarea tuturor persoanelor care se confruntă cu dificultăți deosebite sau au handicapuri fizice sau mentale. Sunt esențiale stimulentele financiare care să sprijine reînnoirea generațiilor. În plus, școlile și colegiile rurale trebuie să fie mai strâns legate de nevoile din zonele lor, nevoi tradiționale sau aflate în schimbare în materie de competențe.

| 1.12. | Planificarea succesiunii trebuie să fie abordată combinând oportunitățile oferite de PRD privind testarea diverselor modele de întreprinderi cu normele naționale și regionale cu privire la transferurile de active. Este încurajată mobilitatea forței de muncă, cu condiția să fie susținută de o formare de calitate și de respectarea drepturilor lucrătorilor. |
| --- | --- |

1.12.

Planificarea succesiunii trebuie să fie abordată combinând oportunitățile oferite de PRD privind testarea diverselor modele de întreprinderi cu normele naționale și regionale cu privire la transferurile de active. Este încurajată mobilitatea forței de muncă, cu condiția să fie susținută de o formare de calitate și de respectarea drepturilor lucrătorilor.

| 1.13. | Ar trebui să fie vizată și sprijinită în mod specific contribuția femeilor la succesul programului. Ele au un rol esențial în menținerea prezenței populației în zonele rurale, nu numai prin diversificarea și prelucrarea produselor agricole, ci și contribuind la dezvoltarea teritorială locală prin intermediul ofertei de activități artizanale și agroturistice, dar și ca factor esențial pentru inovare. |
| --- | --- |

1.13.

Ar trebui să fie vizată și sprijinită în mod specific contribuția femeilor la succesul programului. Ele au un rol esențial în menținerea prezenței populației în zonele rurale, nu numai prin diversificarea și prelucrarea produselor agricole, ci și contribuind la dezvoltarea teritorială locală prin intermediul ofertei de activități artizanale și agroturistice, dar și ca factor esențial pentru inovare.

| 1.14. | Sunt salutate măsurile de protecție a mediului, a ecosistemelor sale și a peisajelor culturale. Sprijinul pentru produsele locale, etichetate corect, pentru turismul rural și sistemele de producție a energiei regenerabile la scară mică și comunitare ar trebui să aducă beneficii comunitare și economice durabile. Regenerarea rurală nu poate avea loc decât dacă este susținută de întreprinderi agricole, silvice și rurale eficiente și profitabile. Vor fi necesare mai multe eforturi pentru a îmbunătăți înțelegerea reciprocă dintre fermieri și proprietari de păduri, în calitatea lor de producători de alimente, de materii prime regenerabile și de bunuri de mediu și de agrement, și consumatorii proveniți dintr-o societate europeană tot mai diversă. |
| --- | --- |

1.14.

Sunt salutate măsurile de protecție a mediului, a ecosistemelor sale și a peisajelor culturale. Sprijinul pentru produsele locale, etichetate corect, pentru turismul rural și sistemele de producție a energiei regenerabile la scară mică și comunitare ar trebui să aducă beneficii comunitare și economice durabile. Regenerarea rurală nu poate avea loc decât dacă este susținută de întreprinderi agricole, silvice și rurale eficiente și profitabile. Vor fi necesare mai multe eforturi pentru a îmbunătăți înțelegerea reciprocă dintre fermieri și proprietari de păduri, în calitatea lor de producători de alimente, de materii prime regenerabile și de bunuri de mediu și de agrement, și consumatorii proveniți dintr-o societate europeană tot mai diversă.

| 1.15. | În programe, o prioritate o reprezintă soluțiile pentru impactul schimbărilor climatice asupra agriculturii și silviculturii și viceversa. Sunt binevenite proiectele de captare a dioxidului de carbon, de îmbunătățire a calității apei și a solului, de reducere a emisiilor de gaze, de îmbogățire a ecosistemelor și de dezvoltare a economiei circulare. Îmbunătățirile trebuie să fie pe termen lung și măsurate în mod științific în cadrul mai multor sisteme de agromediu și de alte tipuri, inclusiv producția integrată. |
| --- | --- |

1.15.

În programe, o prioritate o reprezintă soluțiile pentru impactul schimbărilor climatice asupra agriculturii și silviculturii și viceversa. Sunt binevenite proiectele de captare a dioxidului de carbon, de îmbunătățire a calității apei și a solului, de reducere a emisiilor de gaze, de îmbogățire a ecosistemelor și de dezvoltare a economiei circulare. Îmbunătățirile trebuie să fie pe termen lung și măsurate în mod științific în cadrul mai multor sisteme de agromediu și de alte tipuri, inclusiv producția integrată.

| 1.16. | Răspunsul dat injustiției sociale depinde de fondurile și politicile guvernamentale și ale UE, inclusiv de furnizarea unui acces mai bun la servicii de internet, de transport, de sănătate și de învățământ. |
| --- | --- |

1.16.

Răspunsul dat injustiției sociale depinde de fondurile și politicile guvernamentale și ale UE, inclusiv de furnizarea unui acces mai bun la servicii de internet, de transport, de sănătate și de învățământ.

| 1.17. | Reînnoirea economică și comunitară a satelor este esențială, iar programele de dezvoltare rurală ar trebui să fie examinate inclusiv din perspectiva caracterului lor incluziv în raport cu toți cetățenii din mediul rural. Cetățenia activă și spiritul antreprenorial sunt vitale pentru dezvoltarea durabilă a zonelor rurale. |
| --- | --- |

1.17.

Reînnoirea economică și comunitară a satelor este esențială, iar programele de dezvoltare rurală ar trebui să fie examinate inclusiv din perspectiva caracterului lor incluziv în raport cu toți cetățenii din mediul rural. Cetățenia activă și spiritul antreprenorial sunt vitale pentru dezvoltarea durabilă a zonelor rurale.

2.   Introducere

| 2.1. | Europa rurală reprezintă seva vieții tuturor cetățenilor europeni, nu doar a celor care trăiesc și muncesc acolo. Ea oferă aprovizionarea în siguranță cu alimente, lemn, minerale și surse de aprovizionare cu apă și asigură o diversitate de habitate, surse regenerabile de energie, posibilități de recreere, peisaje istorice, meșteșuguri și, mai presus de toate, cetățeni policalificați și aparținând unor culturi diverse. Aproximativ 115 milioane de persoane (23 % din cetățenii UE) sunt clasificate ca locuind în zone rurale. |
| --- | --- |

2.1.

Europa rurală reprezintă seva vieții tuturor cetățenilor europeni, nu doar a celor care trăiesc și muncesc acolo. Ea oferă aprovizionarea în siguranță cu alimente, lemn, minerale și surse de aprovizionare cu apă și asigură o diversitate de habitate, surse regenerabile de energie, posibilități de recreere, peisaje istorice, meșteșuguri și, mai presus de toate, cetățeni policalificați și aparținând unor culturi diverse. Aproximativ 115 milioane de persoane (23 % din cetățenii UE) sunt clasificate ca locuind în zone rurale.

| 2.2. | Cu toate acestea, există mari diferențe între zonele rurale din punctul de vedere al prosperității economice și coeziunii sociale. Unele sunt prospere și dinamice, altele sunt fragile, depopulate și fracturate. Multe sunt bogat înzestrate, dar au venituri reduse, fiind caracterizate de un număr mic de așezări și acces limitat la serviciile publice. Acest lucru este valabil mai ales pentru regiunile izolate, montane și insulare. Forța de atracție a orașelor acționează neîncetat asupra activității economice și sociale moderne. Din acest motiv, este dificil pentru guverne să asigure durabilitatea comunităților rurale, în special dacă pun în aplicare soluții urbane inadecvate. Mobilitatea și libera circulație a persoanelor sunt principii esențiale ale Uniunii Europene. Cu toate acestea, ele au și consecințe nedorite pentru cele mai sărace regiuni rurale, întrucât prea mulți cetățeni, în special tineri, le părăsesc definitiv în anticiparea unor perspective mai bune de trai. |
| --- | --- |

2.2.

Cu toate acestea, există mari diferențe între zonele rurale din punctul de vedere al prosperității economice și coeziunii sociale. Unele sunt prospere și dinamice, altele sunt fragile, depopulate și fracturate. Multe sunt bogat înzestrate, dar au venituri reduse, fiind caracterizate de un număr mic de așezări și acces limitat la serviciile publice. Acest lucru este valabil mai ales pentru regiunile izolate, montane și insulare. Forța de atracție a orașelor acționează neîncetat asupra activității economice și sociale moderne. Din acest motiv, este dificil pentru guverne să asigure durabilitatea comunităților rurale, în special dacă pun în aplicare soluții urbane inadecvate. Mobilitatea și libera circulație a persoanelor sunt principii esențiale ale Uniunii Europene. Cu toate acestea, ele au și consecințe nedorite pentru cele mai sărace regiuni rurale, întrucât prea mulți cetățeni, în special tineri, le părăsesc definitiv în anticiparea unor perspective mai bune de trai.

| 2.3. | Europa are nevoie de o viziune care să restabilească încrederea în bunăstarea zonelor rurale, care să se bazeze pe creștere verde, pe promovarea economiei circulare, pe o mai bună înțelegere a necesităților colective și pe servicii de sprijin mai inteligente. Prezentul aviz urmărește să abordeze motivul pentru care există diferențe între ratele de succes și care sunt perspectivele de îmbunătățiri reale în cursul noului program de finanțare. Se trag învățături pentru cei trei piloni ai dezvoltării durabile (economic, de mediu și de justiție socială)? Există un sentiment real de asumare a responsabilității și de parteneriat între toate părțile interesate? |
| --- | --- |

2.3.

Europa are nevoie de o viziune care să restabilească încrederea în bunăstarea zonelor rurale, care să se bazeze pe creștere verde, pe promovarea economiei circulare, pe o mai bună înțelegere a necesităților colective și pe servicii de sprijin mai inteligente. Prezentul aviz urmărește să abordeze motivul pentru care există diferențe între ratele de succes și care sunt perspectivele de îmbunătățiri reale în cursul noului program de finanțare. Se trag învățături pentru cei trei piloni ai dezvoltării durabile (economic, de mediu și de justiție socială)? Există un sentiment real de asumare a responsabilității și de parteneriat între toate părțile interesate?

3.   Observații generale

| 3.1. | Statele membre și regiunile aplică numeroase măsuri de reechilibrare a oportunităților economice între zonele rurale și cele urbane și de coeziune socială, iar UE, prin primul și cel de al doilea pilon al PAC [Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 și, respectiv, Regulamentul (UE) nr. 1305/2013], precum și prin fondurile structurale/de coeziune, face eforturi continue pentru a inversa declinul, deși cu succese limitate și neuniforme. Sprijinul acordat în prezent de UE pentru dezvoltarea zonelor rurale, finanțat de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, este estimat înainte de transferul între piloni la 95,6 miliarde EUR, ceea ce reprezintă 23 % din bugetul PAC. |
| --- | --- |

3.1.

Statele membre și regiunile aplică numeroase măsuri de reechilibrare a oportunităților economice între zonele rurale și cele urbane și de coeziune socială, iar UE, prin primul și cel de al doilea pilon al PAC [Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 și, respectiv, Regulamentul (UE) nr. 1305/2013], precum și prin fondurile structurale/de coeziune, face eforturi continue pentru a inversa declinul, deși cu succese limitate și neuniforme. Sprijinul acordat în prezent de UE pentru dezvoltarea zonelor rurale, finanțat de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, este estimat înainte de transferul între piloni la 95,6 miliarde EUR, ceea ce reprezintă 23 % din bugetul PAC.

| 3.2. | Programele din perioada 2014-2020 se bazează pe ani de experiență legată de ceea ce funcționează și ce nu. Comisia sprijină Rețeaua europeană pentru dezvoltare rurală (REDR) și Parteneriatul european pentru inovare privind productivitatea și sustenabilitatea agriculturii (PEI-agri) pentru a promova bunele practici și soluțiile inovatoare și CESE recomandă ca lucrările să fie intensificate la toate nivelurile. S-ar putea trage învățăminte și din cele mai bune practici ale altor furnizori de fonduri. |
| --- | --- |

3.2.

Programele din perioada 2014-2020 se bazează pe ani de experiență legată de ceea ce funcționează și ce nu. Comisia sprijină Rețeaua europeană pentru dezvoltare rurală (REDR) și Parteneriatul european pentru inovare privind productivitatea și sustenabilitatea agriculturii (PEI-agri) pentru a promova bunele practici și soluțiile inovatoare și CESE recomandă ca lucrările să fie intensificate la toate nivelurile. S-ar putea trage învățăminte și din cele mai bune practici ale altor furnizori de fonduri.

| 3.3. | Deși bugetele sunt mai mici decât alte bugete ale UE, ele pot fi folosite inteligent și extinse cu ajutorul unor surse de cofinanțare guvernamentale și de altă natură. Programele trebuie să completeze resursele primului pilon și să fie legate de alte surse de finanțare, după caz, într-o infrastructură fără obstacole birocratice, care să permită solicitanților să primească o reacție rapidă, precum și activități de mentorat din partea agențiilor de consiliere și a autorităților locale responsabile cu planificarea. |
| --- | --- |

3.3.

Deși bugetele sunt mai mici decât alte bugete ale UE, ele pot fi folosite inteligent și extinse cu ajutorul unor surse de cofinanțare guvernamentale și de altă natură. Programele trebuie să completeze resursele primului pilon și să fie legate de alte surse de finanțare, după caz, într-o infrastructură fără obstacole birocratice, care să permită solicitanților să primească o reacție rapidă, precum și activități de mentorat din partea agențiilor de consiliere și a autorităților locale responsabile cu planificarea.

| 3.4. | Componentele programelor sunt suficient de flexibile și locale pentru a porni de la necesitățile reale ale comunităților. Modelul LEADER, cu grupuri de acțiune locală, aduce o asumare comună a responsabilității și rezultate pozitive, acolo unde funcționează cu maximum de eficiență și eficacitate. Asistența tehnică pentru toate părțile interesate, împreună cu programele de mentorat și pregătire, este esențială în toate proiectele și inițiativele. |
| --- | --- |

3.4.

Componentele programelor sunt suficient de flexibile și locale pentru a porni de la necesitățile reale ale comunităților. Modelul LEADER, cu grupuri de acțiune locală, aduce o asumare comună a responsabilității și rezultate pozitive, acolo unde funcționează cu maximum de eficiență și eficacitate. Asistența tehnică pentru toate părțile interesate, împreună cu programele de mentorat și pregătire, este esențială în toate proiectele și inițiativele.

| 3.5. | Cu toate acestea, zonele cele mai defavorizate se străduiesc să obțină îmbunătățiri reale din programele pe termen scurt, având în vedere lipsa de resurse economice, infrastructura deficitară, lipsa de experiență în conducerea comunității și accesul mai limitat la alte investiții. Pentru o mai bună coeziune teritorială, ar trebui să se acorde acestor domenii o atenție mai mare decât au primit cadrul fostului obiectiv 1 din programele de fonduri structurale/de coeziune. |
| --- | --- |

3.5.

Cu toate acestea, zonele cele mai defavorizate se străduiesc să obțină îmbunătățiri reale din programele pe termen scurt, având în vedere lipsa de resurse economice, infrastructura deficitară, lipsa de experiență în conducerea comunității și accesul mai limitat la alte investiții. Pentru o mai bună coeziune teritorială, ar trebui să se acorde acestor domenii o atenție mai mare decât au primit cadrul fostului obiectiv 1 din programele de fonduri structurale/de coeziune.

| 3.6. | Pentru perioada 2014-2020, Comisia a emis noi regulamente financiare, care ar trebui să fie clar înțelese și puse în aplicare de autoritățile de management, precum și de comitetele de monitorizare, fără a spori sarcinile administrative pentru candidații la finanțare de proiecte. În această privință, Curtea de Conturi Europeană, în rapoartele (2) sale privind perioada de programare 2007-2013 și cadrul juridic 2014-2020, a făcut propuneri care urmăresc să asigure creșterea rentabilității. |
| --- | --- |

3.6.

Pentru perioada 2014-2020, Comisia a emis noi regulamente financiare, care ar trebui să fie clar înțelese și puse în aplicare de autoritățile de management, precum și de comitetele de monitorizare, fără a spori sarcinile administrative pentru candidații la finanțare de proiecte. În această privință, Curtea de Conturi Europeană, în rapoartele (2) sale privind perioada de programare 2007-2013 și cadrul juridic 2014-2020, a făcut propuneri care urmăresc să asigure creșterea rentabilității.

| 3.7. | Pentru multe din noile programe au existat întârzieri semnificative în procesul de elaborare și aprobare, în ciuda promisiunilor de simplificare. Acest lucru este deosebit de regretabil având în vedere situația alarmantă din multe dintre cele mai sărace zone rurale și dorința ca aceste programe să contribuie la combaterea șomajului în rândul tinerilor, a nivelului scăzut al veniturilor, a slabei calități a serviciilor publice, precum și a impactului schimbărilor climatice. Până în mai 2015, aproximativ 57 % (3) din programele regionale și naționale încă nu fuseseră aprobate, deși se speră că acest proces poate fi finalizat până la sfârșitul anului. |
| --- | --- |

3.7.

Pentru multe din noile programe au existat întârzieri semnificative în procesul de elaborare și aprobare, în ciuda promisiunilor de simplificare. Acest lucru este deosebit de regretabil având în vedere situația alarmantă din multe dintre cele mai sărace zone rurale și dorința ca aceste programe să contribuie la combaterea șomajului în rândul tinerilor, a nivelului scăzut al veniturilor, a slabei calități a serviciilor publice, precum și a impactului schimbărilor climatice. Până în mai 2015, aproximativ 57 % (3) din programele regionale și naționale încă nu fuseseră aprobate, deși se speră că acest proces poate fi finalizat până la sfârșitul anului.

4.   Consultarea și implicarea părților interesate

| 4.1. | CESE subliniază importanța punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime. Comitetul subliniază importanța deosebită a articolului 5 pentru parteneriat și guvernanța pe mai multe niveluri, care prevede includerea altor autorități publice, a partenerilor economici și sociali și a altor organizații care reprezintă societatea civilă. Astfel, Comisia ar trebui să monitorizeze modul în care regulamentul este aplicat în momentul pregătirii acordurilor de parteneriat și în punerea în aplicare a programelor, inclusiv prin participarea la comitetele de monitorizare a programelor. |
| --- | --- |

4.1.

CESE subliniază importanța punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime. Comitetul subliniază importanța deosebită a articolului 5 pentru parteneriat și guvernanța pe mai multe niveluri, care prevede includerea altor autorități publice, a partenerilor economici și sociali și a altor organizații care reprezintă societatea civilă. Astfel, Comisia ar trebui să monitorizeze modul în care regulamentul este aplicat în momentul pregătirii acordurilor de parteneriat și în punerea în aplicare a programelor, inclusiv prin participarea la comitetele de monitorizare a programelor.

| 4.2. | Prezentul aviz analizează gradul de mobilizare în pregătirea programelor de dezvoltare rurală, deși concluziile sale sunt limitate de numărul mic și de aria restrânsă de acoperire geografică a programelor aprobate. Au fost organizate trei audieri (4), împreună cu un chestionar difuzat pe scară mai largă. Primele răspunsuri arată că între guverne și organizațiile neguvernamentale există un proces de mobilizare reciprocă variabil din punct de vedere teritorial, dar mai bun și mai matur decât în cazul programelor anterioare. Cu toate acestea, ar trebui făcute mai multe eforturi pentru a disemina cele mai bune practici de mobilizare, inclusiv o mai intensă utilizare a tehnologiei comunicațiilor pentru dialogul permanent. Cu toate acestea, dialogul variază considerabil în cadrul statelor și al regiunilor. Acordurile de parteneriat pot fi pur formale, metodologia DLRC se adoptă doar în anumite domenii și consultarea cu adevărat incluzivă se încheie mai aproape de începutul decât de sfârșitul procesului (5). Sunt disponibile exemple de bune practici și ele se găsesc adesea în cazurile în care o mobilizare asemănătoare a dus la rezultate mai bune cu alte inițiative politice (6). |
| --- | --- |

4.2.

Prezentul aviz analizează gradul de mobilizare în pregătirea programelor de dezvoltare rurală, deși concluziile sale sunt limitate de numărul mic și de aria restrânsă de acoperire geografică a programelor aprobate. Au fost organizate trei audieri (4), împreună cu un chestionar difuzat pe scară mai largă. Primele răspunsuri arată că între guverne și organizațiile neguvernamentale există un proces de mobilizare reciprocă variabil din punct de vedere teritorial, dar mai bun și mai matur decât în cazul programelor anterioare. Cu toate acestea, ar trebui făcute mai multe eforturi pentru a disemina cele mai bune practici de mobilizare, inclusiv o mai intensă utilizare a tehnologiei comunicațiilor pentru dialogul permanent. Cu toate acestea, dialogul variază considerabil în cadrul statelor și al regiunilor. Acordurile de parteneriat pot fi pur formale, metodologia DLRC se adoptă doar în anumite domenii și consultarea cu adevărat incluzivă se încheie mai aproape de începutul decât de sfârșitul procesului (5). Sunt disponibile exemple de bune practici și ele se găsesc adesea în cazurile în care o mobilizare asemănătoare a dus la rezultate mai bune cu alte inițiative politice (6).

| 4.3. | Guvernele lucrând izolat nu pot aduce schimbări reale necesare dinamizării zonelor rurale. Ele pot oferi cadrul legislativ și de planificare, responsabilitatea democratică, îmbunătățirea serviciilor publice și finanțare cu efect catalizator. Însă cele care produc în beneficiul populației și al mediului sunt în principal întreprinderile private, angajații calificați și întreprinderile sociale și comunitare. Pentru a avea disponibilitatea de a investi timp și resurse, cetățenii trebuie să fie convinși de faptul că poate fi realizată o viziune comună pentru un viitor rural mai bun și că aceasta nu va fi împiedicată de procese îndelungate de punere în aplicare. |
| --- | --- |

4.3.

Guvernele lucrând izolat nu pot aduce schimbări reale necesare dinamizării zonelor rurale. Ele pot oferi cadrul legislativ și de planificare, responsabilitatea democratică, îmbunătățirea serviciilor publice și finanțare cu efect catalizator. Însă cele care produc în beneficiul populației și al mediului sunt în principal întreprinderile private, angajații calificați și întreprinderile sociale și comunitare. Pentru a avea disponibilitatea de a investi timp și resurse, cetățenii trebuie să fie convinși de faptul că poate fi realizată o viziune comună pentru un viitor rural mai bun și că aceasta nu va fi împiedicată de procese îndelungate de punere în aplicare.

| 4.4. | Pentru a avea succes, partenerii economici și sociali au nevoie de resurse pentru a colabora permanent cu membrii lor și cu guvernele. Deoarece planurile variază și evoluează, trebuie să existe un sentiment mai puternic de asumare comună a responsabilității de a pune în aplicare politicile. Comitetele de monitorizare trebuie să fie alcătuite din membri cu competențe foarte diverse, care să fie informați și să poată exercita o supraveghere reală. CESE se angajează să faciliteze dezvoltarea unor modele de parteneriat mai strâns cu partenerii sociali și civili (7). |
| --- | --- |

4.4.

Pentru a avea succes, partenerii economici și sociali au nevoie de resurse pentru a colabora permanent cu membrii lor și cu guvernele. Deoarece planurile variază și evoluează, trebuie să existe un sentiment mai puternic de asumare comună a responsabilității de a pune în aplicare politicile. Comitetele de monitorizare trebuie să fie alcătuite din membri cu competențe foarte diverse, care să fie informați și să poată exercita o supraveghere reală. CESE se angajează să faciliteze dezvoltarea unor modele de parteneriat mai strâns cu partenerii sociali și civili (7).

5.   Măsuri de prim ajutor sau redresare pe termen lung?

| 5.1. | Audierile (8) organizate la Bruxelles și în Țara Galilor au confirmat că programele prevăd obiective cantitative pentru rezultate. Acestea ar trebui să fie evaluate periodic de Comisie, de comitetele de monitorizare și de părțile interesate, pentru a se constata dacă există progrese și o rentabilitate reală. Ar trebui, de asemenea, să se studieze în ce măsură transferul de fonduri între piloni a fost eficace sau, dimpotrivă, a contribuit la o și mai accentuată diferențiere geografică și denaturare a concurenței. |
| --- | --- |

5.1.

Audierile (8) organizate la Bruxelles și în Țara Galilor au confirmat că programele prevăd obiective cantitative pentru rezultate. Acestea ar trebui să fie evaluate periodic de Comisie, de comitetele de monitorizare și de părțile interesate, pentru a se constata dacă există progrese și o rentabilitate reală. Ar trebui, de asemenea, să se studieze în ce măsură transferul de fonduri între piloni a fost eficace sau, dimpotrivă, a contribuit la o și mai accentuată diferențiere geografică și denaturare a concurenței.

| 5.2. | Au fost identificate trei teme de testare din perspectiva dezvoltării durabile: spiritul antreprenorial și gradul de ocupare a forței de muncă, mediul și incluziunea socială. |
| --- | --- |

5.2.

Au fost identificate trei teme de testare din perspectiva dezvoltării durabile: spiritul antreprenorial și gradul de ocupare a forței de muncă, mediul și incluziunea socială.

Spiritul antreprenorial și ocuparea forței de muncă

| 5.3. | Deși bugetul PAC este în scădere, cerințele de conformitate suplimentare impuse de Comisie cu privire la plățile din cadrul primului pilon sunt în creștere. Prin urmare, este absolut necesar ca programul de dezvoltare rurală să vină în sprijinul investițiilor pentru un sector agricol și forestier competitiv, inclusiv prin intermediul unor produse cu o mai mare valoare adăugată, al îmbunătățirii sistemelor de comercializare, al consolidării lanțurilor scurte de aprovizionare, al branding-ului și al schimbului de cunoștințe. Universități și instituții de învățământ superior au un rol important de jucat în regiunile lor și în sprijinirea regiunilor celor mai dezavantajate prin programe de înfrățire și de mentorat. Acestea ar trebui să colaboreze cu serviciile de consultanță agricolă și rurală pentru a orienta fondurile UE destinate cercetării către nevoi locale specifice. Programul de dezvoltare rurală ar trebui să fie o punte între solicitanți, Fondul european de investiții și programul Orizont 2020, contribuind la aplicarea științei în exploatațiile agricole și în mediul rural în general. Deși nu sunt direct finanțate prin programul de dezvoltare rurală, școlile au un rol evident, în special în zonele rurale, din perspectiva răspunsului la nevoile relevante ale generațiilor viitoare în materie de activități economice. Organizarea de OPEN DAYS pentru ferme și disponibilitatea experienței profesionale și a unor locuri de ucenicie în cadrul altor mecanisme de finanțare sunt vitale pentru a atrage o forță de muncă bine pregătită (9). Acolo unde este posibil, formarea, formală sau informală, trebuie să fie de profil tehnic, să fie legată de aspectele operaționale și să se desfășoare la nivel local (10). |
| --- | --- |

5.3.

Deși bugetul PAC este în scădere, cerințele de conformitate suplimentare impuse de Comisie cu privire la plățile din cadrul primului pilon sunt în creștere. Prin urmare, este absolut necesar ca programul de dezvoltare rurală să vină în sprijinul investițiilor pentru un sector agricol și forestier competitiv, inclusiv prin intermediul unor produse cu o mai mare valoare adăugată, al îmbunătățirii sistemelor de comercializare, al consolidării lanțurilor scurte de aprovizionare, al branding-ului și al schimbului de cunoștințe. Universități și instituții de învățământ superior au un rol important de jucat în regiunile lor și în sprijinirea regiunilor celor mai dezavantajate prin programe de înfrățire și de mentorat. Acestea ar trebui să colaboreze cu serviciile de consultanță agricolă și rurală pentru a orienta fondurile UE destinate cercetării către nevoi locale specifice. Programul de dezvoltare rurală ar trebui să fie o punte între solicitanți, Fondul european de investiții și programul Orizont 2020, contribuind la aplicarea științei în exploatațiile agricole și în mediul rural în general. Deși nu sunt direct finanțate prin programul de dezvoltare rurală, școlile au un rol evident, în special în zonele rurale, din perspectiva răspunsului la nevoile relevante ale generațiilor viitoare în materie de activități economice. Organizarea de OPEN DAYS pentru ferme și disponibilitatea experienței profesionale și a unor locuri de ucenicie în cadrul altor mecanisme de finanțare sunt vitale pentru a atrage o forță de muncă bine pregătită (9). Acolo unde este posibil, formarea, formală sau informală, trebuie să fie de profil tehnic, să fie legată de aspectele operaționale și să se desfășoare la nivel local (10).

| 5.4. | Sectoarele din agricultură și silvicultură există într-un mediu economic dinamic, caracterizat prin globalizare, progrese tehnologice rapide și exigențe sociale crescânde. Inovațiile reprezintă un element esențial pentru menținerea eficienței și a competitivității agricultorilor și proprietarilor de păduri. Nou-înființatele PEI-agri reprezintă un instrument valoros, care trebuie pus în aplicare rapid și pe scară largă. Sunt necesare condiții de finanțare simplificate pentru a mobiliza și a promova inovarea. |
| --- | --- |

5.4.

Sectoarele din agricultură și silvicultură există într-un mediu economic dinamic, caracterizat prin globalizare, progrese tehnologice rapide și exigențe sociale crescânde. Inovațiile reprezintă un element esențial pentru menținerea eficienței și a competitivității agricultorilor și proprietarilor de păduri. Nou-înființatele PEI-agri reprezintă un instrument valoros, care trebuie pus în aplicare rapid și pe scară largă. Sunt necesare condiții de finanțare simplificate pentru a mobiliza și a promova inovarea.

| 5.5. | În zonele rurale, garanția pentru tineret și alte programe similare trebuie să fie puse în legătură cu inițiativele din programul de dezvoltare rurală, astfel încât să dea speranțe pentru progres și aspirații. Susținerea investițiilor și a formării profesionale pentru tinerii fermieri și nou-veniții în sectorul agricol este esențială. Proiectele menite să sprijine tinerii și să-i rețină în mediul rural trebuie să constituie o prioritate absolută. Tinerii ar trebui încurajați să își asume măsuri pentru a se ajuta prin forțe proprii. Zonele rurale au nevoie de un cadru mai bun de planificare a succesiunii (11) care să fie accesibil și echitabil din punct de vedere juridic și să stimuleze transferurile între generații, prin care se pot îmbina tinerețea și experiența. |
| --- | --- |

5.5.

În zonele rurale, garanția pentru tineret și alte programe similare trebuie să fie puse în legătură cu inițiativele din programul de dezvoltare rurală, astfel încât să dea speranțe pentru progres și aspirații. Susținerea investițiilor și a formării profesionale pentru tinerii fermieri și nou-veniții în sectorul agricol este esențială. Proiectele menite să sprijine tinerii și să-i rețină în mediul rural trebuie să constituie o prioritate absolută. Tinerii ar trebui încurajați să își asume măsuri pentru a se ajuta prin forțe proprii. Zonele rurale au nevoie de un cadru mai bun de planificare a succesiunii (11) care să fie accesibil și echitabil din punct de vedere juridic și să stimuleze transferurile între generații, prin care se pot îmbina tinerețea și experiența.

| 5.6. | Rolul femeilor în agricultură și în zonele rurale este pe deplin recunoscut. Contribuția lor la proiectarea și realizarea proiectelor rurale este de neprețuit și, așa cum arată exemplul finlandez, o consiliere bine focalizată conduce la eliberarea potențialului antreprenorial (12). |
| --- | --- |

5.6.

Rolul femeilor în agricultură și în zonele rurale este pe deplin recunoscut. Contribuția lor la proiectarea și realizarea proiectelor rurale este de neprețuit și, așa cum arată exemplul finlandez, o consiliere bine focalizată conduce la eliberarea potențialului antreprenorial (12).

| 5.7. | Turismul rural, producția de artizanat și multiplicarea inițiativelor legate de activitățile de recreere și de fitness merită să fie sprijinite, alături de activitățile de promovare a festivalurilor și spectacolelor, cum ar fi Royal Welsh și, la Berlin, Săptămâna verde. Reimplicarea orașelor și a mediului rural într-o Europă pluralistă, aflată în schimbare, este indispensabilă pentru întreprinderile și consumatorii din acest mediu, ca și accesul la serviciile de internet în bandă largă. Formarea unor lanțuri regionale de creare a valorii economice reprezintă o oportunitate majoră pentru artizanat, agricultură, turism și comerț în zonele rurale (13). CESE sprijină propunerea de Fond european pentru investiții strategice (FEIS) și angajarea acestuia în sprijinirea proiectelor rurale. |
| --- | --- |

5.7.

Turismul rural, producția de artizanat și multiplicarea inițiativelor legate de activitățile de recreere și de fitness merită să fie sprijinite, alături de activitățile de promovare a festivalurilor și spectacolelor, cum ar fi Royal Welsh și, la Berlin, Săptămâna verde. Reimplicarea orașelor și a mediului rural într-o Europă pluralistă, aflată în schimbare, este indispensabilă pentru întreprinderile și consumatorii din acest mediu, ca și accesul la serviciile de internet în bandă largă. Formarea unor lanțuri regionale de creare a valorii economice reprezintă o oportunitate majoră pentru artizanat, agricultură, turism și comerț în zonele rurale (13). CESE sprijină propunerea de Fond european pentru investiții strategice (FEIS) și angajarea acestuia în sprijinirea proiectelor rurale.

Mediul înconjurător

| 5.8. | Impactul schimbărilor climatice asupra agriculturii și silviculturii au fost examinate într-un aviz (14). Una dintre soluțiile de creștere a producției prin utilizarea unui volum mai mic de resurse și de îmbunătățire a rezistenței la schimbările climatice este sprijinirea intensificării durabile a sectoarelor agricol și forestier. În cadrul utilizării moderne a terenurilor este încurajată dezvoltarea unor activități de atenuare a schimbărilor climatice și, în special, de creștere a biodiversității prin intermediul unor mecanisme de agromediu (15). Reciclarea și economia circulară ar trebui să fie încurajate (16), deoarece energia din surse regenerabile (17) reprezintă un activ rural valoros, care, dacă beneficiază de investiții înțelepte, va avea o contribuție economică, socială și ecologică tot mai mare. Acest domeniu deschide în mod cert un câmp de inițiativă și de investiții pentru colectivități, deoarece se pot realiza perfecționări tehnice în materie de stocare, de logistică și de infrastructură. |
| --- | --- |

5.8.

Impactul schimbărilor climatice asupra agriculturii și silviculturii au fost examinate într-un aviz (14). Una dintre soluțiile de creștere a producției prin utilizarea unui volum mai mic de resurse și de îmbunătățire a rezistenței la schimbările climatice este sprijinirea intensificării durabile a sectoarelor agricol și forestier. În cadrul utilizării moderne a terenurilor este încurajată dezvoltarea unor activități de atenuare a schimbărilor climatice și, în special, de creștere a biodiversității prin intermediul unor mecanisme de agromediu (15). Reciclarea și economia circulară ar trebui să fie încurajate (16), deoarece energia din surse regenerabile (17) reprezintă un activ rural valoros, care, dacă beneficiază de investiții înțelepte, va avea o contribuție economică, socială și ecologică tot mai mare. Acest domeniu deschide în mod cert un câmp de inițiativă și de investiții pentru colectivități, deoarece se pot realiza perfecționări tehnice în materie de stocare, de logistică și de infrastructură.

| 5.9. | CESE subliniază cât este de important ca măsurile de agromediu să vină în completarea ecologizării primului pilon. Orientarea ajutoarelor potrivit unor criterii specifice, cum ar fi terenurile cu risc de eroziune, captările de apă și habitatele și speciile care necesită măsuri de gestionare deosebite este benefică. Cu toate acestea, cerințele de conformitate nu trebuie să devină o povară suplimentară. Este necesară o bază științifică de precizie pentru a măsura progresele și a înțelege totodată care este calendarul pe termen lung necesar pentru îmbunătățiri reale (18). |
| --- | --- |

5.9.

CESE subliniază cât este de important ca măsurile de agromediu să vină în completarea ecologizării primului pilon. Orientarea ajutoarelor potrivit unor criterii specifice, cum ar fi terenurile cu risc de eroziune, captările de apă și habitatele și speciile care necesită măsuri de gestionare deosebite este benefică. Cu toate acestea, cerințele de conformitate nu trebuie să devină o povară suplimentară. Este necesară o bază științifică de precizie pentru a măsura progresele și a înțelege totodată care este calendarul pe termen lung necesar pentru îmbunătățiri reale (18).

| 5.10. | Peisajul Europei rurale tradiționale este în primul rând creația rezultatul activității omului, modelat de activitatea unui șir de generații care au muncit pentru a obține alimente, lemn și adăpost. Diversitatea sa este apreciată de cetățenii europeni. Programele de dezvoltare rurală trebuie să joace un rol în asigurarea sustenabilității acestor peisaje culturale, prin asigurarea transferului de competențe și a unor activități rurale finanțate în mod transparent, care își aduc contribuția la un astfel de mozaic valoros. |
| --- | --- |

5.10.

Peisajul Europei rurale tradiționale este în primul rând creația rezultatul activității omului, modelat de activitatea unui șir de generații care au muncit pentru a obține alimente, lemn și adăpost. Diversitatea sa este apreciată de cetățenii europeni. Programele de dezvoltare rurală trebuie să joace un rol în asigurarea sustenabilității acestor peisaje culturale, prin asigurarea transferului de competențe și a unor activități rurale finanțate în mod transparent, care își aduc contribuția la un astfel de mozaic valoros.

Incluziunea socială

| 5.11. | O nedreptate în context rural este greu de individualizat și de abordat. După cum s-a menționat anterior, este vorba despre dispersarea așezărilor, numărul redus de locuitori, dezechilibrele între vârste, slaba calitate a serviciilor publice de transport și sănătate și a serviciilor sociale. Este vorba despre venituri reduse și locuințele de slabă calitate, izolarea și servicii tehnologice. Există problema specială a relelor tratamente și a exploatării lucrătorilor în unele zone (19), în special a migranților, care necesită eforturi mai mari pentru integrare și acces la formare profesională adecvată. |
| --- | --- |

5.11.

O nedreptate în context rural este greu de individualizat și de abordat. După cum s-a menționat anterior, este vorba despre dispersarea așezărilor, numărul redus de locuitori, dezechilibrele între vârste, slaba calitate a serviciilor publice de transport și sănătate și a serviciilor sociale. Este vorba despre venituri reduse și locuințele de slabă calitate, izolarea și servicii tehnologice. Există problema specială a relelor tratamente și a exploatării lucrătorilor în unele zone (19), în special a migranților, care necesită eforturi mai mari pentru integrare și acces la formare profesională adecvată.

| 5.12. | TFUE stabilește la articolul 39 că unul dintre cele mai importante obiective ale PAC este asigurarea unui nivel de trai echitabil pentru membrii comunității agricole, prin creșterea productivității, încurajarea progresului tehnic și asigurarea dezvoltării durabile a producției agricole și a utilizării optime a factorilor de producție. La elaborarea politicii agricole comune (PAC), TFUE prevede luarea în considerare a caracteristicilor specifice ale activității agricole care rezultă din structura socială a agriculturii și din discrepanțele structurale și naturale existente între diferitele regiuni agricole. |
| --- | --- |

5.12.

TFUE stabilește la articolul 39 că unul dintre cele mai importante obiective ale PAC este asigurarea unui nivel de trai echitabil pentru membrii comunității agricole, prin creșterea productivității, încurajarea progresului tehnic și asigurarea dezvoltării durabile a producției agricole și a utilizării optime a factorilor de producție. La elaborarea politicii agricole comune (PAC), TFUE prevede luarea în considerare a caracteristicilor specifice ale activității agricole care rezultă din structura socială a agriculturii și din discrepanțele structurale și naturale existente între diferitele regiuni agricole.

| 5.13. | Programele de dezvoltare rurală contribuie la crearea de locuri de muncă directe și indirecte și la consolidarea locurilor de muncă în sectoarele agricol și agroalimentar și, într-o mai mică măsură, la diversificarea economică a zonelor rurale. Cu toate acestea, realist vorbind, programele de dezvoltare regională pot aduce doar o contribuție limitată la rezolvarea problemelor structurale și a deficiențelor în sectorul serviciilor publice din zonele rurale. |
| --- | --- |

5.13.

Programele de dezvoltare rurală contribuie la crearea de locuri de muncă directe și indirecte și la consolidarea locurilor de muncă în sectoarele agricol și agroalimentar și, într-o mai mică măsură, la diversificarea economică a zonelor rurale. Cu toate acestea, realist vorbind, programele de dezvoltare regională pot aduce doar o contribuție limitată la rezolvarea problemelor structurale și a deficiențelor în sectorul serviciilor publice din zonele rurale.

| 5.14. | Este necesar ca alte bugete și politici publice favorabile zonelor rurale sau, și mai bine, concepute în mod special pentru probleme rurale, să includă programe comunitare în domeniul transporturilor, al eficienței energetice în locuințe și al oportunităților de reconversie pentru a încuraja inovarea. Cu toate acestea, programele de dezvoltare rurală ar trebui să fie evaluate și din perspectiva contribuției la justiția socială, folosind indicatorii prevăzuți în legislația UE și alți indicatori care trebuie incluși pentru o evaluare mai eficace, cum ar fi cei destinați încurajării proiectelor de agricultură socială și a întreprinderilor sociale care vizează persoanele cu handicap, crearea de locuri de muncă și utilizarea terenurilor și clădirilor agricole neexploatate în prezent. Este necesar un efort mult mai mare de sprijinire și încurajare a integrării populației rurale cu handicap pentru a juca un rol mai semnificativ în comunitățile lor. |
| --- | --- |

5.14.

Este necesar ca alte bugete și politici publice favorabile zonelor rurale sau, și mai bine, concepute în mod special pentru probleme rurale, să includă programe comunitare în domeniul transporturilor, al eficienței energetice în locuințe și al oportunităților de reconversie pentru a încuraja inovarea. Cu toate acestea, programele de dezvoltare rurală ar trebui să fie evaluate și din perspectiva contribuției la justiția socială, folosind indicatorii prevăzuți în legislația UE și alți indicatori care trebuie incluși pentru o evaluare mai eficace, cum ar fi cei destinați încurajării proiectelor de agricultură socială și a întreprinderilor sociale care vizează persoanele cu handicap, crearea de locuri de muncă și utilizarea terenurilor și clădirilor agricole neexploatate în prezent. Este necesar un efort mult mai mare de sprijinire și încurajare a integrării populației rurale cu handicap pentru a juca un rol mai semnificativ în comunitățile lor.

| 5.15. | Satele sunt centre vitale pentru solidaritatea comunitară. Reînnoirea satelor prin încurajarea întreprinderilor mici și a întreprinderilor sociale, susținută de filantropie și voluntariat, ar trebui să fie o prioritate esențială pentru consolidarea comunităților (20), așa cum se demonstrează în cazul Finlandei și se regăsește în programul de dezvoltare rurală din Țara Galilor (21). |
| --- | --- |

5.15.

Satele sunt centre vitale pentru solidaritatea comunitară. Reînnoirea satelor prin încurajarea întreprinderilor mici și a întreprinderilor sociale, susținută de filantropie și voluntariat, ar trebui să fie o prioritate esențială pentru consolidarea comunităților (20), așa cum se demonstrează în cazul Finlandei și se regăsește în programul de dezvoltare rurală din Țara Galilor (21).

Bruxelles, 17 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  Raport de informare pe tema „Reforma PAC: modalități de punere în aplicare”, EESC- 2015-01409.

1

(2)  Rapoartele speciale 22/2014, 23/2014, 4/2015, 5/2015.

2

(3)  Comisia Europeană – Comunicat de presă, 26 mai 2015, Adoption of a further 24 Rural Development Programmes to boost the EU farming sector and our countryside (Adoptarea a încă 24 de programe de dezvoltare rurală, pentru a stimula sectorul agricol al UE și spațiul nostru rural).

3

(4)  13 aprilie, la Bruxelles, 21 mai la Bangor, Țara Galilor, și 9 iunie 2015 la Helsinki.

4

(5)  Avizul pe tema „Evaluarea consultării părților interesate de către Comisia Europeană” (JO C 383, 17.11.2015, p. 57).

5

(6)  Țara Galilor are o scadență permanentă în procesele de consultare care decurg dintr-un angajament constituțional din Devolved Governmental Act (Actul guvernamental de descentralizare), care promovează dezvoltarea durabilă și lucrează în parteneriat cu sectorul de voluntariat.

6

Devolved Governmental Act

(7)  Articolul 11 din Tratatul de la Lisabona și Declarația de la Riga a Platformei sociale din martie 2015.

7

(8)  A se vedea nota de subsol 4.

8

(9)  Welsh Agri-Academy (Academia Agricolă din Țara Galilor) este un bun exemplu de formare în domeniul activității de conducere.

9

(10)  Avizul privind Educația și formarea profesională continuă (CVET) în zonele rurale, NAT/650 (nepublicat încă în JO).

10

(11)  Sondaj efectuat de Malcolm Thomas în Țara Galilor.

11

(12)  Avizul privind rolul femeilor ca vector al unui model de dezvoltare și inovare în agricultură și în zonele rurale (JO C 299, 4.10.2012, p. 29).

12

rolul femeilor ca vector al unui model de dezvoltare și inovare în agricultură și în zonele rurale

(13)  Avizul pe tema „Agricultură și artizanat” (JO C 143, 22.5.2012, p. 35).

13

(14)  Avizul exploratoriu pe tema „Implicațiile politicii privind clima și energia asupra sectoarelor agricol și forestier” (JO C 291, 4.9.2015, p. 1).

14

(15)  Glastir (Țara Galilor) Stewardship (Anglia), Glas (Irlanda), KULAP (Bavaria).

15

(16)  Avizele pe temele „Economia verde” (JO C 230, 14.7.2015, p. 99) și „Stimularea creativității, a spiritului antreprenorial și a mobilității în educație și formare” (JO C 332, 8.10.2015, p. 20).

16

(17)  Studiul CESE privind rolul societății civile în punerea în aplicare a Directivei UE privind energia din surse regenerabile, raport final, CESE-2014-04780.

17

(18)  A se vedea în acest sens datele puse la dispoziție cu ocazia unei audieri organizate la Universitatea din Bangor, 21 mai 2015.

18

(19)  Avizul CESE privind lucrătorii agricoli transfrontalieri (JO C 120, 16.5.2008, p. 19).

19

lucrătorii agricoli transfrontalieri

(20)  Wales Council for Voluntary Action – Active Inclusion Fund and Village SOS – Big Lottery – Wales, WCVA (Consiliul pentru acțiuni voluntare din Țara Galilor – Fondul de incluziune activă și SOS satele – Marea Loterie – Țara Galilor, WCVA).

20

Wales Council for Voluntary Action – Active Inclusion Fund and Village SOS – Big Lottery – Wales, WCVA

(21)  Wales RDP (programul de dezvoltare rurală din Țara Galilor) (MO 7).

21

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/97 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/97

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind importanța comerțului agricol pentru dezvoltarea viitoare a agriculturii și a activităților agricole din UE în contextul securității alimentare la nivel mondial

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/15)

| Raportor: | domnul Volker PETERSEN |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Volker PETERSEN

La 19 februarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Importanța comerțului agricol pentru dezvoltarea viitoare a agriculturii și a activităților agricole din UE în contextul securității alimentare la nivel mondial.

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 13 iulie 2015.

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 179 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 7 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Din perspectiva politicii de piață și de prețuri, politica agricolă comună (PAC) a fost puternic liberalizată. Piața agricolă a UE este deschisă și face parte din piața globală, care este controlată de cerere și ofertă. În contextul deschiderii piețelor, în ultimii 10 ani, comerțul cu produse agricole al UE cu țări terțe a cunoscut o dezvoltare foarte dinamică. |
| --- | --- |

1.1.

Din perspectiva politicii de piață și de prețuri, politica agricolă comună (PAC) a fost puternic liberalizată. Piața agricolă a UE este deschisă și face parte din piața globală, care este controlată de cerere și ofertă. În contextul deschiderii piețelor, în ultimii 10 ani, comerțul cu produse agricole al UE cu țări terțe a cunoscut o dezvoltare foarte dinamică.

| 1.2. | Având în vedere această evoluție, CESE dorește să sublinieze rolul economic esențial pe care îl joacă comerțul agrar pentru sectorul agroalimentar și pentru zonele rurale. CESE privește cu îngrijorare percepția uneori critică a comerțului agricol în cadrul dezbaterilor sociale, spre deosebire de alte ramuri ale economiei, cum ar fi industria automobilelor, industria chimică etc. |
| --- | --- |

1.2.

Având în vedere această evoluție, CESE dorește să sublinieze rolul economic esențial pe care îl joacă comerțul agrar pentru sectorul agroalimentar și pentru zonele rurale. CESE privește cu îngrijorare percepția uneori critică a comerțului agricol în cadrul dezbaterilor sociale, spre deosebire de alte ramuri ale economiei, cum ar fi industria automobilelor, industria chimică etc.

| 1.3. | Într-o lume marcată de foamete și de un nivel de nutriție insuficient din punct de vedere cantitativ și calitativ, comerțul agricol dobândește, fără îndoială, o responsabilitate aparte. CESE este pe deplin conștient de această responsabilitate. Într-o lume cu o populație tot mai numeroasă, în care în multe țări veniturile sunt în creștere, în timp ce altele sunt marcate de sărăcie, se pune problema de a satisface cererea cu putere de cumpărare, pe de o parte, și, pe de altă parte, de a oferi ajutor și sprijin acolo unde foametea și lipsurile nu pot fi combătute prin forțe proprii. |
| --- | --- |

1.3.

Într-o lume marcată de foamete și de un nivel de nutriție insuficient din punct de vedere cantitativ și calitativ, comerțul agricol dobândește, fără îndoială, o responsabilitate aparte. CESE este pe deplin conștient de această responsabilitate. Într-o lume cu o populație tot mai numeroasă, în care în multe țări veniturile sunt în creștere, în timp ce altele sunt marcate de sărăcie, se pune problema de a satisface cererea cu putere de cumpărare, pe de o parte, și, pe de altă parte, de a oferi ajutor și sprijin acolo unde foametea și lipsurile nu pot fi combătute prin forțe proprii.

| 1.4. | CESE salută progresele înregistrate în realizarea unei coerențe între politica agricolă și politica de dezvoltare ale UE. După părerea sa, această coerență este premisa pentru stabilirea durabilă a direcției și sarcinilor implicate de comerțul agricol și activitățile în materie de dezvoltare. |
| --- | --- |

1.4.

CESE salută progresele înregistrate în realizarea unei coerențe între politica agricolă și politica de dezvoltare ale UE. După părerea sa, această coerență este premisa pentru stabilirea durabilă a direcției și sarcinilor implicate de comerțul agricol și activitățile în materie de dezvoltare.

| 1.5. | CESE pledează pentru susținerea fermă a participării cu succes a industriei agroalimentare a UE la comerțul agrar mondial. Comerțul agricol contribuie semnificativ la asigurarea structurilor economice în regiunile rurale ale UE. De asemenea, în cadrul lanțului valoric alimentar cu mai multe niveluri, comerțul agricol asigură în UE 40 de milioane de locuri de muncă calificate și mai puțin vulnerabile prin comparație cu alte sectoare. |
| --- | --- |

1.5.

CESE pledează pentru susținerea fermă a participării cu succes a industriei agroalimentare a UE la comerțul agrar mondial. Comerțul agricol contribuie semnificativ la asigurarea structurilor economice în regiunile rurale ale UE. De asemenea, în cadrul lanțului valoric alimentar cu mai multe niveluri, comerțul agricol asigură în UE 40 de milioane de locuri de muncă calificate și mai puțin vulnerabile prin comparație cu alte sectoare.

| 1.6. | Acordurile bilaterale de liber schimb ale UE contribuie semnificativ la eliminarea barierelor netarifare din calea comerțului. Întotdeauna și de ambele părți vor exista reglementări care nu sunt negociabile. De aceea trebuie găsite reglementări de facilitare a comerțului în afara cadrului de armonizare. |
| --- | --- |

1.6.

Acordurile bilaterale de liber schimb ale UE contribuie semnificativ la eliminarea barierelor netarifare din calea comerțului. Întotdeauna și de ambele părți vor exista reglementări care nu sunt negociabile. De aceea trebuie găsite reglementări de facilitare a comerțului în afara cadrului de armonizare.

| 1.7. | IMM-urile contribuie în mod fundamental la comerțul cu produse agricole în UE. În contextul internațional, ele depind de asistență administrativă durabilă pentru a putea intra pe piețele din țările terțe, asistență pusă la dispoziție de către structurile corespunzătoare ale UE. |
| --- | --- |

1.7.

IMM-urile contribuie în mod fundamental la comerțul cu produse agricole în UE. În contextul internațional, ele depind de asistență administrativă durabilă pentru a putea intra pe piețele din țările terțe, asistență pusă la dispoziție de către structurile corespunzătoare ale UE.

| 1.8. | CESE salută consolidarea în continuare a acordurilor de parteneriat cu țările în curs de dezvoltare, care servesc drept bază pentru efectele pozitive ale unui comerț liber în beneficiul acestor țări. Scopul acestor acorduri ar trebui să fie sprijinirea unui anumit nivel de autosuficiență al acestor țări din punctul de vedere al produselor agricole; rolul comerțului cu produse agricole ar putea consta în completarea producției locale. |
| --- | --- |

1.8.

CESE salută consolidarea în continuare a acordurilor de parteneriat cu țările în curs de dezvoltare, care servesc drept bază pentru efectele pozitive ale unui comerț liber în beneficiul acestor țări. Scopul acestor acorduri ar trebui să fie sprijinirea unui anumit nivel de autosuficiență al acestor țări din punctul de vedere al produselor agricole; rolul comerțului cu produse agricole ar putea consta în completarea producției locale.

2.   Context

| 2.1. | Din perspectivă istorică, comerțul cu produse agricole și alimente procesate a avut întotdeauna o importanță deosebită. De-a lungul secolului al XX-lea, marcat de două războaie mondiale, comerțul agricol internațional a fost dominat de reglementări foarte dirijiste. Comerțul agricol s-a mai bucurat de un statut aparte în Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT), încheiat după cel de Al Doilea Război Mondial, fiind exceptat de la liberalizare. De-abia la Runda de la Uruguay a GATT, încheiată în 1993, s-a ajuns la o includere mai amplă a comerțului agricol în setul de norme al GATT. Printre obligațiile asumate atunci de UE s-au numărat reducerea sprijinului intern, eliminarea tarifelor și reducerea subvențiilor la export. În consecință, după eliminarea barierelor tarifare din calea importurilor și a subvențiilor la export, comerțul agricol al UE a fost în bună măsură liberalizat, continuând să rămână însă un sector supus unei reglementări relativ puternice, în special prin standarde netarifare. |
| --- | --- |

2.1.

Din perspectivă istorică, comerțul cu produse agricole și alimente procesate a avut întotdeauna o importanță deosebită. De-a lungul secolului al XX-lea, marcat de două războaie mondiale, comerțul agricol internațional a fost dominat de reglementări foarte dirijiste. Comerțul agricol s-a mai bucurat de un statut aparte în Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT), încheiat după cel de Al Doilea Război Mondial, fiind exceptat de la liberalizare. De-abia la Runda de la Uruguay a GATT, încheiată în 1993, s-a ajuns la o includere mai amplă a comerțului agricol în setul de norme al GATT. Printre obligațiile asumate atunci de UE s-au numărat reducerea sprijinului intern, eliminarea tarifelor și reducerea subvențiilor la export. În consecință, după eliminarea barierelor tarifare din calea importurilor și a subvențiilor la export, comerțul agricol al UE a fost în bună măsură liberalizat, continuând să rămână însă un sector supus unei reglementări relativ puternice, în special prin standarde netarifare.

| 2.2. | CESE a adoptat o serie de avize privind aspecte generale legate de comerț (1), subliniind importanța sa în promovarea creșterii constante și, în consecință, pentru dezvoltarea cu succes a unei economii sociale de piață. CESE a pledat constant pentru un comerț deschis și echitabil. Este singurul mod în care procesul de globalizare și internaționalizare a piețelor poate genera beneficii și oportunități pentru țări, proporțional cu potențialul economic al acestora. |
| --- | --- |

2.2.

CESE a adoptat o serie de avize privind aspecte generale legate de comerț (1), subliniind importanța sa în promovarea creșterii constante și, în consecință, pentru dezvoltarea cu succes a unei economii sociale de piață. CESE a pledat constant pentru un comerț deschis și echitabil. Este singurul mod în care procesul de globalizare și internaționalizare a piețelor poate genera beneficii și oportunități pentru țări, proporțional cu potențialul economic al acestora.

| 2.3. | În toate avizele sale anterioare legate de chestiuni comerciale, CESE a luat întotdeauna în considerare interesele țărilor în curs de dezvoltare, cărora le-a acordat o atenție specială. Comitetul a pledat constant pentru necesitatea ca, într-o lume globalizată, politica comercială și comerțul să contribuie la creștere și dezvoltare în țări aflate la niveluri de dezvoltare diferite. |
| --- | --- |

2.3.

În toate avizele sale anterioare legate de chestiuni comerciale, CESE a luat întotdeauna în considerare interesele țărilor în curs de dezvoltare, cărora le-a acordat o atenție specială. Comitetul a pledat constant pentru necesitatea ca, într-o lume globalizată, politica comercială și comerțul să contribuie la creștere și dezvoltare în țări aflate la niveluri de dezvoltare diferite.

| 2.4. | Dezbaterea privind rolul comerțului agricol se desfășoară într-un climat foarte special. În ultimii ani s-a remarcat o dezvoltare pozitivă a cererii solvabile de produse agricole și alimente, de exemplu în țările emergente care înregistrează o creștere a populației și a veniturilor. Cu toate acestea, comerțul agricol nu a putut garanta rezolvarea problemei lipsei de alimente. Mai ales ca urmare a unei puteri de cumpărare insuficiente, la nivel mondial există aproape 800 de milioane de oameni care suferă de foame. |
| --- | --- |

2.4.

Dezbaterea privind rolul comerțului agricol se desfășoară într-un climat foarte special. În ultimii ani s-a remarcat o dezvoltare pozitivă a cererii solvabile de produse agricole și alimente, de exemplu în țările emergente care înregistrează o creștere a populației și a veniturilor. Cu toate acestea, comerțul agricol nu a putut garanta rezolvarea problemei lipsei de alimente. Mai ales ca urmare a unei puteri de cumpărare insuficiente, la nivel mondial există aproape 800 de milioane de oameni care suferă de foame.

| 2.5. | Prin prezentul aviz, CESE își propune să analizeze oportunitățile pe care dezvoltarea comerțului agricol mondial le oferă pentru agricultura și economia agricolă a UE. În acest context nu trebuie ignorată răspunderea care îi revine UE în ceea ce privește țările în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

2.5.

Prin prezentul aviz, CESE își propune să analizeze oportunitățile pe care dezvoltarea comerțului agricol mondial le oferă pentru agricultura și economia agricolă a UE. În acest context nu trebuie ignorată răspunderea care îi revine UE în ceea ce privește țările în curs de dezvoltare.

3.   Comerțul agricol al UE în context macroeconomic

Importanța comerțului agricol pentru comerțul exterior al UE

| 3.1. | În 2014, exportul agricol al UE s-a ridicat la aproximativ 125 de miliarde de euro, reprezentând astfel 7 % din totalul exporturilor din UE. Dinamica exporturilor agricole este semnificativ mai puternică decât cea a exporturilor totale, înregistrând o creștere în raport cu anul precedent de 2,2 % și o modificare anuală între 2005 și 2014 de 8 %, comparativ cu exporturile totale care au fost marcate chiar de o scădere de 2 % în 2014 în raport cu 2013 (creștere anuală de 5,5 % între 2005 și 2014).
  Într-o situație similară se află importurile agricole, care în anul 2014 s-au ridicat la 104 miliarde de euro, reprezentând 6,2 % din importurile UE (a se vedea tabelele A-1 până la A-3 din anexă). |
| --- | --- |

3.1.

În 2014, exportul agricol al UE s-a ridicat la aproximativ 125 de miliarde de euro, reprezentând astfel 7 % din totalul exporturilor din UE. Dinamica exporturilor agricole este semnificativ mai puternică decât cea a exporturilor totale, înregistrând o creștere în raport cu anul precedent de 2,2 % și o modificare anuală între 2005 și 2014 de 8 %, comparativ cu exporturile totale care au fost marcate chiar de o scădere de 2 % în 2014 în raport cu 2013 (creștere anuală de 5,5 % între 2005 și 2014).

Într-o situație similară se află importurile agricole, care în anul 2014 s-au ridicat la 104 miliarde de euro, reprezentând 6,2 % din importurile UE (a se vedea tabelele A-1 până la A-3 din anexă).

| 3.2. | Exporturile agricole ale UE sunt un pilon al comerțului exterior european, situându-se pe locul patru, după mașini și utilaje, produsele chimice și produsele farmaceutice. Ca urmare a recentei liberalizări a comerțului, din importator net UE a devenit exportator net, obținând începând cu anul 2010 un sold pozitiv în bilanțul comercial agricol, care, în 2014, s-a ridicat la un excedent de aproximativ 21 de miliarde de euro. |
| --- | --- |

3.2.

Exporturile agricole ale UE sunt un pilon al comerțului exterior european, situându-se pe locul patru, după mașini și utilaje, produsele chimice și produsele farmaceutice. Ca urmare a recentei liberalizări a comerțului, din importator net UE a devenit exportator net, obținând începând cu anul 2010 un sold pozitiv în bilanțul comercial agricol, care, în 2014, s-a ridicat la un excedent de aproximativ 21 de miliarde de euro.

Structura comerțului agricol – importanța pentru crearea de valoare adăugată, ocuparea forței de muncă, mediul rural

| 3.3. | De o importanță deosebită pentru acest aviz este faptul că ponderea comerțului agricol la totalul comerțului exterior al UE a fost semnificativ mai mare (atingând 7 % în 2014) față de ponderea din PIB a sectorului agroalimentar în totalitatea sa, care însumează 3,5 %. |
| --- | --- |

3.3.

De o importanță deosebită pentru acest aviz este faptul că ponderea comerțului agricol la totalul comerțului exterior al UE a fost semnificativ mai mare (atingând 7 % în 2014) față de ponderea din PIB a sectorului agroalimentar în totalitatea sa, care însumează 3,5 %.

| 3.4. | Această diferență semnificativă dintre importanța macroeconomică a sectorului și importanța comerțului agricol pentru comerțul exterior subliniază importanța tot mai mare a acestuia în ultimii ani. Creșterea în industria agroalimentară este tot mai mult generată de exporturi. |
| --- | --- |

3.4.

Această diferență semnificativă dintre importanța macroeconomică a sectorului și importanța comerțului agricol pentru comerțul exterior subliniază importanța tot mai mare a acestuia în ultimii ani. Creșterea în industria agroalimentară este tot mai mult generată de exporturi.

| 3.5. | Importanța macroeconomică a lanțului valoric alimentar:






  — | Comerțul cu produse agricole al UE nu reprezintă în niciun caz o chestiune care se referă doar la agricultură, așa cum presupune adesea opinia publică; este însă adevărat că, în prezent, exporturile de produse agricole reprezintă mai mult de un sfert din veniturile agricultorilor. Prin urmare, acestea reprezintă deja în prezent, și tendința se va accentua în viitor, un sprijin important pentru menținerea bazelor economice în mediul rural din UE, care se confruntă cu problemele generate de urbanizare și de schimbările demografice. |
| --- | --- | --- |

3.5.

Importanța macroeconomică a lanțului valoric alimentar:

—

Comerțul cu produse agricole al UE nu reprezintă în niciun caz o chestiune care se referă doar la agricultură, așa cum presupune adesea opinia publică; este însă adevărat că, în prezent, exporturile de produse agricole reprezintă mai mult de un sfert din veniturile agricultorilor. Prin urmare, acestea reprezintă deja în prezent, și tendința se va accentua în viitor, un sprijin important pentru menținerea bazelor economice în mediul rural din UE, care se confruntă cu problemele generate de urbanizare și de schimbările demografice.

| — | Două treimi din exporturile agricole sunt produse finite, obținute din prelucrarea complexă a materiilor prime și după parcurgerea diferitelor lanțuri valorice. Aceste produse sunt rezultatul interacțiunilor din cadrul unui lanț valoric pe mai multe niveluri, performant și foarte competitiv pe plan internațional. Acest lanț valoric cuprinde o gamă variată de actori, de la industriile din amonte pentru agricultură, agricultori, până la industria alimentară și societățile comerciale. Per total, întreprinderile din acest lanț valoric angajează aproximativ 40 de milioane de oameni în UE. Este vorba despre locuri de muncă mai stabile din punctul de vedere al conjuncturii, mai puțin vulnerabile prin comparație cu alte sectoare. |
| --- | --- |

—

Două treimi din exporturile agricole sunt produse finite, obținute din prelucrarea complexă a materiilor prime și după parcurgerea diferitelor lanțuri valorice. Aceste produse sunt rezultatul interacțiunilor din cadrul unui lanț valoric pe mai multe niveluri, performant și foarte competitiv pe plan internațional. Acest lanț valoric cuprinde o gamă variată de actori, de la industriile din amonte pentru agricultură, agricultori, până la industria alimentară și societățile comerciale. Per total, întreprinderile din acest lanț valoric angajează aproximativ 40 de milioane de oameni în UE. Este vorba despre locuri de muncă mai stabile din punctul de vedere al conjuncturii, mai puțin vulnerabile prin comparație cu alte sectoare.

Comerțul agricol pe piața internă a UE

| 3.6. | Prezentul aviz se concentrează asupra comerțului cu produse agricole între UE și țări terțe. El conține și o scurtă trecere în revistă a comerțului agricol intracomunitar. Comerțul în interiorul UE continuă să fie mult mai important pentru statele membre decât comerțul exterior: în 2014, aproape 73 % din totalul exporturilor agricole merg către alte state membre ale UE. Piața comună a contribuit deci la o intensificare a comerțului și, prin urmare, la prosperitate în UE. Într-un mediu internațional liberalizat, mecanismele aplicabile comerțului interior trebuie să fie aplicabile și comerțului cu țările terțe. |
| --- | --- |

3.6.

Prezentul aviz se concentrează asupra comerțului cu produse agricole între UE și țări terțe. El conține și o scurtă trecere în revistă a comerțului agricol intracomunitar. Comerțul în interiorul UE continuă să fie mult mai important pentru statele membre decât comerțul exterior: în 2014, aproape 73 % din totalul exporturilor agricole merg către alte state membre ale UE. Piața comună a contribuit deci la o intensificare a comerțului și, prin urmare, la prosperitate în UE. Într-un mediu internațional liberalizat, mecanismele aplicabile comerțului interior trebuie să fie aplicabile și comerțului cu țările terțe.

Poziția UE în comerțul mondial cu produse agricole

| 3.7. | Începând din 2013, UE ocupă primul loc în ceea ce privește comerțul agricol mondial, cu o contribuție semnificativă de-a lungul ultimelor decenii la dezvoltarea pozitivă a acestuia. Începând cu 2000, exporturile către țările terțe au crescut an de an cu aproximativ 8 %. Această evoluție pozitivă a exporturilor agricole din UE a fost însă însoțită de creșteri și mai dinamice ale exporturilor realizate de alte țări. Contribuția UE la comerțul mondial cu produse agricole a scăzut de la aproximativ 13 % în 2000 la 10,3 % în 2012 (a se vedea tabelul A-4 din anexă). |
| --- | --- |

3.7.

Începând din 2013, UE ocupă primul loc în ceea ce privește comerțul agricol mondial, cu o contribuție semnificativă de-a lungul ultimelor decenii la dezvoltarea pozitivă a acestuia. Începând cu 2000, exporturile către țările terțe au crescut an de an cu aproximativ 8 %. Această evoluție pozitivă a exporturilor agricole din UE a fost însă însoțită de creșteri și mai dinamice ale exporturilor realizate de alte țări. Contribuția UE la comerțul mondial cu produse agricole a scăzut de la aproximativ 13 % în 2000 la 10,3 % în 2012 (a se vedea tabelul A-4 din anexă).

4.   Condiții-cadru pentru dezvoltarea comerțului agricol al UE – dimensiunea externă a PAC

| 4.1. | În trecut, UE a făcut obiectul criticii internaționale din cauza exporturilor agricole, de exemplu în contextul rundelor de negociere din cadrul GATT/OMC. Această imagine s-a schimbat fundamental de la începutul mileniului. |
| --- | --- |

4.1.

În trecut, UE a făcut obiectul criticii internaționale din cauza exporturilor agricole, de exemplu în contextul rundelor de negociere din cadrul GATT/OMC. Această imagine s-a schimbat fundamental de la începutul mileniului.

| 4.2. | Prețurile instituționale ale UE s-au redus considerabil ca urmare a reformelor succesive ale PAC. Prețurile de pe piața UE sunt determinate de evoluțiile cererii și ofertei globale și, prin urmare, tind să se alinieze prețurilor de piață de la nivel mondial. Organizarea comună a pieței oferă agriculturii din UE doar o plasă de siguranță, care se activează în cazul unei scăderi dramatice a prețurilor internaționale. Restituirile la export, care în 1992 se ridicau încă la 3 miliarde de euro, și-au pierdut în prezent orice importanță. |
| --- | --- |

4.2.

Prețurile instituționale ale UE s-au redus considerabil ca urmare a reformelor succesive ale PAC. Prețurile de pe piața UE sunt determinate de evoluțiile cererii și ofertei globale și, prin urmare, tind să se alinieze prețurilor de piață de la nivel mondial. Organizarea comună a pieței oferă agriculturii din UE doar o plasă de siguranță, care se activează în cazul unei scăderi dramatice a prețurilor internaționale. Restituirile la export, care în 1992 se ridicau încă la 3 miliarde de euro, și-au pierdut în prezent orice importanță.

| 4.3. | UE are o responsabilitate dublă și tot mai mare pentru situația alimentară și siguranța alimentară mondială, fiind cel mai mare exportator agricol la nivel mondial, înaintea SUA, Braziliei, Chinei și Canadei, și cel mai mare importator agricol din lume, înaintea SUA, Chinei, Japoniei și Rusiei. Din perspectiva acestei răspunderi, dimensiunea externă a PAC trebuie consolidată semnificativ și inclusă în vârful listei de priorități politice. |
| --- | --- |

4.3.

UE are o responsabilitate dublă și tot mai mare pentru situația alimentară și siguranța alimentară mondială, fiind cel mai mare exportator agricol la nivel mondial, înaintea SUA, Braziliei, Chinei și Canadei, și cel mai mare importator agricol din lume, înaintea SUA, Chinei, Japoniei și Rusiei. Din perspectiva acestei răspunderi, dimensiunea externă a PAC trebuie consolidată semnificativ și inclusă în vârful listei de priorități politice.

| 4.4. | CESE constată că s-au înregistrat deja progrese semnificative în ceea ce privește coerența dintre PAC și politica de dezvoltare. Pe de o parte, exporturile agricole nu se mai bucură de subvenții și nu denaturează piețele și, pe de altă parte, UE este în prezent una dintre cele mai deschise piețe pentru importuri, în special pentru țările în curs de dezvoltare. Între 2011-2013, media importurilor din țările cel mai puțin dezvoltate, în număr de 48, s-a ridicat la aproape 3 % din importurile agricole ale UE, valoare ce reprezintă de patru ori mai mult decât totalul importurilor din aceste țări operate de Canada, SUA, Australia și Noua Zeelandă împreună. |
| --- | --- |

4.4.

CESE constată că s-au înregistrat deja progrese semnificative în ceea ce privește coerența dintre PAC și politica de dezvoltare. Pe de o parte, exporturile agricole nu se mai bucură de subvenții și nu denaturează piețele și, pe de altă parte, UE este în prezent una dintre cele mai deschise piețe pentru importuri, în special pentru țările în curs de dezvoltare. Între 2011-2013, media importurilor din țările cel mai puțin dezvoltate, în număr de 48, s-a ridicat la aproape 3 % din importurile agricole ale UE, valoare ce reprezintă de patru ori mai mult decât totalul importurilor din aceste țări operate de Canada, SUA, Australia și Noua Zeelandă împreună.

5.   Comerț agricol și siguranță alimentară

Impactul comerțului asupra siguranței alimentare și a dezvoltării

| 5.1. | Într-o lume care se confruntă cu problema încă nerezolvată a foametei, care afectează peste 800 de milioane de oameni în multe țări în special din Africa și Asia, îmbunătățirea nutriției din punct de vedere cantitativ și calitativ, precum și a siguranței alimentare trebuie să devină preocupări majore ale politicii agricole și comerciale. |
| --- | --- |

5.1.

Într-o lume care se confruntă cu problema încă nerezolvată a foametei, care afectează peste 800 de milioane de oameni în multe țări în special din Africa și Asia, îmbunătățirea nutriției din punct de vedere cantitativ și calitativ, precum și a siguranței alimentare trebuie să devină preocupări majore ale politicii agricole și comerciale.

| 5.2. | Având în vedere aceste provocări, comerțul agricol face adesea obiectul unor controverse în societatea civilă, dată fiind răspunderea specială a sectorului pentru siguranța alimentară. Acest lucru se datorează parțial faptului că schimburile comerciale agricole pot avea efecte foarte diferite, de la acordarea de asistență pentru a răspunde penuriei de alimente până la efectul nedorit al dependenței. |
| --- | --- |

5.2.

Având în vedere aceste provocări, comerțul agricol face adesea obiectul unor controverse în societatea civilă, dată fiind răspunderea specială a sectorului pentru siguranța alimentară. Acest lucru se datorează parțial faptului că schimburile comerciale agricole pot avea efecte foarte diferite, de la acordarea de asistență pentru a răspunde penuriei de alimente până la efectul nedorit al dependenței.

| 5.3. | Acest lucru motivează CESE să analizeze beneficiile comerțului agricol, dar și cerințele aferente. Globalizarea, liberalizarea pieței agricole a UE, intensificarea comerțului agricol mondial, creșterea populației mondiale, schimbarea obiceiurilor alimentare și evoluțiile cererii ca urmare a creșterii economice sunt tot atâtea provocări. |
| --- | --- |

5.3.

Acest lucru motivează CESE să analizeze beneficiile comerțului agricol, dar și cerințele aferente. Globalizarea, liberalizarea pieței agricole a UE, intensificarea comerțului agricol mondial, creșterea populației mondiale, schimbarea obiceiurilor alimentare și evoluțiile cererii ca urmare a creșterii economice sunt tot atâtea provocări.

Siguranța alimentară și autosuficiența

| 5.4. | În vederea garantării securității alimentare este de dorit ca, în special țările foarte sărace, să dispună de un anumit nivel de autosuficiență în materie de produse agricole. Obiectivul unei autosuficiențe absolute a unei țări sau regiuni nu ar trebui însă să fie singurul criteriu determinant. O țară cu un grad de autosuficiență de 100 % nu reprezintă o garanție că populația locală se bucură de o aprovizionare suficientă sau de un acces suficient la hrană. Astfel, trebuie remarcat faptul că, și în țările care înregistrează excedente agricole, există multe persoane care suferă de malnutriție sau subnutriție. |
| --- | --- |

5.4.

În vederea garantării securității alimentare este de dorit ca, în special țările foarte sărace, să dispună de un anumit nivel de autosuficiență în materie de produse agricole. Obiectivul unei autosuficiențe absolute a unei țări sau regiuni nu ar trebui însă să fie singurul criteriu determinant. O țară cu un grad de autosuficiență de 100 % nu reprezintă o garanție că populația locală se bucură de o aprovizionare suficientă sau de un acces suficient la hrană. Astfel, trebuie remarcat faptul că, și în țările care înregistrează excedente agricole, există multe persoane care suferă de malnutriție sau subnutriție.

| 5.5. | Subnutriția trebuie percepută și înțeleasă mai curând ca efect al sărăciei, și nu ca o problemă de aprovizionare, impunându-se o soluție în consecință. Asigurarea siguranței alimentare trebuie asociată în primul rând cu generarea de venituri, fiind determinată în mai mică măsură de gradul de autosuficiență și/sau statutul comercial. În țările foarte sărace, o mare parte din populație trăiește din producția de subzistență, fără a dispune, practic, de alte venituri. De aceea, pe lângă generarea de venituri și o distribuție adecvată a veniturilor, în centrul strategiei de îmbunătățire a siguranței alimentare ar trebui să se afle în special criteriile legate de disponibilitate, costul redus, accesul, precum și stabilitatea accesului la alimente. |
| --- | --- |

5.5.

Subnutriția trebuie percepută și înțeleasă mai curând ca efect al sărăciei, și nu ca o problemă de aprovizionare, impunându-se o soluție în consecință. Asigurarea siguranței alimentare trebuie asociată în primul rând cu generarea de venituri, fiind determinată în mai mică măsură de gradul de autosuficiență și/sau statutul comercial. În țările foarte sărace, o mare parte din populație trăiește din producția de subzistență, fără a dispune, practic, de alte venituri. De aceea, pe lângă generarea de venituri și o distribuție adecvată a veniturilor, în centrul strategiei de îmbunătățire a siguranței alimentare ar trebui să se afle în special criteriile legate de disponibilitate, costul redus, accesul, precum și stabilitatea accesului la alimente.

| 5.6. | Comerțul agricol poate contribui la creșterea veniturilor deopotrivă prin exporturi (generare de venituri și muncă) și prin importuri (cumpărarea de alimente mai ieftine pe piețele internaționale și exportul de alte bunuri). Această strategie presupune însă accesul la piețele internaționale pentru produsele agricole și industriale. |
| --- | --- |

5.6.

Comerțul agricol poate contribui la creșterea veniturilor deopotrivă prin exporturi (generare de venituri și muncă) și prin importuri (cumpărarea de alimente mai ieftine pe piețele internaționale și exportul de alte bunuri). Această strategie presupune însă accesul la piețele internaționale pentru produsele agricole și industriale.

6.   Probleme și provocări

Comerțul agricol contribuie la limitarea volatilității volumelor și prețurilor

| 6.1. | O particularitate a producției agricole în raport cu modul de producție industrial este că prima depinde de natură. Producția și oferta depind de variabile greu predictibile sau controlabile. Printre acestea se numără condițiile meteorologice sau apariția de boli la plante sau animale. Schimbările climatice globale vor face ca factorii naturali să devină și mai puțin calculabili. UE este mai puțin afectată comparativ cu situația dramatică de pe alte continente și din alte țări. |
| --- | --- |

6.1.

O particularitate a producției agricole în raport cu modul de producție industrial este că prima depinde de natură. Producția și oferta depind de variabile greu predictibile sau controlabile. Printre acestea se numără condițiile meteorologice sau apariția de boli la plante sau animale. Schimbările climatice globale vor face ca factorii naturali să devină și mai puțin calculabili. UE este mai puțin afectată comparativ cu situația dramatică de pe alte continente și din alte țări.

| 6.2. | Pentru UE, acest lucru înseamnă că, după deschiderea amplă a piețelor sale agricole, efectele fluctuațiilor volumelor și prețurilor de pe piețele globale sunt resimțite mult mai puternic. De asemenea, răspunderea UE în ceea ce privește siguranța alimentară crește proporțional cu condițiile de producție care, prin comparație, sunt mai favorabile și stabile. |
| --- | --- |

6.2.

Pentru UE, acest lucru înseamnă că, după deschiderea amplă a piețelor sale agricole, efectele fluctuațiilor volumelor și prețurilor de pe piețele globale sunt resimțite mult mai puternic. De asemenea, răspunderea UE în ceea ce privește siguranța alimentară crește proporțional cu condițiile de producție care, prin comparație, sunt mai favorabile și stabile.

| 6.3. | Comerțul agricol este o parte a soluției la problema acestei volatilități accentuate, și nu cauza problemei. Comerțul agricol global permite echilibrarea fluctuațiilor de volume și contribuie astfel la limitarea volatilității prețurilor. Experiența a arătat că intervențiile pe piață ale țărilor individuale, manifestate prin interdicțiile la export, taxele la export sau limitarea importurilor, nu fac decât să adâncească problemele pentru toți actorii, fără a le atenua. |
| --- | --- |

6.3.

Comerțul agricol este o parte a soluției la problema acestei volatilități accentuate, și nu cauza problemei. Comerțul agricol global permite echilibrarea fluctuațiilor de volume și contribuie astfel la limitarea volatilității prețurilor. Experiența a arătat că intervențiile pe piață ale țărilor individuale, manifestate prin interdicțiile la export, taxele la export sau limitarea importurilor, nu fac decât să adâncească problemele pentru toți actorii, fără a le atenua.

Influențele geopolitice

| 6.4. | Uneori, evoluțiile politice globale, cum ar fi interdicția de import a Rusiei din august 2014, perturbă comerțul agricol, astfel cum a arătat experiența UE din 2014/2015. Astfel de influențe geopolitice pot conduce la perturbări ale pieței, pierderi și alte dezavantaje economice considerabile pentru industria agroalimentară. Comerțul agricol devine astfel o victimă pasivă, expusă climatului politic general. În asemenea situații, agricultorii și întreprinderile au nevoie de sprijin politic pentru a compensa deficiențele din relațiile comerciale afectate. |
| --- | --- |

6.4.

Uneori, evoluțiile politice globale, cum ar fi interdicția de import a Rusiei din august 2014, perturbă comerțul agricol, astfel cum a arătat experiența UE din 2014/2015. Astfel de influențe geopolitice pot conduce la perturbări ale pieței, pierderi și alte dezavantaje economice considerabile pentru industria agroalimentară. Comerțul agricol devine astfel o victimă pasivă, expusă climatului politic general. În asemenea situații, agricultorii și întreprinderile au nevoie de sprijin politic pentru a compensa deficiențele din relațiile comerciale afectate.

Orientări și cerințe suplimentare pentru definirea comerțului agricol al UE

| 6.5. | În contextul importanței tot mai mari a comerțului agricol la nivel global și pentru UE, CESE consideră că se impune o consolidare majoră a dimensiunii externe a PAC. Această consolidare se poate realiza în mai multe moduri. |
| --- | --- |

6.5.

În contextul importanței tot mai mari a comerțului agricol la nivel global și pentru UE, CESE consideră că se impune o consolidare majoră a dimensiunii externe a PAC. Această consolidare se poate realiza în mai multe moduri.

| 6.5.1. | Păstrarea în continuare a unor reglementări ale comerțului agricol se explică, în principal, prin metodele diferite de a asigura protecția consumatorilor și a sănătății în diferite țări. Instituțiile UE, și în special Comisia, sunt invitate să pledeze pentru deschiderea rapidă a piețelor și, dacă este necesar, să deschidă negocieri în acest sens cu țările în care există astfel de bariere comerciale tehnice în materie de reglementare. |
| --- | --- |

6.5.1.

Păstrarea în continuare a unor reglementări ale comerțului agricol se explică, în principal, prin metodele diferite de a asigura protecția consumatorilor și a sănătății în diferite țări. Instituțiile UE, și în special Comisia, sunt invitate să pledeze pentru deschiderea rapidă a piețelor și, dacă este necesar, să deschidă negocieri în acest sens cu țările în care există astfel de bariere comerciale tehnice în materie de reglementare.

| 6.5.2. | CESE consideră că este esențial ca în aceste chestiuni Comisia să își asume în mod clar responsabilitatea pentru întreaga UE. Este singura modalitate de a impune în mod eficient și convingător pozițiile UE în relațiile cu partenerii comerciali. În același timp, încheierea de diferite acorduri cu țările terțe la nivelul statelor membre este în detrimentul concurenței loiale dintre acestea. Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a adopta reglementări speciale numai în cazuri fundamentate, în măsura în care există limitări specifice unei regiuni sau țări. |
| --- | --- |

6.5.2.

CESE consideră că este esențial ca în aceste chestiuni Comisia să își asume în mod clar responsabilitatea pentru întreaga UE. Este singura modalitate de a impune în mod eficient și convingător pozițiile UE în relațiile cu partenerii comerciali. În același timp, încheierea de diferite acorduri cu țările terțe la nivelul statelor membre este în detrimentul concurenței loiale dintre acestea. Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a adopta reglementări speciale numai în cazuri fundamentate, în măsura în care există limitări specifice unei regiuni sau țări.

| 6.5.3. | În contextul unor piețe agricole tot mai deschise, marcate de o concurență internațională, CESE consideră că UE trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a consolida competitivitatea internațională și poziția agriculturii și industriei agroalimentare a UE și a intensifica în continuare comerțul cu produse agricole. Obiectivul anunțat de noua Comisie de reducere a birocrației reprezintă un pas în direcția cea bună. În același timp, ar trebui ca structurile administrative să devină mai eficiente. |
| --- | --- |

6.5.3.

În contextul unor piețe agricole tot mai deschise, marcate de o concurență internațională, CESE consideră că UE trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a consolida competitivitatea internațională și poziția agriculturii și industriei agroalimentare a UE și a intensifica în continuare comerțul cu produse agricole. Obiectivul anunțat de noua Comisie de reducere a birocrației reprezintă un pas în direcția cea bună. În același timp, ar trebui ca structurile administrative să devină mai eficiente.

| 6.5.4. | În cazul importurilor, standardele UE trebuie să stea la baza certificatelor. În ceea ce privește condițiile de producție și alte reglementări, ar trebui stabilite condiții minime pentru importuri, care să ia în considerare în mod adecvat situația din UE și să nu dezavantajeze întreprinderile locale. |
| --- | --- |

6.5.4.

În cazul importurilor, standardele UE trebuie să stea la baza certificatelor. În ceea ce privește condițiile de producție și alte reglementări, ar trebui stabilite condiții minime pentru importuri, care să ia în considerare în mod adecvat situația din UE și să nu dezavantajeze întreprinderile locale.

| 6.5.5. | CESE observă că povestea de succes a comerțului agricol al UE pe piețe puternic liberalizate a fost posibilă în mare parte datorită IMM-urilor. CESE solicită Comisiei să-și intensifice sprijinul administrativ pentru deschiderea piețelor agricole mondiale, așa cum o practică deja alte țări terțe. În demersurile lor, IMM-urile ar trebui să se poată baza pe informații de piață fiabile. |
| --- | --- |

6.5.5.

CESE observă că povestea de succes a comerțului agricol al UE pe piețe puternic liberalizate a fost posibilă în mare parte datorită IMM-urilor. CESE solicită Comisiei să-și intensifice sprijinul administrativ pentru deschiderea piețelor agricole mondiale, așa cum o practică deja alte țări terțe. În demersurile lor, IMM-urile ar trebui să se poată baza pe informații de piață fiabile.

| 6.6. | Piețele globale presupun o transparență a piețelor la nivel mondial. Acest lucru presupune prognoze bine fundamentate și informații fiabile privind tendințele în materie de volume, prețuri, rate de schimb valutar, condiții meteorologice, boli, și așa mai departe. CESE salută implicarea activă a UE în crearea Sistemului de informații privind piața agricolă (AMIS) a FAO. Aceste eforturi trebuie să vizeze însă punerea la dispoziția actorilor de pe piață a informațiilor prelucrate în cadrul AMIS, care să le permită acestora să obțină beneficii directe din ele. |
| --- | --- |

6.6.

Piețele globale presupun o transparență a piețelor la nivel mondial. Acest lucru presupune prognoze bine fundamentate și informații fiabile privind tendințele în materie de volume, prețuri, rate de schimb valutar, condiții meteorologice, boli, și așa mai departe. CESE salută implicarea activă a UE în crearea Sistemului de informații privind piața agricolă (AMIS) a FAO. Aceste eforturi trebuie să vizeze însă punerea la dispoziția actorilor de pe piață a informațiilor prelucrate în cadrul AMIS, care să le permită acestora să obțină beneficii directe din ele.

| 6.7. | Acordurilor de liber schimb (ALS) le revine un rol deosebit de important. În cazurile în care negocierile multilaterale din cadrul OMC nu ajung să fie încheiate cu succes, trebuie căutate soluții la nivel bilateral pentru a putea pătrunde pe piețe noi. Aceste acorduri de liber schimb trebuie să fie însă echilibrate, ținând seama de diferitele sectoare implicate. Nu ar fi acceptabil ca sectorul comerțului cu produse agricole al UE să fie supus unor sarcini unilaterale, spre avantajul altor sectoare economice. |
| --- | --- |

6.7.

Acordurilor de liber schimb (ALS) le revine un rol deosebit de important. În cazurile în care negocierile multilaterale din cadrul OMC nu ajung să fie încheiate cu succes, trebuie căutate soluții la nivel bilateral pentru a putea pătrunde pe piețe noi. Aceste acorduri de liber schimb trebuie să fie însă echilibrate, ținând seama de diferitele sectoare implicate. Nu ar fi acceptabil ca sectorul comerțului cu produse agricole al UE să fie supus unor sarcini unilaterale, spre avantajul altor sectoare economice.

| 6.8. | CESE subliniază importanța deosebită a acordurilor de parteneriat cu țările în curs de dezvoltare. Dezvoltarea în continuare a acordurilor preferențiale poate crea condiții propice ca aceste țări, pe baza unui acces îmbunătățit la piețele UE, să profite de efectele pozitive ale relațiilor comerciale, bazate pe un comerț deschis și echitabil. |
| --- | --- |

6.8.

CESE subliniază importanța deosebită a acordurilor de parteneriat cu țările în curs de dezvoltare. Dezvoltarea în continuare a acordurilor preferențiale poate crea condiții propice ca aceste țări, pe baza unui acces îmbunătățit la piețele UE, să profite de efectele pozitive ale relațiilor comerciale, bazate pe un comerț deschis și echitabil.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  JO C 43, 15.2.2012, p. 73; JO C 351, 15.11.2012, p. 77; JO C 255, 22.9.2010, p. 1; JO C 100, 30.4.2009, p. 44.

1

---

ANEXĂ

http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/agricultural-trade-statistics_en.docx

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/104

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind inovarea socială, crearea de rețele și comunicarea digitală

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/16)

| Raportor: | domnul Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

La 10 iulie 2014, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Inovarea socială, crearea de rețele și comunicarea digitală.

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 31 august 2015.

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 204 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 11 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Inovarea socială, precum și rețelele colaborative trebuie utilizate din plin pentru promovarea și consolidarea participării cetățenilor și a societății civile în ansamblu la conceperea și gestionarea politicilor Uniunii, prin intermediul unor proiecte colective, de tip ascendent și diseminate în teritoriu, menite să consolideze caracterul direct al democrației. |
| --- | --- |

1.1.

Inovarea socială, precum și rețelele colaborative trebuie utilizate din plin pentru promovarea și consolidarea participării cetățenilor și a societății civile în ansamblu la conceperea și gestionarea politicilor Uniunii, prin intermediul unor proiecte colective, de tip ascendent și diseminate în teritoriu, menite să consolideze caracterul direct al democrației.

| 1.2. | La rândul său, accesul universal la noi tehnologii, în general, și la internetul în bandă largă, în special, trebuie să constituie în continuare un obiectiv prioritar pentru Uniunea Europeană, el trebuind să fie considerat un serviciu de interes general, care trebuie să contracareze decalajul digital și excluziunea socială pe care acesta o determină. |
| --- | --- |

1.2.

La rândul său, accesul universal la noi tehnologii, în general, și la internetul în bandă largă, în special, trebuie să constituie în continuare un obiectiv prioritar pentru Uniunea Europeană, el trebuind să fie considerat un serviciu de interes general, care trebuie să contracareze decalajul digital și excluziunea socială pe care acesta o determină.

| 1.3. | Noile tehnologii ale informației și comunicațiilor, cu sprijinul inovării sociale și prin utilizarea rețelelor colaborative, ar trebui să joace un rol important în crearea de locuri de muncă calificate și de calitate, prin sprijinirea proiectelor care vizează crearea de întreprinderi inovatoare și lansarea de inițiative de reducere a actualelor rate ale șomajului. |
| --- | --- |

1.3.

Noile tehnologii ale informației și comunicațiilor, cu sprijinul inovării sociale și prin utilizarea rețelelor colaborative, ar trebui să joace un rol important în crearea de locuri de muncă calificate și de calitate, prin sprijinirea proiectelor care vizează crearea de întreprinderi inovatoare și lansarea de inițiative de reducere a actualelor rate ale șomajului.

| 1.4. | CESE consideră că este esențial să se consolideze formarea în domeniul digital. O bună formare, care să includă o învățare adecvată în cadrul sistemului de învățământ și care să le permită tinerilor să fie capabili să facă față provocărilor viitoare. O formare permanentă pentru lucrători, care să-i instruiască în vederea utilizării noilor tehnologii ale informației și comunicațiilor pe piața forței de muncă. O formare care să facă posibilă învățarea de-a lungul vieții și să împiedice excluderea unor sectoare mai fragile. |
| --- | --- |

1.4.

CESE consideră că este esențial să se consolideze formarea în domeniul digital. O bună formare, care să includă o învățare adecvată în cadrul sistemului de învățământ și care să le permită tinerilor să fie capabili să facă față provocărilor viitoare. O formare permanentă pentru lucrători, care să-i instruiască în vederea utilizării noilor tehnologii ale informației și comunicațiilor pe piața forței de muncă. O formare care să facă posibilă învățarea de-a lungul vieții și să împiedice excluderea unor sectoare mai fragile.

| 1.5. | CESE sprijină obiectivele Strategiei Europa 2020 și ale Strategiei pentru egalitate între bărbați și femei. Sprijină inițiativele lor emblematice „O Uniune a inovării” și „Agenda digitală”, precum și măsurile care se impun pentru crearea unei sinergii între acestea, în măsură să permită înregistrarea de progrese în domeniul inovării sociale. Prin urmare, Comitetul consideră importantă integrarea acestor obiective în planurile naționale de reformă (PNR) și monitorizarea acestora în cadrul semestrului european. Consideră, de asemenea, că este esențial ca, pe lângă partenerii sociali, societatea civilă să se implice și ea la nivel european, național și regional în punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea acțiunilor finanțate de Uniunea Europeană pentru atingerea acestor obiective. |
| --- | --- |

1.5.

CESE sprijină obiectivele Strategiei Europa 2020 și ale Strategiei pentru egalitate între bărbați și femei. Sprijină inițiativele lor emblematice „O Uniune a inovării” și „Agenda digitală”, precum și măsurile care se impun pentru crearea unei sinergii între acestea, în măsură să permită înregistrarea de progrese în domeniul inovării sociale. Prin urmare, Comitetul consideră importantă integrarea acestor obiective în planurile naționale de reformă (PNR) și monitorizarea acestora în cadrul semestrului european. Consideră, de asemenea, că este esențial ca, pe lângă partenerii sociali, societatea civilă să se implice și ea la nivel european, național și regional în punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea acțiunilor finanțate de Uniunea Europeană pentru atingerea acestor obiective.

| 1.6. | CESE solicită ca inovarea socială pusă în legătură cu noile tehnologii prin intermediul rețelelor sociale și a activităților colaborative să înlesnească elaborarea de soluții tehnice care contribuie la o mai bună integrare a persoanelor cu handicap, asigurând un grad maxim de autonomie și participare a acestora și permițându-le să depășească acele provocări care constau în eliminarea oricărui obstacol generator de discriminare. |
| --- | --- |

1.6.

CESE solicită ca inovarea socială pusă în legătură cu noile tehnologii prin intermediul rețelelor sociale și a activităților colaborative să înlesnească elaborarea de soluții tehnice care contribuie la o mai bună integrare a persoanelor cu handicap, asigurând un grad maxim de autonomie și participare a acestora și permițându-le să depășească acele provocări care constau în eliminarea oricărui obstacol generator de discriminare.

| 1.7. | CESE solicită instituțiilor să stimuleze crearea de capacități și utilizarea mediilor digitale esențiale, precum și să contribuie la crearea de spații în care să se stabilească legături orizontale inovatoare pentru dezvoltarea viabilă, astfel încât să se poată implementa formula „inovare socială + activitate colaborativă + comunicare digitală”, facilitând și promovând accesul în timp real și în mod rapid și sigur. |
| --- | --- |

1.7.

CESE solicită instituțiilor să stimuleze crearea de capacități și utilizarea mediilor digitale esențiale, precum și să contribuie la crearea de spații în care să se stabilească legături orizontale inovatoare pentru dezvoltarea viabilă, astfel încât să se poată implementa formula „inovare socială + activitate colaborativă + comunicare digitală”, facilitând și promovând accesul în timp real și în mod rapid și sigur.

| 1.8. | Comitetul îndeamnă Uniunea Europeană să finanțeze, în cadrul programului său EaSI (Programul UE pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială), conceperea și punerea în aplicare a proiectelor care sunt inițiative ale societății civile și care se desfășoară prin intermediul rețelelor sociale și al activității colaborative, cu condiția ca obiectivele lor să urmărească interesul general și să acorde atenție potențialului lor de inserție profesională și de integrare. |
| --- | --- |

1.8.

Comitetul îndeamnă Uniunea Europeană să finanțeze, în cadrul programului său EaSI (Programul UE pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială), conceperea și punerea în aplicare a proiectelor care sunt inițiative ale societății civile și care se desfășoară prin intermediul rețelelor sociale și al activității colaborative, cu condiția ca obiectivele lor să urmărească interesul general și să acorde atenție potențialului lor de inserție profesională și de integrare.

| 1.9. | În practică, Comisia Europeană trebuie să inițieze o politică clară și concretă în materie de inovare socială și de acces al cetățenilor la noile tehnologii, care să determine inițiative aducătoare de avantaje pentru fiecare segment de populație. Acest lucru ar trebui să fie în concordanță cu Pachetul privind investițiile sociale al Comisiei Europene (1). De asemenea, trebuie să sporească investițiile în talentul uman și trebuie deschise piețe bazate pe cunoaștere, promovând astfel cooperarea dintre întreprinderi și cetățeni. |
| --- | --- |

1.9.

În practică, Comisia Europeană trebuie să inițieze o politică clară și concretă în materie de inovare socială și de acces al cetățenilor la noile tehnologii, care să determine inițiative aducătoare de avantaje pentru fiecare segment de populație. Acest lucru ar trebui să fie în concordanță cu Pachetul privind investițiile sociale al Comisiei Europene (1). De asemenea, trebuie să sporească investițiile în talentul uman și trebuie deschise piețe bazate pe cunoaștere, promovând astfel cooperarea dintre întreprinderi și cetățeni.

| 1.10. | În fine, trebuie prevăzut un pachet investițional care să permită consolidarea inovării sociale pe baza dezvoltării tehnologice, stimularea cercetării colaborative efectuate în comun și în mod multidisciplinar, promovarea accesului la noi cunoștințe și consolidarea instituțională prin intermediul democrației directe, pe care o fac posibilă noile instrumente de participare în rețea și de comunicare digitală. |
| --- | --- |

1.10.

În fine, trebuie prevăzut un pachet investițional care să permită consolidarea inovării sociale pe baza dezvoltării tehnologice, stimularea cercetării colaborative efectuate în comun și în mod multidisciplinar, promovarea accesului la noi cunoștințe și consolidarea instituțională prin intermediul democrației directe, pe care o fac posibilă noile instrumente de participare în rețea și de comunicare digitală.

2.   Introducere

| 2.1. | Obiectivul prezentului aviz este de a evalua condițiile necesare pentru ca inovarea socială să utilizeze pe deplin TIC în scopul de a servi binelui comun; el solicită punerea în aplicare de măsuri de sprijinire a tehnologiilor digitale și a platformelor de promovare a relațiilor online și a creării de interacțiuni sinergice. Analizarea structurilor reticulare și adaptarea lor la fundamentele culturii organizaționale constituie unele dintre măsurile necesare atingerii acestui obiectiv. |
| --- | --- |

2.1.

Obiectivul prezentului aviz este de a evalua condițiile necesare pentru ca inovarea socială să utilizeze pe deplin TIC în scopul de a servi binelui comun; el solicită punerea în aplicare de măsuri de sprijinire a tehnologiilor digitale și a platformelor de promovare a relațiilor online și a creării de interacțiuni sinergice. Analizarea structurilor reticulare și adaptarea lor la fundamentele culturii organizaționale constituie unele dintre măsurile necesare atingerii acestui obiectiv.

| 2.2. | Formula „inovare socială + activitate colaborativă + comunicare digitală” ridică problema identificării proceselor și instrumentelor adecvate acestor termeni, în vederea obținerii rezultatelor scontate. |
| --- | --- |

2.2.

Formula „inovare socială + activitate colaborativă + comunicare digitală” ridică problema identificării proceselor și instrumentelor adecvate acestor termeni, în vederea obținerii rezultatelor scontate.

| 2.3. | Se consideră ca fiind esențiale educația (învățare colaborativă), formarea (platformele Mooc sau Moodle), e-sănătatea (dispozitive pentru monitorizarea sănătății), crearea de locuri de muncă (angajare online), antreprenoriatul social, logistica și transportul, securitatea alimentară și a produselor, e-administrația și serviciile publice, democrația economică (crowdfunding, monede alternative) și participarea socială. |
| --- | --- |

2.3.

Se consideră ca fiind esențiale educația (învățare colaborativă), formarea (platformele Mooc sau Moodle), e-sănătatea (dispozitive pentru monitorizarea sănătății), crearea de locuri de muncă (angajare online), antreprenoriatul social, logistica și transportul, securitatea alimentară și a produselor, e-administrația și serviciile publice, democrația economică (crowdfunding, monede alternative) și participarea socială.

| 2.4. | În contextul actual, caracterul transversal al inovării sociale dobândește un caracter deosebit de însemnat în domenii cum ar fi, printre altele, cercetarea și dezvoltarea, eficiența și durabilitatea, coeziunea și incluziunea socială, responsabilitatea comună și participarea civică, etica antreprenorială și responsabilitatea socială a întreprinderilor, ori democrația directă și guvernarea electronică. |
| --- | --- |

2.4.

În contextul actual, caracterul transversal al inovării sociale dobândește un caracter deosebit de însemnat în domenii cum ar fi, printre altele, cercetarea și dezvoltarea, eficiența și durabilitatea, coeziunea și incluziunea socială, responsabilitatea comună și participarea civică, etica antreprenorială și responsabilitatea socială a întreprinderilor, ori democrația directă și guvernarea electronică.

| 2.5. | CESE (2) reafirmă importanța extinderii domeniului de aplicare a serviciului universal de telecomunicații electronice, astfel încât acesta să acopere accesul la internet în bandă largă, abordând nu numai problema excluziunii geografice, ci și cea a excluziunii sociale, în vederea îndeplinirii obiectivelor de reducere a decalajului digital și de consolidare a coeziunii economice, sociale și teritoriale. De asemenea, UE trebuie să creeze condițiile-cadru pentru o piață unică a volumelor mari de date (big data) și a tehnologiei de tip cloud computing, astfel încât acestea să fie puse în slujba inovării sociale. |
| --- | --- |

2.5.

CESE (2) reafirmă importanța extinderii domeniului de aplicare a serviciului universal de telecomunicații electronice, astfel încât acesta să acopere accesul la internet în bandă largă, abordând nu numai problema excluziunii geografice, ci și cea a excluziunii sociale, în vederea îndeplinirii obiectivelor de reducere a decalajului digital și de consolidare a coeziunii economice, sociale și teritoriale. De asemenea, UE trebuie să creeze condițiile-cadru pentru o piață unică a volumelor mari de date (big data) și a tehnologiei de tip cloud computing, astfel încât acestea să fie puse în slujba inovării sociale.

3.   Încurajarea inovării sociale în contextul digital actual

| 3.1. | Rețelele de cooperare și comunicarea digitală joacă un rol important în domeniul inovării sociale. Conceptul de inovare socială este încă incipient; cu toate acestea, definiția cea mai utilizată este cea din raportul BEPA: |
| --- | --- |

3.1.

Rețelele de cooperare și comunicarea digitală joacă un rol important în domeniul inovării sociale. Conceptul de inovare socială este încă incipient; cu toate acestea, definiția cea mai utilizată este cea din raportul BEPA:

„Inovarea este socială în ce privește atât scopurile, cât și mijloacele de care dispune. Definiția poate fi rezumată după cum urmează: practic vorbind, inovările sociale constau în idei noi (produse, servicii și modele) care satisfac nevoile sociale (într-un mod mai eficient decât alte abordări), creând în același timp noi relații sociale sau colaborări. Cu alte cuvinte, inovările nu numai că sunt benefice pentru societate, ci sporesc de asemenea capacitatea de acțiune a acesteia” (3). În esență, inovarea socială este percepută din perspectiva necesității de a răspunde nevoilor sociale complexe și nesatisfăcute, în contextul politicilor de incluziune și coeziune socială.

| 3.2. | Elementele principale ale procesului de inovare socială sunt: identificarea de noi necesități sociale, nesatisfăcute sau insuficient cunoscute, conceperea de noi soluții care să răspundă acestor necesități, evaluarea eficacității respectivelor soluții și diseminarea inovațiilor sociale eficiente. În plus, inițiativele de inovare socială sunt strâns legate de abordarea care propune un pachet de măsuri de investiții sociale, în care investiția în persoana individuală din perspectiva speranței de viață și a prevenirii este esențială. |
| --- | --- |

3.2.

Elementele principale ale procesului de inovare socială sunt: identificarea de noi necesități sociale, nesatisfăcute sau insuficient cunoscute, conceperea de noi soluții care să răspundă acestor necesități, evaluarea eficacității respectivelor soluții și diseminarea inovațiilor sociale eficiente. În plus, inițiativele de inovare socială sunt strâns legate de abordarea care propune un pachet de măsuri de investiții sociale, în care investiția în persoana individuală din perspectiva speranței de viață și a prevenirii este esențială.

| 3.3. | Este important să se analizeze legătura dintre procesele de cooperare oferite de tehnologiile informației și inovării așa-zise socială și discutarea beneficiilor anunțate pentru cetățeni și societate. Principalele elemente pot fi sintetizate după cum urmează:






  (a) | este vorba despre procese colaborative deschise participării cetățenilor care doresc acest lucru; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Este important să se analizeze legătura dintre procesele de cooperare oferite de tehnologiile informației și inovării așa-zise socială și discutarea beneficiilor anunțate pentru cetățeni și societate. Principalele elemente pot fi sintetizate după cum urmează:

(a)

este vorba despre procese colaborative deschise participării cetățenilor care doresc acest lucru;

| (b) | au ca scop îmbunătățirea și transformarea societății; |
| --- | --- |

(b)

au ca scop îmbunătățirea și transformarea societății;

| (c) | implică conceperea de soluții în comun și formularea de propuneri cu caracter transversal; |
| --- | --- |

(c)

implică conceperea de soluții în comun și formularea de propuneri cu caracter transversal;

| (d) | constau în soluții care nu au mai fost încercate anterior; |
| --- | --- |

(d)

constau în soluții care nu au mai fost încercate anterior;

| (e) | declanșează procese de învățare, încurajează asumarea de angajamente și au ca efect transformări cu impact la nivel local, structurate pe patru axe:






  — | participarea actorilor locali în conformitate cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- | --- |

(e)

declanșează procese de învățare, încurajează asumarea de angajamente și au ca efect transformări cu impact la nivel local, structurate pe patru axe:

—

participarea actorilor locali în conformitate cu principiul subsidiarității;

| — | implicarea și angajamentul cetățenilor; |
| --- | --- |

—

implicarea și angajamentul cetățenilor;

| — | rolul deosebit al societății civile și al economiei sociale; |
| --- | --- |

—

rolul deosebit al societății civile și al economiei sociale;

| — | proces ascendent (bottom up). |
| --- | --- |

—

proces ascendent (bottom up).

| 3.4. | Noutatea în raport cu alte soluții constă, așadar, în tipul de relații care se stabilește între actorii implicați în dezvoltarea inovării sociale, adică în conceperea și procesele sau etapele de punere în aplicare; inovarea trebuie să țină seama de locul pe care trebuie să îl ocupe partenerii sociali, ei fiind reprezentativi și în măsură să creeze situații de drept contractual. |
| --- | --- |

3.4.

Noutatea în raport cu alte soluții constă, așadar, în tipul de relații care se stabilește între actorii implicați în dezvoltarea inovării sociale, adică în conceperea și procesele sau etapele de punere în aplicare; inovarea trebuie să țină seama de locul pe care trebuie să îl ocupe partenerii sociali, ei fiind reprezentativi și în măsură să creeze situații de drept contractual.

| 3.5. | Așa cum CESE a remarcat deja, măsurarea progresului social ar trebui să asigure un echilibru mai bun între indicatorii economici și cei sociali (4). Utilizarea abordării care constă în măsurarea progresului social, în condițiile păstrării echilibrului între evaluările calitative și cele cantitative, se înscrie într-o viziune pe termen mediu și lung, în cadrul unui sistem de guvernanță echilibrat și transparent, cu indicatori clari de performanță tehnică și socioeconomică. |
| --- | --- |

3.5.

Așa cum CESE a remarcat deja, măsurarea progresului social ar trebui să asigure un echilibru mai bun între indicatorii economici și cei sociali (4). Utilizarea abordării care constă în măsurarea progresului social, în condițiile păstrării echilibrului între evaluările calitative și cele cantitative, se înscrie într-o viziune pe termen mediu și lung, în cadrul unui sistem de guvernanță echilibrat și transparent, cu indicatori clari de performanță tehnică și socioeconomică.

| 3.6. | Pentru a putea a preconiza noi răspunsuri la problemele, mizele și provocările cu care se confruntă societatea de astăzi, este necesar să se pună în valoare creativitatea și talentul fiecăruia – în mod orizontal, transversal și global –, astfel încât totalul obținut să fie mai mult decât suma părților, sporind în plus la maximum eficiența costului său. În mod cert, această obligație este îndeplinită cel mai bine în cazul inteligenței colective și al creării în comun, în rețele de colaborare. |
| --- | --- |

3.6.

Pentru a putea a preconiza noi răspunsuri la problemele, mizele și provocările cu care se confruntă societatea de astăzi, este necesar să se pună în valoare creativitatea și talentul fiecăruia – în mod orizontal, transversal și global –, astfel încât totalul obținut să fie mai mult decât suma părților, sporind în plus la maximum eficiența costului său. În mod cert, această obligație este îndeplinită cel mai bine în cazul inteligenței colective și al creării în comun, în rețele de colaborare.

| 3.7. | Inovarea socială apare pentru a face față nevoilor nesatisfăcute ale societății sau complexelor provocări sociale, afectând diverse domenii și instrumente, cum ar fi:






  (a) | domenii






  — | îmbunătățirea democrației, în special a democrației participative; |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.

Inovarea socială apare pentru a face față nevoilor nesatisfăcute ale societății sau complexelor provocări sociale, afectând diverse domenii și instrumente, cum ar fi:

(a)

domenii

—

îmbunătățirea democrației, în special a democrației participative;

| — | incluziunea socială; |
| --- | --- |

—

incluziunea socială;

| — | economia socială; |
| --- | --- |

—

economia socială;

| — | consumul colaborativ; |
| --- | --- |

—

consumul colaborativ;

| — | datele deschise (open data), software-ul cu sursă deschisă (open source), mecanismele deschise (open hardware); |
| --- | --- |

—

datele deschise (open data), software-ul cu sursă deschisă (open source), mecanismele deschise (open hardware);

| — | tehnologia portabilă; |
| --- | --- |

—

tehnologia portabilă;

| — | platformele de sensibilizare a cetățenilor; |
| --- | --- |

—

platformele de sensibilizare a cetățenilor;

| — | inovarea socială digitală bazată pe efectul de rețea; |
| --- | --- |

—

inovarea socială digitală bazată pe efectul de rețea;

| (b) | instrumente






  — | reintegrarea grupurilor excluse; |
| --- | --- | --- |

(b)

instrumente

—

reintegrarea grupurilor excluse;

| — | încurajarea comportamentelor și stilurilor de viață durabile, prin sensibilizare cu privire la impactul în ceea ce privește durabilitatea al alegerilor consumatorilor în materie de energie, mediu și sănătate; |
| --- | --- |

—

încurajarea comportamentelor și stilurilor de viață durabile, prin sensibilizare cu privire la impactul în ceea ce privește durabilitatea al alegerilor consumatorilor în materie de energie, mediu și sănătate;

| — | înregistrarea opiniilor cetățenilor, pentru un proces decizional mai bun (la nivel personal sau instituțional); |
| --- | --- |

—

înregistrarea opiniilor cetățenilor, pentru un proces decizional mai bun (la nivel personal sau instituțional);

| — | sporirea încrederii în statisticile generate în mod colectiv; |
| --- | --- |

—

sporirea încrederii în statisticile generate în mod colectiv;

| — | utilizarea conștientizării colective a situațiilor sociale și de mediu pentru a stimula elaborarea de politici mai bune sau pentru a crea noi modele economice, sociale și democratice; |
| --- | --- |

—

utilizarea conștientizării colective a situațiilor sociale și de mediu pentru a stimula elaborarea de politici mai bune sau pentru a crea noi modele economice, sociale și democratice;

| — | conceperea de abordări alternative privind soluționarea problemelor, în vederea îmbunătățirii serviciilor publice, a mediului urban, a democrației și a internetului, plecând de la baze de date deschise; |
| --- | --- |

—

conceperea de abordări alternative privind soluționarea problemelor, în vederea îmbunătățirii serviciilor publice, a mediului urban, a democrației și a internetului, plecând de la baze de date deschise;

| — | conectarea cetățenilor și desfășurarea de activități în comun, acordând atenție cerințelor legate de viața privată și de incluziune; |
| --- | --- |

—

conectarea cetățenilor și desfășurarea de activități în comun, acordând atenție cerințelor legate de viața privată și de incluziune;

| — | creșterea gradului de conștientizare colectivă cu privire la provocările ecologice; |
| --- | --- |

—

creșterea gradului de conștientizare colectivă cu privire la provocările ecologice;

| — | eliminarea barierelor colective în calea incluziunii; |
| --- | --- |

—

eliminarea barierelor colective în calea incluziunii;

| — | experimentarea de noi forme colective în domeniile creativității și cooperării; |
| --- | --- |

—

experimentarea de noi forme colective în domeniile creativității și cooperării;

| — | înzestrarea cetățenilor cu capacități de evaluare a responsabilității sociale a întreprinderilor; |
| --- | --- |

—

înzestrarea cetățenilor cu capacități de evaluare a responsabilității sociale a întreprinderilor;

| — | evaluarea impactului platformelor de conștientizare colectivă. |
| --- | --- |

—

evaluarea impactului platformelor de conștientizare colectivă.

| 3.8. | În prezent, posibilitatea de punere în comun a cunoștințelor ar putea contribui la apariția unor inovații care să completeze politicile sociale. În acest caz, tehnologia digitală poate juca un rol important în sprijinirea factorilor de inovare socială, al căror obiectiv este satisfacerea nevoilor persoanelor. |
| --- | --- |

3.8.

În prezent, posibilitatea de punere în comun a cunoștințelor ar putea contribui la apariția unor inovații care să completeze politicile sociale. În acest caz, tehnologia digitală poate juca un rol important în sprijinirea factorilor de inovare socială, al căror obiectiv este satisfacerea nevoilor persoanelor.

| 3.9. | Prin urmare, trebuie eliminate barierele în calea inovării și experimentării sociale, în scopul instituirii unui mediu și unei culturi care să favorizeze inovarea, recunoscând și reafirmând rolurile specifice ale diferiților actori (fundații, cooperative, asociații, societăți mutuale, bănci de economii, IMM-uri și alte întreprinderi din sectorul economiei sociale etc.), în calitate de interlocutori și furnizori de servicii (5). |
| --- | --- |

3.9.

Prin urmare, trebuie eliminate barierele în calea inovării și experimentării sociale, în scopul instituirii unui mediu și unei culturi care să favorizeze inovarea, recunoscând și reafirmând rolurile specifice ale diferiților actori (fundații, cooperative, asociații, societăți mutuale, bănci de economii, IMM-uri și alte întreprinderi din sectorul economiei sociale etc.), în calitate de interlocutori și furnizori de servicii (5).

4.   Rețelele de activitate colaborativă

| 4.1. | O rețea de cooperare constă într-o serie de persoane care furnizează o contribuție intelectuală la un proiect care privește un obiectiv comun al unui grup. Acestea funcționează ca un singur creier („creier global”), o entitate unică compusă din milioane de celule generatoare de idei, care se confruntă cu provocări considerabile, cum ar fi limba sau comunicarea. Apariția internetului, în combinație cu alți factori, a favorizat inițierea unei game largi de proiecte comune și rețele de colaborare, dar acestei oportunități tehnologice trebuie să i se confere o semnificație teleologică pusă în slujba binelui comun. |
| --- | --- |

4.1.

O rețea de cooperare constă într-o serie de persoane care furnizează o contribuție intelectuală la un proiect care privește un obiectiv comun al unui grup. Acestea funcționează ca un singur creier („creier global”), o entitate unică compusă din milioane de celule generatoare de idei, care se confruntă cu provocări considerabile, cum ar fi limba sau comunicarea. Apariția internetului, în combinație cu alți factori, a favorizat inițierea unei game largi de proiecte comune și rețele de colaborare, dar acestei oportunități tehnologice trebuie să i se confere o semnificație teleologică pusă în slujba binelui comun.

| 4.2. | Inovarea socială poate beneficia de pe urma utilizării noilor instrumente și rețele digitale pentru a-și îndeplini mai bine misiunea, cum ar fi serviciile pentru persoanele în vârstă din zone îndepărtate etc. |
| --- | --- |

4.2.

Inovarea socială poate beneficia de pe urma utilizării noilor instrumente și rețele digitale pentru a-și îndeplini mai bine misiunea, cum ar fi serviciile pentru persoanele în vârstă din zone îndepărtate etc.

| 4.3. | Evenimentele, deciziile, acțiunile și persoanele se înscriu într-un cadru comun, reprezentat de un nou spațiu digital și în care se sincronizează în timp real, dând naștere inteligenței colective. |
| --- | --- |

4.3.

Evenimentele, deciziile, acțiunile și persoanele se înscriu într-un cadru comun, reprezentat de un nou spațiu digital și în care se sincronizează în timp real, dând naștere inteligenței colective.

| 4.4. | Inteligența colectivă este un tip de proces emergent, în care coordonarea multor capacități inteligente conduce la o soluție la care nu s-ar fi ajuns în mod individual sau separat. Inteligența multiplă ia așadar forma unei manifestări sinergice a unui număr mare de talente care acționează coordonat. Elementul esențial constă în dezvoltarea unei inteligențe colective, astfel încât colectivul să devină creativ și să se poată declanșa procese de inovare și de schimbare socială, prin intermediul unor platforme menite să potențeze aceste evoluții legate de colaborare. |
| --- | --- |

4.4.

Inteligența colectivă este un tip de proces emergent, în care coordonarea multor capacități inteligente conduce la o soluție la care nu s-ar fi ajuns în mod individual sau separat. Inteligența multiplă ia așadar forma unei manifestări sinergice a unui număr mare de talente care acționează coordonat. Elementul esențial constă în dezvoltarea unei inteligențe colective, astfel încât colectivul să devină creativ și să se poată declanșa procese de inovare și de schimbare socială, prin intermediul unor platforme menite să potențeze aceste evoluții legate de colaborare.

| 4.5. | Viteza cu care obiectivele stabilite sunt atinse în aceste rețele de cooperare este mult mai mare decât în cazul oricărui grup organizat cu caracter finit, indiferent de structură și funcționare, mulțumită căutării de talente dincolo de limitele respectivei organizații, lucru care conduce la o inovare deschisă, democratică, difuză și gestionată de comunitate. |
| --- | --- |

4.5.

Viteza cu care obiectivele stabilite sunt atinse în aceste rețele de cooperare este mult mai mare decât în cazul oricărui grup organizat cu caracter finit, indiferent de structură și funcționare, mulțumită căutării de talente dincolo de limitele respectivei organizații, lucru care conduce la o inovare deschisă, democratică, difuză și gestionată de comunitate.

| 4.6. | Există două condiții fundamentale pentru ca oamenii să își împărtășească cunoștințele: așteptările similare și gradul diferit de cunoaștere. Încurajarea așteptărilor comune și complementaritatea variilor competențe ajută la crearea unor rețele de cooperare. |
| --- | --- |

4.6.

Există două condiții fundamentale pentru ca oamenii să își împărtășească cunoștințele: așteptările similare și gradul diferit de cunoaștere. Încurajarea așteptărilor comune și complementaritatea variilor competențe ajută la crearea unor rețele de cooperare.

| 4.7. | Cu toate acestea, există trei tipuri de pericole care trebuie soluționate în orice tip de rețea și activitate colaborativă și de care trebuie să se țină seama: „parazitismul” (relațiile trebuind să se bazeze pe caracterul echitabil al contribuțiilor), practicarea interesată a crowdsourcing-ului (externalizare spre public) (6) și, în final, comploturile. Această ultimă problemă evidențiază rolul încrederii în acest domeniu al cooperării. |
| --- | --- |

4.7.

Cu toate acestea, există trei tipuri de pericole care trebuie soluționate în orice tip de rețea și activitate colaborativă și de care trebuie să se țină seama: „parazitismul” (relațiile trebuind să se bazeze pe caracterul echitabil al contribuțiilor), practicarea interesată a crowdsourcing-ului (externalizare spre public) (6) și, în final, comploturile. Această ultimă problemă evidențiază rolul încrederii în acest domeniu al cooperării.

| 4.8. | Rețelele se formează pe bază de încredere, aceasta generând la rândul ei așteptări cu privire la capacitatea de angajare și de reacție, precum și la competențele părții cu care se colaborează. Încrederea deplină și neîntreruptă creează o reputație solidă, care ține rețeaua departe de uneltiri. Nu poate exista încredere în lipsa siguranței rețelelor, care poate fi asigurată printr-o lege echitabilă pentru toți și prin control. Siguranța este rezultatul respectării eticii în ce privește obiectivele preconizate și în funcționarea rețelei, în condițiile de creare și dizolvare a rețelei, care trebuie prevăzute și anunțate în mod public, precum și al respectării drepturilor fundamentale, care trebuie să includă dreptul de a fi uitat. |
| --- | --- |

4.8.

Rețelele se formează pe bază de încredere, aceasta generând la rândul ei așteptări cu privire la capacitatea de angajare și de reacție, precum și la competențele părții cu care se colaborează. Încrederea deplină și neîntreruptă creează o reputație solidă, care ține rețeaua departe de uneltiri. Nu poate exista încredere în lipsa siguranței rețelelor, care poate fi asigurată printr-o lege echitabilă pentru toți și prin control. Siguranța este rezultatul respectării eticii în ce privește obiectivele preconizate și în funcționarea rețelei, în condițiile de creare și dizolvare a rețelei, care trebuie prevăzute și anunțate în mod public, precum și al respectării drepturilor fundamentale, care trebuie să includă dreptul de a fi uitat.

| 4.9. | În concluzie, succesiunea diferitelor procese (dezvoltarea structurilor de lucru orizontale, interacțiunea în rețea și apariția de platforme) duce la creativitate și inovare socială, prin intermediul unui model eterogen, caracterizat prin deschidere, transversalitate și difuziune, fără a se uita rolul esențial al conectorilor care permit articularea și capilarizarea ideilor și proiectelor, precum și promovarea acestor noi forme de organizare în vederea acțiunii. |
| --- | --- |

4.9.

În concluzie, succesiunea diferitelor procese (dezvoltarea structurilor de lucru orizontale, interacțiunea în rețea și apariția de platforme) duce la creativitate și inovare socială, prin intermediul unui model eterogen, caracterizat prin deschidere, transversalitate și difuziune, fără a se uita rolul esențial al conectorilor care permit articularea și capilarizarea ideilor și proiectelor, precum și promovarea acestor noi forme de organizare în vederea acțiunii.

| 4.10. | Platforma online este concepută ca un format în care pot fi intensificate procesele de inteligență colectivă care promovează un model ce respectă identitatea individuală. Punctul de cotitură a fost reprezentat de utilizarea internetului, nu numai din perspectiva democratizării modelului de comunicare, ci și din cea a conectorilor care, bazându-se pe cultura digitală, lucrează la un model alternativ de organizare. |
| --- | --- |

4.10.

Platforma online este concepută ca un format în care pot fi intensificate procesele de inteligență colectivă care promovează un model ce respectă identitatea individuală. Punctul de cotitură a fost reprezentat de utilizarea internetului, nu numai din perspectiva democratizării modelului de comunicare, ci și din cea a conectorilor care, bazându-se pe cultura digitală, lucrează la un model alternativ de organizare.

5.   Comunicarea digitală ca instrument pentru inovare socială prin intermediul rețelelor colaborative

| 5.1. | Comunicarea digitală permite vizualizarea responsabilității cetățenești comune, a inteligenței colective și a activității colaborative în rețea, creând un mediu favorabil dezvoltării de modele de economie colaborativă bazate pe binele comun. |
| --- | --- |

5.1.

Comunicarea digitală permite vizualizarea responsabilității cetățenești comune, a inteligenței colective și a activității colaborative în rețea, creând un mediu favorabil dezvoltării de modele de economie colaborativă bazate pe binele comun.

| 5.2. | CESE a constatat deja (7) că rețelele de socializare pot promova cetățenia digitală responsabilă și trebuie să garanteze cetățenilor exercitarea efectivă a drepturilor lor legate de mediul digital, precum libertatea de expresie și de informare, protecția datelor cu caracter personal și a vieții private, cerințele de transparență și serviciile de internet de calitate corespunzătoare. |
| --- | --- |

5.2.

CESE a constatat deja (7) că rețelele de socializare pot promova cetățenia digitală responsabilă și trebuie să garanteze cetățenilor exercitarea efectivă a drepturilor lor legate de mediul digital, precum libertatea de expresie și de informare, protecția datelor cu caracter personal și a vieții private, cerințele de transparență și serviciile de internet de calitate corespunzătoare.

| 5.3. | Cu toate acestea, trebuie să se țină seama de aspectele negative ale rețelelor sociale și să se prevină riscurile aferente, semnalând, în același timp, oportunitățile și sinergiile potențiale ale acestor rețele, în vederea promovării, în interiorul pieței unice digitale, a unei utilizări responsabile și inteligente. |
| --- | --- |

5.3.

Cu toate acestea, trebuie să se țină seama de aspectele negative ale rețelelor sociale și să se prevină riscurile aferente, semnalând, în același timp, oportunitățile și sinergiile potențiale ale acestor rețele, în vederea promovării, în interiorul pieței unice digitale, a unei utilizări responsabile și inteligente.

| 5.4. | Uniunea Europeană trebuie să înceteze să mai fie un simplu utilizator al mediului digital, și să devină proiectant și producător de conținuturi, motiv pentru care trebuie să promoveze talentele, incluzând printre prioritățile sale informarea, pregătirea și asigurarea accesului la societatea digitală. |
| --- | --- |

5.4.

Uniunea Europeană trebuie să înceteze să mai fie un simplu utilizator al mediului digital, și să devină proiectant și producător de conținuturi, motiv pentru care trebuie să promoveze talentele, incluzând printre prioritățile sale informarea, pregătirea și asigurarea accesului la societatea digitală.

| 5.5. | În ceea ce privește consumatorii, este important ca aceștia să primească îndrumări adecvate, în special în ceea ce privește anonimizarea sau pseudonimizarea datelor, analiza de risc privind datele cu caracter personal, precum și instrumentele și inițiativele de sporire a gradului de conștientizare, deoarece aceste unelte digitale pot contribui la un mai mare control și protecție a datelor lor. |
| --- | --- |

5.5.

În ceea ce privește consumatorii, este important ca aceștia să primească îndrumări adecvate, în special în ceea ce privește anonimizarea sau pseudonimizarea datelor, analiza de risc privind datele cu caracter personal, precum și instrumentele și inițiativele de sporire a gradului de conștientizare, deoarece aceste unelte digitale pot contribui la un mai mare control și protecție a datelor lor.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  Sursa: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1044

1

(2)  Avizul CESE pe tema „Accesul tuturor la bandă largă: considerații privind evoluția domeniului serviciului universal de comunicații electronice” (JO C 175, 28.7.2009, p. 8).

2

(3)  Sursa: http://ec.europa.eu/archives/bepa/pdf/publications_pdf/social_innovation.pdf

3

(4)  Avizul CESE pe tema „Măsurarea impactului social” (JO C 170, 5.6.2014, p. 18).

4

(5)  Avizul CESE privind programul pentru schimbări sociale și inovare socială (JO C 143, 22.5.2012, p. 88).

5

(6)  Avizul CESE privind multifinanțarea în UE (JO C 451, 16.12.2014, p. 69).

6

(7)  Avizul CESE privind utilizarea responsabilă a rețelelor sociale (JO C 351, 15.11.2012, p. 31).

7

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/110 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/110

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Dumpingul social în sectorul european al aviației civile

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/17)

| Raportor: | doamna Anne DEMELENNE |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Anne DEMELENNE

La 11 decembrie 2014, Comitetul Economic și Social European, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Dumpingul social în sectorul aviației civile europene.

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 31 august 2015.

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 şi 17 septembrie 2015 (şedinţa din 16 septembrie), Comitetul Economic şi Social European a adoptat prezentul aviz cu 200 de voturi pentru, 3 voturi împotrivă şi 7 abţineri.

1.   Recomandări

| 1.1. | CESE salută intenția președintelui Comisiei Europene, care a declarat în alocuțiunea sa de deschidere a sesiunii Parlamentului European de la Strasbourg din 15 iulie 2014: „Trebuie să combatem dumpingul social și vom face acest lucru”. Comisarul european pentru transporturi, Violeta Bulc, a reiterat această declarație în cursul audierii comisarilor desemnați din octombrie 2014, adăugând: „Mă opun ferm dumpingului social. [...] Și legislația socială trebuie reformată.” Dumpingul social creează concurență neloială. Acesta este însă greu de definit, deoarece cauzele sale sunt complexe, iar actorii implicați sunt multipli. În domeniul aviației civile, trebuie să se ia în considerare, în special, rolul factorilor de decizie politică de la diferite niveluri, al transportatorilor aerieni, al lucrătorilor, al pasagerilor, precum și contextul politic, juridic, economic și social, atât din interiorul, cât și din exteriorul Uniunii Europene. CJUE a recunoscut că lupta împotriva dumpingului social are statutul de obiectiv legitim care le permite statelor membre să justifice anumite restricții privind libertatea de circulație (1). Întrucât este preocupat de recentele evoluții din aviația civilă, CESE îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape evoluția situației și să ia măsuri, dacă este necesar. La elaborarea pachetului „Aviație” anunțat în cadrul programului de lucru al Comisiei pentru 2015, va fi necesar să se ia în considerare toate elementele menționate în prezentul document. Mai mult, CESE consideră că este necesar ca DG MOVE și DG EMPL să colaboreze îndeaproape. |
| --- | --- |

1.1.

CESE salută intenția președintelui Comisiei Europene, care a declarat în alocuțiunea sa de deschidere a sesiunii Parlamentului European de la Strasbourg din 15 iulie 2014: „Trebuie să combatem dumpingul social și vom face acest lucru”. Comisarul european pentru transporturi, Violeta Bulc, a reiterat această declarație în cursul audierii comisarilor desemnați din octombrie 2014, adăugând: „Mă opun ferm dumpingului social. [...] Și legislația socială trebuie reformată.” Dumpingul social creează concurență neloială. Acesta este însă greu de definit, deoarece cauzele sale sunt complexe, iar actorii implicați sunt multipli. În domeniul aviației civile, trebuie să se ia în considerare, în special, rolul factorilor de decizie politică de la diferite niveluri, al transportatorilor aerieni, al lucrătorilor, al pasagerilor, precum și contextul politic, juridic, economic și social, atât din interiorul, cât și din exteriorul Uniunii Europene. CJUE a recunoscut că lupta împotriva dumpingului social are statutul de obiectiv legitim care le permite statelor membre să justifice anumite restricții privind libertatea de circulație (1). Întrucât este preocupat de recentele evoluții din aviația civilă, CESE îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape evoluția situației și să ia măsuri, dacă este necesar. La elaborarea pachetului „Aviație” anunțat în cadrul programului de lucru al Comisiei pentru 2015, va fi necesar să se ia în considerare toate elementele menționate în prezentul document. Mai mult, CESE consideră că este necesar ca DG MOVE și DG EMPL să colaboreze îndeaproape.

| 1.2. | Pe baza rezultatelor lucrărilor sale privind noi modele de afaceri, Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) trebuie să examineze evoluțiile pentru a garanta un nivel optim de siguranță a pasagerilor și a personalului, indiferent de modelul de afaceri, punând un accent special pe aceste noi modele, în vederea stabilizării sectorului. Trebuie să se acorde o atenție specială efectuării de controale de către administrațiile responsabile, în ce privește utilizarea sporită a lucrătorilor care desfășoară o activitate pseudoindependentă și a agențiilor de plasare a forței de muncă în regim temporar în acest sector. |
| --- | --- |

1.2.

Pe baza rezultatelor lucrărilor sale privind noi modele de afaceri, Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) trebuie să examineze evoluțiile pentru a garanta un nivel optim de siguranță a pasagerilor și a personalului, indiferent de modelul de afaceri, punând un accent special pe aceste noi modele, în vederea stabilizării sectorului. Trebuie să se acorde o atenție specială efectuării de controale de către administrațiile responsabile, în ce privește utilizarea sporită a lucrătorilor care desfășoară o activitate pseudoindependentă și a agențiilor de plasare a forței de muncă în regim temporar în acest sector.

| 1.3. | CESE speră că legislația actuală va fi corect aplicată, iar hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) vor fi, de asemenea, luate în considerare. În principal, este vorba despre:






  (a) | legislația privind securitatea socială și legislația muncii:






  — | Convenția Roma I (1980) și Regulamentul (CE) nr. 593/2008 (2); |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

CESE speră că legislația actuală va fi corect aplicată, iar hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) vor fi, de asemenea, luate în considerare. În principal, este vorba despre:

(a)

legislația privind securitatea socială și legislația muncii:

—

Convenția Roma I (1980) și Regulamentul (CE) nr. 593/2008 (2);

| — | Regulamentele (UE) nr. 465/2012 (3) și (UE) nr. 83/2014 (4), care definesc conceptul de „bază de reședință”; |
| --- | --- |

—

Regulamentele (UE) nr. 465/2012 (3) și (UE) nr. 83/2014 (4), care definesc conceptul de „bază de reședință”;

| (b) | relația cu statutul de lucrător care desfășoară o activitate independentă:






  — | Directiva 2014/67/UE (Pentru prima dată, noțiunea de relație de subordonare este inclusă în directivă, pentru a permite controlarea statutului de lucrător care desfășoară o activitate independentă.) (5); |
| --- | --- | --- |

(b)

relația cu statutul de lucrător care desfășoară o activitate independentă:

—

Directiva 2014/67/UE (Pentru prima dată, noțiunea de relație de subordonare este inclusă în directivă, pentru a permite controlarea statutului de lucrător care desfășoară o activitate independentă.) (5);

| — | Verdictul în cauza C-413/13 FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden din 4 decembrie 2014: „[...] dreptul Uniunii trebuie interpretat în sensul că o dispoziție a unei convenții colective de muncă precum cea în discuție în litigiul principal, care prevede tarife minime pentru prestatorii de servicii independenți, afiliați la una dintre organizațiile de lucrători contractante, ce efectuează în temeiul unui contract de prestări servicii aceeași activitate pentru un angajator precum lucrătorii salariați ai acestui angajator este exclusă din domeniul de aplicare al articolului 101 alineatul (1) numai dacă acești prestatori constituie «falși independenți», și anume prestatori care se află într-o situație comparabilă cu cea a lucrătorilor menționați. Revine instanței de trimitere sarcina de a efectua o astfel de verificare.” |
| --- | --- |

—

Verdictul în cauza C-413/13 FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden din 4 decembrie 2014: „[...] dreptul Uniunii trebuie interpretat în sensul că o dispoziție a unei convenții colective de muncă precum cea în discuție în litigiul principal, care prevede tarife minime pentru prestatorii de servicii independenți, afiliați la una dintre organizațiile de lucrători contractante, ce efectuează în temeiul unui contract de prestări servicii aceeași activitate pentru un angajator precum lucrătorii salariați ai acestui angajator este exclusă din domeniul de aplicare al articolului 101 alineatul (1) numai dacă acești prestatori constituie «falși independenți», și anume prestatori care se află într-o situație comparabilă cu cea a lucrătorilor menționați. Revine instanței de trimitere sarcina de a efectua o astfel de verificare.”

| 1.4. | CESE este de acord cu poziția adoptată de partenerii sociali din cadrul Grupului de lucru privind personalul navigant (a se vedea punctul 5.1) și insistă asupra necesității soluționării următoarelor lacune pentru a se evita un impact social negativ nedorit asupra acestui sector. În acest scop, ar trebui adoptate următoarele măsuri:






  — | revizuirea normelor comune pentru operarea serviciilor aeriene, pentru a asigura, în special, aplicarea corespunzătoare în acest sector a legislației sociale naționale și a contractelor colective de muncă [Regulamentul (CE) nr. 1008/2008]; în același regulament, definirea mai precisă a noțiunii de „sediu principal al activității” (principal place of business), astfel încât licența de operare să fie acordată de un stat dacă volumul de activitate în domeniul transportului aerian în interiorul statului respectiv este substanțial; |
| --- | --- | --- |

1.4.

CESE este de acord cu poziția adoptată de partenerii sociali din cadrul Grupului de lucru privind personalul navigant (a se vedea punctul 5.1) și insistă asupra necesității soluționării următoarelor lacune pentru a se evita un impact social negativ nedorit asupra acestui sector. În acest scop, ar trebui adoptate următoarele măsuri:

—

revizuirea normelor comune pentru operarea serviciilor aeriene, pentru a asigura, în special, aplicarea corespunzătoare în acest sector a legislației sociale naționale și a contractelor colective de muncă [Regulamentul (CE) nr. 1008/2008]; în același regulament, definirea mai precisă a noțiunii de „sediu principal al activității” (principal place of business), astfel încât licența de operare să fie acordată de un stat dacă volumul de activitate în domeniul transportului aerian în interiorul statului respectiv este substanțial;

| — | împiedicarea oricărei forme de concurență neloială din partea unor transportatori aerieni din țări care nu sunt membre ale UE prin subvenții, ajutoare de stat și practici tarifare neloiale [Regulamentul (CE) nr. 868/2004]; |
| --- | --- |

—

împiedicarea oricărei forme de concurență neloială din partea unor transportatori aerieni din țări care nu sunt membre ale UE prin subvenții, ajutoare de stat și practici tarifare neloiale [Regulamentul (CE) nr. 868/2004];

| — | în contextul coordonării sistemelor de securitate socială, definirea mai clară a bazelor multiple de reședință în sectorul aviației civile (inclusiv bazele temporare) și scurtarea perioadei de tranziție de 10 ani [Regulamentul (CE) nr. 83/2014]; |
| --- | --- |

—

în contextul coordonării sistemelor de securitate socială, definirea mai clară a bazelor multiple de reședință în sectorul aviației civile (inclusiv bazele temporare) și scurtarea perioadei de tranziție de 10 ani [Regulamentul (CE) nr. 83/2014];

| — | extinderea „permisului unic” la personalul navigant, pentru a se asigura egalitatea de tratament a tuturor lucrătorilor din acest sector (Directiva 2011/98/UE). |
| --- | --- |

—

extinderea „permisului unic” la personalul navigant, pentru a se asigura egalitatea de tratament a tuturor lucrătorilor din acest sector (Directiva 2011/98/UE).

| 1.5. | În plus, CESE sugerează Comisiei ca, în cadrul activităților coordonate ale DG MOVE și DG EMPL, să examineze punerea în aplicare a directivei privind munca temporară în sectorul aviației. CESE consideră că promovarea ocupării forței de muncă directe ar trebui să rămână forma uzuală de ocupare a forței de muncă în domeniul aviației și că trebuie să fie posibilă limitarea contractelor temporare care ar putea amenința menținerea nivelului de securitate (2008/104/EC). În plus, sunt necesare definiții comune, la nivel european, ale noțiunilor de „persoană care desfășoară o activitate salariată” și de „persoană care desfășoară o activitate independentă”. |
| --- | --- |

1.5.

În plus, CESE sugerează Comisiei ca, în cadrul activităților coordonate ale DG MOVE și DG EMPL, să examineze punerea în aplicare a directivei privind munca temporară în sectorul aviației. CESE consideră că promovarea ocupării forței de muncă directe ar trebui să rămână forma uzuală de ocupare a forței de muncă în domeniul aviației și că trebuie să fie posibilă limitarea contractelor temporare care ar putea amenința menținerea nivelului de securitate (2008/104/EC). În plus, sunt necesare definiții comune, la nivel european, ale noțiunilor de „persoană care desfășoară o activitate salariată” și de „persoană care desfășoară o activitate independentă”.

| 1.6. | CESE sprijină o posibilă inițiativă a partenerilor sociali din UE în domeniul aviației în vederea negocierii unui acord privind condițiile de lucru și drepturile sociale ale salariaților din acest sector. De altfel, partenerii sociali pot formula poziții comune cu privire la anumite instrumente legislative, pe care le-ar putea prezenta Comisiei. În fine, Comisia ar trebui să consulte partenerii sociali cu privire la orice instrument legislativ și/sau inițiativă a UE cu impact social (6). |
| --- | --- |

1.6.

CESE sprijină o posibilă inițiativă a partenerilor sociali din UE în domeniul aviației în vederea negocierii unui acord privind condițiile de lucru și drepturile sociale ale salariaților din acest sector. De altfel, partenerii sociali pot formula poziții comune cu privire la anumite instrumente legislative, pe care le-ar putea prezenta Comisiei. În fine, Comisia ar trebui să consulte partenerii sociali cu privire la orice instrument legislativ și/sau inițiativă a UE cu impact social (6).

| 1.7. | Având în vedere faptul că propunerea de regulament privind serviciile de handling la sol a fost retrasă din programul de lucru al Comisiei și că nu există standarde sociale la nivelul UE în acest domeniu, este necesar să se abordeze chestiunea transferului de personal în cazul unei proceduri de ofertare și/sau în cazul unei pierderi parțiale a activităților. Pentru a soluționa această problemă, în prezent, Comisia consultă partenerii sociali europeni cu privire la oportunitatea de a prezenta, până la sfârșitul lui 2015, o propunere consolidată privind revizuirea Directivei 2001/23/CE a Consiliului din 12 martie 2001 (menținerea drepturilor lucrătorilor în cazul transferurilor de întreprinderi). |
| --- | --- |

1.7.

Având în vedere faptul că propunerea de regulament privind serviciile de handling la sol a fost retrasă din programul de lucru al Comisiei și că nu există standarde sociale la nivelul UE în acest domeniu, este necesar să se abordeze chestiunea transferului de personal în cazul unei proceduri de ofertare și/sau în cazul unei pierderi parțiale a activităților. Pentru a soluționa această problemă, în prezent, Comisia consultă partenerii sociali europeni cu privire la oportunitatea de a prezenta, până la sfârșitul lui 2015, o propunere consolidată privind revizuirea Directivei 2001/23/CE a Consiliului din 12 martie 2001 (menținerea drepturilor lucrătorilor în cazul transferurilor de întreprinderi).

| 1.8. | CESE va desfășura lucrări pe plan intern pentru completarea chestiunilor sociale menționate în prezentul aviz. |
| --- | --- |

1.8.

CESE va desfășura lucrări pe plan intern pentru completarea chestiunilor sociale menționate în prezentul aviz.

| 1.9. | CESE recomandă Comisiei să monitorizeze continuu și permanent condițiile de muncă din sectorul aviației civile. |
| --- | --- |

1.9.

CESE recomandă Comisiei să monitorizeze continuu și permanent condițiile de muncă din sectorul aviației civile.

2.   Introducere

| 2.1. | Având în vedere contribuția sa la economia europeană în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și creșterea economică, industria aviatică reprezintă un sector strategic pentru Uniunea Europeană. Conform estimărilor, acest sector înseamnă 2,6 milioane de locuri de muncă directe și indirecte și aduce o contribuție în valoare de 1 miliard de EUR pe zi la PIB-ul european, promovând comerțul și turismul (7). |
| --- | --- |

2.1.

Având în vedere contribuția sa la economia europeană în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și creșterea economică, industria aviatică reprezintă un sector strategic pentru Uniunea Europeană. Conform estimărilor, acest sector înseamnă 2,6 milioane de locuri de muncă directe și indirecte și aduce o contribuție în valoare de 1 miliard de EUR pe zi la PIB-ul european, promovând comerțul și turismul (7).

| 2.2. | Liberalizarea transportului aerian la începutul anilor 1990 a adus, fără îndoială, beneficii pasagerilor în termeni de democratizare, reducerea tarifelor pentru transportul aerian și diversificarea ofertei. Dar care sunt efectele asupra ocupării forței de muncă, salariilor și condițiilor de muncă din acest sector? Datele Eurostat arată că, în ciuda unei creșteri anuale medii de aproximativ 5 % în perioada cuprinsă între 1998 și 2010, numărul de locuri de muncă – atât directe, cât și indirecte – din cadrul companiilor aeriene a stagnat (8). Alături de alte evoluții, acest lucru s-a tradus printr-o creștere importantă a productivității. În plus, companiile aeriene externalizează locurile de muncă pentru echipajul de cabină și piloți și/sau le înlocuiesc cu forme mai flexibile de ocupare a forței de muncă (Într-un studiu recent al partenerilor sociali europeni din aviația civilă, doar 52,6 % din respondenții care lucrează pentru companiile aeriene cu tarife reduse au declarat că au contracte de muncă directe.). Deși nu există date complete privind salariile, exemplul Marii Britanii demonstrează o scădere vizibilă a remunerațiilor echipajelor de cabină în această țară (9). Pe scurt, niște locuri de muncă care, odinioară, erau prestigioase și de înaltă calitate sunt pe cale să dispară, sunt externalizate sau sunt înlocuite cu mână de lucru mai productivă și mai puțin costisitoare. |
| --- | --- |

2.2.

Liberalizarea transportului aerian la începutul anilor 1990 a adus, fără îndoială, beneficii pasagerilor în termeni de democratizare, reducerea tarifelor pentru transportul aerian și diversificarea ofertei. Dar care sunt efectele asupra ocupării forței de muncă, salariilor și condițiilor de muncă din acest sector? Datele Eurostat arată că, în ciuda unei creșteri anuale medii de aproximativ 5 % în perioada cuprinsă între 1998 și 2010, numărul de locuri de muncă – atât directe, cât și indirecte – din cadrul companiilor aeriene a stagnat (8). Alături de alte evoluții, acest lucru s-a tradus printr-o creștere importantă a productivității. În plus, companiile aeriene externalizează locurile de muncă pentru echipajul de cabină și piloți și/sau le înlocuiesc cu forme mai flexibile de ocupare a forței de muncă (Într-un studiu recent al partenerilor sociali europeni din aviația civilă, doar 52,6 % din respondenții care lucrează pentru companiile aeriene cu tarife reduse au declarat că au contracte de muncă directe.). Deși nu există date complete privind salariile, exemplul Marii Britanii demonstrează o scădere vizibilă a remunerațiilor echipajelor de cabină în această țară (9). Pe scurt, niște locuri de muncă care, odinioară, erau prestigioase și de înaltă calitate sunt pe cale să dispară, sunt externalizate sau sunt înlocuite cu mână de lucru mai productivă și mai puțin costisitoare.

| 2.3. | Întrucât companiile aeriene se confruntă cu o concurență acerbă, marjele de profit sunt mai scăzute decât în oricare alt sector (potrivit IATA, în ultimii 40 ani, profitul net după impozitare al sectorului transporturilor aeriene la nivel mondial a reprezentat în medie 0,1 % din venituri) (10), iar angajatorii caută modalități de a reduce costurile pentru a rămâne competitivi. În timp ce unele costuri (cum ar fi combustibilul sau dreptul de proprietate asupra aeronavelor) sunt într-o anumită măsură fixe, unele companii aeriene consideră că costurile forței de muncă pot fi diminuate la infinit. Unele companii au descoperit că libertatea de stabilire pe teritoriul UE oferă o cale de a continua reducerea costurilor și dumpingul social. |
| --- | --- |

2.3.

Întrucât companiile aeriene se confruntă cu o concurență acerbă, marjele de profit sunt mai scăzute decât în oricare alt sector (potrivit IATA, în ultimii 40 ani, profitul net după impozitare al sectorului transporturilor aeriene la nivel mondial a reprezentat în medie 0,1 % din venituri) (10), iar angajatorii caută modalități de a reduce costurile pentru a rămâne competitivi. În timp ce unele costuri (cum ar fi combustibilul sau dreptul de proprietate asupra aeronavelor) sunt într-o anumită măsură fixe, unele companii aeriene consideră că costurile forței de muncă pot fi diminuate la infinit. Unele companii au descoperit că libertatea de stabilire pe teritoriul UE oferă o cale de a continua reducerea costurilor și dumpingul social.

| 2.4. | Confruntate cu o concurență tot mai mare din partea companiilor aeriene cu tarife reduse, mai multe companii aeriene istorice și-au dezvoltat propria versiune cu tarif redus pentru zboruri pe distanțe scurte sau au făcut apel la forță de muncă ieftină pentru operarea principalelor lor zboruri. Companiile aeriene cu tarife reduse se orientează în prezent spre aeroporturile mari și spre pasagerii care călătoresc în scop de afaceri, intrând astfel în concurență mai directă cu companiile aeriene istorice. Acest lucru duce la o pierdere în materie de locuri de muncă decente (venit corect, securitate la locul de muncă, protecție socială, libertate de expresie, de organizare și de participare și tratament egal) (11) în companiile aeriene istorice (12). Cu toate acestea, practicile sociale ale companiilor aeriene cu tarife reduse nu generează, în mod automat, dumping social. |
| --- | --- |

2.4.

Confruntate cu o concurență tot mai mare din partea companiilor aeriene cu tarife reduse, mai multe companii aeriene istorice și-au dezvoltat propria versiune cu tarif redus pentru zboruri pe distanțe scurte sau au făcut apel la forță de muncă ieftină pentru operarea principalelor lor zboruri. Companiile aeriene cu tarife reduse se orientează în prezent spre aeroporturile mari și spre pasagerii care călătoresc în scop de afaceri, intrând astfel în concurență mai directă cu companiile aeriene istorice. Acest lucru duce la o pierdere în materie de locuri de muncă decente (venit corect, securitate la locul de muncă, protecție socială, libertate de expresie, de organizare și de participare și tratament egal) (11) în companiile aeriene istorice (12). Cu toate acestea, practicile sociale ale companiilor aeriene cu tarife reduse nu generează, în mod automat, dumping social.

| 2.5. | Evoluțiile în materie de concurență la nivel mondial și la nivelul UE suscită îngrijorări privind sustenabilitatea și competitivitatea aviației europene, atât în termeni economici, cât și sociali. Pentru a garanta o concurenţă loială, trebuie stabilite condiții mai echitabile. Companiile aeriene ar trebui să intre în concurență pe baza produselor inovatoare, a calității și a prețurilor, și nu pe baza utilizării lacunelor legislative și/sau a utilizării de mână de lucru ieftină. Trebuie adoptate măsuri pentru a asigura competitivitatea și dezvoltarea durabilă a industriei europene și menținerea unor locuri de muncă de calitate în Europa. |
| --- | --- |

2.5.

Evoluțiile în materie de concurență la nivel mondial și la nivelul UE suscită îngrijorări privind sustenabilitatea și competitivitatea aviației europene, atât în termeni economici, cât și sociali. Pentru a garanta o concurenţă loială, trebuie stabilite condiții mai echitabile. Companiile aeriene ar trebui să intre în concurență pe baza produselor inovatoare, a calității și a prețurilor, și nu pe baza utilizării lacunelor legislative și/sau a utilizării de mână de lucru ieftină. Trebuie adoptate măsuri pentru a asigura competitivitatea și dezvoltarea durabilă a industriei europene și menținerea unor locuri de muncă de calitate în Europa.

| 2.6. | Dumpingul social, acolo unde există, reprezintă o frână în calea concurenței loiale. Dumpingul social nu trebuie să aibă efecte negative asupra siguranței, care trebuie să rămână prioritatea absolută. Abordările bilaterale necoordonate ale diverselor țări ar trebui înlocuite printr-o veritabilă politică externă comună a UE în domeniul aviației, care ar trebui să acopere, printre altele, aspectele legate de investițiile străine în companiile aeriene europene, proprietatea și controlul, ajutoarele de stat, accesul pe piață și concurența loială. |
| --- | --- |

2.6.

Dumpingul social, acolo unde există, reprezintă o frână în calea concurenței loiale. Dumpingul social nu trebuie să aibă efecte negative asupra siguranței, care trebuie să rămână prioritatea absolută. Abordările bilaterale necoordonate ale diverselor țări ar trebui înlocuite printr-o veritabilă politică externă comună a UE în domeniul aviației, care ar trebui să acopere, printre altele, aspectele legate de investițiile străine în companiile aeriene europene, proprietatea și controlul, ajutoarele de stat, accesul pe piață și concurența loială.

| 2.7. | Siguranța reprezintă un aspect primordial în sectorul aviației. După cum se menționează în Cartea albă, „aviația civilă europeană are un grad ridicat de siguranță, însă la acest capitol nu este cea mai bună din lume. Obiectivul nostru ar trebui să fie acela de a deveni regiunea cea mai sigură din lume în domeniul aviatic” (13). În ciuda lipsei de date statistice, AESA a indicat deja că fragmentarea și externalizarea principalelor locuri de muncă legate de siguranță, inclusiv a celor ale personalului navigant și ale personalului care asigură întreținerea aeronavelor, ar putea avea efecte negative asupra siguranței. Așa-numitele noi modele de afaceri optimizează procesele bugetare, operaționale și sociale. Este indispensabil ca AESA să se studieze toate aceste modele și să ia toate măsurile necesare pentru a garanta că siguranța nu este compromisă. CESE sprijină activitatea grupurilor de lucru speciale nou înființate în cadrul AESA, cărora le revin astfel de sarcini. Nu trebuie asumat niciun risc, dat fiind că este în joc siguranța oamenilor (14). |
| --- | --- |

2.7.

Siguranța reprezintă un aspect primordial în sectorul aviației. După cum se menționează în Cartea albă, „aviația civilă europeană are un grad ridicat de siguranță, însă la acest capitol nu este cea mai bună din lume. Obiectivul nostru ar trebui să fie acela de a deveni regiunea cea mai sigură din lume în domeniul aviatic” (13). În ciuda lipsei de date statistice, AESA a indicat deja că fragmentarea și externalizarea principalelor locuri de muncă legate de siguranță, inclusiv a celor ale personalului navigant și ale personalului care asigură întreținerea aeronavelor, ar putea avea efecte negative asupra siguranței. Așa-numitele noi modele de afaceri optimizează procesele bugetare, operaționale și sociale. Este indispensabil ca AESA să se studieze toate aceste modele și să ia toate măsurile necesare pentru a garanta că siguranța nu este compromisă. CESE sprijină activitatea grupurilor de lucru speciale nou înființate în cadrul AESA, cărora le revin astfel de sarcini. Nu trebuie asumat niciun risc, dat fiind că este în joc siguranța oamenilor (14).

3.   Deteriorarea condițiilor de muncă într-o serie de subsectoare din domeniul aviației

| 3.1. | Dumpingul social în sectorul aviației poate fi împărțit în două domenii distincte – piața internă și aviația externă. |
| --- | --- |

3.1.

Dumpingul social în sectorul aviației poate fi împărțit în două domenii distincte – piața internă și aviația externă.

| 3.2. | În domeniul pieței interne, principalele motoare ale dumpingului social sunt unele companii aeriene cu baze multiple – cu forță de muncă angajată în țara X, care lucrează în țara Y, în baza unui contract de muncă în conformitate cu legislația din țara Z. Acest lucru are ca efect „delocalizarea” lucrătorului din „țara sa de origine” (adică țara sa de cetățenie și/sau reședință). Principala provocare constă în a reconcilia libertatea de stabilire și libertatea de a presta servicii cu obiectivele vizând locuri de muncă de calitate și progres social. Cu toate că modificările introduse în cadrul Regulamentului Roma I (15) și al coordonării sistemelor de securitate socială (16) vor atenua unele dintre problemele cu care se confruntă lucrătorii mobili, există în continuare aspecte care trebuie rezolvate. |
| --- | --- |

3.2.

În domeniul pieței interne, principalele motoare ale dumpingului social sunt unele companii aeriene cu baze multiple – cu forță de muncă angajată în țara X, care lucrează în țara Y, în baza unui contract de muncă în conformitate cu legislația din țara Z. Acest lucru are ca efect „delocalizarea” lucrătorului din „țara sa de origine” (adică țara sa de cetățenie și/sau reședință). Principala provocare constă în a reconcilia libertatea de stabilire și libertatea de a presta servicii cu obiectivele vizând locuri de muncă de calitate și progres social. Cu toate că modificările introduse în cadrul Regulamentului Roma I (15) și al coordonării sistemelor de securitate socială (16) vor atenua unele dintre problemele cu care se confruntă lucrătorii mobili, există în continuare aspecte care trebuie rezolvate.

| 3.3. | Politica externă a UE în domeniul aviației nu protejează în mod adecvat interesele companiilor aeriene europene și ale lucrătorilor acestora într-un context global aflat în schimbare rapidă. În timp ce companiile aeriene din UE trebuie să îndeplinească o serie de cerințe în ceea ce privește asigurarea unei concurențe loiale (transparență, ajutoare de stat, stabilire a prețurilor etc.), cerințele privind companiile aeriene din țări terțe care operează zboruri din sau către aeroporturile din UE sunt inaplicabile sau inexistente. Aceste companii aeriene intră apoi în concurență directă cu transportatorii din UE, pe aceleași rute, beneficiind în același timp de avantaje neloiale. |
| --- | --- |

3.3.

Politica externă a UE în domeniul aviației nu protejează în mod adecvat interesele companiilor aeriene europene și ale lucrătorilor acestora într-un context global aflat în schimbare rapidă. În timp ce companiile aeriene din UE trebuie să îndeplinească o serie de cerințe în ceea ce privește asigurarea unei concurențe loiale (transparență, ajutoare de stat, stabilire a prețurilor etc.), cerințele privind companiile aeriene din țări terțe care operează zboruri din sau către aeroporturile din UE sunt inaplicabile sau inexistente. Aceste companii aeriene intră apoi în concurență directă cu transportatorii din UE, pe aceleași rute, beneficiind în același timp de avantaje neloiale.

| 3.4. | O situație aparte o constituie recurgerea la membri ai echipajului din afara UE la bordul aeronavelor înmatriculate în UE. În trecut, se făcea apel la echipaj de cabină străin la bordul aeronavelor europene din motive lingvistice și/sau culturale. Recent, anumite companii aeriene au recurs la angajarea de cetățeni din țări terțe pentru a opera zboruri către/din și chiar în interiorul (!) UE, cu condiții de muncă mai proaste și salarii mai reduse. Aceste companii aeriene sunt însă obligate să aplice normele naționale ale statului membru care emite certificatul de operator aerian (COA). |
| --- | --- |

3.4.

O situație aparte o constituie recurgerea la membri ai echipajului din afara UE la bordul aeronavelor înmatriculate în UE. În trecut, se făcea apel la echipaj de cabină străin la bordul aeronavelor europene din motive lingvistice și/sau culturale. Recent, anumite companii aeriene au recurs la angajarea de cetățeni din țări terțe pentru a opera zboruri către/din și chiar în interiorul (!) UE, cu condiții de muncă mai proaste și salarii mai reduse. Aceste companii aeriene sunt însă obligate să aplice normele naționale ale statului membru care emite certificatul de operator aerian (COA).

4.   Noile modele de afaceri și piața forței de muncă în aviația civilă

| 4.1. | Studiile efectuate de partenerii sociali (17) arată că degradarea condițiilor de muncă este omniprezentă în industria aviației din Europa și depășește modificările pieței determinate de concurență, atât în companiile aeriene istorice, cât și în companiile aeriene cu tarife reduse. |
| --- | --- |

4.1.

Studiile efectuate de partenerii sociali (17) arată că degradarea condițiilor de muncă este omniprezentă în industria aviației din Europa și depășește modificările pieței determinate de concurență, atât în companiile aeriene istorice, cât și în companiile aeriene cu tarife reduse.

| 4.2. | Nu există un model uniform de companie aeriană cu tarife reduse, strategiile acestora variind de la companiile care practică costuri ultrascăzute (cu servicii minime) la cele care adoptă o abordare „clasică”, făcând promisiuni limitate, dar îndeplinindu-le sistematic, și până la companiile aeriene hibrid, care combină elemente ale companiilor aeriene cu costuri scăzute și ale companiilor aeriene istorice. Prin urmare, nu există un model uniform de ocupare a forţei de muncă; unele companii aeriene oferă locuri de muncă de calitate și contracte cu durată nedeterminată, în timp ce altele recurg în principal la externalizare, la agențiile de plasare a forței de muncă și, în unele cazuri, la (falsa) activitate independentă. Același lucru este valabil în ce privește reprezentarea sindicală; unele companii încearcă să evite în mod deliberat sindicatele, în timp ce altele le recunosc și semnează contracte colective de muncă. Evoluția companiilor aeriene cu tarife reduse a avut, de asemenea, un impact semnificativ asupra serviciilor de handling la sol, în special în ceea ce privește handlingul bagajelor (o politică mai strictă privind bagajul de mână), timpul scurt de rotație și reducerea formării. |
| --- | --- |

4.2.

Nu există un model uniform de companie aeriană cu tarife reduse, strategiile acestora variind de la companiile care practică costuri ultrascăzute (cu servicii minime) la cele care adoptă o abordare „clasică”, făcând promisiuni limitate, dar îndeplinindu-le sistematic, și până la companiile aeriene hibrid, care combină elemente ale companiilor aeriene cu costuri scăzute și ale companiilor aeriene istorice. Prin urmare, nu există un model uniform de ocupare a forţei de muncă; unele companii aeriene oferă locuri de muncă de calitate și contracte cu durată nedeterminată, în timp ce altele recurg în principal la externalizare, la agențiile de plasare a forței de muncă și, în unele cazuri, la (falsa) activitate independentă. Același lucru este valabil în ce privește reprezentarea sindicală; unele companii încearcă să evite în mod deliberat sindicatele, în timp ce altele le recunosc și semnează contracte colective de muncă. Evoluția companiilor aeriene cu tarife reduse a avut, de asemenea, un impact semnificativ asupra serviciilor de handling la sol, în special în ceea ce privește handlingul bagajelor (o politică mai strictă privind bagajul de mână), timpul scurt de rotație și reducerea formării.

| 4.3. | În prezent, atât angajatorii, cât și sindicatele din sectorul aviației recunosc că strategiile de afaceri și politicile conexe în materie de resurse umane și relații de muncă ale anumitor companii aeriene cu tarife reduse conduc la o „coborâre lentă către cel mai mic numitor comun” (18). Linia de demarcație dintre companiile aeriene cu tarife reduse și companiile aeriene istorice se estompează încet, pe măsură ce anumite companii aeriene cu tarife reduse aderă la alianțe globale sau sunt încorporate în grupuri de companii aeriene (istorice); în același timp, alte companii au hotărât să-și dezvolte propria lor versiune cu tarif redus. Anumite companii aeriene istorice au recurs la forță de muncă ieftină pentru operarea principalelor lor zboruri. Acest nou mod de organizare nu înseamnă că companiile aeriene istorice și companiile aeriene cu tarife reduse oferă aceleași servicii. |
| --- | --- |

4.3.

În prezent, atât angajatorii, cât și sindicatele din sectorul aviației recunosc că strategiile de afaceri și politicile conexe în materie de resurse umane și relații de muncă ale anumitor companii aeriene cu tarife reduse conduc la o „coborâre lentă către cel mai mic numitor comun” (18). Linia de demarcație dintre companiile aeriene cu tarife reduse și companiile aeriene istorice se estompează încet, pe măsură ce anumite companii aeriene cu tarife reduse aderă la alianțe globale sau sunt încorporate în grupuri de companii aeriene (istorice); în același timp, alte companii au hotărât să-și dezvolte propria lor versiune cu tarif redus. Anumite companii aeriene istorice au recurs la forță de muncă ieftină pentru operarea principalelor lor zboruri. Acest nou mod de organizare nu înseamnă că companiile aeriene istorice și companiile aeriene cu tarife reduse oferă aceleași servicii.

| 4.4. | Există, totuși, diferențe substanțiale între statele membre în ceea ce privește, printre altele, condițiile de muncă, egalitatea de tratament, sănătatea și siguranța la locul de muncă și protecția socială (care nu este coordonată decât la nivelul UE), ceea ce creează o asimetrie între reglementarea economică (piața unică) și armonizarea și coeziunea socială. Cu toate acestea, unele state membre au adoptat soluții „naționale” pentru a se asigura că personalul mobil bazat pe teritoriul lor beneficiază de condiții conforme legislațiilor naționale în domeniul muncii și cel social și contractelor colective de muncă. Această chestiune ar trebui examinată la nivel european. |
| --- | --- |

4.4.

Există, totuși, diferențe substanțiale între statele membre în ceea ce privește, printre altele, condițiile de muncă, egalitatea de tratament, sănătatea și siguranța la locul de muncă și protecția socială (care nu este coordonată decât la nivelul UE), ceea ce creează o asimetrie între reglementarea economică (piața unică) și armonizarea și coeziunea socială. Cu toate acestea, unele state membre au adoptat soluții „naționale” pentru a se asigura că personalul mobil bazat pe teritoriul lor beneficiază de condiții conforme legislațiilor naționale în domeniul muncii și cel social și contractelor colective de muncă. Această chestiune ar trebui examinată la nivel european.

| 4.5. | În domeniul aviației, nucleul legislației în ce privește ocuparea forței de muncă datează din perioada anterioară liberalizării și, prin urmare, nu mai este adecvat. Reglementările privind securitatea socială aplicabile personalului navigant s-au îmbunătățit, dar există încă riscul unor lacune. Conceptul de „bază de reședință” este problematic, deoarece este definit de către operator, iar în cazul în care membrii echipajului sunt lucrători care desfășoară o activitate independentă, aceștia nu sunt controlați în mod riguros. Un alt factor care complică situația îl constituie lipsa din legislația UE a unui text european unic care să includă o definiție clară a salariatului și a lucrătorului care desfășoară o activitate independentă, dat fiind că definițiile sunt diferite în jurisprudența CJUE și în directive, de exemplu în ce privește criteriile de „subordonare”. Este necesară elaborarea de norme specifice pentru lucrătorii cu un grad ridicat de mobilitate. |
| --- | --- |

4.5.

În domeniul aviației, nucleul legislației în ce privește ocuparea forței de muncă datează din perioada anterioară liberalizării și, prin urmare, nu mai este adecvat. Reglementările privind securitatea socială aplicabile personalului navigant s-au îmbunătățit, dar există încă riscul unor lacune. Conceptul de „bază de reședință” este problematic, deoarece este definit de către operator, iar în cazul în care membrii echipajului sunt lucrători care desfășoară o activitate independentă, aceștia nu sunt controlați în mod riguros. Un alt factor care complică situația îl constituie lipsa din legislația UE a unui text european unic care să includă o definiție clară a salariatului și a lucrătorului care desfășoară o activitate independentă, dat fiind că definițiile sunt diferite în jurisprudența CJUE și în directive, de exemplu în ce privește criteriile de „subordonare”. Este necesară elaborarea de norme specifice pentru lucrătorii cu un grad ridicat de mobilitate.

| 4.6. | Unul din cei trei mari transportatori aerieni din Golf a fost acuzat public de practici care încalcă legislația UE, cum ar fi concedierea în cazul sarcinii, impunerea obligației de a obține o autorizație pentru a te căsători etc. Cu toate acestea, transportatorul aerian respectiv continuă să opereze zboruri către UE și, în ultima perioadă, chiar cu o frecvență mai ridicată în anumite aeroporturi. Având în vedere legăturile strânse existente între companiile aeriene, aeroporturile și autoritățile de aviație civilă din Golf, există, de asemenea, îngrijorări în ceea ce privește posibilele avantaje neloiale acordate acestor companii. Este necesar să se înlocuiască relațiile bilaterale dintre statele membre și țările terțe printr-o reală politică externă coordonată în domeniul aviației. |
| --- | --- |

4.6.

Unul din cei trei mari transportatori aerieni din Golf a fost acuzat public de practici care încalcă legislația UE, cum ar fi concedierea în cazul sarcinii, impunerea obligației de a obține o autorizație pentru a te căsători etc. Cu toate acestea, transportatorul aerian respectiv continuă să opereze zboruri către UE și, în ultima perioadă, chiar cu o frecvență mai ridicată în anumite aeroporturi. Având în vedere legăturile strânse existente între companiile aeriene, aeroporturile și autoritățile de aviație civilă din Golf, există, de asemenea, îngrijorări în ceea ce privește posibilele avantaje neloiale acordate acestor companii. Este necesar să se înlocuiască relațiile bilaterale dintre statele membre și țările terțe printr-o reală politică externă coordonată în domeniul aviației.

5.   Rolul partenerilor sociali

| 5.1. | CESE sprijină rolul esențial al partenerilor sociali europeni din sectorul aviației civile în consilierea instituțiilor UE, în monitorizarea activității acestora și în formularea propriile lor propuneri. La 5 iunie 2014, partenerii sociali din cadrul Grupului de lucru privind personalul navigant au adoptat o declarație comună împotriva pavilioanelor de complezență în UE în materie de aviație, denunțând evoluțiile recente care reprezintă o amenințare serioasă la adresa modelului social european, a ocupării forței de muncă și a concurenței loiale în cadrul pieței aviatice și propunând modificări legislative (19). |
| --- | --- |

5.1.

CESE sprijină rolul esențial al partenerilor sociali europeni din sectorul aviației civile în consilierea instituțiilor UE, în monitorizarea activității acestora și în formularea propriile lor propuneri. La 5 iunie 2014, partenerii sociali din cadrul Grupului de lucru privind personalul navigant au adoptat o declarație comună împotriva pavilioanelor de complezență în UE în materie de aviație, denunțând evoluțiile recente care reprezintă o amenințare serioasă la adresa modelului social european, a ocupării forței de muncă și a concurenței loiale în cadrul pieței aviatice și propunând modificări legislative (19).

| 5.2. | În ceea ce privește viitoarea agendă a dialogului social, la 13 februarie 2015, partenerii sociali din cadrul Grupului de lucru privind personalul navigant (AEA, ECA și ETF) au adoptat următoarea declarație comună: „Partenerii sociali [...] sunt dispuși să lanseze discuții privind un cadru pentru sectorul aviației, care să garanteze instituirea unor condiții echitabile la nivel mondial. Ar trebui avute în vedere acțiuni comune pentru a pune capăt tendinței de deteriorare a condițiilor de ocupare a forței de muncă și pavilioanelor de conveniență. Partenerii sociali convin să își continue activitatea în acest domeniu. Aceștia vor adopta măsurile necesare pentru a colabora activ cu diversele instituții ale UE și cu autoritățile naționale pentru a defini, în regim de urgență, o strategie europeană în domeniul aviației cu obiective, priorități și termene globale clare.” |
| --- | --- |

5.2.

În ceea ce privește viitoarea agendă a dialogului social, la 13 februarie 2015, partenerii sociali din cadrul Grupului de lucru privind personalul navigant (AEA, ECA și ETF) au adoptat următoarea declarație comună: „Partenerii sociali [...] sunt dispuși să lanseze discuții privind un cadru pentru sectorul aviației, care să garanteze instituirea unor condiții echitabile la nivel mondial. Ar trebui avute în vedere acțiuni comune pentru a pune capăt tendinței de deteriorare a condițiilor de ocupare a forței de muncă și pavilioanelor de conveniență. Partenerii sociali convin să își continue activitatea în acest domeniu. Aceștia vor adopta măsurile necesare pentru a colabora activ cu diversele instituții ale UE și cu autoritățile naționale pentru a defini, în regim de urgență, o strategie europeană în domeniul aviației cu obiective, priorități și termene globale clare.”

| 5.3. | De asemenea, este necesar ca Comisia Europeană să consulte în mai mare măsură partenerii sociali. Decizia 98/500/CE a Comisiei privind crearea unor comitete de dialog social sectorial prevede că fiecare dintre aceste comitete, în sectorul de activitate pentru care a fost înființat, va fi consultat cu privire la evoluțiile la nivelul UE care au implicații sociale. Această obligație este adesea neglijată. Este, de asemenea, necesar să fie analizate implicațiile sociale ale normelor în materie de siguranță elaborate de Agenția Europeană de Siguranță a Aviației. |
| --- | --- |

5.3.

De asemenea, este necesar ca Comisia Europeană să consulte în mai mare măsură partenerii sociali. Decizia 98/500/CE a Comisiei privind crearea unor comitete de dialog social sectorial prevede că fiecare dintre aceste comitete, în sectorul de activitate pentru care a fost înființat, va fi consultat cu privire la evoluțiile la nivelul UE care au implicații sociale. Această obligație este adesea neglijată. Este, de asemenea, necesar să fie analizate implicațiile sociale ale normelor în materie de siguranță elaborate de Agenția Europeană de Siguranță a Aviației.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  CJUE, hotărârea din 18 decembrie 2007, cauza C-341/05, Laval, p. I.11767, ECLI:EU:C:2007:809, punctul 103.

1

(2)  OJ L 177, 4.7.2008, p. 6.

2

(3)  OJ L 149, 8.6.2012, p. 4.

3

(4)  OJ L 28, 31.1.2014, p. 17.

4

(5)  OJ L 159, 28.5.2014, p. 11.

5

(6)  OJ L 225, 12.8.1998, p. 27.

6

(7)  Raportul ATAG pe tema „Susținerea creșterii economice globale, a ocupării forței de muncă, a conexiunilor comerciale, a turismului și sprijinirea dezvoltării durabile prin intermediul transportului aerian” (Powering global economic growth, employment, trade links, tourism and support for sustainable development through air transport), 2014.

7

Powering global economic growth, employment, trade links, tourism and support for sustainable development through air transport

(8)  Raportul final al Studiului privind efectele punerii în aplicare a pieței comune a aviației în UE asupra ocupării forței de muncă și a condițiilor de muncă din sectorul transporturilor aeriene în perioada 1997/2010, Steer Davies Gleave, Londra, 2012, p. 74.

8

(9)  Raportul final al Studiului privind efectele punerii în aplicare a pieței comune a aviației în UE asupra ocupării forței de muncă și a condițiilor de muncă din sectorul transporturilor aeriene în perioada 1997/2010, Steer Davies Gleave, Londra, 2012, p. vii.

9

(10)  Raportul IATA privind Perspectiva 2050, Singapore, 12.2.2011, p. 2.

10

(11)  Tema globală Muncă decentă, Organizaţia Internațională a Muncii.

11

Muncă decentă

(12)  A se vedea studiile realizate de partenerii sociali europeni: – 2012: Dezvoltarea modelului cu costuri scăzute în cadrul industriei aeronautice civile europene, Prof. Peter Turnbull (Universitatea din Cardiff), Dr Geraint Harvey (Universitatea Swansea), studiu comandat de Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi; – 2014: Evoluția pieței forței de muncă în sectorul aviației ca urmare a dezvoltării companiilor aeriene cu tarife reduse, Prof. Peter Turnbull (Universitatea din Cardiff), Dr Geraint Harvey (Universitatea Swansea), studiu comandat de Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi; – 2015: Ocuparea atipică a forței de muncă în sectorul aviației, Universitatea din Gent, echipă condusă de Prof. Yves Jorens, studiu comandat de Asociația europeană a personalului tehnic navigant, Asociația Companiilor Aeriene Europene (AEA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi.

12

Dezvoltarea modelului cu costuri scăzute în cadrul industriei aeronautice civile europene

Evoluția pieței forței de muncă în sectorul aviației ca urmare a dezvoltării companiilor aeriene cu tarife reduse

Ocuparea atipică a forței de muncă în sectorul aviației

(13)  Cartea albă Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor, COM(2011) 144 final, p. 22.

13

Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor

(14)  Raportul Noi modele de afaceri, Grupul consultativ pentru reglementare al AESA, 17.4.2015, p. 1, punctul 2; p. 5, punctul 9.3; p. 6, punctul 9.5.1; p. 7, punctul 9.5.2 și p. 7, punctul 9.6.

14

Noi modele de afaceri

(15)  OJ L 177, 4.7.2008, p. 6.

15

(16)  OJ L 284, 30.10.2009, p. 1.

16

(17)  Tema globală Muncă decentă, Organizaţia Internațională a Muncii.

17

Muncă decentă

(18)  Raportul privind înaintarea de către Scandinavian Airlines (SAS) autorităților de reglementare americane a unei solicitări de autorizare din partea Norwegian Air International (NAI) pentru a opera ca transportor aerian străin în SUA, Airline Business, aprilie 2014.

18

(19)  Declarația comună împotriva folosirii în aviație a pavilioanelor de complezență cu baza în UE, Grupul de lucru al personalului de cabină din cadrul Comitetului sectorial de dialog social, 5.6.2014.

19

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/116 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/116

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Activismul cibernetic și organizațiile societății civile”

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/18)

| Raportor: | domnul Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

La 19 februarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

„Activismul cibernetic și organizațiile societății civile”

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 31 august 2015.

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 205 de voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 8 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | În actuala societate digitală, activismul cibernetic reprezintă un instrument valid pentru responsabilizarea cetățenilor, prin faptul că facilitează și promovează practica socială activă și participarea prin intermediul noilor tehnologii, contribuind în același timp la reducerea excluziunii și a decalajului digital. Conceptul de „activism cibernetic” poate fi definit ca fiind acel activism care încurajează susținerea militantă a unor cauze politice, de mediu, sociale, civice, culturale etc., fără a se baza neapărat pe ideologii definite, ierarhii sau programe, și care utilizează pentru a se dezvolta instrumente tehnologice ce promovează difuzarea și participarea în mod viral. În acest sens, el trebuie distins de inițiativele care nu respectă principiile și valorile democrației și solidarității și al căror scop se îndepărtează de interesul social și de binele public. |
| --- | --- |

1.1.

În actuala societate digitală, activismul cibernetic reprezintă un instrument valid pentru responsabilizarea cetățenilor, prin faptul că facilitează și promovează practica socială activă și participarea prin intermediul noilor tehnologii, contribuind în același timp la reducerea excluziunii și a decalajului digital. Conceptul de „activism cibernetic” poate fi definit ca fiind acel activism care încurajează susținerea militantă a unor cauze politice, de mediu, sociale, civice, culturale etc., fără a se baza neapărat pe ideologii definite, ierarhii sau programe, și care utilizează pentru a se dezvolta instrumente tehnologice ce promovează difuzarea și participarea în mod viral. În acest sens, el trebuie distins de inițiativele care nu respectă principiile și valorile democrației și solidarității și al căror scop se îndepărtează de interesul social și de binele public.

| 1.2. | Este necesar ca, pentru dezvoltarea activismului cibernetic ca instrument, atât Comisia Europeană, cât și statele membre să includă în agendele lor de lucru inițiative și măsuri care să aibă ca scop promovarea de structuri pentru o expansiune corespunzătoare a societății în rețea, facilitând accesul liber și universal, asigurând transparența și confidențialitatea și protejând drepturile la intimitate și securitate a datelor cu caracter personal, acordând o atenție specială celor mai defavorizate grupuri. |
| --- | --- |

1.2.

Este necesar ca, pentru dezvoltarea activismului cibernetic ca instrument, atât Comisia Europeană, cât și statele membre să includă în agendele lor de lucru inițiative și măsuri care să aibă ca scop promovarea de structuri pentru o expansiune corespunzătoare a societății în rețea, facilitând accesul liber și universal, asigurând transparența și confidențialitatea și protejând drepturile la intimitate și securitate a datelor cu caracter personal, acordând o atenție specială celor mai defavorizate grupuri.

| 1.3. | CESE consideră esențială difuzarea în rândul publicului a cunoștințelor și a gestionării necesare pentru un activism cibernetic inteligent și sigur, motiv pentru care îndeamnă instituțiile UE să promoveze activități de conștientizare, instructive și educative, punând un accent special pe divulgarea de bune practici și pe eradicarea utilizării în scopuri rău intenționate a activismului în rețea. În acest sens, vor trebui puse la dispoziție resursele considerate necesare pentru evaluarea și dezvoltarea exercitării activismului cibernetic. |
| --- | --- |

1.3.

CESE consideră esențială difuzarea în rândul publicului a cunoștințelor și a gestionării necesare pentru un activism cibernetic inteligent și sigur, motiv pentru care îndeamnă instituțiile UE să promoveze activități de conștientizare, instructive și educative, punând un accent special pe divulgarea de bune practici și pe eradicarea utilizării în scopuri rău intenționate a activismului în rețea. În acest sens, vor trebui puse la dispoziție resursele considerate necesare pentru evaluarea și dezvoltarea exercitării activismului cibernetic.

| 1.4. | De asemenea, în ceea ce privește guvernanța instituțională, activismul cibernetic promovează medii de codecizie și de putere partajată, prin interacțiunea dintre mai mulți actori (guverne, organizații ale societății civile, actori sociali, cetățeni, întreprinderi), într-o manieră multidirecțională și într-un mod atât proactiv, cât și reactiv. |
| --- | --- |

1.4.

De asemenea, în ceea ce privește guvernanța instituțională, activismul cibernetic promovează medii de codecizie și de putere partajată, prin interacțiunea dintre mai mulți actori (guverne, organizații ale societății civile, actori sociali, cetățeni, întreprinderi), într-o manieră multidirecțională și într-un mod atât proactiv, cât și reactiv.

| 1.5. | Prin urmare, sprijinul acordat activismului cibernetic implică o configurație repartizată în rețea, care cuprinde atât relațiile pe orizontală între cetățeni, cât și cele pe verticală între aceștia și guvern. Interacțiunea pe orizontală permite promovarea solidarității online, printr-un voluntariat cibernetic activ și dedicat, precum și prin acțiuni și inițiative de cooperare și colaborare. La rândul ei, interacțiunea pe verticală, în sens descrescător, avansează în sectorul guvernării electronice, asigurând transparența și facilitând cetățenilor accesul și comunicarea în chestiunile de ordin public, iar în sens crescător, consolidând reprezentarea cetățenilor în instituții într-un context deschis de democrație electronică, care permite o participare efectivă prin intermediul unor mijloace precum consultările populare sau inițiativele legislative. |
| --- | --- |

1.5.

Prin urmare, sprijinul acordat activismului cibernetic implică o configurație repartizată în rețea, care cuprinde atât relațiile pe orizontală între cetățeni, cât și cele pe verticală între aceștia și guvern. Interacțiunea pe orizontală permite promovarea solidarității online, printr-un voluntariat cibernetic activ și dedicat, precum și prin acțiuni și inițiative de cooperare și colaborare. La rândul ei, interacțiunea pe verticală, în sens descrescător, avansează în sectorul guvernării electronice, asigurând transparența și facilitând cetățenilor accesul și comunicarea în chestiunile de ordin public, iar în sens crescător, consolidând reprezentarea cetățenilor în instituții într-un context deschis de democrație electronică, care permite o participare efectivă prin intermediul unor mijloace precum consultările populare sau inițiativele legislative.

| 1.6. | În final, CESE subliniază necesitatea de a concepe și aplica metodologii de evaluare specifice și indicatori de măsurare a impactului social și economic al activismului cibernetic, precum și de a elabora studii și rapoarte pentru a atinge o mai mare coerență în activitatea sa, în ceea ce privește factorii de reprezentare efectivă și de conducere, continuitatea, crearea de noi structuri și norme sociale etc. |
| --- | --- |

1.6.

În final, CESE subliniază necesitatea de a concepe și aplica metodologii de evaluare specifice și indicatori de măsurare a impactului social și economic al activismului cibernetic, precum și de a elabora studii și rapoarte pentru a atinge o mai mare coerență în activitatea sa, în ceea ce privește factorii de reprezentare efectivă și de conducere, continuitatea, crearea de noi structuri și norme sociale etc.

2.   Introducere

| 2.1. | Impactul pe care noile tehnologii îl au în societatea actuală se reflectă în acest spațiu virtual intitulat „ecosistem digital”, unde se dezvoltă forme noi de viață care au tendința de a înlocui formele tradiționale de exprimare și de relaționare din colectivitate. |
| --- | --- |

2.1.

Impactul pe care noile tehnologii îl au în societatea actuală se reflectă în acest spațiu virtual intitulat „ecosistem digital”, unde se dezvoltă forme noi de viață care au tendința de a înlocui formele tradiționale de exprimare și de relaționare din colectivitate.

| 2.2. | În cadrul acestei revoluții tehnologice, pe lângă alte aspecte precum cele economice, culturale sau inovatoare, trebuie să se ia în considerare în mod special acele provocări și oportunități care apar în mediul informațional, al comunicației și al participării, într-un context nou de guvernare în care responsabilitatea comună din rețea poate determina, într-o bună măsură, schimbări importante în structurile și formele de organizare ale societății în viitor. |
| --- | --- |

2.2.

În cadrul acestei revoluții tehnologice, pe lângă alte aspecte precum cele economice, culturale sau inovatoare, trebuie să se ia în considerare în mod special acele provocări și oportunități care apar în mediul informațional, al comunicației și al participării, într-un context nou de guvernare în care responsabilitatea comună din rețea poate determina, într-o bună măsură, schimbări importante în structurile și formele de organizare ale societății în viitor.

| 2.3. | Impactul rețelelor sociale online incluzive și al internetului a deschis noi orizonturi în ceea ce privește rolul pe care cetățenii îl pot avea în construcția socială, prin faptul că li se atribuie responsabilitate și un rol central în ceea ce privește conceperea propriului viitor partajat. |
| --- | --- |

2.3.

Impactul rețelelor sociale online incluzive și al internetului a deschis noi orizonturi în ceea ce privește rolul pe care cetățenii îl pot avea în construcția socială, prin faptul că li se atribuie responsabilitate și un rol central în ceea ce privește conceperea propriului viitor partajat.

| 2.4. | Această tendință colectivă se accentuează cu timpul la nivel global, lucru care contribuie la întărirea inițiativelor întreprinse deja și la consolidarea suplimentară a capacității de conectare și de interacțiune, generând reacții la acțiunile din domenii de decizie și de putere din ce în ce mai dispersate, cu un nivel ridicat de promptitudine și propagare. În consecință, acțiunile întreprinse dau naștere unor noi acțiuni, într-un proces de cerc virtuos care duce la intensificarea fenomenului. |
| --- | --- |

2.4.

Această tendință colectivă se accentuează cu timpul la nivel global, lucru care contribuie la întărirea inițiativelor întreprinse deja și la consolidarea suplimentară a capacității de conectare și de interacțiune, generând reacții la acțiunile din domenii de decizie și de putere din ce în ce mai dispersate, cu un nivel ridicat de promptitudine și propagare. În consecință, acțiunile întreprinse dau naștere unor noi acțiuni, într-un proces de cerc virtuos care duce la intensificarea fenomenului.

| 2.5. | În acest sens, este important ca mișcările cetățenești virtuale să nu fie considerate drept o simplă regrupare a internauților sub formă de „mulțime”, ci drept un smart mob, adică un grup care se comportă într-un mod inteligent sau eficient datorită creșterii exponențiale a legăturilor în rețea. Această rețea de legături permite oamenilor să se conecteze pentru a accesa informații și a interacționa cu alți oameni, permițând astfel crearea unei adevărate coordonări sociale care generează o societate conștientă, implicată și responsabilă. |
| --- | --- |

2.5.

În acest sens, este important ca mișcările cetățenești virtuale să nu fie considerate drept o simplă regrupare a internauților sub formă de „mulțime”, ci drept un smart mob, adică un grup care se comportă într-un mod inteligent sau eficient datorită creșterii exponențiale a legăturilor în rețea. Această rețea de legături permite oamenilor să se conecteze pentru a accesa informații și a interacționa cu alți oameni, permițând astfel crearea unei adevărate coordonări sociale care generează o societate conștientă, implicată și responsabilă.

| 2.6. | Prin urmare, în scenariul descris aici, cea mai de preț valoare adăugată este implicarea activă a unei societăți civile care nu dorește să renunțe la suveranitatea ei în aspectele care o afectează și care nu numai că este pregătită să își asume această responsabilitate, ci și dovedește că o exercită, astfel cum arată unele date (Tascón, Mario y Quintana, Yolanda: „Ciberactivismo: Las nuevas revoluciones de las multitudes conectadas” – „Activismul cibernetic: noile revoluții ale mulțimilor conectate”, La Catarata, 2012) referitoare la producția zilnică în rețea: 1,6 milioane de postări pe bloguri sau 140 de milioane de tweeturi. |
| --- | --- |

2.6.

Prin urmare, în scenariul descris aici, cea mai de preț valoare adăugată este implicarea activă a unei societăți civile care nu dorește să renunțe la suveranitatea ei în aspectele care o afectează și care nu numai că este pregătită să își asume această responsabilitate, ci și dovedește că o exercită, astfel cum arată unele date (Tascón, Mario y Quintana, Yolanda: „Ciberactivismo: Las nuevas revoluciones de las multitudes conectadas” – „Activismul cibernetic: noile revoluții ale mulțimilor conectate”, La Catarata, 2012) referitoare la producția zilnică în rețea: 1,6 milioane de postări pe bloguri sau 140 de milioane de tweeturi.

| 2.7. | Același lucru este valabil și în cazul analizării documentelor privind activismul cibernetic, în ale căror pagini sunt expuse evenimente și mișcări sociale de mare amploare și difuzare, precum Occupy Wall Street, Parcul Gezi, Primăvara Arabă și 15M (15 martie) din Spania, dar și campanii de aderare la cauze filantropice și caritabile conduse de organizații recunoscute din cadrul societății civile, inclusiv cu strângere de fonduri prin mecanisme de crowdfunding sau pur și simplu prin aderarea la platforme care dispun de o finanțare transparentă. |
| --- | --- |

2.7.

Același lucru este valabil și în cazul analizării documentelor privind activismul cibernetic, în ale căror pagini sunt expuse evenimente și mișcări sociale de mare amploare și difuzare, precum Occupy Wall Street, Parcul Gezi, Primăvara Arabă și 15M (15 martie) din Spania, dar și campanii de aderare la cauze filantropice și caritabile conduse de organizații recunoscute din cadrul societății civile, inclusiv cu strângere de fonduri prin mecanisme de crowdfunding sau pur și simplu prin aderarea la platforme care dispun de o finanțare transparentă.

3.   Activismul digital sau net-activismul

| 3.1. | Plecând de la diversele propuneri conceptuale care pot fi găsite cu privire la activismul cibernetic, este posibilă formularea unei definiții sincretice a acestuia drept o strategie sau activitate care are ca scop influențarea agendei publice prin mijloace electronice și prin utilizarea noilor tehnologii ca un canal de comunicare, precum și pentru transmiterea de informații în domeniul participării cetățenești. |
| --- | --- |

3.1.

Plecând de la diversele propuneri conceptuale care pot fi găsite cu privire la activismul cibernetic, este posibilă formularea unei definiții sincretice a acestuia drept o strategie sau activitate care are ca scop influențarea agendei publice prin mijloace electronice și prin utilizarea noilor tehnologii ca un canal de comunicare, precum și pentru transmiterea de informații în domeniul participării cetățenești.

| 3.2. | În același timp, din punctul de vedere al mijloacelor de comunicare utilizate în practica activismului cibernetic, acesta poate fi privit ca un set de tehnologii din domeniul informației și al comunicațiilor, care operează în mediile și rețelele sociale ce permit o comunicare electronică rapidă și eficientă între cetățeni, pe fondul unui angajament comun al acestora de a aborda în mod activ nevoile, problemele sau aspectele care prezintă interes general din motive ideologice sau care țin de valori, bazate pe etică și solidaritate. |
| --- | --- |

3.2.

În același timp, din punctul de vedere al mijloacelor de comunicare utilizate în practica activismului cibernetic, acesta poate fi privit ca un set de tehnologii din domeniul informației și al comunicațiilor, care operează în mediile și rețelele sociale ce permit o comunicare electronică rapidă și eficientă între cetățeni, pe fondul unui angajament comun al acestora de a aborda în mod activ nevoile, problemele sau aspectele care prezintă interes general din motive ideologice sau care țin de valori, bazate pe etică și solidaritate.

| 3.3. | Utilizarea normală și inofensivă a internetului, în favoarea unei cauze sau a unui scop, este în mod clar diferită de alte tipuri de activități (Denning, 2001), cum ar fi cea de activism prin hacking sau de nesupunere civică în mediul online, nu numai în ceea ce privește mijloacele, ci și scopurile, dacă acestea au un caracter infracțional. În cazul activismului digital sau al activismului cibernetic propriu-zis, acțiunile trebuie să fie orientate către binele comun, în general, sau, în particular, către rezistența în fața problemelor sau a circumstanțelor adverse care pot apărea în mod repetat sau neașteptat în cadrul anumitor grupuri de populație, precum și către depășirea lor. |
| --- | --- |

3.3.

Utilizarea normală și inofensivă a internetului, în favoarea unei cauze sau a unui scop, este în mod clar diferită de alte tipuri de activități (Denning, 2001), cum ar fi cea de activism prin hacking sau de nesupunere civică în mediul online, nu numai în ceea ce privește mijloacele, ci și scopurile, dacă acestea au un caracter infracțional. În cazul activismului digital sau al activismului cibernetic propriu-zis, acțiunile trebuie să fie orientate către binele comun, în general, sau, în particular, către rezistența în fața problemelor sau a circumstanțelor adverse care pot apărea în mod repetat sau neașteptat în cadrul anumitor grupuri de populație, precum și către depășirea lor.

| 3.4. | Cele mai frecvente operațiuni de activism cibernetic sunt: căutarea de informații pe site-uri; construirea de site-uri de internet care oferă informații și documentație; editarea de publicații online; crearea de comunități virtuale; activitatea de expediere de mesaje în masă prin intermediul poștei electronice; crearea de spații și forumuri de discuții în rețea; planificarea, convocarea și coordonarea de activități; stabilirea de alianțe strategice și de cooperare; promovarea de mișcări asociative; propuneri de sprijinire și/sau de aderare la inițiative colective formulate deja. |
| --- | --- |

3.4.

Cele mai frecvente operațiuni de activism cibernetic sunt: căutarea de informații pe site-uri; construirea de site-uri de internet care oferă informații și documentație; editarea de publicații online; crearea de comunități virtuale; activitatea de expediere de mesaje în masă prin intermediul poștei electronice; crearea de spații și forumuri de discuții în rețea; planificarea, convocarea și coordonarea de activități; stabilirea de alianțe strategice și de cooperare; promovarea de mișcări asociative; propuneri de sprijinire și/sau de aderare la inițiative colective formulate deja.

| 3.5. | În plus, ar putea fi catalogate drept activism cibernetic și acțiunile de tipul apelului politic la nivel mondial prin intermediul internetului sau acțiunile de tip web squared, care sunt acțiuni colective prin care persoane dispersate în teritoriu (la nivel local sau mondial) se unesc în urma comunicării pe care o primesc prin intermediul dispozitivelor mobile și se întâlnesc într-un spațiu fizic anume. |
| --- | --- |

3.5.

În plus, ar putea fi catalogate drept activism cibernetic și acțiunile de tipul apelului politic la nivel mondial prin intermediul internetului sau acțiunile de tip web squared, care sunt acțiuni colective prin care persoane dispersate în teritoriu (la nivel local sau mondial) se unesc în urma comunicării pe care o primesc prin intermediul dispozitivelor mobile și se întâlnesc într-un spațiu fizic anume.

| 3.6. | În concluzie, activismul online sau activismul cibernetic reprezintă un instrument foarte eficient și puternic, care permite, în același timp, transferul de informații și de cunoștințe în materie de probleme importante care pot fi necunoscute populației, aceasta neavând așadar capacitatea de a genera un răspuns adecvat în ceea ce privește mobilizarea socială. Însă viabilitatea acestui fenomen ca alternativă la canalele de revendicare convenționale rămâne încă a fi dovedită. |
| --- | --- |

3.6.

În concluzie, activismul online sau activismul cibernetic reprezintă un instrument foarte eficient și puternic, care permite, în același timp, transferul de informații și de cunoștințe în materie de probleme importante care pot fi necunoscute populației, aceasta neavând așadar capacitatea de a genera un răspuns adecvat în ceea ce privește mobilizarea socială. Însă viabilitatea acestui fenomen ca alternativă la canalele de revendicare convenționale rămâne încă a fi dovedită.

4.   Activismul cibernetic în contextul politicilor Uniunii

| 4.1. | Abordarea activismului cibernetic în Uniunea Europeană ține seama, pe de o parte, de politicile de promovare a unei societăți digitale și, pe de alta, de politicile sociale și de participare, fiind nevoie să se ia în considerare, de asemenea, accentul pus pe aplicarea principiilor de bună guvernanță în cadrul administrațiilor publice. |
| --- | --- |

4.1.

Abordarea activismului cibernetic în Uniunea Europeană ține seama, pe de o parte, de politicile de promovare a unei societăți digitale și, pe de alta, de politicile sociale și de participare, fiind nevoie să se ia în considerare, de asemenea, accentul pus pe aplicarea principiilor de bună guvernanță în cadrul administrațiilor publice.

| 4.2. | Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede la articolul 11 că „orice persoană are dreptul la libertatea de exprimare. Acest drept cuprinde libertatea de opinie și libertatea de a primi sau de a transmite informații sau idei fără amestecul autorităților publice și fără a ține seama de frontiere”; trebuie respectate inclusiv „libertatea și pluralismul mijloacelor de informare”. |
| --- | --- |

4.2.

Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede la articolul 11 că „orice persoană are dreptul la libertatea de exprimare. Acest drept cuprinde libertatea de opinie și libertatea de a primi sau de a transmite informații sau idei fără amestecul autorităților publice și fără a ține seama de frontiere”; trebuie respectate inclusiv „libertatea și pluralismul mijloacelor de informare”.

| 4.3. | De asemenea, articolul 12 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care privește libertatea de întrunire și de asociere, prevede că „orice persoană are dreptul la libertatea de întrunire pașnică și la libertatea de asociere la toate nivelurile și în special în domeniile politic, sindical și civic”. |
| --- | --- |

4.3.

De asemenea, articolul 12 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care privește libertatea de întrunire și de asociere, prevede că „orice persoană are dreptul la libertatea de întrunire pașnică și la libertatea de asociere la toate nivelurile și în special în domeniile politic, sindical și civic”.

| 4.4. | În plus, trebuie luat în considerare și articolul 8 din Cartă, care face referire la faptul că „orice persoană are dreptul la protecția datelor cu caracter personal care o privesc” și stipulează că „asemenea date trebuie tratate în mod corect, în scopurile precizate și pe baza consimțământului persoanei interesate sau în temeiul unui alt motiv legitim prevăzut de lege”. De asemenea, „orice persoană are dreptul de acces la datele colectate care o privesc, precum și dreptul de a obține rectificarea acestora”. Nu mai puțin important este accentul care se pune pe principiul egalității de șanse, ca drept fundamental împotriva excluderii digitale, mai ales atunci când vizează grupurile vulnerabile. |
| --- | --- |

4.4.

În plus, trebuie luat în considerare și articolul 8 din Cartă, care face referire la faptul că „orice persoană are dreptul la protecția datelor cu caracter personal care o privesc” și stipulează că „asemenea date trebuie tratate în mod corect, în scopurile precizate și pe baza consimțământului persoanei interesate sau în temeiul unui alt motiv legitim prevăzut de lege”. De asemenea, „orice persoană are dreptul de acces la datele colectate care o privesc, precum și dreptul de a obține rectificarea acestora”. Nu mai puțin important este accentul care se pune pe principiul egalității de șanse, ca drept fundamental împotriva excluderii digitale, mai ales atunci când vizează grupurile vulnerabile.

| 4.5. | Pe de altă parte, Agenda digitală pentru Europa abordează, printre altele, următoarele aspecte, de care statele membre au obligația să se ocupe:






  — | libertatea de acces la servicii și conținuturi digitale. Acest lucru este esențial pentru exercitarea cetățeniei în contextul democrației reale și al celei electronice; |
| --- | --- | --- |

4.5.

Pe de altă parte, Agenda digitală pentru Europa abordează, printre altele, următoarele aspecte, de care statele membre au obligația să se ocupe:

—

libertatea de acces la servicii și conținuturi digitale. Acest lucru este esențial pentru exercitarea cetățeniei în contextul democrației reale și al celei electronice;

| — | implicarea cetățenilor. Europa va avea de câștigat de pe urma revoluției digitale doar dacă toți cetățenii săi se mobilizează și pot participa pe deplin la noua societate digitală; |
| --- | --- |

—

implicarea cetățenilor. Europa va avea de câștigat de pe urma revoluției digitale doar dacă toți cetățenii săi se mobilizează și pot participa pe deplin la noua societate digitală;

| — | garantarea accesului universal și de mare viteză, ca o condiție necesară și suficientă pentru un activism cibernetic eficace și puternic; |
| --- | --- |

—

garantarea accesului universal și de mare viteză, ca o condiție necesară și suficientă pentru un activism cibernetic eficace și puternic;

| — | lipsa transparenței în gestionarea structurilor, a instrumentelor și a resurselor digitale, care împiedică participarea deschisă sau denaturează obiectivele și procesele activismului cibernetic și dezvoltarea lui; |
| --- | --- |

—

lipsa transparenței în gestionarea structurilor, a instrumentelor și a resurselor digitale, care împiedică participarea deschisă sau denaturează obiectivele și procesele activismului cibernetic și dezvoltarea lui;

| — | promovarea competențelor digitale pentru o societate digitală incluzivă. Potențialul pe care îl deține Europa constă în calificările cetățenilor, în forța ei de muncă și în organizațiile sale. Fără o infrastructură omniprezentă, ar putea exista doar o utilizare limitată de tehnologii ale informației și comunicațiilor, iar fără competențe, această utilizare va putea aduce o valoare economică și socială limitată. De asemenea, este necesară reducerea decalajului digital care generează asimetrii și inegalități; |
| --- | --- |

—

promovarea competențelor digitale pentru o societate digitală incluzivă. Potențialul pe care îl deține Europa constă în calificările cetățenilor, în forța ei de muncă și în organizațiile sale. Fără o infrastructură omniprezentă, ar putea exista doar o utilizare limitată de tehnologii ale informației și comunicațiilor, iar fără competențe, această utilizare va putea aduce o valoare economică și socială limitată. De asemenea, este necesară reducerea decalajului digital care generează asimetrii și inegalități;

| — | protecția eficientă a drepturilor digitale. Dacă nu au suficientă încredere, cetățenii nu participă activ, nu interacționează și nu își exprimă liber opiniile; |
| --- | --- |

—

protecția eficientă a drepturilor digitale. Dacă nu au suficientă încredere, cetățenii nu participă activ, nu interacționează și nu își exprimă liber opiniile;

| — | dezvoltarea așa-numitei a cincea libertăți: libera circulație a conținuturilor și a cunoștințelor. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea așa-numitei a cincea libertăți: libera circulație a conținuturilor și a cunoștințelor.

| 4.6. | Cetățenia activă cuprinde participarea cetățenilor, a grupurilor de cetățeni și a organizațiilor societății civile, în special a partenerilor sociali, la procesul de elaborare a politicilor (dialog pe verticală între societatea civilă și administrațiile publice), precum și interconectarea și cooperarea acestora (dialog pe orizontală). |
| --- | --- |

4.6.

Cetățenia activă cuprinde participarea cetățenilor, a grupurilor de cetățeni și a organizațiilor societății civile, în special a partenerilor sociali, la procesul de elaborare a politicilor (dialog pe verticală între societatea civilă și administrațiile publice), precum și interconectarea și cooperarea acestora (dialog pe orizontală).

5.   Voluntariatul în contextul activismului cibernetic

| 5.1. | Este evident faptul că într-o societate digitală precum cea actuală, oportunitățile de schimbare socială pe care le oferă internetul și rețelele sociale sunt imense. Fără limite de spațiu și timp, cetățenii pot contribui într-un mod simplu și accesibil la producerea de schimbări semnificative în jurul lor și, de asemenea, în afara mediului lor obișnuit, ajutând în mod dezinteresat mii de persoane. |
| --- | --- |

5.1.

Este evident faptul că într-o societate digitală precum cea actuală, oportunitățile de schimbare socială pe care le oferă internetul și rețelele sociale sunt imense. Fără limite de spațiu și timp, cetățenii pot contribui într-un mod simplu și accesibil la producerea de schimbări semnificative în jurul lor și, de asemenea, în afara mediului lor obișnuit, ajutând în mod dezinteresat mii de persoane.

| 5.2. | Departe de a cădea în așa-numitul slacktivism sau activism leneș, noile tehnologii ale informației și comunicațiilor pot satisface preocupările cetățenilor, pot participa la gestionarea problemelor și la apărarea drepturilor și intereselor lor și pot colabora într-un mod activ și responsabil cu acele inițiative care contribuie la exprimarea ideilor, principiilor și valorilor, ceea ce favorizează realizarea pe plan personal și evită izolarea socială, transformându-se, de asemenea, într-un factor de coeziune și integrare comunitară. |
| --- | --- |

5.2.

Departe de a cădea în așa-numitul slacktivism sau activism leneș, noile tehnologii ale informației și comunicațiilor pot satisface preocupările cetățenilor, pot participa la gestionarea problemelor și la apărarea drepturilor și intereselor lor și pot colabora într-un mod activ și responsabil cu acele inițiative care contribuie la exprimarea ideilor, principiilor și valorilor, ceea ce favorizează realizarea pe plan personal și evită izolarea socială, transformându-se, de asemenea, într-un factor de coeziune și integrare comunitară.

| 5.3. | Voluntariatul virtual sau voluntariatul online constă în desfășurarea de acțiuni de voluntariat prin utilizarea noilor tehnologii în domenii în care prezența fizică un este necesară, prin intermediul unor acțiuni care acordă sprijin unor campanii, diseminării și prelucrării de informații, asistenței în situații de urgență și oricăror altor acțiuni care pot fi desfășurate pe internet într-o manieră altruistă și dedicată unei cauze sau unui obiectiv specific. |
| --- | --- |

5.3.

Voluntariatul virtual sau voluntariatul online constă în desfășurarea de acțiuni de voluntariat prin utilizarea noilor tehnologii în domenii în care prezența fizică un este necesară, prin intermediul unor acțiuni care acordă sprijin unor campanii, diseminării și prelucrării de informații, asistenței în situații de urgență și oricăror altor acțiuni care pot fi desfășurate pe internet într-o manieră altruistă și dedicată unei cauze sau unui obiectiv specific.

| 5.4. | Atunci când acest voluntariat virtual se limitează doar la oferirea de sprijin, diseminarea și comunicarea de campanii, intră în domeniul de aplicare al activismului cibernetic, exprimându-se, în acest caz, prin participarea la acțiuni de protest și reclamații online (strângere de semnături, contribuții personale, acțiuni de propagare exponențială a informației etc.). |
| --- | --- |

5.4.

Atunci când acest voluntariat virtual se limitează doar la oferirea de sprijin, diseminarea și comunicarea de campanii, intră în domeniul de aplicare al activismului cibernetic, exprimându-se, în acest caz, prin participarea la acțiuni de protest și reclamații online (strângere de semnături, contribuții personale, acțiuni de propagare exponențială a informației etc.).

| 5.5. | Urmărind să intensifice și să amplifice acțiunile care pot fi întreprinse, diverse platforme și site-uri web responsabilizează milioane de oameni, prin creșterea gradului lor de conștientizare și de motivare, să acționeze în contextul problemelor urgente și importante, indiferent de dimensiunea geografică de care aparțin acestea și de natura situației respective (economică, socială, de mediu, politică etc.). |
| --- | --- |

5.5.

Urmărind să intensifice și să amplifice acțiunile care pot fi întreprinse, diverse platforme și site-uri web responsabilizează milioane de oameni, prin creșterea gradului lor de conștientizare și de motivare, să acționeze în contextul problemelor urgente și importante, indiferent de dimensiunea geografică de care aparțin acestea și de natura situației respective (economică, socială, de mediu, politică etc.).

| 5.6. | Acest model de mobilizare prin intermediul internetului permite reunirea a mii de voluntari și de eforturi individuale care, în pofida anonimatului sau lipsei de relevanță, devin semnificative prin faptul că pot să se transforme rapid într-o forță colectivă puternică, cu capacitatea de a influența mediile de putere și de decizie corespunzătoare. |
| --- | --- |

5.6.

Acest model de mobilizare prin intermediul internetului permite reunirea a mii de voluntari și de eforturi individuale care, în pofida anonimatului sau lipsei de relevanță, devin semnificative prin faptul că pot să se transforme rapid într-o forță colectivă puternică, cu capacitatea de a influența mediile de putere și de decizie corespunzătoare.

Pe scurt, acest tip de voluntariat la distanță duce la creșterea capacității organizațiilor și oferă un spațiu în care participarea să se poată extinde la un număr mai mare de persoane, prin creșterea puterii sale de incluziune.

6.   Propuneri de acțiune

| 6.1. | Cu toate că potențialul și beneficiile activismului cibernetic au fost demonstrate, strategiile utilizate în mediile sociale aduc uneori laolaltă un număr de persoane, dar un creează comunități virtuale stabile, ceea ce împiedică într-o anumită măsură durabilitatea schimbărilor sociale dorite. În acest sens, evaluarea obiectivă asociată cu criterii privind calitatea și cu principii, precum beneficiile sociale ale inițiativei, trebuie să contribuie la stabilirea unei metodologii în acest sens. |
| --- | --- |

6.1.

Cu toate că potențialul și beneficiile activismului cibernetic au fost demonstrate, strategiile utilizate în mediile sociale aduc uneori laolaltă un număr de persoane, dar un creează comunități virtuale stabile, ceea ce împiedică într-o anumită măsură durabilitatea schimbărilor sociale dorite. În acest sens, evaluarea obiectivă asociată cu criterii privind calitatea și cu principii, precum beneficiile sociale ale inițiativei, trebuie să contribuie la stabilirea unei metodologii în acest sens.

| 6.2. | Se consideră oportună facilitarea dezvoltării proactive a activismului cibernetic și a voluntariatului digital în măsura în care mediul rețelelor sociale și portalurile de internet oferă o accesibilitate mai mare, promptitudine și masă critică pentru participarea socială și responsabilitatea cetățenească comună, printr-o economisire considerabilă de costuri în ceea ce privește gestionarea, coordonarea și punerea în practică a activităților. De asemenea, ele înlesnesc îndeplinirea condițiilor pentru incluziune: accesibilitate, responsabilitate și preț rezonabil. |
| --- | --- |

6.2.

Se consideră oportună facilitarea dezvoltării proactive a activismului cibernetic și a voluntariatului digital în măsura în care mediul rețelelor sociale și portalurile de internet oferă o accesibilitate mai mare, promptitudine și masă critică pentru participarea socială și responsabilitatea cetățenească comună, printr-o economisire considerabilă de costuri în ceea ce privește gestionarea, coordonarea și punerea în practică a activităților. De asemenea, ele înlesnesc îndeplinirea condițiilor pentru incluziune: accesibilitate, responsabilitate și preț rezonabil.

| 6.3. | Prin urmare, Comitetul Economic și Social European solicită Comisiei Europene și statelor membre ca, în limitele propriilor competențe, să adopte măsurile necesare pentru a favoriza implementarea și dezvoltarea de mecanisme pentru activismul și participarea cibernetică într-un mod eficace, care să stimuleze și să întărească angajamentul social și să promoveze voluntariatul. |
| --- | --- |

6.3.

Prin urmare, Comitetul Economic și Social European solicită Comisiei Europene și statelor membre ca, în limitele propriilor competențe, să adopte măsurile necesare pentru a favoriza implementarea și dezvoltarea de mecanisme pentru activismul și participarea cibernetică într-un mod eficace, care să stimuleze și să întărească angajamentul social și să promoveze voluntariatul.

| 6.4. | De asemenea, trebuie încurajată stabilirea de standarde și criterii de evaluare relevante care să le acrediteze și să le legitimeze și care să aducă transparență și însemnătate proceselor de conștientizare și de mobilizare, precum și să poată determina beneficiile sociale generate. |
| --- | --- |

6.4.

De asemenea, trebuie încurajată stabilirea de standarde și criterii de evaluare relevante care să le acrediteze și să le legitimeze și care să aducă transparență și însemnătate proceselor de conștientizare și de mobilizare, precum și să poată determina beneficiile sociale generate.

| 6.5. | În egală măsură, trebuie să se asigure protejarea efectivă și exercitarea drepturilor cetățenilor europeni care au fost recunoscute în acest domeniu, astfel cum s-a afirmat, în special în ceea ce privește facilitarea accesului și a libertății de informare, precum și să se garanteze fluxul de schimb de informații, integritatea, confidențialitatea și continuitatea acestuia în cadrul rețelelor, fără a compromite în vreun fel rapiditatea de transmitere a comunicărilor respective. Aceste garanții vor fi asigurate într-un mod proporțional, în funcție de nevoile grupurilor vulnerabile. |
| --- | --- |

6.5.

În egală măsură, trebuie să se asigure protejarea efectivă și exercitarea drepturilor cetățenilor europeni care au fost recunoscute în acest domeniu, astfel cum s-a afirmat, în special în ceea ce privește facilitarea accesului și a libertății de informare, precum și să se garanteze fluxul de schimb de informații, integritatea, confidențialitatea și continuitatea acestuia în cadrul rețelelor, fără a compromite în vreun fel rapiditatea de transmitere a comunicărilor respective. Aceste garanții vor fi asigurate într-un mod proporțional, în funcție de nevoile grupurilor vulnerabile.

| 6.6. | Pe de altă parte, datorită importanței pe care o au în mediul activismului cibernetic, trebuie menționate justiția activă în rețea și valorile pe care le reprezintă încrederea și reputația, în scopul creșterii garanțiilor în spațiul virtual. |
| --- | --- |

6.6.

Pe de altă parte, datorită importanței pe care o au în mediul activismului cibernetic, trebuie menționate justiția activă în rețea și valorile pe care le reprezintă încrederea și reputația, în scopul creșterii garanțiilor în spațiul virtual.

| 6.7. | Instituțiile relevante trebuie să garanteze că cetățenii au la dispoziție infrastructuri și instrumente tehnologice care să le permită să își desfășoare în permanență și în mod normal activitatea virtuală, adaptând în continuare structurile sociale la noile tehnologii și promovând acțiunile formatoare și educative necesare, pentru a-i îndruma în ceea ce privește utilizarea instrumentelor respective, precum și să reducă decalajul digital existent în vederea unei coeziuni teritoriale, sociale și economice mai mari. |
| --- | --- |

6.7.

Instituțiile relevante trebuie să garanteze că cetățenii au la dispoziție infrastructuri și instrumente tehnologice care să le permită să își desfășoare în permanență și în mod normal activitatea virtuală, adaptând în continuare structurile sociale la noile tehnologii și promovând acțiunile formatoare și educative necesare, pentru a-i îndruma în ceea ce privește utilizarea instrumentelor respective, precum și să reducă decalajul digital existent în vederea unei coeziuni teritoriale, sociale și economice mai mari.

| 6.8. | În cele din urmă, trebuie elaborate și aprobate programe de sensibilizare menite să sensibilizeze cetățenii cu privire la participarea socială și la voluntariat prin intermediul noilor tehnologii, acordând asistență prin colaborare acelor entități și inițiative care funcționează în aceste domenii, într-un context de bună guvernanță instituțională. |
| --- | --- |

6.8.

În cele din urmă, trebuie elaborate și aprobate programe de sensibilizare menite să sensibilizeze cetățenii cu privire la participarea socială și la voluntariat prin intermediul noilor tehnologii, acordând asistență prin colaborare acelor entități și inițiative care funcționează în aceste domenii, într-un context de bună guvernanță instituțională.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/121

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind revizuirea Acordului de parteneriat dintre UE și Mexic

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/19)

| Raportor: | domnul José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Juan MORENO PRECIADO |

Raportor:

domnul José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Coraportor:

domnul Juan MORENO PRECIADO

La sesiunea plenară din 10 iulie 2014, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Revizuirea Acordului de asociere dintre UE și Mexic

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 16 iulie 2015.

În cea de-a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 17 septembrie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 92 de voturi pentru, 0 voturi împotrivă și 4 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European consideră că procesul de revitalizare a relațiilor cu Mexic trebuie dus la bun sfârșit din perspectiva relațiilor de ansamblu ale Uniunii Europene cu America Latină și cu zona Caraibilor și că, pe lângă aspectele de natură pur economică și comercială, trebuie puse în valoare și alte legături comune pe plan istoric și cultural, care pot contracara influența crescândă a dimensiunii panamericane și a Pacificului pe acest continent. Mexic și Uniunea Europeană împărtășesc, în contextul globalizării, legături culturale, limbi vehiculare și, în esență, valori care generează conexiuni speciale între societățile lor, valori care trebuie dezvoltate și aprofundate, astfel încât să conducă, în mod natural, la abordări comune în forurile internaționale. |
| --- | --- |

1.1.

Comitetul Economic și Social European consideră că procesul de revitalizare a relațiilor cu Mexic trebuie dus la bun sfârșit din perspectiva relațiilor de ansamblu ale Uniunii Europene cu America Latină și cu zona Caraibilor și că, pe lângă aspectele de natură pur economică și comercială, trebuie puse în valoare și alte legături comune pe plan istoric și cultural, care pot contracara influența crescândă a dimensiunii panamericane și a Pacificului pe acest continent. Mexic și Uniunea Europeană împărtășesc, în contextul globalizării, legături culturale, limbi vehiculare și, în esență, valori care generează conexiuni speciale între societățile lor, valori care trebuie dezvoltate și aprofundate, astfel încât să conducă, în mod natural, la abordări comune în forurile internaționale.

| 1.2. | CESE consideră că este mai eficient ca, în loc să se pornească de la zero cu negocierea unui acord absolut nou, pe baza celui existent și a experienței acumulate pe parcursul celor cincisprezece ani de funcționare ai săi, să se treacă la o revizuire aprofundată și la extinderea lui, astfel încât să devină mai cuprinzător. |
| --- | --- |

1.2.

CESE consideră că este mai eficient ca, în loc să se pornească de la zero cu negocierea unui acord absolut nou, pe baza celui existent și a experienței acumulate pe parcursul celor cincisprezece ani de funcționare ai săi, să se treacă la o revizuire aprofundată și la extinderea lui, astfel încât să devină mai cuprinzător.

| 1.3. | CESE consideră că este necesară instituirea neîntârziată a unui comitet consultativ mixt compus din 9 sau 12 reprezentanți ai CESE și dintr-un număr egal de reprezentanți ai societății civile organizate din Mexic. CCM trebuie să fie recunoscut de către organele de conducere ale acordului, cărora va trebui să le prezinte propunerile societății civile. CCM va avea competențe consultative cu privire la conținutul general al Acordului, fără ca acest lucru să împiedice înființarea altor mecanisme de participare pe anumite teme, precum comerțul și dezvoltarea durabilă. Solicită, de asemenea, ca viitorul acord să includă un comitet de acest tip. |
| --- | --- |

1.3.

CESE consideră că este necesară instituirea neîntârziată a unui comitet consultativ mixt compus din 9 sau 12 reprezentanți ai CESE și dintr-un număr egal de reprezentanți ai societății civile organizate din Mexic. CCM trebuie să fie recunoscut de către organele de conducere ale acordului, cărora va trebui să le prezinte propunerile societății civile. CCM va avea competențe consultative cu privire la conținutul general al Acordului, fără ca acest lucru să împiedice înființarea altor mecanisme de participare pe anumite teme, precum comerțul și dezvoltarea durabilă. Solicită, de asemenea, ca viitorul acord să includă un comitet de acest tip.

| 1.4. | Noul acord ar trebui să cuprindă un alineat prin care să se solicite părților ratificarea și punerea în aplicare a convențiilor și a rezoluțiilor Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în ceea ce privește principiile și drepturile sociale fundamentale cuprinse în obiectivele OIM privind „munca decentă” și, în special, în Convenția nr. 98 a OIM privind aplicarea principiului dreptului sindical și al negocierii colective. |
| --- | --- |

1.4.

Noul acord ar trebui să cuprindă un alineat prin care să se solicite părților ratificarea și punerea în aplicare a convențiilor și a rezoluțiilor Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în ceea ce privește principiile și drepturile sociale fundamentale cuprinse în obiectivele OIM privind „munca decentă” și, în special, în Convenția nr. 98 a OIM privind aplicarea principiului dreptului sindical și al negocierii colective.

| 1.5. | În plus, în ceea ce privește comerțul și investițiile, trebuie să se îmbunătățească anumite aspecte ale actualului acord, sub aspectul barierelor netarifare, al Acordurilor de promovare și protecție reciprocă a investițiilor, al proprietății intelectuale și al consolidării cooperării în materie de impozitare, care să vizeze eliminarea fraudei și evaziunii fiscale. |
| --- | --- |

1.5.

În plus, în ceea ce privește comerțul și investițiile, trebuie să se îmbunătățească anumite aspecte ale actualului acord, sub aspectul barierelor netarifare, al Acordurilor de promovare și protecție reciprocă a investițiilor, al proprietății intelectuale și al consolidării cooperării în materie de impozitare, care să vizeze eliminarea fraudei și evaziunii fiscale.

| 1.6. | Ar trebui să fie reevaluate prioritățile în materie de cooperare, prin încurajarea elementelor incluse în parteneriatul strategic, astfel încât acestea să fie interconectate și să genereze o sinergie pozitivă, care, până în prezent, s-a dovedit a fi insuficientă, în lipsa unei legături adecvate între proiectele individuale. |
| --- | --- |

1.6.

Ar trebui să fie reevaluate prioritățile în materie de cooperare, prin încurajarea elementelor incluse în parteneriatul strategic, astfel încât acestea să fie interconectate și să genereze o sinergie pozitivă, care, până în prezent, s-a dovedit a fi insuficientă, în lipsa unei legături adecvate între proiectele individuale.

| 1.7. | Concret, CESE dorește să semnaleze trei domenii pe care le consideră drept prioritare pentru această cooperare consolidată: îmbunătățirea guvernanței, cercetarea științifică și tehnică în domeniul dezvoltării durabile și cooperarea în domeniul schimbărilor climatice și al protecției mediului. |
| --- | --- |

1.7.

Concret, CESE dorește să semnaleze trei domenii pe care le consideră drept prioritare pentru această cooperare consolidată: îmbunătățirea guvernanței, cercetarea științifică și tehnică în domeniul dezvoltării durabile și cooperarea în domeniul schimbărilor climatice și al protecției mediului.

| 2. | Relațiile dintre Uniunea Europeană și Mexic în contextul mai amplu al relațiilor cu America Latină |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Legătura dintre Europa, pe de o parte, și America Latină și zona Caraibilor, pe de altă parte, dă semne de slăbire de mai mult de un deceniu. Provocarea cu care se confruntă actualii lideri de pe ambele țărmuri ale Atlanticului constă în revigorarea acestei legături, conferindu-i un nou dinamism. |
| --- | --- |

2.1.

Legătura dintre Europa, pe de o parte, și America Latină și zona Caraibilor, pe de altă parte, dă semne de slăbire de mai mult de un deceniu. Provocarea cu care se confruntă actualii lideri de pe ambele țărmuri ale Atlanticului constă în revigorarea acestei legături, conferindu-i un nou dinamism.

| 2.2. | Este evident că America Latină este influențată de evoluția de pe întregul continent american, precum și de interdependența economică tot mai accentuată cu țările din Pacific și, în mod special, cu China. Cu toate acestea, relația dintre Europa și America Latină se bazează pe legături culturale, pe limbile vehiculare, pe valorile care generează afinitățile profunde dintre societățile lor și care fac ca ambele să aibă privilegiul de a împărtăși, pe fundalul complex al globalizării, aceleași rădăcini culturale și istorice, care depășesc simplele obiective și valori comerciale. Aceasta face ca relațiile economice să fie văzute ca încă un element al acestui ansamblu, și nu ca nucleul și leitmotivul său fundamental, spre deosebire de ceea ce s-ar putea întâmpla cu alte regiuni ale lumii. |
| --- | --- |

2.2.

Este evident că America Latină este influențată de evoluția de pe întregul continent american, precum și de interdependența economică tot mai accentuată cu țările din Pacific și, în mod special, cu China. Cu toate acestea, relația dintre Europa și America Latină se bazează pe legături culturale, pe limbile vehiculare, pe valorile care generează afinitățile profunde dintre societățile lor și care fac ca ambele să aibă privilegiul de a împărtăși, pe fundalul complex al globalizării, aceleași rădăcini culturale și istorice, care depășesc simplele obiective și valori comerciale. Aceasta face ca relațiile economice să fie văzute ca încă un element al acestui ansamblu, și nu ca nucleul și leitmotivul său fundamental, spre deosebire de ceea ce s-ar putea întâmpla cu alte regiuni ale lumii.

| 2.3. | În același timp, se observă că relațiile dintre Uniunea Europeană și Mexic – care este totuși un partener strategic – au avansat într-un ritm mai lent decât relațiile cu alte țări din lume și că se manifestă o anumită oboseală care face ca, mai mult decât oricând, să fie absolut necesară introducerea unor noi elemente de dezbatere și reflecție, pentru a da un nou impuls acestor relații. |
| --- | --- |

2.3.

În același timp, se observă că relațiile dintre Uniunea Europeană și Mexic – care este totuși un partener strategic – au avansat într-un ritm mai lent decât relațiile cu alte țări din lume și că se manifestă o anumită oboseală care face ca, mai mult decât oricând, să fie absolut necesară introducerea unor noi elemente de dezbatere și reflecție, pentru a da un nou impuls acestor relații.

3.   Context

| 3.1. | Mexic este de o importanță deosebită pentru Uniunea Europeană datorită, printre altele, următoarelor aspecte: în primul rând, populația sa numeroasă, de 120 de milioane de locuitori, ponderea sa, de 2 % din PIB-ul mondial, și un PIB pe cap de locuitor de cca 9 000 EUR, motive pentru care se prezintă ca un partener comercial foarte important la nivel mondial. În al doilea rând, datorită apartenenței sale la Tratatul NAFTA și implicațiilor acesteia în termeni economici și diplomatici în ceea ce privește acordurile transatlantice globale cu America de Nord și procesul de la Heiligendamm; în al treilea rând, împărtășind ample legături culturale, UE poate susține, prin contribuția sa, eforturile depuse de guvernul acestei țări pentru a consolida structurile sociale, construind astfel o societate mai echitabilă și o coexistență mai pașnică. |
| --- | --- |

3.1.

Mexic este de o importanță deosebită pentru Uniunea Europeană datorită, printre altele, următoarelor aspecte: în primul rând, populația sa numeroasă, de 120 de milioane de locuitori, ponderea sa, de 2 % din PIB-ul mondial, și un PIB pe cap de locuitor de cca 9 000 EUR, motive pentru care se prezintă ca un partener comercial foarte important la nivel mondial. În al doilea rând, datorită apartenenței sale la Tratatul NAFTA și implicațiilor acesteia în termeni economici și diplomatici în ceea ce privește acordurile transatlantice globale cu America de Nord și procesul de la Heiligendamm; în al treilea rând, împărtășind ample legături culturale, UE poate susține, prin contribuția sa, eforturile depuse de guvernul acestei țări pentru a consolida structurile sociale, construind astfel o societate mai echitabilă și o coexistență mai pașnică.

| 3.2. | Uniunea Europeană și Mexic au semnat în 1997 un Acord de parteneriat economic, de coordonare politică și de cooperare, care a intrat în vigoare în anul 2000. Acest acord este întemeiat pe trei piloni principali: dialogul politic, comerțul și cooperarea. |
| --- | --- |

3.2.

Uniunea Europeană și Mexic au semnat în 1997 un Acord de parteneriat economic, de coordonare politică și de cooperare, care a intrat în vigoare în anul 2000. Acest acord este întemeiat pe trei piloni principali: dialogul politic, comerțul și cooperarea.

| 3.3. | În luna octombrie a anului 2008, Consiliul European a aprobat instituirea unui parteneriat strategic între Mexic și UE și, ca urmare, în luna mai a anului 2010 s-a aprobat Planul executiv comun pentru acest parteneriat, care cuprinde paisprezece acțiuni concrete și inițiative multilaterale specifice, patru măsuri regionale și altele paisprezece în domeniul relațiilor bilaterale. Pentru punerea în aplicare a parteneriatului, s-a creat o gamă largă de mecanisme de dialog instituționalizat între Mexic și UE, cum ar fi: un Summit bienal (care include un Forum de dialog cu societatea civilă, un Comitet comun anual, o Comisie parlamentară mixtă și până la 9 dialoguri sectoriale pe diferite teme, de la drepturile omului și schimbările climatice la aspecte culturale. |
| --- | --- |

3.3.

În luna octombrie a anului 2008, Consiliul European a aprobat instituirea unui parteneriat strategic între Mexic și UE și, ca urmare, în luna mai a anului 2010 s-a aprobat Planul executiv comun pentru acest parteneriat, care cuprinde paisprezece acțiuni concrete și inițiative multilaterale specifice, patru măsuri regionale și altele paisprezece în domeniul relațiilor bilaterale. Pentru punerea în aplicare a parteneriatului, s-a creat o gamă largă de mecanisme de dialog instituționalizat între Mexic și UE, cum ar fi: un Summit bienal (care include un Forum de dialog cu societatea civilă, un Comitet comun anual, o Comisie parlamentară mixtă și până la 9 dialoguri sectoriale pe diferite teme, de la drepturile omului și schimbările climatice la aspecte culturale.

| 3.4. | Cooperarea dintre Mexic și Uniunea Europeană se bazează pe patru metode complementare: în primul rând, cooperarea bilaterală, a cărei programare pentru perioada 2007-2013 a stabilit ca teme prioritare coeziunea socială, economia durabilă și competitivitatea, precum și educația și cultura. În al doilea rând, cooperarea sectorială în domenii precum drepturile omului și democrația, actorii nestatali, mediul și securitatea nucleară, sănătatea, migrația și azilul. În al treilea rând, participarea activă a Mexicului în cadrul programelor regionale pentru America Latină și zona Caraibilor, în ansamblu. În al patrulea și ultimul rând, participarea directă a Mexicului la alte programe comunitare, cum ar fi cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare. |
| --- | --- |

3.4.

Cooperarea dintre Mexic și Uniunea Europeană se bazează pe patru metode complementare: în primul rând, cooperarea bilaterală, a cărei programare pentru perioada 2007-2013 a stabilit ca teme prioritare coeziunea socială, economia durabilă și competitivitatea, precum și educația și cultura. În al doilea rând, cooperarea sectorială în domenii precum drepturile omului și democrația, actorii nestatali, mediul și securitatea nucleară, sănătatea, migrația și azilul. În al treilea rând, participarea activă a Mexicului în cadrul programelor regionale pentru America Latină și zona Caraibilor, în ansamblu. În al patrulea și ultimul rând, participarea directă a Mexicului la alte programe comunitare, cum ar fi cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare.

| 3.5. | În ultimii ani, atât în Mexic, cât și în UE, s-a resimțit în repetate rânduri nevoia intensificării și extinderii relațiilor reciproce și, în mod concret, referitor la comerț, s-a subliniat faptul că Acordul de liber schimb în vigoare din 1997 trebuie aprofundat și, totodată, trebuie consolidată cooperarea atât la nivel multilateral, cât și la nivelul relațiilor Uniunii Europene cu toate țările din America Latină și zona Caraibilor. |
| --- | --- |

3.5.

În ultimii ani, atât în Mexic, cât și în UE, s-a resimțit în repetate rânduri nevoia intensificării și extinderii relațiilor reciproce și, în mod concret, referitor la comerț, s-a subliniat faptul că Acordul de liber schimb în vigoare din 1997 trebuie aprofundat și, totodată, trebuie consolidată cooperarea atât la nivel multilateral, cât și la nivelul relațiilor Uniunii Europene cu toate țările din America Latină și zona Caraibilor.

4.   Evaluarea situației actuale

| 4.1. | La începutul mandatului Președintelui Peña Nieto (decembrie 2012), partidele principale au semnat un „Pact pentru Mexic”, după care guvernul a lansat o serie de reforme menite să modernizeze economia și statul pentru a stimula dinamismul economiei naționale. Cu toate acestea, vitalitatea economică actuală a Mexicului este în pericol dacă nu se câștigă lupta împotriva violenței și pentru respectarea deplină a drepturilor omului. Lupta împotriva rețelelor criminale, pentru a reduce violența tot mai accentuată în anii anteriori din această țară, nu a adus rezultatele dorite, căci incidența asasinatelor aleatorii, a disparițiilor, a răpirilor etc. este în continuare ridicată. Trebuie remarcat însă că, în acest context, s-au lansat o serie de acțiuni la nivel federal (Programul național privind drepturile omului; coordonarea între autoritățile de la nivelurile local, al statelor federate și cel federal; restructurarea poliției și a procuraturii în statele federate) pentru a pune capăt lipsei de coordonare între diferitele autorități polițienești și pentru prevenirea cazurilor de complicitate sau de implicare în infracțiuni a acestora. |
| --- | --- |

4.1.

La începutul mandatului Președintelui Peña Nieto (decembrie 2012), partidele principale au semnat un „Pact pentru Mexic”, după care guvernul a lansat o serie de reforme menite să modernizeze economia și statul pentru a stimula dinamismul economiei naționale. Cu toate acestea, vitalitatea economică actuală a Mexicului este în pericol dacă nu se câștigă lupta împotriva violenței și pentru respectarea deplină a drepturilor omului. Lupta împotriva rețelelor criminale, pentru a reduce violența tot mai accentuată în anii anteriori din această țară, nu a adus rezultatele dorite, căci incidența asasinatelor aleatorii, a disparițiilor, a răpirilor etc. este în continuare ridicată. Trebuie remarcat însă că, în acest context, s-au lansat o serie de acțiuni la nivel federal (Programul național privind drepturile omului; coordonarea între autoritățile de la nivelurile local, al statelor federate și cel federal; restructurarea poliției și a procuraturii în statele federate) pentru a pune capăt lipsei de coordonare între diferitele autorități polițienești și pentru prevenirea cazurilor de complicitate sau de implicare în infracțiuni a acestora.

| 4.2. | Din punct de vedere strict comercial, Acordul din 1997 poate fi considerat drept relativ bun pentru ambele părți. Schimburile comerciale au crescut de trei ori în perioada 2003-2013, iar cota de participare a Mexicului la exporturile UE a crescut de la 1 % la 1,7 %, în timp ce Uniunea Europeană menține un excedent comercial aproape constant pe parcursul acestor ani, cuprins între 7 000 și 10 000 de milioane EUR. Astfel, Mexicul ocupă locul al șaptesprezecelea ca partener comercial important pentru UE, cu 1 % din importurile totale în Uniunea Europeană și, după cum s-a menționat mai sus, cu 1,7 % din exporturile noastre totale, cifre care nu depășesc totuși 2 %, adică ponderea Mexicului în PIB-ul mondial, în timp ce Uniunea Europeană este cel de-al treilea partener comercial al Mexicului, după Statele Unite și China. |
| --- | --- |

4.2.

Din punct de vedere strict comercial, Acordul din 1997 poate fi considerat drept relativ bun pentru ambele părți. Schimburile comerciale au crescut de trei ori în perioada 2003-2013, iar cota de participare a Mexicului la exporturile UE a crescut de la 1 % la 1,7 %, în timp ce Uniunea Europeană menține un excedent comercial aproape constant pe parcursul acestor ani, cuprins între 7 000 și 10 000 de milioane EUR. Astfel, Mexicul ocupă locul al șaptesprezecelea ca partener comercial important pentru UE, cu 1 % din importurile totale în Uniunea Europeană și, după cum s-a menționat mai sus, cu 1,7 % din exporturile noastre totale, cifre care nu depășesc totuși 2 %, adică ponderea Mexicului în PIB-ul mondial, în timp ce Uniunea Europeană este cel de-al treilea partener comercial al Mexicului, după Statele Unite și China.

| 4.3. | De asemenea, s-au realizat investiții directe semnificative, atât de către Uniunea Europeană în Mexic (11 138 de milioane EUR, doar în perioada 2008-2012), cât și de către Mexic în Uniunea Europeană (în special în sectoarele cimentului și telecomunicațiilor și în sectorul alimentar). În general, Mexicul a încheiat tratate bilaterale de protejare a investițiilor cu toate țările din Uniunea Europeană, existând și un acord bilateral între Mexic și Banca Europeană de Investiții pentru a finanța activități în această țară, ceea ce a permis acordarea de facilități de credit în valoare de 495 de milioane EUR, începând cu anul 2000. Cu toate acestea, nu s-au înregistrat progrese corespunzătoare în combaterea fraudei fiscale. |
| --- | --- |

4.3.

De asemenea, s-au realizat investiții directe semnificative, atât de către Uniunea Europeană în Mexic (11 138 de milioane EUR, doar în perioada 2008-2012), cât și de către Mexic în Uniunea Europeană (în special în sectoarele cimentului și telecomunicațiilor și în sectorul alimentar). În general, Mexicul a încheiat tratate bilaterale de protejare a investițiilor cu toate țările din Uniunea Europeană, existând și un acord bilateral între Mexic și Banca Europeană de Investiții pentru a finanța activități în această țară, ceea ce a permis acordarea de facilități de credit în valoare de 495 de milioane EUR, începând cu anul 2000. Cu toate acestea, nu s-au înregistrat progrese corespunzătoare în combaterea fraudei fiscale.

| 4.4. | Totuși, aceste cifre legate de investiții sunt influențate de politica tradițională a Mexicului, de restricționare a accesului investitorilor străini în anumite sectoare strategice, cum ar fi cel energetic și al serviciilor poștale (după cum stipulează Constituția acestui stat), sau cel al serviciilor de telecomunicații și de transport terestru de călători. Multe dintre aceste reguli sunt eliminate în contextul Planului de dezvoltare a Mexicului în perioada 2013-2018, cu progrese semnificative care ar trebui – conform așteptărilor – să continue în viitor și să țină seama de opinia întregii societăți mexicane. |
| --- | --- |

4.4.

Totuși, aceste cifre legate de investiții sunt influențate de politica tradițională a Mexicului, de restricționare a accesului investitorilor străini în anumite sectoare strategice, cum ar fi cel energetic și al serviciilor poștale (după cum stipulează Constituția acestui stat), sau cel al serviciilor de telecomunicații și de transport terestru de călători. Multe dintre aceste reguli sunt eliminate în contextul Planului de dezvoltare a Mexicului în perioada 2013-2018, cu progrese semnificative care ar trebui – conform așteptărilor – să continue în viitor și să țină seama de opinia întregii societăți mexicane.

| 4.5. | În ceea ce privește sprijinirea și consolidarea societății civile mexicane, s-a dezvoltat o gamă largă de proiecte comune, printre care și crearea unui laborator de coeziune socială, numeroase proiecte susținute de Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului pe teme legate de egalitate și protecția minorilor și cincisprezece proiecte referitoare la așa-numiții „actori nestatali”. În cele din urmă, s-au elaborat inițiative legate de sănătatea populației, migrație și azil. |
| --- | --- |

4.5.

În ceea ce privește sprijinirea și consolidarea societății civile mexicane, s-a dezvoltat o gamă largă de proiecte comune, printre care și crearea unui laborator de coeziune socială, numeroase proiecte susținute de Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului pe teme legate de egalitate și protecția minorilor și cincisprezece proiecte referitoare la așa-numiții „actori nestatali”. În cele din urmă, s-au elaborat inițiative legate de sănătatea populației, migrație și azil.

| 4.6. | În ceea ce privește consolidarea competitivității și protecția mediului, în contextul Programului-cadru pentru competitivitate și inovare (PROCEI), au fost elaborate inițiative menite să promoveze IMM-urile din Mexic, precum și diverse inițiative sectoriale în materie de agricultură, schimbări climatice și securitate nucleară. De asemenea, cercetătorii mexicani și centrele de cercetare și universitățile din această țară au acces la programul Orizont 2020 al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

4.6.

În ceea ce privește consolidarea competitivității și protecția mediului, în contextul Programului-cadru pentru competitivitate și inovare (PROCEI), au fost elaborate inițiative menite să promoveze IMM-urile din Mexic, precum și diverse inițiative sectoriale în materie de agricultură, schimbări climatice și securitate nucleară. De asemenea, cercetătorii mexicani și centrele de cercetare și universitățile din această țară au acces la programul Orizont 2020 al Uniunii Europene.

| 4.7. | S-au elaborat proiecte interesante în domeniul cultural, în cadrul „Fondului cultural” UE-Mexic, etapele I și a II-a, principalul interlocutor din Mexic fiind CONACULTA. |
| --- | --- |

4.7.

S-au elaborat proiecte interesante în domeniul cultural, în cadrul „Fondului cultural” UE-Mexic, etapele I și a II-a, principalul interlocutor din Mexic fiind CONACULTA.

| 4.8. | Un alt aspect care a condus, punctual, la unele divergențe de interpretare a fost aplicarea principiilor de coerență și condiționalitate, pe care Uniunea Europeană le promovează în acordurile sale externe cu alte țări și regiuni. În mod specific, aspectele de condiționalitate au fost interpretate de unii interlocutori mexicani ca „amestec în treburile interne”, în special în ceea ce privește consolidarea democrației și a drepturilor omului, precum și modul de tratare a comunităților indigene. CESE consideră că aceste aspecte nu pot fi lăsate deoparte în viitoarea revizuire a acordului. |
| --- | --- |

4.8.

Un alt aspect care a condus, punctual, la unele divergențe de interpretare a fost aplicarea principiilor de coerență și condiționalitate, pe care Uniunea Europeană le promovează în acordurile sale externe cu alte țări și regiuni. În mod specific, aspectele de condiționalitate au fost interpretate de unii interlocutori mexicani ca „amestec în treburile interne”, în special în ceea ce privește consolidarea democrației și a drepturilor omului, precum și modul de tratare a comunităților indigene. CESE consideră că aceste aspecte nu pot fi lăsate deoparte în viitoarea revizuire a acordului.

| 4.9. | Planul executiv comun din 2010 pus în aplicare în cadrul Parteneriatului strategic UE-Mexic stabilea că: „Mexic și Uniunea Europeană se angajează să consolideze domeniile dialogului politic în regiune, încurajând dialogul biregional, în special cu Grupul de la Rio, în cadrul reuniunilor la nivel înalt dintre America Latină și zona Caraibilor și Uniunea Europeană (ALCUE), și promovând cooperarea tripartită prin intermediul Proiectului de integrare și dezvoltare a Americii Centrale. Mexic și UE vor analiza, de asemenea, posibilitățile de cooperare tripartită cu alte regiuni ale lumii, cum ar fi Africa”. |
| --- | --- |

4.9.

Planul executiv comun din 2010 pus în aplicare în cadrul Parteneriatului strategic UE-Mexic stabilea că: „Mexic și Uniunea Europeană se angajează să consolideze domeniile dialogului politic în regiune, încurajând dialogul biregional, în special cu Grupul de la Rio, în cadrul reuniunilor la nivel înalt dintre America Latină și zona Caraibilor și Uniunea Europeană (ALCUE), și promovând cooperarea tripartită prin intermediul Proiectului de integrare și dezvoltare a Americii Centrale. Mexic și UE vor analiza, de asemenea, posibilitățile de cooperare tripartită cu alte regiuni ale lumii, cum ar fi Africa”.

| 4.10. | Fiind o țară cu un nivel suficient de ridicat al PIB-ului, este posibil ca Mexicul să nu mai beneficieze de ajutorul pentru cooperare bilaterală pe care Comisia Europeană îl acordă țărilor mai puțin dezvoltate. |
| --- | --- |

4.10.

Fiind o țară cu un nivel suficient de ridicat al PIB-ului, este posibil ca Mexicul să nu mai beneficieze de ajutorul pentru cooperare bilaterală pe care Comisia Europeană îl acordă țărilor mai puțin dezvoltate.

| 4.11. | Analiza proceselor-verbale ale diferitor reuniuni instituționale, organizate atât la nivelul Comisiei Europene și al Parlamentului European, cât și la nivelul CESE, cu omologii mexicani, nu indică rezultate palpabile, care să conducă la concluzia că acest parteneriat strategic permite obținerea unor rezultate concrete, pe măsura importanței sale politice. În aceste procese-verbale se insistă, în termeni diplomatici, asupra faptului că nu se abordează în detaliu eventualele mici diferențe existente și nici nu se trasează orientări precise pentru dezvoltarea aprofundată a Parteneriatului strategic. |
| --- | --- |

4.11.

Analiza proceselor-verbale ale diferitor reuniuni instituționale, organizate atât la nivelul Comisiei Europene și al Parlamentului European, cât și la nivelul CESE, cu omologii mexicani, nu indică rezultate palpabile, care să conducă la concluzia că acest parteneriat strategic permite obținerea unor rezultate concrete, pe măsura importanței sale politice. În aceste procese-verbale se insistă, în termeni diplomatici, asupra faptului că nu se abordează în detaliu eventualele mici diferențe existente și nici nu se trasează orientări precise pentru dezvoltarea aprofundată a Parteneriatului strategic.

| 4.12. | Negocierea Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții între Statele Unite și Uniunea Europeană (Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții – TTIP), va avea repercusiuni, în mod inevitabil, asupra relațiilor Americii de Nord, atât cu UE, cât și cu întreaga regiune. |
| --- | --- |

4.12.

Negocierea Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții între Statele Unite și Uniunea Europeană (Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții – TTIP), va avea repercusiuni, în mod inevitabil, asupra relațiilor Americii de Nord, atât cu UE, cât și cu întreaga regiune.

| 4.13. | După cum a subliniat deja în 2012 comisarul pentru comerț, Karel de Gucht (1), în ciuda faptului că Mexic și UE au fost pionieri în 1997 în ceea ce privește stabilirea unui acord de liber schimb, acordurile succesive cu multe alte țări din America și din restul lumii au aprofundat și îmbunătățit structurile prevăzute în acordul respectiv, existând așadar riscul ca aceasta să devină caduc și, astfel, să nu mai poată contribui la menținerea statutului deținut de Mexic, acela de partener prioritar, politic, comercial și strategic al Uniunii Europene. În intervalul scurs de la această declarație, s-au înregistrat puține progrese reale în vederea perfecționării acordurilor în vigoare, inclusiv pe plan strict comercial și economic. |
| --- | --- |

4.13.

După cum a subliniat deja în 2012 comisarul pentru comerț, Karel de Gucht (1), în ciuda faptului că Mexic și UE au fost pionieri în 1997 în ceea ce privește stabilirea unui acord de liber schimb, acordurile succesive cu multe alte țări din America și din restul lumii au aprofundat și îmbunătățit structurile prevăzute în acordul respectiv, existând așadar riscul ca aceasta să devină caduc și, astfel, să nu mai poată contribui la menținerea statutului deținut de Mexic, acela de partener prioritar, politic, comercial și strategic al Uniunii Europene. În intervalul scurs de la această declarație, s-au înregistrat puține progrese reale în vederea perfecționării acordurilor în vigoare, inclusiv pe plan strict comercial și economic.

5.   Participarea societății civile

| 5.1. | CESE consideră că este necesar ca, în contextul negocierilor pentru modernizarea acordului, autoritățile ambelor părți să fie de acord cu constituirea, chiar în cadrul acestuia, a unui comitet consultativ mixt cu reprezentare egală din partea CESE și a societății civile din Mexic, care să poată fi un element dinamizator al acestui proces. |
| --- | --- |

5.1.

CESE consideră că este necesar ca, în contextul negocierilor pentru modernizarea acordului, autoritățile ambelor părți să fie de acord cu constituirea, chiar în cadrul acestuia, a unui comitet consultativ mixt cu reprezentare egală din partea CESE și a societății civile din Mexic, care să poată fi un element dinamizator al acestui proces.

| 5.2. | Așteptările generate de clauza „democratică” au stârnit interesul a numeroase organizații mexicane, dar și europene, care doresc să participe la procesul de monitorizare a punerii în aplicare a Acordului global. Comitetul comun constituit din guvernul mexican și Comisia Europeană a decis să convoace un Forum de dialog între autorități și organizațiile societății civile din Mexic și Uniunea Europeană pentru a da curs acestor cerințe. |
| --- | --- |

5.2.

Așteptările generate de clauza „democratică” au stârnit interesul a numeroase organizații mexicane, dar și europene, care doresc să participe la procesul de monitorizare a punerii în aplicare a Acordului global. Comitetul comun constituit din guvernul mexican și Comisia Europeană a decis să convoace un Forum de dialog între autorități și organizațiile societății civile din Mexic și Uniunea Europeană pentru a da curs acestor cerințe.

| 5.3. | Primul forum a avut loc la Bruxelles în noiembrie 2002, cu participarea a peste două sute de organizații de afaceri, sindicate, ONG-uri și diverse asociații. CESE a fost, de asemenea, reprezentat. De atunci, au avut loc cinci forumuri, alternativ, în Mexic și în Europa. De fiecare dată, s-au prezentat solicitări organelor Acordului global, de care acestea au luat notă, fără a le da curs, cu excepția câtorva dintre ele, pe teme punctuale. |
| --- | --- |

5.3.

Primul forum a avut loc la Bruxelles în noiembrie 2002, cu participarea a peste două sute de organizații de afaceri, sindicate, ONG-uri și diverse asociații. CESE a fost, de asemenea, reprezentat. De atunci, au avut loc cinci forumuri, alternativ, în Mexic și în Europa. De fiecare dată, s-au prezentat solicitări organelor Acordului global, de care acestea au luat notă, fără a le da curs, cu excepția câtorva dintre ele, pe teme punctuale.

Dintre solicitările formulate în mod repetat în cadrul acestor forumuri trebuie evidențiată necesitatea instituționalizării dialogului dintre autorități și societatea civilă a ambelor părți. S-au mai propus, printre altele, organizarea regulată a forumului la fiecare doi ani, crearea unui observator social și crearea unui comitet consultativ mixt.

| 5.4. | Forumul a avut loc cu o anumită regularitate, dar nu la intervalul propus. De exemplu, încă nu a avut loc cel de-al 6-lea Forum, care ar fi trebui să se desfășoare în Mexic, în septembrie 2014. |
| --- | --- |

5.4.

Forumul a avut loc cu o anumită regularitate, dar nu la intervalul propus. De exemplu, încă nu a avut loc cel de-al 6-lea Forum, care ar fi trebui să se desfășoare în Mexic, în septembrie 2014.

| 5.5. | Observatorul social, a cărui înființare a fost acceptată, în principiu, de către autorități, nu a fost încă lansat, iar obiectivele și componența sa nu sunt încă stabilite. Mai multe organizații ale societății civile mexicane îl consideră drept un instrument pentru evaluarea acordului global de către cetățeni și îl limitează la spațiul mexican, adică fără participare europeană. |
| --- | --- |

5.5.

Observatorul social, a cărui înființare a fost acceptată, în principiu, de către autorități, nu a fost încă lansat, iar obiectivele și componența sa nu sunt încă stabilite. Mai multe organizații ale societății civile mexicane îl consideră drept un instrument pentru evaluarea acordului global de către cetățeni și îl limitează la spațiul mexican, adică fără participare europeană.

| 5.6. | În Mexic nu există un Consiliu Economic și Social la nivel național (dar există totuși în unele din statele sale federative), care să poată fi interlocutorul natural al CESE în cadrul UE. La cererea diverselor sectoare sociale a fost elaborat în urmă cu câțiva ani un proiect legislativ de înființare a acestuia, care însă nu s-a concretizat. Mai multe organizații și entități, precum și CES din unele state au solicitat din nou relansarea acestui proiect în contextul actualelor reforme politice. |
| --- | --- |

5.6.

În Mexic nu există un Consiliu Economic și Social la nivel național (dar există totuși în unele din statele sale federative), care să poată fi interlocutorul natural al CESE în cadrul UE. La cererea diverselor sectoare sociale a fost elaborat în urmă cu câțiva ani un proiect legislativ de înființare a acestuia, care însă nu s-a concretizat. Mai multe organizații și entități, precum și CES din unele state au solicitat din nou relansarea acestui proiect în contextul actualelor reforme politice.

| 5.7. | În avizele sale anterioare și cu ocazia contactelor sale cu autoritățile, CESE a susținut propuneri similare, pentru consolidarea participării societății civile în cadrul acordului. Avizul privind relațiile UE-Mexic
   (2), elaborat de CESE în 2006, a făcut apel la instituționalizarea dialogului cu societatea civilă organizată, făcând trimitere la articolul 49 din Acord, care prevede posibilitatea „de a institui orice alt comitet sau organism”, pentru crearea unui comitet consultativ mixt. |
| --- | --- |

5.7.

În avizele sale anterioare și cu ocazia contactelor sale cu autoritățile, CESE a susținut propuneri similare, pentru consolidarea participării societății civile în cadrul acordului. Avizul privind relațiile UE-Mexic
   (2), elaborat de CESE în 2006, a făcut apel la instituționalizarea dialogului cu societatea civilă organizată, făcând trimitere la articolul 49 din Acord, care prevede posibilitatea „de a institui orice alt comitet sau organism”, pentru crearea unui comitet consultativ mixt.

| 5.8. | În ceea ce privește eventuala creare a unui Comitet Economic și Social mexican, CESE a afirmat că înființarea în Mexic a unui organism similar ar fi de bun augur pentru monitorizarea comună a relațiilor dintre UE și Mexic, dar că va respecta orice decizie adoptată în acest sens de societatea civilă și autoritățile mexicane. |
| --- | --- |

5.8.

În ceea ce privește eventuala creare a unui Comitet Economic și Social mexican, CESE a afirmat că înființarea în Mexic a unui organism similar ar fi de bun augur pentru monitorizarea comună a relațiilor dintre UE și Mexic, dar că va respecta orice decizie adoptată în acest sens de societatea civilă și autoritățile mexicane.

6.   Perspective și posibile orientări pentru viitor

| 6.1. | „Declarația de la Bruxelles” a Summitului UE-CELAC de la 10 și 11 iunie 2015 a evidențiat progresele semnificative înregistrate pe calea modernizării Acordului UE-Mexic și, ca atare, în vederea lansării negocierilor „cât mai curând posibil”. CESE preconizează că se va proceda la încheierea unui nou acord pe baza revizuirii și amplificării acordului existent, analizând punctele forte și punctele slabe ale drumului străbătut până în prezent de UE și Mexic și valorificând experiența acumulată în contextul acordurilor de parteneriat încheiate în ultimii ani între UE și diferite țări din lume. De asemenea, acordul trebuie să servească drept element dinamizator al relațiilor de ansamblu dintre Uniunea Europeană și America Latină și zona Caraibilor. |
| --- | --- |

6.1.

„Declarația de la Bruxelles” a Summitului UE-CELAC de la 10 și 11 iunie 2015 a evidențiat progresele semnificative înregistrate pe calea modernizării Acordului UE-Mexic și, ca atare, în vederea lansării negocierilor „cât mai curând posibil”. CESE preconizează că se va proceda la încheierea unui nou acord pe baza revizuirii și amplificării acordului existent, analizând punctele forte și punctele slabe ale drumului străbătut până în prezent de UE și Mexic și valorificând experiența acumulată în contextul acordurilor de parteneriat încheiate în ultimii ani între UE și diferite țări din lume. De asemenea, acordul trebuie să servească drept element dinamizator al relațiilor de ansamblu dintre Uniunea Europeană și America Latină și zona Caraibilor.

| 6.2. | CESE este conștient de faptul că guvernul din Mexic și instituțiile Uniunii au viziuni diferite asupra rolului pe care ar trebui să îl joace societatea civilă în acest proces. Cu toate acestea, faptul că punctele de vedere ale societății civile organizate nu urmează același făgaș, ar putea conduce la apariția unor forme alternative de natură populistă. |
| --- | --- |

6.2.

CESE este conștient de faptul că guvernul din Mexic și instituțiile Uniunii au viziuni diferite asupra rolului pe care ar trebui să îl joace societatea civilă în acest proces. Cu toate acestea, faptul că punctele de vedere ale societății civile organizate nu urmează același făgaș, ar putea conduce la apariția unor forme alternative de natură populistă.

| 6.3. | Acordul revizuit ar trebui să includă un alineat prin care să se solicite părților ratificarea și punerea în aplicare a convențiilor și rezoluțiilor Organizației Internaționale a Muncii (OIM) în ceea ce privește drepturile sociale fundamentale cuprinse în obiectivele OIM privind „munca decentă”. |
| --- | --- |

6.3.

Acordul revizuit ar trebui să includă un alineat prin care să se solicite părților ratificarea și punerea în aplicare a convențiilor și rezoluțiilor Organizației Internaționale a Muncii (OIM) în ceea ce privește drepturile sociale fundamentale cuprinse în obiectivele OIM privind „munca decentă”.

| 6.4. | Mexic nu a ratificat încă Convenția nr. 98 (3) a OIM privind aplicarea principiului dreptului sindical și al negocierii colective. Ratificarea acestei convenții importante și adaptarea necesară a legislației în acest domeniu ar împiedica practica larg răspândită a așa-numitelor „contracte de protecție”, care evită dialogul dintre lucrători și angajatori, și ar obliga toate întreprinderile, mexicane sau străine, să respecte standardele internaționale de muncă. |
| --- | --- |

6.4.

Mexic nu a ratificat încă Convenția nr. 98 (3) a OIM privind aplicarea principiului dreptului sindical și al negocierii colective. Ratificarea acestei convenții importante și adaptarea necesară a legislației în acest domeniu ar împiedica practica larg răspândită a așa-numitelor „contracte de protecție”, care evită dialogul dintre lucrători și angajatori, și ar obliga toate întreprinderile, mexicane sau străine, să respecte standardele internaționale de muncă.

| 6.5. | Pe lângă aceste aspecte legate de muncă, de comerț și de investiții, trebuie luate în considerare aspectele legate de bariere netarifare, de sistemul de protejare a investițiilor și de protecția proprietății intelectuale, precum și o mai strânsă cooperare în materie fiscală, pentru combaterea fraudei și a evaziunii fiscale. |
| --- | --- |

6.5.

Pe lângă aceste aspecte legate de muncă, de comerț și de investiții, trebuie luate în considerare aspectele legate de bariere netarifare, de sistemul de protejare a investițiilor și de protecția proprietății intelectuale, precum și o mai strânsă cooperare în materie fiscală, pentru combaterea fraudei și a evaziunii fiscale.

| 6.5.1. | Ar fi bine-venit un acord general în materie de investiții cu UE, care să înlocuiască și să consolideze acordurile bilaterale încheiate anterior de Mexic cu numeroase țări membre, într-un context de compatibilitate cu dispozițiile legislative din statele membre ale UE. |
| --- | --- |

6.5.1.

Ar fi bine-venit un acord general în materie de investiții cu UE, care să înlocuiască și să consolideze acordurile bilaterale încheiate anterior de Mexic cu numeroase țări membre, într-un context de compatibilitate cu dispozițiile legislative din statele membre ale UE.

| 6.5.2. | Mexicul a depus un efort legislativ major pentru a îmbunătăți protecția proprietății intelectuale, dar transpunerea sa în practică nu s-a realizat cu eficiență, trebuind stabilite formule pentru a consolida punerea în aplicare efectivă, în special în ceea ce privește protecția împotriva falsificării mărcilor comerciale. |
| --- | --- |

6.5.2.

Mexicul a depus un efort legislativ major pentru a îmbunătăți protecția proprietății intelectuale, dar transpunerea sa în practică nu s-a realizat cu eficiență, trebuind stabilite formule pentru a consolida punerea în aplicare efectivă, în special în ceea ce privește protecția împotriva falsificării mărcilor comerciale.

| 6.5.3. | În ceea ce privește barierele netarifare, Mexic nu permite accesul proprietarilor străini la registrul indicațiilor sale geografice recunoscute la nivel comunitar, ceea ce, de exemplu, este permis în acordul UE cu Columbia și Peru. Acest lucru îngreunează semnificativ intensificarea schimburilor comerciale cu numeroase produse comunitare. |
| --- | --- |

6.5.3.

În ceea ce privește barierele netarifare, Mexic nu permite accesul proprietarilor străini la registrul indicațiilor sale geografice recunoscute la nivel comunitar, ceea ce, de exemplu, este permis în acordul UE cu Columbia și Peru. Acest lucru îngreunează semnificativ intensificarea schimburilor comerciale cu numeroase produse comunitare.

| 6.6. | De asemenea, partea mexicană a subliniat nevoia de a găsi modalități de încurajare a unui mai bun acces al produselor agricole din această țară către piețele UE, fapt ce ar contribui la reducerea deficitului comercial existent în prezent. |
| --- | --- |

6.6.

De asemenea, partea mexicană a subliniat nevoia de a găsi modalități de încurajare a unui mai bun acces al produselor agricole din această țară către piețele UE, fapt ce ar contribui la reducerea deficitului comercial existent în prezent.

| 6.7. | Implicarea societății civile organizate din Mexic și din Uniunea Europeană trebuie să fie deosebit de relevantă pentru buna dezvoltare a elementelor cooperării incluse în acordurile dintre cele două părți. Ar trebui să fie reevaluate prioritățile în acest domeniu și, totodată, disponibilitățile financiare, astfel încât acestea să fie interconectate și să genereze o sinergie pozitivă, care, până în prezent, s-a dovedit a fi insuficientă, în lipsa unei legături adecvate între proiectele individuale. |
| --- | --- |

6.7.

Implicarea societății civile organizate din Mexic și din Uniunea Europeană trebuie să fie deosebit de relevantă pentru buna dezvoltare a elementelor cooperării incluse în acordurile dintre cele două părți. Ar trebui să fie reevaluate prioritățile în acest domeniu și, totodată, disponibilitățile financiare, astfel încât acestea să fie interconectate și să genereze o sinergie pozitivă, care, până în prezent, s-a dovedit a fi insuficientă, în lipsa unei legături adecvate între proiectele individuale.

| 6.8. | Concret, CESE dorește să semnaleze trei domenii pe care le consideră drept prioritare pentru această participare: îmbunătățirea guvernanței, cercetarea științifică și tehnică și cooperarea în materie de dezvoltare durabilă și mediu înconjurător. |
| --- | --- |

6.8.

Concret, CESE dorește să semnaleze trei domenii pe care le consideră drept prioritare pentru această participare: îmbunătățirea guvernanței, cercetarea științifică și tehnică și cooperarea în materie de dezvoltare durabilă și mediu înconjurător.

| 6.8.1. | Problema guvernanței trebuie să constituie, fără îndoială, componenta centrală a politicii de cooperare. Ar trebui ca Mexic să incorporeze treptat numeroasele „bune practici” în acest domeniu, adaptându-le realității din această țară, pentru a sistematiza acțiunile societății civile, ceea ce ar permite organizarea eficientă a acesteia, astfel încât să constituie un factor complementar al puterii politice tradiționale din Mexic și să contribuie la respectarea în mai mare măsură a drepturilor omului în această țară. |
| --- | --- |

6.8.1.

Problema guvernanței trebuie să constituie, fără îndoială, componenta centrală a politicii de cooperare. Ar trebui ca Mexic să incorporeze treptat numeroasele „bune practici” în acest domeniu, adaptându-le realității din această țară, pentru a sistematiza acțiunile societății civile, ceea ce ar permite organizarea eficientă a acesteia, astfel încât să constituie un factor complementar al puterii politice tradiționale din Mexic și să contribuie la respectarea în mai mare măsură a drepturilor omului în această țară.

| 6.8.2. | În domeniul cercetării științifice și tehnice, trebuie încurajată participarea universităților și cercetătorilor din Mexic la programe de cercetare și dezvoltare din Uniunea Europeană, precum Orizont 2020, cu accent asupra sectoarelor prioritare în contextul parteneriatului strategic, cum ar fi atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, în vederea adoptării unor poziții comune în acest sens. Astfel, s-ar putea lua în considerare reinstituirea Fondului de cooperare internațională în domeniul științei și tehnologiei Uniunea Europeană-Mexic (FONCICYT), care a fost în vigoare până în 2011. |
| --- | --- |

6.8.2.

În domeniul cercetării științifice și tehnice, trebuie încurajată participarea universităților și cercetătorilor din Mexic la programe de cercetare și dezvoltare din Uniunea Europeană, precum Orizont 2020, cu accent asupra sectoarelor prioritare în contextul parteneriatului strategic, cum ar fi atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, în vederea adoptării unor poziții comune în acest sens. Astfel, s-ar putea lua în considerare reinstituirea Fondului de cooperare internațională în domeniul științei și tehnologiei Uniunea Europeană-Mexic (FONCICYT), care a fost în vigoare până în 2011.

| 6.8.3. | În domeniul dezvoltării durabile și al mediului înconjurător, pe lângă proiectele specifice legate de adaptarea la schimbările climatice, se pot inița și altele privind, de exemplu, reducerea emisiilor poluante din atmosferă, reducerea la minimum a evacuărilor în apă și a poluării apelor subterane, precum și tratarea și reciclarea deșeurilor de toate tipurile. |
| --- | --- |

6.8.3.

În domeniul dezvoltării durabile și al mediului înconjurător, pe lângă proiectele specifice legate de adaptarea la schimbările climatice, se pot inița și altele privind, de exemplu, reducerea emisiilor poluante din atmosferă, reducerea la minimum a evacuărilor în apă și a poluării apelor subterane, precum și tratarea și reciclarea deșeurilor de toate tipurile.

| 6.8.4. | CESE consideră că există, atât la nivelul guvernului din Mexic, cât și la nivelul Uniunii Europene, al organelor parlamentare și al reprezentanților societății civile, suficiente elemente pentru a lansa multe dintre aceste inițiative, fără a mai trebui așteptată încheierea unui nou acord. Concluziile Summiturilor Uniunea Europeană-America Latină și zona Caraibilor și ale celor dintre Uniunea Europeană și Mexic, din luna iunie 2015, precum și ale celei de-a XIX-a reuniuni a Comisiei parlamentare mixte Uniunea Europeană-Mexic (7-9 iulie 2015) reprezintă o ocazie pentru dezvoltarea unor astfel de inițiative la nivel regional, Mexicul trebuind să fie considerat în acest context drept unul dintre pilonii principali. |
| --- | --- |

6.8.4.

CESE consideră că există, atât la nivelul guvernului din Mexic, cât și la nivelul Uniunii Europene, al organelor parlamentare și al reprezentanților societății civile, suficiente elemente pentru a lansa multe dintre aceste inițiative, fără a mai trebui așteptată încheierea unui nou acord. Concluziile Summiturilor Uniunea Europeană-America Latină și zona Caraibilor și ale celor dintre Uniunea Europeană și Mexic, din luna iunie 2015, precum și ale celei de-a XIX-a reuniuni a Comisiei parlamentare mixte Uniunea Europeană-Mexic (7-9 iulie 2015) reprezintă o ocazie pentru dezvoltarea unor astfel de inițiative la nivel regional, Mexicul trebuind să fie considerat în acest context drept unul dintre pilonii principali.

Bruxelles, 17 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  Karel de Gucht, comisar pentru comerț, Open for business: The European Union’s relations with México in a changing world (Deschidere în vederea schimburilor comerciale: relațiile Uniunii Europene cu Mexic într-o lume în schimbare), discurs rostit în fața EU Chambers/ProMEXICO, la Ciudad de Mexico, 12 decembrie 2012.

1

Open for business: The European Union’s relations with México in a changing world

(2)  JO C 88, 11.4.2006, p. 85.

2

(3)  În aprilie 2015, Mexicul a ratificat Convenția nr. 138 a OIM privind vârsta minimă de încadrare în muncă.

3

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/128

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind agricultura, zonele rurale și dezvoltarea durabilă în țările din cadrul Parteneriatului estic

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/20)

| Raportor: | doamna Dilyana SLAVOVA |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Dilyana SLAVOVA

În cea de a 504-a sesiune plenară din 21 și 22 ianuarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

Agricultura, zonele rurale și dezvoltarea durabilă în țările din cadrul Parteneriatului estic

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 16 iulie 2015.

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 217 voturi pentru și 6 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | UE trebuie să construiască parteneriate solide cu vecinii săi. Trebuie să intensificăm relațiile de cooperare cu țările din vecinătate, pentru a consolida și mai mult legăturile noastre economice și politice (1). Ceea ce se întâmplă în țările din Europa de Est și din Caucazul de Sud are consecințe pentru UE. Pe măsură ce UE s-a extins, aceste țări au devenit vecini mai apropiați, iar securitatea, stabilitatea și prosperitatea lor le afectează din ce în ce mai mult pe cele ale UE. O cooperare mai strânsă între UE și partenerii săi est-europeni – Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Moldova și Ucraina (și cooperarea dintre aceștia) – are o importanță majoră pentru relațiile externe ale UE. |
| --- | --- |

1.1.

UE trebuie să construiască parteneriate solide cu vecinii săi. Trebuie să intensificăm relațiile de cooperare cu țările din vecinătate, pentru a consolida și mai mult legăturile noastre economice și politice (1). Ceea ce se întâmplă în țările din Europa de Est și din Caucazul de Sud are consecințe pentru UE. Pe măsură ce UE s-a extins, aceste țări au devenit vecini mai apropiați, iar securitatea, stabilitatea și prosperitatea lor le afectează din ce în ce mai mult pe cele ale UE. O cooperare mai strânsă între UE și partenerii săi est-europeni – Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Moldova și Ucraina (și cooperarea dintre aceștia) – are o importanță majoră pentru relațiile externe ale UE.

| 1.2. | UE se angajează să promoveze creșterea economică și stabilitatea în țările vecine din cadrul Parteneriatului estic, recunoscând importanța agriculturii, precum și a sectoarelor din amonte și aval pentru menținerea și dezvoltarea socioeconomică a zonelor rurale. |
| --- | --- |

1.2.

UE se angajează să promoveze creșterea economică și stabilitatea în țările vecine din cadrul Parteneriatului estic, recunoscând importanța agriculturii, precum și a sectoarelor din amonte și aval pentru menținerea și dezvoltarea socioeconomică a zonelor rurale.

| 1.3. | Pentru cele șase țări din cadrul Parteneriatului estic, dezvoltarea economică rămâne o prioritate-cheie prin fluxuri de capital, bunuri, persoane și know-how. Acest obiectiv nu poate fi atins decât în cadrul unui mediu sigur, condiție prealabilă a dezvoltării durabile, precum și prin depășirea corupției omniprezente. |
| --- | --- |

1.3.

Pentru cele șase țări din cadrul Parteneriatului estic, dezvoltarea economică rămâne o prioritate-cheie prin fluxuri de capital, bunuri, persoane și know-how. Acest obiectiv nu poate fi atins decât în cadrul unui mediu sigur, condiție prealabilă a dezvoltării durabile, precum și prin depășirea corupției omniprezente.

| 1.4. | CESE încurajează procesul de diversificare a zonelor rurale din țările din cadrul Parteneriatului estic, care ar putea constitui o sursă suplimentară de venituri prin activități alternative și oportunități de creștere a ratei de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

1.4.

CESE încurajează procesul de diversificare a zonelor rurale din țările din cadrul Parteneriatului estic, care ar putea constitui o sursă suplimentară de venituri prin activități alternative și oportunități de creștere a ratei de ocupare a forței de muncă.

| 1.5. | CESE sprijină CE și eforturile sale de a institui un dialog stabil privind agricultura și dezvoltarea rurală cu toate țările partenere și este pregătit să-i sprijine pe toți cei angajați în implementarea politicilor și reformelor conexe, pentru ca agricultura și dezvoltarea rurală să devină sectoare-cheie în cadrul cooperării lor cu UE. Majoritatea investițiilor UE ar trebui să se concentreze asupra acelor țări în care agricultura și dezvoltarea rurală au prioritate. |
| --- | --- |

1.5.

CESE sprijină CE și eforturile sale de a institui un dialog stabil privind agricultura și dezvoltarea rurală cu toate țările partenere și este pregătit să-i sprijine pe toți cei angajați în implementarea politicilor și reformelor conexe, pentru ca agricultura și dezvoltarea rurală să devină sectoare-cheie în cadrul cooperării lor cu UE. Majoritatea investițiilor UE ar trebui să se concentreze asupra acelor țări în care agricultura și dezvoltarea rurală au prioritate.

| 1.6. | CESE insistă ca UE să sprijine țările din cadrul Parteneriatului estic în pregătirea strategiilor pe termen lung în domeniul agriculturii și al dezvoltării rurale împreună cu toate părțile interesate relevante, precum și în crearea capacităților instituționale necesare la nivel național și local. |
| --- | --- |

1.6.

CESE insistă ca UE să sprijine țările din cadrul Parteneriatului estic în pregătirea strategiilor pe termen lung în domeniul agriculturii și al dezvoltării rurale împreună cu toate părțile interesate relevante, precum și în crearea capacităților instituționale necesare la nivel național și local.

| 1.7. | CESE își exprimă dorința ca, după implementare, resursele alocate de UE țărilor Parteneriatului estic să facă obiectul unui sistem de monitorizare solid și strict. |
| --- | --- |

1.7.

CESE își exprimă dorința ca, după implementare, resursele alocate de UE țărilor Parteneriatului estic să facă obiectul unui sistem de monitorizare solid și strict.

| 1.8. | CESE solicită modernizarea strategică a sectorului agricol din țările Parteneriatului estic, ceea ce duce la creșterea producției interne de alimente sigure, într-un mod durabil. CESE consideră că UE ar trebui să fie de mare ajutor în continuare pentru țările Parteneriatului estic în îmbunătățirea standardelor sanitare și fitosanitare pentru produsele lor, precum și pentru elaborarea programelor lor de dezvoltare rurală. Ne exprimăm speranța că acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător va fi pus în aplicare în mod corespunzător și va fi, de asemenea, eficient în acest sens. |
| --- | --- |

1.8.

CESE solicită modernizarea strategică a sectorului agricol din țările Parteneriatului estic, ceea ce duce la creșterea producției interne de alimente sigure, într-un mod durabil. CESE consideră că UE ar trebui să fie de mare ajutor în continuare pentru țările Parteneriatului estic în îmbunătățirea standardelor sanitare și fitosanitare pentru produsele lor, precum și pentru elaborarea programelor lor de dezvoltare rurală. Ne exprimăm speranța că acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător va fi pus în aplicare în mod corespunzător și va fi, de asemenea, eficient în acest sens.

| 1.9. | CESE apreciază în mod deosebit importanța Programului European pentru Agricultură și Dezvoltare Rurală pentru țările din vecinătatea Uniunii Europene (ENPARD), lansat pentru sprijinirea sectorului, și speră că acest program, împreună cu celelalte programe în curs sau planificate din alte țări, va duce la progrese durabile în agricultură și la îmbunătățirea condițiilor de viață în zonele rurale în toată regiunea Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

1.9.

CESE apreciază în mod deosebit importanța Programului European pentru Agricultură și Dezvoltare Rurală pentru țările din vecinătatea Uniunii Europene (ENPARD), lansat pentru sprijinirea sectorului, și speră că acest program, împreună cu celelalte programe în curs sau planificate din alte țări, va duce la progrese durabile în agricultură și la îmbunătățirea condițiilor de viață în zonele rurale în toată regiunea Parteneriatului estic.

| 1.10. | CESE își exprimă în mod clar disponibilitatea de a împărtăși experiența și know-how-ul UE în contextul unui parteneriat solid pentru dezvoltare rurală și pentru dezvoltarea durabilă a potențialului agricol al acestor regiuni în cadrul programului ENPARD. Acest lucru nu numai că va contribui la crearea de locuri de muncă, dar, în același timp, va contribui la îmbunătățirea calității vieții locuitorilor din zonele rurale. În plus, sprijinul acordat agriculturii și dezvoltării rurale este, de asemenea, un element esențial al angajamentului UE pentru o creștere favorabilă incluziunii în țările vecine. |
| --- | --- |

1.10.

CESE își exprimă în mod clar disponibilitatea de a împărtăși experiența și know-how-ul UE în contextul unui parteneriat solid pentru dezvoltare rurală și pentru dezvoltarea durabilă a potențialului agricol al acestor regiuni în cadrul programului ENPARD. Acest lucru nu numai că va contribui la crearea de locuri de muncă, dar, în același timp, va contribui la îmbunătățirea calității vieții locuitorilor din zonele rurale. În plus, sprijinul acordat agriculturii și dezvoltării rurale este, de asemenea, un element esențial al angajamentului UE pentru o creștere favorabilă incluziunii în țările vecine.

| 1.11. | CESE insistă să se ia în considerare experiența dobândită de UE în procesul de reformare a agriculturii și a zonelor rurale în țările aflate în faza de preaderare, alături de diversitatea experiențelor și a eforturilor din țările partenere. CESE solicită să se pună un accent puternic pe participarea societății civile și implicarea părților interesate din acest sector. |
| --- | --- |

1.11.

CESE insistă să se ia în considerare experiența dobândită de UE în procesul de reformare a agriculturii și a zonelor rurale în țările aflate în faza de preaderare, alături de diversitatea experiențelor și a eforturilor din țările partenere. CESE solicită să se pună un accent puternic pe participarea societății civile și implicarea părților interesate din acest sector.

| 1.12. | Prin prezentul aviz, CESE își exprimă în mod clar dorința ca societatea civilă să fie mult mai larg reprezentată în cadrul Platformei 2 – „Integrare economică și convergența cu politicile UE”, în Grupul de experți pentru agricultură și dezvoltare rurală, în Grupul de experți pentru mediu și schimbările climatice în ceea ce privește promovarea tehnologiilor ecologice, a inovării ecologice și a biodiversității, în Grupul de experți pentru comerț în ceea ce privește aspectele sanitare și fitosanitare și în Grupul de experți pentru IMM-uri, unde expertiza și competențele Comitetului ar putea aduce o contribuție utilă. |
| --- | --- |

1.12.

Prin prezentul aviz, CESE își exprimă în mod clar dorința ca societatea civilă să fie mult mai larg reprezentată în cadrul Platformei 2 – „Integrare economică și convergența cu politicile UE”, în Grupul de experți pentru agricultură și dezvoltare rurală, în Grupul de experți pentru mediu și schimbările climatice în ceea ce privește promovarea tehnologiilor ecologice, a inovării ecologice și a biodiversității, în Grupul de experți pentru comerț în ceea ce privește aspectele sanitare și fitosanitare și în Grupul de experți pentru IMM-uri, unde expertiza și competențele Comitetului ar putea aduce o contribuție utilă.

| 1.13. | Sprijinirea agriculturii ar putea deveni o piatră de temelie a reformelor economice în țările Parteneriatului estic, pe baza căreia ar putea fi construite relații economice și comerciale mai strânse cu UE. Acest lucru ar oferi, de asemenea, o protecție adecvată împotriva perturbării comerțului cu alți parteneri. |
| --- | --- |

1.13.

Sprijinirea agriculturii ar putea deveni o piatră de temelie a reformelor economice în țările Parteneriatului estic, pe baza căreia ar putea fi construite relații economice și comerciale mai strânse cu UE. Acest lucru ar oferi, de asemenea, o protecție adecvată împotriva perturbării comerțului cu alți parteneri.

2.   Context

| 2.1. | Parteneriatul estic este alcătuit din șase țări din două zone geografice: Caucazul de Sud, care include Georgia, Armenia și Azerbaidjan, la granița dintre Europa de Est și Asia de Sud-Vest, între Marea Neagră și Marea Caspică, și Moldova, Ucraina și Belarus. Situația în țările Parteneriatului estic este relativ dinamică. Două dintre aceste țări, Belarus și Armenia (2), sunt deja membre ale Uniunii Economice Eurasiatice. Criza din Ucraina continuă, constatându-se o deteriorare constantă a instituțiilor de stat și a statului de drept, ceea ce pare să genereze fenomene de acaparare masivă de terenuri (3). Confruntările de la frontiera dintre Armenia și Azerbaidjan continuă, ceea ce afectează dezvoltarea zonei. |
| --- | --- |

2.1.

Parteneriatul estic este alcătuit din șase țări din două zone geografice: Caucazul de Sud, care include Georgia, Armenia și Azerbaidjan, la granița dintre Europa de Est și Asia de Sud-Vest, între Marea Neagră și Marea Caspică, și Moldova, Ucraina și Belarus. Situația în țările Parteneriatului estic este relativ dinamică. Două dintre aceste țări, Belarus și Armenia (2), sunt deja membre ale Uniunii Economice Eurasiatice. Criza din Ucraina continuă, constatându-se o deteriorare constantă a instituțiilor de stat și a statului de drept, ceea ce pare să genereze fenomene de acaparare masivă de terenuri (3). Confruntările de la frontiera dintre Armenia și Azerbaidjan continuă, ceea ce afectează dezvoltarea zonei.

| 2.2. | Comitetul a elaborat avize privind chestiuni legate de Parteneriatul estic (4), dar nu a abordat niciodată problemele zonelor rurale, din agricultură și cele privind dezvoltarea durabilă în aceste țări. În consecință, avizul pune accentul pe posibilitățile pentru o mai bună dezvoltare a zonelor rurale și pentru a se ajunge la sustenabilitate în țările Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

2.2.

Comitetul a elaborat avize privind chestiuni legate de Parteneriatul estic (4), dar nu a abordat niciodată problemele zonelor rurale, din agricultură și cele privind dezvoltarea durabilă în aceste țări. În consecință, avizul pune accentul pe posibilitățile pentru o mai bună dezvoltare a zonelor rurale și pentru a se ajunge la sustenabilitate în țările Parteneriatului estic.

| 2.3. | UE recunoaște importanța agriculturii, zonelor rurale și dezvoltării durabile în țările Parteneriatului estic, iar ENPARD a fost lansat pentru a sprijini acest sector. |
| --- | --- |

2.3.

UE recunoaște importanța agriculturii, zonelor rurale și dezvoltării durabile în țările Parteneriatului estic, iar ENPARD a fost lansat pentru a sprijini acest sector.

| 2.4. | Platformele sunt principalul instrument al „dimensiunii multilaterale” a Parteneriatului estic. Platforma 2 se referă la integrarea economică între țările partenere și UE și la convergența cu politicile UE, contribuind astfel la realizarea obiectivelor Parteneriatului estic. Această platformă și diferitele sale grupuri de experți și domenii de activitate au obiectivul de a contribui la dezvoltarea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii a unei economii de piață libere în țările partenere. |
| --- | --- |

2.4.

Platformele sunt principalul instrument al „dimensiunii multilaterale” a Parteneriatului estic. Platforma 2 se referă la integrarea economică între țările partenere și UE și la convergența cu politicile UE, contribuind astfel la realizarea obiectivelor Parteneriatului estic. Această platformă și diferitele sale grupuri de experți și domenii de activitate au obiectivul de a contribui la dezvoltarea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii a unei economii de piață libere în țările partenere.

| 2.5. | Având în vedere importanța agriculturii și a zonelor rurale pentru o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii a țărilor din cadrul Parteneriatului estic, la sfârșitul anului 2012 a fost instituit Grupul de experți pentru agricultură și dezvoltare rurală, care este legat de ENPARD. |
| --- | --- |

2.5.

Având în vedere importanța agriculturii și a zonelor rurale pentru o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii a țărilor din cadrul Parteneriatului estic, la sfârșitul anului 2012 a fost instituit Grupul de experți pentru agricultură și dezvoltare rurală, care este legat de ENPARD.

| 2.6. | Grupul de experți privind mediul și schimbările climatice se concentrează asupra cooperării în ceea ce privește punerea în aplicare a acordurilor de asociere și apropierea progresivă de acquis-ul UE în domeniul mediului și al schimbărilor climatice. Acest lucru include promovarea alinierii la standardele UE, schimbul de informații și de cele mai bune practici, consolidarea capacităților administrative și susținerea dezvoltării societății civile. Printre subiectele de discuție și tematica activităților se numără reducerea și reciclarea deșeurilor, poluarea aerului, biodiversitatea, gestionarea apei. Grupul de experți încearcă, de asemenea, să dezvolte dialogul regional privind politicile în materie de schimbări climatice în vederea consolidării vizibilității și capacității de negociere a țărilor partenere, precum și să coopereze cu statele membre ale UE în cadrul negocierilor globale în domeniul climei. |
| --- | --- |

2.6.

Grupul de experți privind mediul și schimbările climatice se concentrează asupra cooperării în ceea ce privește punerea în aplicare a acordurilor de asociere și apropierea progresivă de acquis-ul UE în domeniul mediului și al schimbărilor climatice. Acest lucru include promovarea alinierii la standardele UE, schimbul de informații și de cele mai bune practici, consolidarea capacităților administrative și susținerea dezvoltării societății civile. Printre subiectele de discuție și tematica activităților se numără reducerea și reciclarea deșeurilor, poluarea aerului, biodiversitatea, gestionarea apei. Grupul de experți încearcă, de asemenea, să dezvolte dialogul regional privind politicile în materie de schimbări climatice în vederea consolidării vizibilității și capacității de negociere a țărilor partenere, precum și să coopereze cu statele membre ale UE în cadrul negocierilor globale în domeniul climei.

| 2.7. | Parteneriatul estic a înregistrat progrese semnificative în 2014. Noile acorduri de asociere semnate cu Georgia, Moldova și Ucraina sunt deja aplicate cu titlu provizoriu. În cazul Georgiei și Moldovei, aplicarea cu titlu provizoriu include deja zona de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare, în timp ce, în cazul Ucrainei, aplicarea provizorie a acestei părți a acordului a fost amânată până la sfârșitul anului 2015. Acordurile de asociere și acordurile de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare implică programe ambițioase de reformă politică, economică și socială, aducând respectivele țări partenere din Est mai aproape de UE. |
| --- | --- |

2.7.

Parteneriatul estic a înregistrat progrese semnificative în 2014. Noile acorduri de asociere semnate cu Georgia, Moldova și Ucraina sunt deja aplicate cu titlu provizoriu. În cazul Georgiei și Moldovei, aplicarea cu titlu provizoriu include deja zona de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare, în timp ce, în cazul Ucrainei, aplicarea provizorie a acestei părți a acordului a fost amânată până la sfârșitul anului 2015. Acordurile de asociere și acordurile de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare implică programe ambițioase de reformă politică, economică și socială, aducând respectivele țări partenere din Est mai aproape de UE.

3.   Observații generale

| 3.1. | Sectorul agriculturii și al dezvoltării rurale din țările din cadrul Parteneriatului estic variază în ceea ce privește natura, compoziția și dimensiunea relativă, în contextul propriilor tradiții, culturi și metode de organizare. Clima, resursele naturale și situarea geografică definesc limitele naturale. |
| --- | --- |

3.1.

Sectorul agriculturii și al dezvoltării rurale din țările din cadrul Parteneriatului estic variază în ceea ce privește natura, compoziția și dimensiunea relativă, în contextul propriilor tradiții, culturi și metode de organizare. Clima, resursele naturale și situarea geografică definesc limitele naturale.

| 3.2. | Agricultura reprezintă un sector important în țesutul economic al tuturor țărilor din Parteneriatul estic. Acest sector asigură locuri de muncă unei părți semnificative a populației și, după decenii de dificultăți, are încă un potențial de dezvoltare uriaș. Trebuie depuse toate eforturile pentru a se garanta că dezvoltarea unui sector agricol mai productiv generează beneficii pentru agricultori și zonele rurale. |
| --- | --- |

3.2.

Agricultura reprezintă un sector important în țesutul economic al tuturor țărilor din Parteneriatul estic. Acest sector asigură locuri de muncă unei părți semnificative a populației și, după decenii de dificultăți, are încă un potențial de dezvoltare uriaș. Trebuie depuse toate eforturile pentru a se garanta că dezvoltarea unui sector agricol mai productiv generează beneficii pentru agricultori și zonele rurale.

| 3.3. | Multe din țările Parteneriatului estic au un procentaj ridicat de populație rurală care, pentru propria subzistență, se bazează într-o oarecare măsură pe parcele mici și fragmentate de teren și pe folosirea pășunilor comunale sau aflate în proprietatea statului. Acești mici proprietari agricoli dispun de resurse foarte limitate, cu un potențial de creștere modest. În numeroase cazuri, micii proprietari agricoli asigură practic toată producția națională de produse agricole. Produsele derivate din micile proprietăți sunt adesea destinate în principal subzistenței sau semisubzistenței. Comercializarea unui eventual surplus este și mai dificilă din cauza legăturilor limitate cu piețele organizate și a unei infrastructuri rurale degradate și deteriorate. Principalele probleme (în special în Caucazul de Sud) sunt lipsa de cooperare, de formare și educație în acest sector, precum și lipsa unui sistem de impozitare adecvat. |
| --- | --- |

3.3.

Multe din țările Parteneriatului estic au un procentaj ridicat de populație rurală care, pentru propria subzistență, se bazează într-o oarecare măsură pe parcele mici și fragmentate de teren și pe folosirea pășunilor comunale sau aflate în proprietatea statului. Acești mici proprietari agricoli dispun de resurse foarte limitate, cu un potențial de creștere modest. În numeroase cazuri, micii proprietari agricoli asigură practic toată producția națională de produse agricole. Produsele derivate din micile proprietăți sunt adesea destinate în principal subzistenței sau semisubzistenței. Comercializarea unui eventual surplus este și mai dificilă din cauza legăturilor limitate cu piețele organizate și a unei infrastructuri rurale degradate și deteriorate. Principalele probleme (în special în Caucazul de Sud) sunt lipsa de cooperare, de formare și educație în acest sector, precum și lipsa unui sistem de impozitare adecvat.

| 3.4. | Dinamica de pe piețele agricole și volatilitatea prețurilor la alimente au demonstrat necesitatea ca țările Parteneriatului estic să dezvolte politici în domeniul agricol și al dezvoltării rurale, inclusiv măsuri pentru micii agricultori. Obiectivul este, pe de o parte, de a moderniza agricultura și de a crește în mod durabil producția și, pe de altă parte, de a dezvolta zonele rurale, infrastructura și de a spori oportunitățile de a obține venituri care să ducă la o mai bună calitate a vieții și a perspectivelor pentru familii. |
| --- | --- |

3.4.

Dinamica de pe piețele agricole și volatilitatea prețurilor la alimente au demonstrat necesitatea ca țările Parteneriatului estic să dezvolte politici în domeniul agricol și al dezvoltării rurale, inclusiv măsuri pentru micii agricultori. Obiectivul este, pe de o parte, de a moderniza agricultura și de a crește în mod durabil producția și, pe de altă parte, de a dezvolta zonele rurale, infrastructura și de a spori oportunitățile de a obține venituri care să ducă la o mai bună calitate a vieții și a perspectivelor pentru familii.

| 3.5. | În majoritatea țărilor sunt în curs de desfășurare programe privind dezvoltarea regională, inclusiv programe-pilot care vizează eventualele posibilități de ocupare a forței de muncă și de venituri oferite de activități alternative în zonele rurale. Acestea sunt menite să stimuleze dezvoltarea și diversificarea economică a zonelor rurale și să reducă disparitățile regionale (5). |
| --- | --- |

3.5.

În majoritatea țărilor sunt în curs de desfășurare programe privind dezvoltarea regională, inclusiv programe-pilot care vizează eventualele posibilități de ocupare a forței de muncă și de venituri oferite de activități alternative în zonele rurale. Acestea sunt menite să stimuleze dezvoltarea și diversificarea economică a zonelor rurale și să reducă disparitățile regionale (5).

| 3.6. | Populațiile rurale în toate țările Parteneriatului estic au fost mult timp considerate imuabile și adesea ignorate în procesul de elaborare a politicilor și de programare. Una dintre consecințele acestui vid de politică a fost depopularea treptată a zonelor rurale, întrucât populația activă din punct de vedere economic migrează către orașe sau în străinătate. Aceste tendințe demografice negative, combinate cu nevoia de populație activă dinamică pentru a sprijini industria agricolă, necesită ca răspuns îmbunătățirea calității infrastructurii și a sistemului de sănătate, precum și un angajament politic și instituțional mai solid. |
| --- | --- |

3.6.

Populațiile rurale în toate țările Parteneriatului estic au fost mult timp considerate imuabile și adesea ignorate în procesul de elaborare a politicilor și de programare. Una dintre consecințele acestui vid de politică a fost depopularea treptată a zonelor rurale, întrucât populația activă din punct de vedere economic migrează către orașe sau în străinătate. Aceste tendințe demografice negative, combinate cu nevoia de populație activă dinamică pentru a sprijini industria agricolă, necesită ca răspuns îmbunătățirea calității infrastructurii și a sistemului de sănătate, precum și un angajament politic și instituțional mai solid.

| 3.7. | Sectorul agricol din Caucazul de Sud nu-și utilizează pe deplin potențialul, având în prezent un nivel scăzut de productivitate și competitivitate. Degradarea capitalului natural (sol, apă, păduri etc.), terenurile muntoase, scăderea producției vegetale și animale, daunele aduse biodiversității și volatilitatea echilibrului ecologic se numără printre problemele care împiedică dezvoltarea sectorului agricol. Sărăcia rurală, lipsa de oportunități de angajare și nivelul scăzut al standardelor de viață în mediul rural se numără printre factorii care contribuie la vulnerabilitatea zonelor rurale din Caucazul de Sud. |
| --- | --- |

3.7.

Sectorul agricol din Caucazul de Sud nu-și utilizează pe deplin potențialul, având în prezent un nivel scăzut de productivitate și competitivitate. Degradarea capitalului natural (sol, apă, păduri etc.), terenurile muntoase, scăderea producției vegetale și animale, daunele aduse biodiversității și volatilitatea echilibrului ecologic se numără printre problemele care împiedică dezvoltarea sectorului agricol. Sărăcia rurală, lipsa de oportunități de angajare și nivelul scăzut al standardelor de viață în mediul rural se numără printre factorii care contribuie la vulnerabilitatea zonelor rurale din Caucazul de Sud.

| 3.8. | În țările Parteneriatului estic există încă lacune în ceea ce privește standardele, normele, legislația și informațiile comparative. Există o nevoie de standarde comune care să respecte standardele internaționale și ale UE, inclusiv măsurile de punere în executare – mecanisme de control și supraveghere pentru reglementările existente. Faptul că sistemul pentru siguranță alimentară și sănătate animală este subdezvoltat, în special în țările din Caucazul de Sud, impune eforturi și lucrări în domeniul conformității cu standardele sanitare și fitosanitare, în special standardele sanitar-veterinare pentru animale și produse de origine animală. |
| --- | --- |

3.8.

În țările Parteneriatului estic există încă lacune în ceea ce privește standardele, normele, legislația și informațiile comparative. Există o nevoie de standarde comune care să respecte standardele internaționale și ale UE, inclusiv măsurile de punere în executare – mecanisme de control și supraveghere pentru reglementările existente. Faptul că sistemul pentru siguranță alimentară și sănătate animală este subdezvoltat, în special în țările din Caucazul de Sud, impune eforturi și lucrări în domeniul conformității cu standardele sanitare și fitosanitare, în special standardele sanitar-veterinare pentru animale și produse de origine animală.

| 3.9. | CESE consideră că trebuie făcute eforturi pentru a se garanta că dezvoltarea unui sector agricol mai productiv și orientat spre export generează beneficii pentru consumatori, agricultori și zonele rurale în general, care adesea sunt zonele cele mai sărace în fiecare țară. În acest scop, UE a lansat în ultimii ani un pachet extins de programe, în colaborare cu partenerii săi estici. Aceste programe sunt diverse: de la furnizarea de asistență tehnică specifică până la programe sectoriale foarte mari, programe de sprijinire a reformelor aprofundate în domenii precum agricultura, dezvoltarea rurală și siguranța alimentară. În orice caz, CESE este în favoarea monitorizării stricte a eficacității reformelor agricole în țările Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

3.9.

CESE consideră că trebuie făcute eforturi pentru a se garanta că dezvoltarea unui sector agricol mai productiv și orientat spre export generează beneficii pentru consumatori, agricultori și zonele rurale în general, care adesea sunt zonele cele mai sărace în fiecare țară. În acest scop, UE a lansat în ultimii ani un pachet extins de programe, în colaborare cu partenerii săi estici. Aceste programe sunt diverse: de la furnizarea de asistență tehnică specifică până la programe sectoriale foarte mari, programe de sprijinire a reformelor aprofundate în domenii precum agricultura, dezvoltarea rurală și siguranța alimentară. În orice caz, CESE este în favoarea monitorizării stricte a eficacității reformelor agricole în țările Parteneriatului estic.

| 3.10. | CESE încurajează Comisia Europeană și Parlamentul European să se angajeze într-un dialog politic reînnoit și aprofundat privind planificarea strategică și reformele în domeniile agriculturii, silviculturii și dezvoltării durabile la nivel de țară, respectând normele în vigoare și sporind competitivitatea structurilor agricole și transparența piețelor agricole interne. |
| --- | --- |

3.10.

CESE încurajează Comisia Europeană și Parlamentul European să se angajeze într-un dialog politic reînnoit și aprofundat privind planificarea strategică și reformele în domeniile agriculturii, silviculturii și dezvoltării durabile la nivel de țară, respectând normele în vigoare și sporind competitivitatea structurilor agricole și transparența piețelor agricole interne.

| 3.11. | În scopul sprijinirii procesului de dezvoltare agricolă în țările Parteneriatului estic, CESE consideră prioritară crearea de organizații agricole locale și consolidarea acestora prin proiecte de dezvoltare menite să îmbunătățească capacitatea de reprezentare a agricultorilor și de participare la procesul decizional. |
| --- | --- |

3.11.

În scopul sprijinirii procesului de dezvoltare agricolă în țările Parteneriatului estic, CESE consideră prioritară crearea de organizații agricole locale și consolidarea acestora prin proiecte de dezvoltare menite să îmbunătățească capacitatea de reprezentare a agricultorilor și de participare la procesul decizional.

| 3.12. | Antreprenoriatul ar trebui să fie o prioritate a activității UE în țările Parteneriatului estic; nu trebuie să uităm că promovarea spiritului antreprenorial în zonele rurale este foarte importantă, ea putând fi realizată prin asigurarea unui mediu de afaceri adecvat: accesul la capital de pornire, împrumuturi bancare și stimulente fiscale adecvate. |
| --- | --- |

3.12.

Antreprenoriatul ar trebui să fie o prioritate a activității UE în țările Parteneriatului estic; nu trebuie să uităm că promovarea spiritului antreprenorial în zonele rurale este foarte importantă, ea putând fi realizată prin asigurarea unui mediu de afaceri adecvat: accesul la capital de pornire, împrumuturi bancare și stimulente fiscale adecvate.

| 3.13. | CESE consideră că este esențial să se evidențieze și să se consolideze rolul femeilor și tinerilor în agricultură și în societatea rurală prin intermediul unui grad mai mare de incluziune în domeniul formării profesionale și măsuri speciale în cadrul planurilor de dezvoltare rurală. |
| --- | --- |

3.13.

CESE consideră că este esențial să se evidențieze și să se consolideze rolul femeilor și tinerilor în agricultură și în societatea rurală prin intermediul unui grad mai mare de incluziune în domeniul formării profesionale și măsuri speciale în cadrul planurilor de dezvoltare rurală.

| 3.14. | CESE speră că Grupul de experți privind mediul și schimbările climatice va implementa cu succes următoarele trei proiecte care fac parte din Platforma 2 – „Integrare economică și convergența cu politicile UE”: sistem partajat de informații referitoare la mediu (SPIM) (6), proiectul GREEN (7) și Pachetul „Clima Est” (8). |
| --- | --- |

3.14.

CESE speră că Grupul de experți privind mediul și schimbările climatice va implementa cu succes următoarele trei proiecte care fac parte din Platforma 2 – „Integrare economică și convergența cu politicile UE”: sistem partajat de informații referitoare la mediu (SPIM) (6), proiectul GREEN (7) și Pachetul „Clima Est” (8).

| 3.15. | CESE solicită Comisiei Europene și Parlamentului European să își continue eforturile de îmbunătățire a guvernanței în materie de mediu, a culegerii de date și a sistemelor de gestionare în regiunea Parteneriatului estic, să sprijine țările Parteneriatului estic în ceea ce privește atenuarea efectelor schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, să se concentreze pe măsuri politice ecologice și să demonstreze modele de consum și de producție durabile. |
| --- | --- |

3.15.

CESE solicită Comisiei Europene și Parlamentului European să își continue eforturile de îmbunătățire a guvernanței în materie de mediu, a culegerii de date și a sistemelor de gestionare în regiunea Parteneriatului estic, să sprijine țările Parteneriatului estic în ceea ce privește atenuarea efectelor schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, să se concentreze pe măsuri politice ecologice și să demonstreze modele de consum și de producție durabile.

| 3.16. | CESE recunoaște importanța Programului de dezvoltare durabilă „Ecologizarea economiilor în vecinătatea estică” pus în aplicare de OCDE în cooperare cu UNECE, UNEP și UNIDO pentru a ajuta țările Parteneriatului estic în tranziția lor către economia ecologică. |
| --- | --- |

3.16.

CESE recunoaște importanța Programului de dezvoltare durabilă „Ecologizarea economiilor în vecinătatea estică” pus în aplicare de OCDE în cooperare cu UNECE, UNEP și UNIDO pentru a ajuta țările Parteneriatului estic în tranziția lor către economia ecologică.

4.   Observații specifice fiecărei țări

4.1.   
  Armenia

| 4.1.1. | Agricultura este un sector economic important în Armenia; aproximativ o treime din populație trăiește în zone rurale muntoase și slab populate, în care agricultura cu consum redus, de subzistență și de semisubzistență, este o sursă de trai importantă. Aproape toate produsele agricole brute (aproximativ 97 %) sunt produse de către mici ferme. |
| --- | --- |

4.1.1.

Agricultura este un sector economic important în Armenia; aproximativ o treime din populație trăiește în zone rurale muntoase și slab populate, în care agricultura cu consum redus, de subzistență și de semisubzistență, este o sursă de trai importantă. Aproape toate produsele agricole brute (aproximativ 97 %) sunt produse de către mici ferme.

| 4.1.2. | De asemenea, Armenia a implementat unul dintre programele de reformă agrară cele mai cuprinzătoare; până la jumătatea anului 1994, cea mai mare parte a terenurilor agricole a fost privatizată. Prin urmare, terenurile au fost împărțite în peste 1,2 milioane de parcele. |
| --- | --- |

4.1.2.

De asemenea, Armenia a implementat unul dintre programele de reformă agrară cele mai cuprinzătoare; până la jumătatea anului 1994, cea mai mare parte a terenurilor agricole a fost privatizată. Prin urmare, terenurile au fost împărțite în peste 1,2 milioane de parcele.

| 4.1.3. | Armenia are resurse funciare limitate, terenurile arabile constituind numai 16,8 % din suprafața totală a țării. Solurile fertile de natură vulcanică permit cultivarea grâului și a orzului, precum și pășunatul pentru animale. Culturile irigate includ caise, piersici, prune, mere, cireșe, nuci, gutui, smochine, rodii și alte fructe, precum și struguri, ingredientul de bază pentru renumitul rachiu armean. |
| --- | --- |

4.1.3.

Armenia are resurse funciare limitate, terenurile arabile constituind numai 16,8 % din suprafața totală a țării. Solurile fertile de natură vulcanică permit cultivarea grâului și a orzului, precum și pășunatul pentru animale. Culturile irigate includ caise, piersici, prune, mere, cireșe, nuci, gutui, smochine, rodii și alte fructe, precum și struguri, ingredientul de bază pentru renumitul rachiu armean.

| 4.1.4. | Negocierile privind un nou acord de asociere, inclusiv o zonă de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare, au fost încheiate în iulie 2013. Cu toate acestea, având în vedere că Armenia a aderat la Uniunea vamală cu Rusia în septembrie 2013, acordul de asociere nu a fost semnat, fiind incompatibil cu calitatea de membru al uniunii vamale menționate. Uniunea Europeană va continua cooperarea cu Armenia în toate domeniile compatibile cu această opțiune. |
| --- | --- |

4.1.4.

Negocierile privind un nou acord de asociere, inclusiv o zonă de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare, au fost încheiate în iulie 2013. Cu toate acestea, având în vedere că Armenia a aderat la Uniunea vamală cu Rusia în septembrie 2013, acordul de asociere nu a fost semnat, fiind incompatibil cu calitatea de membru al uniunii vamale menționate. Uniunea Europeană va continua cooperarea cu Armenia în toate domeniile compatibile cu această opțiune.

4.2.   
  Azerbaidjan

| 4.2.1. | Întrucât economia Azerbaidjanului se bazează pe petrol și gaze, ca principal sector, agricultura este o componentă esențială a economiei țării în afara sectorului petrolier. Aproape jumătate din azeri trăiesc în zone rurale, iar mijloacele lor de existență depind de agricultură. |
| --- | --- |

4.2.1.

Întrucât economia Azerbaidjanului se bazează pe petrol și gaze, ca principal sector, agricultura este o componentă esențială a economiei țării în afara sectorului petrolier. Aproape jumătate din azeri trăiesc în zone rurale, iar mijloacele lor de existență depind de agricultură.

| 4.2.2. | Exploatațiile mixte sunt cel mai des întâlnite, cu modele de cultivare similare. Principalele culturi din agricultura Azerbaidjanului sunt culturile comerciale, strugurii, bumbacul, tutunul, citricele și legumele. Șeptelul, produsele lactate, vinul și băuturile spirtoase sunt, de asemenea, produse agricole importante. |
| --- | --- |

4.2.2.

Exploatațiile mixte sunt cel mai des întâlnite, cu modele de cultivare similare. Principalele culturi din agricultura Azerbaidjanului sunt culturile comerciale, strugurii, bumbacul, tutunul, citricele și legumele. Șeptelul, produsele lactate, vinul și băuturile spirtoase sunt, de asemenea, produse agricole importante.

| 4.2.3. | În 2010, UE și Azerbaidjan au demarat negocierile cu privire la un acord de asociere (exceptând DCFTA din cauza cererii de aderare la OMC, care este încă în așteptarea unui răspuns). Guvernul din Azerbaidjan și-a depus oficial candidatura la secretariatul OMC pentru a deveni membru al OMC în 1997, iar discuțiile sunt încă în curs de desfășurare. |
| --- | --- |

4.2.3.

În 2010, UE și Azerbaidjan au demarat negocierile cu privire la un acord de asociere (exceptând DCFTA din cauza cererii de aderare la OMC, care este încă în așteptarea unui răspuns). Guvernul din Azerbaidjan și-a depus oficial candidatura la secretariatul OMC pentru a deveni membru al OMC în 1997, iar discuțiile sunt încă în curs de desfășurare.

4.3.   
  Belarus

| 4.3.1. | Sectorul agricol din Belarus ocupă aproximativ o zecime din forța de muncă și este dominat de mari ferme colective și de stat. În mare parte a țării, agricultura este mixtă, cuprinzând culturi și creșterea animalelor. Printre culturile importante se numără cartofii, sfecla de zahăr, orzul, grâul, secara și porumbul; o mare parte a cerealelor se utilizează ca hrană pentru animale. Bovinele, păsările de curte și porcii sunt principalele animale crescute. Aproape două cincimi din suprafața Belarusului este acoperită de păduri, care sunt exploatate pentru producția de lemn și produse din hârtie. |
| --- | --- |

4.3.1.

Sectorul agricol din Belarus ocupă aproximativ o zecime din forța de muncă și este dominat de mari ferme colective și de stat. În mare parte a țării, agricultura este mixtă, cuprinzând culturi și creșterea animalelor. Printre culturile importante se numără cartofii, sfecla de zahăr, orzul, grâul, secara și porumbul; o mare parte a cerealelor se utilizează ca hrană pentru animale. Bovinele, păsările de curte și porcii sunt principalele animale crescute. Aproape două cincimi din suprafața Belarusului este acoperită de păduri, care sunt exploatate pentru producția de lemn și produse din hârtie.

| 4.3.2. | Ratificarea Acordului de parteneriat și cooperare UE-Belarus (negociat în 1995) a fost înghețată în 1997, ca răspuns la situația politică din țară. |
| --- | --- |

4.3.2.

Ratificarea Acordului de parteneriat și cooperare UE-Belarus (negociat în 1995) a fost înghețată în 1997, ca răspuns la situația politică din țară.

| 4.3.3. | Belarus și-a depus cererea de aderare la OMC în 1993. Procesul de aderare este în curs de desfășurare. |
| --- | --- |

4.3.3.

Belarus și-a depus cererea de aderare la OMC în 1993. Procesul de aderare este în curs de desfășurare.

4.4.   
  Georgia

| 4.4.1. | Agricultura din Georgia este esențială pentru populația țării, întrucât asigură o plasă de siguranță importantă în zonele rurale, în care trăiește aproape jumătate din populația Georgiei. Terenurile rurale sunt extrem de fragmentate: 95 % din agricultori sunt „mici fermieri”, de obicei cu aproximativ 1,2 hectare și două vaci pe familie. Această fragmentare a fost intensificată prin procesul de privatizare a terenurilor din anii ’90, care a dus la crearea unei noi categorii de aproximativ o jumătate de milion de „agricultori” considerați agricultori independenți. |
| --- | --- |

4.4.1.

Agricultura din Georgia este esențială pentru populația țării, întrucât asigură o plasă de siguranță importantă în zonele rurale, în care trăiește aproape jumătate din populația Georgiei. Terenurile rurale sunt extrem de fragmentate: 95 % din agricultori sunt „mici fermieri”, de obicei cu aproximativ 1,2 hectare și două vaci pe familie. Această fragmentare a fost intensificată prin procesul de privatizare a terenurilor din anii ’90, care a dus la crearea unei noi categorii de aproximativ o jumătate de milion de „agricultori” considerați agricultori independenți.

| 4.4.2. | Laptele și carnea sunt produsele agricole cele mai valoroase. Crescătorii își hrănesc animalele cu foarte puține furaje de înaltă calitate, bazându-se pe pășunatul liber sau foarte ieftin și pe fân în perioada de iarnă. Acest lucru nu numai că duce la o producție scăzută de lapte, dar îngreunează foarte mult și producția competitivă de carne. Producția de vin este, de asemenea, o parte foarte importantă a sectorului agricol. Cea mai mare parte a activității agricole este concentrată în câmpiile fertile din văile râurilor, principalele produse fiind fructele citrice, strugurii și fructele cu coajă lemnoasă. |
| --- | --- |

4.4.2.

Laptele și carnea sunt produsele agricole cele mai valoroase. Crescătorii își hrănesc animalele cu foarte puține furaje de înaltă calitate, bazându-se pe pășunatul liber sau foarte ieftin și pe fân în perioada de iarnă. Acest lucru nu numai că duce la o producție scăzută de lapte, dar îngreunează foarte mult și producția competitivă de carne. Producția de vin este, de asemenea, o parte foarte importantă a sectorului agricol. Cea mai mare parte a activității agricole este concentrată în câmpiile fertile din văile râurilor, principalele produse fiind fructele citrice, strugurii și fructele cu coajă lemnoasă.

| 4.4.3. | Relațiile dintre UE și Georgia au fost călăuzite de Acordul de parteneriat și cooperare (APC), înlocuit de Acordul de asociere (AA) UE-Georgia, semnat la 27 iunie 2014 și pus în aplicare cu titlu provizoriu de la 1 septembrie 2014, care include o zonă de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare. În ceea ce privește comerțul cu produse agricole, s-au făcut concesiuni ambițioase în cadrul zonei de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare. Importul de produse agricole din UE în Georgia este complet liberalizat. |
| --- | --- |

4.4.3.

Relațiile dintre UE și Georgia au fost călăuzite de Acordul de parteneriat și cooperare (APC), înlocuit de Acordul de asociere (AA) UE-Georgia, semnat la 27 iunie 2014 și pus în aplicare cu titlu provizoriu de la 1 septembrie 2014, care include o zonă de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare. În ceea ce privește comerțul cu produse agricole, s-au făcut concesiuni ambițioase în cadrul zonei de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare. Importul de produse agricole din UE în Georgia este complet liberalizat.

4.5.   
  Moldova

| 4.5.1. | Agricultura este extrem de importantă pentru Moldova. Terenurile agricole reprezintă aproximativ 75 % din suprafața totală a terenurilor, iar cea mai mare parte a lor este utilizată pentru culturi temporare. Aproximativ o zecime din terenurile agricole sunt utilizate pentru culturi permanente. Societatea moldovenească este predominant rurală. Sectorul agricol ocupă 26,4 % din forța de muncă și generează 14,6 % din PIB-ul țării. |
| --- | --- |

4.5.1.

Agricultura este extrem de importantă pentru Moldova. Terenurile agricole reprezintă aproximativ 75 % din suprafața totală a terenurilor, iar cea mai mare parte a lor este utilizată pentru culturi temporare. Aproximativ o zecime din terenurile agricole sunt utilizate pentru culturi permanente. Societatea moldovenească este predominant rurală. Sectorul agricol ocupă 26,4 % din forța de muncă și generează 14,6 % din PIB-ul țării.

| 4.5.2. | Ca urmare a reformei agrare, structura terenurilor agricole s-a schimbat. După privatizarea din anii ’90, o mare parte din terenuri au rămas mici parcele individuale. În urma procesului de privatizare, proprietarii de terenuri dețin în medie 1,4 ha, subdivizate în parcele separate în funcție de tipul solului (arabil, pentru livezi sau podgorii); există aproximativ 1 milion de deținători ai titlului de proprietar. Din totalul suprafeței agricole, 0,66 milioane ha sunt proprietate publică (26,2 %), iar 1,84 milioane ha sunt proprietate privată și/sau în utilizare privată (73,8 %). |
| --- | --- |

4.5.2.

Ca urmare a reformei agrare, structura terenurilor agricole s-a schimbat. După privatizarea din anii ’90, o mare parte din terenuri au rămas mici parcele individuale. În urma procesului de privatizare, proprietarii de terenuri dețin în medie 1,4 ha, subdivizate în parcele separate în funcție de tipul solului (arabil, pentru livezi sau podgorii); există aproximativ 1 milion de deținători ai titlului de proprietar. Din totalul suprafeței agricole, 0,66 milioane ha sunt proprietate publică (26,2 %), iar 1,84 milioane ha sunt proprietate privată și/sau în utilizare privată (73,8 %).

| 4.5.3. | În ceea ce privește valoarea producției agricole, producția vegetală contribuie cu peste două treimi din valoarea totală, în timp ce producția animală și serviciile cu aproximativ 30 % și, respectiv, 2,4 %. Strugurii și laptele sunt produsele agricole cele mai valoroase. |
| --- | --- |

4.5.3.

În ceea ce privește valoarea producției agricole, producția vegetală contribuie cu peste două treimi din valoarea totală, în timp ce producția animală și serviciile cu aproximativ 30 % și, respectiv, 2,4 %. Strugurii și laptele sunt produsele agricole cele mai valoroase.

| 4.5.4. | Din 1998, relațiile dintre UE și Moldova au fost călăuzite de Acordul de parteneriat și cooperare, înlocuit în prezent de Acordul de asociere UE-Moldova, semnat la 27 iunie 2014, care include un acord de liber schimb aprofundat și cuprinzător (DCFTA) în vigoare cu titlu provizoriu de la 1 septembrie 2014. |
| --- | --- |

4.5.4.

Din 1998, relațiile dintre UE și Moldova au fost călăuzite de Acordul de parteneriat și cooperare, înlocuit în prezent de Acordul de asociere UE-Moldova, semnat la 27 iunie 2014, care include un acord de liber schimb aprofundat și cuprinzător (DCFTA) în vigoare cu titlu provizoriu de la 1 septembrie 2014.

4.6.   
  Ucraina

| 4.6.1. | Producția agricolă a Ucrainei este foarte mare, ceea ce se datorează parțial solurilor bogate și unui climat propice. Producția de cereale și cartofi este una dintre cele mai ridicate din Europa; Ucraina este unul dintre cei mai mari producători de sfeclă de zahăr și ulei de floarea soarelui din lume. Sectorul zootehnic din Ucraina este mai puțin dezvoltat decât sectorul culturilor, dar producția sa totală este totuși mult mai mare decât în majoritatea țărilor europene. |
| --- | --- |

4.6.1.

Producția agricolă a Ucrainei este foarte mare, ceea ce se datorează parțial solurilor bogate și unui climat propice. Producția de cereale și cartofi este una dintre cele mai ridicate din Europa; Ucraina este unul dintre cei mai mari producători de sfeclă de zahăr și ulei de floarea soarelui din lume. Sectorul zootehnic din Ucraina este mai puțin dezvoltat decât sectorul culturilor, dar producția sa totală este totuși mult mai mare decât în majoritatea țărilor europene.

| 4.6.2. | Un nou acord de asociere, ce include un acord de liber schimb aprofundat și cuprinzător, a fost negociat în perioada 2007-2011 și parafat în 2012. Părțile politice din Acordul de asociere au fost semnate în cele din urmă la 21 martie 2014, în timp ce celelalte părți ale acordului, inclusiv acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător, au fost semnate la 27 iunie 2014. Începând cu 23 aprilie 2014, UE a acordat în mod unilateral un regim de preferințe comerciale autonome pentru a sprijini Ucraina în situația actuală. |
| --- | --- |

4.6.2.

Un nou acord de asociere, ce include un acord de liber schimb aprofundat și cuprinzător, a fost negociat în perioada 2007-2011 și parafat în 2012. Părțile politice din Acordul de asociere au fost semnate în cele din urmă la 21 martie 2014, în timp ce celelalte părți ale acordului, inclusiv acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător, au fost semnate la 27 iunie 2014. Începând cu 23 aprilie 2014, UE a acordat în mod unilateral un regim de preferințe comerciale autonome pentru a sprijini Ucraina în situația actuală.

| 4.6.3. | În iulie 2014 a fost lansat proiectul finanțat de UE „Îmbunătățirea sistemului de control al siguranței alimentare în Ucraina”, cu scopul de a îmbunătăți calitatea sanitară a produselor alimentare din Ucraina și de a spori încrederea consumatorilor ucraineni în producția națională. UE asistă, de asemenea, Serviciul veterinar și fitosanitar de stat al Ucrainei în îmbunătățirea sistemului de asigurare a siguranței alimentare „de la fermă la consumator”. Cu un buget de aproape 3,8 milioane EUR pentru 33 de luni, proiectul „Îmbunătățirea sistemului de control al siguranței alimentare în Ucraina” face parte din domeniul prioritar „Siguranța alimentară și securitatea alimentară”. |
| --- | --- |

4.6.3.

În iulie 2014 a fost lansat proiectul finanțat de UE „Îmbunătățirea sistemului de control al siguranței alimentare în Ucraina”, cu scopul de a îmbunătăți calitatea sanitară a produselor alimentare din Ucraina și de a spori încrederea consumatorilor ucraineni în producția națională. UE asistă, de asemenea, Serviciul veterinar și fitosanitar de stat al Ucrainei în îmbunătățirea sistemului de asigurare a siguranței alimentare „de la fermă la consumator”. Cu un buget de aproape 3,8 milioane EUR pentru 33 de luni, proiectul „Îmbunătățirea sistemului de control al siguranței alimentare în Ucraina” face parte din domeniul prioritar „Siguranța alimentară și securitatea alimentară”.

5.   Rolul ENPARD

| 5.1. | Programul European pentru Agricultură și Dezvoltare Rurală pentru țările din vecinătatea Uniunii Europene (ENPARD) a fost creat pe baza a două comunicări comune ale Comisiei Europene și ale Serviciului European de Acțiune Externă, din martie și mai 2011, ca parte a angajamentului UE pentru o creștere favorabilă incluziunii și stabilitate în vecinătatea sa; programul recunoaște importanța potențială a agriculturii din punctul de vedere al securității alimentare, al producției sustenabile și al ocupării forței de muncă în mediul rural. |
| --- | --- |

5.1.

Programul European pentru Agricultură și Dezvoltare Rurală pentru țările din vecinătatea Uniunii Europene (ENPARD) a fost creat pe baza a două comunicări comune ale Comisiei Europene și ale Serviciului European de Acțiune Externă, din martie și mai 2011, ca parte a angajamentului UE pentru o creștere favorabilă incluziunii și stabilitate în vecinătatea sa; programul recunoaște importanța potențială a agriculturii din punctul de vedere al securității alimentare, al producției sustenabile și al ocupării forței de muncă în mediul rural.

| 5.2. | UE propune un dialog privind ENPARD tuturor țărilor partenere și este pregătită să-i sprijine în procesul de implementare a politicilor din cadrul ENPARD și a reformelor conexe pe toți cei care se angajează ca agricultura și dezvoltarea rurală să devină un sector-cheie în cadrul cooperării lor cu UE. Acest sprijin include asistență în pregătirea strategiilor în domeniul agriculturii și al dezvoltării rurale pe termen lung, împreună cu toate părțile interesate relevante, precum și în crearea capacităților instituționale necesare la nivel național și local. |
| --- | --- |

5.2.

UE propune un dialog privind ENPARD tuturor țărilor partenere și este pregătită să-i sprijine în procesul de implementare a politicilor din cadrul ENPARD și a reformelor conexe pe toți cei care se angajează ca agricultura și dezvoltarea rurală să devină un sector-cheie în cadrul cooperării lor cu UE. Acest sprijin include asistență în pregătirea strategiilor în domeniul agriculturii și al dezvoltării rurale pe termen lung, împreună cu toate părțile interesate relevante, precum și în crearea capacităților instituționale necesare la nivel național și local.

| 5.3. | Acest program a înregistrat deja rezultate în Georgia, ca, de exemplu, legea privind cooperativele agricole, rețeaua celor 54 de „centre de informare și consultare privind strategia agricolă” etc. La 11 martie 2014, Uniunea Europeană a aprobat patru granturi în valoare totală de 15 milioane EUR pentru a-i sprijini pe micii fermieri în cadrul inițiativei ENPARD în Georgia. Proiectele vor contribui cu asistență tehnică la crearea a peste 160 de cooperative și vor viza toate regiunile din Georgia. Obiectivul acestor cooperative este de a permite micilor fermieri să se organizeze în mod colectiv și să obțină economii de scară, să-și mărească eficiența și să-și îmbunătățească legăturile cu piețele. Valoarea totală a ENPARD în Georgia se ridică la 52 de milioane EUR pentru o perioadă de cinci ani (martie 2013-martie 2018). |
| --- | --- |

5.3.

Acest program a înregistrat deja rezultate în Georgia, ca, de exemplu, legea privind cooperativele agricole, rețeaua celor 54 de „centre de informare și consultare privind strategia agricolă” etc. La 11 martie 2014, Uniunea Europeană a aprobat patru granturi în valoare totală de 15 milioane EUR pentru a-i sprijini pe micii fermieri în cadrul inițiativei ENPARD în Georgia. Proiectele vor contribui cu asistență tehnică la crearea a peste 160 de cooperative și vor viza toate regiunile din Georgia. Obiectivul acestor cooperative este de a permite micilor fermieri să se organizeze în mod colectiv și să obțină economii de scară, să-și mărească eficiența și să-și îmbunătățească legăturile cu piețele. Valoarea totală a ENPARD în Georgia se ridică la 52 de milioane EUR pentru o perioadă de cinci ani (martie 2013-martie 2018).

| 5.4. | Asistența UE pentru Armenia se ridică la 157 de milioane EUR pentru perioada 2011-2013 (față de 98,4 milioane EUR pentru perioada 2007-2010). În decembrie 2013, UE a adoptat o nouă finanțare de 41 de milioane EUR pentru sprijinirea societății civile, dezvoltării regionale și agriculturii în Armenia în cadrul politicii europene de vecinătate. Din această sumă totală, 25 de milioane EUR au fost alocate pentru punerea în aplicare a inițiativei ENPARD în Armenia. Această finanțare va fi utilizată în special pentru a îmbunătăți performanțele instituțiilor care funcționează în domeniul agriculturii, pentru a sprijini dezvoltarea unor asociații de agricultori, pentru a dezvolta statisticile în domeniul agriculturii și pentru a îmbunătăți accesul la alimente la prețuri accesibile pentru cetățenii armeni. De asemenea, ea are în vedere îmbunătățirea condițiilor în zonele rurale prin crearea de locuri de muncă, dezvoltarea parteneriatelor public-privat și formarea forței de muncă. |
| --- | --- |

5.4.

Asistența UE pentru Armenia se ridică la 157 de milioane EUR pentru perioada 2011-2013 (față de 98,4 milioane EUR pentru perioada 2007-2010). În decembrie 2013, UE a adoptat o nouă finanțare de 41 de milioane EUR pentru sprijinirea societății civile, dezvoltării regionale și agriculturii în Armenia în cadrul politicii europene de vecinătate. Din această sumă totală, 25 de milioane EUR au fost alocate pentru punerea în aplicare a inițiativei ENPARD în Armenia. Această finanțare va fi utilizată în special pentru a îmbunătăți performanțele instituțiilor care funcționează în domeniul agriculturii, pentru a sprijini dezvoltarea unor asociații de agricultori, pentru a dezvolta statisticile în domeniul agriculturii și pentru a îmbunătăți accesul la alimente la prețuri accesibile pentru cetățenii armeni. De asemenea, ea are în vedere îmbunătățirea condițiilor în zonele rurale prin crearea de locuri de muncă, dezvoltarea parteneriatelor public-privat și formarea forței de muncă.

| 5.5. | În ceea ce privește Moldova, programul „Stimularea economiei în zonele rurale”, care este în curs de desfășurare din 2010, s-a dovedit a fi un instrument util pentru crearea de locuri de muncă în provinciile Moldovei. Agricultura și dezvoltarea rurală au fost identificate ca fiind un sector prioritar al cooperării pentru dezvoltare Moldova-UE în perioada 2014-2017, punând la dispoziție un total de circa 100-120 de milioane EUR pentru asistență în acest sector. În acest context, în vara anului 2014 a fost adoptat un program ENPARD cuprinzător pentru Moldova, în valoare de 64 de milioane EUR, care a început să fie pus în aplicare la începutul anului 2015. Pe baza sprijinului bugetar și a asistenței tehnice, programul va susține o strategie cuprinzătoare pe termen lung privind dezvoltarea sectorului, elaborată de guvern. Acest ajutor financiar contribuie la creșterea competitivității sectorului agricol și va permite aprofundarea discuției privind elaborarea unor noi politici. |
| --- | --- |

5.5.

În ceea ce privește Moldova, programul „Stimularea economiei în zonele rurale”, care este în curs de desfășurare din 2010, s-a dovedit a fi un instrument util pentru crearea de locuri de muncă în provinciile Moldovei. Agricultura și dezvoltarea rurală au fost identificate ca fiind un sector prioritar al cooperării pentru dezvoltare Moldova-UE în perioada 2014-2017, punând la dispoziție un total de circa 100-120 de milioane EUR pentru asistență în acest sector. În acest context, în vara anului 2014 a fost adoptat un program ENPARD cuprinzător pentru Moldova, în valoare de 64 de milioane EUR, care a început să fie pus în aplicare la începutul anului 2015. Pe baza sprijinului bugetar și a asistenței tehnice, programul va susține o strategie cuprinzătoare pe termen lung privind dezvoltarea sectorului, elaborată de guvern. Acest ajutor financiar contribuie la creșterea competitivității sectorului agricol și va permite aprofundarea discuției privind elaborarea unor noi politici.

6.   Rolul CESE

| 6.1. | CESE, conștient de rolul fundamental al societății civile în țările Parteneriatului estic, este pregătit să joace un rol activ și să-și împărtășească expertiza în vederea creării unui sector agricol mai eficient, în special prin:






  — | contribuția la cartografierea organizațiilor societății civile în domeniul agriculturii și al dezvoltării durabile și îmbunătățirea situației prin intermediul unui dialog deschis și amplu cu o gamă largă de părți interesate; |
| --- | --- | --- |

6.1.

CESE, conștient de rolul fundamental al societății civile în țările Parteneriatului estic, este pregătit să joace un rol activ și să-și împărtășească expertiza în vederea creării unui sector agricol mai eficient, în special prin:

—

contribuția la cartografierea organizațiilor societății civile în domeniul agriculturii și al dezvoltării durabile și îmbunătățirea situației prin intermediul unui dialog deschis și amplu cu o gamă largă de părți interesate;

| — | punerea la dispoziție a expertizei, inclusiv a experienței dobândite de la noile state membre care au aderat la UE, în ceea ce privește definirea criteriilor și proceselor specifice pentru înființarea de organizații ale societății civile cu adevărat reprezentative în sectorul agricol și de mediu și includerea acestora în procesul de elaborare a politicilor în țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

—

punerea la dispoziție a expertizei, inclusiv a experienței dobândite de la noile state membre care au aderat la UE, în ceea ce privește definirea criteriilor și proceselor specifice pentru înființarea de organizații ale societății civile cu adevărat reprezentative în sectorul agricol și de mediu și includerea acestora în procesul de elaborare a politicilor în țările Parteneriatului estic;

| — | schimbul de bune practici în domenii precum agricultura, rețelele de dezvoltare rurală, dezvoltarea durabilă, antreprenoriatul și responsabilitatea socială a întreprinderilor; |
| --- | --- |

—

schimbul de bune practici în domenii precum agricultura, rețelele de dezvoltare rurală, dezvoltarea durabilă, antreprenoriatul și responsabilitatea socială a întreprinderilor;

| — | implicarea mai activă în activitatea Platformei 2 a Parteneriatului estic „Integrare economică și convergența cu politicile UE”, în special în cadrul Grupului de experți pentru agricultură și dezvoltare rurală, precum și în cadrul Grupului de experți pentru mediu și schimbări climatice, în ceea ce privește promovarea tehnologiilor ecologice, a inovării ecologice și a biodiversității. |
| --- | --- |

—

implicarea mai activă în activitatea Platformei 2 a Parteneriatului estic „Integrare economică și convergența cu politicile UE”, în special în cadrul Grupului de experți pentru agricultură și dezvoltare rurală, precum și în cadrul Grupului de experți pentru mediu și schimbări climatice, în ceea ce privește promovarea tehnologiilor ecologice, a inovării ecologice și a biodiversității.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  Documentul comun de consultare „Către o nouă politică europeană de vecinătate”, 4 martie 2015.

1

(2)  La 29 mai 2014, președinții din Kazahstan, Belarus și Rusia au semnat Tratatul privind Uniunea Economică Eurasiatică; Tratatul de aderare a Armeniei a fost semnat la 9 octombrie 2014 și a intrat în vigoare la 2 ianuarie 2015.

2

(3)  http://www.bundestag.de/presse/hib/2015_01/-/357564

3

(4)  JO C 12, 15.1.2015, p. 48, JO C 161, 6.6.2013, p. 40, JO C 299, 4.10.2012, p. 34, JO C 248, 25.8.2011, p. 37, JO C 277, 17.11.2009, p. 30.

4

(5)  În 2014, Georgia și-a lansat al doilea program de dezvoltare regională cu scopul de a sprijini în continuare îmbunătățirea dezvoltării socioeconomice a celor nouă regiuni și a condițiilor de trai ale populației. Punerea în aplicare a programului de sprijin pentru dezvoltare regională din Armenia a continuat în 2014. Moldova beneficiază de un nou proiect care vizează îmbunătățirea amenajării teritoriului la nivel regional și rezerve de proiecte pentru regiunile de dezvoltare din Nord, Centru și Sud. În Azerbaidjan a fost lansat un nou program de dezvoltare regională.

5

(6)  Primul proiect urmărește să promoveze protecția mediului în regiunea Parteneriatului estic prin extinderea principiilor SPIM în această regiune.

6

(7)  Obiectivul general al proiectului GREEN este să sprijine eforturile țărilor partenere să treacă la o economie mai ecologică prin decuplarea creșterii economice de degradarea mediului și epuizarea resurselor.

7

(8)  Pachetul „Clima Est” sprijină atenuarea efectelor schimbărilor climatice și adaptarea la acestea în vecinătatea estică, iar scopul său este alinierea treptată la acquis-ul UE în domeniul mediului și al schimbărilor climatice.

8

---

ANEXA I (1)

Asistența UE în țările Parteneriatului estic (2014-2020)

| Țara | Alocare 2014-2017
  (milioane EUR) | Sector prioritar | Repartizare orientativă
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Armenia | 140-170 | Dezvoltarea sectorului privat | 35 |
| Reforma în administrația publică | 25 |
| Reforma sectorului justiției | 20 |
| Azerbaidjan | 77-94 | Dezvoltarea regională și rurală | 40 |
| Reforma sectorului justiției | 20 |
| Dezvoltarea educației și a competențelor profesionale | 20 |
| Belarus | 71- 89 | Incluziunea socială | 30 |
| Mediul | 25 |
| Dezvoltarea economică locală/regională | 25 |
| Georgia | 335-410 | Reforma în administrația publică | 25 |
| Agricultura și dezvoltarea rurală | 30 |
| Reforma sectorului justiției | 25 |
| Moldova | 335-410 | Reforma în administrația publică | 30 |
| Agricultura și dezvoltarea rurală | 30 |
| Reforma poliției și gestionarea frontierelor | 20 |
| | Alocare 2014 | | |
| Ucraina | 355 | Măsură specială: contract de sprijin în vederea consolidării statului | |

Țara

Alocare 2014-2017

(milioane EUR)

Sector prioritar

Repartizare orientativă

(%)

Armenia

140-170

Dezvoltarea sectorului privat

35

Reforma în administrația publică

25

Reforma sectorului justiției

20

Azerbaidjan

77-94

Dezvoltarea regională și rurală

40

Reforma sectorului justiției

20

Dezvoltarea educației și a competențelor profesionale

20

Belarus

71- 89

Incluziunea socială

30

Mediul

25

Dezvoltarea economică locală/regională

25

Georgia

335-410

Reforma în administrația publică

25

Agricultura și dezvoltarea rurală

30

Reforma sectorului justiției

25

Moldova

335-410

Reforma în administrația publică

30

Agricultura și dezvoltarea rurală

30

Reforma poliției și gestionarea frontierelor

20

Alocare 2014

Ucraina

355

Măsură specială: contract de sprijin în vederea consolidării statului

---

(1)  Informații de pe site-ul internet al Serviciului European de Acțiune Externă: http://eeas.europa.eu/enp/documents/financing-the-enp/index_en.htm

---

ANEXA II

https://www.zm.gov.lv/public/ck/files/Joint_statement_16_04_2015.pdf

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/138 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/138

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Pentru o convenție a OIM împotriva violenței de gen la locul de muncă”

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/21)

| Raportor: | doamna Béatrice OUIN |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Béatrice OUIN

La 19 februarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

„Pentru o convenție a OIM împotriva violenței de gen la locul de muncă”

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 16 iulie 2015.

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 209 voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 5 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Prin structura sa tripartită, Organizația Internațională a Muncii (OIM) joacă pe scena internațională un rol esențial în îmbunătățirea situației lucrătorilor și a funcționării întreprinderilor. Uniunea Europeană nu este membră a OIM, însă statele sale membre și organizațiile reprezentative ale lucrătorilor și angajatorilor europeni fac parte din această organizație. Comitetul Economic și Social European (CESE) dorește ca statele membre ale UE și organizațiile europene să întreprindă acțiuni menite să proiecteze la nivel mondial valorile și acquis-ul european, ținând cont de contextul global. |
| --- | --- |

1.1.

Prin structura sa tripartită, Organizația Internațională a Muncii (OIM) joacă pe scena internațională un rol esențial în îmbunătățirea situației lucrătorilor și a funcționării întreprinderilor. Uniunea Europeană nu este membră a OIM, însă statele sale membre și organizațiile reprezentative ale lucrătorilor și angajatorilor europeni fac parte din această organizație. Comitetul Economic și Social European (CESE) dorește ca statele membre ale UE și organizațiile europene să întreprindă acțiuni menite să proiecteze la nivel mondial valorile și acquis-ul european, ținând cont de contextul global.

| 1.2. | Comitetul Economic și Social European consideră:






  — | că violența sexuală și violența de gen la locul de muncă reprezintă un obstacol în calea muncii decente (care respectă demnitatea, asigură securitatea, responsabilitatea și autonomia lucrătorilor); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Comitetul Economic și Social European consideră:

—

că violența sexuală și violența de gen la locul de muncă reprezintă un obstacol în calea muncii decente (care respectă demnitatea, asigură securitatea, responsabilitatea și autonomia lucrătorilor);

| — | că violența bazată pe gen la locul de muncă reprezintă o încălcare gravă a drepturilor omului, un atac la demnitatea și integritatea lui fizică și psihologică; |
| --- | --- |

—

că violența bazată pe gen la locul de muncă reprezintă o încălcare gravă a drepturilor omului, un atac la demnitatea și integritatea lui fizică și psihologică;

| — | că aceste forme de violență aduc prejudicii economiei și progresului social, subminând bazele relației de muncă și determinând scăderea productivității; |
| --- | --- |

—

că aceste forme de violență aduc prejudicii economiei și progresului social, subminând bazele relației de muncă și determinând scăderea productivității;

| — | că ele revelează relațiile de putere inegale între femei și bărbați și contribuie la menținerea inegalităților la locul de muncă; |
| --- | --- |

—

că ele revelează relațiile de putere inegale între femei și bărbați și contribuie la menținerea inegalităților la locul de muncă;

| — | că lupta împotriva violenței de gen necesită implicarea societății civile, în special a partenerilor sociali, dar și a specialiștilor din domeniul sănătății, din poliție și justiție, pentru a acorda asistență victimelor, precum și a mass-mediei și a cadrelor didactice, pentru prevenirea violenței; |
| --- | --- |

—

că lupta împotriva violenței de gen necesită implicarea societății civile, în special a partenerilor sociali, dar și a specialiștilor din domeniul sănătății, din poliție și justiție, pentru a acorda asistență victimelor, precum și a mass-mediei și a cadrelor didactice, pentru prevenirea violenței;

| — | că este în interesul societății ca, indiferent de locul în care se manifestă, aceste forme de violență să fie combătute și eliminate de la locul de muncă. |
| --- | --- |

—

că este în interesul societății ca, indiferent de locul în care se manifestă, aceste forme de violență să fie combătute și eliminate de la locul de muncă.

| 1.3. | În noiembrie 2015, Consiliul de administrație al OIM trebuie să decidă dacă va include pe ordinea de zi a Conferinței Internaționale a Muncii (organul de decizie al OIM) elaborarea unui standard internațional privind violența de gen la locul de muncă. CESE susține această propunere și îndeamnă statele membre și partenerii sociali europeni să facă același lucru. |
| --- | --- |

1.3.

În noiembrie 2015, Consiliul de administrație al OIM trebuie să decidă dacă va include pe ordinea de zi a Conferinței Internaționale a Muncii (organul de decizie al OIM) elaborarea unui standard internațional privind violența de gen la locul de muncă. CESE susține această propunere și îndeamnă statele membre și partenerii sociali europeni să facă același lucru.

| 1.4. | CESE dorește ca statele membre ale Uniunii Europene, care, prin Directiva 2002/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), dispun deja de instrumente de combatere a inegalităților dintre femei și bărbați și a hărțuirii sexuale la locul de muncă, să vorbească cu o singură voce în cadrul OIM. |
| --- | --- |

1.4.

CESE dorește ca statele membre ale Uniunii Europene, care, prin Directiva 2002/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), dispun deja de instrumente de combatere a inegalităților dintre femei și bărbați și a hărțuirii sexuale la locul de muncă, să vorbească cu o singură voce în cadrul OIM.

1

| 1.5. | La rândul lor, partenerii sociali europeni au semnat în 2007 un acord-cadru privind hărțuirea și violența la locul de muncă, în temeiul căruia ar trebui să intervină împreună în cursul dezbaterilor purtate asupra acestui proiect de standard internațional de muncă (2). |
| --- | --- |

1.5.

La rândul lor, partenerii sociali europeni au semnat în 2007 un acord-cadru privind hărțuirea și violența la locul de muncă, în temeiul căruia ar trebui să intervină împreună în cursul dezbaterilor purtate asupra acestui proiect de standard internațional de muncă (2).

2

2.   Introducere: problematica violenței de gen la locul de muncă

Introducere: problematica violenței de gen la locul de muncă

| 2.1. | În era globalizării, definirea de standarde internaționale pentru combaterea și prevenirea violenței bazate pe gen este necesară, în interesul lucrătorilor, al întreprinderilor și al statelor deopotrivă. Violența de gen amenință sănătatea fizică și psihologică, reprezintă un afront la adresa drepturilor și demnității persoanelor, afectează productivitatea victimelor și generează costuri pentru stat și societate. Combaterea și prevenirea violenței este un imperativ pentru toți. Violența de gen este unul dintre principalele obstacole în calea dezvoltării. |
| --- | --- |

2.1.

În era globalizării, definirea de standarde internaționale pentru combaterea și prevenirea violenței bazate pe gen este necesară, în interesul lucrătorilor, al întreprinderilor și al statelor deopotrivă. Violența de gen amenință sănătatea fizică și psihologică, reprezintă un afront la adresa drepturilor și demnității persoanelor, afectează productivitatea victimelor și generează costuri pentru stat și societate. Combaterea și prevenirea violenței este un imperativ pentru toți. Violența de gen este unul dintre principalele obstacole în calea dezvoltării.

| 2.2. | Abordarea acestui subiect în cadrul OIM |
| --- | --- |

2.2.

Abordarea acestui subiect în cadrul OIM

| 2.2.1. | Violența bazată pe gen și violența sexuală reflectă inegalitățile dintre femei și bărbați și, în același timp, le consolidează, având un impact negativ asupra locului de muncă. Combaterea acestora este inclusă într-o serie de convenții ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM):






  — | Convenția nr. 29 privind munca forțată, 1930; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Violența bazată pe gen și violența sexuală reflectă inegalitățile dintre femei și bărbați și, în același timp, le consolidează, având un impact negativ asupra locului de muncă. Combaterea acestora este inclusă într-o serie de convenții ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM):

—

Convenția nr. 29 privind munca forțată, 1930;

| — | Convenția nr. 97 privind lucrătorii migranți (revizuită), 1949; |
| --- | --- |

—

Convenția nr. 97 privind lucrătorii migranți (revizuită), 1949;

| — | Convenția nr. 100 privind egalitatea de remunerare, 1951; |
| --- | --- |

—

Convenția nr. 100 privind egalitatea de remunerare, 1951;

| — | Convenția nr. 111 privind discriminarea (ocuparea forței de muncă și profesie), 1958; |
| --- | --- |

—

Convenția nr. 111 privind discriminarea (ocuparea forței de muncă și profesie), 1958;

| — | Convenția nr. 189 privind lucrătorii casnici 2011. |
| --- | --- |

—

Convenția nr. 189 privind lucrătorii casnici 2011.

Prin măsurile preconizate în Recomandarea nr. 200 privind HIV/SIDA și lumea muncii (2010) se precizează că trebuie întreprinse acțiuni pentru a preveni și a pune capăt violenței și hărțuirii la locul de muncă. Și mai recent, Recomandarea nr. 204 privind tranziția de la economia informală la economia formală (adoptată de Conferința Internațională a Muncii în cea de a 104-a sesiune a sa, la Geneva, la 12 iunie 2015) impune statelor membre să se asigure că în strategiile sau planurile naționale de dezvoltare este inclus un cadru de politici integrate. „Acest cadru de politici integrate ar trebui să acopere [...] promovarea egalității și eliminarea tuturor formelor de discriminare și de violență, inclusiv violența de gen la locul de muncă” (3).

3

În prezent însă niciun standard nu se referă la problema specifică a violenței bazate pe gen la locul de muncă.

| 2.2.2. | Comitetul de experți al OIM a încercat să umple acest gol: „[...] hărțuirea sexuală subminează egalitatea la locul de muncă, punând la îndoială integritatea, demnitatea și bunăstarea lucrătorilor. Hărțuirea sexuală aduce prejudicii întreprinderilor, subminând bazele relației de muncă și determinând scăderea productivității. Comisia și-a exprimat deja opinia că hărțuirea sexuală este o formă de discriminare bazată pe criteriul de sex și că ar trebui să fie abordată în cadrul obligațiilor care decurg din Convenție [nr. 111]. Astfel, în conformitate cu această convenție, care prevede interzicerea discriminării bazate pe criteriul de sex și adoptarea unei politici de promovare a egalității de șanse și de tratament, ar trebui luate măsuri pentru eliminarea hărțuirii sexuale” (4). |
| --- | --- |

2.2.2.

Comitetul de experți al OIM a încercat să umple acest gol: „[...] hărțuirea sexuală subminează egalitatea la locul de muncă, punând la îndoială integritatea, demnitatea și bunăstarea lucrătorilor. Hărțuirea sexuală aduce prejudicii întreprinderilor, subminând bazele relației de muncă și determinând scăderea productivității. Comisia și-a exprimat deja opinia că hărțuirea sexuală este o formă de discriminare bazată pe criteriul de sex și că ar trebui să fie abordată în cadrul obligațiilor care decurg din Convenție [nr. 111]. Astfel, în conformitate cu această convenție, care prevede interzicerea discriminării bazate pe criteriul de sex și adoptarea unei politici de promovare a egalității de șanse și de tratament, ar trebui luate măsuri pentru eliminarea hărțuirii sexuale” (4).

[...] hărțuirea sexuală subminează egalitatea la locul de muncă, punând la îndoială integritatea, demnitatea și bunăstarea lucrătorilor. Hărțuirea sexuală aduce prejudicii întreprinderilor, subminând bazele relației de muncă și determinând scăderea productivității. Comisia și-a exprimat deja opinia că hărțuirea sexuală este o formă de discriminare bazată pe criteriul de sex și că ar trebui să fie abordată în cadrul obligațiilor care decurg din Convenție [nr. 111]. Astfel, în conformitate cu această convenție, care prevede interzicerea discriminării bazate pe criteriul de sex și adoptarea unei politici de promovare a egalității de șanse și de tratament, ar trebui luate măsuri pentru eliminarea hărțuirii sexuale

4

| 2.2.3. | În 2008, Comisia a remarcat faptul că „o altă lacună importantă în ceea ce privește punerea în aplicare se referă la hărțuirea sexuală, care reprezintă o formă de gravă discriminare bazată pe criteriul de sex și o încălcare a drepturilor omului la muncă. Prin urmare, Comisia amintește observația sa cu caracter general din 2002, prin care sublinia importanța adoptării unor măsuri eficace de prevenire și interzicere a celor două forme de hărțuire sexuală la locul de muncă: cea similară șantajului (quid pro quo) și cea care conduce la un mediu de lucru ostil” (5). |
| --- | --- |

2.2.3.

În 2008, Comisia a remarcat faptul că „o altă lacună importantă în ceea ce privește punerea în aplicare se referă la hărțuirea sexuală, care reprezintă o formă de gravă discriminare bazată pe criteriul de sex și o încălcare a drepturilor omului la muncă. Prin urmare, Comisia amintește observația sa cu caracter general din 2002, prin care sublinia importanța adoptării unor măsuri eficace de prevenire și interzicere a celor două forme de hărțuire sexuală la locul de muncă: cea similară șantajului (quid pro quo) și cea care conduce la un mediu de lucru ostil” (5).

o altă lacună importantă în ceea ce privește punerea în aplicare se referă la hărțuirea sexuală, care reprezintă o formă de gravă discriminare bazată pe criteriul de sex și o încălcare a drepturilor omului la muncă

Prin urmare, Comisia amintește observația sa cu caracter general din 2002, prin care sublinia importanța adoptării unor măsuri eficace de prevenire și interzicere a celor două forme de hărțuire sexuală la locul de muncă: cea similară șantajului (

) și cea care conduce la un mediu de lucru ostil

5

| 2.2.4. | În cadrul celor de a 320-a și a 323-a sesiuni ale Consiliului de administrație al OIM (13-27 martie 2014 și 12–27 martie 2015), o serie de guverne (Germania, Canada, Cuba, Franța, India, Italia, Mexic, Țările de Jos, Sri Lanka, Uruguay și SUA) și-au exprimat sprijinul pentru elaborarea unui standard internațional privind „violența împotriva femeilor și bărbaților pe piața muncii”, pentru a înzestra guvernele, sindicatele și angajatorii cu instrumente pentru combaterea violenței de gen și a hărțuirii sexuale și pentru a da un semnal puternic că acest tip de violență reprezintă o încălcare a drepturilor lucrătorilor. Această cerere a fost sprijinită și de Grupul „Lucrători” din cadrul OIM și de Confederația Internațională a Sindicatelor. |
| --- | --- |

2.2.4.

În cadrul celor de a 320-a și a 323-a sesiuni ale Consiliului de administrație al OIM (13-27 martie 2014 și 12–27 martie 2015), o serie de guverne (Germania, Canada, Cuba, Franța, India, Italia, Mexic, Țările de Jos, Sri Lanka, Uruguay și SUA) și-au exprimat sprijinul pentru elaborarea unui standard internațional privind „violența împotriva femeilor și bărbaților pe piața muncii”, pentru a înzestra guvernele, sindicatele și angajatorii cu instrumente pentru combaterea violenței de gen și a hărțuirii sexuale și pentru a da un semnal puternic că acest tip de violență reprezintă o încălcare a drepturilor lucrătorilor. Această cerere a fost sprijinită și de Grupul „Lucrători” din cadrul OIM și de Confederația Internațională a Sindicatelor.

| 2.3. | Și în Europa: |
| --- | --- |

2.3.

Și în Europa:

| 2.3.1. | Partenerii sociali europeni au semnat în 2007 un acord-cadru privind hărțuirea și violența la locul de muncă, în temeiul căruia ar trebui să se tindă spre o reglementare similară la nivel internațional (6). |
| --- | --- |

2.3.1.

Partenerii sociali europeni au semnat în 2007 un acord-cadru privind hărțuirea și violența la locul de muncă, în temeiul căruia ar trebui să se tindă spre o reglementare similară la nivel internațional (6).

6

| 2.3.2. | În avizele sale privind egalitatea între bărbați și femei și într-un aviz privind violența domestică (7), CESE s-a pronunțat în repetate rânduri cu privire la violența bazată pe gen și la violența sexuală la care sunt supuse mult prea multe femei din întreaga lume. În plus, este vorba despre o problemă tot mai mare: criza economică, programele de ajustare structurală și măsurile de austeritate au contribuit la creșterea violenței la locul de muncă. |
| --- | --- |

2.3.2.

În avizele sale privind egalitatea între bărbați și femei și într-un aviz privind violența domestică (7), CESE s-a pronunțat în repetate rânduri cu privire la violența bazată pe gen și la violența sexuală la care sunt supuse mult prea multe femei din întreaga lume. În plus, este vorba despre o problemă tot mai mare: criza economică, programele de ajustare structurală și măsurile de austeritate au contribuit la creșterea violenței la locul de muncă.

7

| 2.3.3. | CESE dorește ca statele membre ale Uniunii Europene, care, prin Directiva 2002/73/CE (8), dispun deja de instrumente de combatere a hărțuirii sexuale la locul de muncă, să vorbească cu o singură voce în cadrul OIM, pentru a susține elaborarea unui standard internațional care să permită combaterea violenței de gen la locul de muncă. |
| --- | --- |

2.3.3.

CESE dorește ca statele membre ale Uniunii Europene, care, prin Directiva 2002/73/CE (8), dispun deja de instrumente de combatere a hărțuirii sexuale la locul de muncă, să vorbească cu o singură voce în cadrul OIM, pentru a susține elaborarea unui standard internațional care să permită combaterea violenței de gen la locul de muncă.

8

| 2.4. | Descrierea situației |
| --- | --- |

2.4.

Descrierea situației

| 2.4.1. | Violența bazată pe gen la locul de muncă reprezintă o încălcare gravă a drepturilor omului, un atac la demnitatea și la integritatea sa, fizică și psihologică. La nivel mondial, 35 % dintre femei sunt victime ale violenței directe la locul de muncă, iar între 40 și 50 % dintre ele sunt supuse unor avansuri sexuale nedorite, unor contacte fizice nedorite sau altor forme de hărțuire sexuală. 45 % dintre femeile din UE declară că au suferit cel puțin o dată de pe urma violenței de gen, iar între 40 și 45 % declară că au fost victime ale hărțuirii sexuale la locul de muncă. Se estimează că, în Europa, în fiecare zi, șapte femei mor din cauza violenței bazate pe gen (9). |
| --- | --- |

2.4.1.

Violența bazată pe gen la locul de muncă reprezintă o încălcare gravă a drepturilor omului, un atac la demnitatea și la integritatea sa, fizică și psihologică. La nivel mondial, 35 % dintre femei sunt victime ale violenței directe la locul de muncă, iar între 40 și 50 % dintre ele sunt supuse unor avansuri sexuale nedorite, unor contacte fizice nedorite sau altor forme de hărțuire sexuală. 45 % dintre femeile din UE declară că au suferit cel puțin o dată de pe urma violenței de gen, iar între 40 și 45 % declară că au fost victime ale hărțuirii sexuale la locul de muncă. Se estimează că, în Europa, în fiecare zi, șapte femei mor din cauza violenței bazate pe gen (9).

9

| 2.4.2. | Acest tip de violență scoate în evidență relații de putere inegale între femei și bărbați și contribuie la menținerea inegalităților. Expresie a unei voințe de dominare, violența de gen este foarte des întâlnită în societățile în care drepturile omului sunt încălcate, dar persistă și astăzi, inclusiv în societățile democratice. Această formă de violență nu poate fi confundată cu seducția, care necesită respect față de celălalt. Violența sexuală și violența bazată pe gen nu sunt o chestiune de ordin privat, combaterea lor este o chestiune de ordine publică și de siguranță a comunității. |
| --- | --- |

2.4.2.

Acest tip de violență scoate în evidență relații de putere inegale între femei și bărbați și contribuie la menținerea inegalităților. Expresie a unei voințe de dominare, violența de gen este foarte des întâlnită în societățile în care drepturile omului sunt încălcate, dar persistă și astăzi, inclusiv în societățile democratice. Această formă de violență nu poate fi confundată cu seducția, care necesită respect față de celălalt. Violența sexuală și violența bazată pe gen nu sunt o chestiune de ordin privat, combaterea lor este o chestiune de ordine publică și de siguranță a comunității.

| 2.4.3. | Glume sexiste, injurii, persiflări umilitoare, gesturi deplasate, imagini pornografice afișate la sediile întreprinderilor și pe internet (care este instrumentul de lucru al multor lucrători) hărțuire morală și sexuală, violuri și alte forme de agresiune sexuală, violență conjugală – care femeie ar putea spune că nu a fost niciodată confruntată cu cel puțin una dintre aceste manifestări sexiste (10)? |
| --- | --- |

2.4.3.

Glume sexiste, injurii, persiflări umilitoare, gesturi deplasate, imagini pornografice afișate la sediile întreprinderilor și pe internet (care este instrumentul de lucru al multor lucrători) hărțuire morală și sexuală, violuri și alte forme de agresiune sexuală, violență conjugală – care femeie ar putea spune că nu a fost niciodată confruntată cu cel puțin una dintre aceste manifestări sexiste (10)?

10

| 2.4.4. | Indiferent de locul în care se manifestă, violența de gen poate avea un impact asupra locului de muncă. Un studiu european arată consecințele violenței domestice asupra muncii și capacității de inserție profesională a victimelor (11), iar anumite studii realizate la nivel internațional confirmă acest lucru (12). Rezultatul a patru sondaje naționale (Australia, Canada, Noua Zeelandă și Regatul Unit) arată că violența domestică afectează participarea, productivitatea și securitatea lucrătorilor. O femeie care este victima violenței conjugale poate fi hărțuită de soțul sau partenerul său la locul de muncă, ceea ce ridică probleme de siguranță pentru ea și pentru colegii săi. Ea poate lipsi mai multe zile de la locul de muncă din cauza unei vătămări, iar, în cazul în care se prezintă în continuare la locul de muncă, eficiența activității sale va fi afectată. În Australia, în serviciile publice, victimele violenței domestice au dreptul la un concediu. În sectorul privat, conform unor contracte colective de muncă ce acoperă aproape 2 milioane de lucrători, acest concediu este de 20 de zile. |
| --- | --- |

2.4.4.

Indiferent de locul în care se manifestă, violența de gen poate avea un impact asupra locului de muncă. Un studiu european arată consecințele violenței domestice asupra muncii și capacității de inserție profesională a victimelor (11), iar anumite studii realizate la nivel internațional confirmă acest lucru (12). Rezultatul a patru sondaje naționale (Australia, Canada, Noua Zeelandă și Regatul Unit) arată că violența domestică afectează participarea, productivitatea și securitatea lucrătorilor. O femeie care este victima violenței conjugale poate fi hărțuită de soțul sau partenerul său la locul de muncă, ceea ce ridică probleme de siguranță pentru ea și pentru colegii săi. Ea poate lipsi mai multe zile de la locul de muncă din cauza unei vătămări, iar, în cazul în care se prezintă în continuare la locul de muncă, eficiența activității sale va fi afectată. În Australia, în serviciile publice, victimele violenței domestice au dreptul la un concediu. În sectorul privat, conform unor contracte colective de muncă ce acoperă aproape 2 milioane de lucrători, acest concediu este de 20 de zile.

11

12

| 2.4.5. | Când actele de violență se produc la locul de muncă și sunt comise de un coleg, un superior ierarhic, un client sau un utilizator, femeile angajate nu se simt în siguranță. Ele pot avea nevoie de concediu pentru a se reface în urma vătămărilor corporale sau psihologice, pentru a solicita asistență medicală sau pentru a lua parte la procese civile sau penale. Violența de gen este așadar dăunătoare și pentru angajatori (reducerea productivității, absenteism, proceduri judiciare, publicitate negativă). |
| --- | --- |

2.4.5.

Când actele de violență se produc la locul de muncă și sunt comise de un coleg, un superior ierarhic, un client sau un utilizator, femeile angajate nu se simt în siguranță. Ele pot avea nevoie de concediu pentru a se reface în urma vătămărilor corporale sau psihologice, pentru a solicita asistență medicală sau pentru a lua parte la procese civile sau penale. Violența de gen este așadar dăunătoare și pentru angajatori (reducerea productivității, absenteism, proceduri judiciare, publicitate negativă).

| 2.4.6. | Acest tip de violență poate surveni pe drumul către locul de muncă. De multe ori, pe stradă, în mijloacele de transport public, femeile sunt hărțuite, agresate, brutalizate, uneori ucise. Acest tip de hărțuire, care îi vizează în special pe tineri, are repercusiuni de durată: afectate de nesiguranță, victimele sunt cuprinse de un sentiment de vulnerabilitate, care poate conduce la ideea inferiorității. Unele dintre ele sfârșesc prin a considera că este normal să îndure astfel de suferințe. |
| --- | --- |

2.4.6.

Acest tip de violență poate surveni pe drumul către locul de muncă. De multe ori, pe stradă, în mijloacele de transport public, femeile sunt hărțuite, agresate, brutalizate, uneori ucise. Acest tip de hărțuire, care îi vizează în special pe tineri, are repercusiuni de durată: afectate de nesiguranță, victimele sunt cuprinse de un sentiment de vulnerabilitate, care poate conduce la ideea inferiorității. Unele dintre ele sfârșesc prin a considera că este normal să îndure astfel de suferințe.

| 2.4.7. | Odată cu creșterea numărului de lucrătoare, în condițiile în care există mai multe femei decât bărbați în munca informală, în munca în condiții de precaritate și în munca la domiciliu, crește și numărul femeilor care sunt victime ale violenței. Femeile singure cu copii sunt deosebit de vulnerabile. Aceste circumstanțe pot fi utilizate în scopuri de șantaj în contextul ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

2.4.7.

Odată cu creșterea numărului de lucrătoare, în condițiile în care există mai multe femei decât bărbați în munca informală, în munca în condiții de precaritate și în munca la domiciliu, crește și numărul femeilor care sunt victime ale violenței. Femeile singure cu copii sunt deosebit de vulnerabile. Aceste circumstanțe pot fi utilizate în scopuri de șantaj în contextul ocupării forței de muncă.

| 2.4.8. | Grupurile cu risc ridicat sunt tinerii și copiii – fete și băieți – care lucrează, persoanele care sunt victime ale muncii forțate, migranții economici, lucrătoarele casnice, angajații din serviciile de sănătate, precum și persoanele din industria sexului. Munca solitară și cea care presupune primirea unor vizitatori sunt factori de risc suplimentari. |
| --- | --- |

2.4.8.

Grupurile cu risc ridicat sunt tinerii și copiii – fete și băieți – care lucrează, persoanele care sunt victime ale muncii forțate, migranții economici, lucrătoarele casnice, angajații din serviciile de sănătate, precum și persoanele din industria sexului. Munca solitară și cea care presupune primirea unor vizitatori sunt factori de risc suplimentari.

| 2.4.9. | Factorii de risc legați de mediul de lucru depind de locul femeilor în organizarea muncii și de cultura profesională, mai mult sau mai puțin respectuoasă față de femei. O rată mai mare de ocupare a posturilor de decizie de către femei ar fi un bun mijloc de prevenire a violenței împotriva acestora. |
| --- | --- |

2.4.9.

Factorii de risc legați de mediul de lucru depind de locul femeilor în organizarea muncii și de cultura profesională, mai mult sau mai puțin respectuoasă față de femei. O rată mai mare de ocupare a posturilor de decizie de către femei ar fi un bun mijloc de prevenire a violenței împotriva acestora.

| 2.4.10. | Violența bazată pe gen are repercusiuni negative asupra productivității forței de muncă. Diferențele dintre femei și bărbați în ceea ce privește expunerea la riscul de confruntare cu forme specifice de violență la locul de muncă sunt amplificate de segregarea de gen. Unele femei sunt mai expuse decât altele: cele care formează o minoritate într-un mediu predominant masculin sau care intră în contact cu persoane aflate în dificultate (asistenți sociali, personalul din centrele de detenție, angajați ai birourilor de servicii publice, din spitale de urgență etc.). |
| --- | --- |

2.4.10.

Violența bazată pe gen are repercusiuni negative asupra productivității forței de muncă. Diferențele dintre femei și bărbați în ceea ce privește expunerea la riscul de confruntare cu forme specifice de violență la locul de muncă sunt amplificate de segregarea de gen. Unele femei sunt mai expuse decât altele: cele care formează o minoritate într-un mediu predominant masculin sau care intră în contact cu persoane aflate în dificultate (asistenți sociali, personalul din centrele de detenție, angajați ai birourilor de servicii publice, din spitale de urgență etc.).

| 2.4.11. | Gradul de expunere la riscul de violență este, de asemenea, mai ridicat în mediile în care relațiile sociale sunt inexistente și în care, în absența negocierilor colective, problema nu poate fi rezolvată. Sindicatele pot ajuta victimele arătându-le cui să se adreseze dacă drepturile le-au fost încălcate. Există și alte soluții: de exemplu, legislația belgiană prevede desemnarea unei persoane care se bucură de încrederea superiorilor ierarhici și a lucrătorilor, pentru a oferi consiliere și asistență. |
| --- | --- |

2.4.11.

Gradul de expunere la riscul de violență este, de asemenea, mai ridicat în mediile în care relațiile sociale sunt inexistente și în care, în absența negocierilor colective, problema nu poate fi rezolvată. Sindicatele pot ajuta victimele arătându-le cui să se adreseze dacă drepturile le-au fost încălcate. Există și alte soluții: de exemplu, legislația belgiană prevede desemnarea unei persoane care se bucură de încrederea superiorilor ierarhici și a lucrătorilor, pentru a oferi consiliere și asistență.

| 2.5. | Definirea și prevenirea violenței de gen |
| --- | --- |

2.5.

Definirea și prevenirea violenței de gen

| 2.5.1. | Pentru combaterea acestui tip de violență este nevoie să se țină cont de condițiile ei specifice, spre a le preveni. Înțelegerea mecanismelor și denunțarea efectelor sale sunt necesare pentru reducerea celor din urmă și pentru a se înregistra progrese pe calea egalității între femei și bărbați. Formarea cadrelor de conducere în ceea ce privește inegalitățile de gen reprezintă un bun mijloc de prevenire. |
| --- | --- |

2.5.1.

Pentru combaterea acestui tip de violență este nevoie să se țină cont de condițiile ei specifice, spre a le preveni. Înțelegerea mecanismelor și denunțarea efectelor sale sunt necesare pentru reducerea celor din urmă și pentru a se înregistra progrese pe calea egalității între femei și bărbați. Formarea cadrelor de conducere în ceea ce privește inegalitățile de gen reprezintă un bun mijloc de prevenire.

| 2.5.2. | Este necesar să se stabilească un cadru juridic obligatoriu, cu o definiție clară a domeniului de aplicare, o definiție a infracțiunii, cu precizarea că victimele se află într-un raport de subordonare. |
| --- | --- |

2.5.2.

Este necesar să se stabilească un cadru juridic obligatoriu, cu o definiție clară a domeniului de aplicare, o definiție a infracțiunii, cu precizarea că victimele se află într-un raport de subordonare.

| 2.5.3. | Violența de gen în muncă, indiferent dacă se manifestă la locul de muncă sau pe drumul către/dinspre acesta, poate îmbrăca mai multe forme, printre care și:






  — | violența fizică; |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

Violența de gen în muncă, indiferent dacă se manifestă la locul de muncă sau pe drumul către/dinspre acesta, poate îmbrăca mai multe forme, printre care și:

—

violența fizică;

| — | violența sexuală, în special violul și agresiunile sexuale; |
| --- | --- |

—

violența sexuală, în special violul și agresiunile sexuale;

| — | insultele, comportamentul ofensator, lipsa de respect, atitudinile disprețuitoare; |
| --- | --- |

—

insultele, comportamentul ofensator, lipsa de respect, atitudinile disprețuitoare;

| — | actele de intimidare; |
| --- | --- |

—

actele de intimidare;

| — | abuzurile psihologice; |
| --- | --- |

—

abuzurile psihologice;

| — | hărțuirea sexuală; |
| --- | --- |

—

hărțuirea sexuală;

| — | amenințările cu violența; |
| --- | --- |

—

amenințările cu violența;

| — | insistențele agresive. |
| --- | --- |

—

insistențele agresive.

| 2.5.4. | Ele se caracterizează prin faptul că, fără consimțământul persoanei căreia îi sunt adresate, se rostesc cuvinte și se adoptă comportamente nedorite, referitoare la sex sau la orientare sexuală, al căror scop sau efect este de a crea un mediu de intimidare, umilitor, degradant sau jignitor. Agresiuni mărunte, cotidiene, care, fiecare în parte, par banale, fac ca victimele să nu se simtă în siguranță. Aceste violențe, agresiuni și umiliri creează un mediu de lucru nesănătos. |
| --- | --- |

2.5.4.

Ele se caracterizează prin faptul că, fără consimțământul persoanei căreia îi sunt adresate, se rostesc cuvinte și se adoptă comportamente nedorite, referitoare la sex sau la orientare sexuală, al căror scop sau efect este de a crea un mediu de intimidare, umilitor, degradant sau jignitor. Agresiuni mărunte, cotidiene, care, fiecare în parte, par banale, fac ca victimele să nu se simtă în siguranță. Aceste violențe, agresiuni și umiliri creează un mediu de lucru nesănătos.

| 2.5.5. | Acordul-cadru al partenerilor sociali europeni, stipulează că „Diverse forme de hărțuire și violență pot apărea la locul de muncă. Hărțuirea și violența pot:






  — | să îmbrace forme fizice, psihologice și/sau sexuale; |
| --- | --- | --- |

2.5.5.

Acordul-cadru al partenerilor sociali europeni, stipulează că „Diverse forme de hărțuire și violență pot apărea la locul de muncă. Hărțuirea și violența pot:

—

să îmbrace forme fizice, psihologice și/sau sexuale;

să îmbrace forme fizice, psihologice și/sau sexuale;

| — | să fie incidente izolate sau comportamente mai sistematice; |
| --- | --- |

—

să fie incidente izolate sau comportamente mai sistematice;

să fie incidente izolate sau comportamente mai sistematice;

| — | să se manifeste între colegi, între superiori și subordonați sau să vină din partea unor terți, precum clienți, pacienți, elevi etc.; |
| --- | --- |

—

să se manifeste între colegi, între superiori și subordonați sau să vină din partea unor terți, precum clienți, pacienți, elevi etc.;

să se manifeste între colegi, între superiori și subordonați sau să vină din partea unor terți, precum clienți, pacienți, elevi etc.;

| — | să se prezinte sub diverse forme, de la manifestări minore, de lipsă de respect, până la acte mai grave, precum faptele penale, care necesită intervenția autorităților publice”. |
| --- | --- |

—

să se prezinte sub diverse forme, de la manifestări minore, de lipsă de respect, până la acte mai grave, precum faptele penale, care necesită intervenția autorităților publice”.

să se prezinte sub diverse forme, de la manifestări minore, de lipsă de respect, până la acte mai grave, precum faptele penale, care necesită intervenția autorităților publice”.

Anumite dispoziții din acest acord insistă asupra confidențialității:

| — | „este în interesul tuturor părților să se acționeze dând dovadă de discreția necesară pentru a proteja demnitatea și intimitatea fiecăruia; |
| --- | --- |

—

„este în interesul tuturor părților să se acționeze dând dovadă de discreția necesară pentru a proteja demnitatea și intimitatea fiecăruia;

„este în interesul tuturor părților să se acționeze dând dovadă de discreția necesară pentru a proteja demnitatea și intimitatea fiecăruia;

| — | nicio informație nu trebuie divulgată părților care nu sunt implicate în cazul respectiv”. |
| --- | --- |

—

nicio informație nu trebuie divulgată părților care nu sunt implicate în cazul respectiv”.

nicio informație nu trebuie divulgată părților care nu sunt implicate în cazul respectiv”.

În sfârșit, acordul prevede o procedură de soluționare a plângerilor și măsuri de prevenire care ar putea servi drept sursă de inspirație pentru dezbaterea din cadrul OIM.

| 2.5.6. | Internetul este utilizat în muncă de un număr mare de angajați. Violențele de gen se pot răspândi în mediul virtual prin intermediul unor imagini degradante, inclusiv prin mesaje postate pe platformele sociale. În relațiile online se poate institui un climat de intimidare, de ostilitate și/sau de umilire, la fel ca și în relațiile din realitate. Noul standard nu poate ignora faptul că internetul este implicat în relațiile de muncă și că violența de gen trebuie combătută și în mediul virtual. |
| --- | --- |

2.5.6.

Internetul este utilizat în muncă de un număr mare de angajați. Violențele de gen se pot răspândi în mediul virtual prin intermediul unor imagini degradante, inclusiv prin mesaje postate pe platformele sociale. În relațiile online se poate institui un climat de intimidare, de ostilitate și/sau de umilire, la fel ca și în relațiile din realitate. Noul standard nu poate ignora faptul că internetul este implicat în relațiile de muncă și că violența de gen trebuie combătută și în mediul virtual.

3.   De ce este nevoie de un standard al OIM privind violența de gen?

De ce este nevoie de un standard al OIM privind violența de gen?

| 3.1. | Locul de muncă constituie un context unic pentru combaterea violenței. Un standard internațional de muncă ar putea să ofere orientări cu privire la politicile corespunzătoare în domeniul resurselor umane cu privire la violența de gen în întreprinderi și să dirijeze dialogul social și contractele colective de muncă. |
| --- | --- |

3.1.

Locul de muncă constituie un context unic pentru combaterea violenței. Un standard internațional de muncă ar putea să ofere orientări cu privire la politicile corespunzătoare în domeniul resurselor umane cu privire la violența de gen în întreprinderi și să dirijeze dialogul social și contractele colective de muncă.

| 3.2. | Nici cadrul internațional actual și nici legislațiile naționale nu garantează o protecție adecvată împotriva violenței bazate pe gen la locul de muncă. În majoritatea țărilor, instrumentele de combatere a violenței de gen se axează în principal pe incriminarea autorilor, de obicei prin includerea abuzurilor sexuale în Codul penal. Deși sunt de o importanță crucială, aceste răspunsuri nu sunt întotdeauna adaptate la relațiile de muncă. Conform Comitetului de experți al OIM, „Ca regulă generală, abordarea cazurilor de hărțuire sexuală în cadrul procedurii penale se dovedește a fi inadecvată [întrucât], deși astfel pot fi cunoscute cazurile cele mai grave, [această procedură] nu permite abordarea corespunzătoare a întregii game de comportamente care trebuie să fie considerate drept cazuri de hărțuire sexuală în context profesional, unde sarcina probei este mai strictă iar accesul la căi de atac este mai limitat
   (13)”. A preveni hărțuirea sexuală înseamnă a-i convinge pe angajatori și pe salariați de faptul că comportamentele sexiste nu au ce căuta la locul de muncă. Acordul-cadru european prevede că „Întreprinderile trebuie să redacteze o declarație precisă prin care să arate că hărțuirea și violența nu sunt tolerate în cadrul lor”. |
| --- | --- |

3.2.

Nici cadrul internațional actual și nici legislațiile naționale nu garantează o protecție adecvată împotriva violenței bazate pe gen la locul de muncă. În majoritatea țărilor, instrumentele de combatere a violenței de gen se axează în principal pe incriminarea autorilor, de obicei prin includerea abuzurilor sexuale în Codul penal. Deși sunt de o importanță crucială, aceste răspunsuri nu sunt întotdeauna adaptate la relațiile de muncă. Conform Comitetului de experți al OIM, „Ca regulă generală, abordarea cazurilor de hărțuire sexuală în cadrul procedurii penale se dovedește a fi inadecvată [întrucât], deși astfel pot fi cunoscute cazurile cele mai grave, [această procedură] nu permite abordarea corespunzătoare a întregii game de comportamente care trebuie să fie considerate drept cazuri de hărțuire sexuală în context profesional, unde sarcina probei este mai strictă iar accesul la căi de atac este mai limitat
   (13)”. A preveni hărțuirea sexuală înseamnă a-i convinge pe angajatori și pe salariați de faptul că comportamentele sexiste nu au ce căuta la locul de muncă. Acordul-cadru european prevede că „Întreprinderile trebuie să redacteze o declarație precisă prin care să arate că hărțuirea și violența nu sunt tolerate în cadrul lor”.

Ca regulă generală, abordarea cazurilor de hărțuire sexuală în cadrul procedurii penale se dovedește a fi inadecvată [întrucât], deși astfel pot fi cunoscute cazurile cele mai grave, [această procedură] nu permite abordarea corespunzătoare a întregii game de comportamente care trebuie să fie considerate drept cazuri de hărțuire sexuală în context profesional, unde sarcina probei este mai strictă iar accesul la căi de atac este mai limitat

13

Întreprinderile trebuie să redacteze o declarație precisă prin care să arate că hărțuirea și violența nu sunt tolerate în cadrul lor

4.   De ce ar trebui ca societatea civilă să sprijine un standard OIM cu privire la violența de gen?

De ce ar trebui ca societatea civilă să sprijine un standard OIM cu privire la violența de gen?

| 4.1. | Violența de gen este o chestiune de securitate și sănătate în muncă, întrucât provoacă depresii nervoase, traume psihologice, accidente de muncă. Organizarea muncii trebuie să fie luată în considerare din perspectiva relațiilor sociale de gen, iar anchetele din domeniu trebuie să pună în lumină aceste riscuri. |
| --- | --- |

4.1.

Violența de gen este o chestiune de securitate și sănătate în muncă, întrucât provoacă depresii nervoase, traume psihologice, accidente de muncă. Organizarea muncii trebuie să fie luată în considerare din perspectiva relațiilor sociale de gen, iar anchetele din domeniu trebuie să pună în lumină aceste riscuri.

| 4.2. | Partenerii sociali sunt bine plasați pentru a asculta victimele și pentru a întocmi dosare de plângeri ale acestora. Serviciile sociale sau de resurse umane din întreprinderi, organizațiile sindicale, medicii de întreprindere și consilierii de specialitate sunt actorii principali în ceea ce privește protecția victimelor. Numirea unei persoane de încredere specializate, care să asculte victimele și să întocmească dosarele este o soluție preconizată de acordul-cadru al partenerilor sociali europeni. Asociațiile de femei, de protecție a drepturilor, de asistență pentru migranți și altele asemenea sunt esențiale pentru a ajuta victimele și pentru a veni în completarea acțiunilor întreprinse de partenerii sociali. Partenerii sociali trebuie să constituie ei înșiși un exemplu și să elimine comportamentele sexiste și umilitoare din rândurile lor. |
| --- | --- |

4.2.

Partenerii sociali sunt bine plasați pentru a asculta victimele și pentru a întocmi dosare de plângeri ale acestora. Serviciile sociale sau de resurse umane din întreprinderi, organizațiile sindicale, medicii de întreprindere și consilierii de specialitate sunt actorii principali în ceea ce privește protecția victimelor. Numirea unei persoane de încredere specializate, care să asculte victimele și să întocmească dosarele este o soluție preconizată de acordul-cadru al partenerilor sociali europeni. Asociațiile de femei, de protecție a drepturilor, de asistență pentru migranți și altele asemenea sunt esențiale pentru a ajuta victimele și pentru a veni în completarea acțiunilor întreprinse de partenerii sociali. Partenerii sociali trebuie să constituie ei înșiși un exemplu și să elimine comportamentele sexiste și umilitoare din rândurile lor.

| 4.3. | Un standard al OIM cu privire la violența de gen ar fi în beneficiul societății și al dialogului social, al mediului de lucru și al relațiilor de muncă prin:






  — | asigurarea concertării partenerilor sociali cu scopul de a stabili reguli și de a crea un cadru pentru soluționarea cazurilor; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Un standard al OIM cu privire la violența de gen ar fi în beneficiul societății și al dialogului social, al mediului de lucru și al relațiilor de muncă prin:

—

asigurarea concertării partenerilor sociali cu scopul de a stabili reguli și de a crea un cadru pentru soluționarea cazurilor;

| — | posibilitatea elaborării unei definiții comune a violenței de gen la locul de muncă; |
| --- | --- |

—

posibilitatea elaborării unei definiții comune a violenței de gen la locul de muncă;

| — | precizarea responsabilităților ce revin angajatorilor și sindicatelor în ceea ce privește prevenirea, combaterea și remedierea consecințelor violenței bazate pe gen la locul de muncă; |
| --- | --- |

—

precizarea responsabilităților ce revin angajatorilor și sindicatelor în ceea ce privește prevenirea, combaterea și remedierea consecințelor violenței bazate pe gen la locul de muncă;

| — | sprijinirea angajatorilor la elaborarea politicilor în domeniul resurselor umane, în vederea înțelegerii proceselor, în special în materie de formare, pentru a preveni violența bazată pe gen și pentru a face față consecințelor acesteia asupra forței de muncă, inclusiv consecințelor violenței domestice la locul de muncă; |
| --- | --- |

—

sprijinirea angajatorilor la elaborarea politicilor în domeniul resurselor umane, în vederea înțelegerii proceselor, în special în materie de formare, pentru a preveni violența bazată pe gen și pentru a face față consecințelor acesteia asupra forței de muncă, inclusiv consecințelor violenței domestice la locul de muncă;

| — | sprijinirea angajatorilor la stabilirea unor proceduri de raportare a plângerilor și anchetelor; |
| --- | --- |

—

sprijinirea angajatorilor la stabilirea unor proceduri de raportare a plângerilor și anchetelor;

| — | furnizarea unor orientări pentru angajatori în ceea ce privește audierea victimelor, examinarea și tratarea plângerilor privind actele de violență de gen la locul de muncă; |
| --- | --- |

—

furnizarea unor orientări pentru angajatori în ceea ce privește audierea victimelor, examinarea și tratarea plângerilor privind actele de violență de gen la locul de muncă;

| — | definirea mai clară a domeniului de responsabilitate a angajatorilor (directă și pentru terți), în cazul violenței bazate pe gen la locul de muncă; |
| --- | --- |

—

definirea mai clară a domeniului de responsabilitate a angajatorilor (directă și pentru terți), în cazul violenței bazate pe gen la locul de muncă;

| — | crearea la locul de muncă a unei culturi în care violența pe criterii de gen nu este tolerată; |
| --- | --- |

—

crearea la locul de muncă a unei culturi în care violența pe criterii de gen nu este tolerată;

| — | îmbunătățirea siguranței la locul de muncă și reducerea pierderilor economice ale angajatorilor aferente violenței de gen (absenteism, reducerea productivității, proceduri judiciare, publicitate negativă etc.). |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea siguranței la locul de muncă și reducerea pierderilor economice ale angajatorilor aferente violenței de gen (absenteism, reducerea productivității, proceduri judiciare, publicitate negativă etc.).

5.   De ce ar trebui ca guvernele să sprijine un standard OIM cu privire la violența de gen?

De ce ar trebui ca guvernele să sprijine un standard OIM cu privire la violența de gen?

| 5.1. | Standardul preconizat ar contribui la:






  — | atingerea obiectivelor muncii decente; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Standardul preconizat ar contribui la:

—

atingerea obiectivelor muncii decente;

| — | reducerea vulnerabilității persoanelor față de acte de violență de gen și consolidarea independenței lor economice și a productivității lor la locul de muncă; |
| --- | --- |

—

reducerea vulnerabilității persoanelor față de acte de violență de gen și consolidarea independenței lor economice și a productivității lor la locul de muncă;

| — | realizarea de economii: violența domestică și la locul de muncă antrenează costuri de milioane pentru asistența medicală și soluționarea cauzelor în instanță, precum și pierderi salariale și costuri aferente prestațiilor în caz de boală; |
| --- | --- |

—

realizarea de economii: violența domestică și la locul de muncă antrenează costuri de milioane pentru asistența medicală și soluționarea cauzelor în instanță, precum și pierderi salariale și costuri aferente prestațiilor în caz de boală;

| — | îmbunătățirea stării de sănătate și a siguranței la locul de muncă, precum și a relațiilor de muncă; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea stării de sănătate și a siguranței la locul de muncă, precum și a relațiilor de muncă;

| — | o mai mare coerență a cadrelor juridice privind eradicarea violenței bazate pe gen și promovarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

—

o mai mare coerență a cadrelor juridice privind eradicarea violenței bazate pe gen și promovarea drepturilor omului;

| — | reducerea costurilor generate de violența de gen. |
| --- | --- |

—

reducerea costurilor generate de violența de gen.

6.   Propuneri de conținut pentru un standard al OIM

Propuneri de conținut pentru un standard al OIM

| — | o definiție amplă a violenței bazate pe gen la locul de muncă, care să includă diferitele forme de violență la locul de muncă; |
| --- | --- |

—

o definiție amplă a violenței bazate pe gen la locul de muncă, care să includă diferitele forme de violență la locul de muncă;

| — | adoptarea unei definiții a „locului de muncă”, astfel încât să includă și drumul către/dinspre acesta; |
| --- | --- |

—

adoptarea unei definiții a „locului de muncă”, astfel încât să includă și drumul către/dinspre acesta;

| — | dispoziții vizând prevenirea violenței bazate pe gen la locul de muncă și măsurile de protecție și de sprijinire a victimelor violenței de gen; |
| --- | --- |

—

dispoziții vizând prevenirea violenței bazate pe gen la locul de muncă și măsurile de protecție și de sprijinire a victimelor violenței de gen;

| — | o descriere a grupurilor cele mai afectate de violența bazată pe gen: persoanele homosexuale și transgen, migranții, lucrătorii – femei și bărbați – afectați de HIV/SIDA, persoanele cu handicap, persoanele care au căzut în capcana muncii forțate și a muncii copiilor; |
| --- | --- |

—

o descriere a grupurilor cele mai afectate de violența bazată pe gen: persoanele homosexuale și transgen, migranții, lucrătorii – femei și bărbați – afectați de HIV/SIDA, persoanele cu handicap, persoanele care au căzut în capcana muncii forțate și a muncii copiilor;

| — | garantarea diverselor drepturi în materie de contract de muncă și de securitate socială pentru reclamanți, inclusiv a dreptului la reducerea sau reorganizarea timpului de lucru; |
| --- | --- |

—

garantarea diverselor drepturi în materie de contract de muncă și de securitate socială pentru reclamanți, inclusiv a dreptului la reducerea sau reorganizarea timpului de lucru;

| — | orientări pentru elaborarea unor regulamente interne sau coduri de conduită pentru întreprinderi și organizații, prin care să se precizeze că un comportament inadecvat și umilitor la adresa femeilor și a altor grupuri deosebit de frecvent afectate va face obiectul unor sancțiuni profesionale; |
| --- | --- |

—

orientări pentru elaborarea unor regulamente interne sau coduri de conduită pentru întreprinderi și organizații, prin care să se precizeze că un comportament inadecvat și umilitor la adresa femeilor și a altor grupuri deosebit de frecvent afectate va face obiectul unor sancțiuni profesionale;

| — | orientări pentru elaborarea unor anchete bine direcționate, care să permită culegerea de date statistice armonizate; |
| --- | --- |

—

orientări pentru elaborarea unor anchete bine direcționate, care să permită culegerea de date statistice armonizate;

| — | ghiduri pentru organizarea unor sesiuni de formare menite să sporească gradul de înțelegere a mecanismelor de dominare și de segregare de gen în muncă și pentru dezvoltarea unei culturi a non-violenței; |
| --- | --- |

—

ghiduri pentru organizarea unor sesiuni de formare menite să sporească gradul de înțelegere a mecanismelor de dominare și de segregare de gen în muncă și pentru dezvoltarea unei culturi a non-violenței;

| — | încurajarea celor care practică medicina muncii de a se implica în studiul tuturor cazurilor de violență de gen, întrucât aceasta reprezintă un risc la adresa sănătății fizice și psihologice a lucrătorilor; |
| --- | --- |

—

încurajarea celor care practică medicina muncii de a se implica în studiul tuturor cazurilor de violență de gen, întrucât aceasta reprezintă un risc la adresa sănătății fizice și psihologice a lucrătorilor;

| — | asigurarea punerii în aplicare a dispozițiilor Directivei 2000/78/CE privind crearea unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (14); |
| --- | --- |

—

asigurarea punerii în aplicare a dispozițiilor Directivei 2000/78/CE privind crearea unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (14);

14

| — | o atenție specială acordată rolului mass-media în materie de sensibilizare, informare și formare, triadă absolut necesară pentru a se pune capăt violenței; |
| --- | --- |

—

o atenție specială acordată rolului mass-media în materie de sensibilizare, informare și formare, triadă absolut necesară pentru a se pune capăt violenței;

| — | luarea în considerare a noilor riscuri legate de utilizarea internetului și a noilor tehnologii. |
| --- | --- |

—

luarea în considerare a noilor riscuri legate de utilizarea internetului și a noilor tehnologii.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  Directiva 2002/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 septembrie 2002 privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la încadrarea în muncă, la formarea și la promovarea profesională, precum și condițiile de muncă (JO L 269, 5.10.2002, p. 15).

1

(2)  http://www.etuc.org/framework-agreement-harassment-and-violence-work

2

(3)  http://www.ilo.org/ilc/ILCSessions/104/texts-adopted/WCMS_377776/lang--fr/index.htm

3

(4)  Raportul Comitetului de experți pentru punerea în aplicare a convențiilor și recomandărilor, Raportul nr. III (1A), Conferința internațională a muncii, a 91-a sesiune, 2003, p. 497-498).

4

(5)  Raportul Comitetului de experți pentru punerea în aplicare a convențiilor și recomandărilor, Raportul nr. III (1A), Conferința internațională a muncii, a 98-a sesiune, 2009, p. 35.

5

(6)  http://www.etuc.org/framework-agreement-harassment-and-violence-work

6

(7)  Avizul privind „Eradicarea violenței domestice împotriva femeilor” (JO C 351, 15.11.2012, p. 21).

7

(8)  A se vedea nota de subsol 1.

8

(9)  Barometrul 2011 (Planul național de acțiune pentru combaterea violenței împotriva femeilor în UE), Lobby-ul European al Femeilor, august 2011, http://www.womenlobby.org/spip.php?article2481&lang=en

9

(10)  Un raport elaborat recent (aprilie 2015) de Înaltul Consiliu pentru egalitate între femei și bărbați din Franța susține că TOATE femeile au fost supuse unor avansuri sexuale nedorite pe stradă și în mijloacele de transport public. Majoritatea victimelor sunt minore. http://www.haut-conseil-egalite.gouv.fr/IMG/pdf/hcefh_avis_harcelement_transports-20150410.pdf

10

(11)  Când violența domestică apare la locul de muncă sau în procesul de inserție profesională, COFACE 2011 http://www.coface-eu.org/en/upload/08_EUProjects/Domestic%20violence-etude-coface-daphne-fr.pdf

11

(12)  www.arts.unsw.edu.au/media/FASSFile/National_Domestic_Violence_and_the_Workplace_Survey_2011_Full_Report.pdf https://www.arts.unsw.edu.au/research/gendered-violence-research-network/gendered-violence-work/

12

(13)  Raportul Comitetului de experți pentru punerea în aplicare a convențiilor și recomandărilor, Raportul nr. III (1A), Conferința internațională a muncii, a 98-a sesiune, 2009, p. 32.

13

(14)  Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unu cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (JO L 303, 2.12.2000, p. 16).

14

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/145 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/145

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind actele delegate

(aviz suplimentar)

(2016/C 013/22)

Raportor:

domnul Jorge PEGADO LIZ

La 19 februarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz suplimentar cu privire la:

„Actele delegate”.

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 14 iulie 2015.

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 140 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 4 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Ajuns la jumătatea lucrărilor de elaborare a unui aviz suplimentar din proprie inițiativă privind procedura de delegare, CESE a aflat că Comisia a publicat o propunere de nou acord interinstituțional cu caracter obligatoriu, în temeiul articolului 295 din TFUE. Această propunere face parte dintr-un pachet general pe tema „O mai bună legiferare”, care abordează actele delegate în două anexe specifice. |
| --- | --- |

1.1.

Ajuns la jumătatea lucrărilor de elaborare a unui aviz suplimentar din proprie inițiativă privind procedura de delegare, CESE a aflat că Comisia a publicat o propunere de nou acord interinstituțional cu caracter obligatoriu, în temeiul articolului 295 din TFUE. Această propunere face parte dintr-un pachet general pe tema „O mai bună legiferare”, care abordează actele delegate în două anexe specifice.

| 1.2. | CESE salută propunerea Comisiei, care reprezintă, așa cum o solicitase chiar Comitetul, un pas în direcția cea bună. |
| --- | --- |

1.2.

CESE salută propunerea Comisiei, care reprezintă, așa cum o solicitase chiar Comitetul, un pas în direcția cea bună.

| 1.3. | Comitetul consideră că cele mai multe dintre orientări reprezintă un progres. |
| --- | --- |

1.3.

Comitetul consideră că cele mai multe dintre orientări reprezintă un progres.

| 1.4. | CESE salută în special eforturile Comisiei de a ajunge la un echilibru corect între, pe de o parte, valorile fundamentale pe care le reprezintă respectarea statului de drept, transparența, participarea democratică, proximitatea față de cetățeni și dreptul la informații complete cu privire la procesul legislativ și, pe de altă parte, simplificarea legislativă, o reglementare mai flexibilă și mai bine adaptată la interesele în cauză și a cărei reexaminare și actualizare este simplificată. |
| --- | --- |

1.4.

CESE salută în special eforturile Comisiei de a ajunge la un echilibru corect între, pe de o parte, valorile fundamentale pe care le reprezintă respectarea statului de drept, transparența, participarea democratică, proximitatea față de cetățeni și dreptul la informații complete cu privire la procesul legislativ și, pe de altă parte, simplificarea legislativă, o reglementare mai flexibilă și mai bine adaptată la interesele în cauză și a cărei reexaminare și actualizare este simplificată.

| 1.5. | CESE salută în primul rând faptul că „Comisia se angajează ca, înainte de adoptarea actelor delegate, să reunească toate cunoștințele necesare, inclusiv prin consultarea unor experți din partea statelor membre și prin consultări publice” și că propune aceeași metodă de consultare pentru adoptarea actelor de punere în aplicare. CESE se teme însă că toate aceste consultări vor prelungi în mod excesiv și inutil elaborarea actelor respective. |
| --- | --- |

1.5.

CESE salută în primul rând faptul că „Comisia se angajează ca, înainte de adoptarea actelor delegate, să reunească toate cunoștințele necesare, inclusiv prin consultarea unor experți din partea statelor membre și prin consultări publice” și că propune aceeași metodă de consultare pentru adoptarea actelor de punere în aplicare. CESE se teme însă că toate aceste consultări vor prelungi în mod excesiv și inutil elaborarea actelor respective.

| 1.6. | Cu toate acestea, CESE nu sprijină în totalitate abordarea cazuistică privind distincția dintre materiile care trebuie să facă obiectul actelor delegate sau al actelor de punere în aplicare, întrucât criteriile utilizate sunt ambigue și lasă o marjă de interpretare discreționară prea mare. |
| --- | --- |

1.6.

Cu toate acestea, CESE nu sprijină în totalitate abordarea cazuistică privind distincția dintre materiile care trebuie să facă obiectul actelor delegate sau al actelor de punere în aplicare, întrucât criteriile utilizate sunt ambigue și lasă o marjă de interpretare discreționară prea mare.

| 1.7. | CESE nu este de acord cu propunerea Comisiei în ce privește, printre altele:






  (a) | lipsa informațiilor prealabile privind experții statelor membre și competențele lor tehnice; |
| --- | --- | --- |

1.7.

CESE nu este de acord cu propunerea Comisiei în ce privește, printre altele:

(a)

lipsa informațiilor prealabile privind experții statelor membre și competențele lor tehnice;

| (b) | lipsa unui termen-limită adecvat de consultare a experților, a părților interesate, a Parlamentului European și a Consiliului, cu excepția situațiilor de urgență; |
| --- | --- |

(b)

lipsa unui termen-limită adecvat de consultare a experților, a părților interesate, a Parlamentului European și a Consiliului, cu excepția situațiilor de urgență;

| (c) | caracterul facultativ al consultării și al transmiterii planificării reuniunilor către experții Parlamentului European și către părțile interesate; |
| --- | --- |

(c)

caracterul facultativ al consultării și al transmiterii planificării reuniunilor către experții Parlamentului European și către părțile interesate;

| (d) | caracterul sumar și incoerența informațiilor referitoare la adoptarea actelor delegate, în condițiile în care acestea ar trebui furnizate în mod sistematic și automat, prin intermediul unui site internet, actualizat în timp real; |
| --- | --- |

(d)

caracterul sumar și incoerența informațiilor referitoare la adoptarea actelor delegate, în condițiile în care acestea ar trebui furnizate în mod sistematic și automat, prin intermediul unui site internet, actualizat în timp real;

| (e) | perioada nedeterminată a delegării, ca principiu: CESE consideră că principiul ar trebui să fie de a stipula o perioadă precisă, care să poată fi prelungită pentru o perioadă identică, cu excepția unor cazuri excepționale, justificate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(e)

perioada nedeterminată a delegării, ca principiu: CESE consideră că principiul ar trebui să fie de a stipula o perioadă precisă, care să poată fi prelungită pentru o perioadă identică, cu excepția unor cazuri excepționale, justificate în mod corespunzător.

| 1.8. | CESE ar dori ca orientările să prevadă în mod explicit că delegările sunt delimitate în toate elementele lor, prezentând, respectiv:






  (a) | obiective identificate; |
| --- | --- | --- |

1.8.

CESE ar dori ca orientările să prevadă în mod explicit că delegările sunt delimitate în toate elementele lor, prezentând, respectiv:

(a)

obiective identificate;

| (b) | un conținut precis; |
| --- | --- |

(b)

un conținut precis;

| (c) | un domeniu de aplicare explicit; |
| --- | --- |

(c)

un domeniu de aplicare explicit;

| (d) | o perioadă strictă și determinată. |
| --- | --- |

(d)

o perioadă strictă și determinată.

| 1.9. | CESE consideră că ar trebui să fie consultat în vederea emiterii unui aviz, în același mod ca în cazul procedurii legislative ordinare, și în ceea ce privește studiile de impact și revizuirea actelor delegate. |
| --- | --- |

1.9.

CESE consideră că ar trebui să fie consultat în vederea emiterii unui aviz, în același mod ca în cazul procedurii legislative ordinare, și în ceea ce privește studiile de impact și revizuirea actelor delegate.

| 1.10. | Nu în ultimul rând, CESE consideră că modul de redactare a articolelor 290 și 291 din TFUE poate fi îmbunătățit și că, în eventualitatea unei revizuiri a tratatelor, ele ar trebui îmbunătățite. De asemenea, aplicarea acestor articole ar trebui să fie mai bine reglementată, pentru a se evita ca deciziile privind alegerea instrumentului juridic să fie mai degrabă de natură politică decât tehnică. |
| --- | --- |

1.10.

Nu în ultimul rând, CESE consideră că modul de redactare a articolelor 290 și 291 din TFUE poate fi îmbunătățit și că, în eventualitatea unei revizuiri a tratatelor, ele ar trebui îmbunătățite. De asemenea, aplicarea acestor articole ar trebui să fie mai bine reglementată, pentru a se evita ca deciziile privind alegerea instrumentului juridic să fie mai degrabă de natură politică decât tehnică.

2.   Motivele elaborării unui aviz suplimentar privind „actele delegate”

| 2.1. | În 2012, CESE autorizase elaborarea unui raport de informare (1) privind această procedură, cu scopul de a-i analiza utilizarea și a trage concluzii cu privire la funcționarea sistemului de control instituit, pentru a preveni și corecta orice eventuale excese sau abuzuri de procedură care ar putea afecta normele democratice ale „comunității de drept” care este UE. |
| --- | --- |

2.1.

În 2012, CESE autorizase elaborarea unui raport de informare (1) privind această procedură, cu scopul de a-i analiza utilizarea și a trage concluzii cu privire la funcționarea sistemului de control instituit, pentru a preveni și corecta orice eventuale excese sau abuzuri de procedură care ar putea afecta normele democratice ale „comunității de drept” care este UE.

| 2.2. | În urma acestui raport și a două sesizări ale Comisiei privind trei propuneri de regulamente de adaptare la articolul 290 din TFUE a unei serii de acte juridice care prevăd recurgerea la procedura de reglementare cu control (2), CESE a adoptat două avize (3), reluând observațiile și concluziile din raportul său de informare, printre care și „îndoieli în ceea ce privește simplitatea procedurii, percepția reală a cetățenilor asupra mizelor ce intră în discuție, utilizarea «corectă» a acestei proceduri și eficiența mecanismelor de control”. CESE recomanda ca acest instrument să fie utilizat cu prudență, deoarece „unele aspecte ale procedurii de delegare rămân încă neclare”. |
| --- | --- |

2.2.

În urma acestui raport și a două sesizări ale Comisiei privind trei propuneri de regulamente de adaptare la articolul 290 din TFUE a unei serii de acte juridice care prevăd recurgerea la procedura de reglementare cu control (2), CESE a adoptat două avize (3), reluând observațiile și concluziile din raportul său de informare, printre care și „îndoieli în ceea ce privește simplitatea procedurii, percepția reală a cetățenilor asupra mizelor ce intră în discuție, utilizarea «corectă» a acestei proceduri și eficiența mecanismelor de control”. CESE recomanda ca acest instrument să fie utilizat cu prudență, deoarece „unele aspecte ale procedurii de delegare rămân încă neclare”.

| 2.3. | Ca urmare a ultimelor alegeri europene din 2014 și a numirii noilor comisari, printre care un prim-vicepreședinte responsabil în mod specific cu mai buna legiferare, relațiile interinstituționale, statul de drept și Carta drepturilor fundamentale, ni s-a părut oportun să redeschidem acest dosar, pentru a ne informa cu privire la intențiile noilor actori instituționali în cauză și, mai ales, pentru a adopta o poziție cu privire la eventualele elemente noi care ar avea ca scop să garanteze mai bine principiile transparenței, certitudinii juridice, controlului democratic și echilibrului instituțional. Acest demers oferă totodată prilejul de a redeschide dezbaterea dintre instituțiile europene, societatea civilă, experți și lumea academică, pentru a propune noi recomandări adresate instituțiilor UE. |
| --- | --- |

2.3.

Ca urmare a ultimelor alegeri europene din 2014 și a numirii noilor comisari, printre care un prim-vicepreședinte responsabil în mod specific cu mai buna legiferare, relațiile interinstituționale, statul de drept și Carta drepturilor fundamentale, ni s-a părut oportun să redeschidem acest dosar, pentru a ne informa cu privire la intențiile noilor actori instituționali în cauză și, mai ales, pentru a adopta o poziție cu privire la eventualele elemente noi care ar avea ca scop să garanteze mai bine principiile transparenței, certitudinii juridice, controlului democratic și echilibrului instituțional. Acest demers oferă totodată prilejul de a redeschide dezbaterea dintre instituțiile europene, societatea civilă, experți și lumea academică, pentru a propune noi recomandări adresate instituțiilor UE.

3.   Situația actuală

| 3.1. | Au trecut doi ani de la adoptarea raportului de informare și a celor două avize menționate anterior. Între timp, propunerile Comisiei, cunoscute sub denumirea de omnibus 1 și omnibus 3 au rămas fără urmări. Președinția elenă a criticat în raportul său, transmis Coreper la 20 iunie 2014, caracterul automat al acestor propuneri, întrucât acestea împiedică legislatorul să își exercite puterea de apreciere de la caz la caz. Ulterior, Consiliul și-a exercitat dreptul de veto de două ori, împotriva modalităților de acces la serviciul public reglementat oferit de sistemul global de radionavigație prin satelit constituit în cadrul programului Galileo (4) și a formatului de transmitere pentru datele referitoare la cheltuielile cu cercetarea și dezvoltarea (5). |
| --- | --- |

3.1.

Au trecut doi ani de la adoptarea raportului de informare și a celor două avize menționate anterior. Între timp, propunerile Comisiei, cunoscute sub denumirea de omnibus 1 și omnibus 3 au rămas fără urmări. Președinția elenă a criticat în raportul său, transmis Coreper la 20 iunie 2014, caracterul automat al acestor propuneri, întrucât acestea împiedică legislatorul să își exercite puterea de apreciere de la caz la caz. Ulterior, Consiliul și-a exercitat dreptul de veto de două ori, împotriva modalităților de acces la serviciul public reglementat oferit de sistemul global de radionavigație prin satelit constituit în cadrul programului Galileo (4) și a formatului de transmitere pentru datele referitoare la cheltuielile cu cercetarea și dezvoltarea (5).

| 3.2. | Programul de lucru al actualei Comisii prevedea intenția acesteia de a-și îmbunătăți setul de instrumente privind o mai bună legiferare. Comisia urmărea „definirea unui nou set de acțiuni care să fie întreprinse în cadrul Programului său privind o reglementare adecvată”. |
| --- | --- |

3.2.

Programul de lucru al actualei Comisii prevedea intenția acesteia de a-și îmbunătăți setul de instrumente privind o mai bună legiferare. Comisia urmărea „definirea unui nou set de acțiuni care să fie întreprinse în cadrul Programului său privind o reglementare adecvată”.

| 3.3. | Propunerea privind un nou acord interinstituțional, prevăzută inițial pentru 28 aprilie 2015, dar amânată pentru 19 mai, include, pe de o parte, secțiunea „Propunere de acord interinstituțional privind o mai bună legiferare” (6) și, pe de altă parte, două anexe privind problema centrală a regimului juridic al actelor delegate: Înțelegerea comună între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind actele delegate (anexa 1) și Clauzele standard (anexa 2). |
| --- | --- |

3.3.

Propunerea privind un nou acord interinstituțional, prevăzută inițial pentru 28 aprilie 2015, dar amânată pentru 19 mai, include, pe de o parte, secțiunea „Propunere de acord interinstituțional privind o mai bună legiferare” (6) și, pe de altă parte, două anexe privind problema centrală a regimului juridic al actelor delegate: Înțelegerea comună între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind actele delegate (anexa 1) și Clauzele standard (anexa 2).

| 3.4. | În ajunul publicării pachetului, exista încă o divergență de opinii cu privire la pertinența temeiului juridic reprezentat de articolul 295 din TFUE. În schimb, părea să fie cert că „evaluările impactului”, precum și consultarea părților interesate (stakeholders) vor fi consolidate, iar consultarea experților din statele membre va fi obligatorie înainte de adoptarea unui act delegat. Intenția era totodată aceea de a limita actele delegate la domeniile-cheie (key areas), deși definiția acestora rămâne încă vagă. S-ar părea, de asemenea, că domnul Timmermans va trebui să asigure el însuși „validarea” oricărei propuneri de acte delegate. |
| --- | --- |

3.4.

În ajunul publicării pachetului, exista încă o divergență de opinii cu privire la pertinența temeiului juridic reprezentat de articolul 295 din TFUE. În schimb, părea să fie cert că „evaluările impactului”, precum și consultarea părților interesate (stakeholders) vor fi consolidate, iar consultarea experților din statele membre va fi obligatorie înainte de adoptarea unui act delegat. Intenția era totodată aceea de a limita actele delegate la domeniile-cheie (key areas), deși definiția acestora rămâne încă vagă. S-ar părea, de asemenea, că domnul Timmermans va trebui să asigure el însuși „validarea” oricărei propuneri de acte delegate.

| 3.5. | Mai multe surse indicau că Parlamentul European ar fi în continuare copleșit de numărul propunerilor de acte delegate și că nu dispune nici de mijloace, nici de o metodă care să-i permită exercitarea unui control eficace. Se pare că la ora actuală se analizează posibilitatea unei restructurări a serviciilor Parlamentului European, elaborarea unor orientări interne, precum și alocarea unor resurse umane suplimentare. |
| --- | --- |

3.5.

Mai multe surse indicau că Parlamentul European ar fi în continuare copleșit de numărul propunerilor de acte delegate și că nu dispune nici de mijloace, nici de o metodă care să-i permită exercitarea unui control eficace. Se pare că la ora actuală se analizează posibilitatea unei restructurări a serviciilor Parlamentului European, elaborarea unor orientări interne, precum și alocarea unor resurse umane suplimentare.

| 3.6. | În cadrul Consiliului, chestiunea delegărilor de competențe și controlul acestora părea să preocupe anumite state membre și continua să fie considerată o prioritate. Cu toate acestea, existau unele divergențe cu privire la necesitatea unei delimitări mai precise a domeniilor de aplicare ale articolelor 290 și 291 din TFUE. Orientarea fundamentală a Consiliului viza mai degrabă o reformulare a textului din „Înțelegerea comună” (Common Understanding), cu consolidarea rolului experților naționali, care ar trebui să fie întotdeauna consultați în etapa pregătitoare a actelor delegate, cu suficient timp înainte (consultare ex ante). Raportul anual pe anul 2015 al Președinției Consiliului privind evaluările de impact reitera la rândul său necesitatea ca experții naționali să poată fi consultați cu suficient timp înainte. |
| --- | --- |

3.6.

În cadrul Consiliului, chestiunea delegărilor de competențe și controlul acestora părea să preocupe anumite state membre și continua să fie considerată o prioritate. Cu toate acestea, existau unele divergențe cu privire la necesitatea unei delimitări mai precise a domeniilor de aplicare ale articolelor 290 și 291 din TFUE. Orientarea fundamentală a Consiliului viza mai degrabă o reformulare a textului din „Înțelegerea comună” (Common Understanding), cu consolidarea rolului experților naționali, care ar trebui să fie întotdeauna consultați în etapa pregătitoare a actelor delegate, cu suficient timp înainte (consultare ex ante). Raportul anual pe anul 2015 al Președinției Consiliului privind evaluările de impact reitera la rândul său necesitatea ca experții naționali să poată fi consultați cu suficient timp înainte.

| 3.7. | Unele voci și-au exprimat regretul cu privire la lipsa de transparență a procedurii de delegare. Identificarea interlocutorilor relevanți din cadrul Comisiei Europene, al comitetelor de experți ai Consiliului, a deputaților competenți din PE sau a responsabililor competenți din cadrul agențiilor executive ale UE pare să fie extrem de dificilă sau chiar imposibilă în cazul experților care fac parte din comitetele Consiliului, în timp ce aspectele tratate în cadrul procedurii de delegare au un impact direct asupra societății civile organizate, a industriei și comerțului, precum și asupra consumatorilor și cetățenilor. Aceste părți interesate subliniau, de asemenea, aparenta lipsă de conștientizare și de formare profesională a acestor persoane în ce privește procedura de delegare ca atare și implicațiile acesteia, adesea considerate ca o formalitate procedurală neutră. |
| --- | --- |

3.7.

Unele voci și-au exprimat regretul cu privire la lipsa de transparență a procedurii de delegare. Identificarea interlocutorilor relevanți din cadrul Comisiei Europene, al comitetelor de experți ai Consiliului, a deputaților competenți din PE sau a responsabililor competenți din cadrul agențiilor executive ale UE pare să fie extrem de dificilă sau chiar imposibilă în cazul experților care fac parte din comitetele Consiliului, în timp ce aspectele tratate în cadrul procedurii de delegare au un impact direct asupra societății civile organizate, a industriei și comerțului, precum și asupra consumatorilor și cetățenilor. Aceste părți interesate subliniau, de asemenea, aparenta lipsă de conștientizare și de formare profesională a acestor persoane în ce privește procedura de delegare ca atare și implicațiile acesteia, adesea considerate ca o formalitate procedurală neutră.

| 3.8. | În ceea ce o privește, Curtea de Justiție a UE s-a pronunțat cu privire la noțiunea „elemente esențiale” în Hotărârea din 5 septembrie 2012 pronunțată de Marea Cameră (7) în cauza dintre PE și Consiliu, în care a statuat că „adoptarea normelor esențiale ale domeniului avut în vedere este de competența exclusivă a legiuitorului Uniunii”, astfel încât aceste norme esențiale trebuie „adoptate în reglementarea de bază și nu pot fi delegate” (8). |
| --- | --- |

3.8.

În ceea ce o privește, Curtea de Justiție a UE s-a pronunțat cu privire la noțiunea „elemente esențiale” în Hotărârea din 5 septembrie 2012 pronunțată de Marea Cameră (7) în cauza dintre PE și Consiliu, în care a statuat că „adoptarea normelor esențiale ale domeniului avut în vedere este de competența exclusivă a legiuitorului Uniunii”, astfel încât aceste norme esențiale trebuie „adoptate în reglementarea de bază și nu pot fi delegate” (8).

| 3.8.1. | Sfera de aplicare a acestei hotărâri în materie de comitologie poate fi aplicată prin analogie și procedurii de delegare, în măsura în care articolul 290 din TFUE se referă la conceptul de „elemente neesențiale”. Hotărârea explică, de asemenea, că drepturile fundamentale sunt o materie ce ține exclusiv de competența legiuitorului. De asemenea, ea afirmă că distincția dintre competențele legislative și de punere în aplicare „trebuie întemeiat[ă] pe elemente obiective care pot face obiectul unui control jurisdicțional”. |
| --- | --- |

3.8.1.

Sfera de aplicare a acestei hotărâri în materie de comitologie poate fi aplicată prin analogie și procedurii de delegare, în măsura în care articolul 290 din TFUE se referă la conceptul de „elemente neesențiale”. Hotărârea explică, de asemenea, că drepturile fundamentale sunt o materie ce ține exclusiv de competența legiuitorului. De asemenea, ea afirmă că distincția dintre competențele legislative și de punere în aplicare „trebuie întemeiat[ă] pe elemente obiective care pot face obiectul unui control jurisdicțional”.

| 3.9. | Mai recent, Curtea s-a pronunțat cu privire la distincția dintre actul de punere în aplicare și actul delegat în Hotărârea din 18 martie 2014 pronunțată de Marea Cameră într-o cauză Comisia/PE și Consiliul, referitoare la produsele biocide (9). Curtea a considerat că actul delegat în cauză se referea la situația în care Comisia adoptă „norme care se înscriu în cadrul de reglementare definit de actul legislativ de bază”, în timp ce actul de punere în aplicare „precizează conținutul unui act legislativ, pentru a asigura punerea sa în aplicare în condiții uniforme în toate statele membre”. |
| --- | --- |

3.9.

Mai recent, Curtea s-a pronunțat cu privire la distincția dintre actul de punere în aplicare și actul delegat în Hotărârea din 18 martie 2014 pronunțată de Marea Cameră într-o cauză Comisia/PE și Consiliul, referitoare la produsele biocide (9). Curtea a considerat că actul delegat în cauză se referea la situația în care Comisia adoptă „norme care se înscriu în cadrul de reglementare definit de actul legislativ de bază”, în timp ce actul de punere în aplicare „precizează conținutul unui act legislativ, pentru a asigura punerea sa în aplicare în condiții uniforme în toate statele membre”.

| 3.9.1. | De asemenea, ea precizează că actul delegat poate modifica și completa actul de bază, în timp ce actul de punere în aplicare poate doar să-l precizeze (10). Este regretabil că Curtea nu și-a aprofundat raționamentul referitor la legătura dintre actul delegat și exercitarea puterii politice, conform îndemnului formulat în Concluziile avocatului general Cruz Villalón (11). |
| --- | --- |

3.9.1.

De asemenea, ea precizează că actul delegat poate modifica și completa actul de bază, în timp ce actul de punere în aplicare poate doar să-l precizeze (10). Este regretabil că Curtea nu și-a aprofundat raționamentul referitor la legătura dintre actul delegat și exercitarea puterii politice, conform îndemnului formulat în Concluziile avocatului general Cruz Villalón (11).

| 3.10. | În cele din urmă, Curtea a fost sesizată printr-un recurs în anulare introdus de Comisie, la 21 februarie 2014 (12), vizând Regulamentul (UE) nr. 1289/2013 al Parlamentului European și al Cosiliului de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație. |
| --- | --- |

3.10.

În cele din urmă, Curtea a fost sesizată printr-un recurs în anulare introdus de Comisie, la 21 februarie 2014 (12), vizând Regulamentul (UE) nr. 1289/2013 al Parlamentului European și al Cosiliului de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație.

| 3.11. | Obiectul acțiunii formulate de Comisie a fost solicitarea anulării regulamentului menționat, care prevede utilizarea actelor delegate în cadrul mecanismului de reciprocitate pe care îl instituie. Avocatul general Mengozzi și-a prezentat concluziile la 7 mai 2015. |
| --- | --- |

3.11.

Obiectul acțiunii formulate de Comisie a fost solicitarea anulării regulamentului menționat, care prevede utilizarea actelor delegate în cadrul mecanismului de reciprocitate pe care îl instituie. Avocatul general Mengozzi și-a prezentat concluziile la 7 mai 2015.

| 3.12. | Analizând întinderea puterii de apreciere recunoscută legiuitorului în „Hotărârea biocide”, el reamintește că legiuitorul se bucură de o putere de apreciere politică deplină, care nu poate fi supusă controlului jurisdicțional, în ceea ce privește alegerea de a acorda sau de a nu acorda o delegare legislativă și că această alegere politică nu poate face, în nici un caz, obiectul unei delegări. În continuare, el precizează că utilizarea delegării nu este o obligație, ci un instrument menit să simplifice sau să accelereze procesul normativ în ceea ce privește aspecte care nu au un caracter esențial în cadrul reglementării care face obiectul actului legislativ de bază. |
| --- | --- |

3.12.

Analizând întinderea puterii de apreciere recunoscută legiuitorului în „Hotărârea biocide”, el reamintește că legiuitorul se bucură de o putere de apreciere politică deplină, care nu poate fi supusă controlului jurisdicțional, în ceea ce privește alegerea de a acorda sau de a nu acorda o delegare legislativă și că această alegere politică nu poate face, în nici un caz, obiectul unei delegări. În continuare, el precizează că utilizarea delegării nu este o obligație, ci un instrument menit să simplifice sau să accelereze procesul normativ în ceea ce privește aspecte care nu au un caracter esențial în cadrul reglementării care face obiectul actului legislativ de bază.

| 3.13. | De asemenea, el interpretează noțiunea de „modificare” (13) ca orice schimbare care constă în eliminarea, adăugarea sau înlocuirea oricărui element al textului actului și consideră că „funcția legislativă delegată se caracterizează prin exercitarea de către autoritatea delegată a unei anumite marje de apreciere, care nu o diferențiază însă în mod necesar de funcția executivă” (14) și evidențiază dificultățile legate de interpretarea acestei noțiuni și consecințele acesteia din punct de vedere al echilibrului instituțional. |
| --- | --- |

3.13.

De asemenea, el interpretează noțiunea de „modificare” (13) ca orice schimbare care constă în eliminarea, adăugarea sau înlocuirea oricărui element al textului actului și consideră că „funcția legislativă delegată se caracterizează prin exercitarea de către autoritatea delegată a unei anumite marje de apreciere, care nu o diferențiază însă în mod necesar de funcția executivă” (14) și evidențiază dificultățile legate de interpretarea acestei noțiuni și consecințele acesteia din punct de vedere al echilibrului instituțional.

În ceea ce privește obiectul litigiului, după o analiză atentă a regulamentului în cauză, avocatul solicită respingerea concluziilor în anulare prezentate de către Comisie. Curtea se va pronunța la 16 iulie 2015.

4.   Propunerea privind un nou acord interinstituțional și audierea publică desfășurată la 26 mai 2015 la sediul CESE

| 4.1. | Chestiunea actelor delegate, una dintre cele mai importante din cadrul pachetului privind o mai bună legiferare, este reluată chiar în textul Agendei Comisiei (15) (punctul 3.3), al documentelor Better Regulation Guidelines („Orientări pentru o mai bună legiferare”) (16), Toolbox („Setul de instrumente”) (17), Regulatory Fitness and Performance Programme („Programul privind o reglementare adecvată și funcțională” – REFIT) (18) și, desigur, al „Propunerii de nou acord interinstituțional (AII)”. |
| --- | --- |

4.1.

Chestiunea actelor delegate, una dintre cele mai importante din cadrul pachetului privind o mai bună legiferare, este reluată chiar în textul Agendei Comisiei (15) (punctul 3.3), al documentelor Better Regulation Guidelines („Orientări pentru o mai bună legiferare”) (16), Toolbox („Setul de instrumente”) (17), Regulatory Fitness and Performance Programme („Programul privind o reglementare adecvată și funcțională” – REFIT) (18) și, desigur, al „Propunerii de nou acord interinstituțional (AII)”.

| 4.2. | CESE își exprimase deja regretul în ce privește:






  (a) | caracterul vag al naturii juridice exacte a actelor delegate, ambiguitatea noțiunii de „măsură neesențială” a cărei interpretare de către Curte a variat în funcție de domeniile în cauză, precum și marja de manevră extrem de largă a Comisiei cu privire la domeniul de aplicare și la durata delegărilor; |
| --- | --- | --- |

4.2.

CESE își exprimase deja regretul în ce privește:

(a)

caracterul vag al naturii juridice exacte a actelor delegate, ambiguitatea noțiunii de „măsură neesențială” a cărei interpretare de către Curte a variat în funcție de domeniile în cauză, precum și marja de manevră extrem de largă a Comisiei cu privire la domeniul de aplicare și la durata delegărilor;

| (b) | lipsa de transparență, incertitudinea juridică și supravegherea politică insuficientă a consultării prealabile, ce decurge dintr-un document care nu are caracter juridic obligatoriu, intitulat „Înțelegerea comună privind modalitățile practice de utilizare a actelor delegate”, din 4 aprilie 2011; |
| --- | --- |

(b)

lipsa de transparență, incertitudinea juridică și supravegherea politică insuficientă a consultării prealabile, ce decurge dintr-un document care nu are caracter juridic obligatoriu, intitulat „Înțelegerea comună privind modalitățile practice de utilizare a actelor delegate”, din 4 aprilie 2011;

| (c) | faptul că punerea în aplicare a articolului 290 TFUE nu este prevăzută decât într-o comunicare a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 9 decembrie 2009, act fără caracter obligatoriu. |
| --- | --- |

(c)

faptul că punerea în aplicare a articolului 290 TFUE nu este prevăzută decât într-o comunicare a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 9 decembrie 2009, act fără caracter obligatoriu.

| 4.3. | De asemenea, CESE își exprimase o serie de rezerve și îndoieli serioase cu privire la:






  (a) | adoptarea de delegări pe o perioadă nedeterminată; |
| --- | --- | --- |

4.3.

De asemenea, CESE își exprimase o serie de rezerve și îndoieli serioase cu privire la:

(a)

adoptarea de delegări pe o perioadă nedeterminată;

| (b) | termenele foarte scurte pentru controlul exercitat de PE și de Consiliu; |
| --- | --- |

(b)

termenele foarte scurte pentru controlul exercitat de PE și de Consiliu;

| (c) | participarea efectivă a PE; |
| --- | --- |

(c)

participarea efectivă a PE;

| (d) | lipsa unei raționalizări a procedurilor; |
| --- | --- |

(d)

lipsa unei raționalizări a procedurilor;

| (e) | lipsa informațiilor, în ciuda afirmațiilor făcute de Comisie, atât în ceea ce privește delegarea, cât și relevanța măsurilor luate, în toate etapele procedurii; |
| --- | --- |

(e)

lipsa informațiilor, în ciuda afirmațiilor făcute de Comisie, atât în ceea ce privește delegarea, cât și relevanța măsurilor luate, în toate etapele procedurii;

| (f) | lipsa unui acces neîngrădit la informații pentru cetățeni și societatea civilă; |
| --- | --- |

(f)

lipsa unui acces neîngrădit la informații pentru cetățeni și societatea civilă;

| (g) | punerea efectivă în aplicare a articolului 10 din TUE, care prevede ca deciziile să fie luate cât mai aproape de cetățeni. |
| --- | --- |

(g)

punerea efectivă în aplicare a articolului 10 din TUE, care prevede ca deciziile să fie luate cât mai aproape de cetățeni.

| 4.4. | Preocuparea sa majoră a fost aceea de a se ajunge la un echilibru corect între, pe de o parte, principiile referitoare la statul de drept, transparență, participarea democratică, proximitatea față de cetățeni și dreptul la informații cu privire la procesul legislativ, și, pe de altă parte, simplificarea legislativă, o reglementare mai flexibilă și mai bine adaptată la interesele în cauză și a cărei reexaminare să fie simplificată. |
| --- | --- |

4.4.

Preocuparea sa majoră a fost aceea de a se ajunge la un echilibru corect între, pe de o parte, principiile referitoare la statul de drept, transparență, participarea democratică, proximitatea față de cetățeni și dreptul la informații cu privire la procesul legislativ, și, pe de altă parte, simplificarea legislativă, o reglementare mai flexibilă și mai bine adaptată la interesele în cauză și a cărei reexaminare să fie simplificată.

| 4.5. | CESE a considerat dintotdeauna că delegările de competențe sunt necesare în cadrul legiferării UE, dar că ele sunt diferite în statele membre, având în vedere o serie de specificități și lacune care trebuie remediate, atâta timp cât nu există o constituție europeană propriu-zisă. |
| --- | --- |

4.5.

CESE a considerat dintotdeauna că delegările de competențe sunt necesare în cadrul legiferării UE, dar că ele sunt diferite în statele membre, având în vedere o serie de specificități și lacune care trebuie remediate, atâta timp cât nu există o constituție europeană propriu-zisă.

| 4.6. | De asemenea, CESE a afirmat că fundamentul acestor valori de o importanță majoră pentru elaborarea dreptului sunt, în special:






  (a) | articolele 4 și 5 din TUE și articolele 2, 3 și 4 din TFUE privind competențele UE, atribuirea și partajarea competențelor UE și principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- | --- |

4.6.

De asemenea, CESE a afirmat că fundamentul acestor valori de o importanță majoră pentru elaborarea dreptului sunt, în special:

(a)

articolele 4 și 5 din TUE și articolele 2, 3 și 4 din TFUE privind competențele UE, atribuirea și partajarea competențelor UE și principiile subsidiarității și proporționalității;

| (b) | articolul 10 din TUE privind dreptul cetățenilor de a participa la viața democratică, conform căruia „deciziile se iau în mod cât mai deschis și la un nivel cât mai apropiat posibil de cetățean”; |
| --- | --- |

(b)

articolul 10 din TUE privind dreptul cetățenilor de a participa la viața democratică, conform căruia „deciziile se iau în mod cât mai deschis și la un nivel cât mai apropiat posibil de cetățean”;

| (c) | articolul 11 din TUE, căruia CESE i-a consacrat o serie de avize, precum și o „foaie de parcurs” privind dialogul civil, transparența și „consultările părților interesate”; |
| --- | --- |

(c)

articolul 11 din TUE, căruia CESE i-a consacrat o serie de avize, precum și o „foaie de parcurs” privind dialogul civil, transparența și „consultările părților interesate”;

| (d) | articolul 15 alineatul (1) din TFUE privind principiile bunei guvernanțe, participării societății civile și transparenței; |
| --- | --- |

(d)

articolul 15 alineatul (1) din TFUE privind principiile bunei guvernanțe, participării societății civile și transparenței;

| (e) | articolul 298 din TFUE, care obligă instituțiile europene să se sprijine pe „o administrație europeană eficientă și independentă”. |
| --- | --- |

(e)

articolul 298 din TFUE, care obligă instituțiile europene să se sprijine pe „o administrație europeană eficientă și independentă”.

| 4.7. | Audierea publică organizată de CESE, prevăzută cu mult timp înainte de publicarea Pachetului „O mai bună legiferare”, a avut loc la 26 mai, în prezența reprezentanților Comisiei, Consiliului, Parlamentului, Ombudsmanului European, Autorității Europene pentru Protecția Datelor și a unui vorbitor din partea Colegiului Europei, în fața unui public din care au făcut parte reprezentanțele permanente ale statelor membre, universitari și reprezentanți ai societății civile (BEUC, EMI, EIM, IGT, GIZ etc.). |
| --- | --- |

4.7.

Audierea publică organizată de CESE, prevăzută cu mult timp înainte de publicarea Pachetului „O mai bună legiferare”, a avut loc la 26 mai, în prezența reprezentanților Comisiei, Consiliului, Parlamentului, Ombudsmanului European, Autorității Europene pentru Protecția Datelor și a unui vorbitor din partea Colegiului Europei, în fața unui public din care au făcut parte reprezentanțele permanente ale statelor membre, universitari și reprezentanți ai societății civile (BEUC, EMI, EIM, IGT, GIZ etc.).

5.   Analiza critică a propunerii Comisiei

| 5.1. | CESE salută faptul că Comisia a urmat cele mai multe dintre principiile evocate anterior. |
| --- | --- |

5.1.

CESE salută faptul că Comisia a urmat cele mai multe dintre principiile evocate anterior.

| 5.1.1. | În primul rând, CESE salută faptul că propunerea are ca temei juridic articolul 295 din TFUE, așa cum a solicitat dintotdeauna. El apreciază trimiterile la „metoda comunitară”, la principiile transparenței, legitimității democratice, subsidiarității, proporționalității și securității juridice. De asemenea, CESE salută afirmația Comisiei, potrivit căreia redactarea legislației se va face din perspectiva simplității, a clarității și a coerenței. |
| --- | --- |

5.1.1.

În primul rând, CESE salută faptul că propunerea are ca temei juridic articolul 295 din TFUE, așa cum a solicitat dintotdeauna. El apreciază trimiterile la „metoda comunitară”, la principiile transparenței, legitimității democratice, subsidiarității, proporționalității și securității juridice. De asemenea, CESE salută afirmația Comisiei, potrivit căreia redactarea legislației se va face din perspectiva simplității, a clarității și a coerenței.

| 5.1.2. | Faptul că se face referire la „rolul și responsabilitățile parlamentelor naționale”, menționate în Protocolul nr. 2 privind „aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității”, este, de asemenea, un element pozitiv. CESE subliniază însă că parlamentele naționale ar trebui să dispună de un timp suficient, pentru a se putea pronunța. |
| --- | --- |

5.1.2.

Faptul că se face referire la „rolul și responsabilitățile parlamentelor naționale”, menționate în Protocolul nr. 2 privind „aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității”, este, de asemenea, un element pozitiv. CESE subliniază însă că parlamentele naționale ar trebui să dispună de un timp suficient, pentru a se putea pronunța.

| 5.1.3. | Comitetul salută recurgerea la „consultarea părților interesate, la evaluarea ex post a legislației în vigoare și la evaluări ale impactului noilor inițiative”. |
| --- | --- |

5.1.3.

Comitetul salută recurgerea la „consultarea părților interesate, la evaluarea ex post a legislației în vigoare și la evaluări ale impactului noilor inițiative”.

| 5.1.4. | Nu în ultimul rând, Comitetul subscrie la obiectivele „de simplificare a legislației Uniunii și de reducere a sarcinii reglementare, fără a aduce atingere obiectivelor fundamentale ale Uniunii sau garantării integrității pieței unice”. |
| --- | --- |

5.1.4.

Nu în ultimul rând, Comitetul subscrie la obiectivele „de simplificare a legislației Uniunii și de reducere a sarcinii reglementare, fără a aduce atingere obiectivelor fundamentale ale Uniunii sau garantării integrității pieței unice”.

| 5.2. | CESE salută faptul că Comisia se angajează să consulte experții statelor membre înainte de a adopta acte delegate, precum și grupurile de experți, părțile interesate și cetățenii, după caz, încă dintr-un stadiu incipient al elaborării proiectelor de acte de punere în aplicare. |
| --- | --- |

5.2.

CESE salută faptul că Comisia se angajează să consulte experții statelor membre înainte de a adopta acte delegate, precum și grupurile de experți, părțile interesate și cetățenii, după caz, încă dintr-un stadiu incipient al elaborării proiectelor de acte de punere în aplicare.

| 5.3. | Referitor la Înțelegerea comună dintre cele trei instituții cu privire la actele delegate (anexa 1), CESE este de acord cu Comisia, în special în ce privește:






  (a) | definirea unui „act cu un domeniu de aplicare general” ca fiind cel care „se aplică unor situații determinate în mod obiectiv și produce efecte juridice în raport cu anumite categorii de persoane sau în general” și afirmația potrivit căreia „un act legislativ îi poate delega Comisiei doar competența de a adopta acte fără caracter legislativ cu un domeniu de aplicare general, prin intermediul actelor delegate”; |
| --- | --- | --- |

5.3.

Referitor la Înțelegerea comună dintre cele trei instituții cu privire la actele delegate (anexa 1), CESE este de acord cu Comisia, în special în ce privește:

(a)

definirea unui „act cu un domeniu de aplicare general” ca fiind cel care „se aplică unor situații determinate în mod obiectiv și produce efecte juridice în raport cu anumite categorii de persoane sau în general” și afirmația potrivit căreia „un act legislativ îi poate delega Comisiei doar competența de a adopta acte fără caracter legislativ cu un domeniu de aplicare general, prin intermediul actelor delegate”;

| (b) | faptul că „actele legislative pot fi modificate numai prin acte legislative sau prin acte delegate”, aceeași dispoziție aplicându-se și modificărilor aduse „anexelor la actele legislative”; |
| --- | --- |

(b)

faptul că „actele legislative pot fi modificate numai prin acte legislative sau prin acte delegate”, aceeași dispoziție aplicându-se și modificărilor aduse „anexelor la actele legislative”;

| (c) | faptul că „elementele esențiale ale legislației trebuie să fie stabilite de legiuitor și nu pot face obiectul unui act delegat sau de punere în aplicare”; |
| --- | --- |

(c)

faptul că „elementele esențiale ale legislației trebuie să fie stabilite de legiuitor și nu pot face obiectul unui act delegat sau de punere în aplicare”;

| (d) | efortul său de a propune o nouă abordare a consultării experților statelor membre și ai Parlamentului European, precum și a experților părților interesate. |
| --- | --- |

(d)

efortul său de a propune o nouă abordare a consultării experților statelor membre și ai Parlamentului European, precum și a experților părților interesate.

| 5.4. | În schimb, CESE nu sprijină în totalitate abordarea cazuistică privind distincția dintre materiile care trebuie să facă obiectul actelor delegate sau al actelor de punere în aplicare, întrucât criteriile rămân ambigue și lasă o marjă de interpretare prea mare. CESE ar dori să constate un efort de conceptualizare, iar Înțelegerea ar trebui să stabilească reguli clare, conform cărora:






  (a) | recurgerea la actele delegate să reprezinte excepția, și nu regula; |
| --- | --- | --- |

5.4.

În schimb, CESE nu sprijină în totalitate abordarea cazuistică privind distincția dintre materiile care trebuie să facă obiectul actelor delegate sau al actelor de punere în aplicare, întrucât criteriile rămân ambigue și lasă o marjă de interpretare prea mare. CESE ar dori să constate un efort de conceptualizare, iar Înțelegerea ar trebui să stabilească reguli clare, conform cărora:

(a)

recurgerea la actele delegate să reprezinte excepția, și nu regula;

| (b) | în caz de îndoială privind caracterul esențial al elementelor în cauză sau de zonă „gri”, Comisia să se abțină de la a propune acte delegate și să legifereze în actul legislativ de bază; |
| --- | --- |

(b)

în caz de îndoială privind caracterul esențial al elementelor în cauză sau de zonă „gri”, Comisia să se abțină de la a propune acte delegate și să legifereze în actul legislativ de bază;

| (c) | în cazul în care există îndoieli cu privire la natura măsurii de luat, Comisia să adopte de preferință acte de punere în aplicare, și nu acte delegate. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care există îndoieli cu privire la natura măsurii de luat, Comisia să adopte de preferință acte de punere în aplicare, și nu acte delegate.

| 5.5. | CESE nu este de acord cu propunerea Comisiei nici în ce privește:






  (a) | lipsa unor informații prealabile cu privire la experții desemnați de statele membre, precum și la competențele lor tehnice; |
| --- | --- | --- |

5.5.

CESE nu este de acord cu propunerea Comisiei nici în ce privește:

(a)

lipsa unor informații prealabile cu privire la experții desemnați de statele membre, precum și la competențele lor tehnice;

| (b) | absența unui termen-limită minim privind punerea documentelor la dispoziția experților și părților interesate și transmiterea lor către Parlamentul European și Consiliu, cu excepția cazurilor în care se aplică procedura de urgență; |
| --- | --- |

(b)

absența unui termen-limită minim privind punerea documentelor la dispoziția experților și părților interesate și transmiterea lor către Parlamentul European și Consiliu, cu excepția cazurilor în care se aplică procedura de urgență;

| (c) | caracterul facultativ al invitației adresate experților PE, al consultării părților interesate și al transmiterii calendarului reuniunilor de experți către comisiile PE; |
| --- | --- |

(c)

caracterul facultativ al invitației adresate experților PE, al consultării părților interesate și al transmiterii calendarului reuniunilor de experți către comisiile PE;

| (d) | caracterul sumar și incoerența informațiilor referitoare la actele delegate prevăzute: furnizarea de informații ar trebui să fie sistematică, permanentă și automată (via un site internet actualizat în mod automat, unde oricine să poată avea acces imediat la etapele elaborării actelor delegate și la conținutul acestora); |
| --- | --- |

(d)

caracterul sumar și incoerența informațiilor referitoare la actele delegate prevăzute: furnizarea de informații ar trebui să fie sistematică, permanentă și automată (via un site internet actualizat în mod automat, unde oricine să poată avea acces imediat la etapele elaborării actelor delegate și la conținutul acestora);

| (e) | perioada nedeterminată a delegării, ca principiu: CESE consideră că principiul ar trebui să fie acela de a stipula o perioadă precisă, care să poată fi eventual prelungită în mod tacit pentru o perioadă identică, cu excepția unor cazuri excepționale, justificate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(e)

perioada nedeterminată a delegării, ca principiu: CESE consideră că principiul ar trebui să fie acela de a stipula o perioadă precisă, care să poată fi eventual prelungită în mod tacit pentru o perioadă identică, cu excepția unor cazuri excepționale, justificate în mod corespunzător.

| 5.6. | Nu în ultimul rând, CESE se teme că recurgerea neselectivă la mijloacele de consultare, la studiile ex ante și ex post și la reuniunile cu experții va prelungi în mod excesiv și inutil elaborarea actelor. |
| --- | --- |

5.6.

Nu în ultimul rând, CESE se teme că recurgerea neselectivă la mijloacele de consultare, la studiile ex ante și ex post și la reuniunile cu experții va prelungi în mod excesiv și inutil elaborarea actelor.

| 5.7. | CESE este de acord cu opinia exprimată cu ocazia audierii publice din 26 mai 2015, potrivit căreia formularea articolelor 290 și 291 poate fi îmbunătățită, iar în eventualitatea unei viitoare revizuiri a tratatelor, acestea ar trebui să fie redactate într-un mod mai clar și mai puțin ambiguu. Punerea în aplicare a acestor articole ar trebui să fie mai bine reglementată în sistemul legislativ al UE, pentru a se evita ca deciziile privind alegerea instrumentului juridic să fie mai degrabă de natură politică decât tehnică. |
| --- | --- |

5.7.

CESE este de acord cu opinia exprimată cu ocazia audierii publice din 26 mai 2015, potrivit căreia formularea articolelor 290 și 291 poate fi îmbunătățită, iar în eventualitatea unei viitoare revizuiri a tratatelor, acestea ar trebui să fie redactate într-un mod mai clar și mai puțin ambiguu. Punerea în aplicare a acestor articole ar trebui să fie mai bine reglementată în sistemul legislativ al UE, pentru a se evita ca deciziile privind alegerea instrumentului juridic să fie mai degrabă de natură politică decât tehnică.

| 5.8. | În plus, CESE ar dori să existe o serie de orientări care să afirme explicit cel puțin că delegările prevăzute în actele legislative trebuie să fie strict delimitate în toate elementele lor, și anume să prezinte:






  (a) | obiective identificate; |
| --- | --- | --- |

5.8.

În plus, CESE ar dori să existe o serie de orientări care să afirme explicit cel puțin că delegările prevăzute în actele legislative trebuie să fie strict delimitate în toate elementele lor, și anume să prezinte:

(a)

obiective identificate;

| (b) | un conținut precis; |
| --- | --- |

(b)

un conținut precis;

| (c) | un domeniu de aplicare explicit; |
| --- | --- |

(c)

un domeniu de aplicare explicit;

| (d) | o perioadă precisă și determinată. |
| --- | --- |

(d)

o perioadă precisă și determinată.

| 5.9. | De asemenea, CESE consideră că ar trebui să fie consultat, în vederea emiterii unui aviz, atât în cadrul procedurii de delegare, în aceeași calitate ca în cazul actelor legislative, cât și în ceea ce privește studiile de impact și eventuala modificare a actelor delegate menționate, date fiind repercusiunile acestora în termeni economici și sociali. |
| --- | --- |

5.9.

De asemenea, CESE consideră că ar trebui să fie consultat, în vederea emiterii unui aviz, atât în cadrul procedurii de delegare, în aceeași calitate ca în cazul actelor legislative, cât și în ceea ce privește studiile de impact și eventuala modificare a actelor delegate menționate, date fiind repercusiunile acestora în termeni economici și sociali.

| 5.10. | Având în vedere concluziile audierii publice, CESE consideră că instituțiile UE ar trebui să garanteze accesul cetățenilor la fiecare etapă a activităților pregătitoare și să asigure resursele umane necesare pentru întregul proces. |
| --- | --- |

5.10.

Având în vedere concluziile audierii publice, CESE consideră că instituțiile UE ar trebui să garanteze accesul cetățenilor la fiecare etapă a activităților pregătitoare și să asigure resursele umane necesare pentru întregul proces.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  CES 248/2013.

1

(2)  COM(2013) 451 final, 452 final și 751 final.

2

(3)  JO C 67, 6.3.2014, p. 104 și JO C 177, 11.6.2014, p. 48.

3

(4)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-17336-2013-INIT/ro/pdf

4

(5)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15147-2014-INIT/ro/pdf

5

(6)  COM(2015) 216 final.

6

(7)  Hotărârea din 5 septembrie 2012 în cauza C-355/10 Parlamentul European/Consiliul, punctele 26-28, 39, 65-68.

7

(8)  Punctul 64 din hotărâre.

8

(9)  Cauza C-427/12, Comisia/Parlamentul European și Consiliul, 18 martie 2014, cauză cunoscută sub numele „produsele biocide”.

9

(10)  Punctul 40 din hotărâre.

10

(11)  Punctul 75 și următoarele din concluzii.

11

(12)  JO C 135, 5.5.2014, p. 24. Acțiune introdusă la 21 februarie 2014 – Comisia Europeană/Parlamentul European și Consiliul Uniunii Europene, cauza C-88/14.

12

(13)  Punctul 38 din concluzii.

13

(14)  Punctul 45 din concluzii.

14

(15)  COM(2015) 215 final.

15

(16)  SWD(2015) 111 final.

16

(17)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf

17

(18)  SWD(2015) 110 final.

18

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/152 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/152

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind construirea unui ecosistem financiar pentru întreprinderile sociale

(aviz exploratoriu)

(2016/C 013/23)

| Raportoare: | doamna Ariane RODERT și doamna Marie ZVOLSKÁ |
| --- | --- |

Raportoare:

doamna Ariane RODERT și doamna Marie ZVOLSKÁ

Într-o scrisoare datată 28 aprilie 2015 și în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Nicolas Schmit, ministrul muncii, ocupării forței de muncă și economiei sociale și solidare, acționând în numele viitoarei Președinții luxemburgheze, a solicitat Comitetului să elaboreze un aviz exploratoriu privind

Construirea unui ecosistem financiar pentru întreprinderile sociale

(aviz exploratoriu).

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 8 septembrie 2015.

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 204 de voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 4 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută faptul că Președinția luxemburgheză a UE acordă prioritate economiei sociale și, în special, faptul că pune accentul pe crearea unui ecosistem financiar adaptat. |
| --- | --- |

1.1.

CESE salută faptul că Președinția luxemburgheză a UE acordă prioritate economiei sociale și, în special, faptul că pune accentul pe crearea unui ecosistem financiar adaptat.

| 1.2. | CESE solicită Comisiei Europene (CE) să nu slăbească ritmul în ceea ce privește sprijinirea agendei economiei sociale și asigurarea unui cadru de politici constant și favorabil pentru dezvoltarea economiei sociale. Acest lucru s-ar putea realiza prin reînnoirea agendei privind inițiativa pentru antreprenoriat social (SBI), incluzându-se ecosistemul financiar adaptat de care este nevoie. |
| --- | --- |

1.2.

CESE solicită Comisiei Europene (CE) să nu slăbească ritmul în ceea ce privește sprijinirea agendei economiei sociale și asigurarea unui cadru de politici constant și favorabil pentru dezvoltarea economiei sociale. Acest lucru s-ar putea realiza prin reînnoirea agendei privind inițiativa pentru antreprenoriat social (SBI), incluzându-se ecosistemul financiar adaptat de care este nevoie.

| 1.3. | CESE subliniază necesitatea de a considera accesul la finanțare ca o componentă în ecosistemul integral necesar dezvoltării și creșterii întreprinderilor din sectorul economiei sociale (IES). |
| --- | --- |

1.3.

CESE subliniază necesitatea de a considera accesul la finanțare ca o componentă în ecosistemul integral necesar dezvoltării și creșterii întreprinderilor din sectorul economiei sociale (IES).

| 1.4. | Ecosistemul financiar ideal pentru IES include caracteristici precum o abordare multipartită, soluții de capital hibride sau „răbdătoare” însoțite de scheme de garantare, deseori furnizate de instituții de finanțare socială care împărtășesc valorile economiei sociale. |
| --- | --- |

1.4.

Ecosistemul financiar ideal pentru IES include caracteristici precum o abordare multipartită, soluții de capital hibride sau „răbdătoare” însoțite de scheme de garantare, deseori furnizate de instituții de finanțare socială care împărtășesc valorile economiei sociale.

| 1.5. | CE ar trebui să sprijine apariția de noi instrumente, să se asigure că regulamentul financiar permite dezvoltarea, să promoveze cercetarea privind valoarea adăugată societală a investițiilor în IES și să solicite statelor membre (SM) evaluări inter pares pe acest subiect. |
| --- | --- |

1.5.

CE ar trebui să sprijine apariția de noi instrumente, să se asigure că regulamentul financiar permite dezvoltarea, să promoveze cercetarea privind valoarea adăugată societală a investițiilor în IES și să solicite statelor membre (SM) evaluări inter pares pe acest subiect.

| 1.6. | CESE salută faptul că economia socială reprezintă o prioritate în materie de investiții în actualul Plan de investiții pentru Europa (1) și îndeamnă Comisia Europeană să valorifice la maximum această dispoziție. |
| --- | --- |

1.6.

CESE salută faptul că economia socială reprezintă o prioritate în materie de investiții în actualul Plan de investiții pentru Europa (1) și îndeamnă Comisia Europeană să valorifice la maximum această dispoziție.

| 1.7. | CE ar trebui să analizeze dacă investițiile cu impact social pot fi o componentă a ecosistemului financiar pentru IES și în ce mod, precum și dacă politicile subiacente sprijină într-adevăr dezvoltarea IES. |
| --- | --- |

1.7.

CE ar trebui să analizeze dacă investițiile cu impact social pot fi o componentă a ecosistemului financiar pentru IES și în ce mod, precum și dacă politicile subiacente sprijină într-adevăr dezvoltarea IES.

| 1.8. | În egală măsură, UE trebuie să recunoască IES prin introducerea unui factor de sprijin în Regulamentul privind cerințele de capital (RCC) (2). Aceasta ar genera mari beneficii pentru împrumuturile bancare în favoarea economiei sociale, fără niciun impact asupra finanțelor publice. |
| --- | --- |

1.8.

În egală măsură, UE trebuie să recunoască IES prin introducerea unui factor de sprijin în Regulamentul privind cerințele de capital (RCC) (2). Aceasta ar genera mari beneficii pentru împrumuturile bancare în favoarea economiei sociale, fără niciun impact asupra finanțelor publice.

| 1.9. | Sprijinul financiar de la nivelul UE trebuie să fie cuplat cu acțiuni din partea CE de îndrumare, instruire și consolidare a capacităților pentru guverne și pentru principalele părți interesate. |
| --- | --- |

1.9.

Sprijinul financiar de la nivelul UE trebuie să fie cuplat cu acțiuni din partea CE de îndrumare, instruire și consolidare a capacităților pentru guverne și pentru principalele părți interesate.

| 1.10. | Statele membre ar trebui să acționeze în calitate de coinvestitori, pentru a sprijini crearea de fonduri etice, de fonduri de inovare socială și de fonduri de capital de risc social, și să faciliteze scheme de garantare publice. În plus, statele membre ar trebui să aibă în vedere analizarea oportunităților de reducere a impozitelor pe venit (persoane fizice și juridice), precum și alte stimulente fiscale pentru deponenți și investitori deopotrivă, în vederea atragerii de investiții în IES. |
| --- | --- |

1.10.

Statele membre ar trebui să acționeze în calitate de coinvestitori, pentru a sprijini crearea de fonduri etice, de fonduri de inovare socială și de fonduri de capital de risc social, și să faciliteze scheme de garantare publice. În plus, statele membre ar trebui să aibă în vedere analizarea oportunităților de reducere a impozitelor pe venit (persoane fizice și juridice), precum și alte stimulente fiscale pentru deponenți și investitori deopotrivă, în vederea atragerii de investiții în IES.

| 1.11. | IES trebuie să preia ele însele inițiativa în ceea ce privește dezvoltarea de instrumente precum autocapitalizarea, finanțarea participativă și angajarea în parteneriate de finanțare socială, colectarea de resurse proprii și inițierea de parteneriate. |
| --- | --- |

1.11.

IES trebuie să preia ele însele inițiativa în ceea ce privește dezvoltarea de instrumente precum autocapitalizarea, finanțarea participativă și angajarea în parteneriate de finanțare socială, colectarea de resurse proprii și inițierea de parteneriate.

| 1.12. | Dar, pentru a valorifica pe deplin potențialul IES, toate statele membre trebuie să dezvolte și să implementeze planuri naționale de acțiune pentru economia socială, printr-o abordare care să implice pe larg părțile interesate, inclusiv reprezentanți ai societății civile. |
| --- | --- |

1.12.

Dar, pentru a valorifica pe deplin potențialul IES, toate statele membre trebuie să dezvolte și să implementeze planuri naționale de acțiune pentru economia socială, printr-o abordare care să implice pe larg părțile interesate, inclusiv reprezentanți ai societății civile.

2.   Introducere și context

| 2.1. | CESE salută faptul că Luxemburg acordă prioritate economiei sociale pe durata președinției sale a UE, recunoscând contribuția economiei sociale la ocuparea forței de muncă, la justiția socială și la dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

2.1.

CESE salută faptul că Luxemburg acordă prioritate economiei sociale pe durata președinției sale a UE, recunoscând contribuția economiei sociale la ocuparea forței de muncă, la justiția socială și la dezvoltarea durabilă.

| 2.2. | CESE apreciază pozitiv faptul că Președinția luxemburgheză a UE a solicitat acest aviz exploratoriu, care își propune să exploreze conceptul de ecosistem financiar din perspectiva întreprinderilor sociale, a principalelor caracteristici și a condițiilor necesare pentru a construi pe deplin un cadru european adecvat și eficient pentru finanțare și investiții în economia socială. |
| --- | --- |

2.2.

CESE apreciază pozitiv faptul că Președinția luxemburgheză a UE a solicitat acest aviz exploratoriu, care își propune să exploreze conceptul de ecosistem financiar din perspectiva întreprinderilor sociale, a principalelor caracteristici și a condițiilor necesare pentru a construi pe deplin un cadru european adecvat și eficient pentru finanțare și investiții în economia socială.

| 2.3. | CESE remarcă, de asemenea, că Președinția luxemburgheză a UE subliniază faptul că accesul limitat la finanțare (în special accesul la finanțare adaptată) constituie o barieră în calea creșterii și dezvoltării economiei sociale, iar acest lucru este în concordanță cu avizele anterioare ale CESE (3), cu Comunicarea CE privind SBI (4) și cu activitatea OCDE (5). |
| --- | --- |

2.3.

CESE remarcă, de asemenea, că Președinția luxemburgheză a UE subliniază faptul că accesul limitat la finanțare (în special accesul la finanțare adaptată) constituie o barieră în calea creșterii și dezvoltării economiei sociale, iar acest lucru este în concordanță cu avizele anterioare ale CESE (3), cu Comunicarea CE privind SBI (4) și cu activitatea OCDE (5).

| 2.4. | Ca urmare a crizei și a noilor provocări complexe cu care se confruntă societatea noastră, se prefigurează un nou peisaj social în Europa. Inovarea socială este urgent necesară pentru mobilizarea tuturor sectoarelor din societate. Economia socială este un sector vital, care oferă un loc de muncă pentru mai mult de/peste 14 milioane de oameni (6) și care joacă un rol esențial în oferirea de soluții, de exemplu pentru crearea de locuri de muncă și promovarea incluziunii sociale (7), contribuind la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Cu toate acestea, în multe state membre sectorul este încă subdezvoltat. Pentru a valorifica pe deplin potențialul acestuia, trebuie dezvoltat un ecosistem în care accesul la finanțare adaptată să joace un rol central. |
| --- | --- |

2.4.

Ca urmare a crizei și a noilor provocări complexe cu care se confruntă societatea noastră, se prefigurează un nou peisaj social în Europa. Inovarea socială este urgent necesară pentru mobilizarea tuturor sectoarelor din societate. Economia socială este un sector vital, care oferă un loc de muncă pentru mai mult de/peste 14 milioane de oameni (6) și care joacă un rol esențial în oferirea de soluții, de exemplu pentru crearea de locuri de muncă și promovarea incluziunii sociale (7), contribuind la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Cu toate acestea, în multe state membre sectorul este încă subdezvoltat. Pentru a valorifica pe deplin potențialul acestuia, trebuie dezvoltat un ecosistem în care accesul la finanțare adaptată să joace un rol central.

| 2.5. | Având în vedere angajamentul continuu al CESE în ceea ce privește agenda economiei sociale, prezentul aviz își propune să prezinte perspectivele particulare ale IES, care, prin definiție, utilizează realizarea de profit ca mijloc de îndeplinire a misiunii sociale primare. |
| --- | --- |

2.5.

Având în vedere angajamentul continuu al CESE în ceea ce privește agenda economiei sociale, prezentul aviz își propune să prezinte perspectivele particulare ale IES, care, prin definiție, utilizează realizarea de profit ca mijloc de îndeplinire a misiunii sociale primare.

| 2.6. | Pentru a încadra acest aviz, CESE reiterează definiția prevăzută în Strategia de la Roma
   (8), prin care economia socială este descrisă ca o multitudine de forme de organizare modelate de diverse contexte naționale și de diverse sisteme sociale, dar cu valori, caracteristici și obiective comune. IES se referă la un univers de organizații bazate pe supremația oamenilor asupra capitalului/ideea că oamenii sunt mai importanți decât capitalul si include forme de organizare precum cooperativele, societățile de ajutor reciproc, fundațiile și asociațiile, precum și forme mai noi de întreprinderi sociale. Trebuie subliniat faptul că IES sunt întreprinderi care aparțin oamenilor și/sau sunt create de oameni, și nu de către sistemul financiar. |
| --- | --- |

2.6.

Pentru a încadra acest aviz, CESE reiterează definiția prevăzută în Strategia de la Roma
   (8), prin care economia socială este descrisă ca o multitudine de forme de organizare modelate de diverse contexte naționale și de diverse sisteme sociale, dar cu valori, caracteristici și obiective comune. IES se referă la un univers de organizații bazate pe supremația oamenilor asupra capitalului/ideea că oamenii sunt mai importanți decât capitalul si include forme de organizare precum cooperativele, societățile de ajutor reciproc, fundațiile și asociațiile, precum și forme mai noi de întreprinderi sociale. Trebuie subliniat faptul că IES sunt întreprinderi care aparțin oamenilor și/sau sunt create de oameni, și nu de către sistemul financiar.

| 2.7. | De asemenea, ar trebui remarcat faptul că acest aviz, deși are legătură cu subiectul, nu abordează aspectele specifice ale „investițiilor cu impact social” și nici regulamentul privind fondurile europene de antreprenoriat social (FEAS), teme avute în vedere în avize anterioare ale CESE (9). |
| --- | --- |

2.7.

De asemenea, ar trebui remarcat faptul că acest aviz, deși are legătură cu subiectul, nu abordează aspectele specifice ale „investițiilor cu impact social” și nici regulamentul privind fondurile europene de antreprenoriat social (FEAS), teme avute în vedere în avize anterioare ale CESE (9).

3.   Accesul la finanțare, o provocare pentru economia socială

| 3.1. | După cum a subliniat OCDE (10), există în prezent o incompatibilitate în cadrul de finanțare existent care nu corespunde realității IES și cerințelor acestora, indicând necesitatea unei adaptări culturale a cadrului financiar, juridic și politic în scopul conceperii unor instrumente adecvate. Pentru ca finanțarea socială să devină durabilă, este esențial să se adopte o abordare integrată, diferită de practica tradițională de finanțare. |
| --- | --- |

3.1.

După cum a subliniat OCDE (10), există în prezent o incompatibilitate în cadrul de finanțare existent care nu corespunde realității IES și cerințelor acestora, indicând necesitatea unei adaptări culturale a cadrului financiar, juridic și politic în scopul conceperii unor instrumente adecvate. Pentru ca finanțarea socială să devină durabilă, este esențial să se adopte o abordare integrată, diferită de practica tradițională de finanțare.

| 3.2. | O problemă-cheie este că modelele comerciale specifice IES sunt insuficient cunoscute și înțelese. Nerecunoașterea deplină a particularităților acestor modele (cum ar fi distribuirea limitată sau nedistribuirea profitului, concentrarea pe utilizator sau pe nevoi, un proces decizional partajat, guvernanța democratică sau proprietatea comună) îngreunează accesul IES la finanțarea tradițională și la instrumentele prin care se sprijină IMM-urile în general. |
| --- | --- |

3.2.

O problemă-cheie este că modelele comerciale specifice IES sunt insuficient cunoscute și înțelese. Nerecunoașterea deplină a particularităților acestor modele (cum ar fi distribuirea limitată sau nedistribuirea profitului, concentrarea pe utilizator sau pe nevoi, un proces decizional partajat, guvernanța democratică sau proprietatea comună) îngreunează accesul IES la finanțarea tradițională și la instrumentele prin care se sprijină IMM-urile în general.

| 3.3. | Într-o măsură mai mare decât alte modele de afaceri, IES se confruntă cu problema că logica pieței financiare nu este concepută să sprijine dezvoltarea IES. Piețele financiare nu surprind și nu recompensează valoarea adăugată socială a IES, și nici misiunea acestora de interes general. În prezent, IES sunt adesea remunerate numai pentru costul serviciului pe care îl oferă, nu pentru valoarea socială pe care o creează. Randamentul investiției pentru IES presupune mai ales impact social, randamentul financiar fiind limitat. Faptul că misiunea socială prevalează asupra maximizării profitului poate duce la falsa impresie că IES prezintă un risc mai mare și sunt mai puțin fiabile decât alte tipuri de întreprinderi. În realitate, unele studii, fapte și date arată contrariul (11). Investiția în IES nu este de fapt un cost, ci o investiție în viitor, care contribuie la creșterea gradului de ocupare a forței de muncă și la consolidarea competitivității și a contribuției economice globale a statelor membre pe termen lung. |
| --- | --- |

3.3.

Într-o măsură mai mare decât alte modele de afaceri, IES se confruntă cu problema că logica pieței financiare nu este concepută să sprijine dezvoltarea IES. Piețele financiare nu surprind și nu recompensează valoarea adăugată socială a IES, și nici misiunea acestora de interes general. În prezent, IES sunt adesea remunerate numai pentru costul serviciului pe care îl oferă, nu pentru valoarea socială pe care o creează. Randamentul investiției pentru IES presupune mai ales impact social, randamentul financiar fiind limitat. Faptul că misiunea socială prevalează asupra maximizării profitului poate duce la falsa impresie că IES prezintă un risc mai mare și sunt mai puțin fiabile decât alte tipuri de întreprinderi. În realitate, unele studii, fapte și date arată contrariul (11). Investiția în IES nu este de fapt un cost, ci o investiție în viitor, care contribuie la creșterea gradului de ocupare a forței de muncă și la consolidarea competitivității și a contribuției economice globale a statelor membre pe termen lung.

| 3.4. | S-au făcut mai multe încercări pentru a promova instrumentele de investiții sociale pornind de la arhitectura instrumentelor financiare tradiționale. Cu toate acestea, din moment ce logica capitalului privat se corelează adesea cu caracteristici precum strategiile de ieșire pe termen scurt, cerința de stabilire a proprietății și logica investițiilor cu rentabilitate ridicată, aceste instrumente nu sunt funcționale pentru IES deoarece caracteristicile de acest tip sunt adesea în conflict direct cu activitățile și modelele de afaceri ale IES. |
| --- | --- |

3.4.

S-au făcut mai multe încercări pentru a promova instrumentele de investiții sociale pornind de la arhitectura instrumentelor financiare tradiționale. Cu toate acestea, din moment ce logica capitalului privat se corelează adesea cu caracteristici precum strategiile de ieșire pe termen scurt, cerința de stabilire a proprietății și logica investițiilor cu rentabilitate ridicată, aceste instrumente nu sunt funcționale pentru IES deoarece caracteristicile de acest tip sunt adesea în conflict direct cu activitățile și modelele de afaceri ale IES.

| 3.5. | Probleme precum dificultățile de a retrage investiții (atunci când se lucrează cu persoane aflate în nevoie) și oportunitățile limitate sau absente de piață secundară creează complicații suplimentare pentru investitorii tradiționali. Chiar dacă aceste instrumente pot ajunge cu succes la unele întreprinderi (de multe ori ca întreprinderi axate pe maximizarea profitului și având o misiune socială), IES tot au nevoie de instrumente financiare special adaptate. |
| --- | --- |

3.5.

Probleme precum dificultățile de a retrage investiții (atunci când se lucrează cu persoane aflate în nevoie) și oportunitățile limitate sau absente de piață secundară creează complicații suplimentare pentru investitorii tradiționali. Chiar dacă aceste instrumente pot ajunge cu succes la unele întreprinderi (de multe ori ca întreprinderi axate pe maximizarea profitului și având o misiune socială), IES tot au nevoie de instrumente financiare special adaptate.

4.   Un ecosistem financiar favorabil și sustenabil

| 4.1. | Prezentul aviz se concentrează mai mult pe caracteristicile și condițiile necesare pentru îmbunătățirea accesului la finanțare pentru IES, fără să ofere o trecere în revistă cuprinzătoare a gamei de instrumente financiare disponibile. Potențialul real al IES poate fi realizat doar dacă accesul la finanțare este integrat într-un ecosistem adaptat și complet integrat, cu componente precum cadre juridice, sprijin pentru dezvoltarea afacerii și de alte tipuri, ceea ce dovedește că investiția socială reprezintă investiții financiare și nefinanciare deopotrivă. |
| --- | --- |

4.1.

Prezentul aviz se concentrează mai mult pe caracteristicile și condițiile necesare pentru îmbunătățirea accesului la finanțare pentru IES, fără să ofere o trecere în revistă cuprinzătoare a gamei de instrumente financiare disponibile. Potențialul real al IES poate fi realizat doar dacă accesul la finanțare este integrat într-un ecosistem adaptat și complet integrat, cu componente precum cadre juridice, sprijin pentru dezvoltarea afacerii și de alte tipuri, ceea ce dovedește că investiția socială reprezintă investiții financiare și nefinanciare deopotrivă.

| 4.2. | Deși trebuie recunoscut că îmbunătățirea finanțării pentru IES este esențială pentru dezvoltare și sustenabilitate, este important totuși să se facă o distincție între finanțarea structurilor IES și cea a activităților IES. Este important ca ambele aspecte să fie finanțate, însă abordările și instrumentele pot fi diferite. Cert este că dezvoltarea finanțării sociale adaptate pentru IES trebuie să se realizeze în contextul promovării de inițiative și activități sociale și trebuie văzută mai degrabă ca un mijloc de valorificare a potențialului sectorului decât ca fiind un scop în sine. |
| --- | --- |

4.2.

Deși trebuie recunoscut că îmbunătățirea finanțării pentru IES este esențială pentru dezvoltare și sustenabilitate, este important totuși să se facă o distincție între finanțarea structurilor IES și cea a activităților IES. Este important ca ambele aspecte să fie finanțate, însă abordările și instrumentele pot fi diferite. Cert este că dezvoltarea finanțării sociale adaptate pentru IES trebuie să se realizeze în contextul promovării de inițiative și activități sociale și trebuie văzută mai degrabă ca un mijloc de valorificare a potențialului sectorului decât ca fiind un scop în sine.

| 4.3. | Trebuie recunoscut faptul că IES prezintă, de obicei, un flux mixt de venituri
   (12), în care vânzările de bunuri și servicii sunt deseori cuplate cu finanțare guvernamentală. IES se bazează deseori pe o combinație de fluxuri financiare, de la fonduri pentru un anumit proiect sau program bazat pe obiective de politică, până la contracte de achiziții publice sau colectare de fonduri pentru extinderea investițiilor existente sau pentru investiții noi. |
| --- | --- |

4.3.

Trebuie recunoscut faptul că IES prezintă, de obicei, un flux mixt de venituri
   (12), în care vânzările de bunuri și servicii sunt deseori cuplate cu finanțare guvernamentală. IES se bazează deseori pe o combinație de fluxuri financiare, de la fonduri pentru un anumit proiect sau program bazat pe obiective de politică, până la contracte de achiziții publice sau colectare de fonduri pentru extinderea investițiilor existente sau pentru investiții noi.

| 4.4. | În unele state membre, IES se bazează pe finanțarea publică continuă, în strânsă colaborare cu autoritățile publice care urmăresc o politică comună sau un obiectiv de interes general. În plus, finanțarea publică este deosebit de importantă în procesul de inovare (deseori asociat cu activitatea de prevenire), precum și în etapele de dezvoltare incipientă a IES. Prin urmare, CESE subliniază faptul că această formă de cooperare publică și de sprijin financiar nu trebuie să fie periclitată atunci când se explorează surse de finanțare externe și că aceasta este deosebit de importantă atunci când se sprijină apariția și construirea unui sector de economie socială în anumite state membre. |
| --- | --- |

4.4.

În unele state membre, IES se bazează pe finanțarea publică continuă, în strânsă colaborare cu autoritățile publice care urmăresc o politică comună sau un obiectiv de interes general. În plus, finanțarea publică este deosebit de importantă în procesul de inovare (deseori asociat cu activitatea de prevenire), precum și în etapele de dezvoltare incipientă a IES. Prin urmare, CESE subliniază faptul că această formă de cooperare publică și de sprijin financiar nu trebuie să fie periclitată atunci când se explorează surse de finanțare externe și că aceasta este deosebit de importantă atunci când se sprijină apariția și construirea unui sector de economie socială în anumite state membre.

4.5.   
  Utilizarea unei game de surse de finanțare

| 4.5.1. | Fondurile publice rămân o sursă-cheie de finanțare în mai multe state membre și pentru numeroase IES. Legătura dintre misiunea socială a unei IES și obiectivele de politică publică, bazată pe un sistem de obiective comune și pe încredere, se află în centrul inițiativelor de finanțare publică. În acest context, CESE dorește să evidențieze legătura cu Pachetul de investiții sociale al CE (13) și sprijinul său în favoarea continuării acestui pachet, care urmărește să promoveze inovarea în materie de politică socială, un rol puternic revenind în acest sens IES. În multe state membre, o sursă de venit primară pentru IES o reprezintă contractele de achiziții publice. Furnizarea unui serviciu de interes general este, adeseori, o activitate esențială pentru ca IES să își îndeplinească misiunea socială. Acest venit contribuie semnificativ la sustenabilitatea financiară. În cazul achizițiilor publice, unul dintre criterii trebuie să fie respectarea standardelor sociale și în special aplicarea acordurilor colective. |
| --- | --- |

4.5.1.

Fondurile publice rămân o sursă-cheie de finanțare în mai multe state membre și pentru numeroase IES. Legătura dintre misiunea socială a unei IES și obiectivele de politică publică, bazată pe un sistem de obiective comune și pe încredere, se află în centrul inițiativelor de finanțare publică. În acest context, CESE dorește să evidențieze legătura cu Pachetul de investiții sociale al CE (13) și sprijinul său în favoarea continuării acestui pachet, care urmărește să promoveze inovarea în materie de politică socială, un rol puternic revenind în acest sens IES. În multe state membre, o sursă de venit primară pentru IES o reprezintă contractele de achiziții publice. Furnizarea unui serviciu de interes general este, adeseori, o activitate esențială pentru ca IES să își îndeplinească misiunea socială. Acest venit contribuie semnificativ la sustenabilitatea financiară. În cazul achizițiilor publice, unul dintre criterii trebuie să fie respectarea standardelor sociale și în special aplicarea acordurilor colective.

| 4.5.2. | Instrumentele de finanțare privată variază de la instrumente tradiționale precum băncile comerciale, investitorii providențiali și capitalul de risc la instrumente precum donații, fonduri filantropice de capital de risc și investitori cu impact social. Chiar dacă multe dintre aceste instrumente pot fi adecvate pentru IES, se pare că finanțarea socială acordată de către furnizorii specializați în domeniu este mai potrivită. |
| --- | --- |

4.5.2.

Instrumentele de finanțare privată variază de la instrumente tradiționale precum băncile comerciale, investitorii providențiali și capitalul de risc la instrumente precum donații, fonduri filantropice de capital de risc și investitori cu impact social. Chiar dacă multe dintre aceste instrumente pot fi adecvate pentru IES, se pare că finanțarea socială acordată de către furnizorii specializați în domeniu este mai potrivită.

| 4.5.3. | De asemenea, o atenție deosebită trebuie acordată interesului persoanelor fizice de a investi în inițiative IES, în special la nivel de comunitate. Platformele de finanțare participativă, donațiile și fondurile filantropice oferă o resursă-cheie de finanțare pentru IES. |
| --- | --- |

4.5.3.

De asemenea, o atenție deosebită trebuie acordată interesului persoanelor fizice de a investi în inițiative IES, în special la nivel de comunitate. Platformele de finanțare participativă, donațiile și fondurile filantropice oferă o resursă-cheie de finanțare pentru IES.

| 4.5.4. | Sectorul economiei sociale generează el însuși fonduri sub formă de rezultat reportat, adesea încurajat de sistemul de scutiri fiscale. Opțiunea de a acumula profituri care nu sunt distribuite membrilor (rezerve indivizibile) este folosită de cooperative ca instrument principal pentru finanțarea propriei lor creșteri. Un alt instrument este opțiunea ca membrii cooperativei să participe la finanțarea propriei cooperative, prin acordarea de împrumuturi voluntare (creditare socială) care, în unele state membre, sunt reglementate prin legislație specifică (14). |
| --- | --- |

4.5.4.

Sectorul economiei sociale generează el însuși fonduri sub formă de rezultat reportat, adesea încurajat de sistemul de scutiri fiscale. Opțiunea de a acumula profituri care nu sunt distribuite membrilor (rezerve indivizibile) este folosită de cooperative ca instrument principal pentru finanțarea propriei lor creșteri. Un alt instrument este opțiunea ca membrii cooperativei să participe la finanțarea propriei cooperative, prin acordarea de împrumuturi voluntare (creditare socială) care, în unele state membre, sunt reglementate prin legislație specifică (14).

| 4.5.5. | Instituțiile financiare specializate, băncile sociale, etice și cooperative, precum și fondurile filantropice sociale de capital de risc oferă instrumente special concepute pentru IES. De exemplu, fondul italian de dezvoltare pentru cooperative (15) a fost creat special pentru a promova și dezvolta cooperativele. Aceste fonduri sunt constituite folosind cele 3 procente percepute din profiturile anuale înregistrate de cooperative înainte de impozitare. Alte exemple sunt fondul de dezvoltare CoopEst și CGM Finance Consortium, care sunt sisteme financiare interne accesibile doar membrilor, care oferă „credite-punte” și care contribuie la depășirea problemelor în ceea ce privește accesul la sistemul bancar obișnuit prin capacitatea contractuală a unui grup. |
| --- | --- |

4.5.5.

Instituțiile financiare specializate, băncile sociale, etice și cooperative, precum și fondurile filantropice sociale de capital de risc oferă instrumente special concepute pentru IES. De exemplu, fondul italian de dezvoltare pentru cooperative (15) a fost creat special pentru a promova și dezvolta cooperativele. Aceste fonduri sunt constituite folosind cele 3 procente percepute din profiturile anuale înregistrate de cooperative înainte de impozitare. Alte exemple sunt fondul de dezvoltare CoopEst și CGM Finance Consortium, care sunt sisteme financiare interne accesibile doar membrilor, care oferă „credite-punte” și care contribuie la depășirea problemelor în ceea ce privește accesul la sistemul bancar obișnuit prin capacitatea contractuală a unui grup.

| 4.5.6. | La construirea unei piețe sau platforme pentru aceste instrumente, trebuie studiate cu atenție și evaluate stimulentele în favoarea atragerii de capital. Deși capitalul de stat poate fi motivat de politici, capitalul privat poate fi atras prin programe de stimulare fiscală, prin elementul de partajare a riscului și prin implicarea în sectorul economiei sociale. În orice caz, orice stimulent acordat furnizorilor financiari privați ar trebui să fie pus în balanță cu rentabilitatea financiară și socială, precum și cu modul în care sunt utilizate profiturile financiare. Aceasta ar trebui să garanteze că interesul public, interesul general și cheltuirea eficientă (dacă este publică) rămân în centrul inițiativei. |
| --- | --- |

4.5.6.

La construirea unei piețe sau platforme pentru aceste instrumente, trebuie studiate cu atenție și evaluate stimulentele în favoarea atragerii de capital. Deși capitalul de stat poate fi motivat de politici, capitalul privat poate fi atras prin programe de stimulare fiscală, prin elementul de partajare a riscului și prin implicarea în sectorul economiei sociale. În orice caz, orice stimulent acordat furnizorilor financiari privați ar trebui să fie pus în balanță cu rentabilitatea financiară și socială, precum și cu modul în care sunt utilizate profiturile financiare. Aceasta ar trebui să garanteze că interesul public, interesul general și cheltuirea eficientă (dacă este publică) rămân în centrul inițiativei.

4.6.   
  Elemente fundamentale de luat în considerare la crearea unui ecosistem financiar favorabil

| 4.6.1. | Crearea unui ecosistem financiar pentru IES se bazează pe stabilirea unei abordări multilaterale care să reunească resursele și instrumentele. Această formă de sisteme cu mai mulți actori sau de sistem de finanțare socială și solidară reunește resurse atât monetare, cât și nemonetare. Ea se bazează pe încredere și pe finanțarea sprijinului care implică mai mulți actori (IES, deponenți, surse publice, fonduri de pensii și instituții financiare etc.), pe construirea de relații (intermedieri financiare, relații de socializare și de sprijin), pe partajarea de obiective și norme comune. Succesul acestei abordări este evident, de exemplu, în Quebec, și ar trebui explorat în continuare pentru contextul european (16). |
| --- | --- |

4.6.1.

Crearea unui ecosistem financiar pentru IES se bazează pe stabilirea unei abordări multilaterale care să reunească resursele și instrumentele. Această formă de sisteme cu mai mulți actori sau de sistem de finanțare socială și solidară reunește resurse atât monetare, cât și nemonetare. Ea se bazează pe încredere și pe finanțarea sprijinului care implică mai mulți actori (IES, deponenți, surse publice, fonduri de pensii și instituții financiare etc.), pe construirea de relații (intermedieri financiare, relații de socializare și de sprijin), pe partajarea de obiective și norme comune. Succesul acestei abordări este evident, de exemplu, în Quebec, și ar trebui explorat în continuare pentru contextul european (16).

| 4.6.2. | Este fundamental ca sprijinul financiar să se dezvolte printr-o abordare bazată pe ciclul de viață. Adeseori, granturile sau schemele-pilot finanțate eșuează în a doua fază din cauza lipsei de instrumente adecvate care să permită IES să se extindă și să fie sustenabile. Trebuie concepute instrumente specifice și cadre de politică favorabile pentru fiecare etapă de dezvoltare: pre-start-up, start-up/etapa-pilot, etapa de consolidare și de creștere, cu satisfacerea nevoilor specifice în fiecare etapă. |
| --- | --- |

4.6.2.

Este fundamental ca sprijinul financiar să se dezvolte printr-o abordare bazată pe ciclul de viață. Adeseori, granturile sau schemele-pilot finanțate eșuează în a doua fază din cauza lipsei de instrumente adecvate care să permită IES să se extindă și să fie sustenabile. Trebuie concepute instrumente specifice și cadre de politică favorabile pentru fiecare etapă de dezvoltare: pre-start-up, start-up/etapa-pilot, etapa de consolidare și de creștere, cu satisfacerea nevoilor specifice în fiecare etapă.

| 4.6.3. | Capitalul de risc tradițional se bazează pe o amortizare rapidă a investiției, corelată de obicei cu influențarea în virtutea dreptului de proprietate. Acest model este deosebit de dificil de utilizat pentru economia socială și este în conflict cu modelele de afaceri și activitățile IES. Prin urmare, furnizarea de scheme de garantare și de mecanisme de coinvestiții pentru partajarea responsabilității și a riscurilor este esențială în acest context. Pe baza bunelor practici specifice schemelor de garantare deja implementate (adesea din fonduri publice), aceste mecanisme ar trebui să fie trecute în revistă în momentul dezvoltării de scheme pentru atenuarea primului „risc” al finanțării. |
| --- | --- |

4.6.3.

Capitalul de risc tradițional se bazează pe o amortizare rapidă a investiției, corelată de obicei cu influențarea în virtutea dreptului de proprietate. Acest model este deosebit de dificil de utilizat pentru economia socială și este în conflict cu modelele de afaceri și activitățile IES. Prin urmare, furnizarea de scheme de garantare și de mecanisme de coinvestiții pentru partajarea responsabilității și a riscurilor este esențială în acest context. Pe baza bunelor practici specifice schemelor de garantare deja implementate (adesea din fonduri publice), aceste mecanisme ar trebui să fie trecute în revistă în momentul dezvoltării de scheme pentru atenuarea primului „risc” al finanțării.

| 4.6.4. | Furnizorii de finanțare pentru economia socială sunt deseori sursa ideală pentru sprijin atât financiar, cât și nefinanciar, cum ar fi programele de stimulare a comportamentului investițional și consilierea generală și sprijinul pentru dezvoltarea afacerilor. Această formă de sprijin este esențială pentru a reduce riscul de eșec. În acest sens, trebuie avute în vedere acțiuni de „educație financiară”, precum și de „instruire financiară”. |
| --- | --- |

4.6.4.

Furnizorii de finanțare pentru economia socială sunt deseori sursa ideală pentru sprijin atât financiar, cât și nefinanciar, cum ar fi programele de stimulare a comportamentului investițional și consilierea generală și sprijinul pentru dezvoltarea afacerilor. Această formă de sprijin este esențială pentru a reduce riscul de eșec. În acest sens, trebuie avute în vedere acțiuni de „educație financiară”, precum și de „instruire financiară”.

| 4.6.5. | Este esențial ca în centrul finanțării sociale să se afle măsurarea impactului social
   (17), pentru a se dovedi impactul social creat, în paralel cu rentabilitatea financiară. Aceasta este singura modalitate de a evidenția întreaga valoare creată de activitatea IES și sfera completă a rentabilității investiției – atât în plan social, cât și financiar. |
| --- | --- |

4.6.5.

Este esențial ca în centrul finanțării sociale să se afle măsurarea impactului social
   (17), pentru a se dovedi impactul social creat, în paralel cu rentabilitatea financiară. Aceasta este singura modalitate de a evidenția întreaga valoare creată de activitatea IES și sfera completă a rentabilității investiției – atât în plan social, cât și financiar.

4.7.   
  Un ecosistem bazat pe capital mixt

| 4.7.1. | Trebuie acordată o atenție deosebită formelor hibride de finanțare, care sunt considerate mai potrivite pentru întreprinderile din sectorul economiei sociale, deoarece combină elemente care echilibrează binele comun cu stimulentele financiare. Capitalul hibrid combină o componentă de subvenție (subvenții publice, fonduri filantropice, donații) cu instrumente de capital propriu și de partajare a riscurilor/datoriei. Instrumentele de finanțare cu capital hibrid includ ajutoare rambursabile, împrumuturi nerambursabile, subvenții convertibile și acorduri privind repartizarea veniturilor. Capitalul hibrid implică adesea o interacțiune strânsă între capitalul public și cel privat și un obiectiv de politică comun, dar și o codependență care să asigure echilibrarea intereselor între părțile interesate. |
| --- | --- |

4.7.1.

Trebuie acordată o atenție deosebită formelor hibride de finanțare, care sunt considerate mai potrivite pentru întreprinderile din sectorul economiei sociale, deoarece combină elemente care echilibrează binele comun cu stimulentele financiare. Capitalul hibrid combină o componentă de subvenție (subvenții publice, fonduri filantropice, donații) cu instrumente de capital propriu și de partajare a riscurilor/datoriei. Instrumentele de finanțare cu capital hibrid includ ajutoare rambursabile, împrumuturi nerambursabile, subvenții convertibile și acorduri privind repartizarea veniturilor. Capitalul hibrid implică adesea o interacțiune strânsă între capitalul public și cel privat și un obiectiv de politică comun, dar și o codependență care să asigure echilibrarea intereselor între părțile interesate.

| 4.7.2. | Alte soluții de finanțare, potrivite pentru IES, sunt formele de capital „răbdătoare”. De exemplu, în Franța și provincia Quebec din Canada (18), fondurile de investiții și de garantare socială/solidară reunesc capital din diverse surse și de la diverse părți interesate, cum ar fi persoane fizice, fonduri publice și fonduri de pensii, care oferă instrumente de datorie și de capital propriu ce se bazează pe principiile rentabilității mai mici (decât capitalul de risc obișnuit) pe o perioadă mai lungă (cel puțin șapte ani). Acest ultim aspect este deosebit de important, deoarece activitatea IES se bazează adesea pe continuitatea serviciului. |
| --- | --- |

4.7.2.

Alte soluții de finanțare, potrivite pentru IES, sunt formele de capital „răbdătoare”. De exemplu, în Franța și provincia Quebec din Canada (18), fondurile de investiții și de garantare socială/solidară reunesc capital din diverse surse și de la diverse părți interesate, cum ar fi persoane fizice, fonduri publice și fonduri de pensii, care oferă instrumente de datorie și de capital propriu ce se bazează pe principiile rentabilității mai mici (decât capitalul de risc obișnuit) pe o perioadă mai lungă (cel puțin șapte ani). Acest ultim aspect este deosebit de important, deoarece activitatea IES se bazează adesea pe continuitatea serviciului.

5.   Recomandări politice

| 5.1. | Având în vedere diferențele din Europa și gama largă de nevoi din sectorul economiei sociale, următoarele recomandări sunt grupate în funcție de responsabilitățile aferente diferitelor niveluri de decizie politică. |
| --- | --- |

5.1.

Având în vedere diferențele din Europa și gama largă de nevoi din sectorul economiei sociale, următoarele recomandări sunt grupate în funcție de responsabilitățile aferente diferitelor niveluri de decizie politică.

5.2.   
  Instituțiile europene

| 5.2.1. | Instituțiile UE ar trebui să joace un rol de sprijinire, catalizare și mobilizare pentru toate părțile interesate din ecosistemul financiar al IES. În plus, acestea trebuie să își demonstreze în continuare angajamentul față de dezvoltarea economiei sociale în Europa prin asigurarea unui cadru politic favorabil pentru dezvoltarea economiei sociale în general, prin reînnoirea agendei SBI. |
| --- | --- |

5.2.1.

Instituțiile UE ar trebui să joace un rol de sprijinire, catalizare și mobilizare pentru toate părțile interesate din ecosistemul financiar al IES. În plus, acestea trebuie să își demonstreze în continuare angajamentul față de dezvoltarea economiei sociale în Europa prin asigurarea unui cadru politic favorabil pentru dezvoltarea economiei sociale în general, prin reînnoirea agendei SBI.

| 5.2.2. | CE ar trebui să canalizeze în continuare finanțarea prin intermediari către IES pentru a sprijini apariția, experimentarea și inovarea de noi instrumente, asigurându-se că reglementarea financiară permite această dezvoltare, și nu o împiedică. |
| --- | --- |

5.2.2.

CE ar trebui să canalizeze în continuare finanțarea prin intermediari către IES pentru a sprijini apariția, experimentarea și inovarea de noi instrumente, asigurându-se că reglementarea financiară permite această dezvoltare, și nu o împiedică.

| 5.2.3. | CE ar trebui, de asemenea, să aibă în vedere testarea unui regim de reglementare mai lax pentru a motiva capitalul să pătrundă în sectorul economiei sociale. |
| --- | --- |

5.2.3.

CE ar trebui, de asemenea, să aibă în vedere testarea unui regim de reglementare mai lax pentru a motiva capitalul să pătrundă în sectorul economiei sociale.

| 5.2.4. | CE ar trebui să revizuiască modul în care instrumentele de finanțare participativă sau de economie colaborativă pot sprijini IES. CE ar putea lua în considerare posibilitatea de a găzdui o „expoziție” a cazurilor de finanțare participativă și de inițiative participative care vizează IES. Există exemple la nivel de stat membru, care s-ar putea corela, eventual, cu platforma de inovare socială, precum și cu programele din cadrul Orizont 2020. |
| --- | --- |

5.2.4.

CE ar trebui să revizuiască modul în care instrumentele de finanțare participativă sau de economie colaborativă pot sprijini IES. CE ar putea lua în considerare posibilitatea de a găzdui o „expoziție” a cazurilor de finanțare participativă și de inițiative participative care vizează IES. Există exemple la nivel de stat membru, care s-ar putea corela, eventual, cu platforma de inovare socială, precum și cu programele din cadrul Orizont 2020.

| 5.2.5. | CE ar trebui să promoveze cercetarea/studiile privind valoarea adăugată societală a investițiilor în IES. Unele aspecte de explorat ar putea fi modul în care este creată și fructificată valoarea socială și economică și eficacitatea diferitor instrumente financiare. |
| --- | --- |

5.2.5.

CE ar trebui să promoveze cercetarea/studiile privind valoarea adăugată societală a investițiilor în IES. Unele aspecte de explorat ar putea fi modul în care este creată și fructificată valoarea socială și economică și eficacitatea diferitor instrumente financiare.

| 5.2.6. | CESE salută faptul că economia socială reprezintă o prioritate în materie de investiții în actualul Plan de investiții pentru Europa și îndeamnă Comisia Europeană să valorifice la maximum această dispoziție. În special ar trebui să fie luate în considerare investițiile în domenii cu mari necesități de capital, cum ar fi serviciile de asistență medicală și socială. Important pentru toate investițiile este să se includă un criteriu de interes general în evaluarea și selecția investițiilor, pentru a surprinde mai bine valoarea adăugată socială. |
| --- | --- |

5.2.6.

CESE salută faptul că economia socială reprezintă o prioritate în materie de investiții în actualul Plan de investiții pentru Europa și îndeamnă Comisia Europeană să valorifice la maximum această dispoziție. În special ar trebui să fie luate în considerare investițiile în domenii cu mari necesități de capital, cum ar fi serviciile de asistență medicală și socială. Important pentru toate investițiile este să se includă un criteriu de interes general în evaluarea și selecția investițiilor, pentru a surprinde mai bine valoarea adăugată socială.

| 5.2.7. | Uniunea piețelor de capital (UPC) evidențiază apariția investițiilor sociale, de mediu și de guvernanță corporativă, apreciind faptul că finanțarea publică și finanțarea privată pot conlucra pentru a îmbunătăți partea de ofertă a investițiilor. Este important ca CE să se asigure că, în activitatea sa de reglementare, există o legătură între promovarea dezvoltării IES și propunerile UPC. |
| --- | --- |

5.2.7.

Uniunea piețelor de capital (UPC) evidențiază apariția investițiilor sociale, de mediu și de guvernanță corporativă, apreciind faptul că finanțarea publică și finanțarea privată pot conlucra pentru a îmbunătăți partea de ofertă a investițiilor. Este important ca CE să se asigure că, în activitatea sa de reglementare, există o legătură între promovarea dezvoltării IES și propunerile UPC.

| 5.2.8. | Fondurile europene joacă un rol deosebit în sprijinirea IES. Fondurile ESI ar putea fi folosite ca pârghie pentru acțiunea statelor membre, prin furnizarea de garanții sau ca punct de sprijin financiar pentru a stimula apariția unor fonduri destinate protecției sociale în întreaga Europă. Fondurile EaSI și COSME ar trebui să fie utilizate de către CE pentru a stimula capacitatea de investiții a intermediarilor financiari și disponibilitatea IES de a investi. CE ar trebui să asigure o participare echilibrată în cadrul programului Orizont 2020, permițând IES să participe la proiecte de integrare. CE ar trebui să monitorizeze îndeaproape și să raporteze cu privire la absorbția acestor fonduri de către IES, atât din punct de vedere politic, cât și tehnic. |
| --- | --- |

5.2.8.

Fondurile europene joacă un rol deosebit în sprijinirea IES. Fondurile ESI ar putea fi folosite ca pârghie pentru acțiunea statelor membre, prin furnizarea de garanții sau ca punct de sprijin financiar pentru a stimula apariția unor fonduri destinate protecției sociale în întreaga Europă. Fondurile EaSI și COSME ar trebui să fie utilizate de către CE pentru a stimula capacitatea de investiții a intermediarilor financiari și disponibilitatea IES de a investi. CE ar trebui să asigure o participare echilibrată în cadrul programului Orizont 2020, permițând IES să participe la proiecte de integrare. CE ar trebui să monitorizeze îndeaproape și să raporteze cu privire la absorbția acestor fonduri de către IES, atât din punct de vedere politic, cât și tehnic.

| 5.2.9. | CE și BEI/FEI ar trebui să facă în așa fel încât mecanismele financiare de la nivelul UE, inclusiv planul de acțiune pentru finanțarea IMM-urilor, să fie accesibile pentru IES prin integrarea constantă a IES în politica privind IMM-urile și în mecanismele de finanțare, precum și prin simplificarea procedurilor. Este esențial să se menționeze aici în mod special expresia „întreprindere din sectorul economiei sociale”, pentru a se asigura pe deplin că sunt luate în considerare întreprinderi diferite și pentru o creștere a vizibilității. |
| --- | --- |

5.2.9.

CE și BEI/FEI ar trebui să facă în așa fel încât mecanismele financiare de la nivelul UE, inclusiv planul de acțiune pentru finanțarea IMM-urilor, să fie accesibile pentru IES prin integrarea constantă a IES în politica privind IMM-urile și în mecanismele de finanțare, precum și prin simplificarea procedurilor. Este esențial să se menționeze aici în mod special expresia „întreprindere din sectorul economiei sociale”, pentru a se asigura pe deplin că sunt luate în considerare întreprinderi diferite și pentru o creștere a vizibilității.

| 5.2.10. | CE ar trebui să analizeze dacă investițiile cu impact social pot fi o componentă a ecosistemului financiar pentru IES, în ce mod și în ce condiții. În acest sens, experiențele și încercările acceleratorului de investiții sociale al FEI, precum și lansarea recentă a schemelor de garantare ale CE (19) vor oferi experiențe interesante. În plus, rapoartele recente ale OCDE (20) și EMES (21) aduc o contribuție importantă în a determina dacă instrumentul reprezentat de obligațiunile cu impact social și politicile aferente sprijină într-adevăr dezvoltarea IES. |
| --- | --- |

5.2.10.

CE ar trebui să analizeze dacă investițiile cu impact social pot fi o componentă a ecosistemului financiar pentru IES, în ce mod și în ce condiții. În acest sens, experiențele și încercările acceleratorului de investiții sociale al FEI, precum și lansarea recentă a schemelor de garantare ale CE (19) vor oferi experiențe interesante. În plus, rapoartele recente ale OCDE (20) și EMES (21) aduc o contribuție importantă în a determina dacă instrumentul reprezentat de obligațiunile cu impact social și politicile aferente sprijină într-adevăr dezvoltarea IES.

| 5.2.11. | Reglementările financiare Basel III amenință ecosistemul financiar pentru economia socială. Este vital ca reglementările să păstreze mai curând „biodiversitatea” sistemului financiar, în loc să aplice norme arbitrare. Un aspect relevant de abordat este tratamentul creditelor acordate economiei sociale în conformitate cu normele prudențiale în vigoare (Basel III, CRD IV/CRR). În prezent, nu se prevede nicio facilitate în bilanț pentru creditarea întreprinderilor sociale, chiar dacă sectorul nu este considerat riscant, și nici nu este încurajată creditarea sectorului. Dimpotrivă, conform factorului de echilibrare pentru IMM-uri inclus în CRR, UE a recunoscut posibilitatea de reducere a cerințelor de capital pentru băncile care acordă credite IMM-urilor și gospodăriilor. UE trebuie să recunoască în egală măsură IES prin asigurarea unui factor de sprijinire a întreprinderilor din sectorul economiei sociale, de exemplu, prin modificarea actualului articol 501 alineatul (1) din CRR. Aceasta ar genera mari beneficii pentru împrumuturile bancare în favoarea economiei sociale, fără niciun impact asupra finanțelor publice. |
| --- | --- |

5.2.11.

Reglementările financiare Basel III amenință ecosistemul financiar pentru economia socială. Este vital ca reglementările să păstreze mai curând „biodiversitatea” sistemului financiar, în loc să aplice norme arbitrare. Un aspect relevant de abordat este tratamentul creditelor acordate economiei sociale în conformitate cu normele prudențiale în vigoare (Basel III, CRD IV/CRR). În prezent, nu se prevede nicio facilitate în bilanț pentru creditarea întreprinderilor sociale, chiar dacă sectorul nu este considerat riscant, și nici nu este încurajată creditarea sectorului. Dimpotrivă, conform factorului de echilibrare pentru IMM-uri inclus în CRR, UE a recunoscut posibilitatea de reducere a cerințelor de capital pentru băncile care acordă credite IMM-urilor și gospodăriilor. UE trebuie să recunoască în egală măsură IES prin asigurarea unui factor de sprijinire a întreprinderilor din sectorul economiei sociale, de exemplu, prin modificarea actualului articol 501 alineatul (1) din CRR. Aceasta ar genera mari beneficii pentru împrumuturile bancare în favoarea economiei sociale, fără niciun impact asupra finanțelor publice.

| 5.2.12. | Întrucât inovarea financiară pentru economia socială are loc în primul rând la nivel local, regional și național, CE se află în situația ideală de a aduna și a disemina instrumente și soluții inovatoare, pentru a oferi dovezi pentru deciziile politice. În acest sens, ar fi utile sintetizarea și monitorizarea la nivelul UE a schimbului de noi inițiative și instrumente financiare la nivelul statelor membre. |
| --- | --- |

5.2.12.

Întrucât inovarea financiară pentru economia socială are loc în primul rând la nivel local, regional și național, CE se află în situația ideală de a aduna și a disemina instrumente și soluții inovatoare, pentru a oferi dovezi pentru deciziile politice. În acest sens, ar fi utile sintetizarea și monitorizarea la nivelul UE a schimbului de noi inițiative și instrumente financiare la nivelul statelor membre.

| 5.2.13. | Sprijinul financiar de la nivelul UE trebuie să fie cuplat cu acțiuni din partea CE de îndrumare, instruire și consolidare a capacităților pentru guverne și pentru principalele părți interesate. Prin urmare, CESE solicită elaborarea unui manual cu instrucțiuni privind modul de a construi ecosistemul financiar și modalitatea de a concepe și a implementa instrumentele financiare pentru economia socială. În mod similar, bunele practici de orientare generală la nivelul statelor membre, cum ar fi programele de stimulare a comportamentului investițional, ar trebui împărtășite și valorificate. |
| --- | --- |

5.2.13.

Sprijinul financiar de la nivelul UE trebuie să fie cuplat cu acțiuni din partea CE de îndrumare, instruire și consolidare a capacităților pentru guverne și pentru principalele părți interesate. Prin urmare, CESE solicită elaborarea unui manual cu instrucțiuni privind modul de a construi ecosistemul financiar și modalitatea de a concepe și a implementa instrumentele financiare pentru economia socială. În mod similar, bunele practici de orientare generală la nivelul statelor membre, cum ar fi programele de stimulare a comportamentului investițional, ar trebui împărtășite și valorificate.

| 5.2.14. | CESE salută interesul CE de a înființa un grup de lucru pentru finanțare socială în colaborare cu GECES (Grupul de experți al Comisiei pentru antreprenoriat social), care ar putea acționa ca o bază de resurse pentru elaborarea de politici și monitorizarea situațiilor și acțiunilor statelor membre. |
| --- | --- |

5.2.14.

CESE salută interesul CE de a înființa un grup de lucru pentru finanțare socială în colaborare cu GECES (Grupul de experți al Comisiei pentru antreprenoriat social), care ar putea acționa ca o bază de resurse pentru elaborarea de politici și monitorizarea situațiilor și acțiunilor statelor membre.

| 5.2.15. | Ar trebui avute în vedere evaluări inter pares
  cu privire la finanțarea activităților și structurilor IES, pentru a încuraja schimbul de instrumente și de bune practici între statele membre. |
| --- | --- |

5.2.15.

Ar trebui avute în vedere evaluări inter pares
  cu privire la finanțarea activităților și structurilor IES, pentru a încuraja schimbul de instrumente și de bune practici între statele membre.

| 5.2.16. | CE ar trebui să revizuiască beneficiile și provocările asociate acordării de stimulente fiscale de către statele membre. Acest lucru este relevant atât pentru IES în general, cât și ca stimulent pentru atragerea de capital de la deponenți privați și de la furnizori de finanțare socială. Acest aspect ar trebui revizuit pornind de la faptul că, în prezent, IES sunt dezavantajate în ceea ce privește accesul la finanțare (publică sau privată), în comparație cu alte întreprinderi. |
| --- | --- |

5.2.16.

CE ar trebui să revizuiască beneficiile și provocările asociate acordării de stimulente fiscale de către statele membre. Acest lucru este relevant atât pentru IES în general, cât și ca stimulent pentru atragerea de capital de la deponenți privați și de la furnizori de finanțare socială. Acest aspect ar trebui revizuit pornind de la faptul că, în prezent, IES sunt dezavantajate în ceea ce privește accesul la finanțare (publică sau privată), în comparație cu alte întreprinderi.

| 5.3. | Statele membre, autoritățile locale și regionale |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Statele membre, la nivel național, regional și local, joacă un rol central în asigurarea unei politici favorabile și a sprijinului pentru dezvoltarea și creșterea economii sociale. Puține state membre au un sistem de sprijin adecvat funcțional, ceea ce face necesar ca acestea să elaboreze și să implementeze sisteme naționale de sprijin pentru economia socială, în conformitate cu SBI. Un accent deosebit ar trebui pus pe accesul la sprijin financiar adaptat atât la nivel național, cât și la nivel local/regional. Aceste inițiative ar putea fi prezentate în contextul GECES. |
| --- | --- |

5.3.1.

Statele membre, la nivel național, regional și local, joacă un rol central în asigurarea unei politici favorabile și a sprijinului pentru dezvoltarea și creșterea economii sociale. Puține state membre au un sistem de sprijin adecvat funcțional, ceea ce face necesar ca acestea să elaboreze și să implementeze sisteme naționale de sprijin pentru economia socială, în conformitate cu SBI. Un accent deosebit ar trebui pus pe accesul la sprijin financiar adaptat atât la nivel național, cât și la nivel local/regional. Aceste inițiative ar putea fi prezentate în contextul GECES.

| 5.3.2. | Statele membre ar putea acționa în calitate de coinvestitori, pentru a sprijini crearea de fonduri etice, de fonduri de inovare socială și de fonduri sociale de capital de risc. Un element esențial îl reprezintă furnizarea de scheme de garantare publice sau, printr-o politică favorabilă, mobilizarea de capital de la fonduri de pensii, cooperative de credit etc. |
| --- | --- |

5.3.2.

Statele membre ar putea acționa în calitate de coinvestitori, pentru a sprijini crearea de fonduri etice, de fonduri de inovare socială și de fonduri sociale de capital de risc. Un element esențial îl reprezintă furnizarea de scheme de garantare publice sau, printr-o politică favorabilă, mobilizarea de capital de la fonduri de pensii, cooperative de credit etc.

| 5.3.3. | Statele membre ar trebui să evalueze posibilitățile de a asigura finanțare prin fonduri de garantare deținute de stat, pentru a oferi economiei sociale acces la finanțare tradițională. |
| --- | --- |

5.3.3.

Statele membre ar trebui să evalueze posibilitățile de a asigura finanțare prin fonduri de garantare deținute de stat, pentru a oferi economiei sociale acces la finanțare tradițională.

| 5.3.4. | Statele membre pot să aibă în vedere capitalizarea fondurilor de investiții sociale prin revizuirea oportunităților de reducere a impozitelor pe venit (persoane fizice și juridice), precum și a altor stimulente fiscale pentru deponenți și investitori deopotrivă, în vederea atragerii de investiții în IES. Cu toate acestea, forța motrice din spatele acestor avantaje fiscale ar trebui să fie crearea de valoare socială de către IES. |
| --- | --- |

5.3.4.

Statele membre pot să aibă în vedere capitalizarea fondurilor de investiții sociale prin revizuirea oportunităților de reducere a impozitelor pe venit (persoane fizice și juridice), precum și a altor stimulente fiscale pentru deponenți și investitori deopotrivă, în vederea atragerii de investiții în IES. Cu toate acestea, forța motrice din spatele acestor avantaje fiscale ar trebui să fie crearea de valoare socială de către IES.

| 5.3.5. | CESE îndeamnă statele membre să elaboreze reglementări adecvate în domeniul economiei sociale în ceea ce privește microfinanțarea, cum a subliniat deja CE (22). |
| --- | --- |

5.3.5.

CESE îndeamnă statele membre să elaboreze reglementări adecvate în domeniul economiei sociale în ceea ce privește microfinanțarea, cum a subliniat deja CE (22).

| 5.3.6. | Intermediarii financiari joacă un rol crucial în dezvoltarea economiei sociale. Statele membre ar trebui să încurajeze, prin asigurarea unui cadru de reglementare favorabil, apariția intermediarilor pentru finanțare socială, fie că sunt bănci cooperative sau etice, fie bănci comerciale cu o anumită filială care vizează economia socială și care oferă fonduri și instrumente de finanțare socială. |
| --- | --- |

5.3.6.

Intermediarii financiari joacă un rol crucial în dezvoltarea economiei sociale. Statele membre ar trebui să încurajeze, prin asigurarea unui cadru de reglementare favorabil, apariția intermediarilor pentru finanțare socială, fie că sunt bănci cooperative sau etice, fie bănci comerciale cu o anumită filială care vizează economia socială și care oferă fonduri și instrumente de finanțare socială.

| 5.3.7. | Autoritățile locale și regionale joacă un rol-cheie în asigurarea infrastructurii locale și în implementarea inițiativelor. În plus, acestea ar trebui îndemnate să preia inițiativa pentru cooperarea multipartită, în vederea sprijinirii dezvoltării locale/regionale. În acest context, FEDER oferă un sprijin vital. |
| --- | --- |

5.3.7.

Autoritățile locale și regionale joacă un rol-cheie în asigurarea infrastructurii locale și în implementarea inițiativelor. În plus, acestea ar trebui îndemnate să preia inițiativa pentru cooperarea multipartită, în vederea sprijinirii dezvoltării locale/regionale. În acest context, FEDER oferă un sprijin vital.

| 5.4. | Alte părți interesate |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | IES trebuie să preia ele însele inițiativa în ceea ce privește dezvoltarea de instrumente precum autocapitalizarea, finanțarea participativă și angajarea în parteneriate de finanțare socială, colectarea de resurse proprii și inițierea de parteneriate. |
| --- | --- |

5.4.1.

IES trebuie să preia ele însele inițiativa în ceea ce privește dezvoltarea de instrumente precum autocapitalizarea, finanțarea participativă și angajarea în parteneriate de finanțare socială, colectarea de resurse proprii și inițierea de parteneriate.

| 5.4.2. | De asemenea, este important ca IES să acorde mai multă atenție cooperării cu parteneri externi, precum băncile comerciale private și diverși intermediari. Acest lucru poate să nu fie indicat în toate situațiile, dar ar putea fi de folos în anumite stadii de dezvoltare. Este esențial să se suscite interesul și să se dezvolte cunoștințele despre IES în rândul comunității financiare, în condiții adecvate. |
| --- | --- |

5.4.2.

De asemenea, este important ca IES să acorde mai multă atenție cooperării cu parteneri externi, precum băncile comerciale private și diverși intermediari. Acest lucru poate să nu fie indicat în toate situațiile, dar ar putea fi de folos în anumite stadii de dezvoltare. Este esențial să se suscite interesul și să se dezvolte cunoștințele despre IES în rândul comunității financiare, în condiții adecvate.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  Considerentul 17 și articolul 9.2.

1

(2)  http://ec.europa.eu/finance/bank/regcapital/legislation-in-force/index_en.htm

2

(3)  JO C 24, 28.1.2012, p. 1; JO C 229, 31.7.2012, p. 44; JO C 229, 31.7.2012, p. 55; JO C 458, 19.12.2014, p. 14.

3

(4)  COM(2011) 682 final.

4

(5)  http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/product/8409011e.pdf

5

(6)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7523

6

(7)  http://www.oecd.org/cfe/leed/130228_Job%20Creation%20throught%20the%20Social%20Economy%20and%20Social Entrepreneurship_RC_FINALBIS.pdf

7

(8)  http://socialeconomyrome.it/files/Rome%20strategy_EN.pdf

8

(9)  JO C 458, 19.12.2014, p. 14.

9

(10)  A se vedea nota de subsol 5.

10

(11)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/documents/publication/wcms_108416.pdf

11

(12)  EC Mapping study (Studiu cartografic al CE): http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=2149,

12

OECD Policy Brief (Notă de sinteză a OCDE): http://www.oecd.org/cfe/leed/Social%20entrepreneurship%20policy%20brief%20EN_FINAL.pdf

(13)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1044

13

(14)  A se vedea, de exemplu, Legea 127/71 din Italia.

14

(15)  Legea 59/92 din Italia.

15

(16)  http://www.reliess.org/centredoc/upload/FinanceQc_va.pdf

16

(17)  JO C 170, 5.6.2014, p. 18.

17

(18)  http://capfinance.ca

18

(19)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1084

19

(20)  http://www.oecd.org/cfe/leed/SIBsExpertSeminar-SummaryReport-FINAL.pdf

20

(21)  http://5emesconf.exordo.com/files/papers/101/final_draft/Godina-Maier-Barbetta_-_Paradoxes_and_Potentials_of_Social_Impact_Bonds_-_16_06_2015.pdf

21

(22)  COM(2007) 708 final.

22

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/161 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/161

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind efectele digitalizării asupra sectorului serviciilor și ocupării forței de muncă în contextul mutațiilor industriale

(aviz exploratoriu)

(2016/C 013/24)

| Raportor: | domnul Wolfgang GREIF |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Hannes LEO |

Raportor:

domnul Wolfgang GREIF

Coraportor:

domnul Hannes LEO

Într-o scrisoare datată 29 iunie 2015 și în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Nicolas Schmit, ministrul muncii, ocupării forței de muncă și economiei sociale și solidare, acționând în numele viitoarei Președinții luxemburgheze, a solicitat Comitetului să elaboreze un aviz exploratoriu privind

„Efectele digitalizării asupra sectorului serviciilor și ocupării forței de muncă în contextul mutațiilor industriale”

(aviz exploratoriu).

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI), însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul exploratoriu la 15 iulie 2015.

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 139 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 8 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Digitalizarea transformă toate segmentele societății și economiei și, prin urmare, afectează în mod logic munca și ocuparea forței de muncă. Tehnologia digitală are potențialul de a spori bogăția la niveluri fără precedent și poate mări calitatea muncii și gradul de ocupare a forței de muncă în Europa. Cu toate acestea, aceste oportunități sunt însoțite de riscuri, cum se vede în toate sectoarele economice, inclusiv în sectorul serviciilor private (1). |
| --- | --- |

1.1.

Digitalizarea transformă toate segmentele societății și economiei și, prin urmare, afectează în mod logic munca și ocuparea forței de muncă. Tehnologia digitală are potențialul de a spori bogăția la niveluri fără precedent și poate mări calitatea muncii și gradul de ocupare a forței de muncă în Europa. Cu toate acestea, aceste oportunități sunt însoțite de riscuri, cum se vede în toate sectoarele economice, inclusiv în sectorul serviciilor private (1).

1

| 1.2. | Pe de o parte, serviciile inovatoare și modelele de afaceri care pot exista datorită digitalizării generează câștiguri care în trecut ar fi fost de neimaginat pentru productivitatea serviciilor și îmbunătățesc alegerea consumatorilor (2). Pe de altă parte, acestea au efecte semnificative asupra pieței forței de muncă și a organizării muncii, cum ar fi creșterea inegalităților în materie de venituri și privarea de accesul la sistemele de securitate socială, ceea ce poate avea consecințe negative pentru anumite categorii de lucrători în cazul în care nu sunt contracarate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

1.2.

Pe de o parte, serviciile inovatoare și modelele de afaceri care pot exista datorită digitalizării generează câștiguri care în trecut ar fi fost de neimaginat pentru productivitatea serviciilor și îmbunătățesc alegerea consumatorilor (2). Pe de altă parte, acestea au efecte semnificative asupra pieței forței de muncă și a organizării muncii, cum ar fi creșterea inegalităților în materie de venituri și privarea de accesul la sistemele de securitate socială, ceea ce poate avea consecințe negative pentru anumite categorii de lucrători în cazul în care nu sunt contracarate în mod corespunzător.

2

| 1.3. | Efectele digitalizării serviciilor asupra ocupării forței de muncă justifică, prin urmare, atenția și gestionarea politică. Elaborarea proactivă a politicilor la nivelul UE și la nivel național poate și trebuie să asigure exploatarea potențialului evident al digitalizării, evitându-se în același timp eșecurile. Prin Agenda digitală pentru Europa, inițiativă privind piața unică digitală, UE joacă un rol activ în domeniul politicii digitale. Cu toate acestea, majoritatea efectelor digitalizării asupra ocupării forței de muncă rămân nerecunoscute și, prin urmare, sunt insuficient abordate prin politici relevante. |
| --- | --- |

1.3.

Efectele digitalizării serviciilor asupra ocupării forței de muncă justifică, prin urmare, atenția și gestionarea politică. Elaborarea proactivă a politicilor la nivelul UE și la nivel național poate și trebuie să asigure exploatarea potențialului evident al digitalizării, evitându-se în același timp eșecurile. Prin Agenda digitală pentru Europa, inițiativă privind piața unică digitală, UE joacă un rol activ în domeniul politicii digitale. Cu toate acestea, majoritatea efectelor digitalizării asupra ocupării forței de muncă rămân nerecunoscute și, prin urmare, sunt insuficient abordate prin politici relevante.

| 1.4. | Digitalizarea reprezintă cu siguranță una dintre cele mai dinamice evoluții ale timpului nostru, în care oportunitățile și riscurile se întrepătrund strâns. Viitoarele evoluții vor avea probabil o natură complexă, cu întreprinderi nou-înființate, societăți mici și operațiuni flexibile care vor coexista cu întreprinderile și industriile tradiționale. Până în prezent, efectele asupra ocupării forței de muncă ale acestor evoluții nu sunt pe deplin înțelese și nu pot fi prevăzute cu precizie. Prin urmare, sporesc temerile legate de scăderea gradului de ocupare a forței de muncă și în același timp persistă neconcordanța competențelor pe piața forței de muncă din UE. În această situație devin esențiale colaborarea constructivă și sensibilizarea sporită a actorilor principali, și anume guvernele și partenerii sociali. Varietatea largă de structuri socioeconomice și nivelurile diferite de dezvoltare economică din UE s-ar putea să necesite analize și abordări specifice pentru a gestiona efectele digitalizării asupra piețelor forței de muncă și a gradului său de ocupare. |
| --- | --- |

1.4.

Digitalizarea reprezintă cu siguranță una dintre cele mai dinamice evoluții ale timpului nostru, în care oportunitățile și riscurile se întrepătrund strâns. Viitoarele evoluții vor avea probabil o natură complexă, cu întreprinderi nou-înființate, societăți mici și operațiuni flexibile care vor coexista cu întreprinderile și industriile tradiționale. Până în prezent, efectele asupra ocupării forței de muncă ale acestor evoluții nu sunt pe deplin înțelese și nu pot fi prevăzute cu precizie. Prin urmare, sporesc temerile legate de scăderea gradului de ocupare a forței de muncă și în același timp persistă neconcordanța competențelor pe piața forței de muncă din UE. În această situație devin esențiale colaborarea constructivă și sensibilizarea sporită a actorilor principali, și anume guvernele și partenerii sociali. Varietatea largă de structuri socioeconomice și nivelurile diferite de dezvoltare economică din UE s-ar putea să necesite analize și abordări specifice pentru a gestiona efectele digitalizării asupra piețelor forței de muncă și a gradului său de ocupare.

| 1.5. | CESE subliniază provocările evidente în materie de ocupare a forței de muncă în sectorul serviciilor generate de digitalizare și formulează următoarele recomandări pentru gestionarea lor politică: |
| --- | --- |

1.5.

CESE subliniază provocările evidente în materie de ocupare a forței de muncă în sectorul serviciilor generate de digitalizare și formulează următoarele recomandări pentru gestionarea lor politică:

| 1.5.1. | Pentru a asigura forței de muncă din UE competențele de care are nevoie în era digitală, trebuie să fie promovate investiții publice și private în formarea profesională și să fie evaluată necesitatea de a institui măsuri la nivel european care să generalizeze experiențele pozitive din statele membre în materie de concediu de studiu. |
| --- | --- |

1.5.1.

Pentru a asigura forței de muncă din UE competențele de care are nevoie în era digitală, trebuie să fie promovate investiții publice și private în formarea profesională și să fie evaluată necesitatea de a institui măsuri la nivel european care să generalizeze experiențele pozitive din statele membre în materie de concediu de studiu.

| 1.5.2. | În cadrul unui dialog larg ar trebui analizat îndeaproape dacă și în ce măsură trebuie protejată suplimentar viața personală a lucrătorilor într-o epocă de generalizare a comunicării mobile și, dacă este cazul, ce măsuri ar fi utile la nivel național și european pentru a restricționa o disponibilitate generalizată a lucrătorilor sau posibilitatea de a fi contactați în orice moment. În acest sens, trebuie avute în vedere și măsuri inteligente pentru a responsabiliza lucrătorii independenți, al căror număr este în creștere. |
| --- | --- |

1.5.2.

În cadrul unui dialog larg ar trebui analizat îndeaproape dacă și în ce măsură trebuie protejată suplimentar viața personală a lucrătorilor într-o epocă de generalizare a comunicării mobile și, dacă este cazul, ce măsuri ar fi utile la nivel național și european pentru a restricționa o disponibilitate generalizată a lucrătorilor sau posibilitatea de a fi contactați în orice moment. În acest sens, trebuie avute în vedere și măsuri inteligente pentru a responsabiliza lucrătorii independenți, al căror număr este în creștere.

| 1.5.3. | Sunt necesare statistici și studii mai bune în domeniul economiei serviciilor (la nivel mondial și european) pentru a furniza informații detaliate privind prognozele legate de evoluția pieței forței de muncă, precum și de polarizarea organizării muncii, ocupării forței de muncă și veniturilor. Prin urmare, programul Orizont 2020 ar trebui să asigure o finanțare corespunzătoare pentru cercetare în domeniul ocupării forței de muncă în economia serviciilor. În plus, sunt necesare de urgență statistici detaliate și actualizate în mod frecvent, care să ilustreze proliferarea și creșterea formelor atipice de ocupare a forței de muncă, inclusiv date cu privire la practici cum ar fi externalizarea spre public. |
| --- | --- |

1.5.3.

Sunt necesare statistici și studii mai bune în domeniul economiei serviciilor (la nivel mondial și european) pentru a furniza informații detaliate privind prognozele legate de evoluția pieței forței de muncă, precum și de polarizarea organizării muncii, ocupării forței de muncă și veniturilor. Prin urmare, programul Orizont 2020 ar trebui să asigure o finanțare corespunzătoare pentru cercetare în domeniul ocupării forței de muncă în economia serviciilor. În plus, sunt necesare de urgență statistici detaliate și actualizate în mod frecvent, care să ilustreze proliferarea și creșterea formelor atipice de ocupare a forței de muncă, inclusiv date cu privire la practici cum ar fi externalizarea spre public.

| 1.5.4. | Pentru a contracara creșterea inegalităților în materie de venituri care sunt parțial determinate de digitalizare, ar trebui promovate negocierile colective la toate nivelurile, în special în sectoarele și întreprinderile afectate de digitalizare. Astfel se poate garanta că noile forme de organizare a muncii digitalizate ameliorează mai degrabă decât să deterioreze calitatea locurilor de muncă. |
| --- | --- |

1.5.4.

Pentru a contracara creșterea inegalităților în materie de venituri care sunt parțial determinate de digitalizare, ar trebui promovate negocierile colective la toate nivelurile, în special în sectoarele și întreprinderile afectate de digitalizare. Astfel se poate garanta că noile forme de organizare a muncii digitalizate ameliorează mai degrabă decât să deterioreze calitatea locurilor de muncă.

| 1.5.5. | Sunt necesare dispoziții solide privind protecția datelor cu caracter personal ale angajaților pentru a proteja standardele de confidențialitate la locul de muncă. Legislația europeană privind protecția datelor ar trebui să stabilească standarde minime ridicate și trebuie să nu împiedice statele membre să reglementeze suplimentar. Regulamentul UE privind protecția datelor, aflat în curs de negociere, ar trebui deci să conțină o „clauză introductivă” care să permită statelor membre să depășească standardele minime ale UE. |
| --- | --- |

1.5.5.

Sunt necesare dispoziții solide privind protecția datelor cu caracter personal ale angajaților pentru a proteja standardele de confidențialitate la locul de muncă. Legislația europeană privind protecția datelor ar trebui să stabilească standarde minime ridicate și trebuie să nu împiedice statele membre să reglementeze suplimentar. Regulamentul UE privind protecția datelor, aflat în curs de negociere, ar trebui deci să conțină o „clauză introductivă” care să permită statelor membre să depășească standardele minime ale UE.

| 1.5.6. | UE și statele membre, în dialog cu partenerii sociali, ar trebui să examineze strategii privind modalitățile de adaptare a sferei de aplicare a standardelor de muncă și sociale, astfel încât acestea să reflecte condițiile unei piețe digitale a muncii. |
| --- | --- |

1.5.6.

UE și statele membre, în dialog cu partenerii sociali, ar trebui să examineze strategii privind modalitățile de adaptare a sferei de aplicare a standardelor de muncă și sociale, astfel încât acestea să reflecte condițiile unei piețe digitale a muncii.

| 1.5.7. | Noul ciclu industrial al industriei 4.0 și digitalizarea au impact asupra întregii societăți. Este nevoie de un dialog constructiv între partenerii sociali, statele membre și UE, pentru a discuta despre consecințele pentru piața forței de muncă și adaptările posibile și necesare în domeniul social și al dreptului muncii. Recent au fost lansate inițiative promițătoare ale guvernelor și ale partenerilor sociali, în Germania, Țările de Jos și Austria. În orice caz, particularitățile evoluțiilor naționale și șansele acestora vor fi luate în considerare. Bunele practici ar trebui diseminate. |
| --- | --- |

1.5.7.

Noul ciclu industrial al industriei 4.0 și digitalizarea au impact asupra întregii societăți. Este nevoie de un dialog constructiv între partenerii sociali, statele membre și UE, pentru a discuta despre consecințele pentru piața forței de muncă și adaptările posibile și necesare în domeniul social și al dreptului muncii. Recent au fost lansate inițiative promițătoare ale guvernelor și ale partenerilor sociali, în Germania, Țările de Jos și Austria. În orice caz, particularitățile evoluțiilor naționale și șansele acestora vor fi luate în considerare. Bunele practici ar trebui diseminate.

| 1.5.8. | UE, guvernele naționale și partenerii sociali ar trebui să inițieze dezbateri cu scopul de a defini măsuri politice și legislative care să garanteze niveluri ridicate de protecție socială obligatorie pentru întreaga forță de muncă – inclusiv pentru cei angrenați în forme atipice de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

1.5.8.

UE, guvernele naționale și partenerii sociali ar trebui să inițieze dezbateri cu scopul de a defini măsuri politice și legislative care să garanteze niveluri ridicate de protecție socială obligatorie pentru întreaga forță de muncă – inclusiv pentru cei angrenați în forme atipice de ocupare a forței de muncă.

| 1.5.9. | Condițiile-cadru macroeconomice variază considerabil între statele membre. Pentru a sprijini ocuparea forței de muncă, în pofida scăderii cererii de forță de muncă, trebuie identificate eventualele probleme, în dialog cu toate părțile interesate, și în funcție de necesități trebuie elaborate soluții strategice corespunzătoare în fiecare stat membru (de exemplu, și în domeniul investițiilor publice, inovării creatoare de locuri de muncă, precum și alocării muncii și reducerii timpului de lucru). |
| --- | --- |

1.5.9.

Condițiile-cadru macroeconomice variază considerabil între statele membre. Pentru a sprijini ocuparea forței de muncă, în pofida scăderii cererii de forță de muncă, trebuie identificate eventualele probleme, în dialog cu toate părțile interesate, și în funcție de necesități trebuie elaborate soluții strategice corespunzătoare în fiecare stat membru (de exemplu, și în domeniul investițiilor publice, inovării creatoare de locuri de muncă, precum și alocării muncii și reducerii timpului de lucru).

| 1.5.10. | Este necesar să se verifice cu atenție reformele sistemelor fiscale pentru a se asigura niveluri similare de impozitare pentru toate formele de venituri, fie că sunt generate în sectoare organizate în mod convențional, fie prin consumul colaborativ. Pentru a asigura sustenabilitatea sistemelor sociale și în viitor și pentru a reduce presiunea asupra muncii, s-ar putea lua în considerare utilizarea dividendelor de digitalizare în acest scop. |
| --- | --- |

1.5.10.

Este necesar să se verifice cu atenție reformele sistemelor fiscale pentru a se asigura niveluri similare de impozitare pentru toate formele de venituri, fie că sunt generate în sectoare organizate în mod convențional, fie prin consumul colaborativ. Pentru a asigura sustenabilitatea sistemelor sociale și în viitor și pentru a reduce presiunea asupra muncii, s-ar putea lua în considerare utilizarea dividendelor de digitalizare în acest scop.

2.   Introducere: schimbări structurale în sectorul serviciilor

Introducere: schimbări structurale în sectorul serviciilor

| 2.1. | În ultimii ani s-au înregistrat progrese majore în dezvoltarea tehnologiilor digitale. Noile capacități deosebit de puternice ale tehnologiilor digitale permit automatizarea tot mai multor sarcini și ocupații (de exemplu, autovehiculul autonom, internetul obiectelor, industria 4.0). În plus, tehnologiile digitale conduc la reduceri drastice ale costurilor de căutare și tranzacționare, permițând astfel dezvoltarea de noi modele de afaceri scalabile în domeniul serviciilor (de exemplu, piețe și platforme online, inclusiv așa-numitul consum colaborativ, Uber, Airbnb). Acest lucru încurajează digitalizarea modelelor de afaceri și a proceselor într-o gamă largă de sectoare economice. Unele dintre aceste aspecte au fost deja abordate de CESE în avizele sale anterioare (3). |
| --- | --- |

2.1.

În ultimii ani s-au înregistrat progrese majore în dezvoltarea tehnologiilor digitale. Noile capacități deosebit de puternice ale tehnologiilor digitale permit automatizarea tot mai multor sarcini și ocupații (de exemplu, autovehiculul autonom, internetul obiectelor, industria 4.0). În plus, tehnologiile digitale conduc la reduceri drastice ale costurilor de căutare și tranzacționare, permițând astfel dezvoltarea de noi modele de afaceri scalabile în domeniul serviciilor (de exemplu, piețe și platforme online, inclusiv așa-numitul consum colaborativ, Uber, Airbnb). Acest lucru încurajează digitalizarea modelelor de afaceri și a proceselor într-o gamă largă de sectoare economice. Unele dintre aceste aspecte au fost deja abordate de CESE în avizele sale anterioare (3).

3

| 2.2. | Digitalizarea include procese importante de schimbare și restructurare în aproape toate ramurile din sectorul serviciilor (4), care, până de curând, a fost considerată a fi rezistentă la raționalizarea tehnologică. Serviciile au fost considerate timp îndelungat ca un sprijin pentru alte sectoare ale economiei (de exemplu, agricultura, mineritul, prelucrarea și construcțiile) și pentru gospodării, consumatori și utilizatori pasivi ai noilor tehnologii. Cu toate acestea, apariția internetului, în combinație cu liberalizarea serviciilor de telecomunicații, a schimbat rolul serviciilor în mod substanțial. |
| --- | --- |

2.2.

Digitalizarea include procese importante de schimbare și restructurare în aproape toate ramurile din sectorul serviciilor (4), care, până de curând, a fost considerată a fi rezistentă la raționalizarea tehnologică. Serviciile au fost considerate timp îndelungat ca un sprijin pentru alte sectoare ale economiei (de exemplu, agricultura, mineritul, prelucrarea și construcțiile) și pentru gospodării, consumatori și utilizatori pasivi ai noilor tehnologii. Cu toate acestea, apariția internetului, în combinație cu liberalizarea serviciilor de telecomunicații, a schimbat rolul serviciilor în mod substanțial.

4

| 2.3. | Impactul acestor evoluții asupra ocupării forței de muncă în sectoarele afectate s-a acumulat treptat de-a lungul ultimelor decenii, dar, în prezent, se intensifică din ce în ce mai mult. Unele dintre efectele digitalizării asupra ocupării forței de muncă în sectorul serviciilor sunt deja vizibile, incluzând:






  — | noi cerințe de competențe pentru forța de muncă din sectorul serviciilor; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Impactul acestor evoluții asupra ocupării forței de muncă în sectoarele afectate s-a acumulat treptat de-a lungul ultimelor decenii, dar, în prezent, se intensifică din ce în ce mai mult. Unele dintre efectele digitalizării asupra ocupării forței de muncă în sectorul serviciilor sunt deja vizibile, incluzând:

—

noi cerințe de competențe pentru forța de muncă din sectorul serviciilor;

| — | investiții care distrug locuri de muncă, având în vedere că tehnologia devine mai puțin costisitoare și este din ce în ce mai în măsură să preia sarcini anterior rezervate pentru mâna de lucru; la nivel macro, în sectoarele tradiționale, această situație a dus la scăderea cererii de forță de muncă, reducându-se cota din PIB alocată muncii (5); |
| --- | --- |

—

investiții care distrug locuri de muncă, având în vedere că tehnologia devine mai puțin costisitoare și este din ce în ce mai în măsură să preia sarcini anterior rezervate pentru mâna de lucru; la nivel macro, în sectoarele tradiționale, această situație a dus la scăderea cererii de forță de muncă, reducându-se cota din PIB alocată muncii (5);

5

| — | scăderea cererii de forță de muncă cu calificare medie/înaltă, despre care se preconizează că va scădea în continuare în viitorul apropiat. Potrivit diverselor estimări, aproximativ 50 % din locurile de muncă de astăzi sunt în pericol de a fi înlocuite de tehnologia digitală în următorii 20 de ani (6). Cu toate acestea, experiența arată că astfel de estimări trebuie tratate cu precauție. |
| --- | --- |

—

scăderea cererii de forță de muncă cu calificare medie/înaltă, despre care se preconizează că va scădea în continuare în viitorul apropiat. Potrivit diverselor estimări, aproximativ 50 % din locurile de muncă de astăzi sunt în pericol de a fi înlocuite de tehnologia digitală în următorii 20 de ani (6). Cu toate acestea, experiența arată că astfel de estimări trebuie tratate cu precauție.

6

| 2.4. | Digitalizarea promite în prezent să stimuleze productivitatea la niveluri fără precedent, generând astfel un „dividend de digitalizare”, precum și – reversul medaliei – reducerea substanțială a cererii de forță de muncă, în special pentru lucrători cu competențe de nivel mediu. Aceasta din urmă merge mână în mână cu creșterea șomajului, „erodarea clasei de mijloc” și creșterea inegalităților în materie de venituri (7). |
| --- | --- |

2.4.

Digitalizarea promite în prezent să stimuleze productivitatea la niveluri fără precedent, generând astfel un „dividend de digitalizare”, precum și – reversul medaliei – reducerea substanțială a cererii de forță de muncă, în special pentru lucrători cu competențe de nivel mediu. Aceasta din urmă merge mână în mână cu creșterea șomajului, „erodarea clasei de mijloc” și creșterea inegalităților în materie de venituri (7).

7

| 2.5. | În prezent, întreprinderile din SUA domină economia digitală, în timp ce Europa a pierdut în mare măsură în domeniul dezvoltării tehnologiilor digitale. De asemenea, Europa pare a fi slab pregătită pentru schimbările fundamentale generate de digitalizare care afectează economia și societatea noastră (adică câștigurile masive de productivitate menționate deja și riscul de a provoca dezechilibre care pot conduce la creșterea radicală a ratei șomajului în rândul anumitor categorii de lucrători și la o polarizare mai accentuată a societății), ceea ce reprezintă un motiv de îngrijorare. |
| --- | --- |

2.5.

În prezent, întreprinderile din SUA domină economia digitală, în timp ce Europa a pierdut în mare măsură în domeniul dezvoltării tehnologiilor digitale. De asemenea, Europa pare a fi slab pregătită pentru schimbările fundamentale generate de digitalizare care afectează economia și societatea noastră (adică câștigurile masive de productivitate menționate deja și riscul de a provoca dezechilibre care pot conduce la creșterea radicală a ratei șomajului în rândul anumitor categorii de lucrători și la o polarizare mai accentuată a societății), ceea ce reprezintă un motiv de îngrijorare.

| 2.6. | Deși este imposibil să se anticipeze rezultatul schimbărilor generate de tehnologie la o scară atât de mare, este în mod clar nevoie să se solicite Uniunii Europene să își asume un rol activ în modelarea acestor evoluții și în gestionarea efectelor lor asupra ocupării forței de muncă și a societății, mai ales că un astfel de rol activ este în prezent foarte departe de a fi realitate (8). Prezentul aviz urmărește să îndrepte această situație discutând impactul digitalizării asupra ocupării forței de muncă în sectorul serviciilor și elaborând recomandări de politică. |
| --- | --- |

2.6.

Deși este imposibil să se anticipeze rezultatul schimbărilor generate de tehnologie la o scară atât de mare, este în mod clar nevoie să se solicite Uniunii Europene să își asume un rol activ în modelarea acestor evoluții și în gestionarea efectelor lor asupra ocupării forței de muncă și a societății, mai ales că un astfel de rol activ este în prezent foarte departe de a fi realitate (8). Prezentul aviz urmărește să îndrepte această situație discutând impactul digitalizării asupra ocupării forței de muncă în sectorul serviciilor și elaborând recomandări de politică.

8

3.   Transformarea necesităților în materie de competențe

Transformarea necesităților în materie de competențe

| 3.1. | Ca o consecință logică a digitalizării, tehnologiile digitale sunt introduse într-un număr din ce în ce mai mare de locuri de muncă în sectorul serviciilor. De exemplu, aproape 60 % din angajații din sectorul bancar raportează introducerea de noi tehnologii la locurile lor de muncă în ultimii trei ani (9). Angajații necesită competențe specifice, și anume „competențe digitale” pentru a deveni operatori competenți ai unor astfel de tehnologii. Aceasta înseamnă că programele de învățământ din domeniul educației și formării profesionale trebuie actualizate în consecință și trebuie puse în aplicare măsuri de formare conexe. |
| --- | --- |

3.1.

Ca o consecință logică a digitalizării, tehnologiile digitale sunt introduse într-un număr din ce în ce mai mare de locuri de muncă în sectorul serviciilor. De exemplu, aproape 60 % din angajații din sectorul bancar raportează introducerea de noi tehnologii la locurile lor de muncă în ultimii trei ani (9). Angajații necesită competențe specifice, și anume „competențe digitale” pentru a deveni operatori competenți ai unor astfel de tehnologii. Aceasta înseamnă că programele de învățământ din domeniul educației și formării profesionale trebuie actualizate în consecință și trebuie puse în aplicare măsuri de formare conexe.

9

| 3.2. | Cu toate acestea, datele oficiale ale Comisiei indică blocaje majore în domeniul formării de competențe, estimând că 47 % din forța de muncă a UE nu dispun de suficiente competențe digitale, deși există diferențe mari între țări (10). Pe lângă risipirea unor oportunități de creare de locuri de muncă, această necorelare a competențelor poate constitui un obstacol pentru dezvoltarea economiei digitale și, dacă nu este soluționată, afectează competitivitatea UE. |
| --- | --- |

3.2.

Cu toate acestea, datele oficiale ale Comisiei indică blocaje majore în domeniul formării de competențe, estimând că 47 % din forța de muncă a UE nu dispun de suficiente competențe digitale, deși există diferențe mari între țări (10). Pe lângă risipirea unor oportunități de creare de locuri de muncă, această necorelare a competențelor poate constitui un obstacol pentru dezvoltarea economiei digitale și, dacă nu este soluționată, afectează competitivitatea UE.

10

| 3.3. | Este nevoie de cunoștințe fiabile privind lacunele și necesitățile în materie de competențe pentru a aborda această necorelare a competențelor în programele școlare. Într-adevăr, UE este deja activă în acest domeniu, în special prin intermediul unor agenții precum Cedefop. Faptul de a permite partenerilor sociali să preia inițiativa în domeniul „inteligenței competențelor”, de exemplu sub forma unor consilii sectoriale privind competențele, s-a dovedit deja a fi o practică de succes. În acest context, este regretabil faptul că Comisia are în vedere slăbirea rolului acestora prin înlocuirea, ca parteneri sociali, consiliilor privind competențele cu alianțe multipartite privind competențele. Cu toate acestea, deoarece problema de necorelare a competențelor persistă în ciuda disponibilității „inteligenței competențelor”, principala problemă pare să fie lipsa stategiei în punerea în aplicare și în investiții. |
| --- | --- |

3.3.

Este nevoie de cunoștințe fiabile privind lacunele și necesitățile în materie de competențe pentru a aborda această necorelare a competențelor în programele școlare. Într-adevăr, UE este deja activă în acest domeniu, în special prin intermediul unor agenții precum Cedefop. Faptul de a permite partenerilor sociali să preia inițiativa în domeniul „inteligenței competențelor”, de exemplu sub forma unor consilii sectoriale privind competențele, s-a dovedit deja a fi o practică de succes. În acest context, este regretabil faptul că Comisia are în vedere slăbirea rolului acestora prin înlocuirea, ca parteneri sociali, consiliilor privind competențele cu alianțe multipartite privind competențele. Cu toate acestea, deoarece problema de necorelare a competențelor persistă în ciuda disponibilității „inteligenței competențelor”, principala problemă pare să fie lipsa stategiei în punerea în aplicare și în investiții.

| 3.4. | Promovarea investițiilor publice și private în educație și formare profesională este esențială. În unele state membre, există un minim de drepturi la concediu de studiu plătit. Trebuie verificat dacă aceste drepturi constituie, pentru lucrători și angajatori deopotrivă, un instrument adecvat de adaptare la nevoile în materie de calificări și dacă este necesar să se conceapă măsuri la nivel european pentru a generaliza aceste experiențe în UE. |
| --- | --- |

3.4.

Promovarea investițiilor publice și private în educație și formare profesională este esențială. În unele state membre, există un minim de drepturi la concediu de studiu plătit. Trebuie verificat dacă aceste drepturi constituie, pentru lucrători și angajatori deopotrivă, un instrument adecvat de adaptare la nevoile în materie de calificări și dacă este necesar să se conceapă măsuri la nivel european pentru a generaliza aceste experiențe în UE.

4.   Polarizarea organizării muncii și a venitului

Polarizarea organizării muncii și a venitului

| 4.1. | Cerințele de modificare a competențelor se îmbină cu transformările în organizarea muncii, și anume cu sarcinile îndeplinite de angajați și cu modul în care le îndeplinesc. În acest domeniu, digitalizarea conduce în prezent la polarizarea progresivă a serviciilor de ocupare a forței de muncă în ceea ce privește autonomia la locul de muncă și salariile, ceea ce înseamnă că este mai probabil ca locurile de muncă în sectorul serviciilor să fie situate fie la capătul superior, fie la cel inferior al grilei salariale și de autonomie, numărul de locuri de muncă fiind în scădere între poli. În același timp, ar trebui monitorizate noile evoluții rezultate din ajustările spontane ale pieței forței de muncă. |
| --- | --- |

4.1.

Cerințele de modificare a competențelor se îmbină cu transformările în organizarea muncii, și anume cu sarcinile îndeplinite de angajați și cu modul în care le îndeplinesc. În acest domeniu, digitalizarea conduce în prezent la polarizarea progresivă a serviciilor de ocupare a forței de muncă în ceea ce privește autonomia la locul de muncă și salariile, ceea ce înseamnă că este mai probabil ca locurile de muncă în sectorul serviciilor să fie situate fie la capătul superior, fie la cel inferior al grilei salariale și de autonomie, numărul de locuri de muncă fiind în scădere între poli. În același timp, ar trebui monitorizate noile evoluții rezultate din ajustările spontane ale pieței forței de muncă.

| 4.2. | Un sector digitalizat al serviciilor generează cerere de forță de muncă care să efectueze sarcini bazate pe cunoaștere, în special în sectorul serviciilor profesionale și tehnice, de exemplu, gestionarea rețelelor informatice. Sarcinile îndeplinite de acești profesioniști pot fi realizate la distanță și în orice moment folosind dispozitive digitale mobile. |
| --- | --- |

4.2.

Un sector digitalizat al serviciilor generează cerere de forță de muncă care să efectueze sarcini bazate pe cunoaștere, în special în sectorul serviciilor profesionale și tehnice, de exemplu, gestionarea rețelelor informatice. Sarcinile îndeplinite de acești profesioniști pot fi realizate la distanță și în orice moment folosind dispozitive digitale mobile.

| 4.3. | O astfel de organizare flexibilă a muncii, de regulă, oferă angajaților un nivel ridicat de autonomie la locul de muncă și are potențialul de a îmbunătăți calitatea locurilor de muncă, de a crește și facilita concilierea vieții profesionale cu viața de familie. Cu toate acestea, astfel de forme flexibile de muncă prezintă riscuri dacă angajații sunt sau se simt obligați să fie disponibili în orice moment. Astfel de situații de „muncă fără frontiere” pot cauza stres și surmenaj. |
| --- | --- |

4.3.

O astfel de organizare flexibilă a muncii, de regulă, oferă angajaților un nivel ridicat de autonomie la locul de muncă și are potențialul de a îmbunătăți calitatea locurilor de muncă, de a crește și facilita concilierea vieții profesionale cu viața de familie. Cu toate acestea, astfel de forme flexibile de muncă prezintă riscuri dacă angajații sunt sau se simt obligați să fie disponibili în orice moment. Astfel de situații de „muncă fără frontiere” pot cauza stres și surmenaj.

| 4.4. | În cadrul unui dialog larg ar trebui analizat îndeaproape dacă și în ce măsură trebuie protejată suplimentar viața personală a lucrătorilor într-o epocă de generalizare a comunicării mobile și, dacă este cazul, ce măsuri ar fi utile la nivel național și european pentru a restricționa o disponibilitate generalizată a lucrătorilor sau posibilitatea de a fi contactați în orice moment. În acest sens, trebuie avute în vedere și măsuri inteligente pentru a responsabiliza lucrătorii independenți, al căror număr este în creștere. |
| --- | --- |

4.4.

În cadrul unui dialog larg ar trebui analizat îndeaproape dacă și în ce măsură trebuie protejată suplimentar viața personală a lucrătorilor într-o epocă de generalizare a comunicării mobile și, dacă este cazul, ce măsuri ar fi utile la nivel național și european pentru a restricționa o disponibilitate generalizată a lucrătorilor sau posibilitatea de a fi contactați în orice moment. În acest sens, trebuie avute în vedere și măsuri inteligente pentru a responsabiliza lucrătorii independenți, al căror număr este în creștere.

| 4.5. | În alte sectoare, prin digitalizarea serviciilor scade autonomia locului de muncă. Acest fenomen se produce, de exemplu, în centrele de logistică pentru comerțul electronic în care se creează locuri de muncă bazate pe o rutină foarte pronunțată. În astfel de forme de organizare a muncii, de obicei, angajații primesc instrucțiuni detaliate prin dispozitive digitale care le indică care produs trebuie ambalat în care cutie. |
| --- | --- |

4.5.

În alte sectoare, prin digitalizarea serviciilor scade autonomia locului de muncă. Acest fenomen se produce, de exemplu, în centrele de logistică pentru comerțul electronic în care se creează locuri de muncă bazate pe o rutină foarte pronunțată. În astfel de forme de organizare a muncii, de obicei, angajații primesc instrucțiuni detaliate prin dispozitive digitale care le indică care produs trebuie ambalat în care cutie.

| 4.6. | Datorită naturii lor standardizate și relativ simple, astfel de forme de muncă de rutină creează oportunități de locuri de muncă accesibile pentru persoanele cu calificare redusă și cei care intră pe piața ocupării forței de muncă. Cu toate acestea, calitatea unei astfel de munci este adesea percepută ca fiind scăzută, deoarece lucrătorii simt că abilitățile și competențele lor nu sunt exploatate pe deplin. |
| --- | --- |

4.6.

Datorită naturii lor standardizate și relativ simple, astfel de forme de muncă de rutină creează oportunități de locuri de muncă accesibile pentru persoanele cu calificare redusă și cei care intră pe piața ocupării forței de muncă. Cu toate acestea, calitatea unei astfel de munci este adesea percepută ca fiind scăzută, deoarece lucrătorii simt că abilitățile și competențele lor nu sunt exploatate pe deplin.

| 4.7. | Digitalizarea reprezintă cu siguranță una dintre cele mai dinamice evoluții ale timpului nostru, în care oportunitățile și riscurile se întrepătrund strâns. Viitoarele evoluții vor avea probabil o natură complexă, cu întreprinderi nou-înființate, societăți mici și operațiuni flexibile care vor coexista cu întreprinderile și industriile tradiționale. Până în prezent, efectele asupra ocupării forței de muncă ale acestor evoluții nu sunt pe deplin înțelese și nu pot fi prevăzute cu precizie. Prin urmare, sporesc temerile legate de scăderea gradului de ocupare a forței de muncă și în același timp persistă neconcordanța competențelor pe piața forței de muncă din UE. În această situație devin esențiale colaborarea constructivă și sensibilizarea sporită a actorilor principali, și anume guvernele și partenerii sociali. Varietatea largă de structuri socioeconomice și nivelurile diferite de dezvoltare economică din UE s-ar putea să necesite analize și abordări specifice pentru a gestiona efectele digitalizării asupra piețelor forței de muncă și a gradului său de ocupare. |
| --- | --- |

4.7.

Digitalizarea reprezintă cu siguranță una dintre cele mai dinamice evoluții ale timpului nostru, în care oportunitățile și riscurile se întrepătrund strâns. Viitoarele evoluții vor avea probabil o natură complexă, cu întreprinderi nou-înființate, societăți mici și operațiuni flexibile care vor coexista cu întreprinderile și industriile tradiționale. Până în prezent, efectele asupra ocupării forței de muncă ale acestor evoluții nu sunt pe deplin înțelese și nu pot fi prevăzute cu precizie. Prin urmare, sporesc temerile legate de scăderea gradului de ocupare a forței de muncă și în același timp persistă neconcordanța competențelor pe piața forței de muncă din UE. În această situație devin esențiale colaborarea constructivă și sensibilizarea sporită a actorilor principali, și anume guvernele și partenerii sociali. Varietatea largă de structuri socioeconomice și nivelurile diferite de dezvoltare economică din UE s-ar putea să necesite analize și abordări specifice pentru a gestiona efectele digitalizării asupra piețelor forței de muncă și a gradului său de ocupare.

| 4.8. | Sunt necesare statistici și studii mai bune în domeniul economiei serviciilor (la nivel mondial și european) pentru a furniza informații detaliate privind prognozele legate de evoluția pieței forței de muncă, precum și de polarizarea muncii și ocuparea forței de muncă. Prin urmare, ar trebui asigurat în cadrul programului Orizont 2020 un nivel adecvat de finanțare pentru cercetare în domeniul ocupării forței de muncă în sectorul serviciilor și organizarea muncii. Rezultatele cercetării trebuie puse în aplicare prin politici active de ocupare a forței de muncă, care să asigure că sunt valorificate oportunitățile de locuri de muncă digitale de înaltă calitate, în timp ce riscurile sunt evitate. În plus, introducerea unor noi forme de organizare a muncii ar trebui să facă obiectul unei negocieri între partenerii sociali pentru a asigura că noile forme de organizare a muncii digitalizate îmbunătățesc și nu deteriorează calitatea locurilor de muncă. |
| --- | --- |

4.8.

Sunt necesare statistici și studii mai bune în domeniul economiei serviciilor (la nivel mondial și european) pentru a furniza informații detaliate privind prognozele legate de evoluția pieței forței de muncă, precum și de polarizarea muncii și ocuparea forței de muncă. Prin urmare, ar trebui asigurat în cadrul programului Orizont 2020 un nivel adecvat de finanțare pentru cercetare în domeniul ocupării forței de muncă în sectorul serviciilor și organizarea muncii. Rezultatele cercetării trebuie puse în aplicare prin politici active de ocupare a forței de muncă, care să asigure că sunt valorificate oportunitățile de locuri de muncă digitale de înaltă calitate, în timp ce riscurile sunt evitate. În plus, introducerea unor noi forme de organizare a muncii ar trebui să facă obiectul unei negocieri între partenerii sociali pentru a asigura că noile forme de organizare a muncii digitalizate îmbunătățesc și nu deteriorează calitatea locurilor de muncă.

| 4.9. | Tendințele de polarizare în organizarea muncii determină polarizarea veniturilor, după cum a constatat și Parlamentul European (11). În unele cazuri, acest lucru este facilitat de absența sau de eludarea acordurilor colective. De exemplu, acesta este cazul atunci când furnizorii de servicii digitale insistă asupra caracterului special al modelelor lor de afaceri pentru a contesta aplicabilitatea acordurilor colective existente în raport cu angajații lor. În acest sens, unele întreprinderi de comerț electronic insistă că forța lor de muncă nu se califică în categoria lucrătorilor cu amănuntul, fiind astfel neeligibilă pentru salariile din sectorul comerțului cu amănuntul convenite în mod colectiv. |
| --- | --- |

4.9.

Tendințele de polarizare în organizarea muncii determină polarizarea veniturilor, după cum a constatat și Parlamentul European (11). În unele cazuri, acest lucru este facilitat de absența sau de eludarea acordurilor colective. De exemplu, acesta este cazul atunci când furnizorii de servicii digitale insistă asupra caracterului special al modelelor lor de afaceri pentru a contesta aplicabilitatea acordurilor colective existente în raport cu angajații lor. În acest sens, unele întreprinderi de comerț electronic insistă că forța lor de muncă nu se califică în categoria lucrătorilor cu amănuntul, fiind astfel neeligibilă pentru salariile din sectorul comerțului cu amănuntul convenite în mod colectiv.

11

| 4.10. | Pentru a contracara creșterea inegalităților în materie de venituri care sunt parțial determinate de digitalizare, ar trebui promovate negocierile colective la toate nivelurile, în special în sectoarele și întreprinderile afectate de digitalizare. |
| --- | --- |

4.10.

Pentru a contracara creșterea inegalităților în materie de venituri care sunt parțial determinate de digitalizare, ar trebui promovate negocierile colective la toate nivelurile, în special în sectoarele și întreprinderile afectate de digitalizare.

| 4.11. | Lucrătorii care își desfășoară activitatea în forme digitale de organizare a muncii produc cantități mari de date cu caracter personal, care conțin informații referitoare la ce fac angajații, în ce moment și cu cine. Pe lângă crearea de oportunități pentru activitate extrem de eficientă în cadrul unui flux continuu de informații, acest lucru permite, de asemenea, practici agresive de supraveghere a angajaților care pun în pericol standardele de confidențialitate la locul de muncă. |
| --- | --- |

4.11.

Lucrătorii care își desfășoară activitatea în forme digitale de organizare a muncii produc cantități mari de date cu caracter personal, care conțin informații referitoare la ce fac angajații, în ce moment și cu cine. Pe lângă crearea de oportunități pentru activitate extrem de eficientă în cadrul unui flux continuu de informații, acest lucru permite, de asemenea, practici agresive de supraveghere a angajaților care pun în pericol standardele de confidențialitate la locul de muncă.

| 4.12. | Sunt necesare dispoziții solide privind protecția datelor cu caracter personal ale angajaților pentru a proteja standardele de confidențialitate la locul de muncă. Legislația europeană privind protecția datelor ar trebui să stabilească standarde minime ridicate și trebuie să nu împiedice statele membre să reglementeze suplimentar. Regulamentul UE privind protecția datelor în curs de negociere ar trebui deci să conțină o „clauză introductivă” care să permită statelor membre să depășească standardele minime ale UE. |
| --- | --- |

4.12.

Sunt necesare dispoziții solide privind protecția datelor cu caracter personal ale angajaților pentru a proteja standardele de confidențialitate la locul de muncă. Legislația europeană privind protecția datelor ar trebui să stabilească standarde minime ridicate și trebuie să nu împiedice statele membre să reglementeze suplimentar. Regulamentul UE privind protecția datelor în curs de negociere ar trebui deci să conțină o „clauză introductivă” care să permită statelor membre să depășească standardele minime ale UE.

5.   Transformarea ocupării forței de muncă și a instituțiilor de pe piața forței de muncă

Transformarea ocupării forței de muncă și a instituțiilor de pe piața forței de muncă

| 5.1. | Având în vedere că informațiile pot fi transmise pe distanțe mari și în rândul publicului larg în schimbul unor costuri foarte reduse, tehnologiile digitale facilitează modele de afaceri extrem de fragmentate. Acest lucru reduce necesitatea de a avea structuri de întreprindere rigide, integrate din punct de vedere funcțional și geografic, clar definite în ce privește personalul, ierarhiile și sediile. |
| --- | --- |

5.1.

Având în vedere că informațiile pot fi transmise pe distanțe mari și în rândul publicului larg în schimbul unor costuri foarte reduse, tehnologiile digitale facilitează modele de afaceri extrem de fragmentate. Acest lucru reduce necesitatea de a avea structuri de întreprindere rigide, integrate din punct de vedere funcțional și geografic, clar definite în ce privește personalul, ierarhiile și sediile.

| 5.2. | Astfel de evoluții sporesc capacitatea întreprinderilor de a se baza pe muncă contractată în mod flexibil, de exemplu lucrători independenți. În ultimul timp, activitatea independentă a crescut în mod substanțial, în special în sectoarele serviciilor, cum ar fi TIC, mass-media și servicii administrative și de asistență (12). Este de așteptat ca practicile precum externalizarea spre public, și anume platforme online care permit întreprinderilor să publice oferte în vederea atribuirii unor sarcini pentru care să concureze lucrători independenți, să conducă la creșterea numărului celor care desfășoară activități independente. În plus, concurența pentru oportunitățile de angajare de pe aceste platforme de externalizare spre public este globală, ceea ce implică un avantaj competitiv pentru ofertanții din regiuni cu un cost al vieții mai scăzut, impozit pe venit scăzut și un grad redus de acoperire a prestațiilor de securitate socială. |
| --- | --- |

5.2.

Astfel de evoluții sporesc capacitatea întreprinderilor de a se baza pe muncă contractată în mod flexibil, de exemplu lucrători independenți. În ultimul timp, activitatea independentă a crescut în mod substanțial, în special în sectoarele serviciilor, cum ar fi TIC, mass-media și servicii administrative și de asistență (12). Este de așteptat ca practicile precum externalizarea spre public, și anume platforme online care permit întreprinderilor să publice oferte în vederea atribuirii unor sarcini pentru care să concureze lucrători independenți, să conducă la creșterea numărului celor care desfășoară activități independente. În plus, concurența pentru oportunitățile de angajare de pe aceste platforme de externalizare spre public este globală, ceea ce implică un avantaj competitiv pentru ofertanții din regiuni cu un cost al vieții mai scăzut, impozit pe venit scăzut și un grad redus de acoperire a prestațiilor de securitate socială.

12

| 5.3. | Unii lucrători apreciază flexibilitatea oferită de astfel de modalități de ocupare a forței de muncă. Cu toate acestea, creșterea semnificativă a formelor atipice de ocupare a forței de muncă a făcut ca instituțiile de pe piața forței de muncă (cum ar fi legislația privind protecția locurilor de muncă, sănătatea și siguranța la locul de muncă, negocierea colectivă și structurile de dialog social) să poată deveni în parte ineficiente. În plus, odată cu creșterea concurenței transfrontaliere între persoanele în căutarea unui loc de muncă, de exemplu pe portalurile de externalizare spre public, instituțiile de pe piața forței de muncă se află sub presiunea concurenței. Este de datoria partenerilor sociali de la nivel național și a guvernelor de a elabora soluții adecvate prin intermediul unui dialog constructiv, pentru a garanta, în lumina schimbărilor din lumea digitală, că piața forței de muncă va rămâne și pe viitor echitabilă și integratoare pentru toate formele de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

5.3.

Unii lucrători apreciază flexibilitatea oferită de astfel de modalități de ocupare a forței de muncă. Cu toate acestea, creșterea semnificativă a formelor atipice de ocupare a forței de muncă a făcut ca instituțiile de pe piața forței de muncă (cum ar fi legislația privind protecția locurilor de muncă, sănătatea și siguranța la locul de muncă, negocierea colectivă și structurile de dialog social) să poată deveni în parte ineficiente. În plus, odată cu creșterea concurenței transfrontaliere între persoanele în căutarea unui loc de muncă, de exemplu pe portalurile de externalizare spre public, instituțiile de pe piața forței de muncă se află sub presiunea concurenței. Este de datoria partenerilor sociali de la nivel național și a guvernelor de a elabora soluții adecvate prin intermediul unui dialog constructiv, pentru a garanta, în lumina schimbărilor din lumea digitală, că piața forței de muncă va rămâne și pe viitor echitabilă și integratoare pentru toate formele de ocupare a forței de muncă.

| 5.4. | Ocuparea forței de muncă în cadrul consumului colaborativ se dovedește a fi extrem de delicată în acest sens. În multe cazuri, raportul de muncă și statutul juridic al părților implicate este în continuare neclar. Întrebarea dacă conducătorul unui vehicul personal care poate fi închiriat prin intermediul unei platforme online este lucrător independent sau angajat și, în caz afirmativ, de către cine – de către pasager sau de către operatorul platformei online – rămâne deseori fără un răspuns clar. Această situație face ca identificarea legislației pertinente în ceea ce privește atât ocuparea forței de muncă și răspunderea civilă, cât și dispozițiile convenite în mod colectiv, să fie o provocare de ordin juridic. În cazul în care nu se aplică niciuna din categoriile de drept și niciunul din acordurile colective existente, consumul colaborativ ar funcționa într-adevăr în condiții juridice incerte. Acest lucru poate exercita presiune concurențială asupra locurilor de muncă și întreprinderilor care își desfășoară activitatea în cadrul categoriilor de drept și contractelor colective de muncă existente. |
| --- | --- |

5.4.

Ocuparea forței de muncă în cadrul consumului colaborativ se dovedește a fi extrem de delicată în acest sens. În multe cazuri, raportul de muncă și statutul juridic al părților implicate este în continuare neclar. Întrebarea dacă conducătorul unui vehicul personal care poate fi închiriat prin intermediul unei platforme online este lucrător independent sau angajat și, în caz afirmativ, de către cine – de către pasager sau de către operatorul platformei online – rămâne deseori fără un răspuns clar. Această situație face ca identificarea legislației pertinente în ceea ce privește atât ocuparea forței de muncă și răspunderea civilă, cât și dispozițiile convenite în mod colectiv, să fie o provocare de ordin juridic. În cazul în care nu se aplică niciuna din categoriile de drept și niciunul din acordurile colective existente, consumul colaborativ ar funcționa într-adevăr în condiții juridice incerte. Acest lucru poate exercita presiune concurențială asupra locurilor de muncă și întreprinderilor care își desfășoară activitatea în cadrul categoriilor de drept și contractelor colective de muncă existente.

| 5.5. | În prezent, lipsesc informații fiabile și actualizate pentru a putea evalua care sunt politicile de ocupare a forței de muncă adecvate economiei participative. Sunt urgent necesare statistici detaliate și actualizate în mod frecvent în domeniul ocupării forței de muncă privind noile forme atipice de ocupare a forței de muncă pentru a remedia această situație. |
| --- | --- |

5.5.

În prezent, lipsesc informații fiabile și actualizate pentru a putea evalua care sunt politicile de ocupare a forței de muncă adecvate economiei participative. Sunt urgent necesare statistici detaliate și actualizate în mod frecvent în domeniul ocupării forței de muncă privind noile forme atipice de ocupare a forței de muncă pentru a remedia această situație.

| 5.6. | UE și statele membre ar trebui să examineze strategiile privind modalitățile de adaptare a sferei de aplicare a standardelor sociale și de legislație a muncii, pentru ca acestea să reflecte condițiile din mediul digital al muncii; inițiativele luate în această privință ar trebui să ia forma unui dialog structurat cu partenerii sociali, pentru a aduce soluții bazate pe date concrete, care să țină seama și de interesele utilizatorilor de servicii. Astfel de inițiative promițătoare există deja în Germania, Țările de Jos și Austria. |
| --- | --- |

5.6.

UE și statele membre ar trebui să examineze strategiile privind modalitățile de adaptare a sferei de aplicare a standardelor sociale și de legislație a muncii, pentru ca acestea să reflecte condițiile din mediul digital al muncii; inițiativele luate în această privință ar trebui să ia forma unui dialog structurat cu partenerii sociali, pentru a aduce soluții bazate pe date concrete, care să țină seama și de interesele utilizatorilor de servicii. Astfel de inițiative promițătoare există deja în Germania, Țările de Jos și Austria.

| 5.7. | Dat fiind că aceste evoluții pun în dificultate și practicile stabilite de dialog social și negocierile colective, se impune un dialog constructiv între partenerii sociali pentru a reflecta asupra unor ajustări posibile și necesare. Uniunea Europeană poate avea un rol esențial în stimularea acestui dialog prin punerea la dispoziție de fonduri pentru proiecte conexe ale partenerilor sociali și încurajarea proiectelor de cercetare aferente în cadrul programului Orizont 2020. |
| --- | --- |

5.7.

Dat fiind că aceste evoluții pun în dificultate și practicile stabilite de dialog social și negocierile colective, se impune un dialog constructiv între partenerii sociali pentru a reflecta asupra unor ajustări posibile și necesare. Uniunea Europeană poate avea un rol esențial în stimularea acestui dialog prin punerea la dispoziție de fonduri pentru proiecte conexe ale partenerilor sociali și încurajarea proiectelor de cercetare aferente în cadrul programului Orizont 2020.

| 5.8. | Digitalizarea permite modelelor de afaceri din sectoarele serviciilor să aibă nevoie de mai puțină forță de muncă. Acest lucru se întâmplă, de exemplu, în sectorul bancar, în care procesele operaționale au fost parțial automatizate și transferate în mediul digital. Acest lucru face o parte din forța de muncă redundantă. Frey și Osborne (Universitatea din Oxford) se așteaptă ca locurile de muncă și ocupațiile cu venituri medii, inclusiv unele profesii liberale, să fie deosebit de afectate de o astfel de automatizare (13). Digitalizarea va avea totodată efecte semnificative asupra ocupării forței de muncă atât în domeniul administrației și instituțiilor publice, cât și în cel al serviciilor publice, în general, fapt de care s-a ținut prea puțin seama până în prezent. Prin urmare, CESE va lua poziție în acest sens printr-un aviz din proprie inițiativă. |
| --- | --- |

5.8.

Digitalizarea permite modelelor de afaceri din sectoarele serviciilor să aibă nevoie de mai puțină forță de muncă. Acest lucru se întâmplă, de exemplu, în sectorul bancar, în care procesele operaționale au fost parțial automatizate și transferate în mediul digital. Acest lucru face o parte din forța de muncă redundantă. Frey și Osborne (Universitatea din Oxford) se așteaptă ca locurile de muncă și ocupațiile cu venituri medii, inclusiv unele profesii liberale, să fie deosebit de afectate de o astfel de automatizare (13). Digitalizarea va avea totodată efecte semnificative asupra ocupării forței de muncă atât în domeniul administrației și instituțiilor publice, cât și în cel al serviciilor publice, în general, fapt de care s-a ținut prea puțin seama până în prezent. Prin urmare, CESE va lua poziție în acest sens printr-un aviz din proprie inițiativă.

13

| 5.9. | Grupul de reflecție Bruegel estimează că statele membre ale UE sunt expuse riscului de a-și pierde între 40 și 60 % din locurile de muncă în următorii douăzeci de ani ca urmare a automatizării determinate de digitalizare (14). Mai mult, se pare că în era digitală, spre deosebire de etapele anterioare ale dezvoltării industriale, câștigurile globale în materie de productivitate ale economiei nu se mai reflectă în mod direct în creșterea gradului de ocupare a forței de muncă (15). De aceea, nu este sigur faptul că o economie complet digitalizată ar produce cerere de forță de muncă suficientă pentru a contracara pierderile de locuri de muncă estimate, cauzate de automatizarea serviciilor. Pe de altă parte există în întreaga Europă o discrepanță între calificările disponibile și cele pentru care există cerere; este dificil, în aceste condiții, să se facă prognoze în acest sens. |
| --- | --- |

5.9.

Grupul de reflecție Bruegel estimează că statele membre ale UE sunt expuse riscului de a-și pierde între 40 și 60 % din locurile de muncă în următorii douăzeci de ani ca urmare a automatizării determinate de digitalizare (14). Mai mult, se pare că în era digitală, spre deosebire de etapele anterioare ale dezvoltării industriale, câștigurile globale în materie de productivitate ale economiei nu se mai reflectă în mod direct în creșterea gradului de ocupare a forței de muncă (15). De aceea, nu este sigur faptul că o economie complet digitalizată ar produce cerere de forță de muncă suficientă pentru a contracara pierderile de locuri de muncă estimate, cauzate de automatizarea serviciilor. Pe de altă parte există în întreaga Europă o discrepanță între calificările disponibile și cele pentru care există cerere; este dificil, în aceste condiții, să se facă prognoze în acest sens.

14

15

| 5.10. | Trebuie monitorizate schimbările în ceea ce privește cererea de forță de muncă într-un sector al serviciilor digitalizate, măsurată în numărul de ore lucrate. Pentru a sprijini ocuparea forței de muncă, în pofida scăderii cererii de forță de muncă și pentru a nu periclita coeziunea socială, este nevoie urgentă de un dialog comun al tuturor părților interesate, pentru a atrage atenția asupra eventualelor probleme și a elabora, în conformitate cu necesitățile fiecărui stat membru, strategii de soluționare (de exemplu, în domeniul investițiilor publice în inovarea creatoare de locuri de muncă, al creării de locuri de muncă, al alocării muncii și al reducerii timpului de lucru). |
| --- | --- |

5.10.

Trebuie monitorizate schimbările în ceea ce privește cererea de forță de muncă într-un sector al serviciilor digitalizate, măsurată în numărul de ore lucrate. Pentru a sprijini ocuparea forței de muncă, în pofida scăderii cererii de forță de muncă și pentru a nu periclita coeziunea socială, este nevoie urgentă de un dialog comun al tuturor părților interesate, pentru a atrage atenția asupra eventualelor probleme și a elabora, în conformitate cu necesitățile fiecărui stat membru, strategii de soluționare (de exemplu, în domeniul investițiilor publice în inovarea creatoare de locuri de muncă, al creării de locuri de muncă, al alocării muncii și al reducerii timpului de lucru).

6.   Impactul asupra sistemelor de asistență socială și a regimurilor fiscale

Impactul asupra sistemelor de asistență socială și a regimurilor fiscale

| 6.1. | Creșterea puternică a formelor atipice de ocupare a forței de muncă cauzată de digitalizare implică faptul că o cotă tot mai mare din forța de muncă nu contribuie la sistemele de securitate socială și nu beneficiază de acestea, cum ar fi sistemul public de șomaj, asigurările de sănătate și de pensie. În unele state membre, acest subiect face deja obiectul unor discuții purtate între partenerii sociali și guvern. Combinate cu scăderea ratelor de ocupare a forței de muncă generale, aceste evoluții pot diminua veniturile și, astfel, eficacitatea generală a regimurilor fiscale și de protecție socială existente, care se bazează pe venituri generate în principal prin taxe pe salarii și sisteme de cofinanțare angajator-angajat și, prin urmare, depind de ratele ridicate de ocupare a forței de muncă standard. |
| --- | --- |

6.1.

Creșterea puternică a formelor atipice de ocupare a forței de muncă cauzată de digitalizare implică faptul că o cotă tot mai mare din forța de muncă nu contribuie la sistemele de securitate socială și nu beneficiază de acestea, cum ar fi sistemul public de șomaj, asigurările de sănătate și de pensie. În unele state membre, acest subiect face deja obiectul unor discuții purtate între partenerii sociali și guvern. Combinate cu scăderea ratelor de ocupare a forței de muncă generale, aceste evoluții pot diminua veniturile și, astfel, eficacitatea generală a regimurilor fiscale și de protecție socială existente, care se bazează pe venituri generate în principal prin taxe pe salarii și sisteme de cofinanțare angajator-angajat și, prin urmare, depind de ratele ridicate de ocupare a forței de muncă standard.

| 6.2. | Această pierdere de eficacitate reprezintă o amenințare gravă pentru substanța modelului social european, care se bazează pe un angajament public puternic în finanțarea și furnizarea de servicii de interes general și de rețele de asigurări sociale. Cu toate acestea, stăpânirea procesului de digitalizare cu succes depinde în mare măsură de furnizarea de servicii de interes general eficiente, cum ar fi sistemele de educație moderne și infrastructura de bandă largă. |
| --- | --- |

6.2.

Această pierdere de eficacitate reprezintă o amenințare gravă pentru substanța modelului social european, care se bazează pe un angajament public puternic în finanțarea și furnizarea de servicii de interes general și de rețele de asigurări sociale. Cu toate acestea, stăpânirea procesului de digitalizare cu succes depinde în mare măsură de furnizarea de servicii de interes general eficiente, cum ar fi sistemele de educație moderne și infrastructura de bandă largă.

| 6.3. | UE, guvernele naționale și partenerii sociali ar trebui să inițieze dezbateri cu scopul de a defini măsuri politice și legislative care să garanteze niveluri ridicate de protecție socială obligatorie pentru întreaga forță de muncă – inclusiv pentru lucrătorii independenți, lucrători din sistemul de externalizare spre public și lucrători din cadrul consumului colaborativ. Trebuie să se țină seama de faptul că în rândul acestor grupuri pot exista opinii divergente. |
| --- | --- |

6.3.

UE, guvernele naționale și partenerii sociali ar trebui să inițieze dezbateri cu scopul de a defini măsuri politice și legislative care să garanteze niveluri ridicate de protecție socială obligatorie pentru întreaga forță de muncă – inclusiv pentru lucrătorii independenți, lucrători din sistemul de externalizare spre public și lucrători din cadrul consumului colaborativ. Trebuie să se țină seama de faptul că în rândul acestor grupuri pot exista opinii divergente.

| 6.4. | Este necesar ca reforma sistemelor fiscale să fie analizată cu atenție, pentru a se asigura niveluri similare de impozitare pentru toate formele de venituri, fie că sunt generate în sectoare organizate în mod convențional, fie prin consumul colaborativ. UE ar trebui să încurajeze și să coordoneze reforme corespunzătoare la nivelul statelor membre. |
| --- | --- |

6.4.

Este necesar ca reforma sistemelor fiscale să fie analizată cu atenție, pentru a se asigura niveluri similare de impozitare pentru toate formele de venituri, fie că sunt generate în sectoare organizate în mod convențional, fie prin consumul colaborativ. UE ar trebui să încurajeze și să coordoneze reforme corespunzătoare la nivelul statelor membre.

| 6.5. | Pentru a asigura și pe viitor durabilitatea sistemelor sociale și a reduce presiunea asupra veniturilor salariale, ar putea să se ia în considerare și utilizarea în acest scop a unei părți a dividendului de digitalizare. |
| --- | --- |

6.5.

Pentru a asigura și pe viitor durabilitatea sistemelor sociale și a reduce presiunea asupra veniturilor salariale, ar putea să se ia în considerare și utilizarea în acest scop a unei părți a dividendului de digitalizare.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  Prezentul aviz se referă la sectorul serviciilor private, așa cum este definit în nomenclatorul statistic standard (de exemplu, NACE Rev. 2 F-N; Q-T).

1

(2)  De exemplu, Ministerul finlandez al ocupării forței de muncă (2015): Service Economy Revolution and Digitalisation („Revoluția economiei serviciilor și digitalizarea”): http://www.tem.fi/files/43374/TEMjul_41_2015_web_22062015.pdf

2

Service Economy Revolution and Digitalisation

(3)  Printre altele, JO C 12, 15.1.2015, p. 23: „Impactul serviciilor pentru întreprinderi în industrie” (raportori: domnul Van Iersel și domnul Leo), o schiță a trăsăturilor specifice ale așa-numitei a patra revoluții industriale.

3

(4)  Definiția sectorului serviciilor utilizată în mod obișnuit în nomenclatura statistică.

4

(5)  A se vedea, de exemplu, Brynjolffson și McAfee (2014): The Second Machine Age („A doua eră a mașinii”), New York, W. W. Norton & Company, capitolul 11.

5

The Second Machine Age

(6)  De exemplu, Bowles, J.: The computerisation of European jobs – Who will win and who will lose from the impact of new technology onto old areas of employment?, 2014, The computerisation of European jobs, Frey, C. M., Osborne, M., The future of employment: How susceptible are jobs to computerisation?, 2013, Pajarinen, M., Rouvinen, P., Ekeland, A., Computerization Threatens One-Third of Finnish and Norwegian Employment, ETLA, 2015.

6

The computerisation of European jobs – Who will win and who will lose from the impact of new technology onto old areas of employment?

The computerisation of European jobs

The future of employment: How susceptible are jobs to computerisation?

Computerization Threatens One-Third of Finnish and Norwegian Employment

(7)  A se vedea nota de subsol 10.

7

(8)  Respectivele recomandări formulate în diverse avize CESE (inclusiv JO C 311, 12.9.2014, p. 15, JO C 12, 15.1.2015, p. 23, JO C 332, 8.10.2015, p. 36, JO C 271, 19.9.2013, p. 116 și JO C 67, 6.3.2014, p. 96).

8

(9)  Eurofound (2014): Working Conditions and Job Quality: Comparing Sectors in Europe („Condițiile de lucru și calitatea locurilor de muncă: compararea sectoarelor în Europa”).

9

Working Conditions and Job Quality: Comparing Sectors in Europe

(10)  http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/docs/dsm-factsheet_en.pdf

10

(11)  Parlamentul European (2015): Wage and Income Inequality in the European Union („Inegalitate în materie de salarii și venituri în Uniunea Europeană”).

11

Wage and Income Inequality in the European Union

(12)  UNI Europa (2015): Towards a Fair Future for European Services („Către un viitor just pentru serviciile europene): http://uniglobalunion.org/sites/default/files/public_shared/files/towards_a_fair_future_for_european_services.pdf

12

Towards a Fair Future for European Services

(13)  Frey și Osborne (2013), citat la nota de subsol 6.

13

(14)  Bruegel (2014): The computerisation of European jobs („Digitalizarea locurilor de muncă din Europa”).

14

The computerisation of European jobs

(15)  Bowles (2014), citat la nota de subsol nr. 6.

15

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/169 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/169

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind politica integrată a UE în domeniul aviației

(aviz exploratoriu)

(2016/C 013/25)

| Raportor: | domnul Jacek KRAWCZYK |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Jacek KRAWCZYK

La 2 martie 2015, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Politica integrată a UE în domeniul aviației

(aviz exploratoriu).

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 31 august 2015.

În cea de-a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 17 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 97 de voturi pentru, 3 voturi împotrivă și 0 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Competitivitatea aviației din UE va fi pusă în pericol dacă întreaga rețea de valoare a aviației europene nu va fi în măsură să concureze într-o economie globalizată. Astfel, „un nivel mai ridicat de intermodalitate, o mai bună conectivitate, o folosire mai eficientă a nodurilor secundare și a aeroporturilor mici [...] și optimizarea proceselor” prezintă o importanță crucială (1). |
| --- | --- |

1.1.

Competitivitatea aviației din UE va fi pusă în pericol dacă întreaga rețea de valoare a aviației europene nu va fi în măsură să concureze într-o economie globalizată. Astfel, „un nivel mai ridicat de intermodalitate, o mai bună conectivitate, o folosire mai eficientă a nodurilor secundare și a aeroporturilor mici [...] și optimizarea proceselor” prezintă o importanță crucială (1).

1

| 1.2. | Comisia Europeană (Comisia) a elaborat o serie de inițiative de reglementare a rețelei de valoare a aviației din UE; ea a revizuit orientările privind ajutoarele de stat pentru aeroporturi și companii aeriene și a adoptat un Pachet privind aeroporturile, precum și acte legislative vizând promovarea cerului unic european, însă este nevoie de eforturi suplimentare pentru a asigura finalizarea implementării de către statele membre a legislației UE în sectorul aviației. |
| --- | --- |

1.2.

Comisia Europeană (Comisia) a elaborat o serie de inițiative de reglementare a rețelei de valoare a aviației din UE; ea a revizuit orientările privind ajutoarele de stat pentru aeroporturi și companii aeriene și a adoptat un Pachet privind aeroporturile, precum și acte legislative vizând promovarea cerului unic european, însă este nevoie de eforturi suplimentare pentru a asigura finalizarea implementării de către statele membre a legislației UE în sectorul aviației.

| 1.3. | Aviația din UE se află la răscruce: în lipsa unei strategii coerente și convingătoare, aceasta riscă să se confrunte în continuare cu dificultăți în asigurarea unei conectivități fiabile pentru cetățeni, comerț și turism, pierzându-și în acest fel astfel ponderea economică și potențialul de creștere. Totuși, acest lucru nu înseamnă că este nevoie de o nouă legislație pentru toate aspectele sectorului. CESE îndeamnă din nou Comisia să depună mai multe eforturi pentru a se asigura că actuala legislație a UE este aplicată. |
| --- | --- |

1.3.

Aviația din UE se află la răscruce: în lipsa unei strategii coerente și convingătoare, aceasta riscă să se confrunte în continuare cu dificultăți în asigurarea unei conectivități fiabile pentru cetățeni, comerț și turism, pierzându-și în acest fel astfel ponderea economică și potențialul de creștere. Totuși, acest lucru nu înseamnă că este nevoie de o nouă legislație pentru toate aspectele sectorului. CESE îndeamnă din nou Comisia să depună mai multe eforturi pentru a se asigura că actuala legislație a UE este aplicată.

| 1.4. | Având în vedere fragmentarea sectorului aviatic, creșterea competitivității nodurilor din afara UE, ritmul lent de punere în aplicare a cerului unic european și creșterea riscurilor legate de insuficiența legăturilor cu regiunile mai mici și/sau periferice, strategia Comisiei în domeniul aviației UE ar trebui să se bazeze pe o viziune edificatoare asupra modului în care competitivitatea europeană poate fi cel mai bine promovată, fără a denatura concurența sau a aduce atingere relațiilor sociale și de muncă. |
| --- | --- |

1.4.

Având în vedere fragmentarea sectorului aviatic, creșterea competitivității nodurilor din afara UE, ritmul lent de punere în aplicare a cerului unic european și creșterea riscurilor legate de insuficiența legăturilor cu regiunile mai mici și/sau periferice, strategia Comisiei în domeniul aviației UE ar trebui să se bazeze pe o viziune edificatoare asupra modului în care competitivitatea europeană poate fi cel mai bine promovată, fără a denatura concurența sau a aduce atingere relațiilor sociale și de muncă.

| 1.5. | CESE consideră că Comisia ar trebui să identifice vectorii competitivității și să își bazeze strategia pe beneficiile economice pe care aviația le creează pentru Europa, precum și pe valorile sociale și de mediu care caracterizează Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

1.5.

CESE consideră că Comisia ar trebui să identifice vectorii competitivității și să își bazeze strategia pe beneficiile economice pe care aviația le creează pentru Europa, precum și pe valorile sociale și de mediu care caracterizează Uniunea Europeană.

| 1.6. | CESE îndeamnă Comisia să se asigure că concurenților din UE și din afara acesteia li se vor aplica norme și standarde internaționale comparabile. Aceasta include promovarea aplicării la nivel internaționale a principiilor concurenței loiale, precum și a convențiilor fundamentale ale OIM. Acest lucru poate implica revizuirea prevederilor actuale care reglementează implicarea părților interesate în negocierile internaționale. |
| --- | --- |

1.6.

CESE îndeamnă Comisia să se asigure că concurenților din UE și din afara acesteia li se vor aplica norme și standarde internaționale comparabile. Aceasta include promovarea aplicării la nivel internaționale a principiilor concurenței loiale, precum și a convențiilor fundamentale ale OIM. Acest lucru poate implica revizuirea prevederilor actuale care reglementează implicarea părților interesate în negocierile internaționale.

| 1.7. | CESE consideră că strategia care trebuie elaborată în domeniul aviației trebuie să se bazeze pe un dialog social constructiv. La nivelul UE, Comitetul de dialog social sectorial pentru aviația civilă ar trebui consultat cu privire la inițiativele lansate de instituțiile UE în acest sector. La nivel național există o serie de prevederi care ar trebui puse în aplicare pentru a asigura condiții sociale și de muncă juste și a preveni denaturarea concurenței prin intermediul pavilioanelor de complezență. Deși Uniunea Europeană are competență limitată în acest domeniu, Comisia ar trebui să depună toate eforturile pentru a obține un sprijin puternic pentru acțiunile sale din partea partenerilor sociali de la nivelul UE și al statelor membre. |
| --- | --- |

1.7.

CESE consideră că strategia care trebuie elaborată în domeniul aviației trebuie să se bazeze pe un dialog social constructiv. La nivelul UE, Comitetul de dialog social sectorial pentru aviația civilă ar trebui consultat cu privire la inițiativele lansate de instituțiile UE în acest sector. La nivel național există o serie de prevederi care ar trebui puse în aplicare pentru a asigura condiții sociale și de muncă juste și a preveni denaturarea concurenței prin intermediul pavilioanelor de complezență. Deși Uniunea Europeană are competență limitată în acest domeniu, Comisia ar trebui să depună toate eforturile pentru a obține un sprijin puternic pentru acțiunile sale din partea partenerilor sociali de la nivelul UE și al statelor membre.

| 1.8. | Comitetul recomandă, de asemenea, Comisiei să îl consulte cu privire la evoluțiile în curs și punerea în aplicare a strategiei sale în domeniul aviației. CESE va lansa, separat, un proiect destinat alocării de resurse și expertiză adecvate. |
| --- | --- |

1.8.

Comitetul recomandă, de asemenea, Comisiei să îl consulte cu privire la evoluțiile în curs și punerea în aplicare a strategiei sale în domeniul aviației. CESE va lansa, separat, un proiect destinat alocării de resurse și expertiză adecvate.

| 1.9. | Comitetul solicită tuturor părților interesate din sectorul aviației să se angajeze în aplicarea unei noi strategii a UE în domeniu. Aviația va putea lua un nou avânt și va începe să furnizeze noi contribuții economice și sociale valoroase la dezvoltarea UE doar dacă, în cadrul rețelei aviatice europene, particularismele vor fi depășite. Asumarea de către Comisia Europeană a unui puternic rol de conducere în materie de politică este o necesitate. |
| --- | --- |

1.9.

Comitetul solicită tuturor părților interesate din sectorul aviației să se angajeze în aplicarea unei noi strategii a UE în domeniu. Aviația va putea lua un nou avânt și va începe să furnizeze noi contribuții economice și sociale valoroase la dezvoltarea UE doar dacă, în cadrul rețelei aviatice europene, particularismele vor fi depășite. Asumarea de către Comisia Europeană a unui puternic rol de conducere în materie de politică este o necesitate.

| 1.10. | Pentru mai multe recomandări detaliate, a se vedea, de asemenea, punctul 3 din prezentul aviz. |
| --- | --- |

1.10.

Pentru mai multe recomandări detaliate, a se vedea, de asemenea, punctul 3 din prezentul aviz.

2.   Introducere – aspectele economice ale aviației impun adoptarea de urgență a unei strategii

Introducere

| 2.1. | Sistemul de transport aerian generează beneficii care depășesc granițele industriei aviatice. Pe lângă faptul că asigură conectivitate și mobilitate pentru persoane și întreprinderi, el sprijină comerțul și turismul, garantarea investițiilor, furnizarea de forță de muncă și îmbunătățirea productivității și inovării, contribuind astfel la bunăstarea societății. |
| --- | --- |

2.1.

Sistemul de transport aerian generează beneficii care depășesc granițele industriei aviatice. Pe lângă faptul că asigură conectivitate și mobilitate pentru persoane și întreprinderi, el sprijină comerțul și turismul, garantarea investițiilor, furnizarea de forță de muncă și îmbunătățirea productivității și inovării, contribuind astfel la bunăstarea societății.

| 2.2. | În 2012, industria transportului aerian din Europa a generat direct circa 2,6 milioane de locuri de muncă; de asemenea, se apreciază că sumele cheltuite de turiștii care au ajuns la destinație pe calea aerului au produs alte 4,7 milioane de locuri de muncă și 279 de miliarde USD în termeni de PIB. |
| --- | --- |

2.2.

În 2012, industria transportului aerian din Europa a generat direct circa 2,6 milioane de locuri de muncă; de asemenea, se apreciază că sumele cheltuite de turiștii care au ajuns la destinație pe calea aerului au produs alte 4,7 milioane de locuri de muncă și 279 de miliarde USD în termeni de PIB.

| 2.3. | Producția de hardware și software pentru aviație în Europa corespunde celor mai înalte standarde inovatoare din lume. Același lucru este valabil în cazul inovării legate de organizarea traficului aerian și de procedurile aferente, precum și de dezvoltarea și gestionarea întreprinderilor. |
| --- | --- |

2.3.

Producția de hardware și software pentru aviație în Europa corespunde celor mai înalte standarde inovatoare din lume. Același lucru este valabil în cazul inovării legate de organizarea traficului aerian și de procedurile aferente, precum și de dezvoltarea și gestionarea întreprinderilor.

| 2.4. | Având în vedere că traficul aerian este un factor de creștere economică, se preconizează că SESAR (componenta tehnologică a cerului unic european – SES) va genera un impact combinat pozitiv asupra PIB-ului de 419 miliarde EUR până în 2020, și aproximativ 42 000 de locuri de muncă suplimentare. |
| --- | --- |

2.4.

Având în vedere că traficul aerian este un factor de creștere economică, se preconizează că SESAR (componenta tehnologică a cerului unic european – SES) va genera un impact combinat pozitiv asupra PIB-ului de 419 miliarde EUR până în 2020, și aproximativ 42 000 de locuri de muncă suplimentare.

| 2.5. | UE a elaborat un cadru de reglementare pentru piața aviatică europeană: |
| --- | --- |

2.5.

UE a elaborat un cadru de reglementare pentru piața aviatică europeană:

| 2.5.1. | Cerul unic european – un proiect lansat în 2004, actualizat în iunie 2008 prin Pachetul SES II și în 2013 prin SES II+. Principalul obiectiv este reformarea gestionării traficului aerian (ATM) în Europa, pentru a face față creșterii constante a traficului aerian și a numărului de operațiuni în domeniu în cele mai ecologice, mai sigure și mai eficiente condiții sub aspectul costurilor și al zborurilor. (A se vedea Avizele CESE TEN/504 (2) și TEN/354 (3)). |
| --- | --- |

2.5.1.

Cerul unic european – un proiect lansat în 2004, actualizat în iunie 2008 prin Pachetul SES II și în 2013 prin SES II+. Principalul obiectiv este reformarea gestionării traficului aerian (ATM) în Europa, pentru a face față creșterii constante a traficului aerian și a numărului de operațiuni în domeniu în cele mai ecologice, mai sigure și mai eficiente condiții sub aspectul costurilor și al zborurilor. (A se vedea Avizele CESE TEN/504 (2) și TEN/354 (3)).

Cerul unic european

2

3

| 2.5.2. | Pachetul aeroportuar – la 1 decembrie 2011, Comisia Europeană a adoptat un pachet cuprinzător de măsuri pentru a rezolva problemele de capacitate ale aeroporturilor din UE și pentru a îmbunătăți calitatea serviciilor pentru pasageri. Parlamentul European a aprobat propunerile legislative în decembrie 2012. (A se vedea Avizul CESE TEN/475 (4)). |
| --- | --- |

2.5.2.

Pachetul aeroportuar – la 1 decembrie 2011, Comisia Europeană a adoptat un pachet cuprinzător de măsuri pentru a rezolva problemele de capacitate ale aeroporturilor din UE și pentru a îmbunătăți calitatea serviciilor pentru pasageri. Parlamentul European a aprobat propunerile legislative în decembrie 2012. (A se vedea Avizul CESE TEN/475 (4)).

Pachetul aeroportuar

4

| 2.5.3. | Includerea aviației în schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), în 2012. Comisia Europeană a instituit un sistem bazat pe de tranzacționarea certificatelor de emisii. După ce Adunarea Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) din 2013 s-a soldat cu rezultate nesatisfăcătoare, UE a adoptat o versiune modificată a ETS, care urma să se aplice temporar pentru zborurile din interiorul UE, sub rezerva concluziilor Adunării OACI din 2016. |
| --- | --- |

2.5.3.

Includerea aviației în schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), în 2012. Comisia Europeană a instituit un sistem bazat pe de tranzacționarea certificatelor de emisii. După ce Adunarea Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) din 2013 s-a soldat cu rezultate nesatisfăcătoare, UE a adoptat o versiune modificată a ETS, care urma să se aplice temporar pentru zborurile din interiorul UE, sub rezerva concluziilor Adunării OACI din 2016.

Includerea aviației în schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS)

| 2.5.4. | Revizuirea normelor privind ajutoarele de stat a fost adoptată de Comisie în februarie 2014, în vederea actualizării și modernizării regulamentelor anterioare, din 1994 și 2005. Printre principalele caracteristici ale actualelor orientări se numără noile criterii privind aeroporturile eligibile pentru ajutor de stat, precum și pentru ajutor la înființare în cazul companiilor aeriene care lansează noi rute (a se vedea Avizul CESE CCMI/125 (5)). |
| --- | --- |

2.5.4.

Revizuirea normelor privind ajutoarele de stat a fost adoptată de Comisie în februarie 2014, în vederea actualizării și modernizării regulamentelor anterioare, din 1994 și 2005. Printre principalele caracteristici ale actualelor orientări se numără noile criterii privind aeroporturile eligibile pentru ajutor de stat, precum și pentru ajutor la înființare în cazul companiilor aeriene care lansează noi rute (a se vedea Avizul CESE CCMI/125 (5)).

Revizuirea normelor privind ajutoarele de stat

5

| 2.5.5. | Capacitatea aeroportuară – Observatorul european pentru capacitatea aeroporturilor a fost înființat pentru o perioadă de cinci ani, în contextul planului de acțiune lansat de Comisie în 2007 pentru capacitatea, eficacitatea și siguranța aeroporturilor din Europa, acesta jucând, între 2008 și 2013, un rol esențial în implementarea planului menționat. Observatorul a permis părților interesate să transmită informații foarte utile Comisiei, dar și să facă schimb de bune practici și de soluții politice la problemele existente (a se vedea Avizul CESE TEN/552 (6)). |
| --- | --- |

2.5.5.

Capacitatea aeroportuară – Observatorul european pentru capacitatea aeroporturilor a fost înființat pentru o perioadă de cinci ani, în contextul planului de acțiune lansat de Comisie în 2007 pentru capacitatea, eficacitatea și siguranța aeroporturilor din Europa, acesta jucând, între 2008 și 2013, un rol esențial în implementarea planului menționat. Observatorul a permis părților interesate să transmită informații foarte utile Comisiei, dar și să facă schimb de bune practici și de soluții politice la problemele existente (a se vedea Avizul CESE TEN/552 (6)).

Capacitatea aeroportuară

6

| 2.5.6. | Protecția consumatorilor – În martie 2013, Comisia Europeană a anunțat un pachet de măsuri menit să actualizeze drepturile pasagerilor care utilizează transportul aerian, pachet care a pus accentul pe patru domenii principale: clarificarea „zonelor gri” din cadrul legislației, noile drepturi, asigurarea respectării acestora, sancționarea și procedurile privind plângerile, sarcinile financiare disproporționate. |
| --- | --- |

2.5.6.

Protecția consumatorilor – În martie 2013, Comisia Europeană a anunțat un pachet de măsuri menit să actualizeze drepturile pasagerilor care utilizează transportul aerian, pachet care a pus accentul pe patru domenii principale: clarificarea „zonelor gri” din cadrul legislației, noile drepturi, asigurarea respectării acestora, sancționarea și procedurile privind plângerile, sarcinile financiare disproporționate.

Protecția consumatorilor

| 2.5.7. | Acestea sunt numai câteva dintre măsurile, politicile și proiectele desfășurate de UE în domeniul aviației. Comisia și-a intensificat, de asemenea, cooperarea cu UE și cu agenții europene precum AESA (Agenția Europeană de Siguranță a Aviației) și EUROCONTROL și a desfășurat o gamă largă de activități legate de dimensiunea internațională a transportului aerian în UE. |
| --- | --- |

2.5.7.

Acestea sunt numai câteva dintre măsurile, politicile și proiectele desfășurate de UE în domeniul aviației. Comisia și-a intensificat, de asemenea, cooperarea cu UE și cu agenții europene precum AESA (Agenția Europeană de Siguranță a Aviației) și EUROCONTROL și a desfășurat o gamă largă de activități legate de dimensiunea internațională a transportului aerian în UE.

| 2.6. | CESE consideră că UE are nevoie de o strategie integrată în domeniul aviației. |
| --- | --- |

2.6.

CESE consideră că UE are nevoie de o strategie integrată în domeniul aviației.

| 2.6.1. | Prin urmare, din punct de vedere politic, strategia UE în domeniul aviației trebuie să sporească eficiența acestui sector în Europa și să îi întărească forța de negociere la nivel internațional. Acest lucru necesită voință politică, viziune și curajul de a ajunge la un echilibru între cerințele legate de suveranitate și necesitatea unui compromis. |
| --- | --- |

2.6.1.

Prin urmare, din punct de vedere politic, strategia UE în domeniul aviației trebuie să sporească eficiența acestui sector în Europa și să îi întărească forța de negociere la nivel internațional. Acest lucru necesită voință politică, viziune și curajul de a ajunge la un echilibru între cerințele legate de suveranitate și necesitatea unui compromis.

| 2.6.2. | Sub aspect economic, strategia ar trebui să îmbunătățească rețeaua de valoare în domeniul aviației, fapt care va spori prosperitatea și creșterea economică în Europa. |
| --- | --- |

2.6.2.

Sub aspect economic, strategia ar trebui să îmbunătățească rețeaua de valoare în domeniul aviației, fapt care va spori prosperitatea și creșterea economică în Europa.

| 2.6.3. | Din punct de vedere juridic, strategia ar trebui să ofere un cadru de reglementare solid la nivel macro și o stabilitate a planificării la nivel micro; pe plan procedural, toate părțile interesate ar trebui încurajate să contribuie la dezvoltarea și punerea în aplicare a strategiei. |
| --- | --- |

2.6.3.

Din punct de vedere juridic, strategia ar trebui să ofere un cadru de reglementare solid la nivel macro și o stabilitate a planificării la nivel micro; pe plan procedural, toate părțile interesate ar trebui încurajate să contribuie la dezvoltarea și punerea în aplicare a strategiei.

| 2.7. | În opinia CESE, sectorul aviației din UE necesită de urgență o astfel de strategie, deoarece rețeaua de valoare europeană este ineficientă. Aviația nu oferă suficiente stimulente creșterii economice, în condițiile în care guvernele din multe țări terțe își adaptează sistemele din domeniu la mutațiile geopolitice ale creșterii și la cerințele unei economii globalizate. Această tendință poate fi oprită numai prin implementarea unei strategii robuste, orientate către piață și care se bazează pe valori europene. |
| --- | --- |

2.7.

În opinia CESE, sectorul aviației din UE necesită de urgență o astfel de strategie, deoarece rețeaua de valoare europeană este ineficientă. Aviația nu oferă suficiente stimulente creșterii economice, în condițiile în care guvernele din multe țări terțe își adaptează sistemele din domeniu la mutațiile geopolitice ale creșterii și la cerințele unei economii globalizate. Această tendință poate fi oprită numai prin implementarea unei strategii robuste, orientate către piață și care se bazează pe valori europene.

| 2.7.1. | Nodurile aeriene din Europa și companiile europene nu participă la sporirea traficului așa cum ar putea să o facă dacă ar beneficia de un mediu de reglementare favorabil. Lipsa de eficiență în coordonarea spațiului aerian generează rute încurcate și niveluri prea ridicate de CO2. |
| --- | --- |

2.7.1.

Nodurile aeriene din Europa și companiile europene nu participă la sporirea traficului așa cum ar putea să o facă dacă ar beneficia de un mediu de reglementare favorabil. Lipsa de eficiență în coordonarea spațiului aerian generează rute încurcate și niveluri prea ridicate de CO2.

2

| 2.7.2. | Multitudinea de procese de certificare, cu soluționări potențial diferite, împiedică inovarea să înflorească și descurajează investițiile în produsele europene sau utilizarea de noi produse în Europa. |
| --- | --- |

2.7.2.

Multitudinea de procese de certificare, cu soluționări potențial diferite, împiedică inovarea să înflorească și descurajează investițiile în produsele europene sau utilizarea de noi produse în Europa.

| 2.7.3. | În lipsa unei strategii comune, nu pot fi valorificate oportunitățile de asigurare a dezvoltării companiilor aeriene europene în afara UE, iar statele membre vor înclina în continuare către urmărirea propriilor interese naționale, chiar dacă avantajul total care ar rezulta de pe urma îndeplinirii dispozițiilor UE ar fi mai mare decât suma avantajelor individuale. |
| --- | --- |

2.7.3.

În lipsa unei strategii comune, nu pot fi valorificate oportunitățile de asigurare a dezvoltării companiilor aeriene europene în afara UE, iar statele membre vor înclina în continuare către urmărirea propriilor interese naționale, chiar dacă avantajul total care ar rezulta de pe urma îndeplinirii dispozițiilor UE ar fi mai mare decât suma avantajelor individuale.

| 2.7.4. | În contextul unei economii globalizate și al unei deplasări geopolitice a creșterii traficului către Asia, o Uniune fragmentată va continua să își piardă influența și relevanța pe plan internațional. Normele europene, precum și valorile comune ale cetățenilor, întreprinderilor și statelor membre ale UE și-ar pierde atractivitatea ca standarde internaționale. |
| --- | --- |

2.7.4.

În contextul unei economii globalizate și al unei deplasări geopolitice a creșterii traficului către Asia, o Uniune fragmentată va continua să își piardă influența și relevanța pe plan internațional. Normele europene, precum și valorile comune ale cetățenilor, întreprinderilor și statelor membre ale UE și-ar pierde atractivitatea ca standarde internaționale.

| 2.7.5. | CESE felicită Comisia Europeană pentru că a inițiat o
  consultare publică
  pe tema „Pachetul în domeniul aviației, în vederea îmbunătățirii competitivității sectorului aviatic al UE”. Gama largă de răspunsuri va spori credibilitatea și impactul propunerii de comunicare privind Pachetul „Aviație”. |
| --- | --- |

2.7.5.

CESE felicită Comisia Europeană pentru că a inițiat o
  consultare publică
  pe tema „Pachetul în domeniul aviației, în vederea îmbunătățirii competitivității sectorului aviatic al UE”. Gama largă de răspunsuri va spori credibilitatea și impactul propunerii de comunicare privind Pachetul „Aviație”.

consultare publică

3.   Calea de urmat: o strategie în domeniul aviației care să promoveze factorii de competitivitate

Calea de urmat: o strategie în domeniul aviației care să promoveze factorii de competitivitate

CESE a identificat șase factori care determină gradul de competitivitate europeană. O strategie a UE ar trebui să mobilizeze aceste elemente pentru a asigura implementarea sa cu succes.

3.1.   
  Siguranță

Siguranță

| 3.1.1. | Pilonul principal al unei strategii durabile a UE în domeniul aviației este siguranța. Deși sectorul aviației în general și transportul aerian european în special reprezintă de departe cel mai sigur mijloc de transport, vigilența nu trebuie să slăbească. |
| --- | --- |

3.1.1.

Pilonul principal al unei strategii durabile a UE în domeniul aviației este siguranța. Deși sectorul aviației în general și transportul aerian european în special reprezintă de departe cel mai sigur mijloc de transport, vigilența nu trebuie să slăbească.

| 3.1.2. | Este extrem de important să se continue consolidarea rolului și resurselor AESA, agenția centrală de management al siguranței, de certificare a produselor din domeniul aviației, precum și de supraveghere a organizațiilor relevante de la nivel național. În acest context, ar trebui întărită capacitatea AESA de a colabora cu toate părțile interesate, și nu numai în cazul incidentelor aviatice, în vederea îmbunătățirii standardelor de siguranță, de exemplu prin revizuirea normelor în domeniu, prin evidențierea rolului formării, prin evitarea suprareglementării nejustificate și prin promovarea „culturii echității”. |
| --- | --- |

3.1.2.

Este extrem de important să se continue consolidarea rolului și resurselor AESA, agenția centrală de management al siguranței, de certificare a produselor din domeniul aviației, precum și de supraveghere a organizațiilor relevante de la nivel național. În acest context, ar trebui întărită capacitatea AESA de a colabora cu toate părțile interesate, și nu numai în cazul incidentelor aviatice, în vederea îmbunătățirii standardelor de siguranță, de exemplu prin revizuirea normelor în domeniu, prin evidențierea rolului formării, prin evitarea suprareglementării nejustificate și prin promovarea „culturii echității”.

| 3.1.3. | Profesionalismul și cunoștințele de specialitate ale AESA sunt recunoscute pe plan internațional, ea impunându-se de-a dreptul ca un omolog al Administrației Federale a Aviației (FAA) din SUA. Introducerea așa-numitei liste negre a companiilor aeriene și/sau a statelor din afara UE care nu respectă cerințele nu numai că prezintă o importanță capitală pentru siguranța spațiului aerian european și a pasagerilor, ci constituie și o condiție prealabilă pentru asigurarea respectării celor mai înalte standarde internaționale de siguranță. Strategia în domeniul aviației ar trebui să plece de la aceste realizări. Comisia ar trebui, de asemenea, să revizuiască normele de lucru și să țină seama de eventualele riscuri de dumping social (a se vedea Avizul CESE TEN/565 (7)). |
| --- | --- |

3.1.3.

Profesionalismul și cunoștințele de specialitate ale AESA sunt recunoscute pe plan internațional, ea impunându-se de-a dreptul ca un omolog al Administrației Federale a Aviației (FAA) din SUA. Introducerea așa-numitei liste negre a companiilor aeriene și/sau a statelor din afara UE care nu respectă cerințele nu numai că prezintă o importanță capitală pentru siguranța spațiului aerian european și a pasagerilor, ci constituie și o condiție prealabilă pentru asigurarea respectării celor mai înalte standarde internaționale de siguranță. Strategia în domeniul aviației ar trebui să plece de la aceste realizări. Comisia ar trebui, de asemenea, să revizuiască normele de lucru și să țină seama de eventualele riscuri de dumping social (a se vedea Avizul CESE TEN/565 (7)).

7

3.2.   
  Durabilitate

Durabilitate

| 3.2.1. | Un alt factor determinant pentru viabilitatea strategiei UE în domeniul aviației îl va constitui capacitatea ei de a garanta că transportul aerian poate funcționa în mod durabil. |
| --- | --- |

3.2.1.

Un alt factor determinant pentru viabilitatea strategiei UE în domeniul aviației îl va constitui capacitatea ei de a garanta că transportul aerian poate funcționa în mod durabil.

| 3.2.2. | Partenerii sociali, părțile interesate și partenerii internaționali din sectorul public și privat trebuie să se poată baza pe credibilitatea și fiabilitatea unei politici a UE în domeniul aviației care are la bază o strategie coerentă și solidă. Așadar, durabilitatea are în vedere atât factori economici, cât și capacitatea fiecărui concurent de a avea succes pe piața respectivă; însă chiar și acest succes economic și comercial nu va fi unul de durată, dacă strategia în domeniul aviației nu se va dovedi durabilă din punct de vedere social și de mediu. |
| --- | --- |

3.2.2.

Partenerii sociali, părțile interesate și partenerii internaționali din sectorul public și privat trebuie să se poată baza pe credibilitatea și fiabilitatea unei politici a UE în domeniul aviației care are la bază o strategie coerentă și solidă. Așadar, durabilitatea are în vedere atât factori economici, cât și capacitatea fiecărui concurent de a avea succes pe piața respectivă; însă chiar și acest succes economic și comercial nu va fi unul de durată, dacă strategia în domeniul aviației nu se va dovedi durabilă din punct de vedere social și de mediu.

| 3.2.3. | Soluționarea problemelor legate de durabilitate în context global, cu recunoașterea, în același timp, a necesității de a se conforma cerințelor, prevederilor și structurilor specifice ale Uniunii Europene, este posibilă numai dacă se urmărește o abordare holistică, iar părțile interesate din UE își coordonează activitățile printr-o perspectivă comună asupra obiectivelor strategice. |
| --- | --- |

3.2.3.

Soluționarea problemelor legate de durabilitate în context global, cu recunoașterea, în același timp, a necesității de a se conforma cerințelor, prevederilor și structurilor specifice ale Uniunii Europene, este posibilă numai dacă se urmărește o abordare holistică, iar părțile interesate din UE își coordonează activitățile printr-o perspectivă comună asupra obiectivelor strategice.

| 3.2.4. | Crearea pieței unice europene în domeniul aviației a generat o dinamică ce influențează rapid schimbările structurale de pe piață, precum achizițiile transfrontaliere, cvasi-fuziunile unor companii aeriene, înființarea de holdinguri și investițiile strategice în aeroporturi și companii de către întreprinderi din țări terțe, toate acestea având la rândul lor impact asupra rolului instituțiilor UE. În consecință, Comisia ar trebui să își revizuiască
  modelele de guvernanță
  actuale și să elaboreze propuneri vizând adaptarea acestora la realitatea instituțională și de pe piață. |
| --- | --- |

3.2.4.

Crearea pieței unice europene în domeniul aviației a generat o dinamică ce influențează rapid schimbările structurale de pe piață, precum achizițiile transfrontaliere, cvasi-fuziunile unor companii aeriene, înființarea de holdinguri și investițiile strategice în aeroporturi și companii de către întreprinderi din țări terțe, toate acestea având la rândul lor impact asupra rolului instituțiilor UE. În consecință, Comisia ar trebui să își revizuiască
  modelele de guvernanță
  actuale și să elaboreze propuneri vizând adaptarea acestora la realitatea instituțională și de pe piață.

modelele de guvernanță

| 3.2.5. | În ceea ce privește managementul traficului aerian, ar trebui revizuită relația dintre responsabilul cu punerea în practică și administratorul de rețea. Organismul de evaluare a performanței trebuie să își desfășoare activitatea sub coordonarea strictă a Comisiei. |
| --- | --- |

3.2.5.

În ceea ce privește managementul traficului aerian, ar trebui revizuită relația dintre responsabilul cu punerea în practică și administratorul de rețea. Organismul de evaluare a performanței trebuie să își desfășoare activitatea sub coordonarea strictă a Comisiei.

3.3.   
  Competitivitate prin inovare și digitalizare

Competitivitate prin inovare și digitalizare

| 3.3.1. | Digitalizarea este un factor determinant al inovării, al modificării așteptărilor pasagerilor, al utilizării sporite a dronelor, al personalizării și inovării produselor. Este esențial ca efectele pozitive ale digitalizării să fie considerate de Comisie drept una dintre principalele priorități ale strategiei în domeniul aviației, în vederea promovării și punerii în aplicare a unei politici ample și integrate în domeniul transporturilor. |
| --- | --- |

3.3.1.

Digitalizarea este un factor determinant al inovării, al modificării așteptărilor pasagerilor, al utilizării sporite a dronelor, al personalizării și inovării produselor. Este esențial ca efectele pozitive ale digitalizării să fie considerate de Comisie drept una dintre principalele priorități ale strategiei în domeniul aviației, în vederea promovării și punerii în aplicare a unei politici ample și integrate în domeniul transporturilor.

| 3.3.2. | Companiile aeriene și aeroporturile au conceput abordări inovatoare în materie de afaceri, pentru a avea acces la noi surse de venituri, a crește eficiența operațională, a-și separa și a-și recombina serviciile, astfel încât să limiteze mercantilizarea produsului lor și să ofere servicii personalizate. |
| --- | --- |

3.3.2.

Companiile aeriene și aeroporturile au conceput abordări inovatoare în materie de afaceri, pentru a avea acces la noi surse de venituri, a crește eficiența operațională, a-și separa și a-și recombina serviciile, astfel încât să limiteze mercantilizarea produsului lor și să ofere servicii personalizate.

| 3.3.3. | Strategia UE în domeniul aviației ar trebui să se bazeze pe aceste evoluții, pentru a asigura UE un rol de lider în domeniul unei inovări definite în sens mai larg. Utilizarea SESAR ca instrument tehnologic ar trebui intensificată, în scopul unei mai mari competitivități și al promovării creșterii. |
| --- | --- |

3.3.3.

Strategia UE în domeniul aviației ar trebui să se bazeze pe aceste evoluții, pentru a asigura UE un rol de lider în domeniul unei inovări definite în sens mai larg. Utilizarea SESAR ca instrument tehnologic ar trebui intensificată, în scopul unei mai mari competitivități și al promovării creșterii.

| 3.3.4. | În prezent, cele mai dificile provocări sub aspectul necesităților și limitărilor în materie de inovare se regăsesc în sectorul producției de drone. Proliferarea dronelor utilizate în scopuri militare, comerciale și private impune o serie de cerințe, în special în ceea ce privește siguranța traficului aerian, securitatea, viața privată, precum și legislația privind certificarea și acordarea de autorizații, pentru a da doar câteva exemple. În cazul în care conceperea și utilizarea dronelor vor fi promovate corespunzător, Europa își va putea asuma un rol de lider în acest sector (a se vedea Avizul TEN/553). |
| --- | --- |

3.3.4.

În prezent, cele mai dificile provocări sub aspectul necesităților și limitărilor în materie de inovare se regăsesc în sectorul producției de drone. Proliferarea dronelor utilizate în scopuri militare, comerciale și private impune o serie de cerințe, în special în ceea ce privește siguranța traficului aerian, securitatea, viața privată, precum și legislația privind certificarea și acordarea de autorizații, pentru a da doar câteva exemple. În cazul în care conceperea și utilizarea dronelor vor fi promovate corespunzător, Europa își va putea asuma un rol de lider în acest sector (a se vedea Avizul TEN/553).

| 3.3.5. | Europa ar trebui să devină cunoscută și ca centru mondial în ceea ce privește biocombustibilii pentru avioane, iar domeniul cercetării și dezvoltării ar trebui să încurajeze producția de biocombustibili în UE. |
| --- | --- |

3.3.5.

Europa ar trebui să devină cunoscută și ca centru mondial în ceea ce privește biocombustibilii pentru avioane, iar domeniul cercetării și dezvoltării ar trebui să încurajeze producția de biocombustibili în UE.

3.4.   
  Dimensiunea socială

Dimensiunea socială

| — | În conformitate cu programul de lucru al Comisiei pentru 2015, crearea de locuri de muncă în economia UE, inclusiv în industria aviatică, ar trebui să reprezinte o prioritate. Atât locurile de muncă existente, cât și cele nou create ar trebui să respecte cele mai înalte standarde europene. |
| --- | --- |

—

În conformitate cu programul de lucru al Comisiei pentru 2015, crearea de locuri de muncă în economia UE, inclusiv în industria aviatică, ar trebui să reprezinte o prioritate. Atât locurile de muncă existente, cât și cele nou create ar trebui să respecte cele mai înalte standarde europene.

| — | Succesul aviației europene depinde de competențele și calificările angajaților din domeniu. Prin urmare, ar trebui adoptate măsuri care să sporească atractivitatea acestui sector și să prevină abandonarea lui de către forța de muncă calificată sau migrarea acesteia către alte părți ale lumii (brain drain). |
| --- | --- |

—

Succesul aviației europene depinde de competențele și calificările angajaților din domeniu. Prin urmare, ar trebui adoptate măsuri care să sporească atractivitatea acestui sector și să prevină abandonarea lui de către forța de muncă calificată sau migrarea acesteia către alte părți ale lumii (brain drain).

brain drain

| — | Comitetul de dialog social sectorial pentru aviația civilă, organismul care exprimă opinia comună a angajaților și angajatorilor din sector, va trebui consultat cu privire la inițiativele lansate de instituțiile UE în domeniu. Acest lucru va permite ca vocea partenerilor sociali să se facă auzită și va mări șansele de a dobândi sprijinul acestora. |
| --- | --- |

—

Comitetul de dialog social sectorial pentru aviația civilă, organismul care exprimă opinia comună a angajaților și angajatorilor din sector, va trebui consultat cu privire la inițiativele lansate de instituțiile UE în domeniu. Acest lucru va permite ca vocea partenerilor sociali să se facă auzită și va mări șansele de a dobândi sprijinul acestora.

| — | Orice acorduri în materie de politică externă a UE în domeniul aviației ar trebui să încerce să garanteze respectarea principiilor OIM, precum și faptul că se va conveni asupra unor mijloace reciproc acceptabile de a asigura conformitatea (a se vedea Avizul TEN/500). |
| --- | --- |

—

Orice acorduri în materie de politică externă a UE în domeniul aviației ar trebui să încerce să garanteze respectarea principiilor OIM, precum și faptul că se va conveni asupra unor mijloace reciproc acceptabile de a asigura conformitatea (a se vedea Avizul TEN/500).

3.5.   
  Excelență operațională

Excelență operațională

| 3.5.1. | Succesul strategiei UE în domeniul aviației poate fi evaluat în funcție de măsura în care fiecare parte interesată din sectorul public și privat este încurajată să dea cele mai bune rezultate. Cu cât diferența dintre starea actuală și posibila excelență operațională este mai mare, cu atât aviația europeană va fi mai puțin competitivă la nivel internațional. Acest principiu se aplică gestionării spațiului aerian, eficienței aeroporturilor și companiilor aeriene, precum și cooperării interinstituționale fără discontinuități în Europa. |
| --- | --- |

3.5.1.

Succesul strategiei UE în domeniul aviației poate fi evaluat în funcție de măsura în care fiecare parte interesată din sectorul public și privat este încurajată să dea cele mai bune rezultate. Cu cât diferența dintre starea actuală și posibila excelență operațională este mai mare, cu atât aviația europeană va fi mai puțin competitivă la nivel internațional. Acest principiu se aplică gestionării spațiului aerian, eficienței aeroporturilor și companiilor aeriene, precum și cooperării interinstituționale fără discontinuități în Europa.

| 3.5.2. | Principalii indicatori de performanță indică un grad de performanță sub așteptări, din cauza divergenței abordărilor naționale, care contribuie la fragmentarea pieței unice europene în domeniul aviației. Este necesar un compromis între interesele naționale juridice și politice legitime și capacitatea actorilor implicați de a ajunge la excelență operațională. |
| --- | --- |

3.5.2.

Principalii indicatori de performanță indică un grad de performanță sub așteptări, din cauza divergenței abordărilor naționale, care contribuie la fragmentarea pieței unice europene în domeniul aviației. Este necesar un compromis între interesele naționale juridice și politice legitime și capacitatea actorilor implicați de a ajunge la excelență operațională.

| 3.5.3. | „Avem de lucru”. Un cer unic european funcțional și eficient este o condiție indispensabilă pentru o competitivitate durabilă a sectorului european al aviației. Soluționarea problemei deficitului de capacitate aeroportuară trebuie să facă parte integrantă din acest obiectiv. |
| --- | --- |

3.5.3.

„Avem de lucru”. Un cer unic european funcțional și eficient este o condiție indispensabilă pentru o competitivitate durabilă a sectorului european al aviației. Soluționarea problemei deficitului de capacitate aeroportuară trebuie să facă parte integrantă din acest obiectiv.

| 3.5.4. | Politica UE în domeniul aviației nu se poate limita la spațiul aerian al Uniunii, având în vedere că, prin natura sa, aviația europeană acoperă
  întinderea geografică a întregii Europe
  . Țările europene care nu sunt membre ale UE și părțile interesate din acestea ar trebui, prin urmare, să fie considerate ca parteneri firești ai Uniunii, care, sub coordonarea Comisiei Europene, urmează a fi consultați și implicați în politica de ansamblu a UE în domeniul aviației. Creșterea în continuare a băncii de date a EUROCONTROL, precum și a experienței acestei organizații în gestionarea centralizată a fluxului aviatic este un exemplu excelent de creare de conexiuni între instrumentele de gestionare a navigației aeriene ale statelor membre ale UE și cele ale altor țări europene. |
| --- | --- |

3.5.4.

Politica UE în domeniul aviației nu se poate limita la spațiul aerian al Uniunii, având în vedere că, prin natura sa, aviația europeană acoperă
  întinderea geografică a întregii Europe
  . Țările europene care nu sunt membre ale UE și părțile interesate din acestea ar trebui, prin urmare, să fie considerate ca parteneri firești ai Uniunii, care, sub coordonarea Comisiei Europene, urmează a fi consultați și implicați în politica de ansamblu a UE în domeniul aviației. Creșterea în continuare a băncii de date a EUROCONTROL, precum și a experienței acestei organizații în gestionarea centralizată a fluxului aviatic este un exemplu excelent de creare de conexiuni între instrumentele de gestionare a navigației aeriene ale statelor membre ale UE și cele ale altor țări europene.

întinderea geografică a întregii Europe

| 3.5.5. | Principiul „controlului unic de securitate”, care ar trebui să fie pus în aplicare în întreaga UE, ar trebui avut în vedere și în ce privește alte țări. Ar trebui să fie posibilă și recunoașterea reciprocă a standardelor în cazul țărilor cu orientări similare, ceea ce nu ar face decât să consolideze un regim de securitate global echilibrat, în cadrul căruia toate eforturile ar fi îndreptate către combaterea amenințărilor reale (8). |
| --- | --- |

3.5.5.

Principiul „controlului unic de securitate”, care ar trebui să fie pus în aplicare în întreaga UE, ar trebui avut în vedere și în ce privește alte țări. Ar trebui să fie posibilă și recunoașterea reciprocă a standardelor în cazul țărilor cu orientări similare, ceea ce nu ar face decât să consolideze un regim de securitate global echilibrat, în cadrul căruia toate eforturile ar fi îndreptate către combaterea amenințărilor reale (8).

8

3.6.   
  Conectivitate

Conectivitate

| 3.6.1. | Sectorul aviatic s-a transformat de la sine într-o rețea de valoare aviatică, în cadrul căreia companiile interconectate produc împreună valoare adăugată. Piața unică în domeniul aviației a facilitat emergența unor companii și grupuri de companii aeriene paneuropene extrem de eficiente, iar transportatorii aerieni de nișă se dezvoltă după același model. Aceste companii aeriene de „generație următoare”, precum și alte companii bazate pe modele de afaceri diferite depind toate de o rețea de furnizori eficientă și orientată către piață, care le poate asigura un succes durabil. |
| --- | --- |

3.6.1.

Sectorul aviatic s-a transformat de la sine într-o rețea de valoare aviatică, în cadrul căreia companiile interconectate produc împreună valoare adăugată. Piața unică în domeniul aviației a facilitat emergența unor companii și grupuri de companii aeriene paneuropene extrem de eficiente, iar transportatorii aerieni de nișă se dezvoltă după același model. Aceste companii aeriene de „generație următoare”, precum și alte companii bazate pe modele de afaceri diferite depind toate de o rețea de furnizori eficientă și orientată către piață, care le poate asigura un succes durabil.

| 3.6.2. | O astfel de rețea, în care se află în interdependență companii aeriene, aeroporturi, întreprinderi de handling la sol, organizații de gestionare a traficului aerian etc., nu numai că generează locuri de muncă pentru sectorul în sine, ci și pentru regiunile și comunitățile pe care această industrie le pune în legătură. Cu cât gradul de conectare este mai ridicat, cu atât importanța acestor conexiuni este mai mare pentru o regiune sau o comunitate, în virtutea faptului că le sporește atractivitatea pentru turism și comerț, și cu atât crește valoarea conectivității pentru economie. |
| --- | --- |

3.6.2.

O astfel de rețea, în care se află în interdependență companii aeriene, aeroporturi, întreprinderi de handling la sol, organizații de gestionare a traficului aerian etc., nu numai că generează locuri de muncă pentru sectorul în sine, ci și pentru regiunile și comunitățile pe care această industrie le pune în legătură. Cu cât gradul de conectare este mai ridicat, cu atât importanța acestor conexiuni este mai mare pentru o regiune sau o comunitate, în virtutea faptului că le sporește atractivitatea pentru turism și comerț, și cu atât crește valoarea conectivității pentru economie.

| 3.6.3. | O aviație eficientă este, prin urmare, un factor de stimulare a dezvoltării economice. O strategie a UE în domeniul aviației care își propune să aibă succes ar trebui, așadar, să urmărească îmbunătățirea creșterii economice printr-o reducere a costurilor externe care afectează activitatea sectorului în UE, precum și prin crearea de oportunități de dezvoltare pentru sectorul aviatic la nivel internațional. |
| --- | --- |

3.6.3.

O aviație eficientă este, prin urmare, un factor de stimulare a dezvoltării economice. O strategie a UE în domeniul aviației care își propune să aibă succes ar trebui, așadar, să urmărească îmbunătățirea creșterii economice printr-o reducere a costurilor externe care afectează activitatea sectorului în UE, precum și prin crearea de oportunități de dezvoltare pentru sectorul aviatic la nivel internațional.

3.7.   
  Aviația internațională

Aviația internațională

| 3.7.1. | Aviația este unul dintre puținele sectoare de servicii care nu concurează la nivel local, ci mondial. Prin urmare, costurile de producție, sprijinul politic disponibil și fondurile acordate companiilor aeriene din afara UE – dar refuzate transportatorilor din UE –, afectează competitivitatea Europei. |
| --- | --- |

3.7.1.

Aviația este unul dintre puținele sectoare de servicii care nu concurează la nivel local, ci mondial. Prin urmare, costurile de producție, sprijinul politic disponibil și fondurile acordate companiilor aeriene din afara UE – dar refuzate transportatorilor din UE –, afectează competitivitatea Europei.

| 3.7.2. | Uniunea Europeană are puncte forte fără egal la nivel mondial. În ciuda diversității sale interne, dar și motivată de aceasta, ea a instituit mecanisme de soluționare a conflictelor, scheme de aprobare a ajutoarelor de stat, un dialog social și standarde de securitate; toate acestea, dar și alte standarde formează un ansamblu de valori împărtășite de cele peste 500 de milioane de cetățeni și de întreprinderile uneia dintre cele mai puternice, stabile și influente regiuni economice ale lumii. Posibilitatea de a accede la această piață prezintă o mare atracție pentru întreprinderile din afara UE. |
| --- | --- |

3.7.2.

Uniunea Europeană are puncte forte fără egal la nivel mondial. În ciuda diversității sale interne, dar și motivată de aceasta, ea a instituit mecanisme de soluționare a conflictelor, scheme de aprobare a ajutoarelor de stat, un dialog social și standarde de securitate; toate acestea, dar și alte standarde formează un ansamblu de valori împărtășite de cele peste 500 de milioane de cetățeni și de întreprinderile uneia dintre cele mai puternice, stabile și influente regiuni economice ale lumii. Posibilitatea de a accede la această piață prezintă o mare atracție pentru întreprinderile din afara UE.

| 3.7.3. | Strategia europeană în domeniul aviației ar trebui să aibă la bază standardele menționate și să se străduiască să le facă acceptate, prin negocieri concertate și coordonate, de către țările terțe. UE a încheiat un acord cu SUA în domeniul aviației, deja în vigoare și care conține prevederi ce permit ambelor părți să ajungă la un consens și cu privire la consolidarea, aplicarea în comun și chiar extinderea standardelor la țări terțe. O politică amplă și integrată în domeniul aviației ar trebui, prin urmare, să încerce să utilizeze instrumentele existente, cum ar fi comitetul mixt UE-SUA, astfel încât și alte națiuni care împărtășesc aceleași concepții să cadă de acord asupra faptului că viabilitatea sectorului aviatic depinde de respectarea valorilor fundamentale. UE și SUA și-ar putea asuma rolul de lideri în stabilirea de standarde la nivel mondial (inclusiv SESAR/NextGen). |
| --- | --- |

3.7.3.

Strategia europeană în domeniul aviației ar trebui să aibă la bază standardele menționate și să se străduiască să le facă acceptate, prin negocieri concertate și coordonate, de către țările terțe. UE a încheiat un acord cu SUA în domeniul aviației, deja în vigoare și care conține prevederi ce permit ambelor părți să ajungă la un consens și cu privire la consolidarea, aplicarea în comun și chiar extinderea standardelor la țări terțe. O politică amplă și integrată în domeniul aviației ar trebui, prin urmare, să încerce să utilizeze instrumentele existente, cum ar fi comitetul mixt UE-SUA, astfel încât și alte națiuni care împărtășesc aceleași concepții să cadă de acord asupra faptului că viabilitatea sectorului aviatic depinde de respectarea valorilor fundamentale. UE și SUA și-ar putea asuma rolul de lideri în stabilirea de standarde la nivel mondial (inclusiv SESAR/NextGen).

| 3.7.4. | În special în domeniul relațiilor externe, nu este suficient să se asigure implicarea tuturor statelor membre și a părților interesate din sectorul privat în toate etapele negocierilor; esențial ar fi ca mai ales actorii cu interese specifice pe anumite piețe, regionale, globale sau sectoriale, să fie consultați și implicați, astfel încât să se garanteze respectarea în permanență a unei politici integrate și generale. Sectorul aviatic poate stimula creșterea economică numai cu condiția ca DG MOVE să beneficieze de sprijinul deplin al altor direcții generale, cum ar fi REGIO, TRADE și COMP. |
| --- | --- |

3.7.4.

În special în domeniul relațiilor externe, nu este suficient să se asigure implicarea tuturor statelor membre și a părților interesate din sectorul privat în toate etapele negocierilor; esențial ar fi ca mai ales actorii cu interese specifice pe anumite piețe, regionale, globale sau sectoriale, să fie consultați și implicați, astfel încât să se garanteze respectarea în permanență a unei politici integrate și generale. Sectorul aviatic poate stimula creșterea economică numai cu condiția ca DG MOVE să beneficieze de sprijinul deplin al altor direcții generale, cum ar fi REGIO, TRADE și COMP.

| 3.7.5. | Într-o economie globalizată, prevederile referitoare la proprietate și control ar trebui, desigur, să fie analizate cu atenție și revizuite. O strategie de perspectivă a UE în domeniul aviației ar trebui să preconizeze o eventuală codificare a principiilor Uniunii privind concurența loială, încercând să determine acceptarea acestor standarde de către transportatorii din afara UE, astfel încât să se asigure o concurență loială pe piețele liberalizate. Pentru o mai bună înțelegere, CESE recomandă Comisiei să analizeze, în mod separat, diferite posibilități de modificare a cerințelor actuale referitoare la proprietate și la control. Propunerile ar trebui să se bazeze pe cercetări și analize suplimentare. |
| --- | --- |

3.7.5.

Într-o economie globalizată, prevederile referitoare la proprietate și control ar trebui, desigur, să fie analizate cu atenție și revizuite. O strategie de perspectivă a UE în domeniul aviației ar trebui să preconizeze o eventuală codificare a principiilor Uniunii privind concurența loială, încercând să determine acceptarea acestor standarde de către transportatorii din afara UE, astfel încât să se asigure o concurență loială pe piețele liberalizate. Pentru o mai bună înțelegere, CESE recomandă Comisiei să analizeze, în mod separat, diferite posibilități de modificare a cerințelor actuale referitoare la proprietate și la control. Propunerile ar trebui să se bazeze pe cercetări și analize suplimentare.

Bruxelles, 17 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  JO C 230, 14.7.2015, p. 17.

1

(2)  JO C 198, 10.7.2013, p. 9.

2

(3)  JO C 376, 22.12.2011, p. 38.

3

(4)  JO C 181, 21.6.2012, p. 173.

4

(5)  JO C 451, 16.12.2014, p. 123.

5

(6)  JO C 230, 14.7.2015, p. 17.

6

(7)  Avizul CESE TEN/565 – Dumpingul social în aviația civilă (a se vedea p. 110 din prezentul Jurnal Oficial).

7

(8)  JO C 100, 30.4.2009, p. 39.

8

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/176 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/176

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Piața internă a transportului rutier internațional de mărfuri: dumpingul social și operațiunea de cabotaj”

(aviz exploratoriu)

(2016/C 013/26)

| Raportori: | domnul Stefan BACK și domnul Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Raportori:

domnul Stefan BACK și domnul Raymond HENCKS

La data de 6 iulie 2015, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul de funcționare a Uniunii Europene, viitoarea Președinție luxemburgheză a Consiliului UE a decis să consulte Comitetul Economic și Social European, cu privire la

„Piața internă a transportului rutier internațional de mărfuri: dumpingul social și operațiunea de cabotaj”

(aviz exploratoriu).

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 31 august 2015.

În cea de-a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 şi 17 septembrie 2015 (şedinţa din 17 septembrie), Comitetul Economic şi Social European a adoptat prezentul aviz cu 170 de voturi pentru, 3 voturi împotrivă şi 5 abţineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE își reafirmă sprijinul pentru obiectivul Comisiei Juncker de combatere a dumpingului social, astfel cum a fost exprimat în avizul său din 2015 privind Foaia de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor, precum și în solicitarea sa adresată Comisiei de a propune măsuri de prevenire (1). |
| --- | --- |

1.1.

CESE își reafirmă sprijinul pentru obiectivul Comisiei Juncker de combatere a dumpingului social, astfel cum a fost exprimat în avizul său din 2015 privind Foaia de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor, precum și în solicitarea sa adresată Comisiei de a propune măsuri de prevenire (1).

| 1.2. | CESE constată cu mulțumire sprijinul Președinției luxemburgheze a Consiliului față de inițiativele Comisiei de a combate toate formele de dumping social, precum cele legate de munca nedeclarată (2). |
| --- | --- |

1.2.

CESE constată cu mulțumire sprijinul Președinției luxemburgheze a Consiliului față de inițiativele Comisiei de a combate toate formele de dumping social, precum cele legate de munca nedeclarată (2).

| 1.3. | CESE regretă faptul că, în pofida utilizării pe scară largă, noțiunea de dumping social nu este definită. În contextul prezentului aviz, CESE consideră că dumpingul social constă din practici care încearcă să eludeze sau încalcă reglementarea socială sau în materie de acces la piață (societățile de tip „cutie poștală”) pentru a obține avantaje competitive. Prezentul aviz se va concentra asupra modurilor de a combate acest tip de acțiuni. |
| --- | --- |

1.3.

CESE regretă faptul că, în pofida utilizării pe scară largă, noțiunea de dumping social nu este definită. În contextul prezentului aviz, CESE consideră că dumpingul social constă din practici care încearcă să eludeze sau încalcă reglementarea socială sau în materie de acces la piață (societățile de tip „cutie poștală”) pentru a obține avantaje competitive. Prezentul aviz se va concentra asupra modurilor de a combate acest tip de acțiuni.

| 1.4. | CESE salută planurile Comisiei:






  — | de a simplifica și a clarifica normele UE privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier și pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri, în special în ce privește cabotajul, pentru a facilita implementarea lor; |
| --- | --- | --- |

1.4.

CESE salută planurile Comisiei:

—

de a simplifica și a clarifica normele UE privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier și pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri, în special în ce privește cabotajul, pentru a facilita implementarea lor;

| — | de a consolida criteriile de înființare a întreprinderilor de transport, astfel încât să se prevină utilizarea abuzivă a societăților de tip „cutie poștală”; |
| --- | --- |

—

de a consolida criteriile de înființare a întreprinderilor de transport, astfel încât să se prevină utilizarea abuzivă a societăților de tip „cutie poștală”;

| — | de a elabora un pachet privind mobilitatea forței de muncă care să faciliteze libera circulație a lucrătorilor și să amelioreze capacitatea statelor membre de a combate dumpingul social, frauda și abuzul legate de detașarea lucrătorilor și de accesul la prestațiile de asigurări sociale. |
| --- | --- |

—

de a elabora un pachet privind mobilitatea forței de muncă care să faciliteze libera circulație a lucrătorilor și să amelioreze capacitatea statelor membre de a combate dumpingul social, frauda și abuzul legate de detașarea lucrătorilor și de accesul la prestațiile de asigurări sociale.

| 1.5. | CESE își reafirmă sprijinul pentru propunerea Comisiei legată de o platformă europeană care să îmbunătățească cooperarea în domeniul prevenirii și descurajării muncii nedeclarate și solicită Consiliului și Parlamentului European să adopte rapid această propunere (3). |
| --- | --- |

1.5.

CESE își reafirmă sprijinul pentru propunerea Comisiei legată de o platformă europeană care să îmbunătățească cooperarea în domeniul prevenirii și descurajării muncii nedeclarate și solicită Consiliului și Parlamentului European să adopte rapid această propunere (3).

| 1.6. | CESE consideră că există o nevoie stringentă de acțiune la nivelul UE pentru a evita riscul fragmentării pieței interne a transportului rutier prin intermediul unor măsuri naționale unilaterale de combatere a dumpingului social. Succesul acțiunii UE ar putea crea condiții favorabile pentru o deschidere mai mare a pieței (4). |
| --- | --- |

1.6.

CESE consideră că există o nevoie stringentă de acțiune la nivelul UE pentru a evita riscul fragmentării pieței interne a transportului rutier prin intermediul unor măsuri naționale unilaterale de combatere a dumpingului social. Succesul acțiunii UE ar putea crea condiții favorabile pentru o deschidere mai mare a pieței (4).

| 1.7. | CESE solicită Comisiei și statelor membre, care sunt în principal responsabile pentru aplicarea atât a legislației privind transportul rutier, cât și a legislației sociale, să acorde prioritate următoarelor aspecte:






  — | asigurarea cooperării depline dintre autoritățile din domeniul muncii și cele din domeniul supravegherii transportului rutier în statele membre UE; |
| --- | --- | --- |

1.7.

CESE solicită Comisiei și statelor membre, care sunt în principal responsabile pentru aplicarea atât a legislației privind transportul rutier, cât și a legislației sociale, să acorde prioritate următoarelor aspecte:

—

asigurarea cooperării depline dintre autoritățile din domeniul muncii și cele din domeniul supravegherii transportului rutier în statele membre UE;

| — | consolidarea datelor din registrele electronice naționale pentru întreprinderile din sectorul transportului rutier [a se vedea articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (5)] cu informații privind munca și condiția socială a conducătorilor auto profesioniști, cu scopul de a îmbunătăți aplicarea legii la nivel transfrontalier și de a combate abuzul sau frauda; |
| --- | --- |

—

consolidarea datelor din registrele electronice naționale pentru întreprinderile din sectorul transportului rutier [a se vedea articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (5)] cu informații privind munca și condiția socială a conducătorilor auto profesioniști, cu scopul de a îmbunătăți aplicarea legii la nivel transfrontalier și de a combate abuzul sau frauda;

| — | implementarea, în regim de urgență, a interconectării registrelor naționale prin intermediul Registrului european al întreprinderilor de transport rutier (ERRU), care ar fi trebuit să fie deja gata din decembrie 2012, cu scopul de a îmbunătăți aplicarea legii la nivel transfrontalier și cooperarea dintre statele membre; în acest context, poate fi luată în considerare utilizarea Sistemului de informare al pieței interne (IMI) (6); |
| --- | --- |

—

implementarea, în regim de urgență, a interconectării registrelor naționale prin intermediul Registrului european al întreprinderilor de transport rutier (ERRU), care ar fi trebuit să fie deja gata din decembrie 2012, cu scopul de a îmbunătăți aplicarea legii la nivel transfrontalier și cooperarea dintre statele membre; în acest context, poate fi luată în considerare utilizarea Sistemului de informare al pieței interne (IMI) (6);

| — | aplicarea deplină a minimelor obligatorii stabilite prin intermediul Regulamentului (CE) nr. 593/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (7) (Regulamentul Roma I), al Directivei 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) privind detașarea lucrătorilor și al Directivei 2014/67/UE privind asigurarea respectării aplicării acesteia din urmă. CESE ia notă de intenția Comisiei de a analiza Directiva 96/71/CE și Directiva 2014/67/UE a Parlamentului European și a Consiliului (9) pentru a afla dacă este nevoie de orientări sau de alte măsuri pentru a asigura implementarea eficientă și în condiții de siguranță juridică în sectorul transportului rutier. |
| --- | --- |

—

aplicarea deplină a minimelor obligatorii stabilite prin intermediul Regulamentului (CE) nr. 593/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (7) (Regulamentul Roma I), al Directivei 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) privind detașarea lucrătorilor și al Directivei 2014/67/UE privind asigurarea respectării aplicării acesteia din urmă. CESE ia notă de intenția Comisiei de a analiza Directiva 96/71/CE și Directiva 2014/67/UE a Parlamentului European și a Consiliului (9) pentru a afla dacă este nevoie de orientări sau de alte măsuri pentru a asigura implementarea eficientă și în condiții de siguranță juridică în sectorul transportului rutier.

| 1.8. | CESE subliniază că un control mai temeinic al aplicării legii nu înseamnă introducerea unor cerințe disproporționate, care să împiedice concurența normală între întreprinderile de transport europene și realizarea pieței interne în sectorul transportului rutier. |
| --- | --- |

1.8.

CESE subliniază că un control mai temeinic al aplicării legii nu înseamnă introducerea unor cerințe disproporționate, care să împiedice concurența normală între întreprinderile de transport europene și realizarea pieței interne în sectorul transportului rutier.

| 1.9. | CESE observă, de asemenea, că la propunerea unor simplificări ale prevederilor privind accesul pe piețe, inclusiv în domeniul cabotajului, Comisia ar putea avea în vedere opțiunea de a alinia normele privind transportul rutier de mărfuri cu cele aplicabile furnizării temporare de servicii în general, ținând seama de caracterul specific al sectorului transporturilor. Simplificarea normelor privind accesul pe piață ar oferi o bază pentru aplicarea mai coerentă și pentru o cultură mai solidă a respectării reglementărilor, ceea ce ar limita posibilitățile de apariție a dumpingului social. Simplificarea normelor privind accesul pe piață ar trebui să fie corelată cu punerea în aplicare fermă a unor măsuri hotărâte privind evitarea dumpingului social. |
| --- | --- |

1.9.

CESE observă, de asemenea, că la propunerea unor simplificări ale prevederilor privind accesul pe piețe, inclusiv în domeniul cabotajului, Comisia ar putea avea în vedere opțiunea de a alinia normele privind transportul rutier de mărfuri cu cele aplicabile furnizării temporare de servicii în general, ținând seama de caracterul specific al sectorului transporturilor. Simplificarea normelor privind accesul pe piață ar oferi o bază pentru aplicarea mai coerentă și pentru o cultură mai solidă a respectării reglementărilor, ceea ce ar limita posibilitățile de apariție a dumpingului social. Simplificarea normelor privind accesul pe piață ar trebui să fie corelată cu punerea în aplicare fermă a unor măsuri hotărâte privind evitarea dumpingului social.

| 1.10. | CESE solicită Comisiei și statelor membre să încurajeze schimbul de informații și de bune practici privind aplicarea eficace a legii pentru a combate abuzul și dumpingul social. În acest scop, la nivelul UE va fi organizată o conferință cu scopul de a prezenta și a face schimb de bune practici. |
| --- | --- |

1.10.

CESE solicită Comisiei și statelor membre să încurajeze schimbul de informații și de bune practici privind aplicarea eficace a legii pentru a combate abuzul și dumpingul social. În acest scop, la nivelul UE va fi organizată o conferință cu scopul de a prezenta și a face schimb de bune practici.

| 1.11. | CESE solicită Comisiei să invite statele membre să se implice în proiecte pentru a încuraja și stimula întreprinderile care respectă legislația prin sisteme eficace și operaționale de clasificare în funcție de gradul de risc. |
| --- | --- |

1.11.

CESE solicită Comisiei să invite statele membre să se implice în proiecte pentru a încuraja și stimula întreprinderile care respectă legislația prin sisteme eficace și operaționale de clasificare în funcție de gradul de risc.

2.   Situația sectorului și a pieței

| 2.1. | Transportul rutier de mărfuri este motorul economiei europene. El reprezintă 73 % din transportul de mărfuri intern. Mărfurile reprezintă aproape 2 % din PIB-ul european. Ponderea transportului internațional a crescut moderat între anii 2004 și 2012, de la 30 % la 33 %. Numărul operațiunilor de cabotaj a crescut cu 50 %, însă cota de piață a acestora este încă scăzută (doar 5 %). În perioada 2005-2012, operațiunile de transport la nivel național au scăzut cu 9,1 %, în timp ce comerțul transfrontalier a fost segmentul care s-a dezvoltat cel mai rapid pe piața transportului rutier de mărfuri, peste 80 % între anii 2004 și 2012 (10). |
| --- | --- |

2.1.

Transportul rutier de mărfuri este motorul economiei europene. El reprezintă 73 % din transportul de mărfuri intern. Mărfurile reprezintă aproape 2 % din PIB-ul european. Ponderea transportului internațional a crescut moderat între anii 2004 și 2012, de la 30 % la 33 %. Numărul operațiunilor de cabotaj a crescut cu 50 %, însă cota de piață a acestora este încă scăzută (doar 5 %). În perioada 2005-2012, operațiunile de transport la nivel național au scăzut cu 9,1 %, în timp ce comerțul transfrontalier a fost segmentul care s-a dezvoltat cel mai rapid pe piața transportului rutier de mărfuri, peste 80 % între anii 2004 și 2012 (10).

| 2.2. | Doar în anul 2013 operațiunile de cabotaj au crescut cu 20 %. Europa de Vest deține cel mai pare procent de operațiuni de cabotaj. Astfel, 86 % din numărul total al operațiunilor de cabotaj au loc în Germania, Franța, Italia, Regatul Unit, Belgia și Suedia (11). Conform unui studiu efectuat pentru Comisia Europeană (12), majoritatea transporturilor la nivel național sunt efectuate de societăți de transport cu sediul în statul membru respectiv. |
| --- | --- |

2.2.

Doar în anul 2013 operațiunile de cabotaj au crescut cu 20 %. Europa de Vest deține cel mai pare procent de operațiuni de cabotaj. Astfel, 86 % din numărul total al operațiunilor de cabotaj au loc în Germania, Franța, Italia, Regatul Unit, Belgia și Suedia (11). Conform unui studiu efectuat pentru Comisia Europeană (12), majoritatea transporturilor la nivel național sunt efectuate de societăți de transport cu sediul în statul membru respectiv.

| 2.3. | Un raport al Comisiei Europene privind situația pieței publicat în 2014 afirmă că, în general, salariile, nivelurile absolute ale costurilor forței de muncă și alte elemente ce țin de remunerare tind spre o armonizare pe întreg teritoriul UE (13). Se consideră că neconcordanțele rămase corespund diferenței generale dintre nivelurile salariale din UE-12 (UE-13) și UE-15. (UE-15 se referă la statele membre care au aderat la UE înainte de 2004 și UE-12 sau UE-13 se referă la statele care au aderat la UE în 2004 sau mai târziu). |
| --- | --- |

2.3.

Un raport al Comisiei Europene privind situația pieței publicat în 2014 afirmă că, în general, salariile, nivelurile absolute ale costurilor forței de muncă și alte elemente ce țin de remunerare tind spre o armonizare pe întreg teritoriul UE (13). Se consideră că neconcordanțele rămase corespund diferenței generale dintre nivelurile salariale din UE-12 (UE-13) și UE-15. (UE-15 se referă la statele membre care au aderat la UE înainte de 2004 și UE-12 sau UE-13 se referă la statele care au aderat la UE în 2004 sau mai târziu).

| 2.4. | Aceste diferențe trebuie analizate în contextul specific al sectorului transportului rutier de mărfuri, caracterizat de o mobilitate ridicată a forței de muncă și de o activitate transfrontalieră puternică. Diferențele salariale, deși sunt inevitabile și acceptabile la nivelul general al pieţei interne, în cazul în care sunt exploatate într-un mod care eludează sau încalcă legea, pot avea un impact asupra condițiilor de concurență din sector și asupra situației conducătorilor auto, după cum se arată în următoarea secțiune (14). |
| --- | --- |

2.4.

Aceste diferențe trebuie analizate în contextul specific al sectorului transportului rutier de mărfuri, caracterizat de o mobilitate ridicată a forței de muncă și de o activitate transfrontalieră puternică. Diferențele salariale, deși sunt inevitabile și acceptabile la nivelul general al pieţei interne, în cazul în care sunt exploatate într-un mod care eludează sau încalcă legea, pot avea un impact asupra condițiilor de concurență din sector și asupra situației conducătorilor auto, după cum se arată în următoarea secțiune (14).

| 2.5. | Este recunoscut faptul că sectorul transportului rutier de mărfuri se confruntă cu o serie de alte provocări. Pe lângă faptul că este afectat de un deficit de conducători auto calificați, transportul rutier de mărfuri rămâne un sector neatractiv pentru tineri și femei, în special din cauza condițiilor de muncă precare, a salarizării proaste, a lipsei de perspective de carieră și a unui nivel nesatisfăcător de conciliere a vieții profesionale cu cea de familie (15). Prezentul aviz se concentrează asupra necesității de a aborda dumpingul social în acest sector, însă este recunoscut faptul că progresele înregistrate în soluționarea provocările menționate poate avea, de asemenea, o contribuție pozitivă la reducerea dumpingului social. |
| --- | --- |

2.5.

Este recunoscut faptul că sectorul transportului rutier de mărfuri se confruntă cu o serie de alte provocări. Pe lângă faptul că este afectat de un deficit de conducători auto calificați, transportul rutier de mărfuri rămâne un sector neatractiv pentru tineri și femei, în special din cauza condițiilor de muncă precare, a salarizării proaste, a lipsei de perspective de carieră și a unui nivel nesatisfăcător de conciliere a vieții profesionale cu cea de familie (15). Prezentul aviz se concentrează asupra necesității de a aborda dumpingul social în acest sector, însă este recunoscut faptul că progresele înregistrate în soluționarea provocările menționate poate avea, de asemenea, o contribuție pozitivă la reducerea dumpingului social.

3.   Normele UE aplicabile în sectorul transportului rutier de mărfuri

| 3.1. | Următoarele norme și aspecte de jurisprudență UE sunt deosebit de relevante pentru prezentul aviz.






  (a) | În ce privește exercitarea ocupației de operator de transport rutier și accesul pe piață:






  — | Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (16) de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

Următoarele norme și aspecte de jurisprudență UE sunt deosebit de relevante pentru prezentul aviz.

(a)

În ce privește exercitarea ocupației de operator de transport rutier și accesul pe piață:

—

Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (16) de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier;

| — | Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri.

| (b) | Legislație socială specifică pentru transportul rutier:






  — | Directiva 2002/15/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17) privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier; |
| --- | --- | --- |

(b)

Legislație socială specifică pentru transportul rutier:

—

Directiva 2002/15/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17) privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier;

| — | Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (18) privind durata de condus, pauzele şi perioadele de repaus din sectorul transportului rutier. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (18) privind durata de condus, pauzele şi perioadele de repaus din sectorul transportului rutier.

| (c) | Altă legislație UE relevantă (socială etc.), aplicabilă tuturor sectoarelor industriale:






  — | Regulamentul (CE) nr. 593/2008 (Regulamentul Roma I) privind legea aplicabilă obligațiilor contractuale; |
| --- | --- | --- |

(c)

Altă legislație UE relevantă (socială etc.), aplicabilă tuturor sectoarelor industriale:

—

Regulamentul (CE) nr. 593/2008 (Regulamentul Roma I) privind legea aplicabilă obligațiilor contractuale;

| — | Hotărârile Curții de Justiție (ECJ) în cauza Koelzsch (15 martie 2011) și în cauza Voogsgeerd (15 decembrie 2011) clarifică modul de aplicare a Regulamentului Roma I la circumstanțele specifice din sectorul transportului rutier; |
| --- | --- |

—

Hotărârile Curții de Justiție (ECJ) în cauza Koelzsch (15 martie 2011) și în cauza Voogsgeerd (15 decembrie 2011) clarifică modul de aplicare a Regulamentului Roma I la circumstanțele specifice din sectorul transportului rutier;

| — | Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (19) privind coordonarea sistemelor de securitate socială, însoțit de Regulamentul (CE) nr. 987/2009 de stabilire a normelor de punere în aplicare al precedentului regulament; |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (19) privind coordonarea sistemelor de securitate socială, însoțit de Regulamentul (CE) nr. 987/2009 de stabilire a normelor de punere în aplicare al precedentului regulament;

| — | Directiva 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii; |
| --- | --- |

—

Directiva 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii;

| — | Directiva 2014/67/CE privind asigurarea respectării aplicării Directivei privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii. |
| --- | --- |

—

Directiva 2014/67/CE privind asigurarea respectării aplicării Directivei privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii.

| 3.2. | Directiva privind detaşarea lucrătorilor și Directiva privind asigurarea respectării acesteia se aplică în toate cazurile în care se întrunesc condițiile descrise în Directiva privind detașarea lucrătorilor. Prin urmare, directivele se aplică numai în ce privește detașarea temporară în afara țării în care lucrătorul își desfășoară activitatea în mod obișnuit. În situațiile care intră în domeniul ei de aplicare, Directiva privind detaşarea lucrătorilor stipulează că se aplică salariul minim și anumite alte dispoziții sociale ale statului membru în care se desfășoară activitatea. În celelalte situații, legislația aplicabilă este determinată prin contract și prin Regulamentul Roma I privind legea aplicabilă obligațiilor contractuale (Regulamentul (CE) nr. 593/2008). Regulamentul Roma I acordă prioritate normelor în materie de ocupare a forței de muncă în vigoare în țara în care sau din care se efectuează în mod obișnuit activitățile, indiferent de locul de origine al lucrătorului sau de dreptul stabilit prin contractul de muncă. Facem referire în acest sens la hotărârile CJUE menționate mai sus, la punctul 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Directiva privind detaşarea lucrătorilor și Directiva privind asigurarea respectării acesteia se aplică în toate cazurile în care se întrunesc condițiile descrise în Directiva privind detașarea lucrătorilor. Prin urmare, directivele se aplică numai în ce privește detașarea temporară în afara țării în care lucrătorul își desfășoară activitatea în mod obișnuit. În situațiile care intră în domeniul ei de aplicare, Directiva privind detaşarea lucrătorilor stipulează că se aplică salariul minim și anumite alte dispoziții sociale ale statului membru în care se desfășoară activitatea. În celelalte situații, legislația aplicabilă este determinată prin contract și prin Regulamentul Roma I privind legea aplicabilă obligațiilor contractuale (Regulamentul (CE) nr. 593/2008). Regulamentul Roma I acordă prioritate normelor în materie de ocupare a forței de muncă în vigoare în țara în care sau din care se efectuează în mod obișnuit activitățile, indiferent de locul de origine al lucrătorului sau de dreptul stabilit prin contractul de muncă. Facem referire în acest sens la hotărârile CJUE menționate mai sus, la punctul 3.1.

| 3.3. | În anumite situații, va fi dificil de demonstrat că Regulamentul Roma I sau Directiva privind detașarea lucrătorilor acordă prioritate unei alte legislații decât cea din țara de origine sau cea stabilită prin contract. Atunci când vor lua o decizie cu privire la legea aplicabilă, organismele executive vor lua în considerare toate elementele relevante, inclusiv cerința de a exista o legătură reală cu țara de origine pentru ca legea să se aplice. |
| --- | --- |

3.3.

În anumite situații, va fi dificil de demonstrat că Regulamentul Roma I sau Directiva privind detașarea lucrătorilor acordă prioritate unei alte legislații decât cea din țara de origine sau cea stabilită prin contract. Atunci când vor lua o decizie cu privire la legea aplicabilă, organismele executive vor lua în considerare toate elementele relevante, inclusiv cerința de a exista o legătură reală cu țara de origine pentru ca legea să se aplice.

| 3.4. | CESE atrage atenția asupra faptului că Directiva 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor a fost aplicată în mod diferit în ceea ce privește sectorul transportului rutier. Este important ca implementarea acestei directive și punerea în aplicare a Directivei 2014/67/EU să facă obiectul unei analize în contextul pachetului avut în vedere privind mobilitatea lucrătorilor, spre a se asigura o aplicare coerentă și eficientă. |
| --- | --- |

3.4.

CESE atrage atenția asupra faptului că Directiva 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor a fost aplicată în mod diferit în ceea ce privește sectorul transportului rutier. Este important ca implementarea acestei directive și punerea în aplicare a Directivei 2014/67/EU să facă obiectul unei analize în contextul pachetului avut în vedere privind mobilitatea lucrătorilor, spre a se asigura o aplicare coerentă și eficientă.

| 3.5. | Așa cum s-a observat deja, în special normele privind accesul pe piață în sectorul transportului rutier, inclusiv cabotajul, sunt neclare și complexe și sunt interpretate și aplicate diferit în diverse state membre. Acest lucru creează nesiguranță juridică pentru toate părțile implicate și îngreunează verificarea respectării normelor. |
| --- | --- |

3.5.

Așa cum s-a observat deja, în special normele privind accesul pe piață în sectorul transportului rutier, inclusiv cabotajul, sunt neclare și complexe și sunt interpretate și aplicate diferit în diverse state membre. Acest lucru creează nesiguranță juridică pentru toate părțile implicate și îngreunează verificarea respectării normelor.

| 3.6. | Problemele de implementare de mai sus, împreună cu dorința de a găsi urgent soluții la problema dumpingului social, au dus la o situație în care mai multe state membre au adoptat o legislație la nivel național pentru a face față problemei salariilor și a standardelor sociale. Astfel de măsuri cauzează deja probleme legate de funcţionarea corespunzătoare a pieței interne, de exemplu în ceea ce privește regulamentele privind salariul minim la nivel național și timpul de conducere și de repaus (20). |
| --- | --- |

3.6.

Problemele de implementare de mai sus, împreună cu dorința de a găsi urgent soluții la problema dumpingului social, au dus la o situație în care mai multe state membre au adoptat o legislație la nivel național pentru a face față problemei salariilor și a standardelor sociale. Astfel de măsuri cauzează deja probleme legate de funcţionarea corespunzătoare a pieței interne, de exemplu în ceea ce privește regulamentele privind salariul minim la nivel național și timpul de conducere și de repaus (20).

4.   Problema și persoanele afectate

| 4.1. | Prezentul aviz exploratoriu tratează problema dumpingului social și a cabotajului în domeniul transportului rutier de mărfuri. Pentru transportatorii din Europa de Vest, forța de muncă ocupă de departe cea mai mare parte din costurile operaționale. În schimb, pentru operatorii din Europa Centrală și de Est, combustibilul reprezintă costul mediu cel mai ridicat. Este posibil ca o structură diferită a costurilor să permită și investiții mai substanțiale. În acest context, unii transportatori din UE-15 sunt dezavantajați față de concurență și încearcă să utilizeze forță de muncă slab remunerată. Uneori, transportatorii din UE-15, dar și din UE-13 fac acest lucru prin sisteme care eludează sau încalcă legislația UE sau cea națională [și anume Regulamentul (CE) nr. 1071/2009, Directiva 96/71/CE, sistemele de societăți de tip cutie poștală etc.]. Lacunele din legislație și caracterul mobil al activităților de transport pot îngreuna detectarea sistemelor ilegale. Așa cum se arată la punctul 4.6 de mai jos, costurile forței de muncă ar putea fi reduse și pe căi perfect legale. În orice caz, însă, acest lucru generează deseori tensiuni. |
| --- | --- |

4.1.

Prezentul aviz exploratoriu tratează problema dumpingului social și a cabotajului în domeniul transportului rutier de mărfuri. Pentru transportatorii din Europa de Vest, forța de muncă ocupă de departe cea mai mare parte din costurile operaționale. În schimb, pentru operatorii din Europa Centrală și de Est, combustibilul reprezintă costul mediu cel mai ridicat. Este posibil ca o structură diferită a costurilor să permită și investiții mai substanțiale. În acest context, unii transportatori din UE-15 sunt dezavantajați față de concurență și încearcă să utilizeze forță de muncă slab remunerată. Uneori, transportatorii din UE-15, dar și din UE-13 fac acest lucru prin sisteme care eludează sau încalcă legislația UE sau cea națională [și anume Regulamentul (CE) nr. 1071/2009, Directiva 96/71/CE, sistemele de societăți de tip cutie poștală etc.]. Lacunele din legislație și caracterul mobil al activităților de transport pot îngreuna detectarea sistemelor ilegale. Așa cum se arată la punctul 4.6 de mai jos, costurile forței de muncă ar putea fi reduse și pe căi perfect legale. În orice caz, însă, acest lucru generează deseori tensiuni.

| 4.2. | Părțile afectate în mod negativ de practicile de dumping social, cel puțin în UE-15, sunt, în special, conducătorii auto profesioniști și acele întreprinderi din sectorul transportului rutier de mărfuri care nu recurg la asemenea practici. De asemenea, operatorii serioși suferă din pricina deteriorării imaginii lor și sunt expuși la efectele negative ale unor măsuri unilaterale precum cele evocate la punctul 3.6. De aceea, Comisia Europeană intenționează să prezinte în 2016 propuneri care să soluționeze problema dumpingului social în transportul rutier. Cu toate acestea, fără o analiză solidă și aprofundată a pieței transportului rutier de mărfuri nu ne putem aștepta la o propunere pertinentă. Există deja date la nivel național, prin intermediul registrelor electronice naționale (REN) cu privire la întreprinderile de transport rutier. Teoretic, la nivelul UE, datele ar fi trebuit să fie disponibile prin intermediul Registrului european al întreprinderilor de transport rutier (ERRU), care ar fi trebuit ca, până în decembrie 2012, să conecteze registrele electronice naționale și să faciliteze schimbul de date cu privire la reputația întreprinderilor, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1071/2009. ERRU nu a fost încă pus în practică. CESE regretă acest fapt și consideră că această nereușită are efecte negative asupra controlului respectării normelor. |
| --- | --- |

4.2.

Părțile afectate în mod negativ de practicile de dumping social, cel puțin în UE-15, sunt, în special, conducătorii auto profesioniști și acele întreprinderi din sectorul transportului rutier de mărfuri care nu recurg la asemenea practici. De asemenea, operatorii serioși suferă din pricina deteriorării imaginii lor și sunt expuși la efectele negative ale unor măsuri unilaterale precum cele evocate la punctul 3.6. De aceea, Comisia Europeană intenționează să prezinte în 2016 propuneri care să soluționeze problema dumpingului social în transportul rutier. Cu toate acestea, fără o analiză solidă și aprofundată a pieței transportului rutier de mărfuri nu ne putem aștepta la o propunere pertinentă. Există deja date la nivel național, prin intermediul registrelor electronice naționale (REN) cu privire la întreprinderile de transport rutier. Teoretic, la nivelul UE, datele ar fi trebuit să fie disponibile prin intermediul Registrului european al întreprinderilor de transport rutier (ERRU), care ar fi trebuit ca, până în decembrie 2012, să conecteze registrele electronice naționale și să faciliteze schimbul de date cu privire la reputația întreprinderilor, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1071/2009. ERRU nu a fost încă pus în practică. CESE regretă acest fapt și consideră că această nereușită are efecte negative asupra controlului respectării normelor.

| 4.3. | În ce-i privește pe conducătorii auto profesioniști, practicile ilegale vizează în principal:






  — | remunerația – deși remunerația în funcție de țara de origine a conducătorului auto (principiul „țării de origine”), este perfect normală și acceptabilă când sunt îndeplinite condițiile legale, există cazuri, în special în operațiunile de cabotaj, în care acest principiu este utilizat în mod abuziv, încălcându-se dispozițiile obligatorii din Directiva privind detașarea lucrătorilor sau Regulamentul Roma I; |
| --- | --- | --- |

4.3.

În ce-i privește pe conducătorii auto profesioniști, practicile ilegale vizează în principal:

—

remunerația – deși remunerația în funcție de țara de origine a conducătorului auto (principiul „țării de origine”), este perfect normală și acceptabilă când sunt îndeplinite condițiile legale, există cazuri, în special în operațiunile de cabotaj, în care acest principiu este utilizat în mod abuziv, încălcându-se dispozițiile obligatorii din Directiva privind detașarea lucrătorilor sau Regulamentul Roma I;

| — | condițiile de muncă: planificarea necorespunzătoare a călătoriilor conducătorului auto, ceea ce duce la depășirea duratei de condus; remunerare doar pentru durata de condus, nu și pentru activitățile din timpul de lucru, cum ar fi încărcarea și descărcarea; |
| --- | --- |

—

condițiile de muncă: planificarea necorespunzătoare a călătoriilor conducătorului auto, ceea ce duce la depășirea duratei de condus; remunerare doar pentru durata de condus, nu și pentru activitățile din timpul de lucru, cum ar fi încărcarea și descărcarea;

| — | asigurarea socială – neplata contribuțiilor la asigurările sociale de către angajator, cu efect devastator asupra drepturilor și compensațiilor conducătorilor auto și ale familiilor acestora; |
| --- | --- |

—

asigurarea socială – neplata contribuțiilor la asigurările sociale de către angajator, cu efect devastator asupra drepturilor și compensațiilor conducătorilor auto și ale familiilor acestora;

| — | prestații pentru sănătate – întreprinderea îi cere conducătorului auto să plătească asigurarea de sănătate și/sau asistența medicală etc. |
| --- | --- |

—

prestații pentru sănătate – întreprinderea îi cere conducătorului auto să plătească asigurarea de sănătate și/sau asistența medicală etc.

| 4.4. | Mai multe întreprinderi au dezvoltat sisteme complexe și ambigue de ocupare a forței de muncă, profitând de natura transfrontalieră și de marea mobilitate a sectorului, apelând la agenții, societăți de recrutare sau societăți fictive (sistemul de „cutii poștale”) cu sediul în statele membre cu protecție scăzută și cu standarde sociale și de muncă scăzute. De la caz la caz, astfel de aranjamente sunt la limita legalității sau ilegale, în special în cazurile în care relația contractului cu o țară cu salarii și standarde sociale scăzute este una fictivă. |
| --- | --- |

4.4.

Mai multe întreprinderi au dezvoltat sisteme complexe și ambigue de ocupare a forței de muncă, profitând de natura transfrontalieră și de marea mobilitate a sectorului, apelând la agenții, societăți de recrutare sau societăți fictive (sistemul de „cutii poștale”) cu sediul în statele membre cu protecție scăzută și cu standarde sociale și de muncă scăzute. De la caz la caz, astfel de aranjamente sunt la limita legalității sau ilegale, în special în cazurile în care relația contractului cu o țară cu salarii și standarde sociale scăzute este una fictivă.

| 4.5. | Sistemele complexe de ocupare a forței de muncă în transportul rutier îngreunează depistarea întreprinderii și tragerea ei la răspundere, de exemplu în cazul plângerilor legate de neplata salariilor sau a asigurărilor sociale. De cealaltă parte, aceste practici netransparente de ocupare a forței de muncă fac să fie mult mai greu pentru conducătorii auto originari din alte țări – și cu atât mai mult pentru cei din afara UE – să-și înțeleagă, gestioneze și ceară drepturile și beneficiile. |
| --- | --- |

4.5.

Sistemele complexe de ocupare a forței de muncă în transportul rutier îngreunează depistarea întreprinderii și tragerea ei la răspundere, de exemplu în cazul plângerilor legate de neplata salariilor sau a asigurărilor sociale. De cealaltă parte, aceste practici netransparente de ocupare a forței de muncă fac să fie mult mai greu pentru conducătorii auto originari din alte țări – și cu atât mai mult pentru cei din afara UE – să-și înțeleagă, gestioneze și ceară drepturile și beneficiile.

| 4.6. | Printre exemplele de practici care ar putea să încalce legea se numără:






  — | funcționarea prin intermediul unei societăți de tip „cutie poștală” – acest lucru este interzis începând din 2011 în urma adoptării și intrării în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1071/2009, care prevede că dreptul de a înființa o întreprindere într-un stat membru este conferit și menținut doar dacă întreprinderea deține un „sediu real și stabil”; |
| --- | --- | --- |

4.6.

Printre exemplele de practici care ar putea să încalce legea se numără:

—

funcționarea prin intermediul unei societăți de tip „cutie poștală” – acest lucru este interzis începând din 2011 în urma adoptării și intrării în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1071/2009, care prevede că dreptul de a înființa o întreprindere într-un stat membru este conferit și menținut doar dacă întreprinderea deține un „sediu real și stabil”;

| — | aplicarea salariului și a condițiilor din țara de origine, și nu a standardelor obligatorii în țara în care sau din care conducătorul auto își desfășoară în mod obișnuit activitatea – atunci când se încalcă Directiva privind detașarea lucrătorilor și Regulamentul Roma I (cu hotărârea CEJ în cauza Koelzsch), după cum se explică în secțiunea 3 de mai sus; |
| --- | --- |

—

aplicarea salariului și a condițiilor din țara de origine, și nu a standardelor obligatorii în țara în care sau din care conducătorul auto își desfășoară în mod obișnuit activitatea – atunci când se încalcă Directiva privind detașarea lucrătorilor și Regulamentul Roma I (cu hotărârea CEJ în cauza Koelzsch), după cum se explică în secțiunea 3 de mai sus;

| — | remunerarea pe kilometru condus – acest aspect încalcă Regulamentul (CE) nr. 561/2006, care interzice acest tip de plată întrucât reprezintă un risc pentru siguranța rutieră; |
| --- | --- |

—

remunerarea pe kilometru condus – acest aspect încalcă Regulamentul (CE) nr. 561/2006, care interzice acest tip de plată întrucât reprezintă un risc pentru siguranța rutieră;

| — | traiul în camion și în jurul camionului timp de luni de zile, cu acces limitat sau fără acces la facilități sanitare, la mâncare caldă etc. – încalcă articolul 31 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, „Orice lucrător are dreptul la condiții de muncă care să respecte sănătatea, securitatea și demnitatea sa”. |
| --- | --- |

—

traiul în camion și în jurul camionului timp de luni de zile, cu acces limitat sau fără acces la facilități sanitare, la mâncare caldă etc. – încalcă articolul 31 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, „Orice lucrător are dreptul la condiții de muncă care să respecte sănătatea, securitatea și demnitatea sa”.

În mod clar vor exista și situații în care costurile pot fi reduse într-un cadru perfect legal, de exemplu prin stabilirea unei filiale a societății sau utilizarea unei societăți independente de recrutare.

| 4.7. | Operațiunea de cabotaj este definită ca transportul național de mărfuri efectuat de transportatori nerezidenți, cu caracter temporar, într-un stat membru gazdă. Expresia „cu caracter temporar” este definită de Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 ca reprezentând, într-un interval de maximum șapte zile, trei operațiuni de cabotaj consecutive unui transport internațional în statul membru gazdă. Asigurarea respectării normelor și controlul cabotajului sunt dificile, deoarece legislația privind accesul pe piață îngreunează punerea în aplicare. Aceasta împiedică autoritățile responsabile cu aplicarea să solicite documente suplimentare pentru a verifica respectarea normelor în domeniul cabotajului. În plus, normele în sine nu sunt clare și diverse puncte sunt interpretate diferit în diverse state membre. Un exemplu în acest sens îl constituie definiția unei călătorii. Acest lucru a condus la un număr scăzut de controale, atât pe șosele, cât și la sediile societăților. |
| --- | --- |

4.7.

Operațiunea de cabotaj este definită ca transportul național de mărfuri efectuat de transportatori nerezidenți, cu caracter temporar, într-un stat membru gazdă. Expresia „cu caracter temporar” este definită de Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 ca reprezentând, într-un interval de maximum șapte zile, trei operațiuni de cabotaj consecutive unui transport internațional în statul membru gazdă. Asigurarea respectării normelor și controlul cabotajului sunt dificile, deoarece legislația privind accesul pe piață îngreunează punerea în aplicare. Aceasta împiedică autoritățile responsabile cu aplicarea să solicite documente suplimentare pentru a verifica respectarea normelor în domeniul cabotajului. În plus, normele în sine nu sunt clare și diverse puncte sunt interpretate diferit în diverse state membre. Un exemplu în acest sens îl constituie definiția unei călătorii. Acest lucru a condus la un număr scăzut de controale, atât pe șosele, cât și la sediile societăților.

| 4.8. | CESE consideră că o structură de cost diferită în UE-13 va atrage societăți. Aceasta nu constituie o problemă în sine din perspectiva pieței interne. Trebuie însă observat că, în măsura în care activitățile care pretind că își au baza în statele UE-13 se desfășoară de fapt prin intermediul unor societăți de tip cutie poștală fără activitate reală în acele țări, se poate să fie vorba de dumping social. În 2013, confruntați cu planurile Comisiei Europene de a liberaliza normele privind cabotajul, partenerii sociali europeni din sectorul rutier, ETF și IRU, au semnalat că piața nu era pregătită pentru deschiderea completă a transportului național de mărfuri către concurență, tocmai din cauza decalajelor sociale și fiscale de pe teritoriul UE (21). IRU și EFT au solicitat ca normele să nu fie modificate, ci să fie, în schimb, aplicate într-un mod mai eficace. |
| --- | --- |

4.8.

CESE consideră că o structură de cost diferită în UE-13 va atrage societăți. Aceasta nu constituie o problemă în sine din perspectiva pieței interne. Trebuie însă observat că, în măsura în care activitățile care pretind că își au baza în statele UE-13 se desfășoară de fapt prin intermediul unor societăți de tip cutie poștală fără activitate reală în acele țări, se poate să fie vorba de dumping social. În 2013, confruntați cu planurile Comisiei Europene de a liberaliza normele privind cabotajul, partenerii sociali europeni din sectorul rutier, ETF și IRU, au semnalat că piața nu era pregătită pentru deschiderea completă a transportului național de mărfuri către concurență, tocmai din cauza decalajelor sociale și fiscale de pe teritoriul UE (21). IRU și EFT au solicitat ca normele să nu fie modificate, ci să fie, în schimb, aplicate într-un mod mai eficace.

| 4.9. | CESE atrage atenția și asupra necesității de a se asigura faptul că conducătorii auto din țări terțe angajați de societățile din UE sunt recrutați cu respectarea deplină a normelor aplicabile în materie de imigrație, că aceștia lucrează în condiții care respectă dispozițiile legale în vigoare și că dețin un certificat profesional conform legislației UE. |
| --- | --- |

4.9.

CESE atrage atenția și asupra necesității de a se asigura faptul că conducătorii auto din țări terțe angajați de societățile din UE sunt recrutați cu respectarea deplină a normelor aplicabile în materie de imigrație, că aceștia lucrează în condiții care respectă dispozițiile legale în vigoare și că dețin un certificat profesional conform legislației UE.

| 4.10. | Acesta este contextul în care trebuie observat accentul pus de Comisie pe problema dumpingului social, astfel cum se precizează în prioritățile politice și în programul de lucru pentru 2015 ale președintelui Juncker și cum a exprimat Consiliul, printre altele, în cadrul programului Președinției luxemburgheze a Consiliului. |
| --- | --- |

4.10.

Acesta este contextul în care trebuie observat accentul pus de Comisie pe problema dumpingului social, astfel cum se precizează în prioritățile politice și în programul de lucru pentru 2015 ale președintelui Juncker și cum a exprimat Consiliul, printre altele, în cadrul programului Președinției luxemburgheze a Consiliului.

În afară de propunerea preconizată de instituire a unei platforme de combatere a muncii nedeclarate și a dumpingului social, Comisia a anunțat două inițiative semnificative:

| — | o revizuire a legislației din domeniul transportului rutier, pentru a clarifica normele privind sediile și cabotajul și pentru a facilita controalele; |
| --- | --- |

—

o revizuire a legislației din domeniul transportului rutier, pentru a clarifica normele privind sediile și cabotajul și pentru a facilita controalele;

| — | un pachet privind mobilitatea muncii, pentru a preveni eludarea legii și abuzurile. |
| --- | --- |

—

un pachet privind mobilitatea muncii, pentru a preveni eludarea legii și abuzurile.

Este esențial să se obțină rezultate cu privire la aceste aspecte, pentru a se evita fragmentarea pieței interne a transportului prin măsuri naționale de punere în aplicare și pentru a crea condiții de deschidere a pieței într-o mai mare măsură în acest sector.

| 4.11. | CESE propune opțiunea de a se simplifica normele privind accesul pe piață în domeniul cabotajului prin introducerea unei norme similare cu cea aplicabilă în ce privește furnizarea transfrontalieră de servicii în general. Cu alte cuvinte, dreptul de a furniza servicii de cabotaj ar fi legat clar de caracterul temporar al acestora. Această prevedere ar evita acumularea nesfârșită și sistematică de perioade de cabotaj de șapte zile, care pare posibilă în cadrul actual, și ar clarifica situațiile în care se impune crearea unui sediu în țara-gazdă. De asemenea, pe această cale s-ar evita divergențele actuale între interpretările destul de detaliate, dar neclare, ale normelor în vigoare. |
| --- | --- |

4.11.

CESE propune opțiunea de a se simplifica normele privind accesul pe piață în domeniul cabotajului prin introducerea unei norme similare cu cea aplicabilă în ce privește furnizarea transfrontalieră de servicii în general. Cu alte cuvinte, dreptul de a furniza servicii de cabotaj ar fi legat clar de caracterul temporar al acestora. Această prevedere ar evita acumularea nesfârșită și sistematică de perioade de cabotaj de șapte zile, care pare posibilă în cadrul actual, și ar clarifica situațiile în care se impune crearea unui sediu în țara-gazdă. De asemenea, pe această cale s-ar evita divergențele actuale între interpretările destul de detaliate, dar neclare, ale normelor în vigoare.

Bruxelles, 17 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  JO C 291, 4.9.2015, p. 14.

1

(2)  Programul președinției luxemburgheze, pagina 12.

2

(3)  JO C 458, 19.12.2014, p. 43.

3

(4)  În acest context, CESE face referire la evaluarea prezentată în raportul Comisiei din 2014 privind situația pieței transportului rutier de mărfuri în Uniunea Europeană [COM(2014) 222 final].

4

(5)  JO L 300, 14.11.2009, p. 51.

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 1024/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 316, 14.11.2012, p. 1).

6

(7)  JO L 177, 4.7.2008, p. 6.

7

(8)  JO L 18, 21.1.1997, p. 1.

8

(9)  JO L 159, 28.5.2014, p. 11.

9

(10)  Employment Conditions in the International Road Haulage Sector (Condițiile de încadrare în muncă în sectorul transportului rutier internațional de mărfuri), studiu realizat pentru Comisia EMPL din cadrul Parlamentului European, 2015.

10

Employment Conditions in the International Road Haulage Sector

(11)  Idem.

11

(12)  Collection and Analysis of Data on the Structure of the Road Haulage Sector in the European Union (Colectarea și analiza datelor privind structura sectorului transportului rutier de mărfuri în Uniunea Europeană), AECOM, 2014.

12

Collection and Analysis of Data on the Structure of the Road Haulage Sector in the European Union

(13)  Raportul Comisiei Europene privind situația pieței transportului rutier de mărfuri în Uniunea Europeană, COM(2014) 222 final.

13

(14)  Raportul Comisiei Europene privind situația pieței transportului rutier de mărfuri în Uniunea Europeană, COM(2014) 222 final.

14

(15)  A se vedea nota de subsol 12.

15

(16)  JO L 300, 14.11.2009, p. 72.

16

(17)  JO L 80, 23.3.2002, p. 35.

17

(18)  JO L 102, 11.4.2006, p. 1.

18

(19)  JO L 166, 30.4.2004, p. 1.

19

(20)  A se vedea comunicatul de presă al Comisiei din 19 mai 2015 și articolul din Financial Times din 19 mai 2015, „Protests from Road haulage industry forces Brussels to act” (Protestele din sectorul transportului rutier de mărfuri obligă Bruxelles-ul să acționeze). A se vedea și buletinul informativ al DG Move (ediția 183 din 12.9.2014) și răspunsurile Comisiei la întrebările adresate de Parlamentul European E–006597-14 și E–007161-14.

20

„Protests from Road haulage industry forces Brussels to act”

Protestele din sectorul transportului rutier de mărfuri obligă Bruxelles-ul să acționeze

(21)  „Propunerea partenerilor din sectorul social pentru un pachet de politici pentru următoarea revizuire a Regulamentului (UE) 1071/2009 privind exercitarea ocupației de operator de transport rutier și a Regulamentului (UE) 1072/2009 privind accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri”, 2013.

21

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/183 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/183

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene prin valorificarea potențialului Tratatului de la Lisabona și privind posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene

(2016/C 013/27)

| Raportor: | domnul Luca JAHIER |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |

Raportor:

domnul Luca JAHIER

Coraportor:

domnul José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

La 19 mai 2015, în conformitate cu articolul 304 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene prin valorificarea potențialului Tratatului de la Lisabona”

și cu privire la

„Posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene”.

Posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 185 de voturi pentru, 4 voturi împotrivă și 4 abțineri.

1.   Introducere

Introducere

| 1.1. | Prezentul aviz este elaborat la solicitarea Parlamentului European, în contextul celor două rapoarte ale Comisiei pentru afaceri constituționale, și anume: „Îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene prin valorificarea potențialului Tratatului de la Lisabona” (raportori: doamna Bresso și domnul Brok) și „Posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene” (raportor: domnul Verhofstadt). |
| --- | --- |

1.1.

Prezentul aviz este elaborat la solicitarea Parlamentului European, în contextul celor două rapoarte ale Comisiei pentru afaceri constituționale, și anume: „Îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene prin valorificarea potențialului Tratatului de la Lisabona” (raportori: doamna Bresso și domnul Brok) și „Posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene” (raportor: domnul Verhofstadt).

Îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene prin valorificarea potențialului Tratatului de la Lisabona

Posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene

| 1.2. | CESE salută inițiativa Parlamentului European și consideră că aceasta va reprezenta o contribuție semnificativă la relansarea dezbaterii privind viitorul Uniunii Europene. CESE a adoptat deja mai multe avize legate de acest subiect și se angajează să contribuie în continuare la lucrările Parlamentului European. |
| --- | --- |

1.2.

CESE salută inițiativa Parlamentului European și consideră că aceasta va reprezenta o contribuție semnificativă la relansarea dezbaterii privind viitorul Uniunii Europene. CESE a adoptat deja mai multe avize legate de acest subiect și se angajează să contribuie în continuare la lucrările Parlamentului European.

| 1.3. | CESE este reprezentantul instituțional al societății civile organizate (1) la nivel european, iar membrii săi „își exercită funcțiile în deplină independență, în interesul general al Uniunii” (2). Ca organ consultativ al instituțiilor europene, CESE a asigurat, încă de la crearea sa, o participare efectivă, globală și coerentă a societății civile organizate reprezentative din Europa la procesele de elaborare a politicilor și de luare a deciziilor din UE. Prin urmare, el contribuie la garantarea faptului că deciziile sunt luate în modul cel mai transparent și cât mai aproape posibil de cetățean (3) și, astfel, la punerea în aplicare a principiilor subsidiarității și proporționalității, care guvernează modul de utilizare a competențelor Uniunii (4). |
| --- | --- |

1.3.

CESE este reprezentantul instituțional al societății civile organizate (1) la nivel european, iar membrii săi „își exercită funcțiile în deplină independență, în interesul general al Uniunii” (2). Ca organ consultativ al instituțiilor europene, CESE a asigurat, încă de la crearea sa, o participare efectivă, globală și coerentă a societății civile organizate reprezentative din Europa la procesele de elaborare a politicilor și de luare a deciziilor din UE. Prin urmare, el contribuie la garantarea faptului că deciziile sunt luate în modul cel mai transparent și cât mai aproape posibil de cetățean (3) și, astfel, la punerea în aplicare a principiilor subsidiarității și proporționalității, care guvernează modul de utilizare a competențelor Uniunii (4).

1

își exercită funcțiile în deplină independență, în interesul general al Uniunii

2

3

4

2.   Europa, într-un moment de cotitură: valorificarea oportunității

Europa, într-un moment de cotitură: valorificarea oportunității

| 2.1. | La aproape șase ani de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul European și-a pus întrebarea dacă, prin valorificarea deplină a dispozițiilor acestuia, Uniunea Europeană poate depăși provocările cu care se confruntă și/sau dacă ar fi necesar să se revizuiască anumite domenii de politică și actuala configurație instituțională a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

2.1.

La aproape șase ani de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul European și-a pus întrebarea dacă, prin valorificarea deplină a dispozițiilor acestuia, Uniunea Europeană poate depăși provocările cu care se confruntă și/sau dacă ar fi necesar să se revizuiască anumite domenii de politică și actuala configurație instituțională a Uniunii Europene.

| 2.2. | Criza care s-a declanșat în 2008 a scos la lumină deficiențe grave în arhitectura zonei euro și în configurația instituțională a UE, ceea ce determinat măsuri rapide de adaptare și inovare. Aceste schimbări au demonstrat gradul de rezistență a instituțiilor europene și capacitatea lor de a face față riscurilor unei destrămări a zonei euro. În plus, rezultatul a fost introducerea unor mecanisme de solidaritate și de asistență fără precedent în istoria UE. Cu toate acestea, UE trebuie să atingă din nou un nivel suficient de creștere pentru a îmbunătăți mediul de afaceri și a menține locurile de muncă, dar și pentru a reduce rata șomajului, inegalitățile sociale și asimetriile dintre statele membre și regiuni sub aspectul dezvoltării. Până în prezent, măsurile de sprijinire a creșterii economice s-au dovedit insuficiente pentru atingerea acestor obiective. |
| --- | --- |

2.2.

Criza care s-a declanșat în 2008 a scos la lumină deficiențe grave în arhitectura zonei euro și în configurația instituțională a UE, ceea ce determinat măsuri rapide de adaptare și inovare. Aceste schimbări au demonstrat gradul de rezistență a instituțiilor europene și capacitatea lor de a face față riscurilor unei destrămări a zonei euro. În plus, rezultatul a fost introducerea unor mecanisme de solidaritate și de asistență fără precedent în istoria UE. Cu toate acestea, UE trebuie să atingă din nou un nivel suficient de creștere pentru a îmbunătăți mediul de afaceri și a menține locurile de muncă, dar și pentru a reduce rata șomajului, inegalitățile sociale și asimetriile dintre statele membre și regiuni sub aspectul dezvoltării. Până în prezent, măsurile de sprijinire a creșterii economice s-au dovedit insuficiente pentru atingerea acestor obiective.

| 2.3. | Totuși, problemele economice au dus la o întreagă serie de inițiative economice și fiscale urgente, menite să soluționeze criza economică și financiară profundă. Măsurile respective au generat îngrijorări serioase legate de responsabilitatea democratică și impactul lor social, care nu au fost luate suficient în considerare. Esențial este faptul că răspunsul la criză a adus în prim-plan întrebări legate de transparența, responsabilitatea și sustenabilitatea procesului decizional european, printre altele din cauză că s-a apelat în mod repetat la interguvernamentalism. |
| --- | --- |

2.3.

Totuși, problemele economice au dus la o întreagă serie de inițiative economice și fiscale urgente, menite să soluționeze criza economică și financiară profundă. Măsurile respective au generat îngrijorări serioase legate de responsabilitatea democratică și impactul lor social, care nu au fost luate suficient în considerare. Esențial este faptul că răspunsul la criză a adus în prim-plan întrebări legate de transparența, responsabilitatea și sustenabilitatea procesului decizional european, printre altele din cauză că s-a apelat în mod repetat la interguvernamentalism.

| 2.4. | În timpul crizei, o largă majoritate a statelor membre UE a recurs la semnarea de tratate interguvernamentale, care sunt instrumente juridice încheiate în afara procedurilor specifice tratatelor UE. Acestea sunt Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare (TSCG) și Tratatul privind Mecanismul european de stabilitate (TESM). Aceste tratate au fost adoptate fără o dezbatere publică sau cu adevărat transparentă. O astfel de abordare, la nivelul interguvernamental reprezentat de Consiliul European, se poate explica prin dimensiunea financiară a crizei și necesitatea urgentă de a pune rapid în aplicare instrumente funcționale pentru a o depăși, ceea ce ridică problema unor potențiale conflicte între caracterul interguvernamental al tratatelor și propriul „stat de drept” al UE. |
| --- | --- |

2.4.

În timpul crizei, o largă majoritate a statelor membre UE a recurs la semnarea de tratate interguvernamentale, care sunt instrumente juridice încheiate în afara procedurilor specifice tratatelor UE. Acestea sunt Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare (TSCG) și Tratatul privind Mecanismul european de stabilitate (TESM). Aceste tratate au fost adoptate fără o dezbatere publică sau cu adevărat transparentă. O astfel de abordare, la nivelul interguvernamental reprezentat de Consiliul European, se poate explica prin dimensiunea financiară a crizei și necesitatea urgentă de a pune rapid în aplicare instrumente funcționale pentru a o depăși, ceea ce ridică problema unor potențiale conflicte între caracterul interguvernamental al tratatelor și propriul „stat de drept” al UE.

| 2.5. | În prezent, Uniunea Europeană este obligată să depășească fragmentarea în creștere, o criză economică, socială și politică generatoare de dezbinare, însoțită de tensiuni civice crescânde, toate acestea ducând la divergențe tot mai mari. Europa de astăzi este una a prejudecăților reînviate, a stereotipurilor naționale și a escaladării disensiunilor dintre oameni și țări, odată cu apariția mișcărilor populiste și antieuropene. Prin urmare, există o nevoie urgentă de a promova ceea ce unește oamenii din Europa și nu ceea ce îi desparte. Acesta va fi un proces îndelungat și ar trebui să înceapă imediat. |
| --- | --- |

2.5.

În prezent, Uniunea Europeană este obligată să depășească fragmentarea în creștere, o criză economică, socială și politică generatoare de dezbinare, însoțită de tensiuni civice crescânde, toate acestea ducând la divergențe tot mai mari. Europa de astăzi este una a prejudecăților reînviate, a stereotipurilor naționale și a escaladării disensiunilor dintre oameni și țări, odată cu apariția mișcărilor populiste și antieuropene. Prin urmare, există o nevoie urgentă de a promova ceea ce unește oamenii din Europa și nu ceea ce îi desparte. Acesta va fi un proces îndelungat și ar trebui să înceapă imediat.

| 2.6. | De asemenea, avem o Europă în care cetățenii au o încredere limitată în instituțiile europene și în care politica partidelor democratice tradiționale este examinată cu severitate. Acest lucru se reflectă în principal la nivel național, după cum o demonstrează rezultatele alegerilor recente. Cu toate acestea, impactul se resimte acut la nivel european. În urma alegerilor parlamentare europene din 2014, aproximativ un sfert din numărul total de locuri au revenit candidaților unor partide sceptice față de proiectul european sau față de unele politici ale UE. În pofida asumării la nivel național a responsabilităților față de criză, cetățenii simt fie că „Europa” poartă răspunderea problemelor socioeconomice, fie că instituțiile UE nu depun suficiente eforturi pentru a le îmbunătăți viața de zi cu zi. Cu toate acestea, există încă o majoritate semnificativă de alegători care sunt în favoarea continuării integrării europene. |
| --- | --- |

2.6.

De asemenea, avem o Europă în care cetățenii au o încredere limitată în instituțiile europene și în care politica partidelor democratice tradiționale este examinată cu severitate. Acest lucru se reflectă în principal la nivel național, după cum o demonstrează rezultatele alegerilor recente. Cu toate acestea, impactul se resimte acut la nivel european. În urma alegerilor parlamentare europene din 2014, aproximativ un sfert din numărul total de locuri au revenit candidaților unor partide sceptice față de proiectul european sau față de unele politici ale UE. În pofida asumării la nivel național a responsabilităților față de criză, cetățenii simt fie că „Europa” poartă răspunderea problemelor socioeconomice, fie că instituțiile UE nu depun suficiente eforturi pentru a le îmbunătăți viața de zi cu zi. Cu toate acestea, există încă o majoritate semnificativă de alegători care sunt în favoarea continuării integrării europene.

național

european

| 2.7. | Riscul unei retrageri a Regatului Unit din UE printr-un referendum, în 2017 sau chiar mai înainte, și instabilitatea continuă din Grecia confirmă o dată în plus faptul că UE se află la o răscruce politică. Într-adevăr, se poate argumenta că Europa și-a pierdut capacitatea de orientare în ceea ce privește aprofundarea integrării europene și că există semne de întrebare considerabile cu privire la actuala și viitoarea sa evoluție și identitate. Întrucât, în trecut, integrarea europeană a fost călăuzită de o viziune (pace, reconciliere, prosperitate etc.), astăzi avem o Uniune Europeană care „reacționează” la amenințări și provocări în loc să fie proactivă. |
| --- | --- |

2.7.

Riscul unei retrageri a Regatului Unit din UE printr-un referendum, în 2017 sau chiar mai înainte, și instabilitatea continuă din Grecia confirmă o dată în plus faptul că UE se află la o răscruce politică. Într-adevăr, se poate argumenta că Europa și-a pierdut capacitatea de orientare în ceea ce privește aprofundarea integrării europene și că există semne de întrebare considerabile cu privire la actuala și viitoarea sa evoluție și identitate. Întrucât, în trecut, integrarea europeană a fost călăuzită de o viziune (pace, reconciliere, prosperitate etc.), astăzi avem o Uniune Europeană care „reacționează” la amenințări și provocări în loc să fie proactivă.

| 2.8. | În schimb, așa cum a declarat domnul Van Rompuy, fostul președinte al Consiliului European, astăzi UE trebuie să depună eforturi pentru a realiza echilibrul just între o Europă promotoare de soluții, capabilă să ofere noi oportunități, și una „protectoare”, care să-și sprijine cetățenii (5). Tocmai această sinergie, consolidată cu o nouă dimensiune participativă, va încuraja cetățenii și, în consecință, politicienii europeni să își recapete încrederea în proiectul european, în spiritul preambulului la Tratatul privind Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

2.8.

În schimb, așa cum a declarat domnul Van Rompuy, fostul președinte al Consiliului European, astăzi UE trebuie să depună eforturi pentru a realiza echilibrul just între o Europă promotoare de soluții, capabilă să ofere noi oportunități, și una „protectoare”, care să-și sprijine cetățenii (5). Tocmai această sinergie, consolidată cu o nouă dimensiune participativă, va încuraja cetățenii și, în consecință, politicienii europeni să își recapete încrederea în proiectul european, în spiritul preambulului la Tratatul privind Uniunea Europeană.

5

| 2.9. | La dificultățile interne cu care se confruntă UE, se adaugă numărul tot mai mare de provocări externe. Printre altele, există temeri și incertitudini tot mai mari legate de terorism, de presiunile exercitate de migrație, de securitatea energetică și de coeziunea teritorială, la care se adaugă creșterea instabilității de-a lungul frontierelor sudice și estice ale UE. |
| --- | --- |

2.9.

La dificultățile interne cu care se confruntă UE, se adaugă numărul tot mai mare de provocări externe. Printre altele, există temeri și incertitudini tot mai mari legate de terorism, de presiunile exercitate de migrație, de securitatea energetică și de coeziunea teritorială, la care se adaugă creșterea instabilității de-a lungul frontierelor sudice și estice ale UE.

| 2.10. | În acest context extrem de dificil, este urgent să se redeschidă dezbaterea privind funcționarea eficientă a UE și rolul tratatelor în cadrul acestui proces. Este un moment oportun pentru a examina căile prin care să se obțină rezultate mai bune pentru cetățenii Europei și să se adapteze și să se consolideze actualul cadru instituțional. |
| --- | --- |

2.10.

În acest context extrem de dificil, este urgent să se redeschidă dezbaterea privind funcționarea eficientă a UE și rolul tratatelor în cadrul acestui proces. Este un moment oportun pentru a examina căile prin care să se obțină rezultate mai bune pentru cetățenii Europei și să se adapteze și să se consolideze actualul cadru instituțional.

| 2.11. | La fel de importantă este necesitatea de a recâștiga încrederea cetățenilor, trebuind depuse mai multe eforturi pentru a explica acestora avantajele oferite de UE și, de asemenea, pentru a asculta opiniile lor și ale organizațiilor reprezentative ale societății civile. Percepția dominantă este că UE nu a avut succes nici în formularea, nici în punerea în aplicare a unor strategii durabile, favorabile incluziunii și echilibrate, axate pe investiții, creștere economică și reducerea inegalităților. În plus, UE nu a reușit să ofere rezultate concrete cetățenilor săi, fapt pentru care statele membre poartă o parte din responsabilitate. Rezultatul final este accentuarea lipsei de încredere a cetățenilor în UE, sentimentul unor intruziuni inadecvate din partea instituțiilor UE la nivel local și un deficit tot mai acut de informații corecte. Refacerea încrederii în UE este de o importanță crucială. UE se află într-un punct de cotitură, iar acceptul cetățenilor săi este esențial pentru a progresa. |
| --- | --- |

2.11.

La fel de importantă este necesitatea de a recâștiga încrederea cetățenilor, trebuind depuse mai multe eforturi pentru a explica acestora avantajele oferite de UE și, de asemenea, pentru a asculta opiniile lor și ale organizațiilor reprezentative ale societății civile. Percepția dominantă este că UE nu a avut succes nici în formularea, nici în punerea în aplicare a unor strategii durabile, favorabile incluziunii și echilibrate, axate pe investiții, creștere economică și reducerea inegalităților. În plus, UE nu a reușit să ofere rezultate concrete cetățenilor săi, fapt pentru care statele membre poartă o parte din responsabilitate. Rezultatul final este accentuarea lipsei de încredere a cetățenilor în UE, sentimentul unor intruziuni inadecvate din partea instituțiilor UE la nivel local și un deficit tot mai acut de informații corecte. Refacerea încrederii în UE este de o importanță crucială. UE se află într-un punct de cotitură, iar acceptul cetățenilor săi este esențial pentru a progresa.

3.   O mai bună valorificare a tratatelor europene existente

O mai bună valorificare a tratatelor europene existente

| 3.1. | Fără îndoială, tratatele europene existente oferă o multitudine de oportunități neexploatate, care ar putea fi utilizate pentru a îmbunătăți politicile și pentru a consolida UE pe plan intern și extern. Fie că este vorba de explorarea unor acțiuni politice aprofundate, fie de îmbunătățirea punerii în aplicare, există o gamă largă de domenii de politică și de instrumente tehnice care ar putea fi exploatate în acest scop. Aceasta ar trebui să fie prioritatea actuală a Uniunii Europene și a structurii sale instituționale. |
| --- | --- |

3.1.

Fără îndoială, tratatele europene existente oferă o multitudine de oportunități neexploatate, care ar putea fi utilizate pentru a îmbunătăți politicile și pentru a consolida UE pe plan intern și extern. Fie că este vorba de explorarea unor acțiuni politice aprofundate, fie de îmbunătățirea punerii în aplicare, există o gamă largă de domenii de politică și de instrumente tehnice care ar putea fi exploatate în acest scop. Aceasta ar trebui să fie prioritatea actuală a Uniunii Europene și a structurii sale instituționale.

| 3.2. | În ciuda necesității de a revizui anumite elemente ale cadrului instituțional existent al Uniunii Europene prin intermediul unor modificări ale tratatului, trebuie să se aibă în vedere că în prezent nu sunt îndeplinite condițiile necesare pentru aceasta. Prin urmare, CESE va aborda chestiunea modificărilor și adaptărilor tratatelor numai atunci când și acolo unde este cazul. |
| --- | --- |

3.2.

În ciuda necesității de a revizui anumite elemente ale cadrului instituțional existent al Uniunii Europene prin intermediul unor modificări ale tratatului, trebuie să se aibă în vedere că în prezent nu sunt îndeplinite condițiile necesare pentru aceasta. Prin urmare, CESE va aborda chestiunea modificărilor și adaptărilor tratatelor numai atunci când și acolo unde este cazul.

| 3.3. | Esențială pentru îmbunătățirea punerii în aplicare a tratatelor existente este necesitatea de a asigura coerența și consecvența tuturor politicilor și activităților UE, așa cum se prevede la articolul 7 din TFUE, îmbunătățind astfel implementarea tratatelor existente. Acest lucru ar presupune echilibrarea coeziunii teritoriale cu dimensiunea economică și cea socială a tratatelor. Mai concret, ar impune aplicarea deplină a articolului 3 din Tratatul UE, care stipulează, printre altele, că UE trebuie să se bazeze pe „[...] o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate, care tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social, [...] [care] promovează coeziunea economică, socială și teritorială, precum și solidaritatea între statele membre”. |
| --- | --- |

3.3.

Esențială pentru îmbunătățirea punerii în aplicare a tratatelor existente este necesitatea de a asigura coerența și consecvența tuturor politicilor și activităților UE, așa cum se prevede la articolul 7 din TFUE, îmbunătățind astfel implementarea tratatelor existente. Acest lucru ar presupune echilibrarea coeziunii teritoriale cu dimensiunea economică și cea socială a tratatelor. Mai concret, ar impune aplicarea deplină a articolului 3 din Tratatul UE, care stipulează, printre altele, că UE trebuie să se bazeze pe „[...] o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate, care tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social, [...] [care] promovează coeziunea economică, socială și teritorială, precum și solidaritatea între statele membre”.

o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate, care tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social, [...] [care] promovează coeziunea economică, socială și teritorială, precum și solidaritatea între statele membre

| 3.4. | Printre exemplele de prevederi existente în tratate, dar puțin utilizate se numără și cele cinci clauze orizontale ale TFUE, care vizează în special promovarea egalității dintre bărbați și femei (articolul 8), asigurarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare și combaterea excluziunii sociale (articolul 9), combaterea discriminării (articolul 10), protecția mediului (articolul 11) și protecția consumatorilor (articolul 12). În viitor, acestea vor trebui folosite pentru a promova un grad mai ridicat de interconectivitate între politicile europene și o mai mare responsabilitate în raport cu cetățenii UE. |
| --- | --- |

3.4.

Printre exemplele de prevederi existente în tratate, dar puțin utilizate se numără și cele cinci clauze orizontale ale TFUE, care vizează în special promovarea egalității dintre bărbați și femei (articolul 8), asigurarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare și combaterea excluziunii sociale (articolul 9), combaterea discriminării (articolul 10), protecția mediului (articolul 11) și protecția consumatorilor (articolul 12). În viitor, acestea vor trebui folosite pentru a promova un grad mai ridicat de interconectivitate între politicile europene și o mai mare responsabilitate în raport cu cetățenii UE.

| 3.5. | În plus, există o gamă largă de domenii de politică insuficient utilizate. Principalul instrument de integrare a celor 28 de state membre a fost piața internă
   (6). Aceasta ar trebui completată de o integrare sporită, pentru a stimula creșterea, competitivitatea și ocuparea forței de muncă și a genera beneficii pentru toți cetățenii și toate regiunile UE. Pentru a realiza acest lucru, sunt necesare reforme substanțiale în materie de piețe de produse, energie, transport, servicii, piețe ale forței de muncă, achiziții publice, proprietate intelectuală și economie digitală. În plus, reformele naționale ar trebui să fie mai transparente în domeniul fiscal, să abordeze concurența fiscală neloială și să fie completate cu un spectru mai larg de măsuri politice la nivelul UE (7). |
| --- | --- |

3.5.

În plus, există o gamă largă de domenii de politică insuficient utilizate. Principalul instrument de integrare a celor 28 de state membre a fost piața internă
   (6). Aceasta ar trebui completată de o integrare sporită, pentru a stimula creșterea, competitivitatea și ocuparea forței de muncă și a genera beneficii pentru toți cetățenii și toate regiunile UE. Pentru a realiza acest lucru, sunt necesare reforme substanțiale în materie de piețe de produse, energie, transport, servicii, piețe ale forței de muncă, achiziții publice, proprietate intelectuală și economie digitală. În plus, reformele naționale ar trebui să fie mai transparente în domeniul fiscal, să abordeze concurența fiscală neloială și să fie completate cu un spectru mai larg de măsuri politice la nivelul UE (7).

piața internă

6

7

| 3.6. | Uniunea energetică și piața unică digitală sunt două mari sectoare de bază care ar trebui să facă obiectul unor politici europene consolidate. Piața unică digitală face obiectul unui aviz specific al CESE, aflat în curs de elaborare, și deci nu va fi abordată în detaliu în prezentul aviz. |
| --- | --- |

3.6.

Uniunea energetică și piața unică digitală sunt două mari sectoare de bază care ar trebui să facă obiectul unor politici europene consolidate. Piața unică digitală face obiectul unui aviz specific al CESE, aflat în curs de elaborare, și deci nu va fi abordată în detaliu în prezentul aviz.

Uniunea energetică

piața unică digitală

| 3.7. | Pentru a face față amenințării externe reprezentate de insecuritatea energetică, UE ar putea să aplice dispozițiile existente ale articolului 194 din TFUE și să se îndrepte către o uniune energetică. CESE a susținut în mod constant o politică bazată pe principiul „mai multă Europă” în politica energetică și a cerut ca solidaritatea să devină forța motrice în elaborarea unei politici energetice europene. Articolul 194 ar permite crearea unui sistem de guvernanță eficient și transparent pentru uniunea energetică, ceea ce ar eficientiza politica energetică a UE, ar reduce costurile, ar aduce valoare pentru cetățeni și ar crește vizibilitatea UE în raport cu partenerii săi internaționali. Promovarea energiei din surse regenerabile și sprijinirea întreprinderilor în tranziția lor energetică sunt parte integrantă a acestui proces. |
| --- | --- |

3.7.

Pentru a face față amenințării externe reprezentate de insecuritatea energetică, UE ar putea să aplice dispozițiile existente ale articolului 194 din TFUE și să se îndrepte către o uniune energetică. CESE a susținut în mod constant o politică bazată pe principiul „mai multă Europă” în politica energetică și a cerut ca solidaritatea să devină forța motrice în elaborarea unei politici energetice europene. Articolul 194 ar permite crearea unui sistem de guvernanță eficient și transparent pentru uniunea energetică, ceea ce ar eficientiza politica energetică a UE, ar reduce costurile, ar aduce valoare pentru cetățeni și ar crește vizibilitatea UE în raport cu partenerii săi internaționali. Promovarea energiei din surse regenerabile și sprijinirea întreprinderilor în tranziția lor energetică sunt parte integrantă a acestui proces.

| 3.8. | În plus, prin intermediul viitoarei revizuiri la jumătatea perioadei a Strategiei Europa 2020 pot fi realizate progrese reale în impulsionarea unei creșteri incluzive, a competitivității, a ocupării forței de muncă și a creării unor beneficii pentru toți cetățenii și toate regiunile din UE. Pentru aceasta, este necesar ca reformele să se axeze pe investiții UE pentru a consolida competitivitatea în inovare, ocuparea forței de muncă, utilizarea eficientă a resurselor, reindustrializarea sustenabilă, crearea de mai multe locuri de muncă decente, egalitatea pe piața forței de muncă, coeziunea socială și regională, incluziunea și o piață internă performantă. CESE subliniază că UE nu are nevoie de o strategie complet nouă, ci de o strategie Europa 2020 mult mai eficientă (8), inclusiv o concepție mai eficientă, mai echilibrată și mai democratică a semestrului european. |
| --- | --- |

3.8.

În plus, prin intermediul viitoarei revizuiri la jumătatea perioadei a Strategiei Europa 2020 pot fi realizate progrese reale în impulsionarea unei creșteri incluzive, a competitivității, a ocupării forței de muncă și a creării unor beneficii pentru toți cetățenii și toate regiunile din UE. Pentru aceasta, este necesar ca reformele să se axeze pe investiții UE pentru a consolida competitivitatea în inovare, ocuparea forței de muncă, utilizarea eficientă a resurselor, reindustrializarea sustenabilă, crearea de mai multe locuri de muncă decente, egalitatea pe piața forței de muncă, coeziunea socială și regională, incluziunea și o piață internă performantă. CESE subliniază că UE nu are nevoie de o strategie complet nouă, ci de o strategie Europa 2020 mult mai eficientă (8), inclusiv o concepție mai eficientă, mai echilibrată și mai democratică a semestrului european.

Strategiei Europa 2020

8

| 3.9. | O contribuție la realizarea economiilor de scară și la îndeplinirea obiectivelor politice ale UE ar putea consta în reforma sistemului de resurse proprii ale UE, prin simplificare sistemului actual de contribuții și plăți pentru statele membre, instituirea unui nou sistem de resurse proprii și reformarea sistemului de corecție. O schimbare a sistemului resurselor proprii ar însemna că articolul inițial 201 din Tratatul de la Roma, în prezent articolul 311 din TFUE, ar trebui pus în aplicare în mod corespunzător și în totalitate, pentru prima dată. Pentru CESE, este esențial ca sistemul de resurse proprii să îndeplinească o serie de criterii. Acestea ar trebui să includă echitatea, eficiența, stabilitatea, transparența, simplitatea, responsabilitatea, disciplina bugetară, accentul pe valoarea adăugată europeană, subsidiaritatea și suveranitatea fiscală. Pentru a atinge aceste obiective, se propune valorificarea oportunității create de următoarea revizuire intermediară a bugetului UE, în vederea adoptării propunerilor relevante ale grupului la nivel înalt Monti. Obiectivul principal trebuie să fie consolidarea autonomiei bugetului UE, care să-i permită să aibă un efect de pârghie și să-i asigure o mai mare complementaritate cu bugetele naționale. Acest lucru va contribui în mod direct la realizarea economiilor de scară și a obiectivelor politice ale UE (9). |
| --- | --- |

3.9.

O contribuție la realizarea economiilor de scară și la îndeplinirea obiectivelor politice ale UE ar putea consta în reforma sistemului de resurse proprii ale UE, prin simplificare sistemului actual de contribuții și plăți pentru statele membre, instituirea unui nou sistem de resurse proprii și reformarea sistemului de corecție. O schimbare a sistemului resurselor proprii ar însemna că articolul inițial 201 din Tratatul de la Roma, în prezent articolul 311 din TFUE, ar trebui pus în aplicare în mod corespunzător și în totalitate, pentru prima dată. Pentru CESE, este esențial ca sistemul de resurse proprii să îndeplinească o serie de criterii. Acestea ar trebui să includă echitatea, eficiența, stabilitatea, transparența, simplitatea, responsabilitatea, disciplina bugetară, accentul pe valoarea adăugată europeană, subsidiaritatea și suveranitatea fiscală. Pentru a atinge aceste obiective, se propune valorificarea oportunității create de următoarea revizuire intermediară a bugetului UE, în vederea adoptării propunerilor relevante ale grupului la nivel înalt Monti. Obiectivul principal trebuie să fie consolidarea autonomiei bugetului UE, care să-i permită să aibă un efect de pârghie și să-i asigure o mai mare complementaritate cu bugetele naționale. Acest lucru va contribui în mod direct la realizarea economiilor de scară și a obiectivelor politice ale UE (9).

resurse proprii

9

| 3.10. | De asemenea, UE are nevoie de reforme pentru a consolida sentimentul de cetățenie comună la nivel european. Dar sentimentul de cetățenie europeană comună nu va fi creat fără implicarea cetățenilor în procesul de luare a deciziilor la nivel european. Aceasta presupune crearea unui sentiment de participare la procesul colectiv consacrat cauzei comune în toate statele membre din întreaga Europă. O modalitate de a realiza acest lucru ar fi să se ofere cetățenilor posibilitatea de a alege deputați în Parlamentul European pe liste transnaționale, și anume din mai multe state membre, dar din partide europene, în loc de a vota doar pentru partide naționale. Totuși, acest lucru poate necesita modificarea articolului 223 din TFUE. |
| --- | --- |

3.10.

De asemenea, UE are nevoie de reforme pentru a consolida sentimentul de cetățenie comună la nivel european. Dar sentimentul de cetățenie europeană comună nu va fi creat fără implicarea cetățenilor în procesul de luare a deciziilor la nivel european. Aceasta presupune crearea unui sentiment de participare la procesul colectiv consacrat cauzei comune în toate statele membre din întreaga Europă. O modalitate de a realiza acest lucru ar fi să se ofere cetățenilor posibilitatea de a alege deputați în Parlamentul European pe liste transnaționale, și anume din mai multe state membre, dar din partide europene, în loc de a vota doar pentru partide naționale. Totuși, acest lucru poate necesita modificarea articolului 223 din TFUE.

cetățenie comună

| 3.11. | În acest context, CESE a subliniat necesitatea implementării efective a Cartei drepturilor fundamentale a UE, prin intermediul unor inițiative noi, specifice (10). Comitetul a evidențiat necesitatea asigurării egalității pentru toți, cu un accent special pe grupurile vulnerabile. Acesta a subliniat că, la nivelul UE, obligațiile enunțate în Cartă se aplică tuturor instituțiilor, agențiilor și organismelor. CESE îndeamnă statele membre să construiască o cultură orientată către protecția și promovarea drepturilor fundamentale la toate nivelurile de guvernare și în toate domeniile politice și legislative. De asemenea, în cursul procesului de transpunere, ar trebui să se examineze și să se identifice impactul specific asupra drepturilor fundamentale. CESE încurajează călduros Comisia să acționeze efectiv în virtutea rolului său de gardian al tratatelor și să folosească procedura în constatarea neîndeplinirii obligațiilor, fără să țină seama de anumite considerații politice. În plus, CESE a solicitat tuturor instituțiilor, agențiilor, organismelor UE și statelor membre implicate în implementarea drepturilor fundamentale să promoveze aceste drepturi prin participarea societății civile. Orice regulament legat de guvernanța economică și de funcționarea pieței interne trebuie să ia în considerare dispozițiile Cartei UE, prin intermediul unei evaluări specifice (11). |
| --- | --- |

3.11.

În acest context, CESE a subliniat necesitatea implementării efective a Cartei drepturilor fundamentale a UE, prin intermediul unor inițiative noi, specifice (10). Comitetul a evidențiat necesitatea asigurării egalității pentru toți, cu un accent special pe grupurile vulnerabile. Acesta a subliniat că, la nivelul UE, obligațiile enunțate în Cartă se aplică tuturor instituțiilor, agențiilor și organismelor. CESE îndeamnă statele membre să construiască o cultură orientată către protecția și promovarea drepturilor fundamentale la toate nivelurile de guvernare și în toate domeniile politice și legislative. De asemenea, în cursul procesului de transpunere, ar trebui să se examineze și să se identifice impactul specific asupra drepturilor fundamentale. CESE încurajează călduros Comisia să acționeze efectiv în virtutea rolului său de gardian al tratatelor și să folosească procedura în constatarea neîndeplinirii obligațiilor, fără să țină seama de anumite considerații politice. În plus, CESE a solicitat tuturor instituțiilor, agențiilor, organismelor UE și statelor membre implicate în implementarea drepturilor fundamentale să promoveze aceste drepturi prin participarea societății civile. Orice regulament legat de guvernanța economică și de funcționarea pieței interne trebuie să ia în considerare dispozițiile Cartei UE, prin intermediul unei evaluări specifice (11).

Cartei drepturilor fundamentale a UE

10

11

| 3.12. | În concluzie, pe parcursul ultimilor 10 ani, UE și cele 28 de state membre ale sale s-au confruntat cu grave provocări și probleme de dezbinare socială, pe care niciun stat membru nu le poate înfrunta singur în mod eficace. Numai prin politici coordonate și acțiuni comune la nivel european se pot obține rezultate pozitive. Acest lucru este valabil în special în politicile din domeniul migrației și azilului și în politica externă și de securitate comună (PESC). În aceste două domenii de politică, tratatele UE existente oferă o amplă marjă de manevră, însă numeroase dispoziții nu au fost exploatate din cauza absenței unei voințe politice comune și convergente (12). În acest scop, ar trebui să se recurgă într-o măsură mai mare la articolele 21-46 din Tratatul UE și la articolele 76-81 din TFUE. |
| --- | --- |

3.12.

În concluzie, pe parcursul ultimilor 10 ani, UE și cele 28 de state membre ale sale s-au confruntat cu grave provocări și probleme de dezbinare socială, pe care niciun stat membru nu le poate înfrunta singur în mod eficace. Numai prin politici coordonate și acțiuni comune la nivel european se pot obține rezultate pozitive. Acest lucru este valabil în special în politicile din domeniul migrației și azilului și în politica externă și de securitate comună (PESC). În aceste două domenii de politică, tratatele UE existente oferă o amplă marjă de manevră, însă numeroase dispoziții nu au fost exploatate din cauza absenței unei voințe politice comune și convergente (12). În acest scop, ar trebui să se recurgă într-o măsură mai mare la articolele 21-46 din Tratatul UE și la articolele 76-81 din TFUE.

politicile din domeniul migrației și azilului

politica externă și de securitate comună (PESC)

12

| 3.13. | Pentru a progresa, trebuie combinate ambiția, pragmatismul și inovarea. CESE consideră că prezentul oferă o șansă de mobilizare pentru depășirea dificultăților cu care se confruntă UE și de lansare a unei noi faze de dezvoltare a UE. O șansă de a elabora un nou pact între statele membre, precum și între UE și cetățenii săi, pentru o Europă care va consolida cooperarea, competitivitatea și creșterea economică, integrarea și solidaritatea. |
| --- | --- |

3.13.

Pentru a progresa, trebuie combinate ambiția, pragmatismul și inovarea. CESE consideră că prezentul oferă o șansă de mobilizare pentru depășirea dificultăților cu care se confruntă UE și de lansare a unei noi faze de dezvoltare a UE. O șansă de a elabora un nou pact între statele membre, precum și între UE și cetățenii săi, pentru o Europă care va consolida cooperarea, competitivitatea și creșterea economică, integrarea și solidaritatea.

| 3.14. | Fără îndoială, un instrument insuficient exploatat este „cooperarea consolidată” (definită la articolul 20 din Tratatul UE). Această procedură a fost folosită pentru prima dată în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept și, ulterior, pentru crearea unei protecții a brevetului unitar în UE, precum și pentru propunerea de introducere a unei taxe pe tranzacțiile financiare. În al doilea rând, poate fi folosită clauza „pasarelă” [articolul 48 alineatul (7) din Tratatul UE]. Totuși, astfel de revizuiri ar necesita unanimitatea guvernelor statelor membre în cadrul Consiliul European sau al Consiliului, ceea ce ar fi greu de realizat. Aceste două instrumente ar putea, în principiu, să simplifice și să accelereze procesul decizional european. |
| --- | --- |

3.14.

Fără îndoială, un instrument insuficient exploatat este „cooperarea consolidată” (definită la articolul 20 din Tratatul UE). Această procedură a fost folosită pentru prima dată în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept și, ulterior, pentru crearea unei protecții a brevetului unitar în UE, precum și pentru propunerea de introducere a unei taxe pe tranzacțiile financiare. În al doilea rând, poate fi folosită clauza „pasarelă” [articolul 48 alineatul (7) din Tratatul UE]. Totuși, astfel de revizuiri ar necesita unanimitatea guvernelor statelor membre în cadrul Consiliul European sau al Consiliului, ceea ce ar fi greu de realizat. Aceste două instrumente ar putea, în principiu, să simplifice și să accelereze procesul decizional european.

| 3.15. | Prin urmare, este esențial să se plece de la concluziile Consiliului European, care, în cadrul reuniunii sale din 26 și 27 iunie 2014, a convenit că: „[...] conceptul unei uniuni tot mai strânse permite diferite căi de integrare pentru diferite țări, dând celor care doresc să aprofundeze integrarea posibilitatea de a progresa, respectând totodată dorința celor care nu doresc continuarea acestei aprofundări” (13). Această declarație oferă baza pentru o Uniune Europeană diferențiată, la care participă toate cele 28 de state membre, poate într-o măsură diferită, facilitându-se astfel o cooperare consolidată în domenii strategice, dar care rămâne deschisă participării depline pentru toate statele membre. |
| --- | --- |

3.15.

Prin urmare, este esențial să se plece de la concluziile Consiliului European, care, în cadrul reuniunii sale din 26 și 27 iunie 2014, a convenit că: „[...] conceptul unei uniuni tot mai strânse permite diferite căi de integrare pentru diferite țări, dând celor care doresc să aprofundeze integrarea posibilitatea de a progresa, respectând totodată dorința celor care nu doresc continuarea acestei aprofundări” (13). Această declarație oferă baza pentru o Uniune Europeană diferențiată, la care participă toate cele 28 de state membre, poate într-o măsură diferită, facilitându-se astfel o cooperare consolidată în domenii strategice, dar care rămâne deschisă participării depline pentru toate statele membre.

conceptul unei uniuni tot mai strânse permite diferite căi de integrare pentru diferite țări, dând celor care doresc să aprofundeze integrarea posibilitatea de a progresa, respectând totodată dorința celor care nu doresc continuarea acestei aprofundări

13

| 3.16. | În opinia CESE, rolul strategiilor macroregionale este tot mai important pentru viitorul Uniunii. Consolidarea și extinderea acestora ar putea contribui la dezvoltarea unui nivel european intermediar, capabil să creeze convergență în UE și să conducă la implicarea sistematică a societății civile organizate, inclusiv a partenerilor economici și sociali. |
| --- | --- |

3.16.

În opinia CESE, rolul strategiilor macroregionale este tot mai important pentru viitorul Uniunii. Consolidarea și extinderea acestora ar putea contribui la dezvoltarea unui nivel european intermediar, capabil să creeze convergență în UE și să conducă la implicarea sistematică a societății civile organizate, inclusiv a partenerilor economici și sociali.

4.   Consolidarea zonei euro și finalizarea UEM

Consolidarea zonei euro și finalizarea UEM

| 4.1. | În ultimii ani, în centrul strategiei de criză a UE s-au aflat îmbunătățirea arhitecturii șubrezite a UEM și consolidarea guvernanței economice. Măsurile de urgență pentru menținerea pe linia de plutire a UEM au determinat o serie de progrese, dar care au fost rezultatul unui proces decizional interguvernamental. În prezent, este important să se ia măsuri pentru ca aceste soluții interguvernamentale să nu devină un cadru juridic suplimentar permanent în raport cu tratatele UE. |
| --- | --- |

4.1.

În ultimii ani, în centrul strategiei de criză a UE s-au aflat îmbunătățirea arhitecturii șubrezite a UEM și consolidarea guvernanței economice. Măsurile de urgență pentru menținerea pe linia de plutire a UEM au determinat o serie de progrese, dar care au fost rezultatul unui proces decizional interguvernamental. În prezent, este important să se ia măsuri pentru ca aceste soluții interguvernamentale să nu devină un cadru juridic suplimentar permanent în raport cu tratatele UE.

| 4.2. | În acest context, este imperativ să se treacă rapid de la sistemul actual, care se bazează pe norme menite să asigure disciplina bugetară, la un proces de convergență mai pronunțată între țările din zona euro. |
| --- | --- |

4.2.

În acest context, este imperativ să se treacă rapid de la sistemul actual, care se bazează pe norme menite să asigure disciplina bugetară, la un proces de convergență mai pronunțată între țările din zona euro.

| 4.3. | În primul rând, având în vedere că euro este moneda UE, statele membre care sunt membre ale zonei euro trebuie să accelereze și să aprofundeze integrarea prin finalizarea UEM, un proces care trebuie să rămână deschis tuturor statelor membre ale UE. Acest lucru ar putea fi realizat printr-o guvernanță solidă și prin consolidarea cadrului instituțional al zonei euro, care ar urma să se bazeze pe:






  — | un pilon monetar și financiar, care este în mare măsură finalizat și care ar trebui să includă instituirea unei uniuni bancare veritabile sub egida UE, care să creeze o piață paneuropeană de capital, protejându-i în același timp pe contribuabili de asumarea unor riscuri excesive și de insolvențele necontrolate; |
| --- | --- | --- |

4.3.

În primul rând, având în vedere că euro este moneda UE, statele membre care sunt membre ale zonei euro trebuie să accelereze și să aprofundeze integrarea prin finalizarea UEM, un proces care trebuie să rămână deschis tuturor statelor membre ale UE. Acest lucru ar putea fi realizat printr-o guvernanță solidă și prin consolidarea cadrului instituțional al zonei euro, care ar urma să se bazeze pe:

un proces care trebuie să rămână deschis tuturor statelor membre ale UE.

—

un pilon monetar și financiar, care este în mare măsură finalizat și care ar trebui să includă instituirea unei uniuni bancare veritabile sub egida UE, care să creeze o piață paneuropeană de capital, protejându-i în același timp pe contribuabili de asumarea unor riscuri excesive și de insolvențele necontrolate;

un pilon monetar și financiar

| — | un pilon economic, în vederea consolidării procesului decizional din domeniul politicii economice, promovând astfel creșterea, ocuparea forței de muncă, competitivitatea, convergența și solidaritatea europeană; |
| --- | --- |

—

un pilon economic, în vederea consolidării procesului decizional din domeniul politicii economice, promovând astfel creșterea, ocuparea forței de muncă, competitivitatea, convergența și solidaritatea europeană;

un pilon economic

| — | un pilon social, inseparabil de progres și eficiență din perspectiva economică, astfel încât să se asigure punerea în aplicare deplină a tratatelor europene, în temeiul articolului 3 din Tratatul UE, și consolidarea coeziunii sociale și teritoriale; |
| --- | --- |

—

un pilon social, inseparabil de progres și eficiență din perspectiva economică, astfel încât să se asigure punerea în aplicare deplină a tratatelor europene, în temeiul articolului 3 din Tratatul UE, și consolidarea coeziunii sociale și teritoriale;

un pilon social

| — | un pilon politic, care să presupună o mai mare responsabilitate și legitimitate democratică, în vederea consolidării credibilității și încrederii. |
| --- | --- |

—

un pilon politic, care să presupună o mai mare responsabilitate și legitimitate democratică, în vederea consolidării credibilității și încrederii.

pilon politic

| 4.4. | În plus, ar trebui luate măsuri de asigurare a unui buget pentru zona euro, ceea ce ar contribui la absorbția șocurilor care pot apărea în viitor, atâta vreme cât această capacitate bugetară potențială este concepută ca un ajutor condiționat, pentru a depune eforturi de reformare. După cum se menționează în avizul din proprie inițiativă al CESE privind finalizarea UEM (14), un astfel de buget pentru zona euro ar putea fi finanțat printr-o taxă pe tranzacțiile financiare care să acopere întreaga zonă euro, o taxă pe emisiile de dioxid de carbon, o taxă temporară sau prin emiterea de obligațiuni comune. Cu toate acestea, nu există încă un acord asupra niciuneia dintre aceste opțiuni. |
| --- | --- |

4.4.

În plus, ar trebui luate măsuri de asigurare a unui buget pentru zona euro, ceea ce ar contribui la absorbția șocurilor care pot apărea în viitor, atâta vreme cât această capacitate bugetară potențială este concepută ca un ajutor condiționat, pentru a depune eforturi de reformare. După cum se menționează în avizul din proprie inițiativă al CESE privind finalizarea UEM (14), un astfel de buget pentru zona euro ar putea fi finanțat printr-o taxă pe tranzacțiile financiare care să acopere întreaga zonă euro, o taxă pe emisiile de dioxid de carbon, o taxă temporară sau prin emiterea de obligațiuni comune. Cu toate acestea, nu există încă un acord asupra niciuneia dintre aceste opțiuni.

14

| 4.5. | Progresele în ceea ce privește guvernanța economică europeană nu vor apărea decât prin sporirea dimensiunii sociale a UE. Acest lucru ar trebui să se bazeze pe o aplicare mai echilibrată a articolului 3 din Tratatul UE, care prevede că UE trebuie să găsească un echilibru între eficiența economică și coeziunea socială și teritorială. În plus, articolele 151 și 153 din TFUE vizează sprijinirea unei armonizări a sistemelor sociale ale statelor membre, o idee examinată de CESE în 2013 (15). |
| --- | --- |

4.5.

Progresele în ceea ce privește guvernanța economică europeană nu vor apărea decât prin sporirea dimensiunii sociale a UE. Acest lucru ar trebui să se bazeze pe o aplicare mai echilibrată a articolului 3 din Tratatul UE, care prevede că UE trebuie să găsească un echilibru între eficiența economică și coeziunea socială și teritorială. În plus, articolele 151 și 153 din TFUE vizează sprijinirea unei armonizări a sistemelor sociale ale statelor membre, o idee examinată de CESE în 2013 (15).

15

| 4.6. | În același timp, este necesară sporirea legitimității democratice a UE în vederea consolidării cadrului de politici și, în special, a rolului Parlamentului European. În acest scop, pot fi adoptate măsuri concrete în cadrul tratatului și al normelor actuale. Pe termen mediu și lung, posibila revizuire a tratatului ar trebui să alinieze dispozițiile instituționale la cerințele indispensabile ale unei adevărate uniuni politice europene. CESE a aprobat deja o foaie de parcurs foarte detaliată pentru realizarea pilonului politic al UEM, care prezintă o gamă largă de acțiuni posibile (16). |
| --- | --- |

4.6.

În același timp, este necesară sporirea legitimității democratice a UE în vederea consolidării cadrului de politici și, în special, a rolului Parlamentului European. În acest scop, pot fi adoptate măsuri concrete în cadrul tratatului și al normelor actuale. Pe termen mediu și lung, posibila revizuire a tratatului ar trebui să alinieze dispozițiile instituționale la cerințele indispensabile ale unei adevărate uniuni politice europene. CESE a aprobat deja o foaie de parcurs foarte detaliată pentru realizarea pilonului politic al UEM, care prezintă o gamă largă de acțiuni posibile (16).

16

| 4.7. | CESE ia notă de raportul celor cinci președinții din 22 iunie 2015, adresat Consiliului European, cu titlul „Finalizarea uniunii economice și monetare a Europei”, și își exprimă speranța că acesta va servi drept bază pentru luarea unor măsuri mai ferme, așa cum se indică mai sus (17). |
| --- | --- |

4.7.

CESE ia notă de raportul celor cinci președinții din 22 iunie 2015, adresat Consiliului European, cu titlul „Finalizarea uniunii economice și monetare a Europei”, și își exprimă speranța că acesta va servi drept bază pentru luarea unor măsuri mai ferme, așa cum se indică mai sus (17).

17

5.   Consolidarea participării civile, a democrației și a responsabilității: calea de urmat

Consolidarea participării civile, a democrației și a responsabilității: calea de urmat

| 5.1. | În centrul întregii dezbateri privind viitorul Uniunii Europene ar trebui să se afle cetățenii. Democrația și responsabilitatea sunt concepte fundamentale pentru cetățenia europeană. În vederea punerii în aplicare a acestor principii, un rol-cheie trebuie să îl joace Comisia Europeană, care este gardianul tratatelor. Comisia, ca instituție care deține monopolul inițiativei legislative, joacă, de asemenea, un rol esențial, cel de a echilibra diferitele forțe și interese care alcătuiesc UE. Acest act de echilibrare trebuie efectuat în paralel cu o implementare mai eficientă a principiilor subsidiarității și proporționalității, în vederea asigurării unei guvernanțe mai democratice și mai participative a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

5.1.

În centrul întregii dezbateri privind viitorul Uniunii Europene ar trebui să se afle cetățenii. Democrația și responsabilitatea sunt concepte fundamentale pentru cetățenia europeană. În vederea punerii în aplicare a acestor principii, un rol-cheie trebuie să îl joace Comisia Europeană, care este gardianul tratatelor. Comisia, ca instituție care deține monopolul inițiativei legislative, joacă, de asemenea, un rol esențial, cel de a echilibra diferitele forțe și interese care alcătuiesc UE. Acest act de echilibrare trebuie efectuat în paralel cu o implementare mai eficientă a principiilor subsidiarității și proporționalității, în vederea asigurării unei guvernanțe mai democratice și mai participative a Uniunii Europene.

| 5.2. | Tratatul de la Lisabona a conferit un rol mai important Parlamentului European și a generat o atitudine proactivă din partea statelor membre, prin intermediul unui Consiliu consolidat. Cu toate acestea, în viitor va fi necesară extinderea în continuare a competențelor Parlamentului European, de exemplu prin acordarea unui rol sporit în guvernanța economică europeană și în semestrul european, precum și instituirea unei repartizări mai echilibrate a responsabilităților și a unei cooperări interinstituționale între cele trei instituții, asigurând astfel o metodă UE mai solidă. În acest context, un aspect de interes deosebit este utilizarea pe scară largă a „trilogurilor” pentru adoptarea actelor în prima și a doua lectură din cadrul procedurii legislative ordinare (18). În mare măsură, „trilogurile” au devenit normă, ceea ce contravine principiilor democratice ale transparenței și responsabilității, precum și echilibrului necesar care trebuie menținut între cele trei instituții în cadrul procedurii legislative ordinare. Prin urmare, CESE susține revenirea la spiritul, dacă nu la litera procedurii legislative ordinare, „trilogurile” urmând să constituie excepția. |
| --- | --- |

5.2.

Tratatul de la Lisabona a conferit un rol mai important Parlamentului European și a generat o atitudine proactivă din partea statelor membre, prin intermediul unui Consiliu consolidat. Cu toate acestea, în viitor va fi necesară extinderea în continuare a competențelor Parlamentului European, de exemplu prin acordarea unui rol sporit în guvernanța economică europeană și în semestrul european, precum și instituirea unei repartizări mai echilibrate a responsabilităților și a unei cooperări interinstituționale între cele trei instituții, asigurând astfel o metodă UE mai solidă. În acest context, un aspect de interes deosebit este utilizarea pe scară largă a „trilogurilor” pentru adoptarea actelor în prima și a doua lectură din cadrul procedurii legislative ordinare (18). În mare măsură, „trilogurile” au devenit normă, ceea ce contravine principiilor democratice ale transparenței și responsabilității, precum și echilibrului necesar care trebuie menținut între cele trei instituții în cadrul procedurii legislative ordinare. Prin urmare, CESE susține revenirea la spiritul, dacă nu la litera procedurii legislative ordinare, „trilogurile” urmând să constituie excepția.

18

| 5.3. | În plus, metoda UE va fi aplicată mai eficient prin subsidiaritate orizontală. Acest termen, precum și cel de subsidiaritate „verticală” nu este definit în mod explicit în tratate. Totuși, el recunoaște rolul public al actorilor privați, de exemplu, cetățeni și reprezentanții organizațiilor societății civile, precum și participarea acestora la elaborarea politicilor și la procesul decizional, prin rolul lor consultativ specific, precum și rolul legislativ autonom al partenerilor sociali în cadrul dialogului social european. |
| --- | --- |

5.3.

În plus, metoda UE va fi aplicată mai eficient prin subsidiaritate orizontală. Acest termen, precum și cel de subsidiaritate „verticală” nu este definit în mod explicit în tratate. Totuși, el recunoaște rolul public al actorilor privați, de exemplu, cetățeni și reprezentanții organizațiilor societății civile, precum și participarea acestora la elaborarea politicilor și la procesul decizional, prin rolul lor consultativ specific, precum și rolul legislativ autonom al partenerilor sociali în cadrul dialogului social european.

| 5.4. | De fapt, acest concept de subsidiaritate „orizontală”, numit uneori și subsidiaritate „funcțională”, este deja recunoscut în mod explicit în tratate, în conformitate cu articolele 152, 154 și 155 din TFUE privind dialogul social și rolul partenerilor sociali. |
| --- | --- |

5.4.

De fapt, acest concept de subsidiaritate „orizontală”, numit uneori și subsidiaritate „funcțională”, este deja recunoscut în mod explicit în tratate, în conformitate cu articolele 152, 154 și 155 din TFUE privind dialogul social și rolul partenerilor sociali.

| 5.5. | De asemenea, articolul 11 din Tratatul UE acoperă principiul democrației participative ca o componentă complementară esențială a democrației reprezentative, conform articolelor 10 și 12 din Tratatul UE (19), aceasta constituind fundamentul democrației. Așa cum CESE a subliniat în numeroase ocazii, alineatele (1) și (2) ale articolului 11 din Tratatul UE (20) deschid importante perspective pentru dezvoltarea democrației europene, punând bazele creării, pe termen lung, a unui dialog civil structurat la nivel european, alături de dialogul politic dintre instituțiile UE și statele membre. |
| --- | --- |

5.5.

De asemenea, articolul 11 din Tratatul UE acoperă principiul democrației participative ca o componentă complementară esențială a democrației reprezentative, conform articolelor 10 și 12 din Tratatul UE (19), aceasta constituind fundamentul democrației. Așa cum CESE a subliniat în numeroase ocazii, alineatele (1) și (2) ale articolului 11 din Tratatul UE (20) deschid importante perspective pentru dezvoltarea democrației europene, punând bazele creării, pe termen lung, a unui dialog civil structurat la nivel european, alături de dialogul politic dintre instituțiile UE și statele membre.

19

20

| 5.6. | În plus, această metodă UE trebuie să fie completată de o subsidiaritate „verticală” consolidată, cu un rol sporit al parlamentelor naționale în procesul de elaborare a politicilor în UE și cu o cooperare mai strânsă între acestea și Parlamentul European. |
| --- | --- |

5.6.

În plus, această metodă UE trebuie să fie completată de o subsidiaritate „verticală” consolidată, cu un rol sporit al parlamentelor naționale în procesul de elaborare a politicilor în UE și cu o cooperare mai strânsă între acestea și Parlamentul European.

| 5.7. | Este fundamental faptul că toate cele de mai sus ar putea fi deja îndeplinite în cadrul tratatelor existente. În special în ceea ce privește participarea civilă, democrația și responsabilitatea, se pot realiza foarte multe prin dezvoltarea în continuare a politicilor europene, prin îmbunătățirea proceselor și a implementării. Cu toate acestea, după cum s-a indicat deja în două avize ale CESE (21)
   (22), s-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește punerea în aplicare efectivă a articolului 11 și în concretizarea deplină a conceptului de democrație participativă. |
| --- | --- |

5.7.

Este fundamental faptul că toate cele de mai sus ar putea fi deja îndeplinite în cadrul tratatelor existente. În special în ceea ce privește participarea civilă, democrația și responsabilitatea, se pot realiza foarte multe prin dezvoltarea în continuare a politicilor europene, prin îmbunătățirea proceselor și a implementării. Cu toate acestea, după cum s-a indicat deja în două avize ale CESE (21)
   (22), s-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește punerea în aplicare efectivă a articolului 11 și în concretizarea deplină a conceptului de democrație participativă.

21

22

| 5.8. | Această concluzie este valabilă și în ceea ce privește inițiativa cetățenească europeană (ICE), menționată la articolul 11 alineatul (4). ICE ar trebui să fie un instrument esențial pentru democrația participativă și cetățenia activă, dar, în formatul său actual, ea este în mare parte ineficientă, iar modalitățile de punere în aplicare trebuie revizuite substanțial. |
| --- | --- |

5.8.

Această concluzie este valabilă și în ceea ce privește inițiativa cetățenească europeană (ICE), menționată la articolul 11 alineatul (4). ICE ar trebui să fie un instrument esențial pentru democrația participativă și cetățenia activă, dar, în formatul său actual, ea este în mare parte ineficientă, iar modalitățile de punere în aplicare trebuie revizuite substanțial.

| 5.9. | Principiul subsidiarității „orizontale” trebuie consolidat și extins la o gamă mai largă de domenii de politică în viitor, printr-un dialog civil structurat, de exemplu în domeniul protecției mediului și al protecției consumatorilor. Acest lucru ar consolida rolul organizațiilor reprezentative ale societății civile în procesele europene, permițându-le să contribuie pe deplin la domenii de politică care le privesc, concretizând astfel principiul democrației participative. Pentru atingerea acestui obiectiv și în calitate de reprezentant instituțional al societății civile organizate, CESE are de jucat un rol esențial în valorificarea întregului potențial al democrației participative și în dezvoltarea și consolidarea dialogului civil, în parteneriat cu instituțiile UE. |
| --- | --- |

5.9.

Principiul subsidiarității „orizontale” trebuie consolidat și extins la o gamă mai largă de domenii de politică în viitor, printr-un dialog civil structurat, de exemplu în domeniul protecției mediului și al protecției consumatorilor. Acest lucru ar consolida rolul organizațiilor reprezentative ale societății civile în procesele europene, permițându-le să contribuie pe deplin la domenii de politică care le privesc, concretizând astfel principiul democrației participative. Pentru atingerea acestui obiectiv și în calitate de reprezentant instituțional al societății civile organizate, CESE are de jucat un rol esențial în valorificarea întregului potențial al democrației participative și în dezvoltarea și consolidarea dialogului civil, în parteneriat cu instituțiile UE.

| 5.10. | Ca reprezentant instituțional al societății civile organizate la nivel european, rolul său este triplu: (i) să faciliteze și să sprijine dialogul dintre organizațiile reprezentative ale societății civile și instituțiile europene; (ii) să asigure o implicare durabilă a societății civile organizate în procesul politic al UE; și (iii) să monitorizeze punerea în aplicare a articolului 11 din Tratatul UE. |
| --- | --- |

5.10.

Ca reprezentant instituțional al societății civile organizate la nivel european, rolul său este triplu: (i) să faciliteze și să sprijine dialogul dintre organizațiile reprezentative ale societății civile și instituțiile europene; (ii) să asigure o implicare durabilă a societății civile organizate în procesul politic al UE; și (iii) să monitorizeze punerea în aplicare a articolului 11 din Tratatul UE.

| 5.11. | În această calitate, dar și ca organ consultativ pe lângă instituțiile UE (23), CESE are posibilitatea de a acționa pe deplin ca: (i) un catalizator și coordonator în dialogul dintre și cu organizațiile societății civile; (ii) intermediar esențial între organizațiile societății civile și organismele decizionale ale UE; și (iii) punte efectivă între nivelurile național și european. În cazul în care tratatele ar fi revizuite, CESE ar solicita ca acest rol să fie recunoscut în mod explicit (24). |
| --- | --- |

5.11.

În această calitate, dar și ca organ consultativ pe lângă instituțiile UE (23), CESE are posibilitatea de a acționa pe deplin ca: (i) un catalizator și coordonator în dialogul dintre și cu organizațiile societății civile; (ii) intermediar esențial între organizațiile societății civile și organismele decizionale ale UE; și (iii) punte efectivă între nivelurile național și european. În cazul în care tratatele ar fi revizuite, CESE ar solicita ca acest rol să fie recunoscut în mod explicit (24).

23

24

| 5.12. | Relansarea agendei „O mai bună legiferare” reflectă noua dorință a Comisiei de a pune un accent puternic pe activitatea sa de evaluare, implicând pe scară largă alte instituții, autorități naționale și societatea civilă în acest proces. În virtutea faptului că CESE este un organ consultativ, implicarea acestuia în evaluarea politicilor este esențială, deoarece se bazează pe rolul său legitim în cadrul arhitecturii instituționale a UE: (i) pentru a proteja ceea ce a realizat UE cu scopul de a răspunde nevoilor cetățenilor europeni; și (ii) pentru a avertiza cu privire la obstacolele aflate în calea punerii în aplicare a politicilor și legislației UE sau la eventualele deficiențe. |
| --- | --- |

5.12.

Relansarea agendei „O mai bună legiferare” reflectă noua dorință a Comisiei de a pune un accent puternic pe activitatea sa de evaluare, implicând pe scară largă alte instituții, autorități naționale și societatea civilă în acest proces. În virtutea faptului că CESE este un organ consultativ, implicarea acestuia în evaluarea politicilor este esențială, deoarece se bazează pe rolul său legitim în cadrul arhitecturii instituționale a UE: (i) pentru a proteja ceea ce a realizat UE cu scopul de a răspunde nevoilor cetățenilor europeni; și (ii) pentru a avertiza cu privire la obstacolele aflate în calea punerii în aplicare a politicilor și legislației UE sau la eventualele deficiențe.

| 5.13. | În cadrul rolului care revine Comitetului în temeiul articolului 13 alineatul (4) din Tratatul UE, atât Protocolul de cooperare încheiat cu Comisia Europeană la 22 februarie 2012, cât și Acordul de cooperare dintre CESE și Parlamentul European, încheiat la 5 februarie 2014, recunosc valoarea adăugată considerabilă pe care CESE o poate aduce programului privind o mai bună legiferare, transmițând contribuția societății civile de-a lungul ciclului politic al UE (25). Prin urmare, CESE solicită ca rolul său instituțional să fie recunoscut în mod clar în orice viitoare revizuire a Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare (26). |
| --- | --- |

5.13.

În cadrul rolului care revine Comitetului în temeiul articolului 13 alineatul (4) din Tratatul UE, atât Protocolul de cooperare încheiat cu Comisia Europeană la 22 februarie 2012, cât și Acordul de cooperare dintre CESE și Parlamentul European, încheiat la 5 februarie 2014, recunosc valoarea adăugată considerabilă pe care CESE o poate aduce programului privind o mai bună legiferare, transmițând contribuția societății civile de-a lungul ciclului politic al UE (25). Prin urmare, CESE solicită ca rolul său instituțional să fie recunoscut în mod clar în orice viitoare revizuire a Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare (26).

25

26

| 5.14. | Pentru a contribui în mod eficace la toate aceste acțiuni, CESE însuși ar trebui să-și utilizeze la maximum potențialul și să-și consolideze rolul, metodele de operare și de lucru, precum și legăturile operaționale cu principalele rețele și organizații ale societății civile europene. Totodată, CESE ar spori relevanța lucrărilor sale dacă le-ar axa mai mult pe grupurile de politici prioritare ale UE, în contextul funcției consultative care i-a fost atribuită de tratate. |
| --- | --- |

5.14.

Pentru a contribui în mod eficace la toate aceste acțiuni, CESE însuși ar trebui să-și utilizeze la maximum potențialul și să-și consolideze rolul, metodele de operare și de lucru, precum și legăturile operaționale cu principalele rețele și organizații ale societății civile europene. Totodată, CESE ar spori relevanța lucrărilor sale dacă le-ar axa mai mult pe grupurile de politici prioritare ale UE, în contextul funcției consultative care i-a fost atribuită de tratate.

| 5.15. | În acest mod, CESE poate contribui semnificativ la valorificarea potențialului Tratatului de la Lisabona în domenii de politică de interes direct pentru cetățeni, precum și la identificarea eventualelor deficiențe care ar necesita modificări și ajustări ale politicilor în cauză, pentru a răspunde mai bine nevoilor acestora. |
| --- | --- |

5.15.

În acest mod, CESE poate contribui semnificativ la valorificarea potențialului Tratatului de la Lisabona în domenii de politică de interes direct pentru cetățeni, precum și la identificarea eventualelor deficiențe care ar necesita modificări și ajustări ale politicilor în cauză, pentru a răspunde mai bine nevoilor acestora.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  Societatea civilă organizată poate fi definită ca suma tuturor structurilor organizaționale ai căror membri au obiective și responsabilități de interes general și care joacă rolul de mediatori între autoritățile publice și cetățeni.

1

A se vedea Avizul pe tema „Rolul și contribuția societății civile organizate la construcția europeană”, din 22 septembrie 1999 (JO C 329, 17.11.1999, p. 30) și Avizul pe tema „Societatea civilă organizată și guvernanța europeană – contribuția Comitetului la elaborarea Cărții albe”, din 25 aprilie 2001 (JO C 193, 10.7.2001, p. 117).

Rolul și contribuția societății civile organizate la construcția europeană

Societatea civilă organizată și guvernanța europeană – contribuția Comitetului la elaborarea Cărții albe

(2)  A se vedea articolul 300 alineatul (4) din TFUE.

2

(3)  A se vedea articolul 1 din Tratatul UE.

3

(4)  A se vedea articolul 5 alineatul (1) din Tratatul UE.

4

(5)  Discursul domnului Herman Van Rompuy „Este nevoie de un nou pact pentru Europa?”, Bruxelles, 17 iunie 2015.

5

Este nevoie de un nou pact pentru Europa?

http://www.newpactforeurope.eu/documents/eventsdocs/speech.vanrompuy.17june2015.pdf

(6)  Titlurile I-IV din TFUE.

6

(7)  Avizul pe tema „Finalizarea uniunii economice și monetare – rolul politicii fiscale”, din 10 decembrie 2014 (JO C 230, 14.7.2015, p. 24).

7

Finalizarea uniunii economice și monetare – rolul politicii fiscale

(8)  Avizul privind progresele înregistrate la punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 și modul în care vor fi atinse obiectivele acesteia până în 2020, din 19 februarie 2015 (JO C 251, 31.7.2015, p. 19).

8

progresele înregistrate la punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 și modul în care vor fi atinse obiectivele acesteia până în 2020

(9)  Avizul privind propunerea modificată de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene [COM(2011) 739 final – 2011/0183 (CNS)] și propunerea modificată de regulament al Consiliului de stabilire a măsurilor de punere în aplicare a sistemului de resurse proprii al Uniunii Europene [COM(2011) 740 final – 2011/0184 (APP)], din 29 martie 2012 (JO C 181, 21.6.2012, p. 45).

9

propunerea modificată de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene [COM(2011) 739 final – 2011/0183 (CNS)

propunerea modificată de regulament al Consiliului de stabilire a măsurilor de punere în aplicare a sistemului de resurse proprii al Uniunii Europene [COM(2011) 740 final – 2011/0184 (APP)]

(10)  Avizul privind Comunicarea Comisiei – Strategie pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale de către Uniunea Europeană, din 21 septembrie 2011 (JO C 376, 22.12.2011, p. 74).

10

Comunicarea Comisiei – Strategie pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale de către Uniunea Europeană

(11)  În eventualitatea unei revizuiri a tratatelor, CESE a sugerat deja introducerea unui protocol privind progresul social.

11

Cf. Avizul privind Comunicarea Comisiei „Actul privind piața unică II – Împreună pentru o nouă creștere” din 17 ianuarie 2013 (JO C 76, 14.3.2013, p. 24).

Comunicarea Comisiei „Actul privind piața unică II – Împreună pentru o nouă creștere”

(12)  Avizul privind politicile europene în domeniul imigrației, din 11 septembrie 2014 (JO C 458, 19.12.2014, p. 7), Avizul privind politica europeană în domeniul imigrației și relațiile cu țările terțe, din 9 iulie 2014 (JO C 451, 16.12.2014, p. 1) și Avizul privind noua politică externă și de securitate a UE și rolul societății civile, din 27 octombrie 2011 (JO C 24, 28.1.2012, p. 56).

12

politicile europene în domeniul imigrație

politica europeană în domeniul imigrației și relațiile cu țările terțe

noua politică externă și de securitate a UE și rolul societății civile

(13)  Punctul 27 din concluzii.

13

(14)  Avizul pe tema „Finalizarea UEM – propunerile Comitetului Economic și Social European pentru viitoarea legislatură europeană”, din 9 iulie 2014 (JO C 451, 16.12.2014, p. 10).

14

Finalizarea UEM – propunerile Comitetului Economic și Social European pentru viitoarea legislatură europeană

(15)  Avizul pe tema „Pentru o dimensiune socială a uniunii economice și monetare europene”, din 22 mai 2013 (JO C 271, 19.9.2013, p. 1), și cel privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu „Consolidarea dimensiunii sociale a uniunii economice și monetare”, din 17 octombrie 2013 (JO C 67, 6.3.2014, p. 122).

15

Pentru o dimensiune socială a uniunii economice și monetare europene

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu „Consolidarea dimensiunii sociale a uniunii economice și monetare”

(16)  Avizul pe tema „Finalizarea UEM: pilonul politic”, din 27 mai 2015 (ECO/376) (JO C 332, 8.10.2015, p. 8).

16

Finalizarea UEM: pilonul politic

(17)  http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_en.pdf

17

(18)  „Trilogurile” sunt prevăzute în Declarația comună a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei din 13 iunie 2007 privind aspectele practice în cadrul procedurii de codecizie (articolul 251 din Tratatul CE) (JO C 145, 30.6.2007, p. 5).

18

aspectele practice în cadrul procedurii de codecizie (articolul 251 din Tratatul CE)

(19)  Privind rolul parlamentelor naționale și, respectiv, al Parlamentului European.

19

(20)  Alineatele (1) și (2) ale articolului 11 prevăd:

20

„Instituțiile acordă cetățenilor și asociațiilor reprezentative, prin mijloace corespunzătoare, posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile și de a face schimb de opinii în mod public, în toate domeniile de acțiune ale Uniunii.

Instituțiile Uniunii mențin un dialog deschis, transparent și constant cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă.”

(21)  Avizul privind unele principii, proceduri și acțiuni de punere în aplicare a articolului 11 alineatele (1) și (2) din Tratatul de la Lisabona, din 14 noiembrie 2012 (JO C 11, 15.1.2013, p. 8).

21

unele principii, proceduri și acțiuni de punere în aplicare a articolului 11 alineatele (1) și (2) din Tratatul de la Lisabona

(22)  Avizul pe tema „Evaluarea consultării părților interesate de către Comisia Europeană”, din 2 iulie 2015 (JO C 383, 17.11.2015, p. 57).

22

Evaluarea consultării părților interesate de către Comisia Europeană

(23)  Articolul 13 alineatul (4) din Tratatul UE, privind cadrul instituțional al Uniunii, prevede următoarele: „
  Parlamentul European, Consiliul și Comisia sunt asistate de un Comitet Economic și Social și de un Comitet al Regiunilor, care exercită funcții consultative
  ”.

23

Parlamentul European, Consiliul și Comisia sunt asistate de un Comitet Economic și Social și de un Comitet al Regiunilor, care exercită funcții consultative

(24)  Această propunere fost deja transmisă Consiliului European de către Comitet, într-un aviz din 2006, în cursul perioadei de reflecție care a urmat eșecului procesului de ratificare a Tratatului constituțional.

24

Avizul pe tema Contribuția la Consiliul European din 15-16 iunie – Perioada de reflecție, din 17 mai 2006 (JO C 195, 18.8.2006, p. 64).

Contribuția la Consiliul European din 15-16 iunie – Perioada de reflecție

(25)  Punctul 18 din Protocolul de cooperare cu Comisia Europeană prevede că „Comitetul contribuie la procesul de evaluare a punerii în aplicare a legislației Uniunii, în special în ceea ce privește clauzele orizontale, în conformitate cu dispozițiile articolelor 8-12 din TFUE”.

25

Comitetul contribuie la procesul de evaluare a punerii în aplicare a legislației Uniunii, în special în ceea ce privește clauzele orizontale, în conformitate cu dispozițiile articolelor 8-12 din TFUE

Acordul de cooperare cu Parlamentul European prevede ca CESE să transmită sistematic Parlamentului European „evaluări ale impactului asupra legislației europene”, împreună cu „informații și materiale relevante provenite de la societatea civilă cu privire la modul în care funcționează efectiv legislația existentă și programele de cheltuieli și cu privire la deficiențele care trebuie avute în vedere la elaborarea și revizuirea legislației și politicii UE”.

evaluări ale impactului asupra legislației europene”

informații și materiale relevante provenite de la societatea civilă cu privire la modul în care funcționează efectiv legislația existentă și programele de cheltuieli și cu privire la deficiențele care trebuie avute în vedere la elaborarea și revizuirea legislației și politicii UE

(26)  Avizul pe tema „Actele delegate”, din 16 septembrie 2015 (INT/768) (a se vedea pagina 145 din prezentul Jurnal Oficial).

26

Actele delegate

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN

a 510-a sesiune plenară a CESE, din 16 și 17 Septembrie 2015

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/192 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/192

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O mai bună legiferare pentru rezultate mai bune – O agendă a UE

[COM(2015) 215 final]

(2016/C 013/28)

| Raportor: | domnul Bernd DITTMANN |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Bernd DITTMANN

La 1 iunie 2015, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O mai bună legiferare pentru rezultate mai bune – O agendă a UE”

[COM(2015) 215 final].

Subcomitetul „O mai bună legiferare”, instituit în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul de procedură și însărcinat cu pregătirea lucrărilor, a adoptat la 2 septembrie 2015 cu unanimitate proiectul său de aviz.

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 174 de voturi pentru, 3 voturi împotrivă și 9 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | O mai bună și mai inteligentă legiferare este o misiune comună a instituțiilor europene și a statelor membre, care are ca obiectiv principal creșterea calității legislației europene în beneficiul cetățenilor, al întreprinderilor, al consumatorilor și al lucrătorilor. Mai buna legiferare nu se substituie însă deciziilor politice, ci este un proces continuu. Chiar dacă s-au realizat deja multe progrese, există întotdeauna loc de mai bine. |
| --- | --- |

1.1.

O mai bună și mai inteligentă legiferare este o misiune comună a instituțiilor europene și a statelor membre, care are ca obiectiv principal creșterea calității legislației europene în beneficiul cetățenilor, al întreprinderilor, al consumatorilor și al lucrătorilor. Mai buna legiferare nu se substituie însă deciziilor politice, ci este un proces continuu. Chiar dacă s-au realizat deja multe progrese, există întotdeauna loc de mai bine.

| 1.2. | CESE este preocupat de multă vreme de subiectul unei mai bune legiferări, fapt care reiese și din rezumatul principalelor avize pe această temă (1). Astfel, CESE își asumă o răspundere specială pentru sprijinirea și nivelul de acceptare a dreptului european și a unei mai bune legiferări în rândul societății civile. |
| --- | --- |

1.2.

CESE este preocupat de multă vreme de subiectul unei mai bune legiferări, fapt care reiese și din rezumatul principalelor avize pe această temă (1). Astfel, CESE își asumă o răspundere specială pentru sprijinirea și nivelul de acceptare a dreptului european și a unei mai bune legiferări în rândul societății civile.

| 1.3. | CESE constată că nu este implicat suficient în agenda privind o mai bună legiferare, astfel cum prevede rolul încredințat în temeiul tratatelor UE și al acordurilor de cooperare cu Comisia Europeană și Parlamentul European (PE). El solicită cooptarea instituțiilor consultative ale UE în AII. |
| --- | --- |

1.3.

CESE constată că nu este implicat suficient în agenda privind o mai bună legiferare, astfel cum prevede rolul încredințat în temeiul tratatelor UE și al acordurilor de cooperare cu Comisia Europeană și Parlamentul European (PE). El solicită cooptarea instituțiilor consultative ale UE în AII.

| 1.4. | CESE este în favoarea implicării cuprinzătoare a părților interesate prin consultări pe parcursul întregului ciclu de viață al unei măsuri politice și face trimitere la avizul CESE privind evaluarea orientărilor privind consultările. El dorește să sublinieze că selectarea judicioasă a grupurilor-țintă și luarea în considerare a reprezentativității părților interesate reprezintă aspecte esențiale și demne de a fi îmbunătățite ale unei mai bune legiferări. |
| --- | --- |

1.4.

CESE este în favoarea implicării cuprinzătoare a părților interesate prin consultări pe parcursul întregului ciclu de viață al unei măsuri politice și face trimitere la avizul CESE privind evaluarea orientărilor privind consultările. El dorește să sublinieze că selectarea judicioasă a grupurilor-țintă și luarea în considerare a reprezentativității părților interesate reprezintă aspecte esențiale și demne de a fi îmbunătățite ale unei mai bune legiferări.

| 1.5. | În ceea ce privește selectarea experților pentru Comitetul de control normativ (Regulatory Scrutiny Board), pentru platforma REFIT și toate celelalte organisme, precum și în legătură cu audierile, atelierele de lucru și orice alte situații, CESE consideră că trebuie garantat cel mai înalt nivel de independență, imparțialitate și transparență posibil. |
| --- | --- |

1.5.

În ceea ce privește selectarea experților pentru Comitetul de control normativ (Regulatory Scrutiny Board), pentru platforma REFIT și toate celelalte organisme, precum și în legătură cu audierile, atelierele de lucru și orice alte situații, CESE consideră că trebuie garantat cel mai înalt nivel de independență, imparțialitate și transparență posibil.

| 1.6. | CESE solicită includerea autoreglementării și coreglementării în AII, care să fie luate în considerare având aceeași pondere cu măsurile de reglementare destinate soluționării chestiunilor politice. |
| --- | --- |

1.6.

CESE solicită includerea autoreglementării și coreglementării în AII, care să fie luate în considerare având aceeași pondere cu măsurile de reglementare destinate soluționării chestiunilor politice.

| 1.7. | CESE solicită reducerea la minimul impus de situațiile de urgență în ce privește trilogurile informale, adoptând majoritatea actelor legislative în cadrul procedurilor legislative obișnuite. |
| --- | --- |

1.7.

CESE solicită reducerea la minimul impus de situațiile de urgență în ce privește trilogurile informale, adoptând majoritatea actelor legislative în cadrul procedurilor legislative obișnuite.

| 1.8. | CESE solicită Comisiei să pună un accent mai mare pe deficiențele din transpunerea și punerea în aplicare a legislației UE de către statele membre și solicită utilizarea regulamentelor în locul directivelor. |
| --- | --- |

1.8.

CESE solicită Comisiei să pună un accent mai mare pe deficiențele din transpunerea și punerea în aplicare a legislației UE de către statele membre și solicită utilizarea regulamentelor în locul directivelor.

2.   Agenda pentru o mai bună legiferare – o evaluare fundamentală

| 2.1. | CESE este convins că măsurile și instrumentele unei mai bune legiferări ar trebui să contribuie la îmbunătățirea calității și eficienței legislației europene și la crearea de reglementări simple, inteligibile și coerente, care facilitează transpunerea obiectivelor stabilite în tratatele UE și, în mod deosebit, consolidarea și finalizarea pieței interne europene, reprezentând o valoare adăugată pentru cetățeni, întreprinderi, consumatori și lucrători. |
| --- | --- |

2.1.

CESE este convins că măsurile și instrumentele unei mai bune legiferări ar trebui să contribuie la îmbunătățirea calității și eficienței legislației europene și la crearea de reglementări simple, inteligibile și coerente, care facilitează transpunerea obiectivelor stabilite în tratatele UE și, în mod deosebit, consolidarea și finalizarea pieței interne europene, reprezentând o valoare adăugată pentru cetățeni, întreprinderi, consumatori și lucrători.

| 2.2. | Europa este un spațiu juridic comun, care trebuie să garanteze un cadru legislativ de calitate, fiabil și realist. Conceptul unei mai bune legiferări, care dorește o axare deopotrivă pe măsurile ex ante la nivelul UE, cât și transpunerea și punerea în aplicare coerente ale dreptului UE în statele membre și care prevede măsuri din domeniul unei mai bune legiferări de-a lungul întregului ciclu de viață (2) al unui act legislativ, va constitui o contribuție valoroasă pentru integrarea europeană și pentru cetățeni, în măsura în care nu se limitează doar la introducerea de noi proceduri și instrumente tehnocrate, ci stimulează toate instituțiile europene și statele membre să întemeieze o cultură a bunei legiferări. |
| --- | --- |

2.2.

Europa este un spațiu juridic comun, care trebuie să garanteze un cadru legislativ de calitate, fiabil și realist. Conceptul unei mai bune legiferări, care dorește o axare deopotrivă pe măsurile ex ante la nivelul UE, cât și transpunerea și punerea în aplicare coerente ale dreptului UE în statele membre și care prevede măsuri din domeniul unei mai bune legiferări de-a lungul întregului ciclu de viață (2) al unui act legislativ, va constitui o contribuție valoroasă pentru integrarea europeană și pentru cetățeni, în măsura în care nu se limitează doar la introducerea de noi proceduri și instrumente tehnocrate, ci stimulează toate instituțiile europene și statele membre să întemeieze o cultură a bunei legiferări.

| 2.3. | Comisia prezintă comunicarea și documentele aferente ca un nou început. Fără îndoială, propunerile sunt ambițioase. Comitetul dorește însă să remarce că subiectul legat de mai buna legiferare nu este unul nou, fiind discutat și dezvoltat de mulți ani. Îmbunătățirile obținute astfel au contribuit per ansamblu la o creștere fundamentală a calității dreptului UE, spre binele cetățenilor, al întreprinderilor, al consumatorilor și al lucrătorilor din Europa. CESE consideră că, în comparație cu legiuitorii naționali sau pe plan internațional, mecanismele și procedurile consacrate la nivelul UE funcționează bine, fiind în măsură să asigure calitatea superioară a actului de legiferare (3). Cu toate acestea, există în continuare un potențial de îmbunătățire, după cum va arăta prezentul raport. CESE recunoaște însă că au fost deja realizate multe lucruri cu ajutorul mai bunei legiferări. |
| --- | --- |

2.3.

Comisia prezintă comunicarea și documentele aferente ca un nou început. Fără îndoială, propunerile sunt ambițioase. Comitetul dorește însă să remarce că subiectul legat de mai buna legiferare nu este unul nou, fiind discutat și dezvoltat de mulți ani. Îmbunătățirile obținute astfel au contribuit per ansamblu la o creștere fundamentală a calității dreptului UE, spre binele cetățenilor, al întreprinderilor, al consumatorilor și al lucrătorilor din Europa. CESE consideră că, în comparație cu legiuitorii naționali sau pe plan internațional, mecanismele și procedurile consacrate la nivelul UE funcționează bine, fiind în măsură să asigure calitatea superioară a actului de legiferare (3). Cu toate acestea, există în continuare un potențial de îmbunătățire, după cum va arăta prezentul raport. CESE recunoaște însă că au fost deja realizate multe lucruri cu ajutorul mai bunei legiferări.

| 2.4. | În contextul criticilor tot mai numeroase la adresa conceptului unei mai bune legiferări, CESE subliniază că, în opinia sa, acesta nu ar trebui să echivaleze cu „mai multă” sau „mai puțină” reglementare și nici cu dereglementarea anumitor domenii de politică sau tratarea secundară a acestora în raport cu alte priorități, fapt care ar pune în discuție valorile promovate de UE, și anume protecția socială, protecția mediului și drepturile fundamentale (4). Mai buna legiferare este în primul rând un instrument menit să asigure că obiectivele politice stabilite pe bază de date concrete pot fi puse în practică în mod efectiv, din punctul de vedere al valorilor menționate mai sus, fără a limita protecția mediului, drepturile consumatorilor sau standardele sociale și fără a se opera un transfer de competențe în structura instituțională prin instituirea de organisme. Mai buna legiferare nu poate și nu trebuie să se substituie deciziilor politice. |
| --- | --- |

2.4.

În contextul criticilor tot mai numeroase la adresa conceptului unei mai bune legiferări, CESE subliniază că, în opinia sa, acesta nu ar trebui să echivaleze cu „mai multă” sau „mai puțină” reglementare și nici cu dereglementarea anumitor domenii de politică sau tratarea secundară a acestora în raport cu alte priorități, fapt care ar pune în discuție valorile promovate de UE, și anume protecția socială, protecția mediului și drepturile fundamentale (4). Mai buna legiferare este în primul rând un instrument menit să asigure că obiectivele politice stabilite pe bază de date concrete pot fi puse în practică în mod efectiv, din punctul de vedere al valorilor menționate mai sus, fără a limita protecția mediului, drepturile consumatorilor sau standardele sociale și fără a se opera un transfer de competențe în structura instituțională prin instituirea de organisme. Mai buna legiferare nu poate și nu trebuie să se substituie deciziilor politice.

| 2.5. | CESE se implică activ în elaborarea și transpunerea democratică a dreptului UE. De mulți ani, CESE se implică în mod exhaustiv în chestiunile legate de o mai bună legiferare și a elaborat o serie de avize care conțin propuneri concrete pentru dezvoltarea în continuare a conceptului. O sinteză a acestor recomandări este disponibilă (5), constituind un stimulent și o sursă de idei pentru îmbunătățirea în continuare a agendei privind mai buna legiferare. Acest lucru înseamnă că CESE are o răspundere specială pentru sprijinirea și acceptarea obiectivelor mai bunei legiferări în rândul societății civile. Comitetul este și acum gata să contribuie la realizarea unei mai bune legiferări transparente, democratice și coerente. |
| --- | --- |

2.5.

CESE se implică activ în elaborarea și transpunerea democratică a dreptului UE. De mulți ani, CESE se implică în mod exhaustiv în chestiunile legate de o mai bună legiferare și a elaborat o serie de avize care conțin propuneri concrete pentru dezvoltarea în continuare a conceptului. O sinteză a acestor recomandări este disponibilă (5), constituind un stimulent și o sursă de idei pentru îmbunătățirea în continuare a agendei privind mai buna legiferare. Acest lucru înseamnă că CESE are o răspundere specială pentru sprijinirea și acceptarea obiectivelor mai bunei legiferări în rândul societății civile. Comitetul este și acum gata să contribuie la realizarea unei mai bune legiferări transparente, democratice și coerente.

| 2.6. | CESE regretă că în Comunicarea Comisiei și întregul pachet pentru mai buna legiferare se acordă o importanță insuficientă rolului, funcției și reprezentativității CESE consacrate în tratate, fără a exploata astfel potențialul oferit de expertiza și competența membrilor săi și fără a lua în considerare misiunea CESE. O implicare a CESE în prezenta agendă pentru mai buna legiferare are loc numai în cadrul platformei REFIT (ex post), fără a reflecta suficient misiunea și responsabilitatea acestuia în ceea ce privește consolidarea legitimității democratice și a eficienței instituțiilor. |
| --- | --- |

2.6.

CESE regretă că în Comunicarea Comisiei și întregul pachet pentru mai buna legiferare se acordă o importanță insuficientă rolului, funcției și reprezentativității CESE consacrate în tratate, fără a exploata astfel potențialul oferit de expertiza și competența membrilor săi și fără a lua în considerare misiunea CESE. O implicare a CESE în prezenta agendă pentru mai buna legiferare are loc numai în cadrul platformei REFIT (ex post), fără a reflecta suficient misiunea și responsabilitatea acestuia în ceea ce privește consolidarea legitimității democratice și a eficienței instituțiilor.

| 2.7. | CESE solicită, prin urmare, să i se acorde atenția adecvată în agenda privind mai buna legiferare. Prezentul raport conține propuneri cu privire la modul și aspectele în care CESE ar trebui să fie implicat. |
| --- | --- |

2.7.

CESE solicită, prin urmare, să i se acorde atenția adecvată în agenda privind mai buna legiferare. Prezentul raport conține propuneri cu privire la modul și aspectele în care CESE ar trebui să fie implicat.

3.   Acord interinstituțional – către o cultură comună a mai bunei legiferări

| 3.1. | Comunicarea Comisiei abordează măsurile planificate din Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare. CESE consideră că propunerea privind Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare reprezintă unul dintre elementele esențiale ale agendei pentru mai buna legiferare. Comisia trebuie sprijinită să dezvolte în continuare obiectivele mai bunei legiferări cu implicarea întregii societăți civile. În acest scop este însă necesar sprijinul celor doi legiuitori, Consiliul și PE. Propunerea privind Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare este ambițioasă și nu poate avea succes decât prin angajamentul clar al tuturor instituțiilor în raport cu obiectivele și conținutul unei mai bune legiferări și cu aplicarea coerentă a propunerilor cuprinse în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare în contextul tratatelor UE. Un eșec al negocierilor ar reprezenta o involuție majoră, chiar sub pragul obligațiilor impuse de Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 2003. |
| --- | --- |

3.1.

Comunicarea Comisiei abordează măsurile planificate din Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare. CESE consideră că propunerea privind Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare reprezintă unul dintre elementele esențiale ale agendei pentru mai buna legiferare. Comisia trebuie sprijinită să dezvolte în continuare obiectivele mai bunei legiferări cu implicarea întregii societăți civile. În acest scop este însă necesar sprijinul celor doi legiuitori, Consiliul și PE. Propunerea privind Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare este ambițioasă și nu poate avea succes decât prin angajamentul clar al tuturor instituțiilor în raport cu obiectivele și conținutul unei mai bune legiferări și cu aplicarea coerentă a propunerilor cuprinse în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare în contextul tratatelor UE. Un eșec al negocierilor ar reprezenta o involuție majoră, chiar sub pragul obligațiilor impuse de Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 2003.

| 3.2. | În ciuda recunoașterii de către PE (6) a rolului și importanței CESE, CESE și CoR, precum și rolul și funcțiile conferite prin tratate nu sunt abordate nicăieri în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare. Acest fapt este inacceptabil. |
| --- | --- |

3.2.

În ciuda recunoașterii de către PE (6) a rolului și importanței CESE, CESE și CoR, precum și rolul și funcțiile conferite prin tratate nu sunt abordate nicăieri în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare. Acest fapt este inacceptabil.

| 3.3. | În cazul în care CESE va fi consultat în timp util de către Comisie, el este pregătit să sprijine instituțiile UE în favoarea unor măsuri de îmbunătățire a reglementării, să dezvolte noi idei, să elaboreze avize cuprinzătoare în limita domeniului său de responsabilitate, să garanteze un nivel ridicat de calitate al acestora, să monitorizeze, după caz, inițiativele UE și să servească, în anumite situații, drept instituție de referință pentru testarea unor inițiative prevăzute. |
| --- | --- |

3.3.

În cazul în care CESE va fi consultat în timp util de către Comisie, el este pregătit să sprijine instituțiile UE în favoarea unor măsuri de îmbunătățire a reglementării, să dezvolte noi idei, să elaboreze avize cuprinzătoare în limita domeniului său de responsabilitate, să garanteze un nivel ridicat de calitate al acestora, să monitorizeze, după caz, inițiativele UE și să servească, în anumite situații, drept instituție de referință pentru testarea unor inițiative prevăzute.

| 3.4. | Prin urmare, în virtutea rolului conferit în tratatele UE și în acordurile de cooperare cu Comisia și PE, CESE solicită includerea ambelor instituții consultative ale UE în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare în ceea ce privește măsurile legate de mai buna legiferare. |
| --- | --- |

3.4.

Prin urmare, în virtutea rolului conferit în tratatele UE și în acordurile de cooperare cu Comisia și PE, CESE solicită includerea ambelor instituții consultative ale UE în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare în ceea ce privește măsurile legate de mai buna legiferare.

| 3.5. | Evaluarea conținuturilor concrete materiale ale Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare se face în cadrul unui aviz din proprie inițiativă după adoptarea acestora de către Consiliu și PE. |
| --- | --- |

3.5.

Evaluarea conținuturilor concrete materiale ale Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare se face în cadrul unui aviz din proprie inițiativă după adoptarea acestora de către Consiliu și PE.

4.   Evaluarea Comunicării privind agenda pentru o mai bună legiferare

4.1.   
  Modificarea modului de lucru la nivel european

| 4.1.1. | Prin noua organizare internă și adaptarea măsurilor la orientările politice, elaborarea unui program de lucru coerent la nivelul UE și interacțiunea consolidată cu instituțiile, Comisia vizează îmbunătățirea reglementărilor și rezultate mai bune. |
| --- | --- |

4.1.1.

Prin noua organizare internă și adaptarea măsurilor la orientările politice, elaborarea unui program de lucru coerent la nivelul UE și interacțiunea consolidată cu instituțiile, Comisia vizează îmbunătățirea reglementărilor și rezultate mai bune.

| 4.1.2. | CESE salută faptul că Comisia a inițiat un schimb structurat cu Consiliul și Parlamentul European referitor la programul anual de lucru și la programarea multianuală și organizează consultări cu CESE, în conformitate cu Acordul de cooperare, înainte de publicarea programului de lucru anual. Schimbul ar trebui să includă întregul ciclu de programare și crearea de sinergii printr-un dialog periodic între CESE și PE, Comisie și Consiliu, care să permită monitorizarea specifică a programului de lucru și după adoptarea acestuia, precum și îmbunătățirea cooperării globale. CESE consideră că planificarea noilor inițiative și priorități ar trebui să se facă ținând cont de strategiile și planurile de integrare existente (de exemplu, Strategia Europa 2020, programul anual de creștere și semestrul european/recomandările specifice fiecărei țări) și prezentând informații detaliate cu privire la modul în care măsurile planificate sunt încorporate în strategiile existente și reflectă obiectivele acestora. Astfel se evită ca unele domenii de politică și obiective să fie privilegiate sau subordonate în raport cu strategiile existente. |
| --- | --- |

4.1.2.

CESE salută faptul că Comisia a inițiat un schimb structurat cu Consiliul și Parlamentul European referitor la programul anual de lucru și la programarea multianuală și organizează consultări cu CESE, în conformitate cu Acordul de cooperare, înainte de publicarea programului de lucru anual. Schimbul ar trebui să includă întregul ciclu de programare și crearea de sinergii printr-un dialog periodic între CESE și PE, Comisie și Consiliu, care să permită monitorizarea specifică a programului de lucru și după adoptarea acestuia, precum și îmbunătățirea cooperării globale. CESE consideră că planificarea noilor inițiative și priorități ar trebui să se facă ținând cont de strategiile și planurile de integrare existente (de exemplu, Strategia Europa 2020, programul anual de creștere și semestrul european/recomandările specifice fiecărei țări) și prezentând informații detaliate cu privire la modul în care măsurile planificate sunt încorporate în strategiile existente și reflectă obiectivele acestora. Astfel se evită ca unele domenii de politică și obiective să fie privilegiate sau subordonate în raport cu strategiile existente.

4.2.   
  Consultări mai bune, mai multă deschidere și transparență

| 4.2.1. | Comisia intenționează să implice părțile interesate în cadrul întregului ciclu de viață al unei măsuri politice prin intermediul consultărilor. Foile de parcurs, evaluările de impact în faza inițială, actele legislative adoptate de colegiul comisarilor, evaluările ex post și verificările caracterului adecvat, precum și proiectele de acte delegate și acte de punere în aplicare trebuie să facă obiectul consultărilor cu părțile interesate. În plus, justificarea actelor legislative trebuie îmbunătățită. |
| --- | --- |

4.2.1.

Comisia intenționează să implice părțile interesate în cadrul întregului ciclu de viață al unei măsuri politice prin intermediul consultărilor. Foile de parcurs, evaluările de impact în faza inițială, actele legislative adoptate de colegiul comisarilor, evaluările ex post și verificările caracterului adecvat, precum și proiectele de acte delegate și acte de punere în aplicare trebuie să facă obiectul consultărilor cu părțile interesate. În plus, justificarea actelor legislative trebuie îmbunătățită.

| 4.2.2. | CESE salută în principiu obiectivul vizând o mai mare transparență și consolidarea implicării părților interesate de-a lungul întregului ciclu de viață al unui act legislativ. CESE a subliniat mereu importanța unui consultări intensive a tuturor părților afectate (7), având în vedere că audierea amplă a părților interesate poate contribui la calitatea și caracterul adecvat al legislației, în măsura în care se găsește un echilibru între realizarea obiectivelor politice, pe de o parte, și garantarea simplificării administrative, pe de altă parte. O consultare mai bună va crește nivelul de sensibilizare, îmbunătățind astfel punerea în aplicare (8). |
| --- | --- |

4.2.2.

CESE salută în principiu obiectivul vizând o mai mare transparență și consolidarea implicării părților interesate de-a lungul întregului ciclu de viață al unui act legislativ. CESE a subliniat mereu importanța unui consultări intensive a tuturor părților afectate (7), având în vedere că audierea amplă a părților interesate poate contribui la calitatea și caracterul adecvat al legislației, în măsura în care se găsește un echilibru între realizarea obiectivelor politice, pe de o parte, și garantarea simplificării administrative, pe de altă parte. O consultare mai bună va crește nivelul de sensibilizare, îmbunătățind astfel punerea în aplicare (8).

| 4.2.3. | În iulie 2015, în cadrul unui aviz privind evaluarea consultărilor cu părțile interesate (9), CESE a prezentat propuneri pentru îmbunătățirea modalităților de consultare, care sunt menționate exhaustiv în prezentul aviz. CESE recunoaște astfel că, în ansamblu, orientările conțin prevederi corecte care permit desfășurarea unor consultări de calitate. După cum se arată însă în avizul menționat anterior, există încă numeroase cazuri (inclusiv actuale) în care orientările nu sunt aplicate coerent de serviciile responsabile ale Comisiei. CESE solicită așadar să se prevadă aplicarea obligatorie a orientărilor în cadrul Comisiei ca standard de calitate pentru audierea părților interesate. |
| --- | --- |

4.2.3.

În iulie 2015, în cadrul unui aviz privind evaluarea consultărilor cu părțile interesate (9), CESE a prezentat propuneri pentru îmbunătățirea modalităților de consultare, care sunt menționate exhaustiv în prezentul aviz. CESE recunoaște astfel că, în ansamblu, orientările conțin prevederi corecte care permit desfășurarea unor consultări de calitate. După cum se arată însă în avizul menționat anterior, există încă numeroase cazuri (inclusiv actuale) în care orientările nu sunt aplicate coerent de serviciile responsabile ale Comisiei. CESE solicită așadar să se prevadă aplicarea obligatorie a orientărilor în cadrul Comisiei ca standard de calitate pentru audierea părților interesate.

| 4.2.4. | O bună definire a grupului-țintă al consultării este esențială pentru obținerea informațiilor de care este nevoie. În cadrul competențelor sale și în strânsă cooperare cu organizațiile implicate și cu Comisia, CESE ar putea contribui la identificarea organizațiilor reprezentative în cadrul grupurilor-țintă identificate (10). CESE consideră că este necesar ca prin mecanismele consolidate de consultare a părților interesate să se asigure transparența în procesul de selecție a experților din organisme, conferințe, ateliere de lucru etc. De asemenea, este necesar ca reprezentativitatea părților interesate să se bucure de o atenție mai mare și ca analiza rezultatelor să se bazeze pe o pondere calitativă și cantitativă, luând în considerare dacă o anumită reacție vine de la o persoană individuală sau de la o organizație reprezentativă a societății civile. Reacțiile unei organizații ar trebui să aibă o pondere mai mare. |
| --- | --- |

4.2.4.

O bună definire a grupului-țintă al consultării este esențială pentru obținerea informațiilor de care este nevoie. În cadrul competențelor sale și în strânsă cooperare cu organizațiile implicate și cu Comisia, CESE ar putea contribui la identificarea organizațiilor reprezentative în cadrul grupurilor-țintă identificate (10). CESE consideră că este necesar ca prin mecanismele consolidate de consultare a părților interesate să se asigure transparența în procesul de selecție a experților din organisme, conferințe, ateliere de lucru etc. De asemenea, este necesar ca reprezentativitatea părților interesate să se bucure de o atenție mai mare și ca analiza rezultatelor să se bazeze pe o pondere calitativă și cantitativă, luând în considerare dacă o anumită reacție vine de la o persoană individuală sau de la o organizație reprezentativă a societății civile. Reacțiile unei organizații ar trebui să aibă o pondere mai mare.

| 4.2.5. | Calitatea întrebărilor (adesea sugestive), selectarea acestora și mecanismele de feedback puse la dispoziție de Comisie lasă adesea de dorit (11). CESE a prezentat propuneri ample privind modul în care pot fi remediate aceste deficiențe (12). Astfel, CESE ar putea juca un rol în elaborarea chestionarelor pentru consultări prin formularea de întrebări sau ar putea fi implicat în calitate de „organism de testare” pentru a verifica relevanța întrebărilor. Verificarea și supravegherea consultărilor, precum și instituirea unui observator de către CESE (13) ar putea contribui la îmbunătățirea calității consultărilor. |
| --- | --- |

4.2.5.

Calitatea întrebărilor (adesea sugestive), selectarea acestora și mecanismele de feedback puse la dispoziție de Comisie lasă adesea de dorit (11). CESE a prezentat propuneri ample privind modul în care pot fi remediate aceste deficiențe (12). Astfel, CESE ar putea juca un rol în elaborarea chestionarelor pentru consultări prin formularea de întrebări sau ar putea fi implicat în calitate de „organism de testare” pentru a verifica relevanța întrebărilor. Verificarea și supravegherea consultărilor, precum și instituirea unui observator de către CESE (13) ar putea contribui la îmbunătățirea calității consultărilor.

| 4.2.6. | Stabilirea de perioade de consultare adecvate este în egală măsură importantă. Pe de o parte, acestea nu trebuie să prelungească inutil procesul de reglementare, pe de altă parte, în cazul inițiativelor uneori complexe sau foarte tehnice, perioadele de 4, 8 sau 12 săptămâni pot fi prea scurte pentru a permite colectarea reacțiilor specifice. O planificare structurată și actualizată în permanență a consultărilor (în foile de parcurs ale Comisiei) și anunțarea obiectivelor, inclusiv indicarea precisă a perioadelor, pot ajuta părțile interesate să își pregătească contribuțiile. |
| --- | --- |

4.2.6.

Stabilirea de perioade de consultare adecvate este în egală măsură importantă. Pe de o parte, acestea nu trebuie să prelungească inutil procesul de reglementare, pe de altă parte, în cazul inițiativelor uneori complexe sau foarte tehnice, perioadele de 4, 8 sau 12 săptămâni pot fi prea scurte pentru a permite colectarea reacțiilor specifice. O planificare structurată și actualizată în permanență a consultărilor (în foile de parcurs ale Comisiei) și anunțarea obiectivelor, inclusiv indicarea precisă a perioadelor, pot ajuta părțile interesate să își pregătească contribuțiile.

| 4.2.7. | Pentru a spori și mai mult transparența și claritatea pentru părțile interesate, CESE propune ca pe site-ul central al Comisiei dedicat consultărilor (14) să fie colectate, prezentate și promovate mai bine la nivel european sub forma unei strategii de comunicare cuprinzătoare toate consultările în curs organizate de instituțiile UE, dar și de agențiile europene și de organismele din aval (15), precum și toate consultările privind actele delegate și actele de punere în aplicare. |
| --- | --- |

4.2.7.

Pentru a spori și mai mult transparența și claritatea pentru părțile interesate, CESE propune ca pe site-ul central al Comisiei dedicat consultărilor (14) să fie colectate, prezentate și promovate mai bine la nivel european sub forma unei strategii de comunicare cuprinzătoare toate consultările în curs organizate de instituțiile UE, dar și de agențiile europene și de organismele din aval (15), precum și toate consultările privind actele delegate și actele de punere în aplicare.

| 4.2.8. | Merită salutată în special consultarea privind actele delegate (articolul 290 din TFUE) și actele de punere în aplicare (articolul 291 din TFUE). Lipsa de transparență, insecuritatea juridică evidentă și controlul politic insuficient al sistemului precedent de consultări privind actele sublegale sunt adesea criticate pe bună dreptate (16). CESE propune, de asemenea, introducerea unui registru separat al actelor delegate, similar registrului de comitologie. Utilizarea actelor delegate și a actelor de punere în aplicare trebuie limitată strict și justificată temeinic. Măsurile din aval trebuie să se întemeieze constant pe actul de bază. Deciziile politice nu trebuie subminate la nivelul actelor delegate și al actelor de punere în aplicare. |
| --- | --- |

4.2.8.

Merită salutată în special consultarea privind actele delegate (articolul 290 din TFUE) și actele de punere în aplicare (articolul 291 din TFUE). Lipsa de transparență, insecuritatea juridică evidentă și controlul politic insuficient al sistemului precedent de consultări privind actele sublegale sunt adesea criticate pe bună dreptate (16). CESE propune, de asemenea, introducerea unui registru separat al actelor delegate, similar registrului de comitologie. Utilizarea actelor delegate și a actelor de punere în aplicare trebuie limitată strict și justificată temeinic. Măsurile din aval trebuie să se întemeieze constant pe actul de bază. Deciziile politice nu trebuie subminate la nivelul actelor delegate și al actelor de punere în aplicare.

| 4.2.9. | În plus, trebuie să se asigure faptul că se evită duplicările consultărilor sau conținuturilor actelor delegate sau de punere în aplicare cu consultările privind orientările agențiilor UE sau conținuturile acestora. |
| --- | --- |

4.2.9.

În plus, trebuie să se asigure faptul că se evită duplicările consultărilor sau conținuturilor actelor delegate sau de punere în aplicare cu consultările privind orientările agențiilor UE sau conținuturile acestora.

| 4.2.10. | Trebuie făcută o distincție între consultarea cu partenerii sociali, în conformitate cu practicile dialogului social prevăzute de tratatele UE (articolele 154 și 155 din TFUE) și consultarea publică a tuturor părților interesate din societatea civilă, astfel cum se menționează la articolul 11 alineatul (3) din Tratatul UE. Ambele au funcția și legitimitatea lor specifice. |
| --- | --- |

4.2.10.

Trebuie făcută o distincție între consultarea cu partenerii sociali, în conformitate cu practicile dialogului social prevăzute de tratatele UE (articolele 154 și 155 din TFUE) și consultarea publică a tuturor părților interesate din societatea civilă, astfel cum se menționează la articolul 11 alineatul (3) din Tratatul UE. Ambele au funcția și legitimitatea lor specifice.

| 4.2.11. | Observațiile legate de instrumentele destinate mai bunei legiferări indică faptul că consultările cu partenerii sociali nu fac obiectul standardelor minime pentru consultări și implicit nici al cerințelor privind consultările publice. CESE dorește însă să menționeze în mod clar că prezenta comunicare nu poate fi în niciun caz folosită ca pretext și că consultările partenerilor sociali europeni și rezultatele negocierilor cu aceștia trebuie să facă obiectul unui control ex ante sau ex post. Dialogul social este o procedură specială prevăzută în TFUE (17) și care trebuie respectată. Prin urmare, consultările publice nu pot înlocui consultările cu partenerii sociali (18). Punerea în aplicare a rezultatelor acordurilor încheiate cu partenerii sociali trebuie asigurată conform prevederilor articolului 155 din TFUE (19). |
| --- | --- |

4.2.11.

Observațiile legate de instrumentele destinate mai bunei legiferări indică faptul că consultările cu partenerii sociali nu fac obiectul standardelor minime pentru consultări și implicit nici al cerințelor privind consultările publice. CESE dorește însă să menționeze în mod clar că prezenta comunicare nu poate fi în niciun caz folosită ca pretext și că consultările partenerilor sociali europeni și rezultatele negocierilor cu aceștia trebuie să facă obiectul unui control ex ante sau ex post. Dialogul social este o procedură specială prevăzută în TFUE (17) și care trebuie respectată. Prin urmare, consultările publice nu pot înlocui consultările cu partenerii sociali (18). Punerea în aplicare a rezultatelor acordurilor încheiate cu partenerii sociali trebuie asigurată conform prevederilor articolului 155 din TFUE (19).

4.3.   
  Instrumente mai bune pentru soluții mai bune

| 4.3.1. | În cazul noilor măsuri, Comisia aplică în viitor orientările integrate privind mai buna legiferare (20), se obligă să verifice și opțiunile nelegislative, precum coreglementarea și autoreglementarea, acordă o atenție deosebită principiului „Gândiți mai întâi la scară mică: prioritate pentru IMM-uri”, testului IMM și posibilei scutiri a microîntreprinderilor de la anumite cerințe europene. |
| --- | --- |

4.3.1.

În cazul noilor măsuri, Comisia aplică în viitor orientările integrate privind mai buna legiferare (20), se obligă să verifice și opțiunile nelegislative, precum coreglementarea și autoreglementarea, acordă o atenție deosebită principiului „Gândiți mai întâi la scară mică: prioritate pentru IMM-uri”, testului IMM și posibilei scutiri a microîntreprinderilor de la anumite cerințe europene.

| 4.3.2. | CESE salută faptul că orientările privind mai buna legiferare au fost clarificate, revizuite și completate într-o formă consolidată prin intermediul unui set de instrumente aprofundate. CESE consideră că aceste instrumente contribuie semnificativ la îmbunătățirea legiferării și oferă un sprijin amplu și o aplicare coerentă din partea personalului Comisiei datorită prezentării uniforme într-un singur document. Secretariatul General ar trebui să asigure respectarea acestora de toate serviciile Comisiei. |
| --- | --- |

4.3.2.

CESE salută faptul că orientările privind mai buna legiferare au fost clarificate, revizuite și completate într-o formă consolidată prin intermediul unui set de instrumente aprofundate. CESE consideră că aceste instrumente contribuie semnificativ la îmbunătățirea legiferării și oferă un sprijin amplu și o aplicare coerentă din partea personalului Comisiei datorită prezentării uniforme într-un singur document. Secretariatul General ar trebui să asigure respectarea acestora de toate serviciile Comisiei.

| 4.3.3. | Comisia confirmă în orientări că „a menține Uniunea Europeană competitivă și a asigura sustenabilitatea dezvoltării acesteia continuă să fie o prioritate în toate acțiunile pe care le întreprindem” (21). Acțiunile UE ar trebui să asigure un raport echilibrat între obiectivele generale ale UE și promovarea competitivității. La rândul său, CESE solicită ca fiecare propunere legislativă și nelegislativă să facă obiectul unei verificări eficiente și coerente, în acord cu obiectivele menționate la articolul 3 din Tratatul UE și să fie supusă periodic testului competitivității. |
| --- | --- |

4.3.3.

Comisia confirmă în orientări că „a menține Uniunea Europeană competitivă și a asigura sustenabilitatea dezvoltării acesteia continuă să fie o prioritate în toate acțiunile pe care le întreprindem” (21). Acțiunile UE ar trebui să asigure un raport echilibrat între obiectivele generale ale UE și promovarea competitivității. La rândul său, CESE solicită ca fiecare propunere legislativă și nelegislativă să facă obiectul unei verificări eficiente și coerente, în acord cu obiectivele menționate la articolul 3 din Tratatul UE și să fie supusă periodic testului competitivității.

| 4.3.4. | CESE a amintit în permanență că procedurile trebuie să fie mai transparente și că toate aprecierile de ordin economic, social, ecologic, precum și cele referitoare la protecția consumatorilor trebuie luate în considerare în mod echilibrat (22). Acest lucru trebuie verificat consecvent la fiecare evaluare de impact. În cadrul competențelor sale, CESE ar putea contribui la o evaluare echilibrată a acestor instrumente și proceduri. |
| --- | --- |

4.3.4.

CESE a amintit în permanență că procedurile trebuie să fie mai transparente și că toate aprecierile de ordin economic, social, ecologic, precum și cele referitoare la protecția consumatorilor trebuie luate în considerare în mod echilibrat (22). Acest lucru trebuie verificat consecvent la fiecare evaluare de impact. În cadrul competențelor sale, CESE ar putea contribui la o evaluare echilibrată a acestor instrumente și proceduri.

| 4.3.5. | În principiu, legislația ar trebui redactată astfel încât să poată fi aplicată în egală măsură tuturor întreprinderilor. Angajamentul reînnoit al Comisiei pentru principiul „Gândiți mai întâi la scară mică” și luarea în considerare a intereselor IMM-urilor (inclusiv ale microîntreprinderilor) trebuie salutate. |
| --- | --- |

4.3.5.

În principiu, legislația ar trebui redactată astfel încât să poată fi aplicată în egală măsură tuturor întreprinderilor. Angajamentul reînnoit al Comisiei pentru principiul „Gândiți mai întâi la scară mică” și luarea în considerare a intereselor IMM-urilor (inclusiv ale microîntreprinderilor) trebuie salutate.

| 4.3.6. | Este evident că este necesară o reglementare bazată pe o legislație destinată întreprinderilor de toate dimensiunile, care însă adesea creează probleme pentru întreprinderile mici și, în special, pentru microîntreprinderi în ceea ce privește înființarea și gestionarea. CESE subliniază că microîntreprinderile nu ar trebui să beneficieze de o exonerare generală. Dimpotrivă, în cadrul formulării propunerilor legislative, pe baza cazurilor individuale ar trebui selectată o abordare adecvată care rezultă dintr-o evaluare de impact riguroasă (23). Acest demers trebuie să aibă loc cu respectarea intereselor microîntreprinderilor, fără să se aducă atingere drepturilor lucrătorilor și consumatorilor. |
| --- | --- |

4.3.6.

Este evident că este necesară o reglementare bazată pe o legislație destinată întreprinderilor de toate dimensiunile, care însă adesea creează probleme pentru întreprinderile mici și, în special, pentru microîntreprinderi în ceea ce privește înființarea și gestionarea. CESE subliniază că microîntreprinderile nu ar trebui să beneficieze de o exonerare generală. Dimpotrivă, în cadrul formulării propunerilor legislative, pe baza cazurilor individuale ar trebui selectată o abordare adecvată care rezultă dintr-o evaluare de impact riguroasă (23). Acest demers trebuie să aibă loc cu respectarea intereselor microîntreprinderilor, fără să se aducă atingere drepturilor lucrătorilor și consumatorilor.

| 4.3.7. | CESE salută înlocuirea Comitetului de evaluare a impactului cu un Comitet de control normativ și în acest context solicită să se asigure cel mai înalt grad de transparență, imparțialitate și independență a experților. Includerea experților externi este un pas în direcția bună. Astfel se obține, pe de o parte, o mai mare imparțialitate a comitetului și, pe de altă parte, extinderea domeniului de acțiune la evaluări și verificarea caracterului adecvat va genera un grad mai ridicat de coerență și sinergie a analizelor de impact. Obiectivul permanent trebuie însă să fie crearea unui organism de evaluare a impactului unitar și independent, care să activeze la nivelul tuturor organismelor UE și să facă schimb de opinii cu instituțiile consultative consacrate, CECE și CoR. Acest organism ar trebui să apeleze la experți externi, să aibă un președinte extern și să verifice propunerile Comisiei (24). Comisia ar trebui să clarifice faptul că obiectivul este crearea unui organism extern independent și că actuala alcătuire nu reprezintă decât o etapă intermediară în acest sens. Astfel s-ar putea asigura transparența și expertiza tehnică și evita influența diferitelor interese asupra legislației UE. |
| --- | --- |

4.3.7.

CESE salută înlocuirea Comitetului de evaluare a impactului cu un Comitet de control normativ și în acest context solicită să se asigure cel mai înalt grad de transparență, imparțialitate și independență a experților. Includerea experților externi este un pas în direcția bună. Astfel se obține, pe de o parte, o mai mare imparțialitate a comitetului și, pe de altă parte, extinderea domeniului de acțiune la evaluări și verificarea caracterului adecvat va genera un grad mai ridicat de coerență și sinergie a analizelor de impact. Obiectivul permanent trebuie însă să fie crearea unui organism de evaluare a impactului unitar și independent, care să activeze la nivelul tuturor organismelor UE și să facă schimb de opinii cu instituțiile consultative consacrate, CECE și CoR. Acest organism ar trebui să apeleze la experți externi, să aibă un președinte extern și să verifice propunerile Comisiei (24). Comisia ar trebui să clarifice faptul că obiectivul este crearea unui organism extern independent și că actuala alcătuire nu reprezintă decât o etapă intermediară în acest sens. Astfel s-ar putea asigura transparența și expertiza tehnică și evita influența diferitelor interese asupra legislației UE.

| 4.3.8. | CESE a subliniat în studii (25) și avize (26) importanța autoreglementării și a coreglementării, precum și specificitățile aferente, descrise ca „subsidiaritate orizontală (27). Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din anul 2003 conține un capitol separat pe această temă. CESE consideră că, în anumite cazuri, autoreglementarea și/sau coreglementarea pot constitui un mijloc util de prevenire eficientă sau complementară a acțiunii legislative, cu condiția ca ele să fie încadrate corespunzător în contextul unui cadru legislativ vast, clar, bine definit și ghidat, printre altele, de principiile transparenței, independenței, eficienței și responsabilității (28). |
| --- | --- |

4.3.8.

CESE a subliniat în studii (25) și avize (26) importanța autoreglementării și a coreglementării, precum și specificitățile aferente, descrise ca „subsidiaritate orizontală (27). Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din anul 2003 conține un capitol separat pe această temă. CESE consideră că, în anumite cazuri, autoreglementarea și/sau coreglementarea pot constitui un mijloc util de prevenire eficientă sau complementară a acțiunii legislative, cu condiția ca ele să fie încadrate corespunzător în contextul unui cadru legislativ vast, clar, bine definit și ghidat, printre altele, de principiile transparenței, independenței, eficienței și responsabilității (28).

| 4.3.9. | Creșterea gradului de transparență prin recursul la măsurile care decurg din mai buna legiferare ar trebui realizată în special în ceea ce privește intensificarea masivă a utilizării trilogurilor informale (29). Acest lucru poate fi realizat prin publicarea rezultatelor sesiunilor de trilog respective și a rezultatului trilogului care precede adoptarea de către Consiliu și PE. Trebuie recunoscut faptul că, în general, utilizarea trilogurilor ar trebui să accelereze procesul legislativ, însă se ajunge la principala problemă a actualei practici legislative, prin care statele membre negociază permanent în Consiliu așa-numite pachete pentru diferite legislații, pentru a construi majorități pentru directivele individuale. Mult prea adesea, această practică este netransparentă și efectuată în grabă și nu implică suficient experți din statele membre, PE și Comisie, după cum nu se verifică efectele elementelor principale din aceste pachete de negociere. Acest lucru nu rămâne fără urmări asupra calității și transparenței legislației. |
| --- | --- |

4.3.9.

Creșterea gradului de transparență prin recursul la măsurile care decurg din mai buna legiferare ar trebui realizată în special în ceea ce privește intensificarea masivă a utilizării trilogurilor informale (29). Acest lucru poate fi realizat prin publicarea rezultatelor sesiunilor de trilog respective și a rezultatului trilogului care precede adoptarea de către Consiliu și PE. Trebuie recunoscut faptul că, în general, utilizarea trilogurilor ar trebui să accelereze procesul legislativ, însă se ajunge la principala problemă a actualei practici legislative, prin care statele membre negociază permanent în Consiliu așa-numite pachete pentru diferite legislații, pentru a construi majorități pentru directivele individuale. Mult prea adesea, această practică este netransparentă și efectuată în grabă și nu implică suficient experți din statele membre, PE și Comisie, după cum nu se verifică efectele elementelor principale din aceste pachete de negociere. Acest lucru nu rămâne fără urmări asupra calității și transparenței legislației.

| 4.3.10. | De aceea, în cadrul procesului pentru o mai bună legiferare trebuie să se asigure faptul că trilogurile informale sunt limitate la situațiile strict necesare și marea majoritate a legislației se face prin procedura normală. Numai astfel se pot garanta legitimitate și participare democratice depline. |
| --- | --- |

4.3.10.

De aceea, în cadrul procesului pentru o mai bună legiferare trebuie să se asigure faptul că trilogurile informale sunt limitate la situațiile strict necesare și marea majoritate a legislației se face prin procedura normală. Numai astfel se pot garanta legitimitate și participare democratice depline.

4.4.   
  Consolidarea evaluării ex post, programul REFIT și platforma REFIT

| 4.4.1. | Comisia propune în continuare să se pună un accent sporit pe evaluare, să se efectueze evaluări ale legislației de-a lungul întregului „ciclu de viață”, programul REFIT să se axeze pe obiective și să fie integrat în programul de lucru și să se efectueze verificări a caracterului adecvat (fitness check) corespunzătoare. Transpunerea legislației trebuie să fie îmbunătățită și CESE poate participa cu un loc la platforma REFIT care urmează a fi instituită. |
| --- | --- |

4.4.1.

Comisia propune în continuare să se pună un accent sporit pe evaluare, să se efectueze evaluări ale legislației de-a lungul întregului „ciclu de viață”, programul REFIT să se axeze pe obiective și să fie integrat în programul de lucru și să se efectueze verificări a caracterului adecvat (fitness check) corespunzătoare. Transpunerea legislației trebuie să fie îmbunătățită și CESE poate participa cu un loc la platforma REFIT care urmează a fi instituită.

| 4.4.2. | CESE salută propunerea Comisiei de a se concentra pe evaluări și de a implica în acest proces și alte organisme ale UE și societatea civilă. Evaluările ex post, care compară obiectivele declarate cu rezultatele înregistrate, reprezintă instrumente analitice importante, în special având în vedere că, pe baza modelului ciclului de viață al unui act legislativ, concluziile stabilite pot fi integrate direct într-o posibilă evaluare de impact vizând revizuirea unui act legislativ. Trebuie salutat faptul că reprezentanții societății civile organizate, reprezentanții întreprinderilor, ai angajatorilor și ai consumatorilor, care în general sunt destinatarii legislației, vor fi implicați în proces prin consultări publice specifice. CESE atrage însă atenția că evaluările ar trebui demarate doar după o perioadă rezonabilă de aplicare a unei legislații, pentru a putea colecta și prelucra datele și informațiile legate de efectele acesteia (30). |
| --- | --- |

4.4.2.

CESE salută propunerea Comisiei de a se concentra pe evaluări și de a implica în acest proces și alte organisme ale UE și societatea civilă. Evaluările ex post, care compară obiectivele declarate cu rezultatele înregistrate, reprezintă instrumente analitice importante, în special având în vedere că, pe baza modelului ciclului de viață al unui act legislativ, concluziile stabilite pot fi integrate direct într-o posibilă evaluare de impact vizând revizuirea unui act legislativ. Trebuie salutat faptul că reprezentanții societății civile organizate, reprezentanții întreprinderilor, ai angajatorilor și ai consumatorilor, care în general sunt destinatarii legislației, vor fi implicați în proces prin consultări publice specifice. CESE atrage însă atenția că evaluările ar trebui demarate doar după o perioadă rezonabilă de aplicare a unei legislații, pentru a putea colecta și prelucra datele și informațiile legate de efectele acesteia (30).

| 4.4.3. | Implicarea CESE în acest proces este esențială. În acest sens, acordurile de cooperare cu Comisia și PE prevăd o participare a CESE care ar putea conduce în plus la sinergii în cadrul cooperării cu PE. În contextul modelului prezentat bazat pe ciclul de viață al unui act legislativ, s-ar asigura luarea în considerare timpurie a poziției CESE. Dacă este cazul, CESE ar putea efectua propriile evaluări, prezenta rezultatele în cadrul platformei REFIT împreună cu alte părți interesate și statele membre și Comisia, astfel îmbunătățindu-se cooperarea cu instituțiile și stimulând evaluările pentru programul REFIT. Prin includerea programului REFIT în fiecare program de lucru anual al Comisiei, s-ar asigura contribuția CESE la programare. |
| --- | --- |

4.4.3.

Implicarea CESE în acest proces este esențială. În acest sens, acordurile de cooperare cu Comisia și PE prevăd o participare a CESE care ar putea conduce în plus la sinergii în cadrul cooperării cu PE. În contextul modelului prezentat bazat pe ciclul de viață al unui act legislativ, s-ar asigura luarea în considerare timpurie a poziției CESE. Dacă este cazul, CESE ar putea efectua propriile evaluări, prezenta rezultatele în cadrul platformei REFIT împreună cu alte părți interesate și statele membre și Comisia, astfel îmbunătățindu-se cooperarea cu instituțiile și stimulând evaluările pentru programul REFIT. Prin includerea programului REFIT în fiecare program de lucru anual al Comisiei, s-ar asigura contribuția CESE la programare.

| 4.4.4. | CESE salută eforturile Comisiei de a îmbunătăți procedurile și instrumentele programului REFIT. În acest sens se face trimitere la avizele precedente (31). |
| --- | --- |

4.4.4.

CESE salută eforturile Comisiei de a îmbunătăți procedurile și instrumentele programului REFIT. În acest sens se face trimitere la avizele precedente (31).

| 4.4.5. | Abrogarea de către Comisie a anumitor acte legislative depășite este o practică ce ar trebui continuată. Efectuarea de teste ale adecvării este în principiu susținută (32). Comisia ar trebui să prezinte și să publice în mod transparent pe un site toate verificările caracterului adecvat care au fost efectuate, aflate în curs de desfășurare sau planificate. |
| --- | --- |

4.4.5.

Abrogarea de către Comisie a anumitor acte legislative depășite este o practică ce ar trebui continuată. Efectuarea de teste ale adecvării este în principiu susținută (32). Comisia ar trebui să prezinte și să publice în mod transparent pe un site toate verificările caracterului adecvat care au fost efectuate, aflate în curs de desfășurare sau planificate.

| 4.4.6. | Instituirea unei platforme REFIT și implicarea CESE sunt salutate în mod special. Platforma trebuie să colecteze și să analizeze propunerile legate de simplificarea administrativă care derivă din dispozițiile Uniunii și transpunerea și aplicarea acestora în statele membre. CESE recomandă să se aibă în vedere reprezentarea echilibrată a părților interesate, element de care depinde succesul platformei. CESE este reprezentat în grupul părților interesate de un expert la nivel înalt. Cu toate acestea, Comisia ar trebui să explice modul în care funcționează mandatul reprezentativ al CESE și al CoR în platforma REFIT. Rolul instituțional deosebit al CESE și CoR în raport cu alte părți interesate ar trebui avut în vedere. În principiu se salută participarea statelor membre în acest organism, fapt care ar trebui să permită în orice moment schimbul de opinii cu reprezentanții statelor membre. PE ar trebui informat la intervale regulate cu privire la lucrările platformei REFIT și ar trebui să poată participa la reuniunea anuală a platformei. |
| --- | --- |

4.4.6.

Instituirea unei platforme REFIT și implicarea CESE sunt salutate în mod special. Platforma trebuie să colecteze și să analizeze propunerile legate de simplificarea administrativă care derivă din dispozițiile Uniunii și transpunerea și aplicarea acestora în statele membre. CESE recomandă să se aibă în vedere reprezentarea echilibrată a părților interesate, element de care depinde succesul platformei. CESE este reprezentat în grupul părților interesate de un expert la nivel înalt. Cu toate acestea, Comisia ar trebui să explice modul în care funcționează mandatul reprezentativ al CESE și al CoR în platforma REFIT. Rolul instituțional deosebit al CESE și CoR în raport cu alte părți interesate ar trebui avut în vedere. În principiu se salută participarea statelor membre în acest organism, fapt care ar trebui să permită în orice moment schimbul de opinii cu reprezentanții statelor membre. PE ar trebui informat la intervale regulate cu privire la lucrările platformei REFIT și ar trebui să poată participa la reuniunea anuală a platformei.

| 4.4.7. | CESE consideră că implicarea insuficientă a statelor membre este unul dintre principalele puncte slabe ale agendei pentru o mai bună legiferare. Acest lucru este problematic nu doar pentru statele membre, ci și pentru UE, astfel că nu este surprinzător faptul că, în absența unor măsuri și planuri de transpunere riguroase și bazate pe date concrete, precum și în absența unor măsuri vizând punerea în aplicare eficientă, uneori statele membre transpun dreptul UE ezitant, cu întârziere, greșit sau chiar deloc. |
| --- | --- |

4.4.7.

CESE consideră că implicarea insuficientă a statelor membre este unul dintre principalele puncte slabe ale agendei pentru o mai bună legiferare. Acest lucru este problematic nu doar pentru statele membre, ci și pentru UE, astfel că nu este surprinzător faptul că, în absența unor măsuri și planuri de transpunere riguroase și bazate pe date concrete, precum și în absența unor măsuri vizând punerea în aplicare eficientă, uneori statele membre transpun dreptul UE ezitant, cu întârziere, greșit sau chiar deloc.

| 4.4.8. | Este regretabil că Comunicarea Comisiei nu conține nicio trimitere la acest aspect și nu formulează propuneri de remediere. Astfel, în anul 2013 au fost demarate împotriva statelor membre 1 300 de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor. Problematice în acest context nu sunt în prezent atât procedurile demarate ca urmare a transpunerii cu întârziere (la sfârșitul lui 2013 erau 390 de proceduri pe rol), ci, la fel ca în 2012, faptul că majoritatea (62 % din total) se referă la nerespectarea dispozițiilor UE în domeniul mediului, al fiscalității, al circulației sau al pieței interne și al serviciilor (33). |
| --- | --- |

4.4.8.

Este regretabil că Comunicarea Comisiei nu conține nicio trimitere la acest aspect și nu formulează propuneri de remediere. Astfel, în anul 2013 au fost demarate împotriva statelor membre 1 300 de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor. Problematice în acest context nu sunt în prezent atât procedurile demarate ca urmare a transpunerii cu întârziere (la sfârșitul lui 2013 erau 390 de proceduri pe rol), ci, la fel ca în 2012, faptul că majoritatea (62 % din total) se referă la nerespectarea dispozițiilor UE în domeniul mediului, al fiscalității, al circulației sau al pieței interne și al serviciilor (33).

| 4.4.9. | O posibilitate ar fi ca Comisia să insiste mai mult pe informațiile publice, pentru că până la urmă guvernele statelor membre care au transpus greșit sau cu întârziere sau nu au transpus deloc legislațiile sunt cele care le-au votat în Consiliu. Ele sunt responsabile de punerea în aplicare în general defectuoasă a acquis-ului UE, care se constată anual în rapoartele privind aplicarea dreptului comunitar. În plus, Comisia ar trebui să analizeze sistematic măsurile esențiale pentru corectarea actualei situații și să ia în considerare propunerile anterioare ale CESE (34). |
| --- | --- |

4.4.9.

O posibilitate ar fi ca Comisia să insiste mai mult pe informațiile publice, pentru că până la urmă guvernele statelor membre care au transpus greșit sau cu întârziere sau nu au transpus deloc legislațiile sunt cele care le-au votat în Consiliu. Ele sunt responsabile de punerea în aplicare în general defectuoasă a acquis-ului UE, care se constată anual în rapoartele privind aplicarea dreptului comunitar. În plus, Comisia ar trebui să analizeze sistematic măsurile esențiale pentru corectarea actualei situații și să ia în considerare propunerile anterioare ale CESE (34).

| 4.4.10. | Acolo unde există nevoia de reglementare, trebuie analizată de la caz la caz și în funcție de conținutul și contextul respectiv, opțiunea adecvată între regulament și directivă. Pentru a se evita de exemplu măsuri de transpunere diferite sau suprareglementarea (Gold Plating) (35), ar trebui consolidată utilizarea regulamentele în locul directivelor (36). Astfel s-ar asigura un grad mai ridicat de claritate și securitate juridică. |
| --- | --- |

4.4.10.

Acolo unde există nevoia de reglementare, trebuie analizată de la caz la caz și în funcție de conținutul și contextul respectiv, opțiunea adecvată între regulament și directivă. Pentru a se evita de exemplu măsuri de transpunere diferite sau suprareglementarea (Gold Plating) (35), ar trebui consolidată utilizarea regulamentele în locul directivelor (36). Astfel s-ar asigura un grad mai ridicat de claritate și securitate juridică.

| 4.4.11. | Transpunerea și punerea în aplicare a dreptului UE reprezintă, în plus, indicatori clari pentru evaluarea ulterioară a acestuia, care trebuie efectuată de guverne. Obligația Comisiei de a elabora „planuri de punere în aplicare” pentru directivele importante (37), menite să faciliteze transpunerea în statele membre prin măsuri de sprijin ale Comisiei, reprezintă elemente binevenite, incluse în noul pachet privind mai buna legiferare. Printre acestea se numără posibilitatea ca Comisia să solicite statelor membre prezentarea de documente explicative privind strategiile naționale de transpunere și efectuarea de verificări ale conformității în doi pași. CESE consideră că acest lucru reprezintă cu siguranță un pas în direcția corectă. Practica va arăta cât de eficiente sunt aceste măsuri. |
| --- | --- |

4.4.11.

Transpunerea și punerea în aplicare a dreptului UE reprezintă, în plus, indicatori clari pentru evaluarea ulterioară a acestuia, care trebuie efectuată de guverne. Obligația Comisiei de a elabora „planuri de punere în aplicare” pentru directivele importante (37), menite să faciliteze transpunerea în statele membre prin măsuri de sprijin ale Comisiei, reprezintă elemente binevenite, incluse în noul pachet privind mai buna legiferare. Printre acestea se numără posibilitatea ca Comisia să solicite statelor membre prezentarea de documente explicative privind strategiile naționale de transpunere și efectuarea de verificări ale conformității în doi pași. CESE consideră că acest lucru reprezintă cu siguranță un pas în direcția corectă. Practica va arăta cât de eficiente sunt aceste măsuri.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  A se vedea http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=36193

1

(2)  Ciclul de viață include apariția unei inițiative în cadrul Comisiei, de la etapa de pregătire până la proiectare, adoptarea propunerii de către Comisie, procedura legislativă, intrarea în vigoare a actelor legislative, aplicarea de către statele membre, evaluarea efectuată de Comisie, verificarea prin programul REFIT și, dacă este cazul, actualizarea, revizuirea, abrogarea și prezentarea unui nou proiect.

2

(3)  Raportul Curții de Conturi a Uniunii Europene 2010: Sistemul Comisiei reprezintă cele mai bune practici ale UE și la nivel internațional privind transparența și caracterul lor cuprinzător.

3

Raportul Curții de Conturi a Uniunii Europene 2010: Sistemul Comisiei reprezintă cele mai bune practici ale UE și la nivel internațional privind transparența și caracterul lor cuprinzător.

(4)  COM(2015) 215 final.

4

(5)  A se vedea http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=36193

5

(6)  Raport referitor la Programul privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT): situația actuală și perspective (2014/2150 (INI); raportor: doamna Sylvia Yvonne KAUFMANN în nr. 19.

6

(7)  JO C 48, 15.2.2011, p. 48.

7

(8)  Avizul CESE pe tema „Evaluarea consultărilor Comisiei UE cu părțile interesate” (JO C 383 din 17.11.2015, p. 57).

8

(9)  A se vedea nota de subsol 8.

9

(10)  A se vedea nota de subsol 8.

10

(11)  A se vedea nota de subsol 8.

11

(12)  A se vedea nota de subsol 8.

12

(13)  A se vedea nota de subsol 8.

13

(14)  http://ec.europa.eu/yourvoice/consultations/index_ro.htm

14

(15)  În special, de exemplu, autoritățile de supraveghere europene AEAPO, AEVMP, ABE.

15

(16)  A se vedea Avizul CESE pe tema „Acte delegate” (a se vedea pagina 145 din prezentul Jurnal Oficial).

16

(17)  Articolul 154 alineatele (2) și (3) din TFUE.

17

(18)  Conform raportului Comisiei pentru afaceri juridice a PE referitor la Programul privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT): situația actuală și perspective [2014/2150(INI)], nr. 10.

18

(19)  Exemplu negativ: acordul cu sectorul coafurii.

19

(20)  SWD(2015) 111.

20

(21)  COM(2015) 215 final, punctul 3.1.

21

(22)  JO C 230, 14.7.2015, p. 66.

22

(23)  JO C 327, 12.11.2013, p. 33.

23

(24)  A se vedea nota de subsol 23.

24

(25)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.ro.int-opinions.32948

25

(26)  JO C 291, 4.9.2015, p. 29.

26

(27)  A se vedea nota de subsol 23.

27

(28)  JO C 230, 14.7.2015, p. 66, punctul 5.10.

28

(29)  Acest lucru se referă la 80 % din legislația adoptată în ultima legislatură a PE.

29

(30)  A se vedea nota de subsol 22.

30

(31)  A se vedea nota de subsol 22.

31

(32)  A se vedea nota de subsol 23.

32

(33)  Al 31-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii Europene [COM(2014) 612 final].

33

(34)  A se vedea nota de subsol 22.

34

(35)  CESE elaborează un studiu propriu și exhaustiv referitor la acest aspect.

35

(36)  În comparație cu legislatura 2000-2004, când au fost utilizate preponderent directivele (155 de regulamente și 191 de directive), raportul s-a schimbat clar în favoarea regulamentelor în ultima legislatură (2010-2014), când au fost adoptate 383 de regulamente și 136 de directive.

36

(37)  Orientări pentru o mai bună legiferare [SWD(2015) 111 final], capitolul IV: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/swd_br_guidelines_en.pdf

37

---

ANEXĂ

Textul proiectului de aviz al Comitetului, respins în favoarea unui amendament adoptat de Adunarea Plenară:

Punctul 4.3.10

De aceea, CESE recunoaște inițiativa de a supune unei evaluări de impact în special amendamentele relevante ale Consiliului și ale PE (așa cum au fost conținute deja ca element al IAA din 2003), în condițiile în care, astfel, poate fi îmbunătățită considerabil calitatea legislației. CESE regretă totodată că aceste aspecte nu sunt luate în considerare suficient în Comunicarea Comisiei. De aceea, în cadrul procesului pentru o mai bună legiferare trebuie să se asigure faptul că trilogurile informale sunt limitate la situațiile strict necesare și marea majoritate a legislației se face prin procedura normală. Numai astfel se pot garanta legitimitate și participare democratice depline.

Rezultatul votului: 106 voturi pentru, 59 de voturi împotrivă și 19 abțineri.

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/201 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/201

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru al Uniunii pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună în domeniul pescuitului (reformare)

[COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)]

(2016/C 013/29)

| Raportor unic: | domnul Brian CURTIS |
| --- | --- |

Raportor unic:

domnul Brian CURTIS

La 2 și 6 iulie 2015, în conformitate cu articolele 43 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul și, respectiv, Parlamentul European au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru al Uniunii pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună în domeniul pescuitului (reformare)

[COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)]

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 2 septembrie 2015.

În cea de a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 141 voturi pentru și 2 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE este în general de acord cu intenția Comisiei de a porni de la lucrurile care funcționează corespunzător, păstrând astfel un grad ridicat de continuitate, dar reacționând totodată la noile cerințe, și consideră că modificările propuse nu depășesc limitele a ceea ce este necesar și adecvat pentru realizarea obiectivului elementar de a îmbunătăți calitatea, accesibilitatea și disponibilitatea datelor din sectorul pescuitului. |
| --- | --- |

1.1.

CESE este în general de acord cu intenția Comisiei de a porni de la lucrurile care funcționează corespunzător, păstrând astfel un grad ridicat de continuitate, dar reacționând totodată la noile cerințe, și consideră că modificările propuse nu depășesc limitele a ceea ce este necesar și adecvat pentru realizarea obiectivului elementar de a îmbunătăți calitatea, accesibilitatea și disponibilitatea datelor din sectorul pescuitului.

| 1.2. | Disponibilitatea datelor este domeniul în care ar trebui să se facă cele mai multe progrese. Procesul prin care utilizatorii finali solicită date statelor membre („solicitările de date”) este prea greoi și necesită prea multe resurse; accesibilitatea datelor referitoare la activitățile de pescuit diferă de la un stat membru la altul din cauza normelor de acces diferite, bazate în parte pe limitările în ceea ce privește utilizarea în scopuri multiple a acestor date; datele din Cadrul de colectare a datelor (CCD) sunt utilizate sub potențial din cauza dificultăților de accesare, acest lucru ducând la irosirea oportunităților de utilizare potențială a acestor date și la investiții inutile atunci când se colectează aceleași date în scopuri diferite (de exemplu, în scopul politicilor de amenajare a spațiului maritim). Revizuirea CCD reprezintă o oportunitate ca, pe de o parte, să se asigure o mai bună disponibilitate a datelor privind pescuitul pentru un cerc mai larg de părți interesate și, pe de altă parte, să se reducă povara cererilor privind furnizarea de date pentru statele membre, prin utilizarea celor mai recente evoluții tehnice. |
| --- | --- |

1.2.

Disponibilitatea datelor este domeniul în care ar trebui să se facă cele mai multe progrese. Procesul prin care utilizatorii finali solicită date statelor membre („solicitările de date”) este prea greoi și necesită prea multe resurse; accesibilitatea datelor referitoare la activitățile de pescuit diferă de la un stat membru la altul din cauza normelor de acces diferite, bazate în parte pe limitările în ceea ce privește utilizarea în scopuri multiple a acestor date; datele din Cadrul de colectare a datelor (CCD) sunt utilizate sub potențial din cauza dificultăților de accesare, acest lucru ducând la irosirea oportunităților de utilizare potențială a acestor date și la investiții inutile atunci când se colectează aceleași date în scopuri diferite (de exemplu, în scopul politicilor de amenajare a spațiului maritim). Revizuirea CCD reprezintă o oportunitate ca, pe de o parte, să se asigure o mai bună disponibilitate a datelor privind pescuitul pentru un cerc mai larg de părți interesate și, pe de altă parte, să se reducă povara cererilor privind furnizarea de date pentru statele membre, prin utilizarea celor mai recente evoluții tehnice.

| 1.3. | Este încă nevoie să fie îmbunătățite calitatea și fiabilitatea. Una dintre metodele de garantare a unui nivel ridicat de calitate a datelor ar fi aceea de a aplica Codul de bune practici al statisticilor europene și cadrul privind asigurarea calității al Sistemului Statistic European. |
| --- | --- |

1.3.

Este încă nevoie să fie îmbunătățite calitatea și fiabilitatea. Una dintre metodele de garantare a unui nivel ridicat de calitate a datelor ar fi aceea de a aplica Codul de bune practici al statisticilor europene și cadrul privind asigurarea calității al Sistemului Statistic European.

2.   Cadrul general

| 2.1. | În anul 2000 s-au pus bazele unui cadru UE pentru colectarea și gestionarea datelor legate de activitățile de pescuit (1), acesta fiind reformat în 2008 și transformat în cadrul de colectare a datelor (CCD) (2). CCD a reprezentat un progres major în ceea ce privește stabilirea unui set armonizat de norme ale UE care reglementează colectarea de date biologice, de mediu, tehnice și socioeconomice referitoare la sectoarele pescuitului, acvaculturii și procesării. |
| --- | --- |

2.1.

În anul 2000 s-au pus bazele unui cadru UE pentru colectarea și gestionarea datelor legate de activitățile de pescuit (1), acesta fiind reformat în 2008 și transformat în cadrul de colectare a datelor (CCD) (2). CCD a reprezentat un progres major în ceea ce privește stabilirea unui set armonizat de norme ale UE care reglementează colectarea de date biologice, de mediu, tehnice și socioeconomice referitoare la sectoarele pescuitului, acvaculturii și procesării.

| 2.2. | La momentul adoptării reformei din 2013 a politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) (3), Consiliul și Parlamentul European au solicitat Comisiei să adopte rapid o propunere de modificare a CCD astfel încât principiile și obiectivele privind colectarea datelor care sunt esențiale pentru a sprijini PCP reformată să fie valorificate cât mai curând posibil. Prezenta propunere urmărește realizarea acestui obiectiv prin consolidarea cooperării regionale și adaptare la noi nevoi în materie de date. |
| --- | --- |

2.2.

La momentul adoptării reformei din 2013 a politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) (3), Consiliul și Parlamentul European au solicitat Comisiei să adopte rapid o propunere de modificare a CCD astfel încât principiile și obiectivele privind colectarea datelor care sunt esențiale pentru a sprijini PCP reformată să fie valorificate cât mai curând posibil. Prezenta propunere urmărește realizarea acestui obiectiv prin consolidarea cooperării regionale și adaptare la noi nevoi în materie de date.

| 2.2.1. | CCD trebuie aliniat la nevoile apărute în urma noului Regulament privind PCP: trecerea progresivă la producția maximă durabilă (MSY – maximum sustainable yield), impactul pescuitului asupra ecosistemelor (de exemplu, speciile protejate, habitatele de pe fundul mărilor), impactul asupra mediului și alte tipuri de impact al acvaculturii (ilustrate cu ajutorul informațiilor privind mortalitatea/pierderile, utilizarea de produse farmaceutice) și efectele obligației de debarcare. |
| --- | --- |

2.2.1.

CCD trebuie aliniat la nevoile apărute în urma noului Regulament privind PCP: trecerea progresivă la producția maximă durabilă (MSY – maximum sustainable yield), impactul pescuitului asupra ecosistemelor (de exemplu, speciile protejate, habitatele de pe fundul mărilor), impactul asupra mediului și alte tipuri de impact al acvaculturii (ilustrate cu ajutorul informațiilor privind mortalitatea/pierderile, utilizarea de produse farmaceutice) și efectele obligației de debarcare.

| 2.2.2. | Revizuirea CCD ar trebui totodată să asigure faptul că datele sunt colectate în conformitate cu o analiză a raportului costuri/beneficii sau costuri/utilizare din perspectiva acurateței obținute ca urmare a modelelor științifice și a nivelului de risc aferent (de exemplu, sondajele ar putea fi efectuate o dată la trei ani și nu anual). O astfel de analiză ar trebui să se bazeze pe o discuție între gestionarii din domeniul pescuitului, colectorii de date și furnizorii de consiliere științifică. |
| --- | --- |

2.2.2.

Revizuirea CCD ar trebui totodată să asigure faptul că datele sunt colectate în conformitate cu o analiză a raportului costuri/beneficii sau costuri/utilizare din perspectiva acurateței obținute ca urmare a modelelor științifice și a nivelului de risc aferent (de exemplu, sondajele ar putea fi efectuate o dată la trei ani și nu anual). O astfel de analiză ar trebui să se bazeze pe o discuție între gestionarii din domeniul pescuitului, colectorii de date și furnizorii de consiliere științifică.

| 2.3. | Propunerea Comisiei vizează alinierea CCD și a celorlalte reglementări UE relevante referitoare la colectarea de date privind activitățile de pescuit, astfel încât să elimine suprapunerile și, prin urmare, să reducă costurile întregului sistem de date marine. Nu s-a considerat necesar să se elaboreze o evaluare a impactului specifică separată, deoarece CCD a făcut deja obiectul evaluării impactului pentru PCP, fiind clar că CCD trebuia să facă parte din aceasta. |
| --- | --- |

2.3.

Propunerea Comisiei vizează alinierea CCD și a celorlalte reglementări UE relevante referitoare la colectarea de date privind activitățile de pescuit, astfel încât să elimine suprapunerile și, prin urmare, să reducă costurile întregului sistem de date marine. Nu s-a considerat necesar să se elaboreze o evaluare a impactului specifică separată, deoarece CCD a făcut deja obiectul evaluării impactului pentru PCP, fiind clar că CCD trebuia să facă parte din aceasta.

3.   Comentarii

| 3.1. | CCD este prea complex, atât în ceea ce privește cadrul juridic, cât și modalitățile de punere în aplicare. Una dintre cauzele complexității și ineficienței este suprapunerea cerințelor de date reglementate de CCD cu alte acte legislative ale UE, cum ar fi Regulamentul privind controlul activităților de pescuit (4) și regulamentele statistice specifice (5). Faptul că aceleași date neprelucrate trebuie transmise sub diverse forme agregate unor diverși utilizatori finali constituie o altă cauză a complexității și ineficienței. |
| --- | --- |

3.1.

CCD este prea complex, atât în ceea ce privește cadrul juridic, cât și modalitățile de punere în aplicare. Una dintre cauzele complexității și ineficienței este suprapunerea cerințelor de date reglementate de CCD cu alte acte legislative ale UE, cum ar fi Regulamentul privind controlul activităților de pescuit (4) și regulamentele statistice specifice (5). Faptul că aceleași date neprelucrate trebuie transmise sub diverse forme agregate unor diverși utilizatori finali constituie o altă cauză a complexității și ineficienței.

| 3.2. | Cadrul juridic al CCD este excesiv de prescriptiv și detaliat, dând astfel naștere unui sistem greoi și insuficient de receptiv la nevoile în continuă schimbare. Prin urmare, este necesar ca utilizatorul final să fie mai bine implicat în elaborarea cerințelor în materie de date, pentru a se asigura faptul că acestea corespund nevoilor sale. |
| --- | --- |

3.2.

Cadrul juridic al CCD este excesiv de prescriptiv și detaliat, dând astfel naștere unui sistem greoi și insuficient de receptiv la nevoile în continuă schimbare. Prin urmare, este necesar ca utilizatorul final să fie mai bine implicat în elaborarea cerințelor în materie de date, pentru a se asigura faptul că acestea corespund nevoilor sale.

| 3.3. | Un alt domeniu de interes este necesitatea de a intensifica sinergiile cu obiectivele altor politici ale UE. Această observație se aplică îndeosebi Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin (MSFD). |
| --- | --- |

3.3.

Un alt domeniu de interes este necesitatea de a intensifica sinergiile cu obiectivele altor politici ale UE. Această observație se aplică îndeosebi Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin (MSFD).

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  JO L 176, 15.7.2000, p. 1.

1

(2)  JO L 60, 5.3.2008, p. 1.

2

(3)  JO L 354, 28.12.2013, p. 22.

3

(4)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

4

(5)  JO L 218, 13.8.2008, p. 1,

5

JO L 403, 30.12.2006, p. 1 ,

JO L 87, 31.3.2009, p. 1 ,

JO L 87, 31.3.2009, p. 42,

JO L 87, 31.3.2009, p. 70,

JO L 97, 9.4.2008, p. 13.

---

| 15.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 13/203 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 13/203

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 în ceea ce privește posibilitatea statelor membre de a restricționa sau de a interzice utilizarea produselor alimentare și furajelor modificate genetic pe teritoriul lor

(program continuu)

[COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)]

(2016/C 013/30)

| Raportor: | domnul José María ESPUNY MOYANO |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Martin SIECKER |

Raportor:

domnul José María ESPUNY MOYANO

Coraportor:

domnul Martin SIECKER

La 30 aprilie 2015 și la 17 iunie 2015, în conformitate cu articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European și, respectiv, Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 în ceea ce privește posibilitatea statelor membre de a restricționa sau de a interzice utilizarea produselor alimentare și furajelor modificate genetic pe teritoriul lor (program continuu)

[COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)].

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 2 septembrie 2015.

În cea de-a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 138 de voturi pentru, 6 voturi împotrivă și 7 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută intenția Comisiei Europene de a aborda o temă de mare interes pentru sectoarele de producție și pentru opinia publică în general. |
| --- | --- |

1.1.

Comitetul Economic și Social European (CESE) salută intenția Comisiei Europene de a aborda o temă de mare interes pentru sectoarele de producție și pentru opinia publică în general.

| 1.2. | CESE salută măsurile prin care Comisia își îndeplinește sarcina de a găsi soluții la un sistem de autorizare a culturilor de OMG-uri care s-a dovedit a fi necorespunzător din punctul de vedere al transpunerii în practică. |
| --- | --- |

1.2.

CESE salută măsurile prin care Comisia își îndeplinește sarcina de a găsi soluții la un sistem de autorizare a culturilor de OMG-uri care s-a dovedit a fi necorespunzător din punctul de vedere al transpunerii în practică.

| 1.3. | CESE regretă atât faptul că în propunere nu se acordă o mai mare atenție unor aspecte esențiale, precum trasabilitatea și coerența legislativă dintre sectorul produselor alimentare și cel al hranei pentru animale, cât și absența unui raport privind impactul socioeconomic al propunerilor. |
| --- | --- |

1.3.

CESE regretă atât faptul că în propunere nu se acordă o mai mare atenție unor aspecte esențiale, precum trasabilitatea și coerența legislativă dintre sectorul produselor alimentare și cel al hranei pentru animale, cât și absența unui raport privind impactul socioeconomic al propunerilor.

| 1.4. | De asemenea, CESE are rezerve cu privire la posibilitățile concrete de punere în aplicare a acestei legislații în cadrul pieței unice și la aspectele juridice; aceasta, fără a pierde din vedere faptul că, pe lângă aspectele juridice, există și probleme de percepție publică și de natură politică. |
| --- | --- |

1.4.

De asemenea, CESE are rezerve cu privire la posibilitățile concrete de punere în aplicare a acestei legislații în cadrul pieței unice și la aspectele juridice; aceasta, fără a pierde din vedere faptul că, pe lângă aspectele juridice, există și probleme de percepție publică și de natură politică.

| 1.5. | Prin urmare, CESE recomandă Comisiei să își retragă propunerea în forma actuală și să elaboreze o alta, îmbunătățită, care să abordeze deficiențele identificate în prezentul aviz și în alte avize similare ale Parlamentului European. |
| --- | --- |

1.5.

Prin urmare, CESE recomandă Comisiei să își retragă propunerea în forma actuală și să elaboreze o alta, îmbunătățită, care să abordeze deficiențele identificate în prezentul aviz și în alte avize similare ale Parlamentului European.

2.   Context

Context

| 2.1. | Culturile biotehnologice (organisme modificate genetic sau OMG-uri) au început să se dezvolte în lume în 1996. De atunci, suprafețele respective au crescut continuu, în ritm susținut, de 3 %-4 % pe an. Astfel, între 2013 și 2014, suprafața destinată culturilor biotehnologice a crescut cu 6,3 milioane de hectare, ridicându-se la un total de 181 de milioane de hectare cultivate de peste 18 milioane de agricultori, în 28 de țări. Cele mai întinse astfel de suprafețe se regăsesc în SUA, Brazilia și Argentina; există, de asemenea, suprafețe importante în țări în curs de dezvoltare, precum Burkina Faso, Sudan sau Bangladesh. Culturile principale sunt cele de porumb, soia și bumbac, la care se adaugă cele de vinete, tomate și ardei. |
| --- | --- |

2.1.

Culturile biotehnologice (organisme modificate genetic sau OMG-uri) au început să se dezvolte în lume în 1996. De atunci, suprafețele respective au crescut continuu, în ritm susținut, de 3 %-4 % pe an. Astfel, între 2013 și 2014, suprafața destinată culturilor biotehnologice a crescut cu 6,3 milioane de hectare, ridicându-se la un total de 181 de milioane de hectare cultivate de peste 18 milioane de agricultori, în 28 de țări. Cele mai întinse astfel de suprafețe se regăsesc în SUA, Brazilia și Argentina; există, de asemenea, suprafețe importante în țări în curs de dezvoltare, precum Burkina Faso, Sudan sau Bangladesh. Culturile principale sunt cele de porumb, soia și bumbac, la care se adaugă cele de vinete, tomate și ardei.

| 2.2. | În Uniunea Europeană se cultivă OMG-uri în cinci țări (Portugalia, Republica Cehă, România, Slovacia și Spania), suprafața totală fiind de circa 148 000 hectare (dintre care 137 000 ha în Spania, 8 000 ha în Portugalia, 2 500 ha în Republica Cehă, 800 ha în România și 100 ha în Slovacia (date din 2013 (1)). |
| --- | --- |

2.2.

În Uniunea Europeană se cultivă OMG-uri în cinci țări (Portugalia, Republica Cehă, România, Slovacia și Spania), suprafața totală fiind de circa 148 000 hectare (dintre care 137 000 ha în Spania, 8 000 ha în Portugalia, 2 500 ha în Republica Cehă, 800 ha în România și 100 ha în Slovacia (date din 2013 (1)).

1

| 2.3. | Conform prevederilor legislative, de peste un deceniu, se impune informarea regulată cu privire la prezența OMG-urilor, prin intermediul etichetării produselor alimentare și furajelor. În prezent, între 85 % și 90 % din furajele industriale produse în UE sunt etichetate ca OMG-uri sau conținând OMG-uri, aceasta din cauza unor cantități semnificative de materii prime care, la origine, sunt modificate genetic și care intră în compoziția acestui tip de furaje, fie ele importate sau produse în UE, ceea ce reprezintă în medie 20-25 % din compoziția totală a furajelor industriale. Dacă această propunere este adoptată, cererea și oferta de alimente și furaje ar putea avea serios de suferit. Astfel, trebuie evaluate atent posibilele efecte asupra agriculturii europene și, implicit, asupra PAC. Ar trebui ca legislația europeană care asigură trasabilitatea corectă a prezenței OMG-urilor în alimente și în hrana animalelor să fie extinsă, astfel încât să fie etichetate ca atare și produsele nemodificate genetic, dacă, într-adevăr, nu conțin OMG-uri. |
| --- | --- |

2.3.

Conform prevederilor legislative, de peste un deceniu, se impune informarea regulată cu privire la prezența OMG-urilor, prin intermediul etichetării produselor alimentare și furajelor. În prezent, între 85 % și 90 % din furajele industriale produse în UE sunt etichetate ca OMG-uri sau conținând OMG-uri, aceasta din cauza unor cantități semnificative de materii prime care, la origine, sunt modificate genetic și care intră în compoziția acestui tip de furaje, fie ele importate sau produse în UE, ceea ce reprezintă în medie 20-25 % din compoziția totală a furajelor industriale. Dacă această propunere este adoptată, cererea și oferta de alimente și furaje ar putea avea serios de suferit. Astfel, trebuie evaluate atent posibilele efecte asupra agriculturii europene și, implicit, asupra PAC. Ar trebui ca legislația europeană care asigură trasabilitatea corectă a prezenței OMG-urilor în alimente și în hrana animalelor să fie extinsă, astfel încât să fie etichetate ca atare și produsele nemodificate genetic, dacă, într-adevăr, nu conțin OMG-uri.

| 2.4. | În redactarea legislației europene privind produsele alimentare destinate consumului uman nu s-au depus însă eforturi similare în materie de trasabilitate, carență pe care CESE o consideră regretabilă și pe care dorește să o scoată în evidență. |
| --- | --- |

2.4.

În redactarea legislației europene privind produsele alimentare destinate consumului uman nu s-au depus însă eforturi similare în materie de trasabilitate, carență pe care CESE o consideră regretabilă și pe care dorește să o scoată în evidență.

3.   Cadrul de reglementare existent

Cadrul de reglementare existent

| 3.1. | De la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (2), în Consiliu nu a existat niciodată o majoritate calificată în rândul statelor membre în favoarea sau împotriva unui proiect de decizie a Comisiei de autorizare a OMG-urilor sau a produselor alimentare ori a furajelor care conțin OMG. Rezultatul a fost întotdeauna „neemiterea unui aviz” pe parcursul tuturor etapelor administrative ale procedurii. În consecință, Comisia a adoptat deciziile de autorizare în conformitate cu legislația aplicabilă, însă fără sprijinul statelor membre. |
| --- | --- |

3.1.

De la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (2), în Consiliu nu a existat niciodată o majoritate calificată în rândul statelor membre în favoarea sau împotriva unui proiect de decizie a Comisiei de autorizare a OMG-urilor sau a produselor alimentare ori a furajelor care conțin OMG. Rezultatul a fost întotdeauna „neemiterea unui aviz” pe parcursul tuturor etapelor administrative ale procedurii. În consecință, Comisia a adoptat deciziile de autorizare în conformitate cu legislația aplicabilă, însă fără sprijinul statelor membre.

2

| 3.2. | Returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale a devenit o regulă, deși ar trebui să constituie doar o excepție. |
| --- | --- |

3.2.

Returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale a devenit o regulă, deși ar trebui să constituie doar o excepție.

| 3.3. | În absența unei majorități calificate în rândul statelor membre, în calitatea sa de gestionar de riscuri, Comisia trebuie să adopte o decizie (de a acorda sau de a respinge autorizația), într-o perioadă de timp rezonabilă. |
| --- | --- |

3.3.

În absența unei majorități calificate în rândul statelor membre, în calitatea sa de gestionar de riscuri, Comisia trebuie să adopte o decizie (de a acorda sau de a respinge autorizația), într-o perioadă de timp rezonabilă.

4.   Propunerea Comisiei

Propunerea Comisiei

| 4.1. | Scopul propunerii Comisiei este de a adăuga un nou articol 34a la Regulamentul (CE) nr. 1829/2003. Conform acestui articol, statele membre pot adopta măsuri de restricționare sau de interzicere a utilizării OMG, cu condiția ca aceste măsuri să fie:






  — | justificate și bazate pe motive întemeiate, în conformitate cu legislația Uniunii, și care nu pot să intre în contradicție, în niciun caz, cu evaluările riscurilor efectuate; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Scopul propunerii Comisiei este de a adăuga un nou articol 34a la Regulamentul (CE) nr. 1829/2003. Conform acestui articol, statele membre pot adopta măsuri de restricționare sau de interzicere a utilizării OMG, cu condiția ca aceste măsuri să fie:

—

justificate și bazate pe motive întemeiate, în conformitate cu legislația Uniunii, și care nu pot să intre în contradicție, în niciun caz, cu evaluările riscurilor efectuate;

| — | proporționale și nediscriminatorii. |
| --- | --- |

—

proporționale și nediscriminatorii.

| 4.2. | În cazul în care un stat membru intenționează să adopte măsuri în conformitate cu noul regim, va trebui să transmită Comisiei un proiect al respectivelor măsuri și o justificare corespunzătoare. |
| --- | --- |

4.2.

În cazul în care un stat membru intenționează să adopte măsuri în conformitate cu noul regim, va trebui să transmită Comisiei un proiect al respectivelor măsuri și o justificare corespunzătoare.

| 4.3. | Măsurile luate nu vor afecta utilizarea produselor alimentare și a furajelor care conțin o cantitate accidentală sau tehnic inevitabilă de OMG-uri. |
| --- | --- |

4.3.

Măsurile luate nu vor afecta utilizarea produselor alimentare și a furajelor care conțin o cantitate accidentală sau tehnic inevitabilă de OMG-uri.

| 4.4. | Aceste măsuri nu se aplică în cazul OMG-urilor destinate cultivării. |
| --- | --- |

4.4.

Aceste măsuri nu se aplică în cazul OMG-urilor destinate cultivării.

| 4.4.1. | Cu toate acestea, o procedură similară a fost deja adoptată recent prin Directiva (UE) 2015/412 a Parlamentului European și a Consiliului (3), care oferă statelor membre mai multă libertate de a decide dacă restrâng sau interzic cultivarea OMG-urilor pe teritoriul lor. Prezenta propunere a Comisiei încearcă să instituie acum o procedură similară pentru alimentele și furajele modificate genetic, în corelare cu soluția convenită recent pentru cultivarea OMG-urilor. |
| --- | --- |

4.4.1.

Cu toate acestea, o procedură similară a fost deja adoptată recent prin Directiva (UE) 2015/412 a Parlamentului European și a Consiliului (3), care oferă statelor membre mai multă libertate de a decide dacă restrâng sau interzic cultivarea OMG-urilor pe teritoriul lor. Prezenta propunere a Comisiei încearcă să instituie acum o procedură similară pentru alimentele și furajele modificate genetic, în corelare cu soluția convenită recent pentru cultivarea OMG-urilor.

3

5.   Observație preliminară

Observație preliminară

| 5.1. | Chestiunea OMG-urilor este un subiect foarte controversat, cu susținători și adversari declarați. Prin urmare, în prezentul aviz, CESE se va limita strict la opiniile „pro” și „contra” propunerii, fără a trece la o evaluare mai generală cu privire la caracterul „benefic” sau „dăunător” al OMG-urilor, evaluare efectuată deja de către Comitet cu alte ocazii (4). |
| --- | --- |

5.1.

Chestiunea OMG-urilor este un subiect foarte controversat, cu susținători și adversari declarați. Prin urmare, în prezentul aviz, CESE se va limita strict la opiniile „pro” și „contra” propunerii, fără a trece la o evaluare mai generală cu privire la caracterul „benefic” sau „dăunător” al OMG-urilor, evaluare efectuată deja de către Comitet cu alte ocazii (4).

4

6.   Argumente în favoarea propunerii Comisiei

Argumente în favoarea propunerii Comisiei

6.1.   
  Reechilibrarea competențelor naționale cu ale Uniunii Europene

Reechilibrarea competențelor naționale cu ale Uniunii Europene

| 6.1.1. | Este de notorietate faptul că, din cauza constrângerilor operaționale și bugetare ale actualei politici agricole comune, multe țări pun sub semnul întrebării competențele conferite de tratate în acest domeniu, ceea ce conduce la o anumită „uzură” politică a instituțiilor europene. |
| --- | --- |

6.1.1.

Este de notorietate faptul că, din cauza constrângerilor operaționale și bugetare ale actualei politici agricole comune, multe țări pun sub semnul întrebării competențele conferite de tratate în acest domeniu, ceea ce conduce la o anumită „uzură” politică a instituțiilor europene.

| 6.1.2. | În plus, unele state membre, care nu sunt beneficiari „naturali” ai PAC, critică adesea importanța bugetară a acestei politici comune și a altor politici comune din cadrul celui de-al treilea pilon. Aceste atitudini de opoziție politică se bucură de sprijin din ce în ce mai mare în anumite state membre, lucru care nu poate fi trecut cu vederea de către legiuitor sau de către CESE. |
| --- | --- |

6.1.2.

În plus, unele state membre, care nu sunt beneficiari „naturali” ai PAC, critică adesea importanța bugetară a acestei politici comune și a altor politici comune din cadrul celui de-al treilea pilon. Aceste atitudini de opoziție politică se bucură de sprijin din ce în ce mai mare în anumite state membre, lucru care nu poate fi trecut cu vederea de către legiuitor sau de către CESE.

| 6.1.3. | În practică, propunerea Comisiei ar restitui competențe, dându-se, astfel, curs cererii anumitor state membre (și populației acestora) de reechilibrare a competențelor naționale cu cele ale Uniunii, în special într-un domeniu în care încă se permite exercitarea competențelor naționale (în ceea ce privește cultivarea OMG-urilor). |
| --- | --- |

6.1.3.

În practică, propunerea Comisiei ar restitui competențe, dându-se, astfel, curs cererii anumitor state membre (și populației acestora) de reechilibrare a competențelor naționale cu cele ale Uniunii, în special într-un domeniu în care încă se permite exercitarea competențelor naționale (în ceea ce privește cultivarea OMG-urilor).

| 6.2. | Existența, în propunere, a unor măsuri juridice de precauție și a unor clauze de salvgardare menite să prevină abuzurile din partea statelor membre |
| --- | --- |

6.2.

Existența, în propunere, a unor măsuri juridice de precauție și a unor clauze de salvgardare menite să prevină abuzurile din partea statelor membre

| 6.2.1. | Datorită cerinței de a justifica, de la caz la caz, măsurile luate de statele membre, aceste măsuri nu pot fi arbitrare; în plus, ele trebuie să fie compatibile cu tratatele și, în special și în mod expres, cu principiile pieței interne și cu obligațiile internaționale ale Uniunii. |
| --- | --- |

6.2.1.

Datorită cerinței de a justifica, de la caz la caz, măsurile luate de statele membre, aceste măsuri nu pot fi arbitrare; în plus, ele trebuie să fie compatibile cu tratatele și, în special și în mod expres, cu principiile pieței interne și cu obligațiile internaționale ale Uniunii.

| 6.2.2. | Aceste măsuri de precauție, împreună cu principiul responsabilizării administrației publice, propriu administrațiilor naționale moderne, ar trebui să asigure luarea de decizii de neaplicare doar în situații de excepție și în mod proporțional. |
| --- | --- |

6.2.2.

Aceste măsuri de precauție, împreună cu principiul responsabilizării administrației publice, propriu administrațiilor naționale moderne, ar trebui să asigure luarea de decizii de neaplicare doar în situații de excepție și în mod proporțional.

6.3.   
  Eliminarea unei anomalii din practica juridică a Uniunii

Eliminarea unei anomalii din practica juridică a Uniunii

| 6.3.1. | Așa cum declară Comisia în contextul propunerii, Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 nu a fost niciodată pe deplin respectat, atât din cauza pozițiilor naționale care nu sunt justificate din punct de vedere științific, cât și din cauza anomaliei juridice care constă în luarea deciziilor direct de către Comisie (procedura de comitologie). |
| --- | --- |

6.3.1.

Așa cum declară Comisia în contextul propunerii, Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 nu a fost niciodată pe deplin respectat, atât din cauza pozițiilor naționale care nu sunt justificate din punct de vedere științific, cât și din cauza anomaliei juridice care constă în luarea deciziilor direct de către Comisie (procedura de comitologie).

| 6.3.2. | Această situație – cu adevărat de excepție în sistemul de reglementare european – ar fi limitată în cazul adoptării propunerii astfel cum a fost prezentată de către Comisie. Astfel, acele state membre care, până în prezent, mizau pe neemiterea unor decizii sau pe opoziția sistematică la constituirea unor majorități suficiente, ar putea să nu mai considere că este necesar să se opună din punct de vedere politic în cadrul Consiliului dacă, la nivel național, dispun de alte instrumente prin care se pot opune deciziilor Consiliului în această privință sau pot să nu le aplice pe teritoriile lor. |
| --- | --- |

6.3.2.

Această situație – cu adevărat de excepție în sistemul de reglementare european – ar fi limitată în cazul adoptării propunerii astfel cum a fost prezentată de către Comisie. Astfel, acele state membre care, până în prezent, mizau pe neemiterea unor decizii sau pe opoziția sistematică la constituirea unor majorități suficiente, ar putea să nu mai considere că este necesar să se opună din punct de vedere politic în cadrul Consiliului dacă, la nivel național, dispun de alte instrumente prin care se pot opune deciziilor Consiliului în această privință sau pot să nu le aplice pe teritoriile lor.

6.4.   
  Executarea mandatului

Executarea mandatului

| 6.4.1. | Odată cu elaborarea propunerii de modificare a Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, Comisia își duce la îndeplinire mandatul care i-a fost încredințat, de a înainta o propunere care să depășească limitele cadrului de reglementare existent pentru autorizarea furajelor și a produselor alimentare cu OMG-uri. În această privință, propunerea Comisiei este necesară și oportună. |
| --- | --- |

6.4.1.

Odată cu elaborarea propunerii de modificare a Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, Comisia își duce la îndeplinire mandatul care i-a fost încredințat, de a înainta o propunere care să depășească limitele cadrului de reglementare existent pentru autorizarea furajelor și a produselor alimentare cu OMG-uri. În această privință, propunerea Comisiei este necesară și oportună.

7.   Argumente împotriva propunerii Comisiei

Argumente împotriva propunerii Comisiei

7.1.   
  Opoziție generală, din partea tuturor sectoarelor vizate

Opoziție generală, din partea tuturor sectoarelor vizate

| 7.1.1. | Propunerea Comisiei a întâmpinat o opoziție pe scară largă, reflectată în mass-media, atât din partea sectoarelor care au fost în favoarea utilizării OMG-urilor în produsele alimentare și în hrana pentru animale, cât și din partea celor care, de obicei, s-au declarat împotriva utilizării de OMG-uri. Trebuie semnalate în special criticile publice pe care le-a adus propunerii Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară din cadrul Parlamentului European, care a recomandat retragerea propunerii, aceasta fiind supusă la vot în mod formal în luna octombrie (5). |
| --- | --- |

7.1.1.

Propunerea Comisiei a întâmpinat o opoziție pe scară largă, reflectată în mass-media, atât din partea sectoarelor care au fost în favoarea utilizării OMG-urilor în produsele alimentare și în hrana pentru animale, cât și din partea celor care, de obicei, s-au declarat împotriva utilizării de OMG-uri. Trebuie semnalate în special criticile publice pe care le-a adus propunerii Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară din cadrul Parlamentului European, care a recomandat retragerea propunerii, aceasta fiind supusă la vot în mod formal în luna octombrie (5).

5

| 7.1.2. | Rezervele puternice exprimate de sectoarele în cauză, deși din perspective diferite și chiar contradictorii, vor conduce inevitabil la o dezbatere parlamentară dificilă, cu rezultate incerte, care – din motive de precauție – ar putea fi evitată, prin retransmiterea propunerii pentru o examinare mai aprofundată. |
| --- | --- |

7.1.2.

Rezervele puternice exprimate de sectoarele în cauză, deși din perspective diferite și chiar contradictorii, vor conduce inevitabil la o dezbatere parlamentară dificilă, cu rezultate incerte, care – din motive de precauție – ar putea fi evitată, prin retransmiterea propunerii pentru o examinare mai aprofundată.

7.2.   
  Risc de lipsă de transparență în adoptarea deciziilor la nivel național

Risc de lipsă de transparență în adoptarea deciziilor la nivel național

| 7.2.1. | Comisia menține un sistem comun de evaluare a riscurilor referitoare la OMG-uri, prevăzut în Directiva (UE) 2015/412. Cu toate acestea, posibilitatea oferită statelor membre de a limita evaluările riscurilor și autorizațiile comunitare din rațiuni de ordin național (fără să se prevadă un sistem obligatoriu și transparent de informații publice cu privire la motivele și justificările care determină statele membre să opteze pentru neaplicare) poate să intre clar în contradicție cu angajamentele privind transparența adoptării deciziilor publice, care constituie o cerință prioritară în orientările politice ale Comisiei Juncker, astfel cum au fost ele publicate. În consecință, ar fi prudent ca reglementările să prevadă instituirea unor astfel de sisteme naționale de informare pentru public și asigurarea transparenței și a accesului liber la acestea. |
| --- | --- |

7.2.1.

Comisia menține un sistem comun de evaluare a riscurilor referitoare la OMG-uri, prevăzut în Directiva (UE) 2015/412. Cu toate acestea, posibilitatea oferită statelor membre de a limita evaluările riscurilor și autorizațiile comunitare din rațiuni de ordin național (fără să se prevadă un sistem obligatoriu și transparent de informații publice cu privire la motivele și justificările care determină statele membre să opteze pentru neaplicare) poate să intre clar în contradicție cu angajamentele privind transparența adoptării deciziilor publice, care constituie o cerință prioritară în orientările politice ale Comisiei Juncker, astfel cum au fost ele publicate. În consecință, ar fi prudent ca reglementările să prevadă instituirea unor astfel de sisteme naționale de informare pentru public și asigurarea transparenței și a accesului liber la acestea.

7.3.   
  Risc de lipsă de previzibilitate

Risc de lipsă de previzibilitate

| 7.3.1. | În cazul în care este adoptată în forma actuală, propunerea Comisiei ar putea conduce la o situație anormală, în care deciziile publice luate pe baza unor criterii științifice și la nivel european ar putea avea diverse efecte juridice și economice asupra diferitelor state membre. Acest fapt poate submina previzibilitatea și credibilitatea deciziilor comunitare. |
| --- | --- |

7.3.1.

În cazul în care este adoptată în forma actuală, propunerea Comisiei ar putea conduce la o situație anormală, în care deciziile publice luate pe baza unor criterii științifice și la nivel european ar putea avea diverse efecte juridice și economice asupra diferitelor state membre. Acest fapt poate submina previzibilitatea și credibilitatea deciziilor comunitare.

| 7.3.2. | Lipsește o evaluare a impactului socioeconomic al propunerii, cu o descriere detaliată a impactului, în termeni de costuri impuse lanțului alimentar, cultivării și aprovizionării cu materii prime, sau a eventualelor denaturări ale pieței. |
| --- | --- |

7.3.2.

Lipsește o evaluare a impactului socioeconomic al propunerii, cu o descriere detaliată a impactului, în termeni de costuri impuse lanțului alimentar, cultivării și aprovizionării cu materii prime, sau a eventualelor denaturări ale pieței.

| 7.3.3. | Nu sunt prevăzute instrumente pentru a asigura trasabilitatea OMG-urilor pe etichetele produselor alimentare destinate consumului uman. |
| --- | --- |

7.3.3.

Nu sunt prevăzute instrumente pentru a asigura trasabilitatea OMG-urilor pe etichetele produselor alimentare destinate consumului uman.

7.4.   
  Risc de denaturări ale relațiilor comerciale internaționale

Risc de denaturări ale relațiilor comerciale internaționale

| 7.4.1. | Deși propunerea Comisiei impune respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii, legislația nu prevede limite specifice și clare pentru acțiunile anumitor state membre (posibilitate de a opta pentru neaplicare – opt-out), care să poată contrazice aceste obligații, și nici nu instituie mecanisme care să permită instituțiilor UE să fie în măsură să contracareze aceste decizii naționale, în cazul în care nu reușesc să respecte principiul referitor la obligațiile internaționale. Trebuie remarcat faptul că partenerii comerciali ai Uniunii, în special SUA, și-au exprimat public rezerve cu privire la propunere, condiționând chiar adoptarea unor negocieri comerciale la nivel înalt (TTIP) de depășirea acestor rezerve. |
| --- | --- |

7.4.1.

Deși propunerea Comisiei impune respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii, legislația nu prevede limite specifice și clare pentru acțiunile anumitor state membre (posibilitate de a opta pentru neaplicare – opt-out), care să poată contrazice aceste obligații, și nici nu instituie mecanisme care să permită instituțiilor UE să fie în măsură să contracareze aceste decizii naționale, în cazul în care nu reușesc să respecte principiul referitor la obligațiile internaționale. Trebuie remarcat faptul că partenerii comerciali ai Uniunii, în special SUA, și-au exprimat public rezerve cu privire la propunere, condiționând chiar adoptarea unor negocieri comerciale la nivel înalt (TTIP) de depășirea acestor rezerve.

opt-out

| 7.4.2. | Printre acordurile internaționale care ar putea fi afectate sau restricționate de posibila aplicare a propunerii, ce ar putea genera denaturări echivalente cu obstacolele din calea comerțului internațional, se regăsesc obligațiile generale ale OMC sau unele dispoziții, cum ar fi sistemul de preferințe generalizate (SPG) pentru țările în curs de dezvoltare și chiar inițiativa „Totul în afară de arme”. |
| --- | --- |

7.4.2.

Printre acordurile internaționale care ar putea fi afectate sau restricționate de posibila aplicare a propunerii, ce ar putea genera denaturări echivalente cu obstacolele din calea comerțului internațional, se regăsesc obligațiile generale ale OMC sau unele dispoziții, cum ar fi sistemul de preferințe generalizate (SPG) pentru țările în curs de dezvoltare și chiar inițiativa „Totul în afară de arme”.

7.5.   
  Îndoieli cu privire la respectarea principiilor privind libertatea de circulație

Îndoieli cu privire la respectarea principiilor privind libertatea de circulație

| 7.5.1. | Propunerea Comisiei se referă la necesitatea de a respecta principiile pieței interne, care nu ar trebui modificată prin măsuri naționale luate în temeiul prezentei propuneri, în special în condițiile în care este probabil ca, în practică, diverse teritorii din Uniune să pună în aplicare reguli diferite privind cultivarea, comercializarea și transportul intracomunitar. |
| --- | --- |

7.5.1.

Propunerea Comisiei se referă la necesitatea de a respecta principiile pieței interne, care nu ar trebui modificată prin măsuri naționale luate în temeiul prezentei propuneri, în special în condițiile în care este probabil ca, în practică, diverse teritorii din Uniune să pună în aplicare reguli diferite privind cultivarea, comercializarea și transportul intracomunitar.

| 7.5.2. | Cu toate acestea, faptul că nu s-au stabilit cu precizie toate motivele ce ar putea justifica adoptarea clauzelor de neaplicare (nu există o listă pozitivă sau negativă), precum și faptul că nu au fost prevăzute mecanisme juridice de suspendare a măsurilor naționale care ar putea fi considerate abuzive, insuficient justificate sau discriminatorii, generează un risc evident de incertitudine juridică. |
| --- | --- |

7.5.2.

Cu toate acestea, faptul că nu s-au stabilit cu precizie toate motivele ce ar putea justifica adoptarea clauzelor de neaplicare (nu există o listă pozitivă sau negativă), precum și faptul că nu au fost prevăzute mecanisme juridice de suspendare a măsurilor naționale care ar putea fi considerate abuzive, insuficient justificate sau discriminatorii, generează un risc evident de incertitudine juridică.

| 7.5.3. | Aceste incertitudini juridice pot fi soluționate numai în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene, ceea ce ar determina o judiciarizare inutilă a sarcinii administrative a statelor membre și ar impune eventuale întârzieri și costuri suplimentare. |
| --- | --- |

7.5.3.

Aceste incertitudini juridice pot fi soluționate numai în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene, ceea ce ar determina o judiciarizare inutilă a sarcinii administrative a statelor membre și ar impune eventuale întârzieri și costuri suplimentare.

judiciarizare

| 7.5.4. | Acest ultim argument suscită cele mai multe îndoieli cu privire la oportunitatea și caracterul adecvat al propunerii Comisiei, astfel cum a fost aceasta prezentată. |
| --- | --- |

7.5.4.

Acest ultim argument suscită cele mai multe îndoieli cu privire la oportunitatea și caracterul adecvat al propunerii Comisiei, astfel cum a fost aceasta prezentată.

Bruxelles, 16 septembrie 2015.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Henri MALOSSE

---

(1)  http://ec.europa.eu/food/plant/docs/plant_gmo_report_studies_report_2013_mon_810_en.pdf

1

(2)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

2

(3)  JO L 68, 13.3.2015, p. 1.

3

(4)  JO C 68, 6.3.2012, p. 56.

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/documents/envi/pr/1065/1065989/1065989ro.pdf

5

---