# Úradný vestník C 197/2019

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 197 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6213. júna 2019 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 197

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6213. júna 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | IV   Informácie |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2019/C 197/01 | Výmenný kurz eura | 1 |
| 2019/C 197/02 | Vykonávacie rozhodnutie Komisie zo 4. júna 2019 o uverejnení žiadosti o zmenu špecifikácie výrobku v súvislosti s názvom v sektore vinohradníctva a vinárstva v zmysle článku 105 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 v Úradnom vestníku Európskej únie [Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten (CHZO)] | 2 |
| 2019/C 197/03 | Oznámenie Komisie o aktuálnych úrokových sadzbách pre vymáhanie štátnej pomoci a referenčných/diskontných sadzbách platných od 1. júla 2019[Uverejnené v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004 ( Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1 )] | 20 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2019/C 197/04 | Oznámenie o výberovom konaní na udelenie povolení na prieskum a ťažbu uhľovodíkov na území Dinárskeho pohoria | 21 |
| 2019/C 197/05 | Informácie, ktoré sa majú zaslať podľa článku 5 ods. 2 – Založenie Európskeho zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS) [Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1082/2006 z 5. júla 2006 ( Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 19 )] | 23 |
| | INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA EURÓPSKEHO HOSPODÁRSKEHO PRIESTORU |
| | Dozorný úrad EZVO |
| 2019/C 197/06 | Výzva na predloženie pripomienok k štátnej pomoci podľa časti I článku 1 ods. 2 protokolu 3 k Dohode medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu | 25 |

Obsah

Strana

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2019/C 197/01

Výmenný kurz eura

1

2019/C 197/02

Vykonávacie rozhodnutie Komisie zo 4. júna 2019 o uverejnení žiadosti o zmenu špecifikácie výrobku v súvislosti s názvom v sektore vinohradníctva a vinárstva v zmysle článku 105 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 v Úradnom vestníku Európskej únie [Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten (CHZO)]

Úradnom vestníku Európskej únie

2

2019/C 197/03

Oznámenie Komisie o aktuálnych úrokových sadzbách pre vymáhanie štátnej pomoci a referenčných/diskontných sadzbách platných od 1. júla 2019[Uverejnené v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004 ( Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1 )]

[Uverejnené v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004 ( Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1 )]

20

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2019/C 197/04

Oznámenie o výberovom konaní na udelenie povolení na prieskum a ťažbu uhľovodíkov na území Dinárskeho pohoria

21

2019/C 197/05

Informácie, ktoré sa majú zaslať podľa článku 5 ods. 2 – Založenie Európskeho zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS) [Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1082/2006 z 5. júla 2006 ( Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 19 )]

[Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1082/2006 z 5. júla 2006 ( Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 19 )]

23

INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA EURÓPSKEHO HOSPODÁRSKEHO PRIESTORU

Dozorný úrad EZVO

2019/C 197/06

Výzva na predloženie pripomienok k štátnej pomoci podľa časti I článku 1 ods. 2 protokolu 3 k Dohode medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu

25

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | SÚDNE KONANIA |
| | Súdny dvor EZVO |
| 2019/C 197/07 | Žiadosť o poradné stanovisko Súdu EZVO, ktorú 24. januára 2019 predložil Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein vo veci D a E (Vec E-2/19) | 35 |
| 2019/C 197/08 | Žaloba spoločnosti Nettbuss AS podaná 26. februára 2019 proti spoločnosti Konkurrenten.no AS (Vec E-1/17 COSTS) | 36 |

V   Oznamy

SÚDNE KONANIA

Súdny dvor EZVO

2019/C 197/07

Žiadosť o poradné stanovisko Súdu EZVO, ktorú 24. januára 2019 predložil Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein vo veci D a E (Vec E-2/19)

35

2019/C 197/08

Žaloba spoločnosti Nettbuss AS podaná 26. februára 2019 proti spoločnosti Konkurrenten.no AS (Vec E-1/17 COSTS)

36

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 13.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 197/1

---

Výmenný kurz eura (1)

12. júna 2019

(2019/C 197/01)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,1323 |
| JPY | Japonský jen | 122,72 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4678 |
| GBP | Britská libra | 0,88805 |
| SEK | Švédska koruna | 10,6800 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,1252 |
| ISK | Islandská koruna | 141,50 |
| NOK | Nórska koruna | 9,7820 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,614 |
| HUF | Maďarský forint | 321,43 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,2608 |
| RON | Rumunský lei | 4,7250 |
| TRY | Turecká líra | 6,5550 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6292 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,5059 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,8570 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,7206 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,5445 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 337,81 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 16,7129 |
| CNY | Čínsky juan | 7,8346 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,4130 |
| IDR | Indonézska rupia | 16 125,56 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,7075 |
| PHP | Filipínske peso | 58,815 |
| RUB | Ruský rubeľ | 73,3013 |
| THB | Thajský baht | 35,379 |
| BRL | Brazílsky real | 4,3661 |
| MXN | Mexické peso | 21,6615 |
| INR | Indická rupia | 78,4910 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,1323

JPY

Japonský jen

122,72

DKK

Dánska koruna

7,4678

GBP

Britská libra

0,88805

SEK

Švédska koruna

10,6800

CHF

Švajčiarsky frank

1,1252

ISK

Islandská koruna

141,50

NOK

Nórska koruna

9,7820

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,614

HUF

Maďarský forint

321,43

PLN

Poľský zlotý

4,2608

RON

Rumunský lei

4,7250

TRY

Turecká líra

6,5550

AUD

Austrálsky dolár

1,6292

CAD

Kanadský dolár

1,5059

HKD

Hongkongský dolár

8,8570

NZD

Novozélandský dolár

1,7206

SGD

Singapurský dolár

1,5445

KRW

Juhokórejský won

1 337,81

ZAR

Juhoafrický rand

16,7129

CNY

Čínsky juan

7,8346

HRK

Chorvátska kuna

7,4130

IDR

Indonézska rupia

16 125,56

MYR

Malajzijský ringgit

4,7075

PHP

Filipínske peso

58,815

RUB

Ruský rubeľ

73,3013

THB

Thajský baht

35,379

BRL

Brazílsky real

4,3661

MXN

Mexické peso

21,6615

INR

Indická rupia

78,4910

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 13.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 197/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 197/2

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 4. júna 2019

o uverejnení žiadosti o zmenu špecifikácie výrobku v súvislosti s názvom v sektore vinohradníctva a vinárstva v zmysle článku 105 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 v Úradnom vestníku Európskej únie

[Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten (CHZO)]

(2019/C 197/02)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 97 ods. 3,

keďže:

| (1) | Taliansko v súlade s článkom 105 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 zaslalo žiadosť o zmenu špecifikácie výrobku s názvom „Vigneti delle Dolomiti“/„Weinberg Dolomiten“. |
| --- | --- |

(1)

Taliansko v súlade s článkom 105 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 zaslalo žiadosť o zmenu špecifikácie výrobku s názvom „Vigneti delle Dolomiti“/„Weinberg Dolomiten“.

| (2) | Komisia uvedenú žiadosť preskúmala a dospela k záveru, že podmienky stanovené v článkoch 93 až 96, článku 97 ods. 1 a v článkoch 100, 101 a 102 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 sú splnené. |
| --- | --- |

(2)

Komisia uvedenú žiadosť preskúmala a dospela k záveru, že podmienky stanovené v článkoch 93 až 96, článku 97 ods. 1 a v článkoch 100, 101 a 102 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 sú splnené.

| (3) | S cieľom umožniť predkladanie námietok v zmysle článku 98 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 by sa žiadosť o zmenu špecifikácie výrobku s názvom „Vigneti delle Dolomiti“/„Weinberg Dolomiten“ mala uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(3)

S cieľom umožniť predkladanie námietok v zmysle článku 98 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 by sa žiadosť o zmenu špecifikácie výrobku s názvom „Vigneti delle Dolomiti“/„Weinberg Dolomiten“ mala uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článok

Žiadosť o zmenu špecifikácie výrobku s názvom „Vigneti delle Dolomiti“/„Weinberg Dolomiten“ (CHZO) v súlade s článkom 105 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 je uvedená v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

V súlade s článkom 98 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 vzniká uverejnením tohto rozhodnutia právo podať do dvoch mesiacov odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie námietku proti zmene špecifikácie uvedenej v prvom odseku tohto článku.

V Bruseli 4. júna 2019

Za Komisiu

Phil HOGAN

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

---

PRÍLOHA

ŽIADOSŤ O ZMENU ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKU

„VIGNETI DELLE DOLOMITI“/„WEINBERG DOLOMITEN“

PGI-IT-A0755-AM02

Dátum podania žiadosti: 14.4.2015

1.   Pravidlá vzťahujúce sa na zmenu

Článok 105 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 – podstatná zmena

2.   Opis a dôvody zmeny

2.1.   Pridanie nových kategórií šumivých vín

Zmena sa týka pridania týchto kategórií šumivých vín:

| — | biele a ružové „šumivé víno“; |
| --- | --- |

—

biele a ružové „šumivé víno“;

| — | biele a ružové „akostné šumivé víno“; |
| --- | --- |

—

biele a ružové „akostné šumivé víno“;

| — | biele „akostné aromatické šumivé víno“. |
| --- | --- |

—

biele „akostné aromatické šumivé víno“.

Dôvody: Už viac ako jedno storočie sa v provincii Trident vyrába mnoho vynikajúcich šumivých vín s použitím metódy druhotného kvasenia vo fľaši. Neskôr, v 50. a 60. rokoch minulého storočia, sa začalo vyrábať pomerne veľa generických a odrodových šumivých vín s použitím metódy druhotného kvasenia vo veľkých nádobách (proces Charmat). Len v provincii Trident objem výroby v súčasnosti dosahuje približne 3,5 milióna fliaš, pričom značný podiel je oprávnený na používanie predmetného CHZO.

V tejto zmene sa navrhuje, aby sa uvedenému segmentu poskytla vyššia úroveň ochrany a užšie spojenie s územím pôvodu tým, že sa zahrnie do špecifikácie výrobku s CHZO „Vigneti delle Dolomiti“. Vďaka tomu by sa naň vzťahovali rovnaké pravidlá, aké sa už dlho uplatňujú pri víne a šumivom víne.

Za väčšinu produkcie šumivých vín pomocou procesu Charmat je zodpovedný len malý počet podnikov. V prípade poľnohospodárskych podnikov, ktorých produkcia je nízka, je však čoraz bežnejšie, že spracovanie v ich mene vykonávajú podniky tretích strán. Dôvodom sú vysoké investičné náklady potrebné na to, aby podniky nadobudli systémy a technológie potrebné na vykonávanie tohto druhu výroby. Zvyšuje sa preto počet podnikov, ktoré chcú ďalej zlepšovať svoje vlastné vína spracovaním na šumivé víno s využitím sekundárneho kvasenia v autoklávoch.

Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby sa spracovanie na šumivé víno mohlo vykonávať kdekoľvek v regiónoch Benátska a Lombardie v poľnohospodárskych podnikoch, ktoré dokážu preukázať tradíciu výroby vín s CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ a/alebo ich spracovania na perlivé vína počas posledných piatich vinárskych rokov.

Okrem toho, že sa spotrebiteľom poskytne presné označenie zemepisného pôvodu výrobku, možnosť klasifikácie týchto výrobkov v rámci CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ by mala opodstatniť aj zvýšenie hodnoty výrobku z hľadiska stanovenia ceny, pričom sa počíta s úpravou ceny za fľašu a v dôsledku toho aj hodnoty použitého hrozna.

Okrem toho by udelenie CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ umožnilo, aby sa miestna produkcia odlíšila od širokého spektra anonymných generických alebo odrodových šumivých vín a aby sa predišlo cenovej politike vyplývajúcej z rozšírenia takýchto výrobkov na trhu.

Táto zmena sa týka článkov 2, 6 a 8 špecifikácie výrobku a týchto oddielov jednotného dokumentu: 2.3. Kategórie vinárskych výrobkov, 2.4. Opis vín, 2.5.1. Osobitné enologické postupy a 2.8. Súvislosť so zemepisnou oblasťou.

2.2.   Zaradenie nových druhov v kombinácii s odrodami viniča

Zmena sa týka zahrnutia kombinácie týchto odrôd viniča, ktoré boli v poslednom čase zavedené v príslušných provinciách nachádzajúcich sa v oblasti výroby vín s CHZO „Vigneti delle Dolomiti“:

| — | BRONNER (B)/(Bolzano a Trident); |
| --- | --- |

—

BRONNER (B)/(Bolzano a Trident);

| — | CARMENÈRE (N)/(Bolzano); |
| --- | --- |

—

CARMENÈRE (N)/(Bolzano);

| — | DIOLINOIR (N)/(Bolzano); |
| --- | --- |

—

DIOLINOIR (N)/(Bolzano);

| — | HELIOS (B)/(Trident); |
| --- | --- |

—

HELIOS (B)/(Trident);

| — | JOHANNITER (B)/(Trident); |
| --- | --- |

—

JOHANNITER (B)/(Trident);

| — | SOLARIS (B)/(Bolzano a Trident); |
| --- | --- |

—

SOLARIS (B)/(Bolzano a Trident);

| — | TURCA (N)/(Trident). |
| --- | --- |

—

TURCA (N)/(Trident).

Tieto nové odrody viniča sa preto dopĺňajú k tým, ktoré už sú povolené v príslušných provinciách.

Navrhovaná zmena je obzvlášť významná, pretože tieto medzidruhové hybridy Vitis Vinifera a iné druhy rodu Vitis sú prirodzene rezistentné voči hlavným patogénom viniča (peronospóra viniča a múčnatka viničová), a preto nepotrebujú chemické ošetrenie. Vďaka tejto osobitnej vlastnosti sa pestujú najmä v blízkosti citlivých oblastí, ako sú školy, zastavané oblasti, športové zariadenia, cyklistické trasy atď.

Vzhľadom na tieto environmentálne vlastnosti, zvýšenie plochy vysadenej danými odrodami a priaznivé výsledky dosiahnuté vinifikáciou týchto inovačných odrôd je cieľom tejto zmeny poskytnúť uvedeným výrobkom potrebnú úroveň uznania a ochrany.

Možnosť uvádzať vína s CHZO na trh s uvedením názvu týchto odrôd na etikete by zvýšilo ich hodnotu.

Možnosť uviesť tieto odrody na etikete spolu so zemepisným označením „Vigneti delle Dolomiti“ by posilnilo hodnotu jednotlivých výrobkov. Treba poznamenať, že tieto odrody sú málo známe či cenené medzi spotrebiteľmi, pretože ich doteraz nebolo možné uvádzať na etiketách daných vín.

Táto zmena sa týka článku 2 špecifikácie výrobku a oddielu 2 bodu 2.7. Hlavné muštové odrody jednotného dokumentu.

2.3.   Výroba vín s onačením odrôd viniča „Bianchetta Trevigiana“ alebo „Pavana“ na etikete

Do kategórií „Víno“ a „Perlivé víno“ sa dopĺňajú názvy týchto druhov vína, pri ktorých sa na etiketách uvádzajú odrody viniča:

| — | BIANCHETTA TREVIGIANA (B); |
| --- | --- |

—

BIANCHETTA TREVIGIANA (B);

| — | PAVANA (N). |
| --- | --- |

—

PAVANA (N).

Dôvody: Navrhovanou zmenou sa umožňuje výroba vín získaných z odrôd „Bianchetta Trevigiana“ a „Pavana“ a uvedenie týchto odrôd na etiketách v súlade s príslušnými pravidlami Európskej únie.

Dôvodom je to, že príslušné odrody už boli zahrnuté do kombinácie odrôd viniča stanovených v špecifikácii výrobku s CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ na účel výroby bielych a červených/ružových druhov vína; účelom tejto zmeny je preto umožniť, aby sa v záujme výrobcov názvy týchto dvoch odrôd uvádzali na etiketách príslušných vín.

Dve spomínané odrody viniča nie sú zahrnuté do zoznamu odrôd, ktoré sa nesmú uvádzať na etiketách, uvedeného v príslušnej časti jednotného dokumentu.

Táto zmena sa týka článku 2 špecifikácie výrobku a oddielu 2 bodu 2.9. Ďalšie podmienky jednotného dokumentu.

2.4.   Výnimky umožňujúce spracovanie vína na šumivé a perlivé víno v susedných regiónoch

Špecifikácia výrobku už umožňuje, aby sa zvyčajné vinárske postupy pre nešumivé vína vykonávali v susedných regiónoch (v celom Benátsku a Lombardii) za predpokladu, že príslušné podniky môžu preukázať nepretržitú tradíciu výroby vín s CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ počas posledných piatich vinárskych rokov.

Účelom tejto zmeny je umožniť, aby sa víno na perlivé a šumivé víno mohlo spracovať v tej istej oblasti, ktorá je povolená pre nešumivé vína.

Dôvody: Možnosť spracovania vína na šumivé a perlivé víno v susedných regiónoch je odôvodnená a v súlade so skutočnosťou, že v týchto regiónoch možno vykonávať bežné vinárske postupy (stanovené v špecifikácii). Treba mať na pamäti, že takéto procesy sa nepovažujú za post-vinifikačné štádiá, ale za neoddeliteľnú súčasť výroby vína a ako také sa môžu vykonávať len v rámci určenej vinárskej oblasti.

V prípade poľnohospodárskych podnikov s nízkou produkciou perlivých a šumivých je takisto čoraz bežnejšie, že spracovanie v ich mene vykonávajú podniky tretích strán. Dôvodom sú vysoké investičné náklady potrebné na to, aby podniky nadobudli systémy a technológie potrebné na takéto spracovanie. Pre miestnych prevádzkovateľov je zvyčajnou praxou, že žiadajú firmy v susedných regiónoch Benátska a Lombardie, aby pre nich toto spracovanie vykonali, najmä v prípade nízkeho objemu výroby.

Táto zmena sa týka článku 5 špecifikácie výrobku a oddielu 2 bodu 2.9. Ďalšie podmienky jednotného dokumentu.

2.5.   Enologická prax miešania vín a hroznových muštov

Odsek o enologickej praxi miešania vín a hroznového muštu vrátane výrobkov s pôvodom mimo oblasti (maximálne 15 %) sa preformuloval tak, aby sa vylúčila možnosť používať, hoci len čiastočne, vína získané z iných odrôd viniča, než sú tie, ktoré sa môžu pestovať v provinciách Trident, Bolzano a Belluno.

Dôvody: Hoci je nová špecifikácia prísnejšia, cieľom tejto zmeny je poskytnúť prevádzkovateľom presnejšie informácie o možnosti využitia tradičnej praxe miešania. Jej cieľom je najmä zabrániť tomu, aby sa miešanie uskutočňovalo s použitím iných odrôd viniča, ako sú odrody, ktoré sa pestujú v tejto oblasti, čo by mohlo mať nepriaznivý vplyv na charakter a typické vlastnosti príslušných vín.

Táto zmena sa týka článku 5 špecifikácie výrobku a oddielu 2 bodu 2.5.1. Osobitné enologické postupy jednotného dokumentu.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1.   Názov na zápis do registra

| | Vigneti delle Dolomiti |
| --- | --- |

Vigneti delle Dolomiti

| | Weinberg Dolomiten |
| --- | --- |

Weinberg Dolomiten

2.   Druh zemepisného označenia

CHZO – chránené zemepisné označenie

3.   Kategórie vinárskych produktov

| 1. | Víno |
| --- | --- |

1.

| 4. | Šumivé víno |
| --- | --- |

4.

| 5. | Akostné šumivé víno |
| --- | --- |

5.

| 6. | Akostné aromatické šumivé víno |
| --- | --- |

6.

| 8. | Perlivé víno |
| --- | --- |

8.

| 15. | Víno zo zhrozienkovateného hrozna |
| --- | --- |

15.

| 16. | Víno z prezretého hrozna |
| --- | --- |

16.

4.   Opis vína (vín)

Vigneti delle Dolomiti Bianco patriace do kategórií „Víno“ a „Šumivé víno“, s označením alebo bez označenia jednej alebo dvoch odrôd viniča

Škála farieb týchto bielych vín sa pohybuje od slamovožltej až po zlatožltú, niekedy s odtieňmi bledozelenej alebo medenej farby, ako v prípade Pinot Grigio.

Vôňa vín sa vyznačuje jemnosťou a ovocnými tónmi, za ktoré vo všeobecnosti vďačia hlavnej odrode viniča používanej vo víne, ale aj typickému „charakteru“ horských produktov.

Chuť vína, ktorá sa môže pohybovať od suchej až po sladkú, je harmonická, dobre štruktúrovaná a lahodná, ako aj vyvážená z hľadiska obsahu alkoholu a obsahu kyselín.

V prípade perlivého bieleho vína prítomnosť oxidu uhličitého zvyšuje jeho sviežosť a živosť.

Biele vína, pri ktorých sa uvádza názov jednej alebo dvoch odrôd viniča, sa pri dodaní na spotrebu okrem už uvedených vlastností vyznačujú organoleptickými vlastnosťami príslušnej odrody alebo odrôd viniča, z ktorých bolo víno získané.

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %): 10 %

Minimálny bezcukorný extrakt: 14,0 g/l

| Všeobecné analytické parametre |
| --- |
| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny celkový obsah kyselín | 3,5 gramov na liter, vyjadrené ako kyselina vínna |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) | |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) | |

Všeobecné analytické parametre

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny celkový obsah kyselín

3,5 gramov na liter, vyjadrené ako kyselina vínna

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter)

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

Analytické parametre, ktoré nie sú uvedené v nasledujúcej tabuľke, zodpovedajú limitom stanoveným vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v právnych predpisoch EÚ.

Vigneti delle Dolomiti Rosato patriace do kategórií „víno“ a „šumivé víno“, s označením alebo bez označenia jednej alebo dvoch odrôd hrozna

Tieto ružové vína sú skupinou nápojov vhodných na priamu spotrebu, ktoré sa získavajú najmä z odrôd Schiava, Merlot a Teroldego.

Tieto vína majú ružovú farbu rôznej intenzity v závislosti od procesu výroby vína a trvania kontaktu so šupkami.

Vôňa je jemná a delikátna s príjemnými odtieňmi ovocia.

Chuť je svieža a harmonická s vyváženým obsahom kyselín a môže sa pohybovať od suchej po sladkú.

V prípade perlivého vína prítomnosť oxidu uhličitého zvyšuje jeho sviežosť a živosť.

Ružové vína, pri ktorých sa uvádza názov jednej alebo dvoch odrôd viniča, sa pri dodaní na spotrebu okrem už uvedených vlastností vyznačujú organoleptickými vlastnosťami príslušnej odrody alebo odrôd viniča, z ktorých bolo víno získané.

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %): 10 %

Minimálny bezcukorný extrakt: 15,0 g/l

| Všeobecné analytické parametre |
| --- |
| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny celkový obsah kyselín | 3,5 gramov na liter, vyjadrené ako kyselina vínna |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) | |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) | |

Všeobecné analytické parametre

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny celkový obsah kyselín

3,5 gramov na liter, vyjadrené ako kyselina vínna

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter)

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

Analytické parametre, ktoré nie sú uvedené v nasledujúcej tabuľke, zodpovedajú limitom stanoveným vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v právnych predpisoch EÚ.

Vigneti delle Dolomiti Rosso patriace do kategórií „Víno“ a „Šumivé víno“, s označením alebo bez označenia jednej alebo dvoch odrôd hrozna

Tieto vína majú rubínovočervenú farbu rôznej intenzity, občas s náznakmi oranžovej, ak ide o staršie vína. Ich aróma je vínna, niekedy éterická alebo ovocná; v závislosti od odrody viniča použitej na ich výrobu môžu mať ovocné vône rôznej intenzity, ktoré sa dobre rozvíjajú, ako víno dozrieva.

Chuť je harmonická, plná, niekedy horkastá a strohá a môže sa pohybovať od suchej po sladkú.

Červené víno „Novello“ má vôňu a príchute, ktoré súvisia s osobitnou technikou karbonickej macerácie používanej na výrobu vína z hrozna, pri ktorej sa posilňuje vínny profil vína a typické tóny odrody viniča.

Prítomnosť oxidu uhličitého v perlivom víne zvyšuje jeho živosť.

Červené vína, pri ktorých sa uvádza názov jednej alebo dvoch odrôd viniča, sa pri dodaní na spotrebu okrem už uvedených vlastností vyznačujú organoleptickými vlastnosťami príslušnej odrody alebo odrôd viniča, z ktorých bolo víno získané.

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %):

| — | 11 % v prípade typu „Vino Novello“ |
| --- | --- |

—

11 % v prípade typu „Vino Novello“

| — | 10 % pre iné typy |
| --- | --- |

—

10 % pre iné typy

Minimálny bezcukorný extrakt: 18,0 g/l

| Všeobecné analytické parametre |
| --- |
| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny celkový obsah kyselín | 3,5 gramov na liter, vyjadrené ako kyselina vínna |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) | |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) | |

Všeobecné analytické parametre

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny celkový obsah kyselín

3,5 gramov na liter, vyjadrené ako kyselina vínna

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter)

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

Analytické parametre, ktoré nie sú uvedené v nasledujúcej tabuľke, zodpovedajú limitom stanoveným vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v právnych predpisoch EÚ.

Vigneti delle Dolomiti Bianco patriace do kategórií (15) a (16) vrátane tradičného označenia „Passito“ alebo „Vino Passito“ bez uvedenia odrody viniča

Tieto vína sú jedinečné a majú osobitý charakter. Farba sa pohybuje od zlatožltej po jantárovú.

Vôňa je jemná, delikátna a výrazná s tónmi hrozienok, niekedy korenistá.

Chuť je plná, harmonická, typická pre hrozienkové víno, niekedy alkoholická, môže sa pohybovať od suchej po sladkú.

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %): 16 %

Minimálny skutočný obsah alkoholu (obj. %): 9,0 % (víno zo zhrozienkovateného hrozna) a 12,0 % (víno z prezretého hrozna)

Minimálny bezcukorný extrakt: 14,0 g/l

| Všeobecné analytické parametre |
| --- |
| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny celkový obsah kyselín | 3,5 gramov na liter, vyjadrené ako kyselina vínna |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) | |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) | |

Všeobecné analytické parametre

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny celkový obsah kyselín

3,5 gramov na liter, vyjadrené ako kyselina vínna

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter)

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

Analytické parametre, ktoré nie sú uvedené v nasledujúcej tabuľke, zodpovedajú limitom stanoveným vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v právnych predpisoch EÚ.

Vigneti delle Dolomiti Rosato patriace do kategórií (15) a (16) vrátane tradičného označenia „Passito“ alebo „Vino Passito“ bez uvedenia odrody viniča

Tieto vína sú jedinečné a majú osobitý charakter. Farba je ružová rôznej intenzity, občas s oranžovými tónmi.

Vôňa je jemná, delikátna a výrazná s tónmi hrozienok, niekedy korenistá.

Chuť je plná, harmonická, typická pre hrozienkové víno, niekedy alkoholická, môže sa pohybovať od suchej po sladkú.

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %): 16 %

Minimálny skutočný obsah alkoholu (obj. %): 9,0 % (víno zo zhrozienkovateného hrozna) a 12,0 % (víno z prezretého hrozna)

Minimálny bezcukorný extrakt: 15,0 g/l

| Všeobecné analytické parametre |
| --- |
| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny celkový obsah kyselín | 3,5 gramov na liter, vyjadrené ako kyselina vínna |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) | |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) | |

Všeobecné analytické parametre

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny celkový obsah kyselín

3,5 gramov na liter, vyjadrené ako kyselina vínna

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter)

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

Analytické parametre, ktoré nie sú uvedené v nasledujúcej tabuľke, zodpovedajú limitom stanoveným vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v právnych predpisoch EÚ.

Vigneti delle Dolomiti Rosso patriace do kategórií (15) a (16) vrátane tradičného označenia „Passito“ alebo „Vino Passito“ bez uvedenia odrody viniča

Tieto vína sú jedinečné a majú osobitý charakter. Farba je granátovočervená, občas s oranžovými tónmi.

Vôňa je jemná, delikátna a výrazná s tónmi hrozienok, niekedy korenistá.

Chuť je plná, harmonická, typická pre hrozienkové víno, niekedy alkoholická, môže sa pohybovať od suchej po sladkú.

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %): 16 %

Minimálny skutočný obsah alkoholu (obj. %): 9,0 % (víno zo zhrozienkovateného hrozna) a 12,0 % (víno z prezretého hrozna)

Minimálny bezcukorný extrakt: 18,0 g/l

| Všeobecné analytické parametre |
| --- |
| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny celkový obsah kyselín | 3,5 gramov na liter, vyjadrené ako kyselina vínna |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) | |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) | |

Všeobecné analytické parametre

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny celkový obsah kyselín

3,5 gramov na liter, vyjadrené ako kyselina vínna

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter)

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

Analytické parametre, ktoré nie sú uvedené v nasledujúcej tabuľke, zodpovedajú limitom stanoveným vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v právnych predpisoch EÚ.

Vigneti delle Dolomiti Bianco patriace do kategórií (4) Šumivé víno, (5) Akostné šumivé víno a (6) Akostné aromatické šumivé víno s uvedením alebo bez uvedenia jednej alebo dvoch odrôd viniča

Šumivé víno sa vyznačuje živou a trvanlivou penou a farbou, ktorá sa pohybuje od slamovožltej po zlatožltú farbu s bledozelenými odtieňmi. Vykazuje osobitné vlastnosti jemnosti a elegancie. Má výraznú, jemnú a delikátnu arómu s nádychom kvasiniek; akostné aromatické šumivé víno má typické vône odrody Moscato Giallo. Chuť je jemná, živá a typická pre danú odrodu viniča; pokiaľ ide o obsah cukru, môže sa pohybovať na škále od suchej po sladkú, t. j. s označením od „brut nature“ (prírodne brut) po „sweet“ (sladká chuť). Šumivé a akostné šumivé biele vína, pri ktorých sa uvádza názov jednej alebo dvoch odrôd viniča, sa pri dodaní na spotrebu okrem už uvedených vlastností vyznačujú organoleptickými vlastnosťami príslušnej odrody alebo odrôd viniča, z ktorých bolo víno získané. Akostné aromatické šumivé víno s uvedením alebo bez uvedenia odrody viniča musí mať organoleptické vlastnosti odrody Moscato Giallo, z ktorej sa toto víno výhradne vyrába. Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %): 11,0 %

Minimálny skutočný obsah alkoholu (obj. %): 10,5 % (šumivé víno a akostné šumivé víno) a 6,0 % (akostné aromatické šumivé víno)

Minimálny celkový obsah kyselín: 4,5 g/l, vyjadrené ako kyselina vínna (šumivé víno a akostné šumivé víno); 5,0 g/l, vyjadrené ako kyselina vínna (akostné aromatické šumivé víno)

Minimálny bezcukorný extrakt: 14,0 g/l

| Všeobecné analytické parametre |
| --- |
| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny celkový obsah kyselín | 4,5 gramov na liter, vyjadrené ako kyselina vínna |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) | |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) | |

Všeobecné analytické parametre

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny celkový obsah kyselín

4,5 gramov na liter, vyjadrené ako kyselina vínna

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter)

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

Analytické parametre, ktoré nie sú uvedené v nasledujúcej tabuľke, zodpovedajú limitom stanoveným vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v právnych predpisoch EÚ.

Vigneti delle Dolomiti Rosato patriace do kategórií (4) Šumivé víno a (5) Akostné šumivé víno s označením alebo bez uvedenia jednej alebo dvoch odrôd viniča

Šumivé víno sa vyznačuje živou a trvanlivou penou a ružovou farbou rôznej intenzity. Vykazuje osobitné vlastnosti jemnosti a elegancie.

Má výraznú, jemnú a delikátnu arómu s nádychom kvasiniek.

Chuť je jemná, živá a typická pre danú odrodu viniča; pokiaľ ide o obsah cukru, môže sa pohybovať na škále od suchej po sladkú, t. j. s označením od „brut nature“ (prírodne brut) po „sweet“ (sladká chuť).

Šumivé a akostné šumivé biele vína, pri ktorých sa uvádza názov jednej alebo dvoch odrôd viniča, sa pri dodaní na spotrebu okrem už uvedených vlastností vyznačujú organoleptickými vlastnosťami príslušnej odrody alebo odrôd viniča, z ktorých bolo víno získané.

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %): 11 %

Minimálny bezcukorný extrakt: 14,0 g/l

| Všeobecné analytické parametre |
| --- |
| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) | 10,5 |
| Minimálny celkový obsah kyselín | 4,5 gramov na liter, vyjadrené ako kyselina vínna |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) | |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) | |

Všeobecné analytické parametre

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %)

10,5

Minimálny celkový obsah kyselín

4,5 gramov na liter, vyjadrené ako kyselina vínna

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter)

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

Analytické parametre, ktoré nie sú uvedené v nasledujúcej tabuľke, zodpovedajú limitom stanoveným vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v právnych predpisoch EÚ.

5.   Vinárske výrobné postupy

a)   Základné enologické postupy

Enologická prax miešania hroznových muštov a vín

Príslušné obmedzenia enologických postupov

V špecifikácii výrobku sa v súlade s príslušnými právnymi predpismi Európskej únie umožňuje miešanie muštov a vín do 15 % vrátane muštov a vín z iných talianskych vinohradníckych oblastí za predpokladu, že boli získané z nearomatických odrôd viniča klasifikovaných v provinciách Belluno, Bolzano a Trident ako „vhodné na pestovanie“ alebo „pozorované“.

Enologická prax spracovania na šumivé víno metódou sekundárneho kvasenia v autoklávoch

Príslušné obmedzenia enologických postupov

Spracovanie na šumivé víno je povolené výlučne metódou druhotného kvasenia vo veľkých nádobách (autoklávoch).

b)   Maximálne výnosy

Druhy Vigneti delle Dolomiti Bianco, Rosato a Rosso bez označenia odrody viniča

23 000 kg hrozna na hektár

Vigneti delle Dolomiti získané z odrody Moscato Rosa

12 000 kg hrozna na hektár

Druhy Vigneti delle Dolomiti s označením iných povolených odrôd viniča

19 500 kg hrozna na hektár

6.   Vymedzená zemepisná oblasť

Oblasť pestovania hrozna používaného na výrobu vín „Vigneti delle Dolomiti“ zahŕňa celé územie autonómnych provincií Trident a Bolzano a provincie Belluno v regióne Benátsko, ktoré sú súčasťou vinohradníckej oblasti EÚ C I (B).

7.   Hlavné odrody hrozna

| | Cabernet Franc N. – Cabernet |
| --- | --- |

Cabernet Franc N. – Cabernet

| | Cabernet Sauvignon N. – Cabernet |
| --- | --- |

Cabernet Sauvignon N. – Cabernet

| | Carmenère N. – Cabernet |
| --- | --- |

Carmenère N. – Cabernet

| | Carmenère N. – Cabernet Italiano |
| --- | --- |

Carmenère N. – Cabernet Italiano

| | Carmenère N. – Cabernet Nostrano |
| --- | --- |

Carmenère N. – Cabernet Nostrano

| | Casetta N. |
| --- | --- |

Casetta N.

| | Chardonnay B. |
| --- | --- |

Chardonnay B.

| | Franconia N. |
| --- | --- |

Franconia N.

| | Goldtraminer B. |
| --- | --- |

Goldtraminer B.

| | Gosen N. |
| --- | --- |

Gosen N.

| | Groppello di Revò N. – Groppello |
| --- | --- |

Groppello di Revò N. – Groppello

| | Kerner B. |
| --- | --- |

Kerner B.

| | Lagarino B. |
| --- | --- |

Lagarino B.

| | Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Enantio N. |
| --- | --- |

Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Enantio N.

| | Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Lambrusco |
| --- | --- |

Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Lambrusco

| | Manzoni Bianco B. – Incrocio Manzoni 6.0.13 B. |
| --- | --- |

Manzoni Bianco B. – Incrocio Manzoni 6.0.13 B.

| | Maor B. |
| --- | --- |

Maor B.

| | Merlot N. |
| --- | --- |

Merlot N.

| | Moscato Giallo B. – Goldmuskateller |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Goldmuskateller

| | Moscato Giallo B. – Moscato |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Moscato

| | Moscato Giallo B. – Moscatellone |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Moscatellone

| | Moscato Rosa Rs. – Moscato delle Rose |
| --- | --- |

Moscato Rosa Rs. – Moscato delle Rose

| | Moscato Rosa Rs. – Rosen Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Rosa Rs. – Rosen Muskateller

| | Müller Thurgau B. – Riesling x Sylvaner |
| --- | --- |

Müller Thurgau B. – Riesling x Sylvaner

| | Nosiola B. |
| --- | --- |

Nosiola B.

| | Paolina B. |
| --- | --- |

Paolina B.

| | Pavana N. |
| --- | --- |

Pavana N.

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Pinot Bianco B. – Pinot |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. – Pinot

| | Pinot Bianco B. – Pinot Blanc |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. – Pinot Blanc

| | Pinot Bianco B. – Weissburgunder |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. – Weissburgunder

| | Pinot Bianco B. – Weiß Burgunder |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. – Weiß Burgunder

| | Pinot Bianco B. – Weißburgunder |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. – Weißburgunder

| | Pinot Grigio – Grauburgunder |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Grauburgunder

| | Pinot Grigio – Grauer Burgunder |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Grauer Burgunder

| | Pinot Grigio – Pinot |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Pinot

| | Pinot Grigio – Pinot Gris |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Pinot Gris

| | Pinot Grigio – Ruländer |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Ruländer

| | Pinot Nero N. – Blauer Spätburgunder |
| --- | --- |

Pinot Nero N. – Blauer Spätburgunder

| | Pinot Nero N. – Pinot |
| --- | --- |

Pinot Nero N. – Pinot

| | Pinot Nero N. – Pinot Noir |
| --- | --- |

Pinot Nero N. – Pinot Noir

| | Pinot Nero N. – Spätburgunder |
| --- | --- |

Pinot Nero N. – Spätburgunder

| | Pinot Nero N. – Blauburgunder |
| --- | --- |

Pinot Nero N. – Blauburgunder

| | Rebo N. |
| --- | --- |

Rebo N.

| | Rossara N. |
| --- | --- |

Rossara N.

| | Saint Laurent N. |
| --- | --- |

Saint Laurent N.

| | Sauvignon B. – Sauvignon Blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B. – Sauvignon Blanc

| | Schiava Gentile N. – Kleinvernatsch |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. – Kleinvernatsch

| | Schiava Gentile N. – Mittervernatsch |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. – Mittervernatsch

| | Schiava Gentile N. – Schiava |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. – Schiava

| | Schiava Gentile N. – Vernatsch |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. – Vernatsch

| | Schiava N. |
| --- | --- |

Schiava N.

| | Schiava Grigia N. – Grauvernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grigia N. – Grauvernatsch

| | Schiava Grigia N. – Schiava |
| --- | --- |

Schiava Grigia N. – Schiava

| | Schiava Grigia N. – Vernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grigia N. – Vernatsch

| | Schiava Grossa N. – Edelvernatsch Gr |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. – Edelvernatsch Gr

| | Schiava Grossa N. – Großvernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. – Großvernatsch

| | Schiava Grossa N. – Schiava |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. – Schiava

| | Schiava Grossa N. – Vernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. – Vernatsch

| | Sennen N. |
| --- | --- |

Sennen N.

| | Sylvaner Verde B. – Grüner Sylvaner |
| --- | --- |

Sylvaner Verde B. – Grüner Sylvaner

| | Sylvaner Verde B. – Silvaner |
| --- | --- |

Sylvaner Verde B. – Silvaner

| | Sylvaner Verde B. – Sylvaner |
| --- | --- |

Sylvaner Verde B. – Sylvaner

| | Syrah N. – Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N. – Shiraz

| | Teroldego N. |
| --- | --- |

Teroldego N.

| | Verdealbara B. |
| --- | --- |

Verdealbara B.

| | Bronner B. |
| --- | --- |

Bronner B.

| | Helios B. |
| --- | --- |

Helios B.

| | Johanniter B. |
| --- | --- |

Johanniter B.

| | Solaris B. |
| --- | --- |

Solaris B.

| | Turca N. |
| --- | --- |

Turca N.

| | Turca N. – Serbina N. |
| --- | --- |

Turca N. – Serbina N.

| | Lagrein N. |
| --- | --- |

Lagrein N.

| | Marzemino N. – Berzamino |
| --- | --- |

Marzemino N. – Berzamino

| | Marzemino N. – Berzemino |
| --- | --- |

Marzemino N. – Berzemino

| | Meunier N. |
| --- | --- |

Meunier N.

| | Negrara N. |
| --- | --- |

Negrara N.

| | Riesling Italico B. – Riesling |
| --- | --- |

Riesling Italico B. – Riesling

| | Riesling Italico B. – Welschriesling |
| --- | --- |

Riesling Italico B. – Welschriesling

| | Riesling Renano B. – Rheinrieseling |
| --- | --- |

Riesling Renano B. – Rheinrieseling

| | Riesling Renano B. – Riesling |
| --- | --- |

Riesling Renano B. – Riesling

| | Traminer Aromatico Rs. – Gewürztraminer |
| --- | --- |

Traminer Aromatico Rs. – Gewürztraminer

| | Trebbiano Toscano B. – Procanico |
| --- | --- |

Trebbiano Toscano B. – Procanico

| | Trebbiano Toscano B. – Trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano Toscano B. – Trebbiano

| | Trebbiano Toscano B. – Ugni Blanc |
| --- | --- |

Trebbiano Toscano B. – Ugni Blanc

| | Veltliner B. – Gruner Veltliner |
| --- | --- |

Veltliner B. – Gruner Veltliner

| | Moscato Giallo B. – Moscatello |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Moscatello

| | Moscato Giallo B. – Muscat |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Muscat

| | Moscato Giallo B. – Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. – Muskateller

| | Malvasia Nera Lunga N. – Malvasia |
| --- | --- |

Malvasia Nera Lunga N. – Malvasia

| | Malvasia N. – Malvasier |
| --- | --- |

Malvasia N. – Malvasier

| | Malvasia N. – Roter Malvasier |
| --- | --- |

Malvasia N. – Roter Malvasier

| | Petit Manseng B. |
| --- | --- |

Petit Manseng B.

| | Portoghese N. – Blauer Portugieser |
| --- | --- |

Portoghese N. – Blauer Portugieser

| | Portoghese N. – Portugieser |
| --- | --- |

Portoghese N. – Portugieser

| | Tannat N. |
| --- | --- |

Tannat N.

| | Tempranillo N. |
| --- | --- |

Tempranillo N.

| | Viogner B. |
| --- | --- |

Viogner B.

| | Zweigelt N. |
| --- | --- |

Zweigelt N.

| | Diolinoir N. |
| --- | --- |

Diolinoir N.

| | Barbera N. |
| --- | --- |

Barbera N.

| | Bianchetta Trevigiana B. – Bianchetta |
| --- | --- |

Bianchetta Trevigiana B. – Bianchetta

| | Malvasia Istriana B. – Malvasia |
| --- | --- |

Malvasia Istriana B. – Malvasia

| | Marzemina Grossa N. – Marzemina Bastarda |
| --- | --- |

Marzemina Grossa N. – Marzemina Bastarda

| | Marzemina Bianca B. – Marzemina |
| --- | --- |

Marzemina Bianca B. – Marzemina

| | Moscato Bianco B. – Gelber Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Gelber Muskateller

| | Moscato Bianco B. – Moscatello |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Moscatello

| | Moscato Bianco B. – Moscatello |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Moscatello

| | Moscato Bianco B. – Moscatellone |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Moscatellone

| | Moscato Bianco B. – Moscato |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Moscato

| | Moscato Bianco B. – Muscat |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Muscat

| | Moscato Bianco B. – Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. – Muskateller

| | Glera B. – Serprino |
| --- | --- |

Glera B. – Serprino

| | Glera Lunga B. – Glera |
| --- | --- |

Glera Lunga B. – Glera

| | Glera Lunga B. – Serprino |
| --- | --- |

Glera Lunga B. – Serprino

| | Tocai Friulano B. – Tai |
| --- | --- |

Tocai Friulano B. – Tai

| | Trevisana Nera N. |
| --- | --- |

Trevisana Nera N.

8.   Opis súvislostí

Vigneti delle Dolomiti, všetky kategórie (1, 4, 5, 6, 8, 15 a 16)

Prírodné faktory, ktoré sú rozhodujúce pre súvislosť:

Oblasť zahŕňa oblasti Tridentsko – Horná Adiža a provinciu Belluno v oblasti Benátsko. Nachádza sa v Dolomitoch, výnimočnom pohorí, ktoré sa uvádza na zozname svetového dedičstva Unesco. Oblasť je prevažne hornatá alebo kopcovitá. Jej geologické zloženie je rôznorodé, pretože zahŕňa hory rôzneho geologického pôvodu, pričom Dolomity tvoria najväčšiu časť územia.

Podnebie je prechodné medzi polokontinentálnym a alpským; najchladnejšie sú zimné mesiace, najteplejšie mesiace sú júl a august. Priemerné zrážky dosahujú 1 000 mm za rok a ich rozloženie je typicky stredomorské – väčšina zrážok padne na jar a na jeseň. Primerané zrážky a vynikajúca vodná kapacita v dôsledku významného vplyvu hôr a roztápajúceho sa snehu znamenajú, že pôda obsahuje dostatok vody. Špecifický geografický ráz Dolomitov spolu s prechodným podnebím medzi stredomorským a alpským vytvára v oblasti výroby vín s CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ jedinečné prostredie, ktorému vína vyrábané v tejto oblasti vďačia za svoju mimoriadnosť.

Z pedologického hľadiska pôda pozostáva prevažne z vápencových úlomkov s vysokým podielom kameňa, dôsledkom čoho je dobré odvodnenie a prevzdušnenie. Tieto pôdy sa vo všeobecnosti nachádzajú na vápencových úlomkoch v stredných až vyšších oblastiach aluviálnych vejárov. Pôdy na spodných častiach svahov majú nižší podiel kameňa. V niektorých nížinných oblastiach sa vyskytujú vrstvy nahromadených kolúvií a pôd na morénových ložiskách alebo fluviálnych štrkoch. Prítomné sú aj pôdy rozličného geologického pôvodu, napríklad v údoliach Valle di Cembra (porfyritické), Val d’Isarco (metamorfné kryštalické) a strednej Vallagarine (čadičové).

Ľudské faktory, ktoré sú rozhodujúce pre súvislosť:

Vinice a víno boli od nepamäti súčasťou kultúrneho dedičstva oblasti, čo dokazujú početné archeologické nálezy a zdokumentované historické dôkazy od doby bronzovej až po súčasnosť. Celé územie bolo zároveň po niekoľko storočí neoddeliteľnou súčasťou rakúsko-uhorskej monarchie a niektoré z administratívnych a kultúrnych charakteristík ríše na tomto území pretrvali dodnes. Počas tisícok rokov, v ktorých pestovanie viniča a ľudská história išli ruka v ruke, sa vyvinuli neoddeliteľné väzby medzi týmito dvoma faktormi, ktoré sa odrážajú nielen v miestnej kultúre a v tradičných poľnohospodárskych a vinárskych postupoch, ale aj v širších a nepriamych kultúrnych oblastiach, ako sú napr. umenie a gastronómia. Zriadenie poľnohospodárskeho inštitútu San Michele all’Adige v roku 1874 malo rozhodujúci a nezmazateľný vplyv na vinárstvo, výrobu vína a vo všeobecnosti na vinársku kultúru tejto oblasti, keďže inštitút bol mimoriadnym zdrojom poznatkov, vedomostí a vzdelávania v tomto sektore. Moderné vinárstvo je skutočne aj výsledkom odbornej prípravy, ktorú tento inštitút a škola Conegliano poskytovali, a nových vinárskych a enologických techník, ktoré šírili. Zásadný prínos priniesli aj pestovatelia viniča v tejto oblasti, ktorí zaviedli procesy a metodiky riadenia vinohradov kombinujúce environmentálnu a hospodársku udržateľnosť a inovačné vinárske technológie.

Vigneti delle Dolomiti, kategória: Víno

Informácie o osobitnej kvalite výrobkov, ktoré možno pripísať zemepisnému pôvodu a príčinnej súvislosti s prírodnými a ľudskými faktormi v tejto zemepisnej oblasti.

Biele vína rôznych druhov vykazujú škálu farieb od slamovožltej až po zlatožltú, niekedy s odtieňmi bledozelenej alebo medenej farby ako v prípade Pinot Grigio. Vône vín sa vyznačujú jemnosťou a ovocnými tónmi, ktoré vo všeobecnosti vyplývajú z hlavnej odrody viniča používanej na výrobu vína, najmä v prípade aromatických alebo poloaromatických odrôd, ako sú Muller Thurgau a Sauvignon. Chuť vína, od suchej po sladkú, je harmonická, dobre štruktúrovaná, svieža a lahodná.

Ružové vína, najmä vína z odrôd Schiava, Merlot a Teroldego, majú ružovú farbu rôznej intenzity, ktorá vyplýva z procesu výroby vína. Chuť je svieža a harmonická, od suchej až po sladkú s vyváženým obsahom kyselín.

Červené vína majú rubínovočervenú farbu rôznej intenzity, občas s náznakmi oranžovej v prípade starých vín. Ich aróma je vínna, niekedy éterická alebo ovocná; v závislosti od odrody viniča použitej na ich výrobu môžu mať ovocné vône rôznej intenzity, ktoré sa dobre rozvíjajú, ako víno dozrieva. Chuť je harmonická a dobre štruktúrovaná, na škále od suchej po sladkú.

Červené víno „Novello“ má vôňu a príchute, ktoré súvisia s osobitnou technikou karbonickej macerácie používanej na výrobu vína z hrozna, pri ktorej sa posilňuje vínny profil vína a typické tóny odrody viniča.

Široká škála pestovaných odrôd viniča umožňuje najlepšie využitie rôznych druhov pôdy. Vinohrady sa zvyčajne nachádzajú v zónach najvýhodnejšie vystavených slnečnému žiareniu. V kopcovitých oblastiach sa pestujú najmä biele odrody., Červené odrody sa pestujú v hlbších pôdach údolí, pričom sa z nich dajú získať plné, chutné vína s obsahom trieslovín a s dobre vyvinutými tónmi zrelého ovocia.

Zmeny teploty medzi dňom a nocou, ktoré sú typické pre túto oblasť, spôsobujú, najmä v prípade bieleho hrozna, značnú akumuláciu aromatických prekurzorov, ktorým vína vďačia za svoje osobitné organoleptické vlastnosti. Rozmanitosť polôh a nadmorských výšok tak znamená širokú škálu rôznych podmienok, čo umožňuje identifikovať najvhodnejšie miesto pre rôzne odrody viniča.

Charakteristiky a vlastnosti vín s CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ súvisia aj s ľudskými faktormi, najmä s profesionalitou vinárov. Rozloha poľnohospodárskej pôdy vinohradov je neveľká – približne 1,3 hektára. Topografický ráz sa podpisuje aj na vysokom počte pracovných hodín (viac ako 600), ktoré sú potrebné na obhospodárenie 1 hektára vinice. Väčšina času sa venuje činnostiam zameraným na optimalizáciu rastu rastlín a dozrievania hrozna, stimuláciu prirodzenej odolnosti voči patogénom a znižovanie miery využívania opatrení na ochranu rastlín. V tejto súvislosti treba poznamenať, že takmer celá plocha pokrytá viničom sa obhospodaruje podľa zásad integrovanej a čoraz častejšie ekologickej ochrany proti škodcom. Hrozno sa zberá výhradne ručne.

Interakcia medzi prírodnými faktormi (podnebie, pôdne podmienky a topografický ráz), skúsenosti miestnych prevádzkovateľov a moderné pestovateľské a vinárske techniky umožňujú vyrábať kvalitné vína, ktorých vlastnosti a povesť sú spojené tak s oblasťou výroby, ako aj s odrodami viniča, z ktorých pochádzajú.

Vigneti delle Dolomiti, kategórie (4) Šumivé víno, (5) Akostné šumivé víno, (6) Akostné aromatické šumivé víno, (8) Perlivé víno

Informácie o osobitnej kvalite výrobkov, ktoré možno pripísať zemepisnému pôvodu a príčinnej súvislosti s prírodnými a ľudskými faktormi v tejto zemepisnej oblasti.

Šumivé víno, ktoré sa môže chváliť stáročnou tradíciou, sa považuje za klenot v korune miestneho vinárstva. Vďaka zvláštnej starostlivosti vo fáze pestovania a zberu hrozna a pri jeho spracovaní na základné víno, ako aj počas nasledujúceho druhotného kvasenia, sa vyrábajú výnimočné šumivé vína s osobitnými vlastnosti vyznačujúce sa jemnosťou a eleganciou.

Kvalita šumivých vín vyplýva zo surovín pochádzajúcich z horských vinohradníckych oblastí, pričom hrozno a víno z nich má vlastnosti, ktoré sú ideálne na výrobu tohto druhu vína. Tieto vlastnosti spočívajú v tom, že hrozno si zachováva dobrú rovnováhu medzi obsahom cukru a obsahom kyselín, čomu pomáha kolísanie teploty medzi dňom a nocou, ktoré je výraznejšie so zvyšujúcou sa nadmorskou výškou vinohradov.

Charakteristika výrobkov navyše závisí od obmedzeného počtu odrôd viniča, ktoré možno použiť na výrobu šumivých vín.

Pokiaľ ide o „akostné aromatické šumivé víno“, príčinná súvislosť vyplýva aj z výberu odrody viniča, t. j. pôvodnej odrody „Moscato Giallo“, ktorá sa pestuje v tejto oblasti, pričom jej jemné arómy sa zosilňujú procesom dozrievania, ktorý nie je príliš intenzívny a podporuje ho subalpské podnebie.

Šumivé víno sa vyznačuje živou a trvanlivou penou a farbou, ktorá sa pohybuje od slamovožltej po zlatožltú farbu s bledozelenými odtieňmi. Má výraznú a jemnú arómu s nádychom kvasiniek. Chuť je jemná, živá a typická pre odrodu viniča.

Šumivé ružové víno, hlavne víno z odrody Pinot Nero, sa vyznačuje živou a trvanlivou penou a ružovou farbou rôznej intenzity. Má výraznú a jemnú arómu s nádychom kvasiniek. Chuť je jemná, živá a výrazná.

Pokiaľ ide o obsah cukru, chuť šumivého vína, či už bieleho alebo ružového, je suchá až polosladká, t. j. s označením od „brut nature“ (prírodne brut) po „sweet“ (sladká chuť).

Perlivé vína, či už biele, ružové alebo červené, sa vyznačujú sviežosťou a živosťou, čo súvisí s miernym uvoľňovaním oxidu uhličitého.

Okrem toho úroveň špecializácie, ktorú niektoré podniky dosiahli pri výrobe perlivých vín, umožnila zdokonaliť vinárske techniky a technologické aspekty súvisiace so sekundárnym kvasením vo veľkých kontajneroch (autoklávoch), čo pomohlo zvýšiť úroveň kvality perlivých vín.

Špecializácia výrobného procesu v skutočnosti umožnila identifikovať druhy odrôd, ktoré sú najvhodnejšie na spracovanie na perlivé víno a druhotné kvasenie s použitím technologicky pokročilých zariadení; tieto faktory prispeli k zvýšeniu kvality konečného výrobku.

Rozmanitosť prostredí z hľadiska pôdy a podnebia umožňuje najlepšie využitie potenciálu odrôd, ktorých hrozno je vhodné na výrobu šumivého vína. Vinohrady sa zvyčajne nachádzajú v zónach najvýhodnejšie vystavených slnečnému žiareniu. Zmeny teploty medzi dňom a nocou, ktoré sú typické pre túto oblasť, spôsobujú, najmä v prípade bieleho hrozna, značnú akumuláciu aromatických prekurzorov, ktorým vína vďačia za svoje osobitné organoleptické vlastnosti. Rozmanitosť polôh a nadmorských výšok tak znamená širokú škálu rôznych podmienok, čo umožňuje identifikovať najvhodnejšie miesto pre rôzne odrody viniča.

Charakteristiky a vlastnosti vín s CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ súvisia s ľudskými faktormi, najmä s profesionalitou vinárov. Rozloha poľnohospodárskej pôdy vinohradov je neveľká – približne 1,3 hektára. Topografický ráz sa podpisuje aj na vysokom počte pracovných hodín (viac ako 600), ktoré sú potrebné na obhospodárenie 1 hektára vinice. Väčšina času sa venuje činnostiam zameraným na optimalizáciu rastu rastlín a dozrievania hrozna, stimuláciu prirodzenej odolnosti voči patogénom a znižovanie miery využívania opatrení na ochranu rastlín. V tejto súvislosti treba poznamenať, že takmer celá plocha pokrytá viničom sa obhospodaruje podľa zásad integrovanej a čoraz častejšie ekologickej ochrany proti škodcom. Hrozno sa zberá výhradne ručne.

Interakcia medzi prírodnými faktormi (odroda, podnebie, pôda), skúsenosti miestnych prevádzkovateľov a moderné pestovateľské a vinárske techniky umožňujú vyrábať kvalitné vína, ktorých vlastnosti a povesť sú spojené tak s oblasťou výroby, ako aj s odrodami viniča, z ktorých pochádzajú.

Vigneti delle Dolomiti, kategória 15 – Víno zo zhrozienkovateného hrozna a 16 – Víno z prezretého hrozna

Informácie o osobitnej kvalite výrobkov, ktoré možno pripísať zemepisnému pôvodu a príčinnej súvislosti s prírodnými a ľudskými faktormi v tejto zemepisnej oblasti. Farba sa pohybuje na škále od zlatistej až jantárovú pri bielych vínach až po ružovú a granátovočervenú v závislosti od použitej odrody. Vôňa je delikátna a výrazná s tónmi hrozienok, niekedy korenistá a pripomínajúca med a zrelé ovocie. Chuť je plná, harmonická, typická pre víno zo zhrozienkovateného hrozna, od suchej až po sladkú, hoci prevládajú druhy s vyšším obsahom cukru.

Aj keď sa výroba vín „Passito“ týka do určitej miery všetkých odrôd viniča, bielych aj červených, najčastejšie sa používajú aromatické odrody (Moscato Giallo, Moscato Rosa, Traminer Aromatico) a poloaromatické odrody (Goldtraminer, Nosiola, Riesling Renano, Sauvignon atď.).

Sušenie prebieha na rastline (víno z prezretého hrozna) alebo v sušiarňach (víno zo zhrozienkovateného hrozna). Dĺžka prezrievania alebo sušenia je variabilná a závisí od intenzity vlastností, ktoré chce vinár prostredníctvom tejto techniky vo výrobku dosiahnuť.

Hrozno používané na výrobu vín „Passito“ výrobca identifikuje na základe osobitných fyzikálnych a kvalitatívnych charakteristík strapca.

Strapce s voľnou štruktúrou, t. j. s množstvom priestoru medzi jednotlivými bobuľami, sú obzvlášť vhodné na sušenie a vyberajú sa vo vinohrade v čase zberu.

Na sušenie majú priaznivý vplyv výrazné rozdiely teploty medzi dňom a nocou, ktoré sú obzvlášť výrazné na konci leta a na jeseň a pri severných vetroch v regióne prichádzajúcich cez Alpy.

Okrem toho, smerom od jazera Lago di Garda každý deň fúka zmierňujúci vietor Òra del Garda, ktorý veje cez veľkú časť výrobnej oblasti a významne prispieva k vytváraniu optimálnych podmienok na sušenie hrozna, t. j. takmer nepretržité prirodzené vetranie so stupňom vlhkosti, ktorý okrem iného bráni príliš rýchlemu vysušeniu hrozna.

Vína „Passito“, hoci sa celkovo vyrábajú v nízkych objemoch, vyrábajú takmer všetky spoločnosti zaoberajúce sa plnením do fliaš a často predstavujú „vlajkovú loď“ podniku.

Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a vlastnosťami výrobku je spôsobená najmä tromi faktormi:

| — | dostupnosť (uvedených) odrôd, ktorých hrozno je obzvlášť vhodné na proces sušenia potrebný na výrobu tohto typu vína; |
| --- | --- |

—

dostupnosť (uvedených) odrôd, ktorých hrozno je obzvlášť vhodné na proces sušenia potrebný na výrobu tohto typu vína;

| — | teplotné výkyvy a periodické lokálne vánky („Òra del Garda“), ktoré majú priaznivý vplyv na zachovanie hrozna počas fázy sušenia, či už na rastline alebo v sušiarni; |
| --- | --- |

—

teplotné výkyvy a periodické lokálne vánky („Òra del Garda“), ktoré majú priaznivý vplyv na zachovanie hrozna počas fázy sušenia, či už na rastline alebo v sušiarni;

| — | starodávna tradícia výroby vín „Passito“, ktorá sa stále vykonáva s použitím techník odovzdávaných v priebehu storočí. |
| --- | --- |

—

starodávna tradícia výroby vín „Passito“, ktorá sa stále vykonáva s použitím techník odovzdávaných v priebehu storočí.

Rozmanitosť prostredí z hľadiska pôdy a podnebia umožňuje najlepšie využitie potenciálu odrôd, ktorých hrozno je najvhodnejšie na proces sušenia. Vinohrady sa zvyčajne nachádzajú v zónach najvýhodnejšie vystavených slnečnému žiareniu. Zmeny teploty medzi dňom a nocou, ktoré sú typické pre túto oblasť, spôsobujú, najmä v prípade bieleho hrozna, značnú akumuláciu aromatických prekurzorov, ktorým vína vďačia za svoje osobitné organoleptické vlastnosti. Rozmanitosť polôh a nadmorských výšok tak znamená širokú škálu rôznych podmienok, čo umožňuje identifikovať najvhodnejšie miesto pre rôzne odrody viniča.

Charakteristiky a vlastnosti vín s CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ súvisia s ľudskými faktormi, najmä s profesionalitou vinárov. Rozloha poľnohospodárskej pôdy vinohradov je neveľká – približne 1,3 hektára. Topografický ráz sa podpisuje aj na vysokom počte pracovných hodín (viac ako 600), ktoré sú potrebné na obhospodárenie 1 hektára vinice. Väčšina času sa venuje činnostiam zameraným na optimalizáciu rastu rastlín a dozrievania hrozna, stimuláciu prirodzenej odolnosti voči patogénom a znižovanie miery využívania opatrení na ochranu rastlín. V tejto súvislosti treba poznamenať, že takmer celá plocha pokrytá viničom sa obhospodaruje podľa zásad integrovanej a čoraz častejšie ekologickej ochrany proti škodcom. Hrozno sa zberá výhradne ručne.

Interakcia medzi prírodnými faktormi (odroda, podnebie, pôda), skúsenosti miestnych prevádzkovateľov a moderné pestovateľské a vinárske techniky umožňujú vyrábať kvalitné vína, ktorých vlastnosti a povesť sú spojené tak s oblasťou výroby, ako aj s odrodami viniča, z ktorých pochádzajú.

9.   Ďalšie základné podmienky

Výnimky týkajúce sa vinárstva a spracovania na perlivé a šumivé víno

Právny rámec: právne predpisy EÚ

Druh ďalšej podmienky: výnimky týkajúce sa výroby vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Opis podmienky:

Podľa platných právnych predpisov EÚ sa vinárstvo a spracovanie na perlivé a šumivé víno môžu vykonávať aj v susedných regiónoch Benátsko a Lombardia za predpokladu, že príslušné podniky môžu preukázať nepretržitú tradíciu výroby vín CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ počas posledných piatich vinárskych rokov.

Možnosť spracovania vína na šumivé a perlivé víno v susedných regiónoch je odôvodnená tým, že v týchto regiónoch sa môžu vykonávať bežné vinárske postupy. Takéto procesy sa nepovažujú za postvinifikačné štádiá, ale za neoddeliteľnú súčasť výroby vína a ako také sa môžu vykonávať len v rámci určenej vinárskej oblasti.

Táto výnimka je založená na osvedčenej tradícii a umožňuje dotknutým výrobcom využívať aj spracovateľské závody, ktoré sa nachádzajú v uvedených administratívnych jednotkách hraničiacich s výrobnou oblasťou.

Uvedenie názvu odrody viniča na etikete

Právny rámec: právne predpisy EÚ

Druh ďalšej podmienky: dodatočné požiadavky na označovanie

Opis podmienky:

Na etiketách vín v kategóriách „Víno“ a „Šumivé víno“ s CHZO „Vigneti delle Dolomiti“ možno uvádzať názov jednej alebo dvoch odrôd viniča, z ktorých sa víno získava.

V súlade s platnými právnymi predpismi EÚ je však použitie názvu odrody alebo odrôd na etikete a pri prezentácii zakázané v týchto prípadoch:

| a) | kategórie vín „Víno zo zhrozienkovateného hrozna“ a „Víno z prezretého hrozna“ vrátane vín označených ako „Vino Passito“ alebo „Passito“; |
| --- | --- |

a)

kategórie vín „Víno zo zhrozienkovateného hrozna“ a „Víno z prezretého hrozna“ vrátane vín označených ako „Vino Passito“ alebo „Passito“;

| b) | kategórie „Víno“ a „Šumivé víno“ výhradne pri týchto odrodách: – vína z provincie Bolzano: Lagrein, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Veltliner; – vína z provincie Trident: Lagrein, Marzemino, Meunier, Negrara, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Trebbiano Toscano, Veltliner. |
| --- | --- |

b)

kategórie „Víno“ a „Šumivé víno“ výhradne pri týchto odrodách: – vína z provincie Bolzano: Lagrein, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Veltliner; – vína z provincie Trident: Lagrein, Marzemino, Meunier, Negrara, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Trebbiano Toscano, Veltliner.

Okrem toho v prípade kategórií „Šumivé víno“ a „Akostné šumivé víno“ možno na etikete uviesť odkaz na jednu alebo dve z týchto odrôd: Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero a Müller Thurgau; a pri kategórii „Akostné aromatické šumivé víno“ možno na etikete použiť iba názov odrody Moscato Giallo.

Odkaz na špecifikáciu výrobku

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/12936

---

| 13.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 197/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 197/20

---

Oznámenie Komisie o aktuálnych úrokových sadzbách pre vymáhanie štátnej pomoci a referenčných/diskontných sadzbách platných od 1. júla 2019

[Uverejnené v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004 (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1)]

(2019/C 197/03)

Základné sadzby vypočítané podľa oznámenia Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6). V závislosti od použitia referenčnej sadzby sa musia k tejto základnej sadzbe naďalej pripočítavať príslušné marže, ako je stanovené v uvedenom oznámení. V prípade diskontnej sadzby to znamená zvýšenie o maržu 100 bázických bodov. Nariadenie Komisie (ES) č. 271/2008 z 30. januára 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004, stanovuje, že pokiaľ nie je osobitným rozhodnutím stanovené inak, úroková sadzba pre vymáhanie štátnej pomoci sa tiež vypočíta pripočítaním 100 bázických bodov k základnej sadzbe.

Upravené sadzby sú vyznačené tučným písmom.

Predchádzajúca tabuľka bola uverejnená v Ú. v. EÚ C 158, 10.5.2019, s. 12.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2019 | ... | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,48 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,07 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.6.2019 | 30.6.2019 | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,05 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.5.2019 | 31.5.2019 | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,03 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.4.2019 | 30.4.2019 | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,04 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,03 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 1.3.2019 | 31.3.2019 | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,03 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 1.2.2019 | 28.2.2019 | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,03 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,24 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |
| 1.1.2019 | 31.1.2019 | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,02 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,31 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.7.2019

...

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,00

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,48

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,07

-0,11

-0,11

1,09

1.6.2019

30.6.2019

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,02

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,05

-0,11

-0,11

1,09

1.5.2019

31.5.2019

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,03

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,02

-0,11

-0,11

1,09

1.4.2019

30.4.2019

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,04

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,03

-0,13

-0,13

1,09

1.3.2019

31.3.2019

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,03

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,13

-0,13

-0,13

1,09

1.2.2019

28.2.2019

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,03

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,24

-0,16

-0,16

1,09

1.1.2019

31.1.2019

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,02

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,31

-0,16

-0,16

1,09

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 13.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 197/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 197/21

---

Oznámenie o výberovom konaní na udelenie povolení na prieskum a ťažbu uhľovodíkov na území Dinárskeho pohoria

(2019/C 197/04)

Vláda Chorvátskej republiky vyzýva všetky zainteresované osoby, aby predložili ponuky na udelenie povolení na prieskum a ťažbu uhľovodíkov v prieskumných blokoch dostupných na území Dinárskeho pohoria.

Súťažné podklady, ako aj všetky informácie a oznámenia v súvislosti s konaním, sú uverejnené na oficiálnych webových stránkach Ministerstva pre ochranu životného prostredia a energetiku – www.mzoe.hr a chorvátskej Agentúry pre uhľovodíky – www.azu.hr.

1.   ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE O POVOLENIACH

Povolenia na prieskum a ťažbu uhľovodíkov sa vydávajú na prieskumné bloky na území Dinárskeho pohoria. Povolenia na prieskum a ťažbu uhľovodíkov dávajú investorom právo vykonávať prieskum uhľovodíkov v konkrétnom prieskumnom bloku a uzatvárať zmluvy na prieskum a ťažbu uhľovodíkov, ako aj priame udelenie povolení na ťažbu uhľovodíkov, pokiaľ spĺňajú všetky podmienky stanovené v zákone o prieskume a ťažbe uhľovodíkov.

Povolenia na prieskum a ťažbu uhľovodíkov sa udeľujú úspešným uchádzačom na obdobie najviac tridsiatich (30) rokov, ktoré zahŕňa obdobia prieskumu aj ťažby a začína sa dňom nadobudnutia platnosti zmluvy.

Investori v súlade s podmienkami povolenia uzatvoria s chorvátskou vládou zmluvu o prieskume a podiele z ťažby uhľovodíkov do šiestich (6) mesiacov odo dňa vydania povolenia na prieskum a ťažbu uhľovodíkov.

2.   INFORMÁCIE O PRIESKUMNÝCH BLOKOCH

Výberové konanie na povolenia na prieskum a ťažbu uhľovodíkov na území Dinárskeho pohoria sa bude týkať štyroch prieskumných blokov:

| 1. | Prieskumný blok Dinaridi-13 (DI-13) |
| --- | --- |

1.

Prieskumný blok Dinaridi-13 (DI-13)

| 2. | Prieskumný blok Dinaridi-14 (DI-14) |
| --- | --- |

2.

Prieskumný blok Dinaridi-14 (DI-14)

| 3. | Prieskumný blok Dinaridi-15 (DI-15) |
| --- | --- |

3.

Prieskumný blok Dinaridi-15 (DI-15)

| 4. | Prieskumný blok Dinaridi-16 (DI-16) |
| --- | --- |

4.

Prieskumný blok Dinaridi-16 (DI-16)

Mapy a súradnice prieskumných blokov sa uvádzajú v súťažných podkladoch.

3.   ORIENTAČNÝ DÁTUM/TERMÍN NA UDELENIE POVOLENÍ

Ponuky sa musia predložiť do 10. septembra 2019 a orientačný termín na udelenie povolení je december 2019.

4.   KRITÉRIÁ VÝBERU UCHÁDZAČOV

Podľa článku 2 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES z 30. mája 1994 o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov (Ú. v. ES L 164, 30.6.1994, s. 3) v súvislosti s bezpečnosťou štátu a v súlade s článkom 19 zákona o prieskume a ťažbe uhľovodíkov treba pri výbere najvýhodnejšieho uchádzača zohľadniť tieto kritériá:

| 1. | technická, finančná a odborná spôsobilosť uchádzača; |
| --- | --- |

1.

technická, finančná a odborná spôsobilosť uchádzača;

| 2. | ako mieni uchádzač vykonávať činnosti, na ktoré sa vzťahuje povolenie na prieskum a ťažbu uhľovodíkov; |
| --- | --- |

2.

ako mieni uchádzač vykonávať činnosti, na ktoré sa vzťahuje povolenie na prieskum a ťažbu uhľovodíkov;

| 3. | celková kvalita predloženej ponuky; |
| --- | --- |

3.

celková kvalita predloženej ponuky;

| 4. | finančné podmienky, ktoré uchádzač ponúka za vydanie povolenia na prieskum a ťažbu uhľovodíkov a |
| --- | --- |

4.

finančné podmienky, ktoré uchádzač ponúka za vydanie povolenia na prieskum a ťažbu uhľovodíkov a

| 5. | akýkoľvek nedostatok uchádzača týkajúci sa efektivity alebo zodpovednosti v akejkoľvek forme, ktorý sa prejavil v iných krajinách a v predošlých činnostiach, na ktoré sa vzťahovalo povolenie na prieskum a ťažbu uhľovodíkov. |
| --- | --- |

5.

akýkoľvek nedostatok uchádzača týkajúci sa efektivity alebo zodpovednosti v akejkoľvek forme, ktorý sa prejavil v iných krajinách a v predošlých činnostiach, na ktoré sa vzťahovalo povolenie na prieskum a ťažbu uhľovodíkov.

Ďalším kritériom výberu uchádzača je poplatok za uzavretie zmluvy o prieskume a ťažbe uhľovodíkov, ktorého minimálna výška sa stanovuje predpisom uvedeným v článku 51 zákona o prieskume a ťažbe uhľovodíkov.

Ak sú po vyhodnotení na základe kritérií podľa zákona o prieskume a ťažbe uhľovodíkov dve alebo viaceré ponuky rovnocenné, v konečnom rozhodnutí sa zohľadnia iné relevantné, objektívne a nediskriminačné kritériá.

---

| 13.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 197/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 197/23

---

Informácie, ktoré sa majú zaslať podľa článku 5 ods. 2

Založenie Európskeho zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS)

[Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1082/2006 z 5. júla 2006 (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 19)]

(2019/C 197/05)

I.1)   Názov, adresa a kontakty

Registrovaný názov: EVTZ Euregio Maas-Rhein

Sídlo:

Kontaktná osoba: Michael Dejozé, +32 87789630, info@euregio-mr.eu

Internetová adresa zoskupenia: www.euregio-mr.eu

I.2)   Trvanie zoskupenia

Trvanie zoskupenia: doba neurčitá

Dátum registrácie:

Dátum uverejnenia:

II.   CIELE

| 1) | Hlavnou úlohou zoskupenia EVTZ Euregio Maas-Rhein je zjednodušiť a zintenzívniť spoluprácu medzi partnerskými regiónmi v prospech vyváženého a udržateľného rozvoja územia bez vnútorných hraníc a na uľahčenie každodenného života jeho občanov.
  Považuje sa za platformu na spájanie úloh a sprostredkovateľa podpory hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti bez nároku nahrádzať jestvujúce príslušné orgány. |
| --- | --- |

1)

Považuje sa za platformu na spájanie úloh a sprostredkovateľa podpory hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti bez nároku nahrádzať jestvujúce príslušné orgány.

| 2) | Zoskupenie EVTZ Euregio Maas-Rhein môže vyvíjať činnosti, pripravovať a realizovať programy a projekty, ako aj žiadať o finančné prostriedky. |
| --- | --- |

2)

III.   DODATOČNÉ ÚDAJE TÝKAJÚCE SA NÁZVU ZOSKUPENIA

Názov v angličtine: EGTC Euregio Maas-Rhein

Názov vo francúzštine: GECT Euregio Maas-Rhein

IV.   ČLENOVIA

IV.1)   Celkový počet členov zoskupenia: 5

IV.2)   Štátna príslušnosť členov zoskupenia: Belgicko, Holandsko, Nemecko

IV.3)   Údaje o členoch (1)

Oficiálny názov: Provincia Limburg

Korešpondenčná adresa:

Internetová adresa: http://www.limburg.be/

Druh člena: regionálny orgán

Oficiálny názov: Provincia Liège

Korešpondenčná adresa:

Internetová adresa: https://www.provincedeliege.be/

Druh člena: regionálny orgán

Oficiálny názov: Nemecky hovoriace spoločenstvo Belgicka

Korešpondenčná adresa:

Internetová adresa: http://www.ostbelgienlive.be

Druh člena: regionálny orgán

Oficiálny názov: Region Aachen Zweckverband

Korešpondenčná:

Internetová adresa: www.regionaachen.de

Druh člena: regionálny orgán

Oficiálny názov: Provincia Limburg

Korešpondenčná adresa:

Internetová adresa: https://www.limburg.nl/

Druh člena: regionálny orgán

---

(1)  Uveďte prosím údaje o každom členovi.

---

INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA EURÓPSKEHO HOSPODÁRSKEHO PRIESTORU

Dozorný úrad EZVO

| 13.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 197/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 197/25

---

Výzva na predloženie pripomienok k štátnej pomoci podľa časti I článku 1 ods. 2 protokolu 3 k Dohode medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu

(2019/C 197/06)

Uvedeným rozhodnutím, ktorého znenie v autentickom jazyku sa nachádza za týmto zhrnutím, Dozorný úrad EZVO oznámil nórskym orgánom svoje rozhodnutie začať konanie podľa časti I článku 1 ods. 2 protokolu 3 k Dohode medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu týkajúce sa uvedeného opatrenia.

Zainteresované strany môžu predložiť pripomienky k predmetnému opatreniu v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tejto výzvy na adresu:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Tieto pripomienky sa oznámia nórskym orgánom. Zainteresované strany, ktoré predložia pripomienky, môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné zaobchádzanie s údajmi o ich totožnosti.

ZHRNUTIE

Postup

| 1. | Dozornému úradu bola 11. mája 2017 doručená sťažnosť od obchodnej organizácie „Nelfo“. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dozorný úrad získal na základe žiadostí informácie od nórskych orgánov listami z 27. júna 2017 a 5. júla 2017 a e-mailami z 8. septembra 2017, 12. septembra 2017 a 28. februára 2018. |
| --- | --- |

2.

Opis opatrenia/opatrení

| 3. | Príjemcom údajnej pomoci je spoločnosť BKK, ktorá koná prostredníctvom rôznych stopercentne vlastnených dcérskych spoločností. |
| --- | --- |

3.

| 4. | V roku 1996 sa vlastníctvo pouličných lámp v Bergene prenieslo zo spoločnosti v úplnom vlastníctve mesta Bergen na spoločnosť BKK. O dva roky neskôr sa spoločnosť BKK zmenila na akciovú spoločnosť. V súčasnosti je spoločnosť BKK vo vlastníctve mesta Bergen (37,75 %), iných miest v regióne Bergen (12,35 %) a štátneho podniku Statkraft Industrial Holding AS (49,9 %). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dcérske spoločnosti BKK, ktoré v priebehu rokov vlastnili pouličné lampy, sú BKK Nett AS (1996 – január 2016), EnoTek AS (január 2016 – máj 2017) a Veilys AS (máj 2017 – súčasnosť). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rozhodnutie sa týka troch opatrení, ktoré vykonalo mesto Bergen v súvislosti s pouličnými lampami v meste, a to konkrétne a) dohody o prevádzke a údržbe; b) financovania 12 000 LED svietidiel; a c) náhrady za kapitálové náklady na infraštruktúru pouličných lámp. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Podľa sťažovateľa predstavujú opatrenia a) a b) pokračujúce porušovanie predpisov o štátnej pomoci od 1. januára 2016. V súvislosti s týmito dvoma opatreniami sa formálne vyšetrovacie konanie obmedzuje na toto obdobie. |
| --- | --- |

7.

Posúdenie opatrenia/opatrení

| 8. | Dozorný úrad vyjadruje pochybnosti, že tieto tri opatrenia sú v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Financovanie 12 000 LED svietidiel a náhrada za kapitálové náklady na infraštruktúru pouličných lámp môžu predstavovať zníženie nákladov, ktoré by sa zvyčajne mali financovať z rozpočtu spoločnosti BKK ako vlastníka pouličných lámp. Nórske orgány nepredložili informácie o tom, že BKK má vykonávať záväzok vyplývajúci zo služieb vo verejnom záujme, a predpisy týkajúce sa služieb všeobecného hospodárskeho záujmu sa preto v tomto prípade na predmetné opatrenia zrejme neuplatňujú. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Aj keď mesto Bergen nakupuje služby prevádzky a údržby v prospech svojho obyvateľstva, dozorný úrad vyjadruje pochybnosti, či je možné charakterizovať činnosť spoločnosti BKK, súkromného subjektu, ktorý ponúka služby za odplatu, ako nehospodársku. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Napokon sa zdá, že trh s prevádzkou a údržbou, ako aj iné trhy, do ktorých sú zapojené príslušné dcérske spoločnosti BKK, sú otvorené obchodu v rámci EHP. V súčasnosti však dozorný úrad nemá dostatočne podrobné informácie, aby v tejto veci dospel k záveru. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ak opatrenia predstavujú štátnu pomoc, nebola dodržaná povinnosť, obsiahnutá v článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu, notifikovať dozornému úradu pomoc ešte pred jej realizáciou. Takáto štátna pomoc by bola nezákonná. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Nórske orgány neposkytli argumenty, ktorými by podložili tvrdenie, že opatrenia, v rozsahu, v akom predstavujú štátnu pomoc, by sa mohli považovať za zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP. Dozorný úrad preto vyjadruje pochybnosti o zlučiteľnosti všetkých troch opatrení. |
| --- | --- |

12.

Decision No 27/19/COL

of 16 April 2019

to open a formal investigation into potential state aid granted in relation to the streetlights in Bergen

(Case 83223)

1   Summary

| (1) | The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’) wishes to inform the Norwegian authorities that it has concerns that the measures covered by the complaint, and one additional measure, related to streetlight infrastructure in Bergen, might entail state aid, pursuant to Article 61(1) of the EEA Agreement, and has doubts as to the compatibility of the measures with the EEA Agreement. Therefore, the Authority is required to open a formal investigation procedure (1). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | The Authority has based its decision on the following considerations. |
| --- | --- |

(2)

2   Procedure

| (3) | By letter dated 11 May 2017 (2), Nelfo, a trade organisation for electro, IT, e-com, system integrators and lift companies in Norway, submitted a complaint, alleging that the Municipality of Bergen has been granting unlawful state aid to BKK acting through different wholly owned subsidiaries, by way of different measures in relation to the streetlight infrastructure in Bergen. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | By letter dated 1 June 2017 (3), the Authority forwarded the complaint to the Norwegian authorities, and invited them to comment on it. By letters dated 27 June 2017 and 5 July 2017 (4), the Norwegian authorities responded. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | By email of 7 September 2017, the Authority invited the Norwegian authorities to provide further information (5). The Norwegian authorities responded by two emails dated 8 September 2017 (6) and 12 September 2017 (7). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | On 11 July 2018, the Authority asked for further information (8). On 17 August 2018, a videoconference between the Authority and the Norwegian authorities was held (9). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | By email dated 28 February 2019, the Norwegian authorities submitted further information (10). |
| --- | --- |

(7)

3   Description of the measures

3.1   
  Background

| (8) | Norwegian municipalities are legally responsible for financing the operation and maintenance of streetlights along municipal roads in their respective jurisdictions (11). |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Until 1996, the streetlights infrastructure along municipal roads in Bergen was owned by Bergen Lysverker. Bergen Lysverker was wholly owned by the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | In 1996, Bergen Lysverker was acquired by and incorporated into BKK. At the time, BKK was wholly owned by several municipalities in the Bergen region, and the Municipality of Bergen had a majority share, owning approximately 70 %. During that process, the streetlight infrastructure was considered to be part of the distribution power grid, and it was integrated into BKK Nett AS, a wholly owned subsidiary of BKK. With this, BKK Nett AS became the owner of the streetlight infrastructure. Simultaneously, a contract was negotiated between the Municipality of Bergen and BKK Nett AS, regulating the maintenance and operation of the streetlights (‘the maintenance and operation agreement’). The contract included an element of exclusivity. BKK Nett AS would not sell streetlight services to others, and the Municipality of Bergen would only purchase streetlight services from BKK Nett AS. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | In 1998, BKK was converted into a limited liability company. Currently, it is owned by the Municipality of Bergen (37,75 %), other municipalities in the Bergen region (12,35 %), and the state-owned enterprise Statkraft Industrial Holding AS (49,9 %). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | On 1 January 2016, the ownership of the streetlights together with the operation and maintenance agreement was transferred to EnoTek AS, a wholly owned subsidiary of BKK Nett AS. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | The most recent information available to the Authority on the ownership of the streetlights in the area of Bergen is from 18 May 2016 (12), and is as follows:






  — | 16 058 streetlights on municipal roads are owned by EnoTek AS. |
| --- | --- | --- |

(13)

—

16 058 streetlights on municipal roads are owned by EnoTek AS.

| — | 2 349 streetlights on municipal roads are owned by the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

—

2 349 streetlights on municipal roads are owned by the Municipality of Bergen.

| — | 8 989 streetlights on private roads are owned by EnoTek AS. |
| --- | --- |

—

8 989 streetlights on private roads are owned by EnoTek AS.

| (14) | On 27 September 2016, the Municipality of Bergen published a call for tender for the purchase of approximately 12 000 LED fittings. The LED fittings would be used to replace quicksilver fittings and sodium fittings on the streetlight infrastructure owned by EnoTek AS. The replacement was financed by the Municipality of Bergen, which owns the new LED fittings (13). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | In May 2017, with the objective of defining the interface between streetlight activities and other activities, the ownership of the streetlights together with the provision of the streetlight services was transferred to another wholly owned subsidiary of BKK, Veilys AS. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | On 28 February 2019, the Norwegian authorities submitted information that brought an additional measure to the Authority’s attention. According to this new information, the Municipality of Bergen also compensates BKK for the capital costs of the streetlights. The compensation covers renewal and upgrade of streetlights, luminaires, wires, ignition systems, etc. The Municipality of Bergen pays NOK [...] per light point per year. The Authority has no further information concerning this measure, and it is, strictly speaking, not covered by the complaint. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | On this background, the Authority will assess the following measures implemented by the Municipality of Bergen in relation to the streetlight infrastructure in Bergen.






  (a) | The operation and maintenance agreement with BKK. |
| --- | --- | --- |

(17)

(a)

The operation and maintenance agreement with BKK.

| (b) | The financing of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(b)

The financing of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK.

| (c) | The compensation for the capital costs of the streetlight infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(c)

The compensation for the capital costs of the streetlight infrastructure owned by BKK.

| (18) | According to the complainant, the measures complained about entail an on-going breach of the state aid rules, dating back to 1 January 2016. For measures (a) and (b), the Authority will therefore restrict its assessment to this time period. |
| --- | --- |

(18)

3.2   
  The complaint

| (19) | The complainant essentially argues that the Municipality of Bergen has granted an advantage to BKK by: (a) overcompensating it for the maintenance and operation of the 18 407 streetlights along municipal roads (14), for which the Municipality is responsible; and (b) financing the 12 000 new LED fixtures on the streetlight infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | The complainant argues in particular that BKK engages in economic activity as there are several suppliers that are willing and able to operate and maintain the streetlights. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | In the event that the maintenance and operation of the streetlights is considered a service of general economic interest (SGEI), the complainant argues first that the presence of state aid cannot be excluded on the basis of the four Altmark criteria (15). Second, the amounts involved exceed the SGEI de minimis (16) ceiling of EUR 500 000. Third, the measure fails to meet the requirements in the SGEI Decision (17). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | The complainant estimates the overcompensation for the service of maintenance and operation of the streetlights at approximately NOK 12 million (around EUR 1,25 million) per year. |
| --- | --- |

(22)

3.3   
  Comments by the Norwegian authorities

| (23) | The Norwegian authorities argue that BKK is not acting as an undertaking when providing operation and maintenance services to the Municipality of Bergen. Hence, any advantage granted to it, falls outside the remit of state aid law. More specifically, the Norwegian authorities argue that no market can exist without private demand and private willingness to pay for the goods or services in question, i.e. where public authorities are the only purchasers (18). |
| --- | --- |

(23)

| (24) | The Norwegian authorities argue that the streetlight network is characterised by at least two types of market failure. First, the provision of streetlights along municipal roads is a public good hampered by a free rider problem, which entails that a private party cannot provide it for profit. Second, streetlight networks are natural monopolies in that allowing for competition would entail a wasteful duplication of resources. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Neither national nor EEA law requires BKK to allow for third party access to the streetlight infrastructure it owns. BKK has consistently refused to grant access not only to its own infrastructure, but also to the 2 349 streetlights owned by the Municipality of Bergen. By doing so, it has precluded the Municipality of Bergen from operating the streetlights in-house or purchasing the services from other companies. It is the view of the Norwegian authorities that the situation at hand does not allow for price regulation, state aid or competition law control with the view of preventing overcompensation for the operation and maintenance of streetlights. |
| --- | --- |

(25)

4   Presence of state aid

4.1   
  Introduction

| (26) | Article 61(1) of the EEA Agreement stipulates that:
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(26)

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.’

| (27) | The qualification of a measure as aid within the meaning of this provision therefore requires the following cumulative conditions to be met: the measure must (i) be granted by the State or through State resources; (ii) confer an advantage on an undertaking; (iii) favour certain undertakings (selectivity); and (iv) be liable to distort competition and affect trade. |
| --- | --- |

(27)

4.2   
  Presence of State resources

| (28) | For the measure to constitute aid, it must be granted by the State or through State resources. State resources include all resources of the public sector, including resources of intra-State entities (decentralised, federated, regional or other), see the Authority’s Guidelines on the notion of state aid (‘NoA’) (19). |
| --- | --- |

(28)

| (29) | The remuneration for the services on the streetlight infrastructure, as well as the financing of the new LED fixtures, and the compensation for the capital costs, all come from the budget of the Municipality of Bergen. It therefore constitutes State resources. |
| --- | --- |

(29)

4.3   
  Advantage

4.3.1   Introduction

| (30) | The qualification of a measure as state aid requires that it confers an advantage to the recipient. An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit that an undertaking could not have obtained under normal market conditions. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | The measure confers an advantage not only if it confers positive economic benefits, but also in situations where it mitigates charges normally borne by the budget of the undertaking. This covers all situations in which economic operators are relieved of the inherent costs of their economic activities (20). |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Economic transactions carried out by public bodies are considered not to confer an advantage on the counterpart of the agreement, and therefore not to constitute aid, if they are carried out in line with normal market conditions. This is assessed pursuant to the market economy operator principle (‘MEOP’). When public authorities purchase a service, it is generally sufficient, to exclude the presence of an advantage, that they pay market price. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | As regards costs incurred by undertakings entrusted with the operation of a service of general economic interest, compensation for the service will not be considered as granting an advantage to the undertaking in question if the four cumulative Altmark conditions are fulfilled (21). The Norwegian authorities have, however, not provided any information indicating that BKK has a public service obligation to discharge. The Authority is therefore, at this stage, not able to exclude that BKK has obtained an advantage on this basis. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | The complainant calls upon the Authority to consider whether the Municipality of Bergen has granted an advantage to BKK by: (a) overcompensating it for the maintenance and operation of the 18 407 streetlights along municipal roads, for which the Municipality of Bergen is responsible; and (b) financing the 12 000 LED fixtures. On 28 February 2019, the Norwegian authorities brought an additional measure to the Authority’s attention, namely (c) the compensation paid to BKK for the capital costs of the streetlights. |
| --- | --- |

(34)

4.3.2   The operation and maintenance of streetlights in the Bergen area

| (35) | In relation to the presence of an advantage, the Norwegian authorities have mainly pointed to the fact that BKK, as the owner of the streetlight infrastructure, has refused to give access to the Municipality of Bergen and other third party operators. This has prevented the public authorities from providing the services themselves or purchasing them from a different provider than BKK. The Municipality has therefore not had the option of acquiring the service by way of an open tender (22). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | The purchase of the services through a competitive, transparent, non-discriminatory and unconditional tender is only one of several methods for ensuring that a transaction does not confer an advantage within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Municipality of Bergen could have ensured that the transactions were carried out in line with normal market conditions by benchmarking (23) or through a qualified financial assessment (24). |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Despite repeated requests (25), the Norwegian authorities have not provided evidence showing that the decisions to carry out the transactions under assessment were taken on the basis of economic evaluations, comparable to those which, in similar circumstances, a rational market economy operator (with characteristics similar to those of the public body concerned) would have carried out, to determine the profitability or economic advantages of the transactions (26). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | The Municipality of Bergen is paying NOK [...] per lamp point per year for maintenance and operation (27). The available information does not provide any documentation on the question how the remuneration has been determined. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | The complainant argues that comparable services have been delivered for around NOK [...] per lamp point per year in other regions. The complainant has not documented this allegation. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | The Norwegian authorities argue that the services delivered under the contracts referred to by the complainant might not be comparable to the services delivered by BKK to the Municipality of Bergen. BKK has entered into contracts similar to the contracts covered by the complaint (contracts for operation, maintenance and call-out and emergency services (‘OM&E contracts’)) with other municipalities in the Bergen region for an average price of NOK [...] per light point per year. They explain that price variations between individual contracts can be due to differentiated services on the contractual response times for light repairs, monitoring consumption for metered installations, and the extent to which critical zones, such as hospitals, are covered by the contract (28). |
| --- | --- |

(40)

| (41) | The Norwegian authorities have not provided any information concerning the OM&E contracts that BKK has entered into with other municipalities. The price in the contract under assessment in the case at hand (NOK [...]) is in any event higher than the average price for what the Norwegian authorities argue are similar contracts (NOK [...]). Even if the explanation provided by the Norwegian authorities could suggest that certain price variations might naturally occur under normal market conditions, the Norwegian authorities have, in any event, not substantiated that the price paid by the Municipality of Bergen was in line with the price charged for similar obligations in comparable contracts. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | The Norwegian authorities have explained that they are in a deadlock situation in that they have no choice but to purchase the services from BKK. They seem to acknowledge in this respect that owners of this type of infrastructure can exploit their position, potentially to raise prices (29), and indicate that they have not found any suitable methods for finding and agreeing with BKK on ‘the right price’ (30). |
| --- | --- |

(42)

| (43) | In light of the above, and in particular in light of the absence of any evidence supporting that the prices under the contracts have been set in line with normal market conditions, the Authority has formed the preliminary view that BKK might have received an advantage under the maintenance and operation agreement, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(43)

4.3.3   Financing of the 12 000 LED fixtures

| (44) | Next, the Authority must consider whether the financing by the Municipality of Bergen of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK entailed a mitigation of charges that normally should have been borne by the budget of BKK. |
| --- | --- |

(44)

| (45) | In a letter from the Municipality of Bergen to Nettpartner AS dated 8 November 2016, the Municipality explained that the reason for changing the LED fixtures is partly environmental considerations, partly the desire to reduce electricity costs, which the Municipality covers on top of the price for the maintenance and operation of the streetlight infrastructure (31). The Norwegian authorities have not commented on the state aid nature of this measure. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | The objective of the measure, i.e. environmental protection, does not exclude it from the scope of state aid law (32). |
| --- | --- |

(46)

| (47) | For the purpose of the MEOP test, only benefits and obligations linked to the role of the state as an economic operator – to the exclusion of those linked to its role as a public authority – are to be taken into account (33). Therefore, the relevant question is whether the Municipality of Bergen acted as a market economy operator when taking the decision to finance the LED fixtures on the infrastructure owned by BKK. In that regard, the municipality’s obligation to pay for electricity, and the corresponding savings ensured by the investment are undoubtedly relevant when assessing whether the transaction is in line with normal market conditions. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | However, the Authority lacks the necessary information to assess whether a private operator, in a situation as close as possible to that of the Municipality of Bergen, only taking into account the benefits and obligations linked to its situation as a private operator, would have been prompted to take the decision to finance the new LED fixtures. The Authority asks that the Norwegian authorities provide it with all the relevant information to enable it to determine whether the transaction complies with the MEOP test (34). |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Based on the available information, the Authority cannot exclude that the financing of the 12 000 LED fixtures has conferred an advantage on BKK. |
| --- | --- |

(49)

4.3.4   Compensation for the capital costs of the streetlights

| (50) | Based on the available information, the compensation for the capital costs of the streetlights appears to be a mitigation of charges that should normally be borne by the budget of BKK as the owner of the streetlights. The Authority has no information suggesting that it is normal market practice for a private purchaser of maintenance and operation services to compensate the company providing such services and owning the streetlights for its capital costs. To the extent that this would be common practice, the Authority has no information allowing it to assess whether NOK [...] per lamp point per year is market price for such service. |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Therefore, the Authority cannot exclude that the compensation for the capital costs of the streetlights has conferred an advantage on BKK. |
| --- | --- |

(51)

4.4   
  The notion of undertaking

| (52) | Only advantages granted to ‘undertakings’ are subject to state aid law. The concept of an undertaking covers any entity that engages in an economic activity regardless of its status and the way it is financed. Hence, the public or private status of an entity, or the fact a company is partly or wholly publicly owned has no bearing on whether or not the entity is an ‘undertaking’ (35). |
| --- | --- |

(52)

| (53) | An activity is economic in nature where it consists in offering goods and services on a market (36). In order to determine whether an entity is an ‘undertaking’, it is necessary for the Authority to carry out an individual examination of all its different activities. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | A single entity may carry out a number of activities, both economic and non-economic. An entity that engages in both kinds of activities should keep separate accounts to exclude cross-subsidies (37). |
| --- | --- |

(54)

| (55) | The Municipality of Bergen is legally responsible for the streetlights along municipal roads in Bergen. All three measures appear to be in support of BKK’s activity related to the operation and maintenance of the streetlight infrastructure. The main question in relation to all three measures is therefore whether BKK is engaging in economic activity when selling operation and maintenance services to the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

(55)

| (56) | The Norwegian authorities argue that the activities of BKK in providing maintenance and operation services on those streetlights are non-economic in nature. The Norwegian authorities state that no market can exist without a private demand and a private willingness to pay for the good or service in question. This is the case for streetlights along the municipal roads. The Norwegian authorities refer to the judgment of the General Court in Selex v Commission (38). |
| --- | --- |

(56)

| (57) | That case concerned the activities of Eurocontrol, an international organisation established by various European States with the aim of strengthening cooperation in the field of air navigation and developing joint activities for better harmonisation and integration of practices. One of the questions considered was whether Eurocontrol offered services on a market when it prepared technical standards which were to be adopted by the Council of Eurocontrol, an act that would make them binding on all contracting States. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | The General Court found that the activity of producing the technical standards was non-economic in nature, observing in paragraph 61 of its judgment that ‘the only purchasers of such services can be States in their capacity as air traffic control authorities’. In the view of the Authority, that statement cannot be read in isolation. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | Private unwillingness to pay for a service only suggests the presence of a market failure. The services under assessment in Selex v Commission on the other hand, concerned not simply a service the provision of which is hampered by a market failure in that there is no willingness to pay for the good in question, but rather a service of which the States were the only possible purchasers due to their prerogative in adopting technical standards for air navigation. |
| --- | --- |

(59)

| (60) | Even for a service of this nature, the General Court also looked at the way the States had chosen to organise it, so as to assess whether it was economic in nature. It observed that the States had chosen not to introduce market mechanisms, but rather to produce those standards themselves through an international organisation, which rendered the conclusion that the service was non-economic. The Authority therefore disagrees that the judgment can be interpreted to mean that presence of private demand for a good or service is necessary for a market to exist. In principle, fierce competition on a market can exist even in markets where public authorities are the only or the main purchaser of the service in question. This is for example the case in the market for the construction of roads. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | The Authority also notes that the reasoning of the General Court was overturned by the Court of Justice which found that the activity was non-economic on the basis of the public powers exemption (39). The Court of Justice pointed to the fact that, taken as whole, an international organisation such as Eurocontrol exercised activities which, by their nature, their aim and the rules to which they are subject, are connected with the exercise of powers relating to the control and supervision of air space, and are therefore not economic in nature. The Norwegian authorities have not argued that the public powers exemption applies to the activities of BKK. |
| --- | --- |

(61)

| (62) | In the present case, the Norwegian authorities are purchasing services from a private entity, which is offering that service for remuneration. There is a market for the maintenance and operation of streetlights, and such services are sold to public authorities, as well as to companies and individuals that need lighting along private roads. The complainant represents companies selling services in this market. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | The fact that there would be no private demand for some of these services, due to a market failure, and the decision by a public authority to purchase those services in the interest of the public good, does not lead to the conclusion that the activity of the supplier is non-economic. If this were sufficient to exclude the measure from the realm of state aid law, the existence of the rules governing services of general economic interest for example, would be superfluous. In accordance with established case law, the presence of a market failure and the fact that a public authority reacts by imposing a public service obligation on an entity, does not preclude that the supplier of the service is pursuing an economic activity (40). |
| --- | --- |

(63)

| (64) | The question in the present case is different from the one considered by the Court of Justice in FENIN (41). That case concerned the question whether Spanish hospitals abused their dominant position when purchasing medical goods and equipment on the market. The Court of Justice ruled only on the fact that an organisation which purchases goods not for the purpose of offering goods and services as part of an economic activity, but in order to use them in the context of a different activity, such as one of a purely social nature, does not act as an undertaking, simply because it is a purchaser in a given market (42). However, FENIN did not raise the separate legal question whether the activities of the supplier of the medical goods and equipment are economic in nature. In principle, even if the public authority purchasing the service in question is carrying out a non-economic activity, for example because it is fulfilling its responsibilities to provide for lighting along municipal roads, the companies supplying the authorities with the delivery of LED lights and maintenance and operation services, might well be exercising economic activities. |
| --- | --- |

(64)

| (65) | On that background, the Authority takes the preliminary view that BKK is engaging in an economic activity when selling maintenance and operation services for the streetlights to the Municipality of Bergen. As all three measures are linked to this activity, the Authority preliminary concludes that the three measures confer an advantage to an undertaking within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(65)

4.5   
  Selectivity

| (66) | To be characterised as state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must also be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’. Not all measures which favour economic operators fall under the notion of aid, but only those which grant an advantage in a selective way to certain undertakings, categories of undertakings or to certain economic sectors. |
| --- | --- |

(66)

| (67) | Any advantage stemming from the maintenance and operation agreement, the financing of the new 12 000 LED fixtures and the compensation for the capital costs of the streetlights, favours one particular undertaking, namely BKK. Hence, the measures are selective in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(67)

4.6   
  Effect on trade and distortion of competition

| (68) | In order to constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measures must be liable to distort competition and affect trade between EEA States. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | A measures granted by the State are considered liable to distort competition when they are liable to improve the competitive position of the recipient compared to other undertakings with which it competes. A distortion of competition within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement is generally found to exist when the State grants a financial advantage to an undertaking in a liberalised sector where there is, or could be, competition (43). |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Public support is liable to distort competition even if it does not help the recipient undertaking to expand or gain market share. It is enough that the aid allows it to maintain a stronger competitive position than it would have had if the aid had not been provided (44). |
| --- | --- |

(70)

| (71) | The Norwegian authorities argue that streetlight networks are ‘natural monopolies’ in the sense that allowing for competition would entail a wasteful duplication of resources. The fact that the infrastructure itself is a natural monopoly, does not, however, exclude that the operation of the infrastructure can distort competition. To exclude potential distortion of competition, the management and operation of the infrastructure must generally be subject to a legal monopoly and fulfil a number of other cumulative criteria (45). In the Authority’s preliminary assessment, the measures do not seem to fulfil the necessary conditions. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | To the extent that the transactions between the Municipality of Bergen and BKK have not been carried out in line with normal market conditions, they have conferred an advantage on BKK, which may have strengthened its position compared to other undertakings competing with it. The measures are therefore liable to distort competition. |
| --- | --- |

(72)

| (73) | The final question is whether the measures are liable to affect trade between EEA States. Where state aid strengthens the position of an undertaking as compared with other undertakings competing in intra-EEA trade, the latter must be regarded as affected by the aid (46). |
| --- | --- |

(73)

| (74) | The Authority lacks more detailed information about the market for operation and maintenance of streetlights and the presence of cross-border investment in this sector. The complainant has, however, submitted that there are EEA suppliers of operation and maintenance services with whom BKK competes. Moreover, EnoTek AS appears to have been involved in several other markets providing for example entrepreneur services, project leadership, operation and maintenance services, as well as security and preparedness (47). The Authority’s preliminary analysis is that the measures might have benefited also these activities and the Authority is not aware of anything to suggest that these markets are not open to intra-EEA trade. |
| --- | --- |

(74)

| (75) | On this basis, the Authority cannot exclude that the measures are liable to distort competition and have an effect on intra-EEA trade. |
| --- | --- |

(75)

4.7   
  Conclusion

| (76) | Based on the available information provided by the Norwegian authorities and the complainant, the Authority has formed the preliminary view that the measures fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement, and therefore constitute state aid. |
| --- | --- |

(76)

5   Procedural requirements

| (77) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘Protocol 3’): ‘The EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision.’ |
| --- | --- |

(77)

| (78) | The Norwegian authorities did not notify the potential aid before putting it into effect. The Authority therefore concludes that, if the measures constitute state aid, the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3. |
| --- | --- |

(78)

6   Compatibility of the aid measures

| (79) | Having preliminary concluded that the measures might constitute unlawful aid, the Authority must assess whether they would be compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(79)

| (80) | The Norwegian authorities have not provided any arguments substantiating why the measures should be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement. In particular, no arguments supporting the conclusion that the aid is targeted at a well-defined objective of common interest have been presented. Furthermore, the Norwegian authorities have not presented evidence suggesting that BKK has been entrusted with a public service obligation. The Authority has also not identified any clear grounds for compatibility. |
| --- | --- |

(80)

| (81) | To the extent that the measures constitute state aid, the Authority therefore has doubts as to their compatibility with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(81)

7   Conclusion

| (82) | As set out above, the Authority has formed the preliminary view that the measures fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement, and therefore constitute state aid. The Authority furthermore has doubts as to whether the measures are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(82)

| (83) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority hereby opens the formal investigation procedure. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures do not constitute state aid, or that they are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(83)

| (84) | The Authority invites the Norwegian authorities to submit, by Monday 20 May 2019, their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the measures in light of the state aid rules. |
| --- | --- |

(84)

| (85) | The Authority informs the Norwegian authorities that it will forward a copy of this decision to BKK and inform interested parties by publishing a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication. The comments will be communicated to the Norwegian authorities. |
| --- | --- |

(85)

Done in Brussels, 16 April 2019.

For the EFTA Surveillance Authority

Bente ANGELL-HANSEN

President

Responsible College Member

Frank J. BÜCHEL

College Member

Högni KRISTJÁNSSON

College Member

Carsten ZATSCHLER

Countersigning as Director

Legal and Executive Affairs

---

(1)  Reference is made to Article 4(4) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice.

1

(2)  Document No 855990.

2

(3)  Document No 858239.

3

(4)  Documents Nos 863097, 863099, 864432, and 864434.

4

(5)  Document No 872926.

5

(6)  Ibid.

6

Ibid

(7)  Document No 873252.

7

(8)  Document No 923689.

8

(9)  Document No 827789.

9

(10)  Document No 1057006.

10

(11)  Lov om vegar (Road Act), LOV-1963-06-21-23, Section 20.

11

Lov om vegar

(12)  See letter from the Municipality of Bergen to Nettpartner AS dated 18 May 2016 attached as annex 2 to the complaint.

12

(13)  See contract notice published on TED website attached as annex 7 to the complaint.

13

(14)  16 058 of these are owned by EnoTek AS and the rest, 2 349 are owned by the Municipality of Bergen.

14

(15)  Judgment in Altmark, C-280/00, EU:C:2003:415 (‘Altmark’), paragraphs 89–93.

15

Altmark

Altmark

(16)  Commission Regulation (EU) No 360/2012 of 25 April 2012 on the application of Articles 107 and 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union to de minimis aid granted to undertakings providing services of general economic interest, OJ L 114, 26.4.2012, p. 8, referred to at point 1ha of Annex XV to the EEA Agreement.

16

de minimis

(17)  Commission Decision 2012/21/EU of 20 December 2011 on the application of Article 106(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest, OJ L 7, 11.1.2012, p. 3, referred to at point 1h of Annex XV to the EEA Agreement.

17

(18)  The Norwegian authorities refer to judgment of the General Court of 12 December 2006, Selex v Commission, T-155/04, EU:T:2006:387, paragraph 61 (‘judgment of the GC in Selex’). The reasoning in the judgment of the General Court was overturned by the Court of Justice which considered the activity to be non-economic on other grounds. See judgment of the Court of Justice of 26 March 2009, Selex v Commission, C-113/07, EU:C:2009:191 (‘judgment of the CoJ in Selex’), paragraphs 86–93, which considered the activity non-economic on other grounds.

18

Selex

Commission

Selex

Commission

(19)  OJ L 342, 21.12.2017, p. 35 and EEA Supplement No 82, 21.12.2017, p. 1, paragraph 48.

19

(20)  NoA, paragraph 68.

20

(21)  Altmark, paragraphs 89–93.

21

Altmark,

(22)  Email from the Norwegian authorities to the Authority of 8 September 2017, Document No 873252.

22

(23)  NoA, paragraphs 98–100.

23

(24)  NoA, paragraphs 101–105.

24

(25)  Emails of 7 September 2017 and 11 July 2018 (Documents Nos 872926 and 923689).

25

(26)  NoA, paragraph 79.

26

(27)  Email of 28 February 2019 and the attached maintenance and operation agreement, Document No 1057006.

27

(28)  Document No 863099.

28

(29)  Document No 864434.

29

(30)  Document No 873252.

30

(31)  Annex 6 to the complaint.

31

(32)  NoA, paragraph 69.

32

(33)  NoA, paragraph 77. Judgment in FIH v Commission, C-579/16, EU:C:2018:159, paragraph 55.

33

FIH

Commission

(34)  Judgment in Commission v EDF, C-124/10, EU:C:2012:318, paragraph 104.

34

Commission

EDF

(35)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 42.

35

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe

(36)  NoA, chapter 2.1.

36

(37)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 51.

37

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe

(38)  Judgment of the GC in Selex, paragraph 61.

38

Selex

(39)  Judgment of the CoJ in Selex, paragraphs 86–93. See NoA, paragraphs 17–18 on the public powers exemption.

39

Selex

(40)  Altmark; judgment of the CoJ in Selex, paragraph 119.

40

Altmark

Selex

(41)  Judgment in FENIN v Commission, C-205/03, EU:C:2006:453.

41

FENIN

Commission,

(42)  Ibid, paragraph 37.

42

Ibid

(43)  NoA, paragraph 187.

43

(44)  NoA, paragraph 189.

44

(45)  NoA, paragraph 188.

45

(46)  Judgment in Eventech, C-518/13, EU:C:2015:9, paragraph 66.

46

Eventech,

(47)  https://www.bkk.no/enotek.

47

---

V Oznamy

SÚDNE KONANIA

Súdny dvor EZVO

| 13.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 197/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 197/35

---

Žiadosť o poradné stanovisko Súdu EZVO, ktorú 24. januára 2019 predložil Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein vo veci D a E

(Vec E-2/19)

(2019/C 197/07)

Listom z 24. januára 2019, ktorý bol doručený na podateľňu Súdu EZVO 29. januára 2019, Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (Správny súd Lichtenštajnského kniežatstva) požiadal Súd EZVO vo veci D a E o poradné stanovisko k tejto otázke:

Má sa smernica 2004/38, najmä jej článok 3 ods. 1 v spojení s článkom 7 ods. 1 písm. d) a prvá veta v bode III rozhodnutia [Spoločného výboru EHP] č. 191/1999 vykladať v tom zmysle, že rodinný príslušník štátneho príslušníka členského štátu EÚ má právo dostať povolenie rovnakej platnosti ako osoba, od ktorej je závislý, aj keď osoba, od ktorej je závislý, získala právo na pobyt v Lichtenštajnsku iba na základe vnútroštátneho práva a nie na základe práva EHP?

---

| 13.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 197/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 197/36

---

Žaloba spoločnosti Nettbuss AS podaná 26. februára 2019 proti spoločnosti Konkurrenten.no AS

(Vec E-1/17 COSTS)

(2019/C 197/08)

Spoločnosť Nettbuss AS, ktorú zastupuje Camilla Borna Fossem, advokátka z advokátskej kancelárie Advokatfirmaet Schjødt AS, Ruseløkkveien 14, NO-0201 Oslo, Nórsko, podala 26. februára 2019 na Súd EZVO žalobu proti spoločnosti Konkurrenten.no AS.

Žalobca žiada súd, aby rozhodol, že:

| 1. | spoločnosť Konkurrenten.no uhradí spoločnosti Nettbuss AS okrem príslušnej sadzby úrokov z omeškania aj sumu 442 125 NOK (alebo jej ekvivalent v eurách). |
| --- | --- |

1.

spoločnosť Konkurrenten.no uhradí spoločnosti Nettbuss AS okrem príslušnej sadzby úrokov z omeškania aj sumu 442 125 NOK (alebo jej ekvivalent v eurách).

Právna a skutková podstata veci a právny základ žaloby:

| — | Spoločnosť Konkurrenten.no AS podala 11. januára 2017 na Súd EZVO žalobu proti rozhodnutiu Dozorného úradu EZVO č. 179/15/COL z mája 2015. Žalobca bol rozhodnutím Dozorného úradu EZVO priamo dotknutý a podal návrh na vstup do konania vo veci E-1/17 Konkurrenten.no AS/Dozorný úrad EZVO ako vedľajší účastník. Uznesením predsedu z 12. júla 2017 bolo žalobcovi umožnené vstúpiť do konania ako vedľajší účastník. |
| --- | --- |

—

Spoločnosť Konkurrenten.no AS podala 11. januára 2017 na Súd EZVO žalobu proti rozhodnutiu Dozorného úradu EZVO č. 179/15/COL z mája 2015. Žalobca bol rozhodnutím Dozorného úradu EZVO priamo dotknutý a podal návrh na vstup do konania vo veci E-1/17 Konkurrenten.no AS/Dozorný úrad EZVO ako vedľajší účastník. Uznesením predsedu z 12. júla 2017 bolo žalobcovi umožnené vstúpiť do konania ako vedľajší účastník.

| — | V článku 70 ods. 1 rokovacieho poriadku Súdu EZVO sa stanovuje:

  „V prípade sporu o priznanie náhrady trov konania rozhodne súd na návrh účastníka konania a po predložení pripomienok druhého účastníka konania uznesením.“ |
| --- | --- |

—

V článku 70 ods. 1 rokovacieho poriadku Súdu EZVO sa stanovuje:

„V prípade sporu o priznanie náhrady trov konania rozhodne súd na návrh účastníka konania a po predložení pripomienok druhého účastníka konania uznesením.“

| — | V uznesení vo veci E-1/17 Súd EZVO uložil spoločnosti Konkurrenten.no AS náhradu trov, ktoré žalobcovi vznikli. |
| --- | --- |

—

V uznesení vo veci E-1/17 Súd EZVO uložil spoločnosti Konkurrenten.no AS náhradu trov, ktoré žalobcovi vznikli.

---