# Eiropas Savienības L 336/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 336 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 23. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 336

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 23. decembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2436 (2015. gada 16. decembris), ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (
  1
  ) | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2436 (2015. gada 16. decembris), ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (
  1
  )

1

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/2437 (2015. gada 14. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā | 27 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/2438 (2015. gada 12. oktobris), ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos | 29 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/2439 (2015. gada 12. oktobris), ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas dienvidrietumu ūdeņos | 36 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/2440 (2015. gada 22. oktobris), ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Ziemeļjūrā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā | 42 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/2441 (2015. gada 18. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 27. starptautisko grāmatvedības standartu (
  1
  ) | 49 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2442 (2015. gada 22. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 54 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/2443 (2015. gada 11. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Asociācijas nolīguma V sadaļu | 56 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2444 (2015. gada 17. decembris), ar ko nosaka standarta prasības attiecībā uz tām valsts programmām dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolēšanai un uzraudzībai, ko dalībvalstis iesniedz, lai saņemtu Savienības finansējumu, un ar kuru atceļ Lēmumu 2008/425/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9192)

   (
  1
  ) | 59 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | ES un Moldovas Republikas Asociācijas padomes Lēmums Nr. 1/2015 (2015. gada 18. decembris) par Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, V sadaļas piemērošanu visā Moldovas Republikas teritorijā [2015/2445] | 93 |

II   Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/2437 (2015. gada 14. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā

CCSBT

27

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/2438 (2015. gada 12. oktobris), ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos

29

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/2439 (2015. gada 12. oktobris), ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas dienvidrietumu ūdeņos

36

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/2440 (2015. gada 22. oktobris), ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Ziemeļjūrā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā

ICES

42

*

Komisijas Regula (ES) 2015/2441 (2015. gada 18. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 27. starptautisko grāmatvedības standartu (
  1
  )

1

49

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2442 (2015. gada 22. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

54

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/2443 (2015. gada 11. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Asociācijas nolīguma V sadaļu

56

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2444 (2015. gada 17. decembris), ar ko nosaka standarta prasības attiecībā uz tām valsts programmām dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolēšanai un uzraudzībai, ko dalībvalstis iesniedz, lai saņemtu Savienības finansējumu, un ar kuru atceļ Lēmumu 2008/425/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9192)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9192)

1

59

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

ES un Moldovas Republikas Asociācijas padomes Lēmums Nr. 1/2015 (2015. gada 18. decembris) par Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, V sadaļas piemērošanu visā Moldovas Republikas teritorijā [2015/2445]

93

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

DIREKTĪVAS

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2015/2436

(2015. gada 16. decembris),

ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm

(pārstrādāta redakcija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Būtu jāizdara vairāki grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/95/EK (3). Skaidrības labad minētā direktīva būtu jāpārstrādā. |
| --- | --- |

(1)

Būtu jāizdara vairāki grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/95/EK (3). Skaidrības labad minētā direktīva būtu jāpārstrādā.

| (2) | Direktīva 2008/95/EK ir saskaņojusi būtiskus noteikumus preču zīmju materiālajās tiesībās, kas pieņemšanas brīdī vistiešāk ietekmēja iekšējā tirgus darbību, radot kavēkļus preču brīvai apritei un pakalpojumu sniegšanas brīvībai Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 2008/95/EK ir saskaņojusi būtiskus noteikumus preču zīmju materiālajās tiesībās, kas pieņemšanas brīdī vistiešāk ietekmēja iekšējā tirgus darbību, radot kavēkļus preču brīvai apritei un pakalpojumu sniegšanas brīvībai Savienībā.

| (3) | Preču zīmju aizsardzība dalībvalstīs pastāv līdztekus Savienības mērogā pieejamajai Eiropas Savienības preču zīmju (“ES preču zīmes”) aizsardzībai, kas ir vienota pēc būtības un ir spēkā visā Savienībā, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 207/2009 (4). Preču zīmju sistēmu līdzāspastāvēšana un līdzsvars valstu un Savienības līmenī faktiski ir Savienības pieejas stūrakmens intelektuālā īpašuma aizsardzībai. |
| --- | --- |

(3)

Preču zīmju aizsardzība dalībvalstīs pastāv līdztekus Savienības mērogā pieejamajai Eiropas Savienības preču zīmju (“ES preču zīmes”) aizsardzībai, kas ir vienota pēc būtības un ir spēkā visā Savienībā, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 207/2009 (4). Preču zīmju sistēmu līdzāspastāvēšana un līdzsvars valstu un Savienības līmenī faktiski ir Savienības pieejas stūrakmens intelektuālā īpašuma aizsardzībai.

| (4) | Pēc Komisijas 2008. gada 16. jūlija paziņojuma “Eiropas rūpnieciskā īpašuma tiesību stratēģija” Komisija veica vispusīgu novērtējumu par preču zīmju sistēmas vispārējo darbību Eiropā kopumā, kas attiecās uz Savienības un valstu līmeņa sistēmām un to abu mijiedarbību. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Komisijas 2008. gada 16. jūlija paziņojuma “Eiropas rūpnieciskā īpašuma tiesību stratēģija” Komisija veica vispusīgu novērtējumu par preču zīmju sistēmas vispārējo darbību Eiropā kopumā, kas attiecās uz Savienības un valstu līmeņa sistēmām un to abu mijiedarbību.

| (5) | 2010. gada 25. maija secinājumos par preču zīmju sistēmas Eiropas Savienībā turpmāku pārskatīšanu Padome aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumus Regulas (EK) Nr. 207/2009 un Direktīvas 2008/95/EK pārskatīšanai. Pārskatot minēto direktīvu, būtu jāietver pasākumi, kas to padarītu saskanīgāku ar Regulu (EK) Nr. 207/2009 un kas tādējādi samazinātu neatbilstības visā ES preču zīmju sistēmā kopumā, vienlaikus saglabājot valstu preču zīmju aizsardzību kā pievilcīgu izvēles iespēju pieteikuma iesniedzējiem. Šajā ziņā būtu jānodrošina papildinoša saikne starp ES preču zīmju sistēmu un valstu preču zīmju sistēmām. |
| --- | --- |

(5)

2010. gada 25. maija secinājumos par preču zīmju sistēmas Eiropas Savienībā turpmāku pārskatīšanu Padome aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumus Regulas (EK) Nr. 207/2009 un Direktīvas 2008/95/EK pārskatīšanai. Pārskatot minēto direktīvu, būtu jāietver pasākumi, kas to padarītu saskanīgāku ar Regulu (EK) Nr. 207/2009 un kas tādējādi samazinātu neatbilstības visā ES preču zīmju sistēmā kopumā, vienlaikus saglabājot valstu preču zīmju aizsardzību kā pievilcīgu izvēles iespēju pieteikuma iesniedzējiem. Šajā ziņā būtu jānodrošina papildinoša saikne starp ES preču zīmju sistēmu un valstu preču zīmju sistēmām.

| (6) | Komisija 2011. gada 24. maija paziņojumā “Intelektuālā īpašuma tiesību vienotais tirgus” secināja, ka nolūkā apmierināt ieinteresēto personu pieaugošās prasības pēc ātrākām, kvalitatīvākām, racionalizētākām preču zīmju reģistrācijas sistēmām, kas ir arī konsekventākas, lietotājdraudzīgākas, publiski pieejamas un kurās būtu izmantotas jaunākās tehnoloģijas, ir jāmodernizē preču zīmju sistēma visā Savienībā un tā jāpielāgo interneta laikmetam. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2011. gada 24. maija paziņojumā “Intelektuālā īpašuma tiesību vienotais tirgus” secināja, ka nolūkā apmierināt ieinteresēto personu pieaugošās prasības pēc ātrākām, kvalitatīvākām, racionalizētākām preču zīmju reģistrācijas sistēmām, kas ir arī konsekventākas, lietotājdraudzīgākas, publiski pieejamas un kurās būtu izmantotas jaunākās tehnoloģijas, ir jāmodernizē preču zīmju sistēma visā Savienībā un tā jāpielāgo interneta laikmetam.

| (7) | Šīs direktīvas nolūkā veiktajā apspriešanā un novērtēšanā tika konstatēts, ka, lai arī valstu tiesību akti iepriekš tika daļēji saskaņoti, joprojām ir jomas, kurās turpmāka saskaņošana varētu pozitīvi ietekmēt konkurētspēju un izaugsmi. |
| --- | --- |

(7)

Šīs direktīvas nolūkā veiktajā apspriešanā un novērtēšanā tika konstatēts, ka, lai arī valstu tiesību akti iepriekš tika daļēji saskaņoti, joprojām ir jomas, kurās turpmāka saskaņošana varētu pozitīvi ietekmēt konkurētspēju un izaugsmi.

| (8) | Lai sasniegtu mērķi veicināt un izveidot labi funkcionējošu iekšējo tirgu un sekmētu preču zīmju iegūšanu un aizsardzību Savienībā, kas nāktu par labu Eiropas uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, izaugsmei un konkurētspējai, tiesību aktu tuvināšanas ierobežotā joma, kas panākta ar Direktīvu 2008/95/EK, ir jāpaplašina nolūkā ietvert citus preču zīmju materiālo tiesību aspektus, kas reglamentē preču zīmes, kuras aizsargātas, tās reģistrējot saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 207/2009. |
| --- | --- |

(8)

Lai sasniegtu mērķi veicināt un izveidot labi funkcionējošu iekšējo tirgu un sekmētu preču zīmju iegūšanu un aizsardzību Savienībā, kas nāktu par labu Eiropas uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, izaugsmei un konkurētspējai, tiesību aktu tuvināšanas ierobežotā joma, kas panākta ar Direktīvu 2008/95/EK, ir jāpaplašina nolūkā ietvert citus preču zīmju materiālo tiesību aspektus, kas reglamentē preču zīmes, kuras aizsargātas, tās reģistrējot saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 207/2009.

| (9) | Lai preču zīmes visā Savienībā varētu vieglāk reģistrēt un pārvaldīt, ir svarīgi tuvināt ne tikai materiālo tiesību noteikumus, bet arī procesuālos noteikumus. Tādēļ būtu jāsaskaņo galvenie procesuālie noteikumi preču zīmju reģistrācijas jomā dalībvalstīs un ES preču zīmju sistēmā. Attiecībā uz procedūrām, kuras reglamentē valstu tiesību akti, ir pietiekami noteikt vispārīgos principus, ļaujot dalībvalstīm paredzēt konkrētākus noteikumus. |
| --- | --- |

(9)

Lai preču zīmes visā Savienībā varētu vieglāk reģistrēt un pārvaldīt, ir svarīgi tuvināt ne tikai materiālo tiesību noteikumus, bet arī procesuālos noteikumus. Tādēļ būtu jāsaskaņo galvenie procesuālie noteikumi preču zīmju reģistrācijas jomā dalībvalstīs un ES preču zīmju sistēmā. Attiecībā uz procedūrām, kuras reglamentē valstu tiesību akti, ir pietiekami noteikt vispārīgos principus, ļaujot dalībvalstīm paredzēt konkrētākus noteikumus.

| (10) | Ir būtiski nodrošināt, ka visu dalībvalstu tiesību sistēmas reģistrētām preču zīmēm nodrošina vienādu aizsardzību. Saskaņā ar plašu aizsardzību, kas piešķirta ES preču zīmēm, kurām ir reputācija Savienībā, plaša aizsardzība būtu jāpiešķir arī valstu līmenī visām reģistrētajām preču zīmēm, kurām ir reputācija attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(10)

Ir būtiski nodrošināt, ka visu dalībvalstu tiesību sistēmas reģistrētām preču zīmēm nodrošina vienādu aizsardzību. Saskaņā ar plašu aizsardzību, kas piešķirta ES preču zīmēm, kurām ir reputācija Savienībā, plaša aizsardzība būtu jāpiešķir arī valstu līmenī visām reģistrētajām preču zīmēm, kurām ir reputācija attiecīgajā dalībvalstī.

| (11) | Šai direktīvai nebūtu jāatņem dalībvalstīm tiesības turpināt aizsargāt lietojot iegūtās preču zīmes, bet būtu jāņem vērā tikai attiecībā uz to saistību ar preču zīmēm, kas iegūtas reģistrācijas ceļā. |
| --- | --- |

(11)

Šai direktīvai nebūtu jāatņem dalībvalstīm tiesības turpināt aizsargāt lietojot iegūtās preču zīmes, bet būtu jāņem vērā tikai attiecībā uz to saistību ar preču zīmēm, kas iegūtas reģistrācijas ceļā.

| (12) | Tiesību aktu tuvināšanas mērķu sasniegšana prasa, lai apstākļi reģistrētas preču zīmes iegūšanai un uzturēšanai visās dalībvalstīs kopumā būtu vienādi. |
| --- | --- |

(12)

Tiesību aktu tuvināšanas mērķu sasniegšana prasa, lai apstākļi reģistrētas preču zīmes iegūšanai un uzturēšanai visās dalībvalstīs kopumā būtu vienādi.

| (13) | Šā iemesla dēļ vajag uzskaitīt apzīmējumu, kas var veidot preču zīmi, paraugus ar noteikumu, ka šādi apzīmējumi ļauj skaidri atšķirt viena uzņēmuma preces vai pakalpojumus no citu uzņēmumu precēm vai pakalpojumiem. Lai izpildītu preču zīmju reģistrācijas sistēmas mērķus, proti, nodrošināt juridisko noteiktību un pareizu pārvaldību, ir arī svarīgi pieprasīt, lai zīmi varētu atveidot tādā veidā, kas ir skaidrs, precīzs, pašpietiekams, viegli pieejams, saprotams, noturīgs un objektīvs. Apzīmējumu būtu jāļauj atveidot jebkurā piemērotā veidā, izmantojot vispārpieejamu tehnoloģiju, un tādējādi tam nav obligāti jābūt grafiskam attēlam, ja vien atveidojums šajā nolūkā piedāvā pietiekamas garantijas. |
| --- | --- |

(13)

Šā iemesla dēļ vajag uzskaitīt apzīmējumu, kas var veidot preču zīmi, paraugus ar noteikumu, ka šādi apzīmējumi ļauj skaidri atšķirt viena uzņēmuma preces vai pakalpojumus no citu uzņēmumu precēm vai pakalpojumiem. Lai izpildītu preču zīmju reģistrācijas sistēmas mērķus, proti, nodrošināt juridisko noteiktību un pareizu pārvaldību, ir arī svarīgi pieprasīt, lai zīmi varētu atveidot tādā veidā, kas ir skaidrs, precīzs, pašpietiekams, viegli pieejams, saprotams, noturīgs un objektīvs. Apzīmējumu būtu jāļauj atveidot jebkurā piemērotā veidā, izmantojot vispārpieejamu tehnoloģiju, un tādējādi tam nav obligāti jābūt grafiskam attēlam, ja vien atveidojums šajā nolūkā piedāvā pietiekamas garantijas.

| (14) | Turklāt atteikuma vai spēkā neesamības pamati, kas attiecas uz pašu preču zīmi, tostarp jebkādas atšķirtspējas trūkums vai pamati, kas attiecas uz konfliktiem starp preču zīmi un agrākām tiesībām, ir izsmeļoši jāuzskaita, pat ja daži no minētajiem pamatiem ir uzskaitīti kā izvēles varianti dalībvalstīm, kuras tādējādi spēj tos uzturēt spēkā vai ieviest savos tiesību aktos un citos normatīvos aktos. |
| --- | --- |

(14)

Turklāt atteikuma vai spēkā neesamības pamati, kas attiecas uz pašu preču zīmi, tostarp jebkādas atšķirtspējas trūkums vai pamati, kas attiecas uz konfliktiem starp preču zīmi un agrākām tiesībām, ir izsmeļoši jāuzskaita, pat ja daži no minētajiem pamatiem ir uzskaitīti kā izvēles varianti dalībvalstīm, kuras tādējādi spēj tos uzturēt spēkā vai ieviest savos tiesību aktos un citos normatīvos aktos.

| (15) | Lai nodrošinātu, ka aizsardzības līmeņi, kas ar Savienības tiesību aktiem un valstu tiesībās piešķirti ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, tiek piemēroti vienotā un izsmeļošā veidā, pārbaudot atteikuma absolūtos un relatīvos pamatus visā Savienībā, šajā direktīvā būtu jāparedz tādi paši noteikumi attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kādi ir ietverti Regulā (EK) Nr. 207/2009. Turklāt ir lietderīgi arī nodrošināt, ka absolūto atteikuma pamatu piemērošanas joma tiek paplašināta, lai to attiecinātu arī uz aizsargātiem tradicionālajiem apzīmējumiem attiecībā uz vīnu un garantētajām tradicionālajām īpatnībām. |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu, ka aizsardzības līmeņi, kas ar Savienības tiesību aktiem un valstu tiesībās piešķirti ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, tiek piemēroti vienotā un izsmeļošā veidā, pārbaudot atteikuma absolūtos un relatīvos pamatus visā Savienībā, šajā direktīvā būtu jāparedz tādi paši noteikumi attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kādi ir ietverti Regulā (EK) Nr. 207/2009. Turklāt ir lietderīgi arī nodrošināt, ka absolūto atteikuma pamatu piemērošanas joma tiek paplašināta, lai to attiecinātu arī uz aizsargātiem tradicionālajiem apzīmējumiem attiecībā uz vīnu un garantētajām tradicionālajām īpatnībām.

| (16) | Aizsardzībai, ko iegūst reģistrēta preču zīme, kuras funkcija jo īpaši ir garantēt preču zīmi kā izcelsmes norādi, jābūt absolūtai gadījumā, ja pastāv identiskums starp preču zīmi un atbilstošo apzīmējumu un starp precēm vai pakalpojumiem. Aizsardzība būtu jāpiemēro arī līdzības gadījumā starp preču zīmi un apzīmējumu un starp precēm vai pakalpojumiem. Obligāti ir jāsniedz līdzības jēdziena interpretācija attiecībā uz sajaukšanas iespēju. Sajaukšanas iespējai, kuras novērtējums ir atkarīgs no daudziem elementiem, un jo īpaši no preču zīmes atpazīstamības tirgū, iespējamām asociācijām ar lietoto vai reģistrēto apzīmējumu, no līdzības pakāpes starp preču zīmi un apzīmējumu un starp identificētajām precēm vai pakalpojumiem, būtu jāveido īpaši nosacījumi šādai aizsardzībai. Veidiem, kādos var konstatēt sajaukšanas iespēju, un jo īpaši pierādīšanas pienākumam šajā saistībā, vajadzētu būt attiecīgās valsts procesuālo noteikumu jautājumam, kas šajā direktīvā nebūtu jāskar. |
| --- | --- |

(16)

Aizsardzībai, ko iegūst reģistrēta preču zīme, kuras funkcija jo īpaši ir garantēt preču zīmi kā izcelsmes norādi, jābūt absolūtai gadījumā, ja pastāv identiskums starp preču zīmi un atbilstošo apzīmējumu un starp precēm vai pakalpojumiem. Aizsardzība būtu jāpiemēro arī līdzības gadījumā starp preču zīmi un apzīmējumu un starp precēm vai pakalpojumiem. Obligāti ir jāsniedz līdzības jēdziena interpretācija attiecībā uz sajaukšanas iespēju. Sajaukšanas iespējai, kuras novērtējums ir atkarīgs no daudziem elementiem, un jo īpaši no preču zīmes atpazīstamības tirgū, iespējamām asociācijām ar lietoto vai reģistrēto apzīmējumu, no līdzības pakāpes starp preču zīmi un apzīmējumu un starp identificētajām precēm vai pakalpojumiem, būtu jāveido īpaši nosacījumi šādai aizsardzībai. Veidiem, kādos var konstatēt sajaukšanas iespēju, un jo īpaši pierādīšanas pienākumam šajā saistībā, vajadzētu būt attiecīgās valsts procesuālo noteikumu jautājumam, kas šajā direktīvā nebūtu jāskar.

| (17) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un pilnīgu atbilstību prioritātes principam, saskaņā ar kuru reģistrētai agrākai preču zīmei ir prioritāte pār vēlāk reģistrētām preču zīmēm, ir jāparedz, ka ar preču zīmi piešķirtu tiesību īstenošanai nebūtu jāskar tās īpašnieku tiesības, kuras iegūtas pirms minētās preču zīmes pieteikuma iesniegšanas vai prioritātes datuma. Šāda pieeja atbilst 1994. gada 15. aprīļa Līguma par ar tirdzniecību saistītām intelektuālā īpašuma tiesībām (“TRIPS līgums”) 16. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un pilnīgu atbilstību prioritātes principam, saskaņā ar kuru reģistrētai agrākai preču zīmei ir prioritāte pār vēlāk reģistrētām preču zīmēm, ir jāparedz, ka ar preču zīmi piešķirtu tiesību īstenošanai nebūtu jāskar tās īpašnieku tiesības, kuras iegūtas pirms minētās preču zīmes pieteikuma iesniegšanas vai prioritātes datuma. Šāda pieeja atbilst 1994. gada 15. aprīļa Līguma par ar tirdzniecību saistītām intelektuālā īpašuma tiesībām (“TRIPS līgums”) 16. panta 1. punktam.

| (18) | Ir lietderīgi paredzēt, ka preču zīmes pārkāpumu var noteikt tikai tad, ja ir konstatēts, ka pārkāpuma preču zīme vai apzīmējums ir lietoti komercdarbībā nolūkā atšķirt preces vai pakalpojumus. Apzīmējuma izmantošana citiem nolūkiem, kas nav preču vai pakalpojumu atšķiršana, būtu jāreglamentē ar valstu tiesību aktu noteikumiem. |
| --- | --- |

(18)

Ir lietderīgi paredzēt, ka preču zīmes pārkāpumu var noteikt tikai tad, ja ir konstatēts, ka pārkāpuma preču zīme vai apzīmējums ir lietoti komercdarbībā nolūkā atšķirt preces vai pakalpojumus. Apzīmējuma izmantošana citiem nolūkiem, kas nav preču vai pakalpojumu atšķiršana, būtu jāreglamentē ar valstu tiesību aktu noteikumiem.

| (19) | Preču zīmes pārkāpuma jēdzienam būtu jāietver arī tas, ka apzīmējumu lieto kā komercnosaukumu vai līdzīgu nosaukumu, ja šāda lietošana notiek nolūkā atšķirt preces vai pakalpojumus. |
| --- | --- |

(19)

Preču zīmes pārkāpuma jēdzienam būtu jāietver arī tas, ka apzīmējumu lieto kā komercnosaukumu vai līdzīgu nosaukumu, ja šāda lietošana notiek nolūkā atšķirt preces vai pakalpojumus.

| (20) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un pilnīgu atbilstību konkrētiem Savienības tiesību aktiem, ir lietderīgi paredzēt, ka preču zīmes īpašniekam vajadzētu būt tiesībām aizliegt trešām personām lietot apzīmējumu salīdzinošajā reklāmā, ja šāda salīdzinošā reklāma ir pretrunā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/114/EK (5). |
| --- | --- |

(20)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un pilnīgu atbilstību konkrētiem Savienības tiesību aktiem, ir lietderīgi paredzēt, ka preču zīmes īpašniekam vajadzētu būt tiesībām aizliegt trešām personām lietot apzīmējumu salīdzinošajā reklāmā, ja šāda salīdzinošā reklāma ir pretrunā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/114/EK (5).

| (21) | Lai stiprinātu preču zīmju aizsardzību un efektīvāk apkarotu viltošanu un saskaņā ar starptautiskajiem pienākumiem, kas ir dalībvalstīm Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) regulējumā, jo īpaši Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) V pantā par tranzīta brīvību, un attiecībā uz ģenēriskajām zālēm – 2001. gada 14. novembrī Dohas PTO Ministru konferencē pieņemtajā “Deklarācijā par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību”, preču zīmes īpašniekam būtu jādod tiesības neļaut trešām personām komercdarbībā ievest preces dalībvalstī, kurā attiecīgā preču zīme ir reģistrēta, neizlaižot brīvā apgrozībā, ja šādas preces ir ievestas no trešām valstīm un bez atļaujas ir marķētas ar preču zīmi, kura ir identiska vai pēc būtības identiska preču zīmei, kas ir reģistrēta šādām precēm. |
| --- | --- |

(21)

Lai stiprinātu preču zīmju aizsardzību un efektīvāk apkarotu viltošanu un saskaņā ar starptautiskajiem pienākumiem, kas ir dalībvalstīm Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) regulējumā, jo īpaši Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) V pantā par tranzīta brīvību, un attiecībā uz ģenēriskajām zālēm – 2001. gada 14. novembrī Dohas PTO Ministru konferencē pieņemtajā “Deklarācijā par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību”, preču zīmes īpašniekam būtu jādod tiesības neļaut trešām personām komercdarbībā ievest preces dalībvalstī, kurā attiecīgā preču zīme ir reģistrēta, neizlaižot brīvā apgrozībā, ja šādas preces ir ievestas no trešām valstīm un bez atļaujas ir marķētas ar preču zīmi, kura ir identiska vai pēc būtības identiska preču zīmei, kas ir reģistrēta šādām precēm.

| (22) | Šādā nolūkā ES preču zīmju īpašniekiem būtu jābūt atļautam novērst noteikumus pārkāpjošu preču ievešanu un to pakļaušanu visām muitas situācijām, tostarp jo īpaši tranzītam, pārkraušanai, uzglabāšanai noliktavās, brīvajām zonām, pagaidu uzglabāšanai, ievešanai pārstrādes nolūkā vai pagaidu ievešanai, arī tad, ja šīs preces nav paredzētas laišanai attiecīgās dalībvalsts tirgū. Veicot muitas kontroles, muitas iestādēm, tostarp pēc tiesību turētāju lūguma, būtu jāizmanto pilnvaras un procedūras, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 608/2013 (6). Konkrētāk, muitas iestādēm vajadzīgās kontroles būtu jāveic, pamatojoties uz riska analīzes kritērijiem. |
| --- | --- |

(22)

Šādā nolūkā ES preču zīmju īpašniekiem būtu jābūt atļautam novērst noteikumus pārkāpjošu preču ievešanu un to pakļaušanu visām muitas situācijām, tostarp jo īpaši tranzītam, pārkraušanai, uzglabāšanai noliktavās, brīvajām zonām, pagaidu uzglabāšanai, ievešanai pārstrādes nolūkā vai pagaidu ievešanai, arī tad, ja šīs preces nav paredzētas laišanai attiecīgās dalībvalsts tirgū. Veicot muitas kontroles, muitas iestādēm, tostarp pēc tiesību turētāju lūguma, būtu jāizmanto pilnvaras un procedūras, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 608/2013 (6). Konkrētāk, muitas iestādēm vajadzīgās kontroles būtu jāveic, pamatojoties uz riska analīzes kritērijiem.

| (23) | Lai saskaņotu vajadzību nodrošināt efektīvu ar preču zīmi saistīto tiesību īstenošanu ar nepieciešamību izvairīties no brīvas aprites traucējumiem komercdarbībā ar likumīgām precēm, preču zīmes īpašnieka tiesības nebūtu jāīsteno gadījumā, ja vēlākā procedūrā, kas ierosināta tiesu iestādē vai citā iestādē, kuras kompetencē ir pieņemt lēmumu pēc būtības par to, vai attiecībā uz preču zīmi ir noticis pārkāpums, preču deklarētājs vai turētājs var pierādīt, ka reģistrētās preču zīmes īpašniekam nav tiesību aizliegt laist preces tirgū galamērķa valstī. |
| --- | --- |

(23)

Lai saskaņotu vajadzību nodrošināt efektīvu ar preču zīmi saistīto tiesību īstenošanu ar nepieciešamību izvairīties no brīvas aprites traucējumiem komercdarbībā ar likumīgām precēm, preču zīmes īpašnieka tiesības nebūtu jāīsteno gadījumā, ja vēlākā procedūrā, kas ierosināta tiesu iestādē vai citā iestādē, kuras kompetencē ir pieņemt lēmumu pēc būtības par to, vai attiecībā uz preču zīmi ir noticis pārkāpums, preču deklarētājs vai turētājs var pierādīt, ka reģistrētās preču zīmes īpašniekam nav tiesību aizliegt laist preces tirgū galamērķa valstī.

| (24) | Regulas (ES) Nr. 608/2013 28. pantā ir noteikts, ka tiesību īpašniekam ir jāatbild par zaudējumiem preču valdītājam, ja pēc tam inter alia tiek konstatēts, ka ar attiecīgajām precēm nepārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības. |
| --- | --- |

(24)

Regulas (ES) Nr. 608/2013 28. pantā ir noteikts, ka tiesību īpašniekam ir jāatbild par zaudējumiem preču valdītājam, ja pēc tam inter alia tiek konstatēts, ka ar attiecīgajām precēm nepārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības.

| (25) | Būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu ģenērisko zāļu netraucētu tranzītu. Ievērojot starptautiskos nepatentētos nosaukumus (INN) kā pasaulē atzītus sugasvārdus, ar ko apzīmē aktīvās vielas farmaceitisko preparātu ražošanā, ir būtiski pienācīgi ņemt vērā spēkā esošos ar preču zīmi saistīto tiesību seku ierobežojumus. Tāpēc preču zīmes īpašniekam nevajadzētu būt tiesībām liegt trešām personām ievest preces dalībvalstī, kurā attiecīgā preču zīme ir reģistrēta, neizlaižot minētās preces brīvā apgrozībā šajā valstī, pamatojoties uz līdzību starp zālēs esošās aktīvās vielas INN un attiecīgo preču zīmi. |
| --- | --- |

(25)

Būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu ģenērisko zāļu netraucētu tranzītu. Ievērojot starptautiskos nepatentētos nosaukumus (INN) kā pasaulē atzītus sugasvārdus, ar ko apzīmē aktīvās vielas farmaceitisko preparātu ražošanā, ir būtiski pienācīgi ņemt vērā spēkā esošos ar preču zīmi saistīto tiesību seku ierobežojumus. Tāpēc preču zīmes īpašniekam nevajadzētu būt tiesībām liegt trešām personām ievest preces dalībvalstī, kurā attiecīgā preču zīme ir reģistrēta, neizlaižot minētās preces brīvā apgrozībā šajā valstī, pamatojoties uz līdzību starp zālēs esošās aktīvās vielas INN un attiecīgo preču zīmi.

| (26) | Lai ļautu reģistrētu preču zīmju īpašniekiem efektīvāk apkarot viltošanu, tiem vajadzētu būt tiesībām aizliegt marķēt preces ar pārkāpuma preču zīmēm un konkrētus sagatavošanās darbus, kas tiek veikti pirms šādas marķēšanas. |
| --- | --- |

(26)

Lai ļautu reģistrētu preču zīmju īpašniekiem efektīvāk apkarot viltošanu, tiem vajadzētu būt tiesībām aizliegt marķēt preces ar pārkāpuma preču zīmēm un konkrētus sagatavošanās darbus, kas tiek veikti pirms šādas marķēšanas.

| (27) | Izņēmuma tiesībām, ko piešķir preču zīme, nebūtu jādod īpašniekam tiesības aizliegt trešām personām lietot apzīmējumus vai norādes, kuras izmanto taisnīgi un tādējādi saskaņā ar godīgu rūpniecisko vai komercdarījumu praksi. Lai radītu vienlīdzīgus nosacījumus komercnosaukumiem un preču zīmēm, ņemot vērā, ka komercnosaukumiem regulāri tiek piešķirta neierobežota aizsardzība pret vēlākām preču zīmēm, būtu jāuzskata, ka šāda lietošana tikai ietver trešās personas personvārda lietošanu. Šādai lietošanai būtu jāļauj turpmāk lietot aprakstošus apzīmējumus vai norādes vai apzīmējumus vai norādes bez atšķirtspējas. Turklāt īpašniekam nevajadzētu būt tiesībām novērst taisnīgu un godīgu preču zīmes lietošanu nolūkā identificēt vai norādīt uz precēm vai pakalpojumiem, kas pieder īpašniekam. Preču zīmes lietošana, ko trešās personas veic nolūkā vērst patērētāja uzmanību uz tādu oriģinālo preču tālākpārdošanu, kuras sākotnēji pārdevis preču zīmes īpašnieks vai kuras pārdotas ar viņa piekrišanu Savienībā, būtu jāuzskata par taisnīgu, ja tā vienlaikus ir saskaņā ar godīgu rūpniecisko vai komercdarījumu praksi. Preču zīmes lietošana, ko trešās personas veic mākslinieciskās izteiksmes nolūkā, būtu jāuzskata par taisnīgu, ja tā vienlaikus ir saskaņā ar godīgu rūpniecisko vai komercdarījumu praksi. Turklāt šī direktīva būtu jāpiemēro tā, lai nodrošinātu, ka tiek pilnībā ievērotas pamattiesības un pamatbrīvības, jo īpaši vārda brīvība. |
| --- | --- |

(27)

Izņēmuma tiesībām, ko piešķir preču zīme, nebūtu jādod īpašniekam tiesības aizliegt trešām personām lietot apzīmējumus vai norādes, kuras izmanto taisnīgi un tādējādi saskaņā ar godīgu rūpniecisko vai komercdarījumu praksi. Lai radītu vienlīdzīgus nosacījumus komercnosaukumiem un preču zīmēm, ņemot vērā, ka komercnosaukumiem regulāri tiek piešķirta neierobežota aizsardzība pret vēlākām preču zīmēm, būtu jāuzskata, ka šāda lietošana tikai ietver trešās personas personvārda lietošanu. Šādai lietošanai būtu jāļauj turpmāk lietot aprakstošus apzīmējumus vai norādes vai apzīmējumus vai norādes bez atšķirtspējas. Turklāt īpašniekam nevajadzētu būt tiesībām novērst taisnīgu un godīgu preču zīmes lietošanu nolūkā identificēt vai norādīt uz precēm vai pakalpojumiem, kas pieder īpašniekam. Preču zīmes lietošana, ko trešās personas veic nolūkā vērst patērētāja uzmanību uz tādu oriģinālo preču tālākpārdošanu, kuras sākotnēji pārdevis preču zīmes īpašnieks vai kuras pārdotas ar viņa piekrišanu Savienībā, būtu jāuzskata par taisnīgu, ja tā vienlaikus ir saskaņā ar godīgu rūpniecisko vai komercdarījumu praksi. Preču zīmes lietošana, ko trešās personas veic mākslinieciskās izteiksmes nolūkā, būtu jāuzskata par taisnīgu, ja tā vienlaikus ir saskaņā ar godīgu rūpniecisko vai komercdarījumu praksi. Turklāt šī direktīva būtu jāpiemēro tā, lai nodrošinātu, ka tiek pilnībā ievērotas pamattiesības un pamatbrīvības, jo īpaši vārda brīvība.

| (28) | No brīvas preču aprites principa izriet, ka preču zīmes īpašniekam nevajadzētu būt tiesībām aizliegt trešai personai lietot šo preču zīmi precēm, kuras šis īpašnieks pats ir laidis apgrozībā Savienībā ar šo preču zīmi vai tas darīts ar viņa piekrišanu, izņemot gadījumus, kad īpašniekam ir pamatoti iemesli, lai iebilstu pret preču turpmāku komercializāciju. |
| --- | --- |

(28)

No brīvas preču aprites principa izriet, ka preču zīmes īpašniekam nevajadzētu būt tiesībām aizliegt trešai personai lietot šo preču zīmi precēm, kuras šis īpašnieks pats ir laidis apgrozībā Savienībā ar šo preču zīmi vai tas darīts ar viņa piekrišanu, izņemot gadījumus, kad īpašniekam ir pamatoti iemesli, lai iebilstu pret preču turpmāku komercializāciju.

| (29) | Juridiskās noteiktības dēļ ir svarīgi paredzēt, ka, nekaitējot viņa kā agrākas preču zīmes īpašnieka interesēm, viņš vairs nevar pieprasīt atzīt par spēkā neesošu vai iebilst pret tādas preču zīmes lietošanu, kura ir vēlāka par viņa paša preču zīmi un kuras lietošanu viņš ir apzināti pieļāvis nozīmīgu laikposmu, ja vien vēlākas preču zīmes pieteikums nav ticis iesniegts negodprātīgi. |
| --- | --- |

(29)

Juridiskās noteiktības dēļ ir svarīgi paredzēt, ka, nekaitējot viņa kā agrākas preču zīmes īpašnieka interesēm, viņš vairs nevar pieprasīt atzīt par spēkā neesošu vai iebilst pret tādas preču zīmes lietošanu, kura ir vēlāka par viņa paša preču zīmi un kuras lietošanu viņš ir apzināti pieļāvis nozīmīgu laikposmu, ja vien vēlākas preču zīmes pieteikums nav ticis iesniegts negodprātīgi.

| (30) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un aizsargātu likumīgi iegūtas preču zīmes tiesības, ir lietderīgi un vajadzīgi paredzēt, neskarot principu, ka ar vēlāku preču zīmi nevar vērsties pret agrāku preču zīmi, ka agrāku preču zīmju īpašniekiem nevajadzētu būt tiesībām panākt vēlākas preču zīmes atteikumu vai atzīšanu par spēkā neesošu vai iebilst pret šādas preču zīmes lietošanu, ja vēlākā preču zīme tika iegūta laikā, kad agrāko preču zīmi varēja atzīt par spēkā neesošu vai atcelt, piemēram, tāpēc, ka lietošanas gaitā tā vēl nebija ieguvusi atšķirtspēju vai ja ar agrāku preču zīmi nevarēja vērsties pret vēlāko preču zīmi, jo vajadzīgos noteikumus nevarēja piemērot, piemēram, ja agrākā preču zīme vēl nebija ieguvusi reputāciju. |
| --- | --- |

(30)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un aizsargātu likumīgi iegūtas preču zīmes tiesības, ir lietderīgi un vajadzīgi paredzēt, neskarot principu, ka ar vēlāku preču zīmi nevar vērsties pret agrāku preču zīmi, ka agrāku preču zīmju īpašniekiem nevajadzētu būt tiesībām panākt vēlākas preču zīmes atteikumu vai atzīšanu par spēkā neesošu vai iebilst pret šādas preču zīmes lietošanu, ja vēlākā preču zīme tika iegūta laikā, kad agrāko preču zīmi varēja atzīt par spēkā neesošu vai atcelt, piemēram, tāpēc, ka lietošanas gaitā tā vēl nebija ieguvusi atšķirtspēju vai ja ar agrāku preču zīmi nevarēja vērsties pret vēlāko preču zīmi, jo vajadzīgos noteikumus nevarēja piemērot, piemēram, ja agrākā preču zīme vēl nebija ieguvusi reputāciju.

| (31) | Preču zīmes atbilst savam mērķim atšķirt preces vai pakalpojumus un ļauj patērētājiem veikt informētu izvēli tikai tad, ja tās tiek faktiski lietotas tirgū. Prasība par lietošanu ir arī vajadzīga, lai samazinātu Savienībā reģistrēto un aizsargāto preču zīmju kopējo skaitu, tādējādi arī samazinot konfliktu skaitu, kas rodas to starpā. Tāpēc ir svarīgi pieprasīt, lai reģistrētās preču zīmes tiktu faktiski lietotas saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kam tās ir reģistrētas, vai lai tās varētu atcelt, ja piecus gadus pēc reģistrēšanas procedūras beigām tās šādā saistībā netiek lietotas. |
| --- | --- |

(31)

Preču zīmes atbilst savam mērķim atšķirt preces vai pakalpojumus un ļauj patērētājiem veikt informētu izvēli tikai tad, ja tās tiek faktiski lietotas tirgū. Prasība par lietošanu ir arī vajadzīga, lai samazinātu Savienībā reģistrēto un aizsargāto preču zīmju kopējo skaitu, tādējādi arī samazinot konfliktu skaitu, kas rodas to starpā. Tāpēc ir svarīgi pieprasīt, lai reģistrētās preču zīmes tiktu faktiski lietotas saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kam tās ir reģistrētas, vai lai tās varētu atcelt, ja piecus gadus pēc reģistrēšanas procedūras beigām tās šādā saistībā netiek lietotas.

| (32) | Tādēļ reģistrēta preču zīme būtu jāaizsargā tikai tiktāl, ciktāl tā tiek faktiski lietota, un agrāk reģistrētai preču zīmei nebūtu jāsniedz tās īpašniekam tiesības iebilst pret vēlāku preču zīmi vai atzīt to par spēkā neesošu, ja attiecīgais īpašnieks savu preču zīmi faktiski nav lietojis. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka preču zīmi nevar sekmīgi lietot pārkāpuma procedūrā, ja pēc attiecīga pieprasījuma tiek konstatēts, ka preču zīmi varēja atcelt, vai, ja prasība ir iesniegta pret vēlākām tiesībām, – to varēja atcelt laikā, kad tika iegūtas šādas vēlākas tiesības. |
| --- | --- |

(32)

Tādēļ reģistrēta preču zīme būtu jāaizsargā tikai tiktāl, ciktāl tā tiek faktiski lietota, un agrāk reģistrētai preču zīmei nebūtu jāsniedz tās īpašniekam tiesības iebilst pret vēlāku preču zīmi vai atzīt to par spēkā neesošu, ja attiecīgais īpašnieks savu preču zīmi faktiski nav lietojis. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka preču zīmi nevar sekmīgi lietot pārkāpuma procedūrā, ja pēc attiecīga pieprasījuma tiek konstatēts, ka preču zīmi varēja atcelt, vai, ja prasība ir iesniegta pret vēlākām tiesībām, – to varēja atcelt laikā, kad tika iegūtas šādas vēlākas tiesības.

| (33) | Ir lietderīgi nodrošināt, ka gadījumā, kad ES preču zīmei ir prasīta senioritāte no valsts preču zīmes vai saskaņā ar starptautisko kārtību reģistrētas preču zīmes, kura ir spēkā dalībvalstī, un kad preču zīme, kas ir pamatā senioritātes prasījumam, pēc tam ir dzēsta pēc īpašnieka iniciatīvas vai zaudējusi spēku, izbeidzoties reģistrācijas spēkā esamības termiņam, minētās preču zīmes spēkā esamību vēl var apstrīdēt. Šāda apstrīdēšana būtu jāattiecina tikai uz situācijām, kad preču zīmi būtu bijis iespējams atzīt par spēkā neesošu vai atceltu laikā, kad tā tika svītrota no reģistra. |
| --- | --- |

(33)

Ir lietderīgi nodrošināt, ka gadījumā, kad ES preču zīmei ir prasīta senioritāte no valsts preču zīmes vai saskaņā ar starptautisko kārtību reģistrētas preču zīmes, kura ir spēkā dalībvalstī, un kad preču zīme, kas ir pamatā senioritātes prasījumam, pēc tam ir dzēsta pēc īpašnieka iniciatīvas vai zaudējusi spēku, izbeidzoties reģistrācijas spēkā esamības termiņam, minētās preču zīmes spēkā esamību vēl var apstrīdēt. Šāda apstrīdēšana būtu jāattiecina tikai uz situācijām, kad preču zīmi būtu bijis iespējams atzīt par spēkā neesošu vai atceltu laikā, kad tā tika svītrota no reģistra.

| (34) | Lai nodrošinātu saskaņotību un sekmētu preču zīmju komerciālo lietošanu Savienībā, noteikumi, ko piemēro preču zīmēm kā īpašumtiesību objektiem, būtu pienācīgā mērā jāsaskaņo ar noteikumiem, kurus jau piemēro ES preču zīmēm, un tiem būtu jāietver noteikumi par nodošanu, licencēšanu, tiesībām in rem un izpildes panākšanu. |
| --- | --- |

(34)

Lai nodrošinātu saskaņotību un sekmētu preču zīmju komerciālo lietošanu Savienībā, noteikumi, ko piemēro preču zīmēm kā īpašumtiesību objektiem, būtu pienācīgā mērā jāsaskaņo ar noteikumiem, kurus jau piemēro ES preču zīmēm, un tiem būtu jāietver noteikumi par nodošanu, licencēšanu, tiesībām in rem un izpildes panākšanu.

| (35) | Ir pierādījies, ka kolektīvās preču zīmes ir noderīgs instruments tādu preču un pakalpojumu reklamēšanai, kuriem ir kopīgas konkrētas īpašības. Tādēļ ir lietderīgi valstu kolektīvajām preču zīmēm piemērot noteikumus, kas ir līdzīgi noteikumiem, kurus piemēro Eiropas Savienības kolektīvajām preču zīmēm. |
| --- | --- |

(35)

Ir pierādījies, ka kolektīvās preču zīmes ir noderīgs instruments tādu preču un pakalpojumu reklamēšanai, kuriem ir kopīgas konkrētas īpašības. Tādēļ ir lietderīgi valstu kolektīvajām preču zīmēm piemērot noteikumus, kas ir līdzīgi noteikumiem, kurus piemēro Eiropas Savienības kolektīvajām preču zīmēm.

| (36) | Lai uzlabotu un sekmētu piekļuvi preču zīmju aizsardzībai un palielinātu juridisko noteiktību un paredzamību, preču zīmju reģistrācijas procedūrai dalībvalstīs vajadzētu būt efektīvai un pārredzamai, un tajā būtu jāievēro noteikumi, kas ir līdzīgi tiem, kuri piemērojami ES preču zīmēm. |
| --- | --- |

(36)

Lai uzlabotu un sekmētu piekļuvi preču zīmju aizsardzībai un palielinātu juridisko noteiktību un paredzamību, preču zīmju reģistrācijas procedūrai dalībvalstīs vajadzētu būt efektīvai un pārredzamai, un tajā būtu jāievēro noteikumi, kas ir līdzīgi tiem, kuri piemērojami ES preču zīmēm.

| (37) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz preču zīmju tiesību darbības jomu un sekmētu piekļuvi preču zīmju aizsardzībai, to preču un pakalpojumu apzīmējumiem un klasifikācijai, uz ko attiecas preču zīmes pieteikums, būtu jāpiemēro tie paši noteikumi visās dalībvalstīs, un tie būtu jāsaskaņo ar noteikumiem, ko piemēro ES preču zīmēm. Lai kompetentajām iestādēm un uzņēmējiem ļautu noteikt preču zīmes aizsardzības apjomu, ko pieprasa, pamatojoties vienīgi uz pieteikumu, preču un pakalpojumu apzīmējumiem būtu jābūt pietiekami skaidriem un precīziem. Vispārīgo terminu lietojums būtu jāinterpretē tā, lai iekļautu tikai tās visas preces un pakalpojumus, uz ko skaidri attiecas termina burtiskā nozīme. Skaidrības un juridiskās noteiktības dēļ dalībvalstu centrālajiem rūpnieciskā īpašuma birojiem un Beniluksa valstu Intelektuālā īpašuma birojam, savstarpēji sadarbojoties, būtu jācenšas sastādīt sarakstu, kurā ietver savu attiecīgo administratīvo praksi attiecībā uz preču un pakalpojumu klasifikāciju. |
| --- | --- |

(37)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz preču zīmju tiesību darbības jomu un sekmētu piekļuvi preču zīmju aizsardzībai, to preču un pakalpojumu apzīmējumiem un klasifikācijai, uz ko attiecas preču zīmes pieteikums, būtu jāpiemēro tie paši noteikumi visās dalībvalstīs, un tie būtu jāsaskaņo ar noteikumiem, ko piemēro ES preču zīmēm. Lai kompetentajām iestādēm un uzņēmējiem ļautu noteikt preču zīmes aizsardzības apjomu, ko pieprasa, pamatojoties vienīgi uz pieteikumu, preču un pakalpojumu apzīmējumiem būtu jābūt pietiekami skaidriem un precīziem. Vispārīgo terminu lietojums būtu jāinterpretē tā, lai iekļautu tikai tās visas preces un pakalpojumus, uz ko skaidri attiecas termina burtiskā nozīme. Skaidrības un juridiskās noteiktības dēļ dalībvalstu centrālajiem rūpnieciskā īpašuma birojiem un Beniluksa valstu Intelektuālā īpašuma birojam, savstarpēji sadarbojoties, būtu jācenšas sastādīt sarakstu, kurā ietver savu attiecīgo administratīvo praksi attiecībā uz preču un pakalpojumu klasifikāciju.

| (38) | Lai nodrošinātu efektīvu preču zīmju aizsardzību, dalībvalstīm būtu jādara pieejama efektīva administratīva iebildumu procedūra, ļaujot vismaz agrākas preču zīmes īpašniekam un jebkurai personai, kurai saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem ir atļauts izmantot tiesības, kas izriet no aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, apstrīdēt preču zīmes reģistrācijas pieteikumu. Turklāt nolūkā piedāvāt efektīvus līdzekļus nederīgu preču zīmju atcelšanai vai to atzīšanai par spēkā neesošām dalībvalstīm būtu jānodrošina administratīva procedūra atcelšanai vai atzīšanai par spēkā neesošu ilgākā transponēšanas laikposmā septiņus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(38)

Lai nodrošinātu efektīvu preču zīmju aizsardzību, dalībvalstīm būtu jādara pieejama efektīva administratīva iebildumu procedūra, ļaujot vismaz agrākas preču zīmes īpašniekam un jebkurai personai, kurai saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem ir atļauts izmantot tiesības, kas izriet no aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, apstrīdēt preču zīmes reģistrācijas pieteikumu. Turklāt nolūkā piedāvāt efektīvus līdzekļus nederīgu preču zīmju atcelšanai vai to atzīšanai par spēkā neesošām dalībvalstīm būtu jānodrošina administratīva procedūra atcelšanai vai atzīšanai par spēkā neesošu ilgākā transponēšanas laikposmā septiņus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

| (39) | Vēlams, lai dalībvalstu centrālie rūpnieciskā īpašuma biroji un Beniluksa valstu Intelektuālā īpašuma birojs sadarbotos savā starpā un ar Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroju visās preču zīmju reģistrācijas un pārvaldības jomās nolūkā veicināt prakses un instrumentu konverģenci, piemēram, kopīgu vai savienotu datu bāzu un portālu izveidi un atjaunināšanu konsultēšanās un meklējumu vajadzībām. Dalībvalstīm turklāt būtu jānodrošina, ka to biroji sadarbojas savā starpā un ar Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroju visās pārējās savu darbību jomās, kas ir saistītas ar preču zīmju aizsardzību Savienībā. |
| --- | --- |

(39)

Vēlams, lai dalībvalstu centrālie rūpnieciskā īpašuma biroji un Beniluksa valstu Intelektuālā īpašuma birojs sadarbotos savā starpā un ar Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroju visās preču zīmju reģistrācijas un pārvaldības jomās nolūkā veicināt prakses un instrumentu konverģenci, piemēram, kopīgu vai savienotu datu bāzu un portālu izveidi un atjaunināšanu konsultēšanās un meklējumu vajadzībām. Dalībvalstīm turklāt būtu jānodrošina, ka to biroji sadarbojas savā starpā un ar Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroju visās pārējās savu darbību jomās, kas ir saistītas ar preču zīmju aizsardzību Savienībā.

| (40) | Šai direktīvai nebūtu jānoraida, ka preču zīmēm piemēro dalībvalstu tiesību normas, kas nav tiesību akti par preču zīmēm, kā normas, kas attiecas uz negodīgu konkurenci, civiltiesisko atbildību vai patērētāju tiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

(40)

Šai direktīvai nebūtu jānoraida, ka preču zīmēm piemēro dalībvalstu tiesību normas, kas nav tiesību akti par preču zīmēm, kā normas, kas attiecas uz negodīgu konkurenci, civiltiesisko atbildību vai patērētāju tiesību aizsardzību.

| (41) | Visām dalībvalstīm uzliek saistības Parīzes Konvencija par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību (Parīzes konvencija) un TRIPS līgums. Nepieciešams, lai šī direktīva būtu pilnībā saskanīga ar minētās konvencijas un minētā līguma prasībām. Šai direktīvai nebūtu jāietekmē dalībvalstu saistības, kas izriet no minētās konvencijas un minētā līguma. Vajadzības gadījumā būtu jāpiemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību 351. panta otrā daļa. |
| --- | --- |

(41)

Visām dalībvalstīm uzliek saistības Parīzes Konvencija par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību (Parīzes konvencija) un TRIPS līgums. Nepieciešams, lai šī direktīva būtu pilnībā saskanīga ar minētās konvencijas un minētā līguma prasībām. Šai direktīvai nebūtu jāietekmē dalībvalstu saistības, kas izriet no minētās konvencijas un minētā līguma. Vajadzības gadījumā būtu jāpiemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību 351. panta otrā daļa.

| (42) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, veicināt un izveidot labi darbojošos iekšējo tirgu un veicināt preču zīmju reģistrēšanu, pārvaldību un aizsardzību Savienībā izaugsmes un konkurētspējas interesēs, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, veicināt un izveidot labi darbojošos iekšējo tirgu un veicināt preču zīmju reģistrēšanu, pārvaldību un aizsardzību Savienībā izaugsmes un konkurētspējas interesēs, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (43) | Personas datu apstrādi, ko dalībvalstīs veic saskaņā ar šo direktīvu, reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (7). |
| --- | --- |

(43)

Personas datu apstrādi, ko dalībvalstīs veic saskaņā ar šo direktīvu, reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (7).

| (44) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (8) 28. panta 2. punktu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2013. gada 11. jūlijā sniedza atzinumu. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (8) 28. panta 2. punktu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2013. gada 11. jūlijā sniedza atzinumu.

| (45) | Pienākumam šo direktīvu transponēt valstu tiesību aktos būtu jāattiecas vienīgi uz noteikumiem, ar kuriem paredzēti būtiski grozījumi salīdzinājumā ar iepriekšējo direktīvu. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav grozīti, izriet no iepriekšējās direktīvas. |
| --- | --- |

(45)

Pienākumam šo direktīvu transponēt valstu tiesību aktos būtu jāattiecas vienīgi uz noteikumiem, ar kuriem paredzēti būtiski grozījumi salīdzinājumā ar iepriekšējo direktīvu. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav grozīti, izriet no iepriekšējās direktīvas.

| (46) | Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumi saskaņā ar Direktīvu 2008/95/EK attiecībā uz termiņu Padomes Direktīvas 89/104/EEK (9) transponēšanu valsts tiesību aktos, kā noteikts Direktīvas 2008/95/EK I pielikuma B daļā, |
| --- | --- |

(46)

Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumi saskaņā ar Direktīvu 2008/95/EK attiecībā uz termiņu Padomes Direktīvas 89/104/EEK (9) transponēšanu valsts tiesību aktos, kā noteikts Direktīvas 2008/95/EK I pielikuma B daļā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Darbības joma

Šo direktīvu piemēro ikvienai preču zīmei attiecībā uz precēm vai pakalpojumiem, kura ir reģistrācijas priekšmets vai uz kuru attiecas reģistrācijas pieteikums dalībvalstī, kā individuālai preču zīmei, garantijai vai sertifikācijas zīmei vai kolektīvai preču zīmei, vai kas ir reģistrācijas vai reģistrācijas pieteikuma priekšmets Beniluksa valstu Intelektuālā īpašuma birojā vai dalībvalstī spēkā esošas starptautiskas reģistrācijas priekšmets.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “birojs” ir attiecīgās dalībvalsts centrālais rūpnieciskā īpašuma birojs vai Beniluksa valstu Intelektuālā īpašuma birojs, kam uzticēta preču zīmju reģistrēšana; |
| --- | --- |

a)

“birojs” ir attiecīgās dalībvalsts centrālais rūpnieciskā īpašuma birojs vai Beniluksa valstu Intelektuālā īpašuma birojs, kam uzticēta preču zīmju reģistrēšana;

| b) | “reģistrs” ir preču zīmju reģistrs, ko uztur birojs. |
| --- | --- |

b)

“reģistrs” ir preču zīmju reģistrs, ko uztur birojs.

2. NODAĻA

MATERIĀLĀS PREČU ZĪMJU TIESĪBAS

1. IEDAĻA

Apzīmējumi, no kuriem var sastāvēt preču zīme

3. pants

Apzīmējumi, no kā var sastāvēt preču zīme

Preču zīme var sastāvēt no jebkuriem apzīmējumiem, jo īpaši no vārdiem, ieskaitot personvārdus, vai zīmējumiem, burtiem, cipariem, krāsām, preču vai preču iepakojuma formas vai skaņām, ar noteikumu, ka:

| a) | šādi apzīmējumi ļauj atšķirt viena uzņēmuma preces vai pakalpojumus no citu uzņēmumu precēm vai pakalpojumiem; un |
| --- | --- |

a)

šādi apzīmējumi ļauj atšķirt viena uzņēmuma preces vai pakalpojumus no citu uzņēmumu precēm vai pakalpojumiem; un

| b) | reģistrā šādus apzīmējumus var atveidot tādā veidā, kas ļauj kompetentajām iestādēm un sabiedrībai skaidri un precīzi noteikt, kas ir to īpašniekam piešķirtās aizsardzības priekšmets. |
| --- | --- |

b)

reģistrā šādus apzīmējumus var atveidot tādā veidā, kas ļauj kompetentajām iestādēm un sabiedrībai skaidri un precīzi noteikt, kas ir to īpašniekam piešķirtās aizsardzības priekšmets.

2. IEDAĻA

Atteikuma vai spēkā neesamības pamati

4. pants

Absolūtie atteikuma vai spēkā neesamības pamati

1.   Nereģistrē vai reģistrēšanas gadījumā atzīst par spēkā neesošiem:

| a) | apzīmējumus, kas nevar veidot preču zīmi; |
| --- | --- |

a)

apzīmējumus, kas nevar veidot preču zīmi;

| b) | preču zīmes, kam nav nekādas atšķirtspējas; |
| --- | --- |

b)

preču zīmes, kam nav nekādas atšķirtspējas;

| c) | preču zīmes, kas sastāv tikai no apzīmējumiem vai norādēm, kuras var lietot komercdarbībā, lai apzīmētu preču vai pakalpojumu veidu, kvalitāti, daudzumu, paredzēto nolūku, vērtību, ģeogrāfisko izcelsmi vai preču izgatavošanas vai pakalpojuma sniegšanas laiku, vai citas preču vai pakalpojumu īpašības; |
| --- | --- |

c)

preču zīmes, kas sastāv tikai no apzīmējumiem vai norādēm, kuras var lietot komercdarbībā, lai apzīmētu preču vai pakalpojumu veidu, kvalitāti, daudzumu, paredzēto nolūku, vērtību, ģeogrāfisko izcelsmi vai preču izgatavošanas vai pakalpojuma sniegšanas laiku, vai citas preču vai pakalpojumu īpašības;

| d) | preču zīmes, kas sastāv tikai no apzīmējumiem vai norādēm, kuras ir kļuvušas vispārpieņemtas ikdienas valodā vai bona fide un iedibinātās paražās; |
| --- | --- |

d)

preču zīmes, kas sastāv tikai no apzīmējumiem vai norādēm, kuras ir kļuvušas vispārpieņemtas ikdienas valodā vai bona fide un iedibinātās paražās;

| e) | apzīmējumus, kas sastāv tikai no:






  i) | formas vai citām īpašībām, kas izriet no pašu preču būtības; |
| --- | --- | --- |

e)

apzīmējumus, kas sastāv tikai no:

i)

formas vai citām īpašībām, kas izriet no pašu preču būtības;

| ii) | preču formas vai citām īpašībām, kas vajadzīgas tehniska rezultāta iegūšanai; |
| --- | --- |

ii)

preču formas vai citām īpašībām, kas vajadzīgas tehniska rezultāta iegūšanai;

| iii) | formas vai citām īpašībām, kas piešķir precēm būtisku vērtību; |
| --- | --- |

iii)

formas vai citām īpašībām, kas piešķir precēm būtisku vērtību;

| f) | preču zīmes, kas ir pretrunā sabiedriskajai kārtībai vai pieņemtajiem morāles principiem; |
| --- | --- |

f)

preču zīmes, kas ir pretrunā sabiedriskajai kārtībai vai pieņemtajiem morāles principiem;

| g) | preču zīmes, kas ar savu raksturu var maldināt sabiedrību, piemēram, par preču vai pakalpojumu īpašībām, kvalitāti vai ģeogrāfisko izcelsmi; |
| --- | --- |

g)

preču zīmes, kas ar savu raksturu var maldināt sabiedrību, piemēram, par preču vai pakalpojumu īpašībām, kvalitāti vai ģeogrāfisko izcelsmi;

| h) | preču zīmes, kuras nav atļāvušas kompetentas iestādes un kuras ir jāatsaka vai jāatzīst par spēkā neesošām, ievērojot Parīzes konvencijas 6.ter pantu; |
| --- | --- |

h)

preču zīmes, kuras nav atļāvušas kompetentas iestādes un kuras ir jāatsaka vai jāatzīst par spēkā neesošām, ievērojot Parīzes konvencijas 6.ter pantu;

| i) | preču zīmes, kas ir izslēgtas no reģistrācijas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgās dalībvalsts tiesībām vai starptautiskajiem nolīgumiem, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība vai attiecīgā dalībvalsts un kuros paredzēta cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība; |
| --- | --- |

i)

preču zīmes, kas ir izslēgtas no reģistrācijas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgās dalībvalsts tiesībām vai starptautiskajiem nolīgumiem, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība vai attiecīgā dalībvalsts un kuros paredzēta cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība;

| j) | preču zīmes, kuras ir izslēgtas no reģistrācijas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai starptautiskiem nolīgumiem, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība un kuros paredzēta tradicionālo apzīmējumu attiecībā uz vīnu aizsardzība; |
| --- | --- |

j)

preču zīmes, kuras ir izslēgtas no reģistrācijas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai starptautiskiem nolīgumiem, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība un kuros paredzēta tradicionālo apzīmējumu attiecībā uz vīnu aizsardzība;

| k) | preču zīmes, kuras ir izslēgtas no reģistrācijas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai starptautiskiem nolīgumiem, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība un kuros paredzēta garantētu tradicionālo īpatnību aizsardzība; |
| --- | --- |

k)

preču zīmes, kuras ir izslēgtas no reģistrācijas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai starptautiskiem nolīgumiem, kuru līgumslēdzēja puse ir Savienība un kuros paredzēta garantētu tradicionālo īpatnību aizsardzība;

| l) | preču zīmes, kuras sastāv no vai būtiskajos elementos atveido kādas agrākas augu šķirnes nosaukumu, kas ir reģistrēts saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgās dalībvalsts tiesībām, vai starptautiskiem nolīgumiem, kuros Savienība vai attiecīgā dalībvalsts ir puse, un kuros ir paredzēta augu šķirņu aizsardzība, un kuras attiecas uz tās pašas vai tuvu radniecīgas augu sugas šķirnēm. |
| --- | --- |

l)

preču zīmes, kuras sastāv no vai būtiskajos elementos atveido kādas agrākas augu šķirnes nosaukumu, kas ir reģistrēts saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgās dalībvalsts tiesībām, vai starptautiskiem nolīgumiem, kuros Savienība vai attiecīgā dalībvalsts ir puse, un kuros ir paredzēta augu šķirņu aizsardzība, un kuras attiecas uz tās pašas vai tuvu radniecīgas augu sugas šķirnēm.

2.   Preču zīmi var atzīt par spēkā neesošu, ja preču zīmes reģistrācijas pieteikums tika iesniegts negodprātīgi. Ikviena dalībvalsts var arī paredzēt, ka šādu preču zīmi nereģistrē.

3.   Ikviena dalībvalsts var paredzēt, ka preču zīmi nereģistrē vai, ja tā ir reģistrēta, to atzīst par spēkā neesošu, ja un ciktāl:

| a) | šīs preču zīmes lietošanu var aizliegt saskaņā ar tādu tiesību normām, kas nav attiecīgās dalībvalsts vai Savienības tiesību akti par preču zīmēm; |
| --- | --- |

a)

šīs preču zīmes lietošanu var aizliegt saskaņā ar tādu tiesību normām, kas nav attiecīgās dalībvalsts vai Savienības tiesību akti par preču zīmēm;

| b) | preču zīme ietver apzīmējumu ar augstu simbolisko vērtību, jo īpaši reliģisku simbolu; |
| --- | --- |

b)

preču zīme ietver apzīmējumu ar augstu simbolisko vērtību, jo īpaši reliģisku simbolu;

| c) | preču zīme ietver simbolus, emblēmas un ģerboņus, uz ko neattiecas Parīzes konvencijas 6.ter pants un kas ir sabiedrības interešu lokā, ja vien kompetentā iestāde nav piekritusi šīs preču zīmes reģistrācijai atbilstoši dalībvalsts tiesībām. |
| --- | --- |

c)

preču zīme ietver simbolus, emblēmas un ģerboņus, uz ko neattiecas Parīzes konvencijas 6.ter pants un kas ir sabiedrības interešu lokā, ja vien kompetentā iestāde nav piekritusi šīs preču zīmes reģistrācijai atbilstoši dalībvalsts tiesībām.

4.   Preču zīmi neatsaka reģistrēt saskaņā ar 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktu, ja pirms reģistrācijas pieteikuma datuma tās lietošanā preču zīme ir ieguvusi atšķirtspēju. Preču zīmi minēto iemeslu dēļ neatzīst par spēkā neesošu, ja pirms pieteikuma spēkā neesamības atzīšanai iesniegšanas datuma preču zīme tās lietošanas rezultātā ir ieguvusi atšķirtspēju.

5.   Ikviena dalībvalsts var paredzēt, ka 4. punktu piemēro arī tad, ja atšķirtspēja iegūta pēc reģistrācijas pieteikuma datuma, bet pirms reģistrācijas datuma.

5. pants

Relatīvie atteikuma vai spēkā neesamības pamati

1.   Preču zīmi nereģistrē vai, ja tā ir reģistrēta, var atzīt par spēkā neesošu, ja:

| a) | tā ir identiska agrākai preču zīmei un preces vai pakalpojumi, kam preču zīme pieteikta vai reģistrēta, ir identiski precēm vai pakalpojumiem, kuriem tiek aizsargāta agrākā preču zīme; |
| --- | --- |

a)

tā ir identiska agrākai preču zīmei un preces vai pakalpojumi, kam preču zīme pieteikta vai reģistrēta, ir identiski precēm vai pakalpojumiem, kuriem tiek aizsargāta agrākā preču zīme;

| b) | tās identiskuma vai līdzības agrākai preču zīmei dēļ un preču zīmju aptverto preču vai pakalpojumu identiskuma vai līdzības dēļ pastāv iespēja, ka sabiedrība šīs preču zīmes var sajaukt; sajaukšanas iespēja ietver asociāciju iespēju ar agrāko preču zīmi. |
| --- | --- |

b)

tās identiskuma vai līdzības agrākai preču zīmei dēļ un preču zīmju aptverto preču vai pakalpojumu identiskuma vai līdzības dēļ pastāv iespēja, ka sabiedrība šīs preču zīmes var sajaukt; sajaukšanas iespēja ietver asociāciju iespēju ar agrāko preču zīmi.

2.   “Agrākas preču zīmes” 1. punkta nozīmē ir:

| a) | šādas preču zīmes ar reģistrācijas pieteikuma datumu, kas ir agrāks nekā reģistrācijas pieteikuma datums attiecīgajai preču zīmei, vajadzības gadījumā ņemot vērā prioritātes, kas prasītas šīm preču zīmēm:






  i) | ES preču zīmes; |
| --- | --- | --- |

a)

šādas preču zīmes ar reģistrācijas pieteikuma datumu, kas ir agrāks nekā reģistrācijas pieteikuma datums attiecīgajai preču zīmei, vajadzības gadījumā ņemot vērā prioritātes, kas prasītas šīm preču zīmēm:

i)

ES preču zīmes;

| ii) | preču zīmes, kas reģistrētas attiecīgajā dalībvalstī vai – Beļģijas, Luksemburgas vai Nīderlandes gadījumā – Beniluksa valstu Intelektuālā īpašuma birojā; |
| --- | --- |

ii)

preču zīmes, kas reģistrētas attiecīgajā dalībvalstī vai – Beļģijas, Luksemburgas vai Nīderlandes gadījumā – Beniluksa valstu Intelektuālā īpašuma birojā;

| iii) | preču zīmes, kas reģistrētas saskaņā ar starptautisku vienošanos un ir spēkā attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

iii)

preču zīmes, kas reģistrētas saskaņā ar starptautisku vienošanos un ir spēkā attiecīgajā dalībvalstī;

| b) | ES preču zīmes, kurām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 207/2009 pamatoti pieprasīta senioritāte no a) apakšpunkta ii) un iii) punktā minētas preču zīmes, pat ja pēdējā preču zīme ir dzēsta pēc īpašnieka iniciatīvas vai zaudējusi spēku, izbeidzoties reģistrācijas spēkā esamības termiņam; |
| --- | --- |

b)

ES preču zīmes, kurām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 207/2009 pamatoti pieprasīta senioritāte no a) apakšpunkta ii) un iii) punktā minētas preču zīmes, pat ja pēdējā preču zīme ir dzēsta pēc īpašnieka iniciatīvas vai zaudējusi spēku, izbeidzoties reģistrācijas spēkā esamības termiņam;

| c) | šā punkta a) un b) apakšpunktā minēto preču zīmju pieteikumi, ja tās tiek reģistrētas; |
| --- | --- |

c)

šā punkta a) un b) apakšpunktā minēto preču zīmju pieteikumi, ja tās tiek reģistrētas;

| d) | preču zīmes, kas preču zīmes reģistrācijas pieteikuma dienā vai attiecīgajā gadījumā prioritātes datumā, kura pieprasīta attiecībā uz preču zīmes reģistrācijas pieteikumu, ir plaši pazīstamas attiecīgajā dalībvalstī nozīmē, kādā vārdi “plaši pazīstams” tiek lietoti Parīzes konvencijas 6.bis pantā. |
| --- | --- |

d)

preču zīmes, kas preču zīmes reģistrācijas pieteikuma dienā vai attiecīgajā gadījumā prioritātes datumā, kura pieprasīta attiecībā uz preču zīmes reģistrācijas pieteikumu, ir plaši pazīstamas attiecīgajā dalībvalstī nozīmē, kādā vārdi “plaši pazīstams” tiek lietoti Parīzes konvencijas 6.bis pantā.

3.   Turklāt preču zīmi nereģistrē vai, ja tā ir reģistrēta, var atzīt par spēkā neesošu, ja:

| a) | tā ir identiska vai līdzīga agrākai preču zīmei neatkarīgi no tā, vai preces vai pakalpojumi, par kuriem ir iesniegts minētās preču zīmes pieteikums vai veikta tās reģistrācija, ir identiski, līdzīgi vai nav līdzīgi tām precēm vai pakalpojumiem, kuriem ir reģistrēta agrākā preču zīme, ja tai ir reputācija dalībvalstī, attiecībā uz kuru ir iesniegts reģistrācijas pieteikums vai kurā preču zīme ir reģistrēta, vai – agrākas ES preču zīmes gadījumā – ja tai ir reputācija Savienībā, un vēlākās preču zīmes lietošanā bez pamatota iemesla varētu netaisnīgi gūt labumu no minētās agrākās preču zīmes atšķirtspējas vai reputācijas vai tai kaitēt; |
| --- | --- |

a)

tā ir identiska vai līdzīga agrākai preču zīmei neatkarīgi no tā, vai preces vai pakalpojumi, par kuriem ir iesniegts minētās preču zīmes pieteikums vai veikta tās reģistrācija, ir identiski, līdzīgi vai nav līdzīgi tām precēm vai pakalpojumiem, kuriem ir reģistrēta agrākā preču zīme, ja tai ir reputācija dalībvalstī, attiecībā uz kuru ir iesniegts reģistrācijas pieteikums vai kurā preču zīme ir reģistrēta, vai – agrākas ES preču zīmes gadījumā – ja tai ir reputācija Savienībā, un vēlākās preču zīmes lietošanā bez pamatota iemesla varētu netaisnīgi gūt labumu no minētās agrākās preču zīmes atšķirtspējas vai reputācijas vai tai kaitēt;

| b) | preču zīmes īpašnieka aģents vai pārstāvis piesaka tās reģistrāciju savā vārdā bez īpašnieka piekrišanas, ja vien aģents vai pārstāvis nepamato savu rīcību; |
| --- | --- |

b)

preču zīmes īpašnieka aģents vai pārstāvis piesaka tās reģistrāciju savā vārdā bez īpašnieka piekrišanas, ja vien aģents vai pārstāvis nepamato savu rīcību;

| c) | un ciktāl – saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, kas paredz cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību:






  i) | pirms preču zīmes reģistrācijas pieteikuma iesniegšanas datuma vai pirms pieteikumam prasītā prioritātes datuma ir bijis iesniegts pieteikums par cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgās dalībvalsts tiesībām, ja vien tas vēlāk ir reģistrēts; |
| --- | --- | --- |

c)

un ciktāl – saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, kas paredz cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību:

i)

pirms preču zīmes reģistrācijas pieteikuma iesniegšanas datuma vai pirms pieteikumam prasītā prioritātes datuma ir bijis iesniegts pieteikums par cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgās dalībvalsts tiesībām, ja vien tas vēlāk ir reģistrēts;

| ii) | ar cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi personai, kam saskaņā ar attiecīgajām tiesībām ir atļauts izmantot no tiem izrietošās tiesības, ir piešķirtas tiesības aizliegt lietot vēlāku preču zīmi. |
| --- | --- |

ii)

ar cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi personai, kam saskaņā ar attiecīgajām tiesībām ir atļauts izmantot no tiem izrietošās tiesības, ir piešķirtas tiesības aizliegt lietot vēlāku preču zīmi.

4.   Dalībvalsts var paredzēt, ka preču zīmi nereģistrē vai, ja tā ir reģistrēta, atzīst par spēkā neesošu, ja un ciktāl:

| a) | tiesības uz nereģistrētu preču zīmi vai citu komercdarbībā lietotu apzīmējumu iegūtas pirms vēlākas preču zīmes reģistrācijas pieteikuma datuma vai pirms vēlākās preču zīmes reģistrācijas pieteikumam pieprasītās prioritātes datuma un šī nereģistrētā preču zīme vai cits apzīmējums piešķir tās īpašniekam tiesības aizliegt vēlākas preču zīmes lietošanu; |
| --- | --- |

a)

tiesības uz nereģistrētu preču zīmi vai citu komercdarbībā lietotu apzīmējumu iegūtas pirms vēlākas preču zīmes reģistrācijas pieteikuma datuma vai pirms vēlākās preču zīmes reģistrācijas pieteikumam pieprasītās prioritātes datuma un šī nereģistrētā preču zīme vai cits apzīmējums piešķir tās īpašniekam tiesības aizliegt vēlākas preču zīmes lietošanu;

| b) | preču zīmes lietošanu var aizliegt, pamatojoties uz agrākām tiesībām, kas nav minētas šā panta 2. punktā un šā punkta a) apakšpunktā, jo īpaši:






  i) | tiesībām uz vārdu; |
| --- | --- | --- |

b)

preču zīmes lietošanu var aizliegt, pamatojoties uz agrākām tiesībām, kas nav minētas šā panta 2. punktā un šā punkta a) apakšpunktā, jo īpaši:

i)

tiesībām uz vārdu;

| ii) | tiesībām uz personas attēlu; |
| --- | --- |

ii)

tiesībām uz personas attēlu;

| iii) | autortiesībām; |
| --- | --- |

iii)

autortiesībām;

| iv) | rūpnieciskā īpašuma tiesībām; |
| --- | --- |

iv)

rūpnieciskā īpašuma tiesībām;

| c) | preču zīmi iespējams sajaukt ar agrāku preču zīmi, kas aizsargāta ārvalstīs, ar noteikumu, ka pieteikuma dienā pieteikuma iesniedzējs rīkojies negodprātīgi. |
| --- | --- |

c)

preču zīmi iespējams sajaukt ar agrāku preču zīmi, kas aizsargāta ārvalstīs, ar noteikumu, ka pieteikuma dienā pieteikuma iesniedzējs rīkojies negodprātīgi.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka attiecīgos apstākļos nav pienākuma atteikt reģistrāciju vai atzīt preču zīmi par spēkā neesošu, ja agrākās preču zīmes vai citu agrāku tiesību īpašnieks piekrīt vēlākās preču zīmes reģistrācijai.

6.   Jebkura dalībvalstis var paredzēt, ka, atkāpjoties no 1. līdz 5. punktam, reģistrācijas atteikuma vai spēkā neesamības pamatus, kas ir spēkā minētajā dalībvalstī pirms dienas, kurā stājas spēkā normas, kas nepieciešamas, lai ievērotu Direktīvu 89/104/EEK, piemēro tām preču zīmēm, kurām pieteikums iesniegts pirms šīs dienas.

6. pants

Preču zīmes spēkā neesamības vai atcelšanas noteikšana a posteriori

Ja ES preču zīmei ir pieprasīta senioritāte no tādas valsts preču zīmes vai preču zīmes, kas ir reģistrēta saskaņā ar starptautisku vienošanos un kas ir spēkā šajā dalībvalstī, bet ir dzēsta pēc īpašnieka iniciatīvas vai zaudējusi spēku, izbeidzoties reģistrācijas spēkā esamības termiņam, tās preču zīmes atzīšanu par spēkā neesošu vai atcelšanu, kura ir pamatā senioritātes prasījumam, var noteikt a posteriori ar noteikumu, ka to atzīt par spēkā neesošu vai atcelt varēja arī laikā, kad attiecīgā preču zīme tika dzēsta pēc īpašnieka iniciatīvas vai zaudēja spēku, izbeidzoties reģistrācijas spēkā esamības termiņam. Šādā gadījumā senioritāte zaudē tiesiskās sekas.

7. pants

Atteikuma vai spēkā neesamības pamati attiecībā tikai uz dažām precēm vai pakalpojumiem

Ja preču zīmes reģistrācijas atteikuma vai spēkā neesamības pamati pastāv attiecībā tikai uz dažām precēm vai pakalpojumiem, kam šī preču zīme tikusi pieteikta vai reģistrēta, reģistrācijas atteikums vai spēkā neesamība attiecas tikai uz šīm precēm vai pakalpojumiem.

8. pants

Agrākas preču zīmes atšķirtspējas vai reputācijas neesamība, kas liedz reģistrētu preču zīmi atzīt par spēkā neesošu

Pieteikums atzīšanai par spēkā neesošu, pamatojoties uz agrāku preču zīmi, netiek apmierināts ar dienu, kad iesniegts, ja tas nebūtu apmierināts vēlākās preču zīmes pieteikuma iesniegšanas datumā vai prioritātes datumā jebkura no šādiem iemesliem dēļ:

| a) | agrākā preču zīme, kuru var atzīt par spēkā neesošu saskaņā ar 4. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktu, vēl nebija ieguvusi atšķirtspēju, kā minēts 4. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

a)

agrākā preču zīme, kuru var atzīt par spēkā neesošu saskaņā ar 4. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktu, vēl nebija ieguvusi atšķirtspēju, kā minēts 4. panta 4. punktā;

| b) | pieteikums atzīšanai par spēkā neesošu ir pamatots ar 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu, un agrākā preču zīme vēl nebija ieguvusi pietiekamu atšķirtspēju, lai būtu pamats atzīt sajaukšanas iespēju 5. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

b)

pieteikums atzīšanai par spēkā neesošu ir pamatots ar 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu, un agrākā preču zīme vēl nebija ieguvusi pietiekamu atšķirtspēju, lai būtu pamats atzīt sajaukšanas iespēju 5. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē;

| c) | pieteikums atzīšanai par spēkā neesošu ir pamatots ar 5. panta 3. punkta a) apakšpunktu, un agrākā preču zīme vēl nebija ieguvusi pietiekamu reputāciju 5. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

c)

pieteikums atzīšanai par spēkā neesošu ir pamatots ar 5. panta 3. punkta a) apakšpunktu, un agrākā preču zīme vēl nebija ieguvusi pietiekamu reputāciju 5. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

9. pants

Atzīšanas par spēkā neesošu nepieļaušana samierināšanās dēļ

1.   Ja 5. panta 2. punktā vai 5. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētās agrākās preču zīmes īpašnieks dalībvalstī piecu secīgu gadu laikā ir akceptējis vēlākas preču zīmes, kas reģistrēta šajā dalībvalstī, lietošanu, tajā pašā laikā apzinoties šo lietošanu, minētajam īpašniekam vairs nav tiesību, pamatojoties uz šo agrāko preču zīmi, pieteikt vēlākās preču zīmes atzīšanu par spēkā neesošu attiecībā uz precēm vai pakalpojumiem, kuriem šī vēlākā preču zīme tikusi lietota, ja vien vēlākās preču zīmes reģistrācija nav pieteikta negodprātīgi.

2.   Dalībvalstis var paredzēt, ka šī panta 1. punktu attiecina uz jebkādu 5. panta 4. punkta a) vai b) apakšpunktā norādītu agrāku tiesību īpašnieku.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā norādītajos gadījumos vēlāk reģistrētās preču zīmes īpašniekam nav tiesību iebilst pret agrāko tiesību izmantošanu, pat ja šīs tiesības vairs nevar vērst pret vēlāko preču zīmi.

3. IEDAĻA

Piešķirtās tiesības un to ierobežojumi

10. pants

Preču zīmes piešķirtās tiesības

1.   Preču zīmes reģistrācija piešķir īpašniekam izņēmuma tiesības uz to.

2.   Neskarot tiesību īpašnieku tiesības, kas iegūtas pirms reģistrētās preču zīmes pieteikuma iesniegšanas datuma vai prioritātes datuma, minētās reģistrētās preču zīmes īpašniekam ir tiesības aizkavēt visas trešās personas, kam nav viņa piekrišanas, lietot komercdarbībā jebkuru apzīmējumu saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, ja:

| a) | apzīmējums ir identisks preču zīmei un tiek lietots saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kuri ir identiski tiem, kuriem šī preču zīme reģistrēta; |
| --- | --- |

a)

apzīmējums ir identisks preču zīmei un tiek lietots saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kuri ir identiski tiem, kuriem šī preču zīme reģistrēta;

| b) | apzīmējums ir identisks vai līdzīgs preču zīmei un tiek lietots saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kas ir identiski vai līdzīgi precēm vai pakalpojumiem, kuriem preču zīme ir reģistrēta, ja pastāv iespēja, ka sabiedrība var šīs zīmes sajaukt; sajaukšanas iespēja ietver asociāciju iespēju starp apzīmējumu un preču zīmi; |
| --- | --- |

b)

apzīmējums ir identisks vai līdzīgs preču zīmei un tiek lietots saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kas ir identiski vai līdzīgi precēm vai pakalpojumiem, kuriem preču zīme ir reģistrēta, ja pastāv iespēja, ka sabiedrība var šīs zīmes sajaukt; sajaukšanas iespēja ietver asociāciju iespēju starp apzīmējumu un preču zīmi;

| c) | apzīmējums ir identisks vai līdzīgs preču zīmei neatkarīgi no tā, vai to lieto saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kuri ir identiski, līdzīgi vai nav līdzīgi tiem, kuriem šī preču zīme reģistrēta, ja pēdējai ir reputācija dalībvalstī un ja šī apzīmējuma nepamatota lietošana rada negodīgas priekšrocības vai rada kaitējumu preču zīmes atšķirtspējai vai reputācijai. |
| --- | --- |

c)

apzīmējums ir identisks vai līdzīgs preču zīmei neatkarīgi no tā, vai to lieto saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kuri ir identiski, līdzīgi vai nav līdzīgi tiem, kuriem šī preču zīme reģistrēta, ja pēdējai ir reputācija dalībvalstī un ja šī apzīmējuma nepamatota lietošana rada negodīgas priekšrocības vai rada kaitējumu preču zīmes atšķirtspējai vai reputācijai.

3.   Saskaņā ar 2. punktu var aizliegt jo īpaši šādas darbības:

| a) | apzīmējuma piestiprināšanu precēm vai to iepakojumam; |
| --- | --- |

a)

apzīmējuma piestiprināšanu precēm vai to iepakojumam;

| b) | preču piedāvāšanu vai to laišanu tirgū, vai uzglabāšanu minētajiem nolūkiem, lietojot apzīmējumu, vai pakalpojumu piedāvāšanu vai sniegšanu ar šo apzīmējumu; |
| --- | --- |

b)

preču piedāvāšanu vai to laišanu tirgū, vai uzglabāšanu minētajiem nolūkiem, lietojot apzīmējumu, vai pakalpojumu piedāvāšanu vai sniegšanu ar šo apzīmējumu;

| c) | preču importu vai eksportu, lietojot šo apzīmējumu; |
| --- | --- |

c)

preču importu vai eksportu, lietojot šo apzīmējumu;

| d) | lietot apzīmējumu kā komercnosaukumu vai uzņēmuma nosaukumu vai kā daļu no komercnosaukuma vai uzņēmuma nosaukuma; |
| --- | --- |

d)

lietot apzīmējumu kā komercnosaukumu vai uzņēmuma nosaukumu vai kā daļu no komercnosaukuma vai uzņēmuma nosaukuma;

| e) | lietot apzīmējumu uz darījumu dokumentiem un reklāmā; |
| --- | --- |

e)

lietot apzīmējumu uz darījumu dokumentiem un reklāmā;

| f) | lietot apzīmējumu salīdzinošajā reklāmā tādā veidā, kas ir pretrunā Direktīvai 2006/114/EK. |
| --- | --- |

f)

lietot apzīmējumu salīdzinošajā reklāmā tādā veidā, kas ir pretrunā Direktīvai 2006/114/EK.

4.   Neskarot īpašnieku tiesības, kas iegūtas pirms reģistrētās preču zīmes pieteikuma iesniegšanas datuma vai prioritātes datuma, reģistrētas preču zīmes īpašniekam arī ir tiesības neļaut trešām personām komercdarbībā attiecīgajā dalībvalstī, kur attiecīgā preču zīme ir reģistrēta, ievest preces, neizlaižot tās brīvā apgrozībā, ja šādas preces, tostarp to iepakojums, ievestas no trešām valstīm un bez atļaujas apzīmētas ar preču zīmi, kura ir identiska preču zīmei, kas reģistrēta šādām precēm, vai kuru pēc tās būtiskajiem aspektiem nevar atšķirt no šādas preču zīmes.

Preču zīmes īpašnieka tiesības atbilstoši šā punkta pirmajai daļai netiek īstenotas, ja procedūrā, kurā jānoskaidro, vai ir noticis preču zīmes pārkāpums, un kura ir ierosināta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 608/2013, preču deklarētājs vai turētājs sniedz pierādījumus, ka reģistrētās preču zīmes īpašniekam nav tiesību aizliegt laist preces tirgū galamērķa valstī.

5.   Ja saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktu apzīmējuma lietošanu šī panta 2. punkta b) vai c) apakšpunktā minētajos apstākļos nevarēja aizliegt pirms dienas, kad attiecīgajā dalībvalstī stājās spēkā Direktīvas 89/104/EEK ievērošanai nepieciešamās normas, uz šīs preču zīmes piešķirtajām tiesībām, lai nepieļautu apzīmējuma turpmāku lietošanu, nevar atsaukties.

6.   Šā panta 1., 2., 3. un 5. punkts neietekmē normas nevienā dalībvalstī attiecībā uz aizsardzību pret apzīmējuma lietošanu citos nolūkos, nevis preču vai pakalpojumu atšķiršanai, ja minētā apzīmējuma nepamatota lietošana rada negodīgas priekšrocības, kas izriet no preču zīmes atšķirtspējas vai reputācijas, vai kaitē preču zīmes atšķirtspējai vai reputācijai.

11. pants

Tiesības aizliegt sagatavošanas darbības attiecībā uz iepakojuma vai citu līdzekļu lietošanu

Ja pastāv risks, ka iepakojums, etiķetes, birkas, drošības vai autentiskuma elementi vai ierīces, vai citi līdzekļi, kuriem attiecīgā preču zīme ir piestiprināta, varētu tikt lietoti attiecībā uz precēm vai pakalpojumiem, un minētā izmantošana izraisītu preču zīmes īpašnieka tiesību pārkāpumu saskaņā ar 10. panta 2. un 3. punktu, minētas preču zīmes īpašniekam ir tiesības aizliegt šādas darbības, ja tās tiek veiktas komercdarbībā:

| a) | apzīmējumu, kas ir identisks vai līdzīgs preču zīmei, piestiprināt iepakojumam, etiķetēm, birkām, drošības vai autentiskuma elementiem vai ierīcēm, vai jebkādiem citiem līdzekļiem, pie kuriem zīme var tikt piestiprināta; |
| --- | --- |

a)

apzīmējumu, kas ir identisks vai līdzīgs preču zīmei, piestiprināt iepakojumam, etiķetēm, birkām, drošības vai autentiskuma elementiem vai ierīcēm, vai jebkādiem citiem līdzekļiem, pie kuriem zīme var tikt piestiprināta;

| b) | piedāvāt vai laist tirgū, vai uzglabāt šādos nolūkos, vai importēt vai eksportēt iepakojumu, etiķetes, birkas, drošības vai autentiskuma elementus vai ierīces, vai jebkādus citus līdzekļus, kuriem ir piestiprināta zīme. |
| --- | --- |

b)

piedāvāt vai laist tirgū, vai uzglabāt šādos nolūkos, vai importēt vai eksportēt iepakojumu, etiķetes, birkas, drošības vai autentiskuma elementus vai ierīces, vai jebkādus citus līdzekļus, kuriem ir piestiprināta zīme.

12. pants

Preču zīmju atveidošana vārdnīcās

Ja preču zīmes atveidošana vārdnīcā, enciklopēdijā vai līdzīgā atsauces materiālā drukātā vai elektroniskā veidā rada iespaidu, ka tas ir sugas vārds precēm vai pakalpojumiem, kuriem preču zīme ir reģistrēta, materiāla publicētājs pēc preču zīmes īpašnieka lūguma nodrošina, ka preču zīmes atveidojumam nekavējoties, bet drukātu materiālu gadījumā – ne vēlāk kā nākošajā publikācijas izdevumā – pievieno norādi, ka tā ir reģistrēta preču zīme.

13. pants

Aizliegums lietot preču zīmi, kas reģistrēta uz aģenta vai pārstāvja vārda

1.   Ja preču zīmi savā vārdā ir reģistrējis tās personas aģents vai pārstāvis, kura ir minētās preču zīmes īpašnieks, un tas noticis bez īpašnieka piekrišanas, pēdējam ir tiesības veiktu vienu vai abas šādas darbības:

| a) | iebilst pret to, ka preču zīmi lieto viņa aģents vai pārstāvis; |
| --- | --- |

a)

iebilst pret to, ka preču zīmi lieto viņa aģents vai pārstāvis;

| b) | pieprasīt attiecīgās preču zīmes nodošanu savā labā. |
| --- | --- |

b)

pieprasīt attiecīgās preču zīmes nodošanu savā labā.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro, ja aģents vai pārstāvis pamato savu rīcību.

14. pants

Preču zīmes tiesisko seku ierobežojumi

1.   Preču zīme nedod tās īpašniekam tiesības aizliegt trešai personai komercdarbībā lietot:

| a) | trešās personas vārdu vai adresi – ja minētā trešā persona ir fiziska persona; |
| --- | --- |

a)

trešās personas vārdu vai adresi – ja minētā trešā persona ir fiziska persona;

| b) | apzīmējumus vai norādes, kurām nav atšķirtspējas vai kuras attiecas uz preču vai pakalpojumu veidu, kvalitāti, daudzumu, paredzēto nolūku, vērtību, ģeogrāfisko izcelsmi, preču izgatavošanas vai pakalpojuma sniegšanas laiku vai citām preču vai pakalpojumu īpašībām; |
| --- | --- |

b)

apzīmējumus vai norādes, kurām nav atšķirtspējas vai kuras attiecas uz preču vai pakalpojumu veidu, kvalitāti, daudzumu, paredzēto nolūku, vērtību, ģeogrāfisko izcelsmi, preču izgatavošanas vai pakalpojuma sniegšanas laiku vai citām preču vai pakalpojumu īpašībām;

| c) | preču zīmi nolūkā identificēt vai norādīt uz precēm vai pakalpojumiem kā tādiem, kas pieder minētās preču zīmes īpašniekam, jo īpaši, ja preču zīmes lietošana ir vajadzīga, lai norādītu produkta vai pakalpojuma paredzēto nolūku, jo īpaši kā uz piederumiem vai rezerves daļām. |
| --- | --- |

c)

preču zīmi nolūkā identificēt vai norādīt uz precēm vai pakalpojumiem kā tādiem, kas pieder minētās preču zīmes īpašniekam, jo īpaši, ja preču zīmes lietošana ir vajadzīga, lai norādītu produkta vai pakalpojuma paredzēto nolūku, jo īpaši kā uz piederumiem vai rezerves daļām.

2.   Šī panta 1. punktu piemēro tikai tad, ja trešā persona lietošanu veic saskaņā ar godīgu rūpniecisko vai komercdarījumu praksi.

3.   Preču zīme nedod īpašniekam tiesības aizliegt trešai personai lietot komercdarbībā agrākas tiesības, kas ir spēkā konkrētā apvidū, ja attiecīgās dalībvalsts tiesību akti atzīst šīs tiesības un ja šīs tiesības tiek lietotas teritorijā, kurā tās ir atzītas.

15. pants

Preču zīmes piešķirto tiesību izsmelšana

1.   Preču zīme nedod īpašniekam tiesības aizliegt tās lietošanu saistībā ar precēm, ko Savienības tirgū, lietojot šo preču zīmi, laidis īpašnieks vai kas laistas tirgū ar īpašnieka piekrišanu.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro, ja īpašniekam ir likumīgi iemesli iebilst pret preču turpmāku komercializāciju, jo īpaši – ja pēc laišanas tirgū preču stāvoklis ir izmainījies vai pasliktinājies.

16. pants

Preču zīmju lietošana

1.   Ja piecu gadu laikā pēc reģistrācijas procedūras pabeigšanas dienas īpašnieks dalībvalstī nav uzsācis preču zīmes faktisku lietošanu saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kuriem tā reģistrēta, vai ja šāda lietošana tikusi pārtraukta nepārtrauktu piecu gadu laikposmu, uz preču zīmi attiecas 17. pantā, 19. panta 1. punktā, 44. panta 1. un 2. punktā un 46. panta 3. un 4. punktā paredzētās sankcijas un ierobežojumi, ja vien nepastāv īpaši iemesli tās nelietošanai.

2.   Ja dalībvalsts ir paredzējusi pēcreģistrācijas iebildumu procedūru, 1. punktā minēto piecu gadu laikposmu aprēķina, sākot no dienas, kad pret attiecīgo preču zīmi vairs nevar iesniegt iebildumu, vai gadījumā, kad iebildums ir iesniegts, no dienas, kad lēmums par iebilduma procedūras izbeigšanu kļuvis galīgs vai kad iebildums ir ticis atsaukts.

3.   Preču zīmēm, kuras reģistrētas saskaņā ar starptautisku vienošanos un ir spēkā attiecīgajā dalībvalstī, 1. punktā minēto piecu gadu laikposmu aprēķina no dienas, kad preču zīmi vairs nevar noraidīt vai pret to iesniegt iebildumu. Ja iebildums ir iesniegts vai ir paziņots par absolūtu vai relatīvu atteikuma pamatu, attiecīgo laikposmu aprēķina no dienas, kad lēmums par iebilduma procedūras izbeigšanu vai nolēmums par absolūtu vai relatīvu atteikuma pamatu kļuvis galīgs vai kad iebildums ir ticis atsaukts.

4.   Reģistrā ievada datumu, kad sākas piecu gadu laikposms, kā minēts 1. un 2. punktā.

5.   Šā panta 1. punkta nolūkam lietošana ir arī šādas darbības:

| a) | preču zīmes lietošana tādā formā, kas atšķiras elementos, kuri neizmaina zīmes atšķirtspēju tajā formā, kādā tā tikusi reģistrēta, neatkarīgi no tā, vai attiecīgā preču zīme tādā formā, kādā tā tiek lietota, ir arī reģistrēta īpašnieka vārdā; |
| --- | --- |

a)

preču zīmes lietošana tādā formā, kas atšķiras elementos, kuri neizmaina zīmes atšķirtspēju tajā formā, kādā tā tikusi reģistrēta, neatkarīgi no tā, vai attiecīgā preču zīme tādā formā, kādā tā tiek lietota, ir arī reģistrēta īpašnieka vārdā;

| b) | preču zīmes piestiprināšana precēm vai to iepakojumam attiecīgajā dalībvalstī tikai eksporta nolūkiem. |
| --- | --- |

b)

preču zīmes piestiprināšana precēm vai to iepakojumam attiecīgajā dalībvalstī tikai eksporta nolūkiem.

6.   Preču zīmes lietošanu ar īpašnieka piekrišanu uzskata par īpašnieka realizētu lietošanu.

17. pants

Nelietošana kā aizstāvība pārkāpuma procedūrā

Preču zīmes īpašniekam ir tiesības aizliegt lietot apzīmējumu tikai tiktāl, ciktāl īpašnieka tiesības nevar atcelt saskaņā ar 19. pantu laikā, kad ir iesniegta prasība par pārkāpumu. Ja atbildētājs to lūdz, preču zīmes īpašnieks sniedz pierādījumus, ka piecu gadu laikposmā pirms dienas, kad iesniegta prasība, preču zīme ir faktiski lietota, kā paredzēts 16. pantā, saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kuriem tā reģistrēta, un kas minēti kā prasības pamatojums, vai ka pastāv pienācīgi iemesli tās nelietošanai, ar noteikumu, ka prasības celšanas dienā preču zīmes reģistrācijas procedūra ir bijusi pabeigta pirms ne mazāk kā pieciem gadiem.

18. pants

Vēlāk reģistrētas preču zīmes īpašnieka tiesības iestāties lietā kā aizstāvība pārkāpuma procedūrā

1.   Pārkāpuma procedūrā preču zīmes īpašniekam nav tiesību aizliegt lietot vēlāk reģistrētu preču zīmi, ja minētā vēlākā preču zīme netiktu atzīta par spēkā neesošu saskaņā ar 8. pantu, 9. panta 1. vai 2. punktu vai 46. panta 3. punktu.

2.   Pārkāpuma procedūrā preču zīmes īpašniekam nav tiesību aizliegt lietot vēlāk reģistrētu ES preču zīmi, ja minētā vēlākā preču zīme netiktu atzīta par spēkā neesošu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 207/2009 53. panta 1., 3. vai 4. punktu, 54. panta 1. vai 2. punktu vai 57. panta 2. punktu.

3.   Ja preču zīmes īpašniekam nav tiesību aizliegt lietot vēlāk reģistrētu preču zīmi saskaņā ar 1. vai 2. punktu, minētās vēlāk reģistrētās preču zīmes īpašniekam nav tiesību pārkāpuma procedūrā aizliegt lietot agrāku preču zīmi, pat ja minētās agrākās tiesības vairs nevar vērst pret vēlāko preču zīmi.

4. IEDAĻA

Preču zīmes tiesību atcelšana

19. pants

Faktiskas lietošanas trūkums kā atcelšanas pamats

1.   Preču zīmi var atcelt, ja nepārtrauktā piecu gadu laikposmā tā dalībvalstī nav faktiski lietota saistībā ar precēm un pakalpojumiem, kuriem tā reģistrēta, un nav pienācīgu iemeslu tās nelietošanai.

2.   Neviena persona nevar prasīt atcelt īpašnieka tiesības uz preču zīmi, ja preču zīmes faktiskā lietošana ir uzsākta vai atsākta starpposmā starp piecu gadu laikposma izbeigšanos un atcelšanas pieteikuma iesniegšanu.

3.   Lietošanas uzsākšanu vai atsākšanu triju mēnešu laikposmā pirms atcelšanas pieteikuma iesniegšanas, kas sākusies, visagrākais, beidzoties nepārtrauktajam piecu gadu nelietošanas laikposmam, tomēr neņem vērā, ja uzsākšanas vai atsākšanas priekšdarbi notikuši tikai pēc tam, kad īpašnieks uzzinājis, ka var tikt iesniegts atcelšanas pieteikums.

20. pants

Preču zīmes kļūšana par sugas vārdu vai maldinošu norādi kā atcelšanas pamats

Preču zīme ir atceļama, ja pēc tās reģistrācijas dienas:

| a) | īpašnieka darbības vai bezdarbības rezultātā tā komercdarbībā kļuvusi par sugas vārdu produktam vai pakalpojumam, kuram tā reģistrēta; |
| --- | --- |

a)

īpašnieka darbības vai bezdarbības rezultātā tā komercdarbībā kļuvusi par sugas vārdu produktam vai pakalpojumam, kuram tā reģistrēta;

| b) | preču zīmes īpašnieka lietošanas vai lietošanas ar īpašnieka piekrišanu rezultātā saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kuriem tā reģistrēta, tā var maldināt sabiedrību, jo īpaši attiecībā uz šo preču vai pakalpojumu īpašībām, kvalitāti vai ģeogrāfisko izcelsmi. |
| --- | --- |

b)

preču zīmes īpašnieka lietošanas vai lietošanas ar īpašnieka piekrišanu rezultātā saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kuriem tā reģistrēta, tā var maldināt sabiedrību, jo īpaši attiecībā uz šo preču vai pakalpojumu īpašībām, kvalitāti vai ģeogrāfisko izcelsmi.

21. pants

Atcelšana attiecībā tikai uz dažām precēm vai pakalpojumiem

Ja preču zīmes atcelšanas pamats pastāv attiecībā tikai uz dažām precēm vai pakalpojumiem, kam šī preču zīme tikusi reģistrēta, atcelšana attiecas tikai uz minētajām precēm vai pakalpojumiem.

5. IEDAĻA

Preču zīmes kā īpašumtiesību objekti

22. pants

Reģistrētu preču zīmju nodošana

1.   Preču zīmi var nodot atsevišķi no uzņēmuma nodošanas attiecībā uz visām vai dažām precēm vai pakalpojumiem, kuriem tā ir reģistrēta.

2.   Visa uzņēmuma nodošana ietver preču zīmes nodošanu, izņemot, ja ir vienošanās par pretējo vai pastāv apstākļi, kas skaidri liek rīkoties citādi. Šo noteikumu piemēro līgumsaistībām par uzņēmuma nodošanu.

3.   Dalībvalstīs ir spēkā procedūras, kas ļauj to reģistros reģistrēt nodošanu.

23. pants

Tiesības in rem

1.   Preču zīmi neatkarīgi no uzņēmuma var sniegt kā galvojumu, un tā var būt tiesību in rem priekšmets.

2.   Dalībvalstīs ir spēkā procedūras, kas ļauj to reģistros reģistrēt tiesības in rem.

24. pants

Izpildes panākšana

1.   Preču zīme var būt izpildes darbību priekšmets.

2.   Dalībvalstīs ir spēkā procedūras, kas ļauj to reģistros reģistrēt izpildes panākšanu.

25. pants

Licencēšana

1.   Preču zīmi var licencēt dažām vai visām precēm vai pakalpojumiem, kam tā ir reģistrēta, un attiecībā uz visu attiecīgo dalībvalsti vai tās daļu. Licence var būt izņēmuma licence vai vienkārša.

2.   Preču zīmes īpašnieks var lietot šīs preču zīmes piešķirtās tiesības pret licenciātu, kurš pārkāpj jebkuru sava licences līguma noteikumu attiecībā uz:

| a) | tā ilgumu; |
| --- | --- |

a)

tā ilgumu;

| b) | formu, kādā preču zīmi var lietot, atbilstīgi reģistrācijai; |
| --- | --- |

b)

formu, kādā preču zīmi var lietot, atbilstīgi reģistrācijai;

| c) | preču vai pakalpojumu jomu, kam piešķirta licence; |
| --- | --- |

c)

preču vai pakalpojumu jomu, kam piešķirta licence;

| d) | teritoriju, kurā preču zīmi var lietot; |
| --- | --- |

d)

teritoriju, kurā preču zīmi var lietot;

| e) | licenciāta ražoto preču vai sniegto pakalpojumu kvalitāti. |
| --- | --- |

e)

licenciāta ražoto preču vai sniegto pakalpojumu kvalitāti.

3.   Neskarot licences līguma noteikumus, licenciāts var ierosināt preču zīmes pārkāpuma procedūru tikai tad, ja tās īpašnieks tam piekrīt. Tomēr izņēmuma licences licenciāts var procedūru ierosināt, ja preču zīmes īpašnieks pēc oficiāla paziņojuma saņemšanas pienācīgā laikposmā pats neierosina pārkāpuma procedūru.

4.   Licenciāts, lai saņemtu atlīdzību par tam nodarītajiem zaudējumiem, ir tiesīgs iestāties pārkāpuma procedūrā, ko ierosinājis preču zīmes īpašnieks.

5.   Dalībvalstīs ir spēkā procedūras, kas ļauj to reģistros reģistrēt licences.

26. pants

Preču zīmes pieteikums kā īpašumtiesību objekts

Preču zīmju pieteikumiem piemēro 22. līdz 25. pantu.

6. IEDAĻA

Garantijas vai sertifikācijas zīmes un kolektīvās preču zīmes

27. pants

Definīcijas

Šajā iedaļā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “garantijas vai sertifikācijas zīme” ir preču zīme, ko šādi raksturo, kad iesniedz tās pieteikumu, un kas ļauj atšķirt preces vai pakalpojumus, kurus sertificē attiecīgās zīmes īpašnieks attiecībā uz materiālu, preču izgatavošanas veidu vai pakalpojumu izpildi, kvalitāti, precizitāti vai citām īpašībām, no precēm un pakalpojumiem, kuri nav šādi sertificēti; |
| --- | --- |

a)

“garantijas vai sertifikācijas zīme” ir preču zīme, ko šādi raksturo, kad iesniedz tās pieteikumu, un kas ļauj atšķirt preces vai pakalpojumus, kurus sertificē attiecīgās zīmes īpašnieks attiecībā uz materiālu, preču izgatavošanas veidu vai pakalpojumu izpildi, kvalitāti, precizitāti vai citām īpašībām, no precēm un pakalpojumiem, kuri nav šādi sertificēti;

| b) | “kolektīvā preču zīme” ir preču zīme, ko šādi raksturo, kad iesniedz tās pieteikumu, un kas ļauj atšķirt tās apvienības locekļu, kura ir šīs zīmes īpašniece, preces vai pakalpojumus no citu uzņēmumu precēm vai pakalpojumiem. |
| --- | --- |

b)

“kolektīvā preču zīme” ir preču zīme, ko šādi raksturo, kad iesniedz tās pieteikumu, un kas ļauj atšķirt tās apvienības locekļu, kura ir šīs zīmes īpašniece, preces vai pakalpojumus no citu uzņēmumu precēm vai pakalpojumiem.

28. pants

Garantijas vai sertifikācijas zīmes

1.   Dalībvalsts var nodrošināt garantijas vai sertifikācijas zīmju reģistrāciju.

2.   Jebkura fiziska vai juridiska persona, tostarp institūcijas, iestādes un struktūras, kas ir publisko tiesību subjekti, var iesniegt garantijas vai sertifikācijas zīmes pieteikumu ar noteikumu, ka šāda persona neveic darījumdarbību, kas saistīta ar tāda veida preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu, kādas sertificē.

Dalībvalstis var paredzēt, ka garantijas vai sertifikācijas zīmi nereģistrē, ja vien pieteikuma iesniedzējs nav kompetents sertificēt preces vai pakalpojumus, kuriem reģistrē sertifikācijas zīmi.

3.   Dalībvalstis var paredzēt, ka garantijas vai sertifikācijas zīmes nereģistrē vai atceļ, vai atzīst par spēkā neesošām saskaņā ar pamatiem, kas nav norādīti 4., 19. un 20. pantā, ja to prasa šo zīmju funkcija.

4.   Atkāpjoties no 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta, dalībvalstis var paredzēt, ka apzīmējumi vai norādes, kas komercdarbībā var kalpot, lai apzīmētu preču vai pakalpojumu ģeogrāfisko izcelsmi, var veidot garantijas vai sertifikācijas zīmes. Šāda garantijas vai sertifikācijas zīme nedod īpašniekam tiesības aizliegt trešai personai lietot šādus apzīmējumus vai norādes komercdarbībā ar noteikumu, ka trešā persona tās lieto saskaņā ar godīgu rūpniecisko vai komercdarījumu praksi. Jo īpaši šādu zīmi nevar vērst pret trešo personu, kas ir tiesīga lietot ģeogrāfisku nosaukumu.

5.   Šīs direktīvas 16. pantā paredzētās prasības ir izpildītas, ja garantijas vai sertifikācijas zīmi saskaņā ar 16. pantu faktiski lieto jebkura persona, kam ir tiesības to lietot.

29. pants

Kolektīvās preču zīmes

1.   Dalībvalstis nodrošina kolektīvo preču zīmju reģistrāciju.

2.   Kolektīvās preču zīmes var pieteikt izgatavotāju, ražotāju, pakalpojumu sniedzēju vai tirgotāju apvienības, kurām atbilstoši tiesību aktiem, kas tās reglamentē, ir spēja savā vārdā iegūt tiesības un uzņemties pienākumus, slēgt līgumus vai veikt citas juridiskas darbības, un celt prasību tiesā un tikt iesūdzētām tiesā, kā arī publisko tiesību juridiskās personas.

3.   Atkāpjoties no 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta, dalībvalstis var paredzēt, ka kolektīvās preču zīmes var būt apzīmējumi vai norādes, kas komercdarbībā var kalpot, lai apzīmētu preču vai pakalpojumu ģeogrāfisko izcelsmi. Šāda kolektīvā preču zīme nedod tiesības tās īpašniekam aizliegt trešām personām minētos apzīmējumus vai norādes lietot komercdarbībā ar noteikumu, ka minētās trešās personas tās lieto saskaņā ar godīgu rūpniecisko vai komercdarījumu praksi. Minēto zīmi jo īpaši nevar vērst pret trešo personu, kam ir tiesības izmantot ģeogrāfisku nosaukumu.

30. pants

Noteikumi, kas reglamentē kolektīvās preču zīmes lietošanu

1.   Kolektīvās preču zīmes pieteikuma iesniedzējs iesniedz birojam noteikumus, kas reglamentē tās lietošanu.

2.   Noteikumos, kas reglamentē tās lietošanu, norāda vismaz personas, kam atļauts zīmi lietot, apvienības līdzdalības nosacījumus un zīmes lietošanas nosacījumus, ieskaitot sankcijas. Noteikumi, kas reglamentē 29. panta 3. punktā minētās zīmes lietošanu, atļauj visām personām, kuru preču vai pakalpojumu izcelsmes vieta ir attiecīgais ģeogrāfiskais apgabals, kļūt par tās apvienības locekli, kura ir zīmes īpašnieks, ar noteikumu, ka attiecīgā persona atbilst visiem pārējiem noteikumos paredzētajiem nosacījumiem.

31. pants

Pieteikuma atteikšana

1.   Papildus 4. pantā paredzētajiem pamatiem preču zīmes pieteikuma atteikumam – attiecīgā gadījumā izņemot 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu par apzīmējumiem vai norādēm, kuri komercdarbībā var kalpot, lai apzīmētu preču vai pakalpojumu ģeogrāfisko izcelsmi, un 5. pantā, neskarot biroja tiesības neveikt relatīvo pamatu ex officio pārbaudi – pieteikumu par kolektīvo preču zīmi atsaka, ja nav izpildīti 27. panta b) punkta, 29. panta vai 30. panta noteikumi vai ja noteikumi, kas reglamentē minētās kolektīvās preču zīmes lietošanu, ir pretēji sabiedriskajai kārtībai vai vispārpieņemtiem morāles principiem.

2.   Kolektīvās preču zīmes pieteikumu atsaka arī tad, ja sabiedrība var tikt maldināta par zīmes raksturu vai nozīmi, jo īpaši, ja to varētu uztvert citādi nekā kolektīvo preču zīmi.

3.   Pieteikumu neatsaka, ja pieteikuma iesniedzējs pēc noteikumu, kas reglamentē kolektīvās preču zīmes lietošanu, grozīšanas izpilda prasības, kā minēts 1. un 2. punktā.

32. pants

Kolektīvo preču zīmju lietošana

Direktīvas 16. panta prasības ir izpildītas, ja kolektīvo preču zīmi saskaņā ar minēto pantu faktiski lieto jebkura persona, kam ir tiesības to lietot.

33. pants

Kolektīvās preču zīmes lietošanu reglamentējošo noteikumu grozīšana

1.   Kolektīvās preču zīmes īpašnieks iesniedz birojam visus grozītos noteikumus, kas reglamentē lietošanu.

2.   Grozījumus noteikumos, kuri reglamentē lietošanu, iekļauj reģistrā, ja vien grozītie noteikumi neatbilst 30. pantam vai neietver kādu no 31. pantā minētajiem atteikuma pamatiem.

3.   Šīs direktīvas nolūkā grozījumi noteikumos, kas reglamentē lietošanu, stājas spēkā tikai no dienas, kad ziņas par minētajiem grozījumiem iekļauj reģistrā.

34. pants

Personas, kas ir tiesīgas celt prasību par pārkāpumu

1.   Direktīvas 25. panta 3. un 4. punktu piemēro jebkurai personai, kam ir tiesības lietot kolektīvo preču zīmi.

2.   Kolektīvās preču zīmes īpašniekam ir tiesības prasīt atlīdzību to personu vārdā, kurām ir tiesības lietot zīmi, ja minētās personas ir cietušas zaudējumus zīmes neatļautas lietošanas dēļ.

35. pants

Papildu atcelšanas pamati

Papildus 19. un 20. pantā paredzētajiem atcelšanas pamatiem kolektīvās preču zīmes īpašnieka tiesības atceļ, balstoties uz šādiem pamatiem:

| a) | īpašnieks neveic piemērotus pasākumus, lai novērstu preču zīmes lietošanu veidā, kurš nav savienojams ar nosacījumiem, kas noteikti noteikumos, kuri reglamentē lietošanu, tostarp jebkādos to grozījumos, kas iekļauti reģistrā; |
| --- | --- |

a)

īpašnieks neveic piemērotus pasākumus, lai novērstu preču zīmes lietošanu veidā, kurš nav savienojams ar nosacījumiem, kas noteikti noteikumos, kuri reglamentē lietošanu, tostarp jebkādos to grozījumos, kas iekļauti reģistrā;

| b) | veids, kādā zīmi izmanto personas, kam ir tādas tiesības, ir radījis iespēju, ka tā varētu maldināt sabiedrību 31. panta 2. punktā minētajā veidā; |
| --- | --- |

b)

veids, kādā zīmi izmanto personas, kam ir tādas tiesības, ir radījis iespēju, ka tā varētu maldināt sabiedrību 31. panta 2. punktā minētajā veidā;

| c) | noteikumu, kas reglamentē zīmes lietošanu, grozījums ir minēts reģistrā, pārkāpjot 33. panta 2. punktu, ja vien zīmes īpašnieks, turpmāk grozot noteikumus, kas reglamentē lietošanu, nepanāk atbilstību minētā panta prasībām. |
| --- | --- |

c)

noteikumu, kas reglamentē zīmes lietošanu, grozījums ir minēts reģistrā, pārkāpjot 33. panta 2. punktu, ja vien zīmes īpašnieks, turpmāk grozot noteikumus, kas reglamentē lietošanu, nepanāk atbilstību minētā panta prasībām.

36. pants

Papildu spēkā neesamības pamati

Papildus spēkā neesamības pamatiem, kas minēti 4. pantā – attiecīgā gadījumā izņemot 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu par apzīmējumiem vai norādēm, kas komercdarbībā var kalpot, lai apzīmētu preču vai pakalpojumu ģeogrāfisko izcelsmi – un 5. pantā, kolektīvo preču zīmi, kas ir reģistrēta, pārkāpjot 31. pantu, atzīst par spēkā neesošu, ja vien zīmes īpašnieks, grozot noteikumus, kas reglamentē lietošanu, nepanāk atbilstību 31. panta prasībām.

3. NODAĻA

PROCEDŪRAS

1. IEDAĻA

Pieteikuma iesniegšana un reģistrācija

37. pants

Pieteikumam izvirzāmās prasības

1.   Preču zīmes reģistrācijas pieteikums ietver vismaz visu šo:

| a) | lūgumu reģistrēt; |
| --- | --- |

a)

lūgumu reģistrēt;

| b) | informāciju, kas identificē pieteikuma iesniedzēju; |
| --- | --- |

b)

informāciju, kas identificē pieteikuma iesniedzēju;

| c) | to preču vai pakalpojumu sarakstu, kuriem reģistrāciju pieprasa; |
| --- | --- |

c)

to preču vai pakalpojumu sarakstu, kuriem reģistrāciju pieprasa;

| d) | preču zīmes atveidojumu, kas atbilst 3. panta b) punktā paredzētajām prasībām. |
| --- | --- |

d)

preču zīmes atveidojumu, kas atbilst 3. panta b) punktā paredzētajām prasībām.

2.   Par preču zīmes reģistrācijas pieteikumu maksā maksu, ko nosaka attiecīgā dalībvalsts.

38. pants

Pieteikuma iesniegšanas datums

1.   Preču zīmes pieteikuma iesniegšanas datums ir diena, kurā pieteikuma iesniedzējs birojā iesniedz dokumentus, kas ietver 37. panta 1. punktā norādīto informāciju.

2.   Dalībvalstis papildus var noteikt, ka pieteikuma iesniegšanas datums tiek noteikts ar dienu, kad ir samaksāta maksa, kā minēts 37. panta 2. punktā.

39. pants

Preču un pakalpojumu apzīmējumi un klasifikācija

1.   Preces un pakalpojumus, kuriem iesniedz preču zīmes reģistrācijas pieteikumu, klasificē saskaņā ar klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar 1957. gada 15. jūnija Nicas nolīgumu par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju preču zīmju reģistrācijas vajadzībām (“Nicas klasifikācija”).

2.   Preces un pakalpojumus, attiecībā uz kuriem pieprasa aizsardzību, pieteikuma iesniedzējs identificē ar pietiekamu skaidrību un precizitāti, lai, pamatojoties vienīgi uz iepriekšminēto, ļautu kompetentajām iestādēm un uzņēmējiem noteikt pieprasītās aizsardzības apmēru.

3.   Šā panta 2. punkta nolūkā var izmantot Nicas klasifikācijas klašu virsrakstos ietvertos vispārīgos apzīmējumus vai citus vispārīgos terminus ar noteikumu, ka tie atbilst šajā pantā paredzētajiem nepieciešamajiem standartiem par skaidrību un precizitāti.

4.   Birojs noraida pieteikumu attiecībā uz norādēm vai terminiem, kas ir neskaidri vai neprecīzi, ja pieteikuma iesniedzējs neierosina pieņemamu formulējumu šim nolūkam biroja noteiktajā termiņā.

5.   Vispārīgo terminu izmantošanu, tostarp Nicas klasifikācijas klašu virsrakstos ietvertos vispārīgos apzīmējumus, interpretē kā tādus, kas ietver visas preces vai pakalpojumus, uz kuriem attiecas konkrētā apzīmējuma vai termina burtiskā nozīme. Šādu apzīmējumu vai terminu izmantošanu neinterpretē kā tādu, kas ietver prasījumus uz precēm vai pakalpojumiem, uz kuriem tie neattiecas.

6.   Ja pieteikuma iesniedzējs lūdz reģistrāciju attiecībā uz vairāk nekā vienu klasi, pieteikuma iesniedzējs sagrupē preces un pakalpojumus atbilstīgi Nicas klasifikācijas klasēm, pirms katras grupas norādot tās klases numuru, kurai pieder attiecīgā preču vai pakalpojumu grupa, un klases sakārto secīgi.

7.   Preces un pakalpojumus neuzskata par savstarpēji līdzīgiem, pamatojoties uz to, ka tie iekļauti vienā un tajā pašā Nicas klasifikācijas klasē. Preces un pakalpojumus neuzskata par savstarpēji atšķirīgiem, pamatojoties uz to, ka tie iekļauti dažādās Nicas klasifikācijas klasēs.

40. pants

Trešo personu apsvērumi

1.   Dalībvalstis var paredzēt, ka pirms preču zīmes reģistrācijas jebkura fiziska vai juridiska persona un grupa vai organizācija, kas pārstāv izgatavotājus, ražotājus, pakalpojumu sniedzējus, tirgotājus vai patērētājus, var iesniegt birojam rakstiskus apsvērumus, norādot pamatus, kādēļ preču zīmi nebūtu jāreģistrē ex officio.

Pirmajā daļā minētās personas un grupas vai organizācijas nav dalībnieki biroja procedūrās.

2.   Papildus šā panta 1. punktā minētajiem pamatiem jebkura fiziska vai juridiska persona un jebkura grupa vai organizācija, kas pārstāv izgatavotājus, ražotājus, pakalpojumu sniedzējus, tirgotājus vai patērētājus, var iesniegt birojam rakstiskus apsvērumus, norādot konkrētus pamatus, kādēļ kolektīvās preču zīmes pieteikums būtu jāatsaka saskaņā ar 31. panta 1. un 2. punktu. Šo noteikumu var attiecināt arī uz sertifikācijas un garantijas zīmēm, ja tās reglamentē dalībvalstīs.

41. pants

Pieteikumu un reģistrāciju sadalīšana

Pieteikuma iesniedzējs vai īpašnieks var sadalīt valsts preču zīmes pieteikumu vai reģistrāciju divos vai vairākos atsevišķos pieteikumos vai reģistrācijās, nosūtot birojam paziņojumu un par katru nodalīto pieteikumu vai reģistrāciju norādot tās sākotnējā pieteikumā vai reģistrācijā iekļautās preces vai pakalpojumus, kas iekļaujamas nodalītajos pieteikumos vai reģistrācijās.

42. pants

Maksas par klasēm

Dalībvalstis var paredzēt, ka par preču zīmes pieteikšanu un atjaunošanu ir maksājama papildu maksa par katru preču un pakalpojumu klasi, kas pārsniedz pirmo klasi.

2. IEDAĻA

Iebildumu, atcelšanas un spēkā neesamības procedūras

43. pants

Iebildumu procedūra

1.   Dalībvalstis savos birojos nodrošina efektīvu un ātru administratīvo procedūru iebildumiem pret preču zīmes pieteikuma reģistrāciju, pamatojoties uz 5. pantā minētajiem pamatiem.

2.   Šā panta 1. punktā minētā administratīvā procedūra paredz vismaz to, ka agrākas preču zīmes īpašnieks, kā minēts 5. panta 2. punktā un 5. panta 3. punkta a) apakšpunktā, un persona, kurai saskaņā ar attiecīgajām tiesībām ir atļauts izmantot tiesības, kas izriet no aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kā minēts 5. panta 3. punkta c) apakšpunktā, ir tiesīgs iesniegt paziņojumu par iebildumu. Paziņojumu par iebildumu var iesniegt, pamatojoties uz vienu vai vairākām agrākām tiesībām, ja tās visas pieder vienam un tam pašam īpašniekam, un pamatojoties uz visām precēm vai pakalpojumiem vai to daļu, attiecībā uz ko agrākās tiesības ir aizsargātas vai pieteiktas, un to var vērst pret visām precēm vai pakalpojumiem vai to daļu, attiecībā uz ko apstrīdētā zīme ir pieteikta.

3.   Pusēm pēc to kopīga lūguma piešķir vismaz divus mēnešus iebildumu procedūrā, lai dotu iespēju panākt mierizlīgumu starp iebilduma iesniedzēju un pieteikuma iesniedzēju.

44. pants

Nelietošana kā aizstāvība iebildumu procedūrā

1.   Iebildumu procedūrā, ievērojot 43. pantu, ja vēlāk reģistrētas preču zīmes pieteikuma iesniegšanas datumā vai prioritātes datumā ir beidzies piecu gadu laikposms, kurā agrāka preču zīme bija jāuzsāk faktiski lietot, kā noteikts 16. pantā, pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma agrākas preču zīmes īpašnieks, kas iesniedzis paziņojumu par iebildumu, sniedz pierādījumus, ka agrākā preču zīme ir tikusi faktiski lietota, kā noteikts 16. pantā, piecu gadu laikposmā pirms vēlākās preču zīmes pieteikuma iesniegšanas datuma vai prioritātes datuma, vai ka nelietošanai ir bijuši pienācīgi iemesli. Ja šādu pierādījumu nav, iebildumu noraida.

2.   Ja agrākā preču zīme ir lietota tikai saistībā ar daļu preču vai pakalpojumu, kuriem tā ir reģistrēta, iebilduma izskatīšanas nolūkos, kā minēts 1. punktā, uzskata, ka tā ir reģistrēta tikai minētajām precēm vai pakalpojumiem.

3.   Šī panta 1. un 2. punktu piemēro arī gadījumos, kad agrākā preču zīme ir ES preču zīme. Šādā gadījumā to, vai ES preču zīme ir faktiski lietota, nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 207/2009 15. pantu.

45. pants

Atcelšanas vai atzīšanas par spēkā neesošu procedūra

1.   Neskarot pušu tiesības iesniegt pārsūdzību tiesās, dalībvalstis savos birojos nodrošina efektīvu un ātru administratīvu procedūru preču zīmes atcelšanai vai atzīšanai par spēkā neesošu.

2.   Administratīvā atcelšanas procedūra nodrošina, ka preču zīmi atceļ, pamatojoties uz 19. un 20. pantā minētajiem pamatiem.

3.   Administratīvā spēkā neesamības atzīšanas procedūra nodrošina, ka preču zīmi atzīst par spēkā neesošu, pamatojoties vismaz uz šādiem pamatiem:

| a) | preču zīmi nedrīkstēja reģistrēt, jo tā neatbilda 4. panta prasībām; |
| --- | --- |

a)

preču zīmi nedrīkstēja reģistrēt, jo tā neatbilda 4. panta prasībām;

| b) | preču zīmi nedrīkstēja reģistrēt, jo pastāv agrākas tiesības 5. panta 1. līdz 3. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

b)

preču zīmi nedrīkstēja reģistrēt, jo pastāv agrākas tiesības 5. panta 1. līdz 3. punkta nozīmē.

4.   Administratīvā procedūra nodrošina, ka pieteikumu atcelšanai vai atzīšanai par spēkā neesošu ir tiesības iesniegt vismaz šādos gadījumos:

| a) | šā panta 2. punkta un 3. punkta) apakšpunkta gadījumā – jebkura fiziska vai juridiska persona vai arī grupa vai organizācija, kas izveidota, lai pārstāvētu izgatavotājus, ražotājus, pakalpojumu sniedzējus, tirgotājus vai patērētājus, un kam atbilstoši tiesību normām, kas to reglamentē, ir spēja savā vārdā celt prasību tiesā un tikt iesūdzētai tiesā; |
| --- | --- |

a)

šā panta 2. punkta un 3. punkta) apakšpunkta gadījumā – jebkura fiziska vai juridiska persona vai arī grupa vai organizācija, kas izveidota, lai pārstāvētu izgatavotājus, ražotājus, pakalpojumu sniedzējus, tirgotājus vai patērētājus, un kam atbilstoši tiesību normām, kas to reglamentē, ir spēja savā vārdā celt prasību tiesā un tikt iesūdzētai tiesā;

| b) | šā panta 3. punkta b) apakšpunkts – agrākas preču zīmes īpašnieks, kā minēts 5. panta 2. punktā un 5. panta 3. punkta a) apakšpunktā, un persona, kurai saskaņā ar attiecīgajām tiesībām ir atļauts izmantot tiesības, kas izriet no aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kā minēts 5. panta 3. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

šā panta 3. punkta b) apakšpunkts – agrākas preču zīmes īpašnieks, kā minēts 5. panta 2. punktā un 5. panta 3. punkta a) apakšpunktā, un persona, kurai saskaņā ar attiecīgajām tiesībām ir atļauts izmantot tiesības, kas izriet no aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kā minēts 5. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

5.   Pieteikumu atcelšanai vai atzīšanai par spēkā neesošu var vērst pret visām precēm vai pakalpojumiem, kuriem apstrīdētā preču zīme ir reģistrēta, vai pret to daļu.

6.   Pieteikumu atzīšanai par spēkā neesošu var iesniegt, pamatojoties uz vienu vai vairākām agrākām tiesībām, ja vien tās visas pieder vienam un tam pašam īpašniekam.

46. pants

Nelietošana kā aizstāvība atzīšanas par spēkā neesošu procedūrā

1.   Procedūrā atzīšanai par spēkā neesošu, pamatojoties uz reģistrētu preču zīmi ar agrāku pieteikuma iesniegšanas datumu vai prioritātes datumu, ja vēlākas preču zīmes īpašnieks to pieprasa, agrākas preču zīmes īpašnieks sniedz pierādījumus par to, ka piecu gadu laikposmā pirms dienas, kad iesniegts pieteikums atzīšanai par spēkā neesošu, agrākā preču zīme ir faktiski lietota, kā minēts 16. pantā, saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kuriem tā ir reģistrēta un kuri norādīti kā pieteikuma pamatojums, vai ka ir pamatoti iemesli nelietošanai, ar noteikumu, ka dienā, kad iesniegts pieteikums atzīšanai par spēkā neesošu, agrākās preču zīmes reģistrācijas procedūra ir beigusies pirms ne mazāk kā pieciem gadiem.

2.   Ja vēlākas preču zīmes pieteikuma iesniegšanas datumā vai prioritātes datumā ir beidzies piecu gadu laikposms, kurā agrākā preču zīme bija jāuzsāk faktiski lietot, kā noteikts 16. pantā, agrākās preču zīmes īpašnieks papildus saskaņā ar šā panta 1. punktu pieprasītajiem pierādījumiem sniedz pierādījumus, ka attiecīgā preču zīme ir faktiski lietota piecu gadu laikposmā pirms pieteikuma iesniegšanas datuma vai prioritātes datuma vai ka nelietošanai ir bijuši pienācīgi iemesli.

3.   Ja netiek iesniegti 1. un 2. punktā minētie pierādījumi, pieteikumu atzīšanai par spēkā neesošu, pamatojoties uz agrāku preču zīmi, noraida.

4.   Ja agrākā preču zīme saskaņā ar 16. pantu ir lietota tikai saistībā ar daļu preču vai pakalpojumu, kam tā ir reģistrēta, pieteikuma atzīšanai par spēkā neesošu izskatīšanas nolūkos uzskata, ka tā ir reģistrēta tikai šīm precēm vai pakalpojumiem.

5.   Šī panta 1. līdz 4. punktu piemēro arī gadījumos, ja agrākā preču zīme ir ES preču zīme. Šādā gadījumā to, vai ES preču zīme ir faktiski lietota, nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 207/2009 15. pantu.

47. pants

Atcelšanas un spēkā neesamības sekas

1.   Uzskata, ka reģistrētai preču zīmei kopš atcelšanas pieteikuma iesniegšanas brīža nav bijis šajā direktīvā noteikto seku tiktāl, ciktāl īpašnieka tiesības ir atceltas. Lēmumā par atcelšanas pieteikumu pēc kādas puses lūguma var noteikt agrāku datumu, kurā radies pamats atcelšanai.

2.   Uzskata, ka preču zīmei jau no paša sākuma nav bijis šajā direktīvā noteikto tiesisko seku tiktāl, ciktāl preču zīme ir atzīta par spēkā neesošu.

3. IEDAĻA

Reģistrācijas ilgums un atjaunošana

48. pants

Reģistrācijas ilgums

1.   Preču zīmes reģistrē uz desmit gadiem no pieteikuma iesniegšanas datuma.

2.   Reģistrāciju var atjaunot saskaņā ar 49. pantu uz turpmākiem desmit gadu laikposmiem.

49. pants

Atjaunošana

1.   Preču zīmes reģistrāciju atjauno pēc preču zīmes īpašnieka lūguma vai jebkuras tādas personas lūguma, kurai saskaņā ar tiesību aktiem vai līgumu ir atļauts to darīt, ar noteikumu, ka ir samaksāta atjaunošanas maksa. Dalībvalstis var paredzēt, ka par šādu lūgumu uzskata atjaunošanas maksas saņemšanu.

2.   Birojs informē preču zīmes īpašnieku par reģistrācijas termiņa beigšanos vismaz sešus mēnešus pirms minētās beigšanās. Birojs nav atbildīgs par to, ja tas šādu informāciju nav sniedzis.

3.   Lūgumu par reģistrācijas atjaunošanu iesniedz un atjaunošanas maksu samaksā laikposmā, kas ir vismaz seši mēneši tieši pirms reģistrācijas beigšanās. Ja tas nav izdarīts, lūgumu var iesniegt turpmākā sešu mēnešu laikposmā uzreiz pēc reģistrācijas vai tās vēlākas atjaunošanas termiņa beigām. Reģistrācijas atjaunošanas maksu un papildmaksu samaksā minētajā turpmākajā laikposmā.

4.   Ja pieteikums ir iesniegts vai maksa samaksāta tikai par dažām precēm vai pakalpojumiem, kuriem preču zīme reģistrēta, reģistrāciju atjauno tikai šīm precēm vai pakalpojumiem.

5.   Reģistrācijas atjaunojums stājas spēkā nākamajā dienā pēc esošās reģistrācijas termiņa beigām. Atjaunojumu reģistrē reģistrā.

4. IEDAĻA

Saziņa ar biroju

50. pants

Saziņa ar biroju

Procedūru dalībnieki vai to pārstāvji, ja tādi ir iecelti, norāda oficiālu adresi, kas izmantojama visai oficiālajai saziņai ar biroju. Dalībvalstīm ir tiesības pieprasīt, lai šāda oficiālā adrese būtu Eiropas Ekonomikas zonā.

4. NODAĻA

SADARBĪBA ADMINISTRATĪVAJĀ JOMĀ

51. pants

Sadarbība preču zīmju reģistrācijas un pārvaldības jomā

Biroji brīvprātīgi efektīvi sadarbojas savā starpā un ar Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroju, lai veicinātu prakses un instrumentu konverģenci saistībā ar preču zīmju ekspertīzi un reģistrāciju.

52. pants

Sadarbība citās jomās

Biroji brīvprātīgi efektīvi sadarbojas savā starpā un ar Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroju visās citās savas darbības jomās, kas nav minētas 51. pantā un kas ir būtiskas preču zīmju aizsardzībai Savienībā.

5. NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

53. pants

Datu aizsardzība

Uz jebkādu personas datu apstrādi, kas dalībvalstīs tiek veikta saistībā ar šo direktīvu, attiecas valstu tiesību akti, ar ko tiek īstenota Direktīva 95/46/EK.

54. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu 3. līdz 6. panta, 8. līdz 14. panta, 16., 17. un 18. panta, 22. līdz 39. panta, 41., 43. līdz 50. panta prasības vēlākais līdz 2019. gada 14. janvārim. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu 45. panta prasības vēlākais līdz 2023. gada 14. janvārim. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Tās iekļauj arī paziņojumu, ka atsauces spēkā esošajos normatīvajos un administratīvajos aktos uz direktīvu, kas atcelta ar šo direktīvu, uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce un kā formulējams minētais paziņojums.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

55. pants

Atcelšana

Direktīvu 2008/95/EK atceļ no 2019. gada 15. janvāra, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem Direktīvas 89/104/EEK transponēšanai valsts tiesībās, kā norādīts Direktīvas 2008/95/EK I pielikuma B daļā.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu pielikumā.

56. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Direktīvas 1., 7., 15., 19., 20., 21. un 54. līdz 57. pantu piemēro no 2019. gada 15. janvāra.

57. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2015. gada 16. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

N. SCHMIT

---

(1)  OV C 327, 12.11.2013., 42. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 25. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2015. gada 10. novembra nostāja pirmajā lasījumā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2015. gada 15. decembra nostāja.

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/95/EK (2008. gada 22. oktobris), ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (OV L 299, 8.11.2008., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 207/2009 (2009. gada 26. februāris) par Kopienas preču zīmi (OV L 78, 24.3.2009., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/114/EK (2006. gada 12. decembris) par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (OV L 376, 27.12.2006., 21. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 608/2013 (2013. gada 12. jūnijs) par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1383/2003 (OV L 181, 29.6.2013., 15. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes Pirmā direktīva 89/104/EEK (1988. gada 21. decembris), ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (OV L 40, 11.2.1989., 1. lpp.).

9

---

PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Direktīva 2008/95/EK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| — | 2. pants |
| 2. pants | 3. pants |
| 3. panta 1. punkta a) līdz h) apakšpunkts | 4. panta 1. punkta a) līdz h) apakšpunkts |
| — | 4. panta 1. punkta i) līdz l) apakšpunkts |
| 3. panta 2. punkta a) līdz c) apakšpunkts | 4. panta 3. punkta a) līdz c) apakšpunkts |
| 3. panta 2. punkta d) apakšpunkts | 4. panta 2. punkts |
| 3. panta 3. punkta pirmais teikums | 4. panta 4. punkta pirmais teikums |
| — | 4. panta 4. punkta otrais teikums |
| 3. panta 3. punkta otrais teikums | 4. panta 5. punkts |
| 3. panta 4. punkts | — |
| 4. panta 1. un 2. punkts | 5. panta 1. un 2. punkts |
| 4. panta 3. punkts un 4. punkta a) apakšpunkts | 5. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| — | 5. panta 3. punkta b) apakšpunkts |
| — | 5. panta 3. punkta c) apakšpunkts |
| 4. panta 4. punkta b) un c) apakšpunkts | 5. panta 4. punkta a) un b) apakšpunkts |
| 4. panta 4. punkta d) līdz f) apakšpunkts | — |
| 4. panta 4. punkta g) apakšpunkts | 5. panta 4. punkta c) apakšpunkts |
| 4. panta 5. un 6. punkts | 5. panta 5. un 6. punkts |
| — | 8. pants |
| 5. panta 1. punkta pirmais teikums | 10. panta 1. punkts |
| 5. panta 1. punkta otrais teikums, ievaddaļa | 10. panta 2. punkts, teikuma ievaddaļa |
| 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts | 10. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts |
| 5. panta 2. punkts | 10. panta 2. punkta c) apakšpunkts |
| 5. panta 3. punkta a) līdz c) apakšpunkts | 10. panta 3. punkta a) līdz c) apakšpunkts |
| — | 10. panta 3. punkta d) apakšpunkts |
| 5. panta 3. punkta d) apakšpunkts | 10. panta 3. punkta e) apakšpunkts |
| — | 10. panta 3. punkta f) apakšpunkts |
| — | 10. panta 4. punkts |
| 5. panta 4. un 5. punkts | 10. panta 5. un 6. punkts |
| — | 11. pants |
| — | 12. pants |
| — | 13. pants |
| 6. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunkts | 14. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunkts un 2. punkts |
| 6. panta 2. punkts | 14. panta 3. punkts |
| 7. pants | 15. pants |
| 8. panta 1. un 2. punkts | 25. panta 1. līdz 2. punkts |
| — | 25. panta 3. līdz 5. punkts |
| 9. pants | 9. pants |
| 10. panta 1. punkta pirmā daļa | 16. panta 1. punkts |
| — | 16. panta 2. līdz 4. punkts |
| 10. panta 1. punkta otrā daļa | 16. panta 5. punkts |
| 10. panta 2. punkts | 16. panta 6. punkts |
| 10. panta 3. punkts | — |
| 11. panta 1. punkts | 46. panta 1. līdz 3. punkts |
| 11. panta 2. punkts | 44. panta 1. punkts |
| 11. panta 3. punkts | 17. pants |
| 11. panta 4. punkts | 17. pants, 44. panta 2. punkts un 46. panta 4. punkts |
| — | 18. pants |
| 12. panta 1. punkta pirmā daļa | 19. panta 1. punkts |
| 12. panta 1. punkta otrā daļa | 19. panta 2. punkts |
| 12. panta 1. punkta trešā daļa | 19. panta 3. punkts |
| 12. panta 2. punkts | 20. pants |
| 13. pants | 7. un 21. pants |
| 14. pants | 6. pants |
| — | 22. līdz 24. pants |
| — | 26. pants |
| — | 27. pants |
| 15. panta 1. punkts | 28. panta 1. un 3. punkts |
| 15. panta 2. punkts | 28. panta 4. punkts |
| — | 28. panta 2. un 5. punkts |
| — | 29. pants līdz 54. panta 1. punktam |
| 16. pants | 54. panta 2. punkts |
| 17. pants | 55. pants |
| 18. pants | 56. pants |
| 19. pants | 57. pants |

Direktīva 2008/95/EK

Šī direktīva

1. pants

1. pants

—

2. pants

2. pants

3. pants

3. panta 1. punkta a) līdz h) apakšpunkts

4. panta 1. punkta a) līdz h) apakšpunkts

—

4. panta 1. punkta i) līdz l) apakšpunkts

3. panta 2. punkta a) līdz c) apakšpunkts

4. panta 3. punkta a) līdz c) apakšpunkts

3. panta 2. punkta d) apakšpunkts

4. panta 2. punkts

3. panta 3. punkta pirmais teikums

4. panta 4. punkta pirmais teikums

—

4. panta 4. punkta otrais teikums

3. panta 3. punkta otrais teikums

4. panta 5. punkts

3. panta 4. punkts

—

4. panta 1. un 2. punkts

5. panta 1. un 2. punkts

4. panta 3. punkts un 4. punkta a) apakšpunkts

5. panta 3. punkta a) apakšpunkts

—

5. panta 3. punkta b) apakšpunkts

—

5. panta 3. punkta c) apakšpunkts

4. panta 4. punkta b) un c) apakšpunkts

5. panta 4. punkta a) un b) apakšpunkts

4. panta 4. punkta d) līdz f) apakšpunkts

—

4. panta 4. punkta g) apakšpunkts

5. panta 4. punkta c) apakšpunkts

4. panta 5. un 6. punkts

5. panta 5. un 6. punkts

—

8. pants

5. panta 1. punkta pirmais teikums

10. panta 1. punkts

5. panta 1. punkta otrais teikums, ievaddaļa

10. panta 2. punkts, teikuma ievaddaļa

5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts

10. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts

5. panta 2. punkts

10. panta 2. punkta c) apakšpunkts

5. panta 3. punkta a) līdz c) apakšpunkts

10. panta 3. punkta a) līdz c) apakšpunkts

—

10. panta 3. punkta d) apakšpunkts

5. panta 3. punkta d) apakšpunkts

10. panta 3. punkta e) apakšpunkts

—

10. panta 3. punkta f) apakšpunkts

—

10. panta 4. punkts

5. panta 4. un 5. punkts

10. panta 5. un 6. punkts

—

11. pants

—

12. pants

—

13. pants

6. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunkts

14. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunkts un 2. punkts

6. panta 2. punkts

14. panta 3. punkts

7. pants

15. pants

8. panta 1. un 2. punkts

25. panta 1. līdz 2. punkts

—

25. panta 3. līdz 5. punkts

9. pants

9. pants

10. panta 1. punkta pirmā daļa

16. panta 1. punkts

—

16. panta 2. līdz 4. punkts

10. panta 1. punkta otrā daļa

16. panta 5. punkts

10. panta 2. punkts

16. panta 6. punkts

10. panta 3. punkts

—

11. panta 1. punkts

46. panta 1. līdz 3. punkts

11. panta 2. punkts

44. panta 1. punkts

11. panta 3. punkts

17. pants

11. panta 4. punkts

17. pants, 44. panta 2. punkts un 46. panta 4. punkts

—

18. pants

12. panta 1. punkta pirmā daļa

19. panta 1. punkts

12. panta 1. punkta otrā daļa

19. panta 2. punkts

12. panta 1. punkta trešā daļa

19. panta 3. punkts

12. panta 2. punkts

20. pants

13. pants

7. un 21. pants

14. pants

6. pants

—

22. līdz 24. pants

—

26. pants

—

27. pants

15. panta 1. punkts

28. panta 1. un 3. punkts

15. panta 2. punkts

28. panta 4. punkts

—

28. panta 2. un 5. punkts

—

29. pants līdz 54. panta 1. punktam

16. pants

54. panta 2. punkts

17. pants

55. pants

18. pants

56. pants

19. pants

57. pants

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/27

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/2437

(2015. gada 14. decembris)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Savienība ir kompetenta saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku pieņemt pasākumus jūras bioloģisko resursu saglabāšanai un noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

(1)

Savienība ir kompetenta saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku pieņemt pasākumus jūras bioloģisko resursu saglabāšanai un noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.

| (2) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/392/EK (2) Savienība ir līgumslēdzēja puse Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā. Minētā konvencija paredz visu starptautiskās sabiedrības locekļu sadarbību jūras bioloģisko resursu saglabāšanā un pārvaldībā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/392/EK (2) Savienība ir līgumslēdzēja puse Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā. Minētā konvencija paredz visu starptautiskās sabiedrības locekļu sadarbību jūras bioloģisko resursu saglabāšanā un pārvaldībā.

| (3) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/414/EK (3) Savienība ir līgumslēdzēja puse Nolīgumā par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz mainīgas dislokācijas un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/414/EK (3) Savienība ir līgumslēdzēja puse Nolīgumā par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz mainīgas dislokācijas un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu.

| (4) | Padome 2009. gada 1. decembrī pilnvaroja Eiropas Komisiju Savienības vārdā lūgt grozīt Konvenciju par dienvidu tunzivju saglabāšanu (“Konvencija”), lai par tās līgumslēdzēju pusi varētu kļūt Savienība. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2009. gada 1. decembrī pilnvaroja Eiropas Komisiju Savienības vārdā lūgt grozīt Konvenciju par dienvidu tunzivju saglabāšanu (“Konvencija”), lai par tās līgumslēdzēju pusi varētu kļūt Savienība.

| (5) | Kamēr sarunas par Konvencijas grozījumiem nebija beigušās, Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisija (“CCSBT”) savā 20. sanāksmē 2013. gada oktobrī grozīja rezolūciju, ar ko izveido Dienvidu tunzivju saglabāšanas paplašināto komisiju (“CCSBT paplašinātā komisija”), lai Savienība varētu kļūt par CCSBT paplašinātās komisijas locekli ar nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā. |
| --- | --- |

(5)

Kamēr sarunas par Konvencijas grozījumiem nebija beigušās, Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisija (“CCSBT”) savā 20. sanāksmē 2013. gada oktobrī grozīja rezolūciju, ar ko izveido Dienvidu tunzivju saglabāšanas paplašināto komisiju (“CCSBT paplašinātā komisija”), lai Savienība varētu kļūt par CCSBT paplašinātās komisijas locekli ar nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā.

| (6) | 2015. gada 20. aprīlī Padome atļāva parakstīt un provizoriski piemērot Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā (“nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”). |
| --- | --- |

(6)

2015. gada 20. aprīlī Padome atļāva parakstīt un provizoriski piemērot Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā (“nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”).

| (7) | Tā kā Savienības dalībvalstu karoga kuģi izmanto zvejas resursus dienvidu tunzivs areālā, Savienība ir ieinteresēta efektīvi iesaistīties Konvencijas īstenošanā. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā Savienības dalībvalstu karoga kuģi izmanto zvejas resursus dienvidu tunzivs areālā, Savienība ir ieinteresēta efektīvi iesaistīties Konvencijas īstenošanā.

| (8) | Dalība CCSBT paplašinātajā komisijā arī palīdzēs uzlabot Savienības īstenoto saglabāšanas pieeju konsekvenci dažādos okeānos un vēlreiz apliecinās tās apņemšanos atbalstīt zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu visā pasaulē. |
| --- | --- |

(8)

Dalība CCSBT paplašinātajā komisijā arī palīdzēs uzlabot Savienības īstenoto saglabāšanas pieeju konsekvenci dažādos okeānos un vēlreiz apliecinās tās apņemšanos atbalstīt zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu visā pasaulē.

| (9) | Tāpēc nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā (4).

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā deponēt apstiprināšanas dokumentu CCSBT izpildsekretāram, kas pārstāv CCSBT, saskaņā ar Konvencijas 10. pantu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2015. gada 14. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

F. ETGEN

---

(1)  2015. gada 24. novembra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Lēmums 98/392/EK (1998. gada 23. marts) par Eiropas Kopienas parakstīto ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju un 1994. gada 28. jūlija Nolīgumu par minētās konvencijas XI daļas īstenošanu (OV L 179, 23.6.1998., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 98/414/EK (1998. gada 8. jūnijs) par Nolīguma par ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz mainīgas dislokācijas un tālu migrējošo zivju sugu krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu Eiropas Kopienas ratifikāciju (OV L 189, 3.7.1998., 14. lpp.).

3

(4)  Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā ir publicēts OV L 234, 8.9.2015., 1. lpp., kopā ar lēmumu par parakstīšanu.

4

---

REGULAS

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/29

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2015/2438

(2015. gada 12. oktobris),

ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 15. panta 6. punktu un 18. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu tādu sugu nozvejām, uz kurām attiecas nozvejas limiti. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu tādu sugu nozvejām, uz kurām attiecas nozvejas limiti.

| (2) | Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt izmetumu plānus uz laiku, kas nav ilgāks par trim gadiem, un šim nolūkam izmantot deleģētu aktu, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, kurus izstrādājušas dalībvalstis, kas apspriedušās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm. |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt izmetumu plānus uz laiku, kas nav ilgāks par trim gadiem, un šim nolūkam izmantot deleģētu aktu, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, kurus izstrādājušas dalībvalstis, kas apspriedušās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm.

| (3) | Beļģija, Īrija, Spānija, Francija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste ir tiešā veidā ieinteresētas ziemeļrietumu ūdeņu zvejniecību pārvaldībā. Minētās dalībvalstis pēc apspriešanās ar Ziemeļrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi ir iesniegušas Komisijai kopīgu ieteikumu. No attiecīgām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātnieku vērtējums, ko izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Pasākumi, kas iekļauti kopīgajā ieteikumā, ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu, un tāpēc atbilstoši minētās regulas 18. panta 3. punktam tie būtu jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(3)

Beļģija, Īrija, Spānija, Francija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste ir tiešā veidā ieinteresētas ziemeļrietumu ūdeņu zvejniecību pārvaldībā. Minētās dalībvalstis pēc apspriešanās ar Ziemeļrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi ir iesniegušas Komisijai kopīgu ieteikumu. No attiecīgām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātnieku vērtējums, ko izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Pasākumi, kas iekļauti kopīgajā ieteikumā, ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu, un tāpēc atbilstoši minētās regulas 18. panta 3. punktam tie būtu jāiekļauj šajā regulā.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu izkraušanas pienākums ziemeļrietumu ūdeņos ne vēlāk kā no 2016. gada 1. janvāra būtu jāpiemēro attiecībā uz zvejniecības galvenajām sugām, kurām ir noteikti nozvejas limiti. Saskaņā ar kopīgo ieteikumu izmetumu plāns no 2016. gada 1. janvāra būtu jāpiemēro galvenajām sugām izteikti jauktajā mencas, pikšas, merlanga un saidas zvejniecībā, Norvēģijas omāra (Nephrops) zvejniecībā, jauktajā jūrasmēles un jūras zeltplekstes zvejniecībā un heka zvejniecībā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu izkraušanas pienākums ziemeļrietumu ūdeņos ne vēlāk kā no 2016. gada 1. janvāra būtu jāpiemēro attiecībā uz zvejniecības galvenajām sugām, kurām ir noteikti nozvejas limiti. Saskaņā ar kopīgo ieteikumu izmetumu plāns no 2016. gada 1. janvāra būtu jāpiemēro galvenajām sugām izteikti jauktajā mencas, pikšas, merlanga un saidas zvejniecībā, Norvēģijas omāra (Nephrops) zvejniecībā, jauktajā jūrasmēles un jūras zeltplekstes zvejniecībā un heka zvejniecībā.

| (5) | Kopīgajā ieteikumā bija ierosināts atbrīvojums no izkraušanas pienākuma attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas ar zivju ķeramajiem groziem (murdiem) vai zivju krātiņveida lamatām nozvejots ICES VIa rajonā un VII apakšapgabalā, jo ir zinātniski pierādījumi par augstiem izdzīvotības rādītājiem, ņemot vērā zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas īpatnības. ZZTEK secināja, ka ir pamats piešķirt šādu atbrīvojumu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(5)

Kopīgajā ieteikumā bija ierosināts atbrīvojums no izkraušanas pienākuma attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas ar zivju ķeramajiem groziem (murdiem) vai zivju krātiņveida lamatām nozvejots ICES VIa rajonā un VII apakšapgabalā, jo ir zinātniski pierādījumi par augstiem izdzīvotības rādītājiem, ņemot vērā zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas īpatnības. ZZTEK secināja, ka ir pamats piešķirt šādu atbrīvojumu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā.

| (6) | Kopīgajā ieteikumā ir iekļauti septiņi de minimis atbrīvojumi no izkraušanas pienākuma, kas līdz noteiktam līmenim piemērojami dažās zvejniecībās. ZZTEK ir izskatījusi dalībvalstu sniegtos pierādījumus un kopumā secinājusi, ka kopīgajā ieteikumā ir minēti pamatoti argumenti, kas saistīti ar grūtībām panākt lielāku selektivitāti un/vai nesamērīgām nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksām un dažos gadījumos papildināti ar izmaksu kvalitatīvu novērtējumu. Ņemot vērā iepriekšminēto un to, ka citas zinātniskas informācijas nav, ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumus, ievērojot kopīgajā ieteikumā ierosināto procentuālo apjomu un nepārsniedzot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā atļautos līmeņus. |
| --- | --- |

(6)

Kopīgajā ieteikumā ir iekļauti septiņi de minimis atbrīvojumi no izkraušanas pienākuma, kas līdz noteiktam līmenim piemērojami dažās zvejniecībās. ZZTEK ir izskatījusi dalībvalstu sniegtos pierādījumus un kopumā secinājusi, ka kopīgajā ieteikumā ir minēti pamatoti argumenti, kas saistīti ar grūtībām panākt lielāku selektivitāti un/vai nesamērīgām nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksām un dažos gadījumos papildināti ar izmaksu kvalitatīvu novērtējumu. Ņemot vērā iepriekšminēto un to, ka citas zinātniskas informācijas nav, ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumus, ievērojot kopīgajā ieteikumā ierosināto procentuālo apjomu un nepārsniedzot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā atļautos līmeņus.

| (7) | Attiecībā uz parasto jūrasmēli noteiktais de minimis atbrīvojums – 2016.–2018. gadā drīkst izmest līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem zvejo parasto jūrasmēli ICES VIId, VIIe, VIIf un VIIg rajonā, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka atbrīvojums ir labi definēts, un tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz parasto jūrasmēli noteiktais de minimis atbrīvojums – 2016.–2018. gadā drīkst izmest līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem zvejo parasto jūrasmēli ICES VIId, VIIe, VIIf un VIIg rajonā, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka atbrīvojums ir labi definēts, un tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā.

| (8) | Attiecībā uz merlangu noteiktais de minimis atbrīvojums – 2016. un 2017. gadā drīkst izmest līdz 7 %, bet 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar grunts traļiem (linuma acs izmērs mazāks par 100 mm) zvejo merlangu ICES VIId un VIIe rajonā, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka atbrīvojuma pamatojums ir pietiekams, bet vajadzīga papildu informācija, lai varētu novērtēt de minimis apjomu. Tāpēc šo atbrīvojumu regulā var iekļaut tikai ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai papildu datus, lai ZZTEK varētu pilnībā novērtēt pašreizējo izmetumu apjomu salīdzinājumā ar prasīto de minimis apjomu. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz merlangu noteiktais de minimis atbrīvojums – 2016. un 2017. gadā drīkst izmest līdz 7 %, bet 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar grunts traļiem (linuma acs izmērs mazāks par 100 mm) zvejo merlangu ICES VIId un VIIe rajonā, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka atbrīvojuma pamatojums ir pietiekams, bet vajadzīga papildu informācija, lai varētu novērtēt de minimis apjomu. Tāpēc šo atbrīvojumu regulā var iekļaut tikai ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai papildu datus, lai ZZTEK varētu pilnībā novērtēt pašreizējo izmetumu apjomu salīdzinājumā ar prasīto de minimis apjomu.

| (9) | Attiecībā uz merlangu noteiktais de minimis atbrīvojums – 2016. un 2017. gadā drīkst izmest līdz 7 %, bet 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar grunts traļiem (linuma acs izmērs ne mazāks par 100 mm) zvejo merlangu ICES VIIb–VIIj rajonā, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka atbrīvojuma pamatojums ir pietiekams, bet vajadzīga papildu informācija, lai varētu novērtēt de minimis apjomu. ZZTEK atzīmēja, ka selektivitātes pētījumi joprojām turpinās. Tāpēc šo atbrīvojumu regulā iekļauj ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai papildu datus, lai ZZTEK varētu pilnībā novērtēt pašreizējos izmetumu apjomus konkrētajās zvejniecībās. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz merlangu noteiktais de minimis atbrīvojums – 2016. un 2017. gadā drīkst izmest līdz 7 %, bet 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar grunts traļiem (linuma acs izmērs ne mazāks par 100 mm) zvejo merlangu ICES VIIb–VIIj rajonā, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka atbrīvojuma pamatojums ir pietiekams, bet vajadzīga papildu informācija, lai varētu novērtēt de minimis apjomu. ZZTEK atzīmēja, ka selektivitātes pētījumi joprojām turpinās. Tāpēc šo atbrīvojumu regulā iekļauj ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai papildu datus, lai ZZTEK varētu pilnībā novērtēt pašreizējos izmetumu apjomus konkrētajās zvejniecībās.

| (10) | Attiecībā uz merlangu noteiktais de minimis atbrīvojums – 2016. un 2017. gadā drīkst izmest līdz 7 %, bet 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar grunts traļiem (linuma acs izmērs mazāks par 100 mm) zvejo merlangu ICES VII apakšapgabalā, izņemot VIIa, VIId un VIIe rajonu, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK norādīja, ka šis atbrīvojums nav pietiekami pamatots ar kvantitatīvu informāciju par selektivitāti. ZZTEK secināja, ka ir vajadzīga papildu informācija, kas ļautu izvērtēt šo de minimis atbrīvojumu. Tāpēc šo atbrīvojumu regulā var iekļaut tikai ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai papildu datus, lai ZZTEK varētu labāk novērtēt atbrīvojumu pamatojošo informāciju. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz merlangu noteiktais de minimis atbrīvojums – 2016. un 2017. gadā drīkst izmest līdz 7 %, bet 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar grunts traļiem (linuma acs izmērs mazāks par 100 mm) zvejo merlangu ICES VII apakšapgabalā, izņemot VIIa, VIId un VIIe rajonu, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK norādīja, ka šis atbrīvojums nav pietiekami pamatots ar kvantitatīvu informāciju par selektivitāti. ZZTEK secināja, ka ir vajadzīga papildu informācija, kas ļautu izvērtēt šo de minimis atbrīvojumu. Tāpēc šo atbrīvojumu regulā var iekļaut tikai ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai papildu datus, lai ZZTEK varētu labāk novērtēt atbrīvojumu pamatojošo informāciju.

| (11) | Attiecībā uz Norvēģijas omāru noteiktais de minimis atbrīvojums – 2016. un 2017. gadā drīkst izmest līdz 7 %, bet 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuriem ir pienākums izkraut ICES VII apakšapgabalā nozvejotus Norvēģijas omārus, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka ir pamats piešķirt šādu atbrīvojumu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz Norvēģijas omāru noteiktais de minimis atbrīvojums – 2016. un 2017. gadā drīkst izmest līdz 7 %, bet 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuriem ir pienākums izkraut ICES VII apakšapgabalā nozvejotus Norvēģijas omārus, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka ir pamats piešķirt šādu atbrīvojumu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā.

| (12) | Attiecībā uz Norvēģijas omāru noteiktais de minimis atbrīvojums – 2016. un 2017. gadā drīkst izmest līdz 7 %, bet 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuriem ir pienākums izkraut ICES VIa rajonā nozvejotus Norvēģijas omārus, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti un ir kvantitatīva papildu informācija par nesamērīgām nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksām. ZZTEK secināja, ka ir pamats piešķirt šādu atbrīvojumu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz Norvēģijas omāru noteiktais de minimis atbrīvojums – 2016. un 2017. gadā drīkst izmest līdz 7 %, bet 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuriem ir pienākums izkraut ICES VIa rajonā nozvejotus Norvēģijas omārus, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti un ir kvantitatīva papildu informācija par nesamērīgām nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksām. ZZTEK secināja, ka ir pamats piešķirt šādu atbrīvojumu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā.

| (13) | Attiecībā uz parasto jūrasmēli noteiktais de minimis atbrīvojums – 2016.–2018. gadā drīkst izmest līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar paaugstinātu selektivitāti nodrošinošiem zvejas rīkiem zvejo ICES VIId, VIIe, VIIf un VIIg rajonā, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK norādīja, ka atbrīvojuma funkcija ir atlīdzināt par selektīvāku zvejas rīku izmantošanu un ka prasītajam de minimis atbrīvojumam jāaptver atlikušie izmetumi. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz parasto jūrasmēli noteiktais de minimis atbrīvojums – 2016.–2018. gadā drīkst izmest līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar paaugstinātu selektivitāti nodrošinošiem zvejas rīkiem zvejo ICES VIId, VIIe, VIIf un VIIg rajonā, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK norādīja, ka atbrīvojuma funkcija ir atlīdzināt par selektīvāku zvejas rīku izmantošanu un ka prasītajam de minimis atbrīvojumam jāaptver atlikušie izmetumi. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā.

| (14) | Tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu saimniecisko darbību un zvejas sezonas plānošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Lai iekļautos Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteiktajā grafikā, tā būtu jāpiemēro no 2016. gada 1. janvāra. Saskaņā ar minētās regulas 15. panta 6. punktu šī regula būtu jāpiemēro ne ilgāk kā trīs gadus, |
| --- | --- |

(14)

Tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu saimniecisko darbību un zvejas sezonas plānošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Lai iekļautos Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteiktajā grafikā, tā būtu jāpiemēro no 2016. gada 1. janvāra. Saskaņā ar minētās regulas 15. panta 6. punktu šī regula būtu jāpiemēro ne ilgāk kā trīs gadus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šī regula nosaka, kādā veidā tās pielikumā norādītajās zvejniecībās pildāms Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā paredzētais izkraušanas pienākums, kuru no 2016. gada 1. janvāra piemēro ziemeļrietumu ūdeņos, kas definēti minētās regulas 4. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

2. pants

Izdzīvotības atbrīvojums

Attiecībā uz Norvēģijas omāru (Nephrops norvegicus), kas ar zivju ķeramajiem groziem (murdiem) vai zivju krātiņveida lamatām (zvejas rīka kods (2) FPO un FIX) nozvejots ICES VIa rajonā un VII apakšapgabalā, piemēro atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma, kā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēts sugām, attiecībā uz kurām pieejamie zinātniskie pierādījumi uzrāda augstus izdzīvošanas rādītājus.

3. pants

De minimis atbrīvojumi

1.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, drīkst izmest šādus daudzumus:

| a) | attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – 2016., 2017. un 2018. gadā līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem zvejo parasto jūrasmēli ICES VIId, VIIe, VIIf un VIIg rajonā; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – 2016., 2017. un 2018. gadā līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem zvejo parasto jūrasmēli ICES VIId, VIIe, VIIf un VIIg rajonā;

| b) | attiecībā uz merlangu (Merlangius merlangus) – 2016. un 2017. gadā līdz 7 % un 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar grunts traļiem (linuma acs izmērs mazāks par 100 mm) zvejo merlangu ICES VIId un VIIe rajonā; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz merlangu (Merlangius merlangus) – 2016. un 2017. gadā līdz 7 % un 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar grunts traļiem (linuma acs izmērs mazāks par 100 mm) zvejo merlangu ICES VIId un VIIe rajonā;

| c) | attiecībā uz merlangu (Merlangius merlangus) – 2016. un 2017. gadā līdz 7 % un 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar grunts traļiem (linuma acs izmērs ne mazāks par 100 mm) zvejo merlangu ICES VIIb–VIIj rajonā; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz merlangu (Merlangius merlangus) – 2016. un 2017. gadā līdz 7 % un 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar grunts traļiem (linuma acs izmērs ne mazāks par 100 mm) zvejo merlangu ICES VIIb–VIIj rajonā;

| d) | attiecībā uz merlangu (Merlangius merlangus) – 2016. un 2017. gadā līdz 7 % un 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar grunts traļiem (linuma acs izmērs mazāks par 100 mm) zvejo merlangu ICES VII apakšapgabalā, izņemot VIIa, d un e rajonu; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz merlangu (Merlangius merlangus) – 2016. un 2017. gadā līdz 7 % un 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar grunts traļiem (linuma acs izmērs mazāks par 100 mm) zvejo merlangu ICES VII apakšapgabalā, izņemot VIIa, d un e rajonu;

| e) | attiecībā uz Norvēģijas omāru (Nephrops norvegicus) – 2016. un 2017. gadā līdz 7 % un 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuriem ir pienākums izkraut ICES VII apakšapgabalā nozvejotus Norvēģijas omārus; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz Norvēģijas omāru (Nephrops norvegicus) – 2016. un 2017. gadā līdz 7 % un 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuriem ir pienākums izkraut ICES VII apakšapgabalā nozvejotus Norvēģijas omārus;

| f) | attiecībā uz Norvēģijas omāru (Nephrops norvegicus) – 2016. un 2017. gadā līdz 7 % un 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuriem ir pienākums izkraut ICES VIa rajonā nozvejotus Norvēģijas omārus; |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz Norvēģijas omāru (Nephrops norvegicus) – 2016. un 2017. gadā līdz 7 % un 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuriem ir pienākums izkraut ICES VIa rajonā nozvejotus Norvēģijas omārus;

| g) | attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – 2016., 2017. un 2018. gadā līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar paaugstinātu selektivitāti nodrošinošiem zvejas rīkiem (TBB ar linuma acs izmēru 80–199 mm) zvejo ICES VIId, VIIe, VIIf un VIIg rajonā. |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – 2016., 2017. un 2018. gadā līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar paaugstinātu selektivitāti nodrošinošiem zvejas rīkiem (TBB ar linuma acs izmēru 80–199 mm) zvejo ICES VIId, VIIe, VIIf un VIIg rajonā.

2.   Līdz 2016. gada 1. maijam dalībvalstis, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas ziemeļrietumu ūdeņu zvejniecību pārvaldībā, iesniedz Komisijai papildu datus par izmetumiem un visu pārējo attiecīgo zinātnisko informāciju, kas pamato 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā noteiktos atbrīvojumus. Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) šos datus un informāciju novērtē ne vēlāk kā līdz 2016. gada 1. septembrim.

4. pants

Kuģi, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums

1.   Dalībvalstis, izmantojot kritērijus, kas izklāstīti šīs regulas pielikumā, nosaka, uz kuriem kuģiem katrā konkrētajā zvejniecībā attiecas izkraušanas pienākums.

2.   Attiecīgās dalībvalstis līdz 2015. gada 31. decembrim, izmantojot kontroles jautājumiem veltītu drošu Savienības tīmekļa vietni, iesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm to kuģu sarakstu, kuri katrā konkrētajā zvejniecībā, kas minēta pielikumā, noteikti saskaņā ar 1. punktu. Tās šos sarakstus regulāri atjaunina.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2016. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim.

Šīs regulas 4. pantu piemēro no tās spēkā stāšanās dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 12. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 354, 28.1.2013., 22. lpp.

1

(2)  Šajā regulā izmantoti ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) noteiktie zvejas rīku kodi.

2

FAO

---

PIELIKUMS

Zvejniecības, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums

| a) | Zvejniecības ICES VIa rajonā un Savienības ūdeņos ICES Vb rajonā









  Zvejniecība | Zvejas rīka kods | Zvejas rīka apraksts | Linuma acs izmērs | Izkraušanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Menca (Gadus morhua), pikša (Melanogrammus aeglefinus), merlangs (Merlangius merlangus) un saida (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traļi un zvejas vadi | Visi | Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 10 % ir bijis mencu dzimtas zivju, konkrēti (kopā) mencas, pikšas, merlanga un saidas, izkraušanas pienākumu attiecina uz pikšu |
| Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Traļi, zvejas vadi, zivju ķeramie grozi (murdi) un zivju krātiņveida lamatas | Visi | Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 30 % ir bijis Norvēģijas omāru, uz Norvēģijas omāru attiecina izkraušanas pienākumu |

a)

Zvejniecības ICES VIa rajonā un Savienības ūdeņos ICES Vb rajonā

Zvejniecība

Zvejas rīka kods

Zvejas rīka apraksts

Linuma acs izmērs

Izkraušanas pienākums

Menca (Gadus morhua), pikša (Melanogrammus aeglefinus), merlangs (Merlangius merlangus) un saida (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traļi un zvejas vadi

Visi

Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 10 % ir bijis mencu dzimtas zivju, konkrēti (kopā) mencas, pikšas, merlanga un saidas, izkraušanas pienākumu attiecina uz pikšu

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Traļi, zvejas vadi, zivju ķeramie grozi (murdi) un zivju krātiņveida lamatas

Visi

Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 30 % ir bijis Norvēģijas omāru, uz Norvēģijas omāru attiecina izkraušanas pienākumu

| b) | Zvejniecības, kurās piemēro apvienoto heka KPN ICES VI un VII apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES Vb rajonā









  Zvejniecība | Zvejas rīka kods | Zvejas rīka apraksts | Linuma acs izmērs | Izkraušanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Heks
  (Merluccius merluccius) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traļi un zvejas vadi | Visi | Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 30 % ir bijis heku, uz heku attiecina izkraušanas pienākumu |
| Heks
  (Merluccius merluccius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Visi žaunu tīkli | Visi | Izkraušanas pienākums attiecas uz visām heka nozvejām |
| Heks
  (Merluccius merluccius) | LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM | Visas āķu jedas | Visi | Izkraušanas pienākums attiecas uz visām heka nozvejām |

b)

Zvejniecības, kurās piemēro apvienoto heka KPN ICES VI un VII apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES Vb rajonā

Zvejniecība

Zvejas rīka kods

Zvejas rīka apraksts

Linuma acs izmērs

Izkraušanas pienākums

Heks

(Merluccius merluccius)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traļi un zvejas vadi

Visi

Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 30 % ir bijis heku, uz heku attiecina izkraušanas pienākumu

Heks

(Merluccius merluccius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Visi žaunu tīkli

Visi

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām heka nozvejām

Heks

(Merluccius merluccius)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

Visas āķu jedas

Visi

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām heka nozvejām

| c) | Zvejniecības, kurās piemēro Norvēģijas omāra KPN ICES VII apakšapgabalā









  Zvejniecība | Zvejas rīka kods | Zvejas rīka apraksts | Linuma acs izmērs | Izkraušanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) | OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Traļi, zvejas vadi, zivju ķeramie grozi (murdi) un zivju krātiņveida lamatas | Visi | Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 30 % ir bijis Norvēģijas omāru, uz Norvēģijas omāru attiecina izkraušanas pienākumu |

c)

Zvejniecības, kurās piemēro Norvēģijas omāra KPN ICES VII apakšapgabalā

Zvejniecība

Zvejas rīka kods

Zvejas rīka apraksts

Linuma acs izmērs

Izkraušanas pienākums

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Traļi, zvejas vadi, zivju ķeramie grozi (murdi) un zivju krātiņveida lamatas

Visi

Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 30 % ir bijis Norvēģijas omāru, uz Norvēģijas omāru attiecina izkraušanas pienākumu

| d) | Zvejniecības ICES VIIa rajonā









  Zvejniecība | Zvejas rīka kods | Zvejas rīks | Linuma acs izmērs | Izkraušanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Menca (Gadus morhua), pikša (Melanogrammus aeglefinus), merlangs (Merlangius merlangus) un saida (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traļi un zvejas vadi | Visi | Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 10 % ir bijis mencu dzimtas zivju, konkrēti (kopā) mencas, pikšas, merlanga un saidas, izkraušanas pienākumu attiecina uz pikšu |

d)

Zvejniecības ICES VIIa rajonā

Zvejniecība

Zvejas rīka kods

Zvejas rīks

Linuma acs izmērs

Izkraušanas pienākums

Menca (Gadus morhua), pikša (Melanogrammus aeglefinus), merlangs (Merlangius merlangus) un saida (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traļi un zvejas vadi

Visi

Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 10 % ir bijis mencu dzimtas zivju, konkrēti (kopā) mencas, pikšas, merlanga un saidas, izkraušanas pienākumu attiecina uz pikšu

| e) | Zvejniecības ICES VIId rajonā









  Zvejniecība | Zvejas rīka kods | Zvejas rīks | Linuma acs izmērs | Izkraušanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Parastā jūrasmēle (Solea solea) | TBB | Visi rāmja traļi | Visi | Izkraušanas pienākums attiecas uz visām parastās jūrasmēles nozvejām |
| Parastā jūrasmēle (Solea solea) | OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX | Traļi | < 100 mm | Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 5 % ir bijis parasto jūrasmēļu, uz parasto jūrasmēli attiecina izkraušanas pienākumu |
| Parastā jūrasmēle (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Visi vairāksienu tīkli un žaunu tīkli | Visi | Izkraušanas pienākums attiecas uz visām parastās jūrasmēles nozvejām |
| Menca (Gadus morhua), pikša (Melanogrammus aeglefinus), merlangs (Merlangius merlangus) un saida (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traļi un zvejas vadi | Visi | Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 25 % ir bijis mencu dzimtas zivju, konkrēti (kopā) mencas, pikšas, merlanga un saidas, izkraušanas pienākumu attiecina uz merlangu |

e)

Zvejniecības ICES VIId rajonā

Zvejniecība

Zvejas rīka kods

Zvejas rīks

Linuma acs izmērs

Izkraušanas pienākums

Parastā jūrasmēle (Solea solea)

TBB

Visi rāmja traļi

Visi

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām parastās jūrasmēles nozvejām

Parastā jūrasmēle (Solea solea)

OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX

Traļi

< 100 mm

Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 5 % ir bijis parasto jūrasmēļu, uz parasto jūrasmēli attiecina izkraušanas pienākumu

Parastā jūrasmēle (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Visi vairāksienu tīkli un žaunu tīkli

Visi

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām parastās jūrasmēles nozvejām

Menca (Gadus morhua), pikša (Melanogrammus aeglefinus), merlangs (Merlangius merlangus) un saida (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traļi un zvejas vadi

Visi

Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 25 % ir bijis mencu dzimtas zivju, konkrēti (kopā) mencas, pikšas, merlanga un saidas, izkraušanas pienākumu attiecina uz merlangu

| f) | Parastās jūrasmēles zvejniecības ICES VIIe rajonā









  Zvejniecība | Zvejas rīka kods | Zvejas rīks | Linuma acs izmērs | Izkraušanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Parastā jūrasmēle (Solea solea) | TBB | Visi rāmja traļi | Visi | Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 10 % ir bijis parasto jūrasmēļu, uz parasto jūrasmēli attiecina izkraušanas pienākumu |
| Parastā jūrasmēle (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Visi vairāksienu tīkli un žaunu tīkli | Visi | Izkraušanas pienākums attiecas uz visām parastās jūrasmēles nozvejām |

f)

Parastās jūrasmēles zvejniecības ICES VIIe rajonā

Zvejniecība

Zvejas rīka kods

Zvejas rīks

Linuma acs izmērs

Izkraušanas pienākums

Parastā jūrasmēle (Solea solea)

TBB

Visi rāmja traļi

Visi

Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 10 % ir bijis parasto jūrasmēļu, uz parasto jūrasmēli attiecina izkraušanas pienākumu

Parastā jūrasmēle (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Visi vairāksienu tīkli un žaunu tīkli

Visi

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām parastās jūrasmēles nozvejām

| g) | Zvejniecības ICES VIIb, VIIc un VIIf–VIIk rajonā









  Zvejniecība | Zvejas rīka kods | Zvejas rīks | Linuma acs izmērs | Izkraušanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Parastā jūrasmēle (Solea solea) | TBB | Visi rāmja traļi | Visi | Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 5 % ir bijis parasto jūrasmēļu, uz parasto jūrasmēli attiecina izkraušanas pienākumu |
| Parastā jūrasmēle (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Visi vairāksienu tīkli un žaunu tīkli | Visi | Izkraušanas pienākums attiecas uz visām parastās jūrasmēles nozvejām |

g)

Zvejniecības ICES VIIb, VIIc un VIIf–VIIk rajonā

Zvejniecība

Zvejas rīka kods

Zvejas rīks

Linuma acs izmērs

Izkraušanas pienākums

Parastā jūrasmēle (Solea solea)

TBB

Visi rāmja traļi

Visi

Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 5 % ir bijis parasto jūrasmēļu, uz parasto jūrasmēli attiecina izkraušanas pienākumu

Parastā jūrasmēle (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Visi vairāksienu tīkli un žaunu tīkli

Visi

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām parastās jūrasmēles nozvejām

| h) | Zvejniecības ICES VIIb, VIIc, VIIe un VIIf–VIIk rajonā









  Zvejniecība | Zvejas rīka kods | Zvejas rīks | Linuma acs izmērs | Izkraušanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Menca (Gadus morhua), pikša (Melanogrammus aeglefinus), merlangs (Merlangius merlangus) un saida (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traļi un zvejas vadi | Visi | Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 25 % ir bijis mencu dzimtas zivju, konkrēti (kopā) mencas, pikšas, merlanga un saidas, izkraušanas pienākumu attiecina uz merlangu |

h)

Zvejniecības ICES VIIb, VIIc, VIIe un VIIf–VIIk rajonā

Zvejniecība

Zvejas rīka kods

Zvejas rīks

Linuma acs izmērs

Izkraušanas pienākums

Menca (Gadus morhua), pikša (Melanogrammus aeglefinus), merlangs (Merlangius merlangus) un saida (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traļi un zvejas vadi

Visi

Ja visu sugu kopējā izkrāvumā vienam kuģim 2013. un 2014. gadā vairāk nekā 25 % ir bijis mencu dzimtas zivju, konkrēti (kopā) mencas, pikšas, merlanga un saidas, izkraušanas pienākumu attiecina uz merlangu

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/36

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2015/2439

(2015. gada 12. oktobris),

ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas dienvidrietumu ūdeņos

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 15. panta 6. punktu un 18. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu tādu sugu nozvejām, uz kurām attiecas nozvejas limiti. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu tādu sugu nozvejām, uz kurām attiecas nozvejas limiti.

| (2) | Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt izmetumu plānus uz laiku, kas nav ilgāks par trim gadiem, un šim nolūkam izmantot deleģētu aktu, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, kurus izstrādājušas dalībvalstis, kas apspriedušās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm. |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt izmetumu plānus uz laiku, kas nav ilgāks par trim gadiem, un šim nolūkam izmantot deleģētu aktu, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, kurus izstrādājušas dalībvalstis, kas apspriedušās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm.

| (3) | Beļģija, Spānija, Francija, Nīderlande un Portugāle ir tiešā veidā ieinteresētas dienvidrietumu ūdeņu zvejniecību pārvaldībā. Minētās dalībvalstis pēc apspriešanās ar Dienvidrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi ir iesniegušas Komisijai kopīgu ieteikumu. No attiecīgām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātnieku vērtējums, ko izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Pasākumi, kas iekļauti kopīgajā ieteikumā, ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu, un tāpēc atbilstoši minētās regulas 18. panta 3. punktam tie būtu jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(3)

Beļģija, Spānija, Francija, Nīderlande un Portugāle ir tiešā veidā ieinteresētas dienvidrietumu ūdeņu zvejniecību pārvaldībā. Minētās dalībvalstis pēc apspriešanās ar Dienvidrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi ir iesniegušas Komisijai kopīgu ieteikumu. No attiecīgām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātnieku vērtējums, ko izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Pasākumi, kas iekļauti kopīgajā ieteikumā, ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu, un tāpēc atbilstoši minētās regulas 18. panta 3. punktam tie būtu jāiekļauj šajā regulā.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu izkraušanas pienākums dienvidrietumu ūdeņos attiecībā uz galvenajām zvejniecības sugām jāpiemēro ne vēlāk kā no 2016. gada 1. janvāra. Saskaņā ar kopīgo ieteikumu izmetumu plānam būtu jāattiecas uz parastās jūrasmēles, heka un Norvēģijas omāra zvejniecībām (tikai krājumu izplatības apgabalu jeb tā dēvēto funkcionālo vienību robežās) ICES VIIIa, b, d, e rajonā, Norvēģijas omāra zvejniecībām ICES VIIIc un IXa rajonā (tikai funkcionālo vienību robežās), parastās jūrasmēles un jūras zeltplekstes zvejniecībām ICES IXa rajonā un heka zvejniecībām ICES VIIIc un IXa rajonā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu izkraušanas pienākums dienvidrietumu ūdeņos attiecībā uz galvenajām zvejniecības sugām jāpiemēro ne vēlāk kā no 2016. gada 1. janvāra. Saskaņā ar kopīgo ieteikumu izmetumu plānam būtu jāattiecas uz parastās jūrasmēles, heka un Norvēģijas omāra zvejniecībām (tikai krājumu izplatības apgabalu jeb tā dēvēto funkcionālo vienību robežās) ICES VIIIa, b, d, e rajonā, Norvēģijas omāra zvejniecībām ICES VIIIc un IXa rajonā (tikai funkcionālo vienību robežās), parastās jūrasmēles un jūras zeltplekstes zvejniecībām ICES IXa rajonā un heka zvejniecībām ICES VIIIc un IXa rajonā.

| (5) | Kopīgajā ieteikumā bija ierosināts atbrīvojums no izkraušanas pienākuma attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas ar traļiem nozvejots ICES VIII un IX apakšapgabalā, jo ir zinātniski pierādījumi, kuri liecina par iespējamiem augstiem izdzīvotības rādītājiem, ņemot vērā šīs sugas specializētajā zvejā izmantoto zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas īpatnības. ZZTEK savā izvērtējumā secina, ka ir vajadzīgs vairāk pētījumu, kas apstiprinātu esošos konstatējumus, un atzīmē, ka šādi pētījumi jau tiek veikti vai ir plānoti. Tāpēc šis atbrīvojums regulā būtu jāiekļauj attiecībā uz 2016. gadu un ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai papildu datus, lai ZZTEK varētu pilnā mērā novērtēt atbrīvojumu pamatojošo informāciju. |
| --- | --- |

(5)

Kopīgajā ieteikumā bija ierosināts atbrīvojums no izkraušanas pienākuma attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas ar traļiem nozvejots ICES VIII un IX apakšapgabalā, jo ir zinātniski pierādījumi, kuri liecina par iespējamiem augstiem izdzīvotības rādītājiem, ņemot vērā šīs sugas specializētajā zvejā izmantoto zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas īpatnības. ZZTEK savā izvērtējumā secina, ka ir vajadzīgs vairāk pētījumu, kas apstiprinātu esošos konstatējumus, un atzīmē, ka šādi pētījumi jau tiek veikti vai ir plānoti. Tāpēc šis atbrīvojums regulā būtu jāiekļauj attiecībā uz 2016. gadu un ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai papildu datus, lai ZZTEK varētu pilnā mērā novērtēt atbrīvojumu pamatojošo informāciju.

| (6) | Kopīgajā ieteikumā ir iekļauti trīs de minimis atbrīvojumi no izkraušanas pienākuma, kas līdz noteiktam līmenim piemērojami dažās zvejniecībās. ZZTEK ir izskatījusi dalībvalstu iesniegtos pierādījumus. ZZTEK secina, ka kopīgajā ieteikumā ir minēti pamatoti argumenti par grūtībām palielināt selektivitāti un par nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksu nesamērīgumu. Ņemot vērā iepriekšminēto, ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumus, ievērojot kopīgajā ieteikumā ierosināto procentuālo apjomu un nepārsniedzot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā atļautos līmeņus. |
| --- | --- |

(6)

Kopīgajā ieteikumā ir iekļauti trīs de minimis atbrīvojumi no izkraušanas pienākuma, kas līdz noteiktam līmenim piemērojami dažās zvejniecībās. ZZTEK ir izskatījusi dalībvalstu iesniegtos pierādījumus. ZZTEK secina, ka kopīgajā ieteikumā ir minēti pamatoti argumenti par grūtībām palielināt selektivitāti un par nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksu nesamērīgumu. Ņemot vērā iepriekšminēto, ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumus, ievērojot kopīgajā ieteikumā ierosināto procentuālo apjomu un nepārsniedzot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā atļautos līmeņus.

| (7) | Attiecībā uz parasto jūrasmēli noteiktais de minimis atbrīvojums – drīkst izmest līdz 5 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri izmanto rāmja trali un grunts traļus šīs sugas specializētajā zvejā ICES VIIIa un VIIIb rajonā,– ir pamatots ar to, ka noturīgu selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka sniegtā informācija ir pietiekama, lai pamatotu ierosinātā atbrīvojuma piešķiršanu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz parasto jūrasmēli noteiktais de minimis atbrīvojums – drīkst izmest līdz 5 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri izmanto rāmja trali un grunts traļus šīs sugas specializētajā zvejā ICES VIIIa un VIIIb rajonā,– ir pamatots ar to, ka noturīgu selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka sniegtā informācija ir pietiekama, lai pamatotu ierosinātā atbrīvojuma piešķiršanu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā.

| (8) | Attiecībā uz parasto jūrasmēli noteiktais de minimis atbrīvojums – drīkst izmest līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri izmanto vairāksienu tīklus un žaunu tīklus šīs sugas specializētajā zvejā ICES VIIIa un VIIIb rajonā,– ir pamatots ar to, ka noturīgu selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka sniegtā informācija ir pietiekama, lai pamatotu ierosinātā atbrīvojuma piešķiršanu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz parasto jūrasmēli noteiktais de minimis atbrīvojums – drīkst izmest līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri izmanto vairāksienu tīklus un žaunu tīklus šīs sugas specializētajā zvejā ICES VIIIa un VIIIb rajonā,– ir pamatots ar to, ka noturīgu selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka sniegtā informācija ir pietiekama, lai pamatotu ierosinātā atbrīvojuma piešķiršanu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā.

| (9) | Attiecībā uz heku noteiktais de minimis atbrīvojums – 2016. un 2017. gadā drīkst izmest līdz 7 %, bet 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri izmanto traļus šīs sugas specializētajā zvejā ICES VIII un IX apakšapgabalā,– ir pamatots ar to, ka noturīgu selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. Iesniegtā pamatojošā informācija liecina, ka, palielinot selektivitāti attiecīgajās zvejniecībās, rastos pārdodamu zivju zudumi, kas varētu padarīt šīs zvejniecības par ekonomiski neizdevīgām. Turklāt ZZTEK norādīja, ka šī informācija būtu jāpapildina ar turpmākiem selektivitātes pētījumiem attiecīgajās zvejniecībās. Tāpēc šis atbrīvojums regulā būtu jāiekļauj ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai papildu datus, lai ZZTEK varētu pilnā mērā novērtēt atbrīvojumu pamatojošo informāciju. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz heku noteiktais de minimis atbrīvojums – 2016. un 2017. gadā drīkst izmest līdz 7 %, bet 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri izmanto traļus šīs sugas specializētajā zvejā ICES VIII un IX apakšapgabalā,– ir pamatots ar to, ka noturīgu selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. Iesniegtā pamatojošā informācija liecina, ka, palielinot selektivitāti attiecīgajās zvejniecībās, rastos pārdodamu zivju zudumi, kas varētu padarīt šīs zvejniecības par ekonomiski neizdevīgām. Turklāt ZZTEK norādīja, ka šī informācija būtu jāpapildina ar turpmākiem selektivitātes pētījumiem attiecīgajās zvejniecībās. Tāpēc šis atbrīvojums regulā būtu jāiekļauj ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai papildu datus, lai ZZTEK varētu pilnā mērā novērtēt atbrīvojumu pamatojošo informāciju.

| (10) | Tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu saimniecisko darbību un zvejas sezonas plānošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Lai iekļautos Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteiktajā grafikā, tā būtu jāpiemēro no 2016. gada 1. janvāra. Saskaņā ar minētās regulas 15. panta 6. punktu šī regula būtu jāpiemēro ne ilgāk kā trīs gadus, |
| --- | --- |

(10)

Tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu saimniecisko darbību un zvejas sezonas plānošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Lai iekļautos Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteiktajā grafikā, tā būtu jāpiemēro no 2016. gada 1. janvāra. Saskaņā ar minētās regulas 15. panta 6. punktu šī regula būtu jāpiemēro ne ilgāk kā trīs gadus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šī regula nosaka, kādā veidā pildāms Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā paredzētais izkraušanas pienākums, kuru piemēro pielikumā norādītajās zvejniecībās dienvidrietumu ūdeņos, kas definēti minētās regulas 4. panta 2. punkta d) apakšpunktā.

2. pants

Izdzīvotības atbrīvojums

1.   Attiecībā uz Norvēģijas omāru (Nephrops norvegicus), kas ICES VIII un IX apakšapgabalā nozvejots ar traļiem (zvejas rīka kods (2) OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT un TX), 2016. gadā piemēro atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma, kā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēts sugām, attiecībā uz kurām pieejamie zinātniskie pierādījumi uzrāda augstus izdzīvošanas rādītājus.

2.   Dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas dienvidrietumu ūdeņu zvejniecību pārvaldībā, līdz 2016. gada 1. maijam iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kura pamato 1. punktā paredzēto atbrīvojumu. Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) līdz 2016. gada 1. septembrim novērtē iesniegto zinātnisko informāciju.

3. pants

De minimis atbrīvojumi

1.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, drīkst izmest šādus daudzumus:

| a) | attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – līdz 5 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri izmanto rāmja trali (zvejas rīka kods TBB) un grunts traļus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT un TX) šīs sugas specializētajā zvejā ICES VIIIa un VIIIb rajonā; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – līdz 5 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri izmanto rāmja trali (zvejas rīka kods TBB) un grunts traļus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT un TX) šīs sugas specializētajā zvejā ICES VIIIa un VIIIb rajonā;

| b) | attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri izmanto vairāksienu tīklus un žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR un GEN) šīs sugas specializētajā zvejā ICES VIIIa un VIIIb rajonā; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri izmanto vairāksienu tīklus un žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR un GEN) šīs sugas specializētajā zvejā ICES VIIIa un VIIIb rajonā;

| c) | attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) – 2016. un 2017. gadā līdz 7 % un 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri izmanto traļus (zvejas rīka kods OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX un SV) šīs sugas specializētajā zvejā ICES VIII un IX apakšapgabalā. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) – 2016. un 2017. gadā līdz 7 % un 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri izmanto traļus (zvejas rīka kods OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX un SV) šīs sugas specializētajā zvejā ICES VIII un IX apakšapgabalā.

2.   Līdz 2016. gada 1. maijam dalībvalstis, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas dienvidrietumu ūdeņu zvejniecību pārvaldībā, iesniedz Komisijai papildu datus par izmetumiem un visu pārējo attiecīgo zinātnisko informāciju, kas pamato 1. punkta c) apakšpunktā noteikto atbrīvojumu. Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) līdz 2016. gada 1. septembrim novērtē šos datus un informāciju.

4. pants

Kuģi, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums

1.   Dalībvalstis, izmantojot kritērijus, kas izklāstīti šīs regulas pielikumā, nosaka, uz kuriem kuģiem katrā konkrētajā zvejniecībā attiecas izkraušanas pienākums.

2.   Attiecīgās dalībvalstis līdz 2015. gada 31. decembrim, izmantojot kontroles jautājumiem veltītu drošu Savienības tīmekļa vietni, iesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm to kuģu sarakstu, kuri katrā konkrētajā zvejniecībā, kas minēta pielikumā, noteikti saskaņā ar 1. punktu. Tās šos sarakstus regulāri atjaunina.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2016. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim.

Šīs regulas 4. pantu piemēro no tās spēkā stāšanās dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 12. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 354, 28.1.2013., 22. lpp.

1

(2)  Šajā regulā izmantoti ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) noteiktie zvejas rīku kodi.

2

FAO

---

PIELIKUMS

Zvejniecības, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums

| a) | Zvejniecības ICES VIIIa, b, d un e rajonā









  Zvejniecība (suga) | Zvejas rīka kods | Zvejas rīka apraksts | Linuma acs izmērs | Izkraušanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Parastā jūrasmēle
  (Solea solea) | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Visi grunts traļi | Linuma acs izmērs 70–100 mm | Izkraušanas pienākums attiecas uz visām parastās jūrasmēles nozvejām |
| TBB | Visi rāmja traļi | Linuma acs izmērs 70–100 mm |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Visi vairāksienu tīkli un žaunu tīkli | Linuma acs izmērs 100 mm vai lielāks |
| Heks
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV | Visi grunts traļi un zvejas vadi | Linuma acs izmērs 100 mm vai lielāks | Izkraušanas pienākums attiecas uz visām heka nozvejām |
| LL, LLS | Visas āķu jedas | Visi |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | Visi žaunu tīkli | Linuma acs izmērs 100 mm vai lielāks |
| Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)
  tikai funkcionālo vienību robežās | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Visi grunts traļi | Linuma acs izmērs 70 mm vai lielāks | Izkraušanas pienākums attiecas uz visām Norvēģijas omāra nozvejām |

a)

Zvejniecības ICES VIIIa, b, d un e rajonā

Zvejniecība (suga)

Zvejas rīka kods

Zvejas rīka apraksts

Linuma acs izmērs

Izkraušanas pienākums

Parastā jūrasmēle

(Solea solea)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Visi grunts traļi

Linuma acs izmērs 70–100 mm

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām parastās jūrasmēles nozvejām

TBB

Visi rāmja traļi

Linuma acs izmērs 70–100 mm

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Visi vairāksienu tīkli un žaunu tīkli

Linuma acs izmērs 100 mm vai lielāks

Heks

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV

Visi grunts traļi un zvejas vadi

Linuma acs izmērs 100 mm vai lielāks

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām heka nozvejām

LL, LLS

Visas āķu jedas

Visi

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Visi žaunu tīkli

Linuma acs izmērs 100 mm vai lielāks

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

tikai funkcionālo vienību robežās

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Visi grunts traļi

Linuma acs izmērs 70 mm vai lielāks

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām Norvēģijas omāra nozvejām

| b) | Zvejniecības ICES VIIIc un IXa rajonā









  Zvejniecība (suga) | Zvejas rīka kods | Zvejas rīka apraksts | Linuma acs izmērs | Izkraušanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvēģijas omārs
  (Nephrops norvegicus)
  tikai funkcionālo vienību robežās | OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX, TB | Visi grunts traļi | Linuma acs izmērs 70 mm vai lielāks | Izkraušanas pienākums attiecas uz visām Norvēģijas omāra nozvejām |
| Heks
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV | Visi grunts traļi un zvejas vadi | Kuģiem jāatbilst šādiem kumulatīviem kritērijiem:






  1. | Izmantotā linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks |

b)

Zvejniecības ICES VIIIc un IXa rajonā

Zvejniecība (suga)

Zvejas rīka kods

Zvejas rīka apraksts

Linuma acs izmērs

Izkraušanas pienākums

Norvēģijas omārs

(Nephrops norvegicus)

tikai funkcionālo vienību robežās

OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX, TB

Visi grunts traļi

Linuma acs izmērs 70 mm vai lielāks

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām Norvēģijas omāra nozvejām

Heks

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV

Visi grunts traļi un zvejas vadi

Kuģiem jāatbilst šādiem kumulatīviem kritērijiem:

1.

Izmantotā linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks

| 2. | Kopējie heka izkrāvumi 2013./2014. gadā ir vairāk nekā 10 % no visu sugu izkrāvumiem un vairāk nekā 10 tonnu |
| --- | --- |

2.

Kopējie heka izkrāvumi 2013./2014. gadā ir vairāk nekā 10 % no visu sugu izkrāvumiem un vairāk nekā 10 tonnu

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām heka nozvejām

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Visi žaunu tīkli

Kuģiem jāatbilst šādiem kumulatīviem kritērijiem:

| 1. | Izmantotā linuma acs izmērs ir 80–99 mm |
| --- | --- |

1.

Izmantotā linuma acs izmērs ir 80–99 mm

| 2. | Kopējie heka izkrāvumi 2013./2014. gadā ir vairāk nekā 10 % no visu sugu izkrāvumiem un vairāk nekā 10 tonnu |
| --- | --- |

2.

Kopējie heka izkrāvumi 2013./2014. gadā ir vairāk nekā 10 % no visu sugu izkrāvumiem un vairāk nekā 10 tonnu

LL, LLS

Visas āķu jedas

Kuģiem jāatbilst šādiem kumulatīviem kritērijiem:

| 1. | Āķa lielums pārsniedz 3,85 ± 1,15 (garumā) un 1,6 ± 0,4 (platumā) |
| --- | --- |

1.

Āķa lielums pārsniedz 3,85 ± 1,15 (garumā) un 1,6 ± 0,4 (platumā)

| 2. | Kopējie heka izkrāvumi 2013./2014. gadā ir vairāk nekā 10 % no visu sugu izkrāvumiem un vairāk nekā 10 tonnu |
| --- | --- |

2.

Kopējie heka izkrāvumi 2013./2014. gadā ir vairāk nekā 10 % no visu sugu izkrāvumiem un vairāk nekā 10 tonnu

| c) | Zvejniecības ICES IXa rajonā









  Zvejniecība (suga) | Zvejas rīka kods | Zvejas rīka apraksts | Linuma acs izmērs | Izkraušanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Parastā jūrasmēle (Solea solea) un jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Visi vairāksienu tīkli un žaunu tīkli | Linuma acs izmērs 100 mm vai lielāks | Izkraušanas pienākums attiecas uz visām parastās jūrasmēles un jūras zeltplekstes nozvejām |

c)

Zvejniecības ICES IXa rajonā

Zvejniecība (suga)

Zvejas rīka kods

Zvejas rīka apraksts

Linuma acs izmērs

Izkraušanas pienākums

Parastā jūrasmēle (Solea solea) un jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Visi vairāksienu tīkli un žaunu tīkli

Linuma acs izmērs 100 mm vai lielāks

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām parastās jūrasmēles un jūras zeltplekstes nozvejām

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/42

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2015/2440

(2015. gada 22. oktobris),

ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Ziemeļjūrā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 15. panta 6. punktu un 18. panta 1. un 3. punktu, kā arī Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (2), un jo īpaši tās 18.a un 48.a pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu tādu sugu nozvejām, uz kurām attiecas nozvejas limiti. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu tādu sugu nozvejām, uz kurām attiecas nozvejas limiti.

| (2) | Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt izmetumu plānus uz laiku, kas nav ilgāks par trim gadiem, un šim nolūkam izmantot deleģētos aktus, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, kurus izstrādājušas dalībvalstis, kas apspriedušās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm. |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt izmetumu plānus uz laiku, kas nav ilgāks par trim gadiem, un šim nolūkam izmantot deleģētos aktus, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, kurus izstrādājušas dalībvalstis, kas apspriedušās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm.

| (3) | Beļģija, Dānija, Vācija, Francija, Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste ir tiešā veidā ieinteresētas Ziemeļjūras zvejniecību pārvaldībā. Minētās dalībvalstis pēc apspriešanās ar Ziemeļjūras konsultatīvo padomi un Tāljūras flotes konsultatīvo padomi ir iesniegušas Komisijai kopīgu ieteikumu. No attiecīgām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātnieku vērtējums, ko izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Pasākumi, kas iekļauti kopīgajā ieteikumā, ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Beļģija, Dānija, Vācija, Francija, Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste ir tiešā veidā ieinteresētas Ziemeļjūras zvejniecību pārvaldībā. Minētās dalībvalstis pēc apspriešanās ar Ziemeļjūras konsultatīvo padomi un Tāljūras flotes konsultatīvo padomi ir iesniegušas Komisijai kopīgu ieteikumu. No attiecīgām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātnieku vērtējums, ko izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Pasākumi, kas iekļauti kopīgajā ieteikumā, ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 3. punktu.

| (4) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 īstenošanas nolūkā Ziemeļjūra ietver ICES IIIa un IV zonu. Tā kā daži bentisko sugu krājumi, uz kuriem attiecas ierosinātais izmetumu plāns, ir sastopami arī Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā, dalībvalstis iesaka izmetumu plānā aptvert arī šo rajonu. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 īstenošanas nolūkā Ziemeļjūra ietver ICES IIIa un IV zonu. Tā kā daži bentisko sugu krājumi, uz kuriem attiecas ierosinātais izmetumu plāns, ir sastopami arī Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā, dalībvalstis iesaka izmetumu plānā aptvert arī šo rajonu.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu izkraušanas pienākums Ziemeļjūrā ne vēlāk kā no 2016. gada 1. janvāra jāpiemēro attiecībā uz zvejniecības galvenajām sugām, kurām ir noteikti nozvejas limiti, jauktajās mencas, pikšas, merlanga un saidas zvejniecībās, Norvēģijas omāra zvejniecībās, jauktajā parastās jūrasmēles un jūras zeltplekstes zvejniecībā, heka zvejniecībās un ziemeļu garneles zvejniecībās. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punktu izmetumu plānā nosaka sugas, kuras ir jāizkrauj no 2016. gada 1. janvāra. Šīs sugas ir saida, pikša, Norvēģijas omārs, parastā jūrasmēle, jūras zeltplekste, heks un ziemeļu garnele. Ar šo izmetumu plānu nosaka arī pienākumu izkraut ziemeļjūras garneles piezvejas. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu izkraušanas pienākums Ziemeļjūrā ne vēlāk kā no 2016. gada 1. janvāra jāpiemēro attiecībā uz zvejniecības galvenajām sugām, kurām ir noteikti nozvejas limiti, jauktajās mencas, pikšas, merlanga un saidas zvejniecībās, Norvēģijas omāra zvejniecībās, jauktajā parastās jūrasmēles un jūras zeltplekstes zvejniecībā, heka zvejniecībās un ziemeļu garneles zvejniecībās. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punktu izmetumu plānā nosaka sugas, kuras ir jāizkrauj no 2016. gada 1. janvāra. Šīs sugas ir saida, pikša, Norvēģijas omārs, parastā jūrasmēle, jūras zeltplekste, heks un ziemeļu garnele. Ar šo izmetumu plānu nosaka arī pienākumu izkraut ziemeļjūras garneles piezvejas.

| (6) | Kopīgajā ieteikumā bija ierosināti divi atbrīvojumi no izkraušanas pienākuma attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas ar zivju ķeramajiem groziem (murdiem) vai konkrētiem grunts traļiem (OTB, TBN (3)) nozvejots ICES IIIa rajonā. Pamatojoties uz kopīgajā ieteikumā sniegtajiem zinātniskajiem pierādījumiem, kurus izskatījusi ZZTEK, un ņemot vērā zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas īpatnības, Komisija uzskata, ka minētie atbrīvojumi būtu jāiekļauj šajā regulā. Dalībvalstīm būtu jāiesniedz papildu dati, lai ZZTEK varētu turpināt novērtēt ar attiecīgajiem traļiem nozvejota Norvēģijas omāra izdzīvotības rādītājus un lai Komisija varētu pārskatīt attiecīgo atbrīvojumu pēc 2016. gada. |
| --- | --- |

(6)

Kopīgajā ieteikumā bija ierosināti divi atbrīvojumi no izkraušanas pienākuma attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas ar zivju ķeramajiem groziem (murdiem) vai konkrētiem grunts traļiem (OTB, TBN (3)) nozvejots ICES IIIa rajonā. Pamatojoties uz kopīgajā ieteikumā sniegtajiem zinātniskajiem pierādījumiem, kurus izskatījusi ZZTEK, un ņemot vērā zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas īpatnības, Komisija uzskata, ka minētie atbrīvojumi būtu jāiekļauj šajā regulā. Dalībvalstīm būtu jāiesniedz papildu dati, lai ZZTEK varētu turpināt novērtēt ar attiecīgajiem traļiem nozvejota Norvēģijas omāra izdzīvotības rādītājus un lai Komisija varētu pārskatīt attiecīgo atbrīvojumu pēc 2016. gada.

| (7) | Kopīgajā ieteikumā ir iekļauti pieci de minimis atbrīvojumi no izkraušanas pienākuma, kas līdz noteiktam līmenim piemērojami dažās zvejniecībās. ZZTEK ir izskatījusi dalībvalstu sniegtos pierādījumus un kopumā secinājusi, ka kopīgajā ieteikumā, kas dažos gadījumos papildināts ar izmaksu kvalitatīvu novērtējumu, ir minēti pamatoti argumenti, kas saistīti ar grūtībām panākt lielāku selektivitāti un/vai nesamērīgām nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksām. Šādu secinājumu neatspēko cita zinātniska informācija, tāpēc ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumus, ievērojot kopīgajā ieteikumā ierosināto procentuālo apjomu un nepārsniedzot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta c) apakšpunkta ierobežojumus. |
| --- | --- |

(7)

Kopīgajā ieteikumā ir iekļauti pieci de minimis atbrīvojumi no izkraušanas pienākuma, kas līdz noteiktam līmenim piemērojami dažās zvejniecībās. ZZTEK ir izskatījusi dalībvalstu sniegtos pierādījumus un kopumā secinājusi, ka kopīgajā ieteikumā, kas dažos gadījumos papildināts ar izmaksu kvalitatīvu novērtējumu, ir minēti pamatoti argumenti, kas saistīti ar grūtībām panākt lielāku selektivitāti un/vai nesamērīgām nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksām. Šādu secinājumu neatspēko cita zinātniska informācija, tāpēc ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumus, ievērojot kopīgajā ieteikumā ierosināto procentuālo apjomu un nepārsniedzot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta c) apakšpunkta ierobežojumus.

| (8) | Kopīgajā ieteikumā attiecībā uz parasto jūrasmēli un pikšu (kopā) ierosinātais de minimis atbrīvojums – drīkst izmest līdz 2 % no Norvēģijas omāra, jūrasmēles un pikšas gada kopējās nozvejas Norvēģijas omāra zvejniecībā ar kuģiem, kuri ar sugu selektīvo režģi nodrošinātiem grunts traļiem zvejo ICES IIIa rajonā, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka sniegtā informācija ir pietiekama, lai pamatotu ierosinātā atbrīvojuma piešķiršanu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(8)

Kopīgajā ieteikumā attiecībā uz parasto jūrasmēli un pikšu (kopā) ierosinātais de minimis atbrīvojums – drīkst izmest līdz 2 % no Norvēģijas omāra, jūrasmēles un pikšas gada kopējās nozvejas Norvēģijas omāra zvejniecībā ar kuģiem, kuri ar sugu selektīvo režģi nodrošinātiem grunts traļiem zvejo ICES IIIa rajonā, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka sniegtā informācija ir pietiekama, lai pamatotu ierosinātā atbrīvojuma piešķiršanu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā.

| (9) | Kopīgajā ieteikumā attiecībā uz parasto jūrasmēli ierosinātais de minimis atbrīvojums – drīkst izmest līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem zvejo parasto jūrasmēli ICES IIIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos IIa rajonā, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka sniegtā informācija ir pietiekama, lai pamatotu ierosinātā atbrīvojuma piešķiršanu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(9)

Kopīgajā ieteikumā attiecībā uz parasto jūrasmēli ierosinātais de minimis atbrīvojums – drīkst izmest līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem zvejo parasto jūrasmēli ICES IIIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos IIa rajonā, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka sniegtā informācija ir pietiekama, lai pamatotu ierosinātā atbrīvojuma piešķiršanu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā.

| (10) | Kopīgajā ieteikumā attiecībā uz parasto jūrasmēli, kas mazāka par 19 cm, ierosinātais de minimis atbrīvojums – drīkst izmest līdz 3,7 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar rāmja trali (linuma acs izmērs 80–90 mm) zvejo ICES IV apakšapgabalā uz dienvidiem no 55/56°N, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti un ir kvantitatīva papildu informācija par nesamērīgām nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksām. Komisija uzskata, ka attiecīgo atbrīvojumu ir lietderīgi iekļaut šajā regulā. Dalībvalstīm būtu jāiesniedz papildu dati par attiecīgajām izmaksām, kas nepieciešami, lai Komisija varētu pārskatīt minēto atbrīvojumu pēc 2016. gada. |
| --- | --- |

(10)

Kopīgajā ieteikumā attiecībā uz parasto jūrasmēli, kas mazāka par 19 cm, ierosinātais de minimis atbrīvojums – drīkst izmest līdz 3,7 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar rāmja trali (linuma acs izmērs 80–90 mm) zvejo ICES IV apakšapgabalā uz dienvidiem no 55/56°N, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti un ir kvantitatīva papildu informācija par nesamērīgām nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksām. Komisija uzskata, ka attiecīgo atbrīvojumu ir lietderīgi iekļaut šajā regulā. Dalībvalstīm būtu jāiesniedz papildu dati par attiecīgajām izmaksām, kas nepieciešami, lai Komisija varētu pārskatīt minēto atbrīvojumu pēc 2016. gada.

| (11) | Kopīgajā ieteikumā attiecībā uz parasto jūrasmēli ierosinātais de minimis atbrīvojums – drīkst izmest līdz 7 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar paaugstinātu selektivitāti nodrošinošiem rāmja traļiem zvejo ICES IV apakšapgabalā, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka sniegtā informācija ir pietiekama, lai pamatotu ierosinātā atbrīvojuma piešķiršanu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(11)

Kopīgajā ieteikumā attiecībā uz parasto jūrasmēli ierosinātais de minimis atbrīvojums – drīkst izmest līdz 7 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar paaugstinātu selektivitāti nodrošinošiem rāmja traļiem zvejo ICES IV apakšapgabalā, – ir pamatots ar to, ka selektivitātes pieaugumu panākt ir ļoti grūti. ZZTEK secināja, ka sniegtā informācija ir pietiekama, lai pamatotu ierosinātā atbrīvojuma piešķiršanu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā.

| (12) | De minimis atbrīvojums, kas ierosināts kopīgajā ieteikumā attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas mazāks par minimālo saglabāšanas references izmēru, – drīkst izmest līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar konkrētiem grunts traļiem zvejo ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā, – ir pamatots ar to, ka ir kvantitatīva papildu informācija par nesamērīgām nevēlamu nozveju manipulēšanas un realizēšanas izmaksām. ZZTEK secināja, ka sniegtā informācija ir pietiekama, lai pamatotu ierosinātā atbrīvojuma piešķiršanu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(12)

De minimis atbrīvojums, kas ierosināts kopīgajā ieteikumā attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas mazāks par minimālo saglabāšanas references izmēru, – drīkst izmest līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar konkrētiem grunts traļiem zvejo ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā, – ir pamatots ar to, ka ir kvantitatīva papildu informācija par nesamērīgām nevēlamu nozveju manipulēšanas un realizēšanas izmaksām. ZZTEK secināja, ka sniegtā informācija ir pietiekama, lai pamatotu ierosinātā atbrīvojuma piešķiršanu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā.

| (13) | Lai pieņemtu izmetumu plānus, Komisija ar Regulas (EK) Nr. 850/98 18.a pantu ir pilnvarota noteikt minimālo saglabāšanas references izmēru (MSRI) sugām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums, ar mērķi nodrošināt jūras organismu mazuļu aizsardzību. Vajadzības gadījumā var tikt pieļautas MSRI atkāpes no izmēriem, kas noteikti minētās regulas XII pielikumā. Pašreiz XII pielikumā Norvēģijas omāram noteiktais MSRI ir 130 cm. Pamatojoties uz zinātniskajiem pierādījumiem, ko izskatījusi ZZTEK, MSRI Norvēģijas omāram var būt 105 cm. Konkrēti ZZTEK secināja, ka ierosinātais MSRI pārsniedz dzimumgatavību sasniegušu īpatņu vidējo izmēru un risks, kuru MSRI samazināšana rada populācijai ICES IIIa rajonā, ir mazs. |
| --- | --- |

(13)

Lai pieņemtu izmetumu plānus, Komisija ar Regulas (EK) Nr. 850/98 18.a pantu ir pilnvarota noteikt minimālo saglabāšanas references izmēru (MSRI) sugām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums, ar mērķi nodrošināt jūras organismu mazuļu aizsardzību. Vajadzības gadījumā var tikt pieļautas MSRI atkāpes no izmēriem, kas noteikti minētās regulas XII pielikumā. Pašreiz XII pielikumā Norvēģijas omāram noteiktais MSRI ir 130 cm. Pamatojoties uz zinātniskajiem pierādījumiem, ko izskatījusi ZZTEK, MSRI Norvēģijas omāram var būt 105 cm. Konkrēti ZZTEK secināja, ka ierosinātais MSRI pārsniedz dzimumgatavību sasniegušu īpatņu vidējo izmēru un risks, kuru MSRI samazināšana rada populācijai ICES IIIa rajonā, ir mazs.

| (14) | Izmetumu plānos var ietvert arī tehniskos pasākumus attiecībā uz zvejniecībām vai sugām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums. Lai palielinātu zvejas rīku selektivitāti un samazinātu nevēlamu nozveju Skagerakā, ir lietderīgi paredzēt virkni tehnisku pasākumu, par kuriem Savienība un Norvēģija vienojās 2011. (4) un 2012. gadā (5). |
| --- | --- |

(14)

Izmetumu plānos var ietvert arī tehniskos pasākumus attiecībā uz zvejniecībām vai sugām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums. Lai palielinātu zvejas rīku selektivitāti un samazinātu nevēlamu nozveju Skagerakā, ir lietderīgi paredzēt virkni tehnisku pasākumu, par kuriem Savienība un Norvēģija vienojās 2011. (4) un 2012. gadā (5).

| (15) | Lai nodrošinātu pienācīgu kontroli, būtu jānosaka īpašas prasības, kas paredz dalībvalstīm izveidot to kuģu sarakstu, uz kuriem attiecas šī regula. |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu pienācīgu kontroli, būtu jānosaka īpašas prasības, kas paredz dalībvalstīm izveidot to kuģu sarakstu, uz kuriem attiecas šī regula.

| (16) | Tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu saimniecisko darbību un zvejas sezonas plānošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Lai iekļautos Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteiktajā grafikā, tā būtu jāpiemēro no 2016. gada 1. janvāra. Saskaņā ar minētās regulas 15. panta 6. punktu šī regula būtu jāpiemēro ne ilgāk kā vienu gadu, |
| --- | --- |

(16)

Tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu saimniecisko darbību un zvejas sezonas plānošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Lai iekļautos Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteiktajā grafikā, tā būtu jāpiemēro no 2016. gada 1. janvāra. Saskaņā ar minētās regulas 15. panta 6. punktu šī regula būtu jāpiemēro ne ilgāk kā vienu gadu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šī regula nosaka, kādā veidā pildāms Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā paredzētais izkraušanas pienākums, kuru Ziemeļjūrā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā piemēro šīs regulas pielikumā norādītajās zvejniecībās.

2. pants

Izdzīvotības atbrīvojums

1.   Atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma, kā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēts sugām, attiecībā uz kurām pieejamie zinātniskie pierādījumi uzrāda augstus izdzīvošanas rādītājus, piemēro šādām Norvēģijas omāra nozvejām:

| a) | nozvejas ar zivju ķeramajiem groziem (murdiem) (FPO); |
| --- | --- |

a)

nozvejas ar zivju ķeramajiem groziem (murdiem) (FPO);

| b) | nozvejas, kas ICES IIIa rajonā gūtas ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm un kuri aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm; un |
| --- | --- |

b)

nozvejas, kas ICES IIIa rajonā gūtas ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm un kuri aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm; un

| c) | nozvejas, kas ICES IIIa rajonā gūtas ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir vismaz 90 mm un kuri aprīkoti ar augšējo plātni, kuras linuma acs izmērs ir vismaz 270 mm (rombveida linuma acs) vai vismaz 140 mm (kvadrātveida linuma acs). |
| --- | --- |

c)

nozvejas, kas ICES IIIa rajonā gūtas ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir vismaz 90 mm un kuri aprīkoti ar augšējo plātni, kuras linuma acs izmērs ir vismaz 270 mm (rombveida linuma acs) vai vismaz 140 mm (kvadrātveida linuma acs).

2.   Norvēģijas omāru, kas nozvejots, kā minēts 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, nekavējoties atlaiž ūdenī apgabalā, kur tas nozvejots.

3.   Līdz 2016. gada 30. aprīlim dalībvalstis, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas Ziemeļjūras zvejniecību pārvaldībā, iesniedz Komisijai papildu zinātnisko informāciju, kas pamato 1. punkta b) apakšpunktā noteikto atbrīvojumu.

3. pants

De minimis atbrīvojumi

1.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, drīkst izmest šādus daudzumus:

| a) | attiecībā uz parasto jūrasmēli un pikšu (kopā) – līdz 2 % no Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles un pikšas gada kopējās nozvejas Norvēģijas omāra zvejniecībā ar kuģiem, kas ICES IIIa rajonā zvejo ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks un kuri aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz parasto jūrasmēli un pikšu (kopā) – līdz 2 % no Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles un pikšas gada kopējās nozvejas Norvēģijas omāra zvejniecībā ar kuģiem, kas ICES IIIa rajonā zvejo ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks un kuri aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm;

| b) | attiecībā uz parasto jūrasmēli – līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) zvejo ICES IIIa rajonā, IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz parasto jūrasmēli – līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) zvejo ICES IIIa rajonā, IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā;

| c) | attiecībā uz parasto jūrasmēli, kas mazāka par 19 cm, – līdz 3,7 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar rāmja traļiem (TBB) (linuma acs izmērs 80–90 mm) zvejo Ziemeļjūras dienvidu daļā (ICES IV apakšapgabalā uz dienvidiem no 55/56°N); |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz parasto jūrasmēli, kas mazāka par 19 cm, – līdz 3,7 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar rāmja traļiem (TBB) (linuma acs izmērs 80–90 mm) zvejo Ziemeļjūras dienvidu daļā (ICES IV apakšapgabalā uz dienvidiem no 55/56°N);

| d) | attiecībā uz parasto jūrasmēli, kas mazāka par minimālo saglabāšanas references izmēru, – līdz 7 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ICES IV apakšapgabalā zvejo ar rāmja trali (TBB), kura linuma acs izmērs ir 80–119 mm, ar palielinātu linuma acs izmēru rāmja traļa pagarinājumā; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz parasto jūrasmēli, kas mazāka par minimālo saglabāšanas references izmēru, – līdz 7 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ICES IV apakšapgabalā zvejo ar rāmja trali (TBB), kura linuma acs izmērs ir 80–119 mm, ar palielinātu linuma acs izmēru rāmja traļa pagarinājumā;

| e) | attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas mazāks par minimālo saglabāšanas references izmēru, – līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar grunts traļiem (OTB, TBN, OTT, TB), kuru linuma acs izmērs ir 80–99 mm, zvejo ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā. |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas mazāks par minimālo saglabāšanas references izmēru, – līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas ar kuģiem, kuri ar grunts traļiem (OTB, TBN, OTT, TB), kuru linuma acs izmērs ir 80–99 mm, zvejo ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā.

2.   Līdz 2016. gada 30. aprīlim dalībvalstis, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas Ziemeļjūras zvejniecību pārvaldībā, iesniedz Komisijai papildu zinātnisko informāciju, kas pamato 1. punkta c) apakšpunktā noteikto atbrīvojumu.

4. pants

Minimālais saglabāšanas references izmērs

Atkāpjoties no minimālā saglabāšanas references izmēra, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 850/98 XII pielikumā, šīs regulas īstenošanas nolūkā minimālais saglabāšanas references izmērs Norvēģijas omāram ICES IIIa rajonā ir šāds:

| a) | kopējais garums – 105 mm; |
| --- | --- |

a)

kopējais garums – 105 mm;

| b) | galvkrūšu vairoga garums – 32 mm. |
| --- | --- |

b)

galvkrūšu vairoga garums – 32 mm.

5. pants

Īpaši tehniski pasākumi Skagerakā

1.   Ir aizliegts turēt uz kuģa vai izmantot jebkādu trali, dāņu vadu, rāmja trali vai līdzīgu velkamu zvejas rīku, kura linuma acs izmērs ir mazāks par 120 mm.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, drīkst izmantot traļus, kuru linuma acs izmērs āmī ir vismaz 90 mm un ja tie aprīkoti ar:

| a) | kvadrātveida acu linuma plātni ar linuma acs izmēru vismaz 140 mm; |
| --- | --- |

a)

kvadrātveida acu linuma plātni ar linuma acs izmēru vismaz 140 mm;

| b) | rombveida linuma acu plātni (linuma acs izmērs vismaz 270 mm), kas novietota daļā, ko veido četras plātnes, un piestiprināta, ievērojot savienojuma attiecību – trīs linuma acis ar izmēru 90 mm pret vienu linuma aci ar izmēru 270 mm; vai |
| --- | --- |

b)

rombveida linuma acu plātni (linuma acs izmērs vismaz 270 mm), kas novietota daļā, ko veido četras plātnes, un piestiprināta, ievērojot savienojuma attiecību – trīs linuma acis ar izmēru 90 mm pret vienu linuma aci ar izmēru 270 mm; vai

| c) | šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm. |
| --- | --- |

c)

šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm.

Atkāpes, kas paredzētas pirmās daļas a) un b) apakšpunktā, piemēro ar nosacījumu, ka traļa plātne ir:

| — | vismaz 3 metrus gara, |
| --- | --- |

—

vismaz 3 metrus gara,

| — | novietota ne vairāk nekā 4 metru atstatumā no āmja savelkamās stropes un |
| --- | --- |

—

novietota ne vairāk nekā 4 metru atstatumā no āmja savelkamās stropes un

| — | traļa augšējās plātnes visā platumā (no šuves līdz šuvei). |
| --- | --- |

—

traļa augšējās plātnes visā platumā (no šuves līdz šuvei).

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, drīkst izmantot arī šādus traļus:

| a) | traļus, kuru kvadrātveida linuma acis āmja daļā ir vismaz 70 mm un kuri aprīkoti ar šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm; |
| --- | --- |

a)

traļus, kuru kvadrātveida linuma acis āmja daļā ir vismaz 70 mm un kuri aprīkoti ar šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm;

| b) | pelaģisko vai rūpniecisko sugu zvejā – traļus, kuru minimālais linuma acs izmērs ir mazāks par 70 mm, ar nosacījumu, ka nozvejā ir vairāk nekā 80 % vienas vai vairāku pelaģisko vai rūpniecisko sugu zivju; |
| --- | --- |

b)

pelaģisko vai rūpniecisko sugu zvejā – traļus, kuru minimālais linuma acs izmērs ir mazāks par 70 mm, ar nosacījumu, ka nozvejā ir vairāk nekā 80 % vienas vai vairāku pelaģisko vai rūpniecisko sugu zivju;

| c) | Pandalus ģints garneļu zvejā – traļus, kuru linuma acs izmērs āmī ir vismaz 35 mm, ar nosacījumu, ka tralis ir aprīkots ar šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 19 mm. |
| --- | --- |

c)

Pandalus ģints garneļu zvejā – traļus, kuru linuma acs izmērs āmī ir vismaz 35 mm, ar nosacījumu, ka tralis ir aprīkots ar šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 19 mm.

4.   Pandalus ģints garneļu zvejā, ko veic saskaņā ar 3. punkta c) apakšpunktu, drīkst izmantot zivju paturēšanas ierīci, ja pastāv pienācīgas zvejas iespējas piezvejas segšanai un ja paturēšanas ierīce ir:

| — | konstruēta ar augšējo plātni, kuras minimālais kvadrātveida linuma acs izmērs ir 120 mm, |
| --- | --- |

—

konstruēta ar augšējo plātni, kuras minimālais kvadrātveida linuma acs izmērs ir 120 mm,

| — | vismaz 3 metrus gara un |
| --- | --- |

—

vismaz 3 metrus gara un

| — | vismaz tikpat plata kā šķirotājrežģis. |
| --- | --- |

—

vismaz tikpat plata kā šķirotājrežģis.

6. pants

Kuģu saraksts

Dalībvalstis, izmantojot kritērijus, kas izklāstīti šīs regulas pielikumā, nosaka, uz kuriem kuģiem katrā konkrētajā zvejniecībā attiecas izkraušanas pienākums.

Dalībvalstis līdz 2015. gada 31. decembrim, izmantojot kontroles jautājumiem veltītu drošu Savienības tīmekļa vietni, iesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm saskaņā ar pirmo daļu izveidotus sarakstus ar visiem saidas zvejas kuģiem, kā definēts pielikumā. Tās šos sarakstus regulāri atjaunina.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim.

Tomēr 6. pantu piemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 22. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

1

(2)  OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.

2

(3)  Šajā regulā lietotie zvejas rīku kodi atbilst kodiem, kas minēti XI pielikumā Komisijas Īstenošanas regulai (ES) Nr. 404/2011, ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem. Attiecībā uz kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem, tabulā lietotie zvejas rīku kodi atbilst kodiem, kas minēti FAO zvejas rīku klasifikācijā.

3

FAO

(4)  Eiropas Savienības un Norvēģijas Saskaņotais zvejniecības apspriežu protokols par zvejniecību regulējumu Skagerakā un Kategatā 2012. gadam.

4

(5)  Eiropas Savienības un Norvēģijas 2012. gada 4. jūlija Saskaņotais zvejniecības apspriežu protokols par pasākumiem izmetumu aizlieguma īstenošanai un kontroles pasākumiem Skageraka apgabalā.

5

---

PIELIKUMS

Zvejniecības, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums

| Zvejas rīks (1)
   (2) | Linuma acs izmērs | Attiecīgās sugas |
| --- | --- | --- |
| Traļi:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | > 100 mm | Visas saidas (ja tā nozvejota ar saidas zvejas kuģi (3)), jūras zeltplekstes un pikšas nozvejas
  Visas ziemeļu garneles piezvejas |
| Traļi:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos IIa rajonā:
  80–99 mm | Visos apgabalos visas Norvēģijas omāra un parastās jūrasmēles nozvejas (4)

  Visas ziemeļu garneles piezvejas

  ICES IIIa rajonā: visas pikšas nozvejas |
| ICES IIIa rajonā: 70–99 mm |
| Traļi:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 32–69 mm | Visas ziemeļu garneles nozvejas |
| Rāmja traļi:
  TBB | > 120 mm | Visas jūras zeltplekstes nozvejas
  Visas ziemeļu garneles piezvejas |
| Rāmja traļi:
  TBB | 80–119 mm | Visas parastās jūrasmēles nozvejas
  Jebkādas ziemeļu garneles piezvejas |
| Žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli:
  GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF | | Visas parastās jūrasmēles nozvejas
  Visas ziemeļu garneles piezvejas |
| Āķi un āķu rindas:
  LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM | | Visas heka nozvejas
  Visas ziemeļu garneles piezvejas |
| Zivju krātiņveida lamatas:
  FPO, FIX, FYK, FPN | | Visas Norvēģijas omāra nozvejas
  Visas ziemeļu garneles piezvejas |

Zvejas rīks (1)
   (2)

Linuma acs izmērs

Attiecīgās sugas

Traļi:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

> 100 mm

Visas saidas (ja tā nozvejota ar saidas zvejas kuģi (3)), jūras zeltplekstes un pikšas nozvejas

Visas ziemeļu garneles piezvejas

Traļi:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos IIa rajonā:

80–99 mm

Visos apgabalos visas Norvēģijas omāra un parastās jūrasmēles nozvejas (4)

Visas ziemeļu garneles piezvejas

ICES IIIa rajonā: visas pikšas nozvejas

ICES IIIa rajonā: 70–99 mm

Traļi:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

32–69 mm

Visas ziemeļu garneles nozvejas

Rāmja traļi:

TBB

> 120 mm

Visas jūras zeltplekstes nozvejas

Visas ziemeļu garneles piezvejas

Rāmja traļi:

TBB

80–119 mm

Visas parastās jūrasmēles nozvejas

Jebkādas ziemeļu garneles piezvejas

Žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli:

GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF

Visas parastās jūrasmēles nozvejas

Visas ziemeļu garneles piezvejas

Āķi un āķu rindas:

LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM

Visas heka nozvejas

Visas ziemeļu garneles piezvejas

Zivju krātiņveida lamatas:

FPO, FIX, FYK, FPN

Visas Norvēģijas omāra nozvejas

Visas ziemeļu garneles piezvejas

---

(1)  Šajā regulā lietotie zvejas rīku kodi atbilst kodiem, kas minēti XI pielikumā Komisijas Īstenošanas regulai (ES) Nr. 404/2011, ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem.

(2)  Attiecībā uz kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem, tabulā lietotie zvejas rīku kodi atbilst kodiem, kas minēti FAO zvejas rīku klasifikācijā.

(3)  Kuģus uzskata par saidas zvejas kuģiem, ja šo kuģu gada vidējais saidas izkrāvumu apjoms ir ≥ 50 % no visiem to nozveju izkrāvumiem, kuras šie kuģi, izmantodami traļus ar linuma acs izmēru ≥ 100 mm, ir guvuši ES un trešās valsts zonā Ziemeļjūrā laikā no x – 4 līdz x – 2, kur x ir piemērošanas gads, t. i., 2012.–2014. gadā attiecībā uz 2016. gadu un 2013.–2015. gadā attiecībā uz 2017. gadu.

(4)  Izņemot ICES IIIa rajonā, ja zveju veic ar traļiem, kuru linuma acu izmērs ir vismaz 90 mm un kuri aprīkoti ar augšējo plātni, kuras linuma acs izmērs ir vismaz 270 mm (rombveida linuma acs) vai vismaz 140 mm (kvadrātveida linuma acs), vai 120 mm izmēra kvadrātveida acu linuma plātni, kas novietota 6–9 metru atstatumā no āmja.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/49

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/2441

(2015. gada 18. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 27. starptautisko grāmatvedības standartu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī.

| (2) | Starptautisko grāmatvedības standartu padome 2014. gada 12. augustā 27. starptautiskajā grāmatvedības standartā (SGS) “Atsevišķie finanšu pārskati” publicēja grozījumus “Pašu kapitāla metodes izmantošana atsevišķajos finanšu pārskatos”. Minēto grozījumu mērķis ir atļaut uzņēmumiem izmantot pašu kapitāla metodi, kā aprakstīts 28. SGS “Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos”, lai savos atsevišķajos finanšu pārskatos uzskaitītu ieguldījumus meitasuzņēmumos, kopuzņēmumos un asociētajos uzņēmumos. |
| --- | --- |

(2)

Starptautisko grāmatvedības standartu padome 2014. gada 12. augustā 27. starptautiskajā grāmatvedības standartā (SGS) “Atsevišķie finanšu pārskati” publicēja grozījumus “Pašu kapitāla metodes izmantošana atsevišķajos finanšu pārskatos”. Minēto grozījumu mērķis ir atļaut uzņēmumiem izmantot pašu kapitāla metodi, kā aprakstīts 28. SGS “Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos”, lai savos atsevišķajos finanšu pārskatos uzskaitītu ieguldījumus meitasuzņēmumos, kopuzņēmumos un asociētajos uzņēmumos.

| (3) | 27. SGS grozījumi nozīmē secīgus 1. starptautiskā finanšu pārskatu standarta (SFPS) un 28. SGS grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci. |
| --- | --- |

(3)

27. SGS grozījumi nozīmē secīgus 1. starptautiskā finanšu pārskatu standarta (SFPS) un 28. SGS grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci.

| (4) | 27. SGS grozījumi satur vairākas atsauces uz 9. SFPS, kuras šobrīd nav iespējams piemērot, jo Savienība nav pieņēmusi 9. SFPS. Tāpēc visas atsauces uz 9. SFPS, kas minētas šīs regulas pielikumā, būtu jālasa kā atsauces uz 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) “Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana”. |
| --- | --- |

(4)

27. SGS grozījumi satur vairākas atsauces uz 9. SFPS, kuras šobrīd nav iespējams piemērot, jo Savienība nav pieņēmusi 9. SFPS. Tāpēc visas atsauces uz 9. SFPS, kas minētas šīs regulas pielikumā, būtu jālasa kā atsauces uz 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) “Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana”.

| (5) | Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēja grupa apstiprina, ka 27. SGS grozījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas kritērijiem. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēja grupa apstiprina, ka 27. SGS grozījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas kritērijiem.

| (6) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulas (EK) Nr. 1126/2008 pielikumu groza šādi:

| a) | groza 1. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) “Starptautisko finanšu pārskatu standartu pirmreizēja pieņemšana”, kā norādīts šīs regulas pielikumā; |
| --- | --- |

a)

groza 1. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) “Starptautisko finanšu pārskatu standartu pirmreizēja pieņemšana”, kā norādīts šīs regulas pielikumā;

| b) | groza 27. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) “Atsevišķie finanšu pārskati”, kā norādīts šīs regulas pielikumā; |
| --- | --- |

b)

groza 27. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) “Atsevišķie finanšu pārskati”, kā norādīts šīs regulas pielikumā;

| c) | 28. starptautisko grāmatvedības standartu “Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos” groza, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

c)

28. starptautisko grāmatvedības standartu “Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos” groza, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2.   Visas atsauces uz 9. SFPS, kas minētas šīs regulas pielikumā, lasa kā atsauces uz 39. SGS “Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana”.

2. pants

Ikviens uzņēmums piemēro 1. pantā minētos grozījumus vēlākais no datuma, kad sākas tā pirmais finanšu gads, kura sākums ir 2016. gada 1. janvārī vai pēc tam.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 3. novembra Regula (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Pašu kapitāla metode atsevišķajos finanšu pārskatos

(27. SGS grozījumi)

Grozījumi 27. SGS

Atsevišķie finanšu pārskati

Groza 4.–7., 10., 11.B un 12. punktu un iekļauj 18.J punktu.

DEFINĪCIJAS

| 4. | Šajā standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:
  ...


  Atsevišķie finanšu pārskati ir tie, kurus iesniedz uzņēmums, kurā uzņēmums varētu izvēlēties saskaņā ar šī standarta prasībām uzskaitīt ieguldījumus meitasuzņēmumos, kopuzņēmumos un asociētajos uzņēmumos izmaksu vērtībā saskaņā ar 9. SFPS Finanšu instrumenti, vai lietojot pašu kapitāla metodi, kā aprakstīts 28. SGS Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos. |
| --- | --- |

4.

...

Atsevišķie finanšu pārskati ir tie, kurus iesniedz uzņēmums, kurā uzņēmums varētu izvēlēties saskaņā ar šī standarta prasībām uzskaitīt ieguldījumus meitasuzņēmumos, kopuzņēmumos un asociētajos uzņēmumos izmaksu vērtībā saskaņā ar 9. SFPS Finanšu instrumenti, vai lietojot pašu kapitāla metodi, kā aprakstīts 28. SGS Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos.

| 5. | Turpmākie termini ir definēti 10. SFPS Konsolidētie finanšu pārskati A pielikumā, 11. SFPS Kopīgas struktūras A pielikumā un 28. SGS 3. punktā:






  — | asociētais uzņēmums |
| --- | --- | --- |

5.

Turpmākie termini ir definēti 10. SFPS Konsolidētie finanšu pārskati A pielikumā, 11. SFPS Kopīgas struktūras A pielikumā un 28. SGS 3. punktā:

—

asociētais uzņēmums

| — | pašu kapitāla metode |
| --- | --- |

—

pašu kapitāla metode

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| 6. | Atsevišķie finanšu pārskati ir tie, kurus iesniedz papildus konsolidētajiem finanšu pārskatiem vai papildus tāda ieguldītāja finanšu pārskatiem, kuram nav ieguldījumu meitasuzņēmumos, bet ir ieguldījumi asociētajos uzņēmumos vai kopuzņēmumos, kuros ieguldījumi asociētajos uzņēmumos vai kopuzņēmumos saskaņā ar 28. SGS ir jāuzskaita, lietojot pašu kapitāla metodi, izņemot 8. un 8.A punktā minētajos gadījumos. |
| --- | --- |

6.

Atsevišķie finanšu pārskati ir tie, kurus iesniedz papildus konsolidētajiem finanšu pārskatiem vai papildus tāda ieguldītāja finanšu pārskatiem, kuram nav ieguldījumu meitasuzņēmumos, bet ir ieguldījumi asociētajos uzņēmumos vai kopuzņēmumos, kuros ieguldījumi asociētajos uzņēmumos vai kopuzņēmumos saskaņā ar 28. SGS ir jāuzskaita, lietojot pašu kapitāla metodi, izņemot 8. un 8.A punktā minētajos gadījumos.

| 7. | Tāda uzņēmuma finanšu pārskati, kuram nav neviena meitasuzņēmuma, asociēta uzņēmuma vai kopuzņēmuma dalībnieka līdzdalības kopuzņēmumā, nav atsevišķi finanšu pārskati.
  ... |
| --- | --- |

7.

Tāda uzņēmuma finanšu pārskati, kuram nav neviena meitasuzņēmuma, asociēta uzņēmuma vai kopuzņēmuma dalībnieka līdzdalības kopuzņēmumā, nav atsevišķi finanšu pārskati.

...

ATSEVIŠĶO FINANŠU PĀRSKATU SAGATAVOŠANA

...

| 10. | Ja uzņēmums sagatavo atsevišķus finanšu pārskatus, tam jāuzskaita ieguldījumi meitasuzņēmumos, kopuzņēmumos un asociētajos uzņēmumos:







  a) | izmaksu vērtībā; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

izmaksu vērtībā;

| b) | saskaņā ar 9. SFPS; vai |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar 9. SFPS; vai

| c) | lietojot pašu kapitāla metodi, kā aprakstīts 28. SGS. |
| --- | --- |

c)

lietojot pašu kapitāla metodi, kā aprakstīts 28. SGS.

Uzņēmumam tāda pati uzskaite jāpiemēro katrai ieguldījumu kategorijai. Ieguldījumi, kas tiek uzskaitīti izmaksu vērtībā vai lietojot pašu kapitāla metodi, jāuzskaita saskaņā ar 5. SFPS Pārdošanai turēti ilgtermiņa aktīvi un pārtrauktas darbības, ja tie ir klasificēti kā turēti pārdošanai vai sadalei (vai ietverti atsavinātajā grupā, kura tiek klasificēta kā turēta pārdošanai vai sadalei). Šādā situācijā ieguldījumiem, kas tiek uzskaitīti saskaņā ar 9. SFPS, novērtēšana netiek mainīta.

...

| 11B | Kad mātesuzņēmums pārstāj būt ieguldījumu sabiedrība vai kļūst par ieguldījumu sabiedrību, tas šīs izmaiņas uzskaita, sākot no statusa izmaiņu datuma, proti:






  a) | kad uzņēmums pārstāj būt ieguldījumu sabiedrība, uzņēmums ieguldījumu meitasuzņēmumā uzskaita saskaņā ar 10. punktu. Par statusa izmaiņu datumu uzskata iegādes datumu. Meitasuzņēmuma patiesā vērtība noteiktajā iegādes datumā ir nodotā noteiktā atlīdzība, uzskaitot ieguldījumu saskaņā ar 10. punktu.






  i) | [svītro] |
| --- | --- | --- | --- |

11B

Kad mātesuzņēmums pārstāj būt ieguldījumu sabiedrība vai kļūst par ieguldījumu sabiedrību, tas šīs izmaiņas uzskaita, sākot no statusa izmaiņu datuma, proti:

a)

kad uzņēmums pārstāj būt ieguldījumu sabiedrība, uzņēmums ieguldījumu meitasuzņēmumā uzskaita saskaņā ar 10. punktu. Par statusa izmaiņu datumu uzskata iegādes datumu. Meitasuzņēmuma patiesā vērtība noteiktajā iegādes datumā ir nodotā noteiktā atlīdzība, uzskaitot ieguldījumu saskaņā ar 10. punktu.

i)

[svītro]

| ii) | [svītro] |
| --- | --- |

ii)

[svītro]

| b) | kad uzņēmums kļūst par ieguldījumu sabiedrību, tas uzskaita ieguldījumus meitasuzņēmumā patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus saskaņā ar 9. SFPS. Starpību starp meitasuzņēmuma iepriekšējo uzskaites vērtību un tā patieso vērtību ieguldītāja statusa izmaiņu datumā atzīst kā ieguvumu vai zaudējumus peļņas vai zaudējumu pārskatā. Jebkādu ieguvumu vai zaudējumu kopsummu, kas iepriekš atzīta citos vispārējos ienākumos attiecībā uz šiem meitasuzņēmumiem, ņem vērā tā, it kā ieguldījumu sabiedrība būtu atbrīvojusies no šiem meitasuzņēmumiem statusa izmaiņu datumā. |
| --- | --- |

b)

kad uzņēmums kļūst par ieguldījumu sabiedrību, tas uzskaita ieguldījumus meitasuzņēmumā patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus saskaņā ar 9. SFPS. Starpību starp meitasuzņēmuma iepriekšējo uzskaites vērtību un tā patieso vērtību ieguldītāja statusa izmaiņu datumā atzīst kā ieguvumu vai zaudējumus peļņas vai zaudējumu pārskatā. Jebkādu ieguvumu vai zaudējumu kopsummu, kas iepriekš atzīta citos vispārējos ienākumos attiecībā uz šiem meitasuzņēmumiem, ņem vērā tā, it kā ieguldījumu sabiedrība būtu atbrīvojusies no šiem meitasuzņēmumiem statusa izmaiņu datumā.

| 12. | Dividendes no meitasuzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociēta uzņēmuma atzīst uzņēmuma atsevišķajos finanšu pārskatos, kad ir konstatētas uzņēmuma tiesības saņemt dividendi. Dividendi atzīst peļņā vai zaudējumos, ja vien uzņēmums neizvēlas lietot pašu kapitāla metodi, – tādā gadījumā dividendi atzīst kā ieguldījuma uzskaites vērtības samazinājumu.
  ... |
| --- | --- |

12.

Dividendes no meitasuzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociēta uzņēmuma atzīst uzņēmuma atsevišķajos finanšu pārskatos, kad ir konstatētas uzņēmuma tiesības saņemt dividendi. Dividendi atzīst peļņā vai zaudējumos, ja vien uzņēmums neizvēlas lietot pašu kapitāla metodi, – tādā gadījumā dividendi atzīst kā ieguldījuma uzskaites vērtības samazinājumu.

...

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS UN PĀREJAS NOTEIKUMI

...

| 18J | Ar Pašu kapitāla metode atsevišķajos finanšu pārskatos (27. SGS grozījumi), kas izdoti 2014. gada augustā, grozīts 4.–7., 10., 11.B un 12. punkts. Uzņēmums minētos grozījumus piemēro retrospektīvi saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politika, izmaiņas grāmatvedības aplēsēs un kļūdas gada periodiem, kas sākas 2016. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ir atļauta agrāka piemērošana. Ja uzņēmums minētos grozījumus piemēro agrākam periodam, šis fakts ir jānorāda. |
| --- | --- |

18J

Izrietoši grozījumi pārējos standartos

1. SFPS Starptautisko finanšu pārskatu standartu pirmreizēja lietošana

Iekļauj 39.Z punktu.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

...

| 39.Z | Ar Pašu kapitāla metode atsevišķajos finanšu pārskatos (27. SGS grozījumi), kas izdoti 2014. gada augustā, grozīts D14. punkts un iekļauts D15.A punkts. Uzņēmums minētos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2016. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ir atļauta agrāka piemērošana. Ja uzņēmums minētos grozījumus piemēro agrākam periodam, šis fakts ir jānorāda. |
| --- | --- |

39.Z

Ar Pašu kapitāla metode atsevišķajos finanšu pārskatos (27. SGS grozījumi), kas izdoti 2014. gada augustā, grozīts D14. punkts un iekļauts D15.A punkts. Uzņēmums minētos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2016. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ir atļauta agrāka piemērošana. Ja uzņēmums minētos grozījumus piemēro agrākam periodam, šis fakts ir jānorāda.

D pielikumā groza D14. punktu un iekļauj D15.A punktu.

Ieguldījumi meitasuzņēmumos, kopuzņēmumos un asociētajos uzņēmumos

| D14. | Ja uzņēmums gatavo atsevišķus finanšu pārskatus, 27. SGS prasa uzskaitīt ieguldījumus meitasuzņēmumos, kopuzņēmumos un asociētos uzņēmumos vai nu:






  a) | pēc izmaksām; |
| --- | --- | --- |

D14.

Ja uzņēmums gatavo atsevišķus finanšu pārskatus, 27. SGS prasa uzskaitīt ieguldījumus meitasuzņēmumos, kopuzņēmumos un asociētos uzņēmumos vai nu:

a)

pēc izmaksām;

| b) | saskaņā ar 9. SFPS; vai |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar 9. SFPS; vai

| c) | lietojot pašu kapitāla metodi, kā aprakstīts 28. SGS. |
| --- | --- |

c)

lietojot pašu kapitāla metodi, kā aprakstīts 28. SGS.

...

| D15.A | Ja pirmreizējs piemērotājs šādu ieguldījumu uzskaita, lietojot pašu kapitāla metodes procedūras, kā aprakstīts 28. SGS:






  a) | pirmreizējais piemērotājs ieguldījuma iegādei piemēro atbrīvojumu iepriekšējai uzņēmējdarbības apvienošanai (C papildinājums); |
| --- | --- | --- |

D15.A

Ja pirmreizējs piemērotājs šādu ieguldījumu uzskaita, lietojot pašu kapitāla metodes procedūras, kā aprakstīts 28. SGS:

a)

pirmreizējais piemērotājs ieguldījuma iegādei piemēro atbrīvojumu iepriekšējai uzņēmējdarbības apvienošanai (C papildinājums);

| b) | ja uzņēmums kļūst par pirmreizēju piemērotāju saviem atsevišķajiem finanšu pārskatiem agrāk nekā saviem konsolidētajiem finanšu pārskatiem un






  i) | vēlāk nekā tā mātesuzņēmums, uzņēmums piemēro D16. punktu savos atsevišķajos finanšu pārskatos; |
| --- | --- | --- |

b)

ja uzņēmums kļūst par pirmreizēju piemērotāju saviem atsevišķajiem finanšu pārskatiem agrāk nekā saviem konsolidētajiem finanšu pārskatiem un

i)

vēlāk nekā tā mātesuzņēmums, uzņēmums piemēro D16. punktu savos atsevišķajos finanšu pārskatos;

| ii) | vēlāk nekā tā meitasuzņēmums, uzņēmums piemēro D17. punktu savos atsevišķajos finanšu pārskatos. |
| --- | --- |

ii)

vēlāk nekā tā meitasuzņēmums, uzņēmums piemēro D17. punktu savos atsevišķajos finanšu pārskatos.

28. SGS Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos

Groza 25. punktu un iekļauj 45.B punktu.

Izmaiņas līdzdalības daļā

| 25. | Ja uzņēmuma līdzdalības daļa asociētajā uzņēmumā vai kopuzņēmumā tiek samazināta, bet ieguldījumu turpina klasificēt attiecīgi kā asociēto uzņēmumu vai kopuzņēmumu, uzņēmums pārklasificē uz peļņu vai zaudējumiem to peļņas vai zaudējumu daļu, kas sākotnēji atzīta citos vispārējos ienākumos, kuri attiecas uz minēto līdzdalības daļas samazinājumu, gadījumā, ja šī peļņa vai šie zaudējumi bija jāpārklasificē uz peļņu vai zaudējumiem brīdī, kad tika atsavināti attiecīgie aktīvi vai saistības.
  ... |
| --- | --- |

25.

Ja uzņēmuma līdzdalības daļa asociētajā uzņēmumā vai kopuzņēmumā tiek samazināta, bet ieguldījumu turpina klasificēt attiecīgi kā asociēto uzņēmumu vai kopuzņēmumu, uzņēmums pārklasificē uz peļņu vai zaudējumiem to peļņas vai zaudējumu daļu, kas sākotnēji atzīta citos vispārējos ienākumos, kuri attiecas uz minēto līdzdalības daļas samazinājumu, gadījumā, ja šī peļņa vai šie zaudējumi bija jāpārklasificē uz peļņu vai zaudējumiem brīdī, kad tika atsavināti attiecīgie aktīvi vai saistības.

...

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS UN PĀREJAS NOTEIKUMI

...

| 45B | Ar Pašu kapitāla metode atsevišķajos finanšu pārskatos (27. SGS grozījumi), kas izdoti 2014. gada augustā, grozīts 25. punkts. Uzņēmums minēto grozījumu piemēro retrospektīvi saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politika, izmaiņas grāmatvedības aplēsēs un kļūdas gada periodiem, kas sākas 2016. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ir atļauta agrāka piemērošana. Ja uzņēmums minēto grozījumu piemēro agrākam periodam, šis fakts ir jānorāda. |
| --- | --- |

45B

Ar Pašu kapitāla metode atsevišķajos finanšu pārskatos (27. SGS grozījumi), kas izdoti 2014. gada augustā, grozīts 25. punkts. Uzņēmums minēto grozījumu piemēro retrospektīvi saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politika, izmaiņas grāmatvedības aplēsēs un kļūdas gada periodiem, kas sākas 2016. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ir atļauta agrāka piemērošana. Ja uzņēmums minēto grozījumu piemēro agrākam periodam, šis fakts ir jānorāda.

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/54 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/54

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2442

(2015. gada 22. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 22. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 104,4 |
| TR | 109,8 |
| ZZ | 150,1 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| MA | 90,3 |
| TR | 143,9 |
| ZZ | 136,4 |
| 0709 93 10 | MA | 45,8 |
| TR | 145,2 |
| ZZ | 95,5 |
| 0805 10 20 | EG | 52,8 |
| MA | 65,7 |
| TR | 77,0 |
| ZA | 53,1 |
| ZZ | 62,2 |
| 0805 20 10 | MA | 74,4 |
| ZZ | 74,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 111,9 |
| TR | 86,8 |
| UY | 95,4 |
| ZZ | 98,0 |
| 0805 50 10 | TR | 97,8 |
| ZZ | 97,8 |
| 0808 10 80 | CA | 153,6 |
| CL | 95,8 |
| US | 172,3 |
| ZA | 141,1 |
| ZZ | 140,7 |
| 0808 30 90 | CN | 63,7 |
| TR | 121,0 |
| ZZ | 92,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

236,2

MA

104,4

TR

109,8

ZZ

150,1

0707 00 05

EG

174,9

MA

90,3

TR

143,9

ZZ

136,4

0709 93 10

MA

45,8

TR

145,2

ZZ

95,5

0805 10 20

EG

52,8

MA

65,7

TR

77,0

ZA

53,1

ZZ

62,2

0805 20 10

MA

74,4

ZZ

74,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

111,9

TR

86,8

UY

95,4

ZZ

98,0

0805 50 10

TR

97,8

ZZ

97,8

0808 10 80

CA

153,6

CL

95,8

US

172,3

ZA

141,1

ZZ

140,7

0808 30 90

CN

63,7

TR

121,0

ZZ

92,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/56

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/2443

(2015. gada 11. decembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Asociācijas nolīguma V sadaļu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), 464. panta 3. un 4. punktā ir noteikts, ka atsevišķas nolīguma daļas tiek piemērotas provizoriski. |
| --- | --- |

(1)

Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), 464. panta 3. un 4. punktā ir noteikts, ka atsevišķas nolīguma daļas tiek piemērotas provizoriski.

| (2) | Padomes Lēmuma 2014/492/ES (2) 3. pantā ir norādīti konkrēti nolīguma noteikumi, kurus piemēro provizoriski. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Lēmuma 2014/492/ES (2) 3. pantā ir norādīti konkrēti nolīguma noteikumi, kurus piemēro provizoriski.

| (3) | Nolīguma 462. pantā ir noteikts, ka nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) piemērošana tajās Moldovas Republikas teritorijās, kuras Moldovas Republikas valdība faktiski nekontrolē, ir jāsāk, tiklīdz Moldovas Republika visā tās teritorijā nodrošina V sadaļas pilnīgu īstenošanu un izpildi. |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma 462. pantā ir noteikts, ka nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) piemērošana tajās Moldovas Republikas teritorijās, kuras Moldovas Republikas valdība faktiski nekontrolē, ir jāsāk, tiklīdz Moldovas Republika visā tās teritorijā nodrošina V sadaļas pilnīgu īstenošanu un izpildi.

| (4) | Nolīguma 462. pantā ir arī noteikts, ka Asociācijas padomei ir jāpieņem lēmums par to, kad nolīguma V sadaļas pilnīga īstenošana un izpilde ir nodrošināta visā Moldovas Republikas teritorijā. |
| --- | --- |

(4)

Nolīguma 462. pantā ir arī noteikts, ka Asociācijas padomei ir jāpieņem lēmums par to, kad nolīguma V sadaļas pilnīga īstenošana un izpilde ir nodrošināta visā Moldovas Republikas teritorijā.

| (5) | Moldovas Republika ir informējusi Eiropas Komisiju, ka no 2016. gada 1. janvāra Moldovas Republika visā tās teritorijā varēs nodrošināt nolīguma V sadaļas pilnīgu īstenošanu un izpildi. |
| --- | --- |

(5)

Moldovas Republika ir informējusi Eiropas Komisiju, ka no 2016. gada 1. janvāra Moldovas Republika visā tās teritorijā varēs nodrošināt nolīguma V sadaļas pilnīgu īstenošanu un izpildi.

| (6) | Ir nepieciešams uzraudzīt un regulāri pārskatīt nolīguma V sadaļas piemērošanu attiecībā uz visu Moldovas Republikas teritoriju. |
| --- | --- |

(6)

Ir nepieciešams uzraudzīt un regulāri pārskatīt nolīguma V sadaļas piemērošanu attiecībā uz visu Moldovas Republikas teritoriju.

| (7) | Tādēļ ir lietderīgi noteikt Savienības nostāju attiecībā uz nolīguma V sadaļas piemērošanu visā Moldovas Republikas teritorijā, |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ ir lietderīgi noteikt Savienības nostāju attiecībā uz nolīguma V sadaļas piemērošanu visā Moldovas Republikas teritorijā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Nostājas, kas Savienībai ir jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota saskaņā ar 434. pantu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, attiecībā uz nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) pilnīgu īstenošanu, izpildi un piemērošanu visā Moldovas Republikas teritorijā, pamatā ir Asociācijas padomes lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2.   Savienības pārstāvji Asociācijas padomē ir tiesīgi vienoties par nelieliem tehniskiem labojumiem lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.

2. pants

Astoņu mēnešu laikā pēc šā lēmuma spēkā stāšanās dienas un pēc tam reizi gadā Eiropas Komisija ziņo Padomei par to, kā nolīguma V sadaļa tiek piemērota visā Moldovas Republikas teritorijā. Ja Moldovas Republika vairs nenodrošina nolīguma V sadaļas pilnīgu īstenošanu un izpildi attiecībā uz tām Moldovas Republikas teritorijām, kuras tā faktiski nekontrolē, Savienības pārstāvji Asociācijas padomē drīkst saskaņā ar atbilstīgi Līguma 218. panta 9. punktam pieņemamu lēmumu pieprasīt Asociācijas padomei pārskatīt nolīguma V sadaļas turpmāku piemērošanu attiecīgajās teritorijās.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2015. gada 11. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

F. BAUSCH

---

(1)  OV L 260, 30.8.2014., 4. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2014/492/ES (2014. gada 16. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (OV L 260, 30.8.2014., 1. lpp.).

2

---

PROJEKTS

ES UN MOLDOVAS REPUBLIKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. 1/2015

(2015. gada ...)

par Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, V sadaļas piemērošanu visā Moldovas Republikas teritorijā

ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (1), un jo īpaši tā 462. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), 464. pantu atsevišķas nolīguma daļas no 2014. gada 1. septembra piemēro provizoriski. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), 464. pantu atsevišķas nolīguma daļas no 2014. gada 1. septembra piemēro provizoriski.

| (2) | Moldovas Republika ir informējusi Eiropas Komisiju, ka Moldovas Republika no 2016. gada 1. janvāra visā tās teritorijā varēs nodrošināt nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) pilnīgu īstenošanu un izpildi. |
| --- | --- |

(2)

Moldovas Republika ir informējusi Eiropas Komisiju, ka Moldovas Republika no 2016. gada 1. janvāra visā tās teritorijā varēs nodrošināt nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) pilnīgu īstenošanu un izpildi.

| (3) | Ir lietderīgi, ka Asociācijas padome regulāri pārskata nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) piemērošanu visā Moldovas Republikas teritorijā. |
| --- | --- |

(3)

Ir lietderīgi, ka Asociācijas padome regulāri pārskata nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) piemērošanu visā Moldovas Republikas teritorijā.

| (4) | Ir lietderīgi, ka Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai uzrauga nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) piemērošanu visā Moldovas Republikas teritorijā un regulāri ziņo Asociācijas padomei, |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi, ka Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai uzrauga nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) piemērošanu visā Moldovas Republikas teritorijā un regulāri ziņo Asociācijas padomei,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, V sadaļu (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) no 2016. gada 1. janvāra piemēro visā Moldovas Republikas teritorijā.

2.   Desmit mēnešu laikā pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas un pēc tam reizi gadā Asociācijas padome pārskata nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) piemērošanu visā Moldovas Republikas teritorijā.

3.   Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai uzrauga nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) piemērošanu, kā minēts 1. punktā. Komiteja reizi gadā un ikreiz, kad to prasa apstākļi, sniedz ziņojumu Asociācijas padomei.

4.   Nolīguma VII sadaļu (Institucionāli, vispārēji un nobeiguma noteikumi) piemēro, ciktāl tas notiek saistībā ar nolīguma V sadaļu (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

...,

Asociācijas padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV L 260, 30.8.2014., 4. lpp.

1

---

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/59

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/2444

(2015. gada 17. decembris),

ar ko nosaka standarta prasības attiecībā uz tām valsts programmām dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolēšanai un uzraudzībai, ko dalībvalstis iesniedz, lai saņemtu Savienības finansējumu, un ar kuru atceļ Lēmumu 2008/425/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9192)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 652/2014, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes Direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 882/2004 un (EK) Nr. 396/2005, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/128/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Padomes Lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK (1), un jo īpaši tās 36. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) Nr. 652/2014 cita starpā paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kas attiecas uz pārtikas apriti un dzīvnieku veselību, un prasības attiecībā uz dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības valsts programmu iesniegšanu un saturu. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) Nr. 652/2014 cita starpā paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kas attiecas uz pārtikas apriti un dzīvnieku veselību, un prasības attiecībā uz dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības valsts programmu iesniegšanu un saturu.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 652/2014 12. panta 1. punkts nosaka, ka dalībvalstīm ne vēlāk kā līdz 31. maijam jāiesniedz Komisijai tās valsts programmas, kuru darbība sāksies nākamajā gadā un par kurām tās vēlas iesniegt dotācijas pieteikumu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 652/2014 12. panta 1. punkts nosaka, ka dalībvalstīm ne vēlāk kā līdz 31. maijam jāiesniedz Komisijai tās valsts programmas, kuru darbība sāksies nākamajā gadā un par kurām tās vēlas iesniegt dotācijas pieteikumu.

| (3) | Komisijas Lēmums 2008/425/EK (2) paredz, ka dalībvalstīm, kas vēlas saņemt Savienības finansējumu valsts programmām, kuru mērķis ir izskaust, uzraudzīt un kontrolēt konkrētas dzīvnieku slimības, jāiesniedz pieteikumi, kuros ietverta konkrēta minimālā informācija, kas noteikta minētā lēmuma I–V pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Lēmums 2008/425/EK (2) paredz, ka dalībvalstīm, kas vēlas saņemt Savienības finansējumu valsts programmām, kuru mērķis ir izskaust, uzraudzīt un kontrolēt konkrētas dzīvnieku slimības, jāiesniedz pieteikumi, kuros ietverta konkrēta minimālā informācija, kas noteikta minētā lēmuma I–V pielikumā.

| (4) | Pēc Regulas (ES) Nr. 652/2014 pieņemšanas standarta prasības attiecībā uz minētās regulas 9. pantā definēto dalībvalstu valsts programmu saturu un iesniegšanu būtu jāpārskata tā, lai pilnībā atbilstu minētas regulas 12. panta prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Regulas (ES) Nr. 652/2014 pieņemšanas standarta prasības attiecībā uz minētās regulas 9. pantā definēto dalībvalstu valsts programmu saturu un iesniegšanu būtu jāpārskata tā, lai pilnībā atbilstu minētas regulas 12. panta prasībām.

| (5) | Turklāt standarta prasībām attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 652/2014 9. pantā definēto valsts programmu saturu un iesniegšanu būtu jāatbilst izskaušanas, kontroles un uzraudzības valsts programmu kritērijiem, kas noteikti Komisijas Lēmumā 2008/341/EK (3). |
| --- | --- |

(5)

Turklāt standarta prasībām attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 652/2014 9. pantā definēto valsts programmu saturu un iesniegšanu būtu jāatbilst izskaušanas, kontroles un uzraudzības valsts programmu kritērijiem, kas noteikti Komisijas Lēmumā 2008/341/EK (3).

| (6) | Lai panāktu saskanību ar jaunajiem Savienības tiesību aktiem un atvieglotu nepieciešamo izmaiņu veikšanu vai papildu ziņu iekļaušanu, attiecībā uz konkrētām slimībām būtu jāizmanto standarta elektroniskās veidnes, kas pieejamas tiešsaistē Komisijas tīmekļa vietnē. Komisija Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komitejas ietvaros dalībvalstis informēs un ar tām apspriedīsies par visām nepieciešamajām standarta elektronisko veidņu izmaiņām. Pārskatītās standarta elektroniskās veidnes dalībvalstīm tiks nosūtītas vēlākais līdz attiecīgā gada marta sākumam. |
| --- | --- |

(6)

Lai panāktu saskanību ar jaunajiem Savienības tiesību aktiem un atvieglotu nepieciešamo izmaiņu veikšanu vai papildu ziņu iekļaušanu, attiecībā uz konkrētām slimībām būtu jāizmanto standarta elektroniskās veidnes, kas pieejamas tiešsaistē Komisijas tīmekļa vietnē. Komisija Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komitejas ietvaros dalībvalstis informēs un ar tām apspriedīsies par visām nepieciešamajām standarta elektronisko veidņu izmaiņām. Pārskatītās standarta elektroniskās veidnes dalībvalstīm tiks nosūtītas vēlākais līdz attiecīgā gada marta sākumam.

| (7) | Ņemot vērā pēdējos gados nelielo iesniegumu skaitu, kas neattaisno īpašu elektronisku veidņu izstrādi, standarta neelektroniskās veidnes tiek uzskatītas par atbilstīgu rīku valsts programmu iesniegšanai attiecībā uz citām slimībām, kuras nav iekļautas standarta elektroniskajās veidnēs, un attiecībā uz akvakultūras slimībām. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā pēdējos gados nelielo iesniegumu skaitu, kas neattaisno īpašu elektronisku veidņu izstrādi, standarta neelektroniskās veidnes tiek uzskatītas par atbilstīgu rīku valsts programmu iesniegšanai attiecībā uz citām slimībām, kuras nav iekļautas standarta elektroniskajās veidnēs, un attiecībā uz akvakultūras slimībām.

| (8) | Tāpēc skaidrības labad ar šo lēmumu būtu jāatceļ un jāaizstāj Lēmums 2008/425/EK. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc skaidrības labad ar šo lēmumu būtu jāatceļ un jāaizstāj Lēmums 2008/425/EK.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Papildus saturam, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 652/2014 12. panta 2. punktā, valstu programmās ietver informāciju, kas sniegta šā lēmuma pielikumos.

2. pants

Valsts programmas, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 652/2014 9. pantā, iesniedz tiešsaistē, izmantojot attiecīgās standarta elektroniskās veidnes, kas norādītas šā lēmuma I–IV pielikumā, vai pa pastu, izmantojot attiecīgās standarta veidnes, kas attiecībā uz elektroniskajās veidnēs neiekļautām slimībām ir noteiktas šā lēmuma V pielikumā, vai attiecībā uz akvakultūras slimībām – šā lēmuma VI pielikumā.

3. pants

Lēmumu 2008/425/EK atceļ.

4. pants

Šo lēmumu piemēro attiecībā uz izskaušanas, kontroles un uzraudzības valsts programmu iesniegšanu 2017. gadam un turpmākajos gados.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  OV L 189, 27.6.2014., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Lēmums 2008/425/EK, ar ko nosaka standarta prasības attiecībā uz tām valsts programmām konkrētu dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolēšanai un uzraudzībai, ko dalībvalstis iesniedz, lai saņemtu Kopienas finansējumu (OV L 159, 18.6.2008., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Lēmums 2008/341/EK, ar ko nosaka, kādiem Kopienas kritērijiem atbilst valsts programmas par atsevišķu dzīvnieku slimību un zoonožu apkarošanu, kontroli un uzraudzību (OV L 115, 29.4.2008., 44. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

Īpašā pdf veidne, kas jāizmanto turpmāk uzskaitīto dzīvnieku slimību valsts programmu iesniegšanai, ir pieejama SANTE ĢD tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

I.a pielikums: attiecībā uz trakumsērgu;

I.b pielikums: attiecībā uz govju tuberkulozi, liellopu brucelozi un aitu un kazu brucelozi (B. melitensis);

I.c pielikums: attiecībā uz klasisko cūku mēri, Āfrikas cūku mēri un cūku vezikulāro slimību;

I.d pielikums: attiecībā uz infekciozo katarālo drudzi.

---

II PIELIKUMS

Īpašā pdf veidne, kas jāizmanto Salmonella kontroles programmu iesniegšanai, ir pieejama SANTE ĢD tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

---

III PIELIKUMS

Īpašā pdf veidne, kas jāizmanto transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (BSE un skrepi slimības) kontroles programmu iesniegšanai, ir pieejama SANTE ĢD tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

---

IV PIELIKUMS

Īpašā pdf veidne, kas jāizmanto putnu gripas uzraudzības programmu iesniegšanai, ir pieejama SANTE ĢD tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

---

V PIELIKUMS

Standarta prasības tādu valsts programmu iesniegšanai, kuru mērķis ir izskaust, kontrolēt vai uzraudzīt šādas dzīvnieku slimības:

| — | Sibīrijas mēris, |
| --- | --- |

—

Sibīrijas mēris,

| — | kontagiozā govju pleiropneimonija, |
| --- | --- |

—

kontagiozā govju pleiropneimonija,

| — | ehinokokoze, |
| --- | --- |

—

ehinokokoze,

| — | kampilobakterioze, |
| --- | --- |

—

kampilobakterioze,

| — | listerioze, |
| --- | --- |

—

listerioze,

| — | trihineloze, |
| --- | --- |

—

trihineloze,

| — | verotoksigēnā E. coli. |
| --- | --- |

—

verotoksigēnā E. coli.

1.   Programmas identifikācija

Dalībvalsts:

Slimība(-as) (1):

Programmas ilgums: gada/daudzgadu

Periods, kādam pieprasīts Savienības līdzfinansējums (2):

Šā dokumenta atsauces numurs:

Kontaktinformācija (vārds, uzvārds, faksa numurs, e-pasta adrese):

Datums, kurā dokuments iesniegts Komisijai:

2.   Apraksts par slimības/zoonožu epidemioloģisko situāciju pirms programmas īstenošanas sākšanas datuma un dati par slimības(-u) epidemioloģisko attīstību
   (3)
  :

3.   Iesniegtās programmas apraksts
   (4)
  :

4.   Iesniegtās programmas pasākumi, kurus paredzēts īstenot

4.1.   Programmas pasākumu kopsavilkums:

4.2.   Organizācija, visu programmā iesaistīto ieinteresēto personu
   (5)
  uzraudzība un loma:

4.3.   Ģeogrāfisko un administratīvo apgabalu, kuros paredzēts īstenot programmu, apraksts un demarkācija
   (6)
  :

4.4.   Mērķi, kas sasniedzami līdz programmas beigu datumam, un tās paredzētie ieguvumi:

4.5.   Atbilstīgi rādītāji, pēc kuriem novērtē programmas mērķu īstenošanu:

4.6.   Programmas pasākumu apraksts
   (7)
  :

| 4.6.1. | Slimības paziņošana |
| --- | --- |

4.6.1.

Slimības paziņošana

| 4.6.2. | Mērķa dzīvnieku sugas un dzīvnieku populācija |
| --- | --- |

4.6.2.

Mērķa dzīvnieku sugas un dzīvnieku populācija

| 4.6.3. | Dzīvnieku identifikācija un saimniecību reģistrācija |
| --- | --- |

4.6.3.

Dzīvnieku identifikācija un saimniecību reģistrācija

| 4.6.4. | Dzīvnieku un ganāmpulku novērtējums (8) |
| --- | --- |

4.6.4.

Dzīvnieku un ganāmpulku novērtējums (8)

| 4.6.5. | Noteikumi par dzīvnieku pārvietošanu |
| --- | --- |

4.6.5.

Noteikumi par dzīvnieku pārvietošanu

| 4.6.6. | Izmantotie testi un paraugu ņemšanas shēmas |
| --- | --- |

4.6.6.

Izmantotie testi un paraugu ņemšanas shēmas

| 4.6.7. | Izmantotās vakcīnas un vakcinācijas shēmas |
| --- | --- |

4.6.7.

Izmantotās vakcīnas un vakcinācijas shēmas

| 4.6.8. | Informācija par bioloģiskās drošības pasākumu vadību un infrastruktūru iesaistītajās saimniecībās, kā arī to novērtējums |
| --- | --- |

4.6.8.

Informācija par bioloģiskās drošības pasākumu vadību un infrastruktūru iesaistītajās saimniecībās, kā arī to novērtējums

| 4.6.9. | Pasākumi pozitīva pārbaužu rezultāta gadījumā (9) |
| --- | --- |

4.6.9.

Pasākumi pozitīva pārbaužu rezultāta gadījumā (9)

| 4.6.10. | Shēma kompensāciju izmaksai nokauto un nonāvēto dzīvnieku īpašniekiem (10) |
| --- | --- |

4.6.10.

Shēma kompensāciju izmaksai nokauto un nonāvēto dzīvnieku īpašniekiem (10)

| 4.6.11. | Programmas īstenošanas kontrole un ziņojumu sniegšana (11) |
| --- | --- |

4.6.11.

Programmas īstenošanas kontrole un ziņojumu sniegšana (11)

5.   Finanšu resursi programmas īstenošanai:

Aplēstais budžets un avots: publisks/privāts vai abējādi.

6.   Epidemioloģiskās attīstības dati par pēdējiem pieciem gadiem
   (12)

6.1.   Slimības attīstība

6.1.1.   Dati par ganāmpulkiem (13) (viena tabula par katru gadu)

| Gads: |
| --- |
| Reģions (14) | Dzīvnieku suga | Ganāmpulku kopskaits (15) | Programmā ietverto ganāmpulku kopskaits | Pārbaudīto ganāmpulku skaits (16) | Pozitīvo ganāmpulku skaits (17) | Jaunatklāto pozitīvo ganāmpulku skaits (18) | Depopulēto ganāmpulku skaits | Depopulētie pozitīvie ganāmpulki, % | RĀDĪTĀJI |
| Aptvertie ganāmpulki, % | Pozitīvie ganāmpulki, %
  Izplatība ganāmpulkā attiecīgajā periodā | Jaunatklātie pozitīvie ganāmpulki, %
  Incidence ganāmpulkos |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 = (/) × 100 | 10= (5/4) × 100 | 11 = (6/5) × 100 | 12 = (7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | | |

Gads:

Reģions (14)

Dzīvnieku suga

Ganāmpulku kopskaits (15)

Programmā ietverto ganāmpulku kopskaits

Pārbaudīto ganāmpulku skaits (16)

Pozitīvo ganāmpulku skaits (17)

Jaunatklāto pozitīvo ganāmpulku skaits (18)

Depopulēto ganāmpulku skaits

Depopulētie pozitīvie ganāmpulki, %

RĀDĪTĀJI

Aptvertie ganāmpulki, %

Pozitīvie ganāmpulki, %

Izplatība ganāmpulkā attiecīgajā periodā

Jaunatklātie pozitīvie ganāmpulki, %

Incidence ganāmpulkos

1

2

3

4

5

6

7

8

9 = (/) × 100

10= (5/4) × 100

11 = (6/5) × 100

12 = (7/5) × 100

Kopā

6.1.2.   Dati par dzīvniekiem (viena tabula par katru gadu)

| Gads: |
| --- |
| Reģions (19) | Dzīvnieku suga | Dzīvnieku kopskaits (20) | Saskaņā ar programmu testējamo dzīvnieku skaits (22) | Testēto dzīvnieku skaits (21) | Individuāli testēto dzīvnieku skaits (22) | Pozitīvo dzīvnieku skaits | Kaušana | RĀDĪTĀJI |
| Nokauto vai izbrāķēto pozitīvo dzīvnieku skaits | Nokauto dzīvnieku kopskaits (23) | Aptvertie dzīvnieki, % | Pozitīvie dzīvnieki, %
  Izplatība dzīvnieku vidū |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10=(5/4) × 100 | 11=(7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | |

Gads:

Reģions (19)

Dzīvnieku suga

Dzīvnieku kopskaits (20)

Saskaņā ar programmu testējamo dzīvnieku skaits (22)

Testēto dzīvnieku skaits (21)

Individuāli testēto dzīvnieku skaits (22)

Pozitīvo dzīvnieku skaits

Kaušana

RĀDĪTĀJI

Nokauto vai izbrāķēto pozitīvo dzīvnieku skaits

Nokauto dzīvnieku kopskaits (23)

Aptvertie dzīvnieki, %

Pozitīvie dzīvnieki, %

Izplatība dzīvnieku vidū

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10=(5/4) × 100

11=(7/5) × 100

Kopā

6.2.   Stratificēti dati par uzraudzību un laboratoriskajiem testiem

6.2.1.   Stratificēti dati par uzraudzību un laboratoriskajiem testiem

| Gads: |
| --- |
| Reģions (24) | Dzīvnieku suga/kategorija | Testa veids (25) | Testa apraksts | Testēto paraugu skaits | Pozitīvo paraugu skaits |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Kopā | | | | | |

Gads:

Reģions (24)

Dzīvnieku suga/kategorija

Testa veids (25)

Testa apraksts

Testēto paraugu skaits

Pozitīvo paraugu skaits

Kopā

6.3.   Dati par infekcijām (viena tabula par katru gadu)

| Gads: |
| --- |
| Reģions (26) | Dzīvnieku suga | Inficēto ganāmpulku skaits (27) | Inficēto dzīvnieku skaits |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Kopā | | | |

Gads:

Reģions (26)

Dzīvnieku suga

Inficēto ganāmpulku skaits (27)

Inficēto dzīvnieku skaits

Kopā

6.4.   Dati par ganāmpulku statusu katra gada beigās (ja nepieciešams)

| Gads: |
| --- |
| Reģions (28) | Dzīvnieku suga | Programmā ietverto ganāmpulku un dzīvnieku statuss (29) |
| Programmā ietverto ganāmpulku un dzīvnieku kopskaits | Statuss nezināms (30) | Slimības skarti vai oficiāli atzīti par slimības skartiem | Apturēts statuss “slimības neskarts” vai “oficiāli atzīts par slimības neskartu” (33) | Slimības neskarti (34) | Oficiāli atzīti par slimības neskartiem (35) |
| Pēdējā pārbaudē pozitīvi (31) | Pēdējā pārbaudē negatīvi (32) |
| Ganāmpulki | Dzīvnieki (36) | Ganāmpulki | Dzīvnieki (36) | Ganāmpulki | Dzīvnieki (36) | Ganāmpulki | Dzīvnieki (36) | Ganāmpulki | Dzīvnieki (36) | Ganāmpulki | Dzīvnieki (36) | Ganāmpulki | Dzīvnieki (36) |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | | | | | | |

Gads:

Reģions (28)

Dzīvnieku suga

Programmā ietverto ganāmpulku un dzīvnieku statuss (29)

Programmā ietverto ganāmpulku un dzīvnieku kopskaits

Statuss nezināms (30)

Slimības skarti vai oficiāli atzīti par slimības skartiem

Apturēts statuss “slimības neskarts” vai “oficiāli atzīts par slimības neskartu” (33)

Slimības neskarti (34)

Oficiāli atzīti par slimības neskartiem (35)

Pēdējā pārbaudē pozitīvi (31)

Pēdējā pārbaudē negatīvi (32)

Ganāmpulki

Dzīvnieki (36)

Ganāmpulki

Dzīvnieki (36)

Ganāmpulki

Dzīvnieki (36)

Ganāmpulki

Dzīvnieki (36)

Ganāmpulki

Dzīvnieki (36)

Ganāmpulki

Dzīvnieki (36)

Ganāmpulki

Dzīvnieki (36)

Kopā

6.5.   Dati par vakcinācijas vai ārstēšanas programmām
   (37)

| Gads: |
| --- |
| Reģions (38) | Dzīvnieku suga | Ganāmpulku kopskaits (39) | Dzīvnieku kopskaits | Informācija par vakcinācijas vai ārstēšanas programmu |
| Vakcinācijas vai ārstēšanas programmā iesaistīto ganāmpulku skaits | Vakcinēto vai ārstēto ganāmpulku skaits | Vakcinēto vai ārstēto dzīvnieku skaits | Izlietoto vakcīnas vai zāļu devu skaits | Pieaugušo vakcinēto dzīvnieku skaits | Jauno vakcinēto dzīvnieku skaits |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | |

Gads:

Reģions (38)

Dzīvnieku suga

Ganāmpulku kopskaits (39)

Dzīvnieku kopskaits

Informācija par vakcinācijas vai ārstēšanas programmu

Vakcinācijas vai ārstēšanas programmā iesaistīto ganāmpulku skaits

Vakcinēto vai ārstēto ganāmpulku skaits

Vakcinēto vai ārstēto dzīvnieku skaits

Izlietoto vakcīnas vai zāļu devu skaits

Pieaugušo vakcinēto dzīvnieku skaits

Jauno vakcinēto dzīvnieku skaits

Kopā

6.6.   Dati par savvaļas dzīvniekiem
   (40)

6.6.1.   Aplēse par savvaļas populāciju

| Gads: |
| --- |
| Reģioni (41) | Dzīvnieku suga | Aplēses metode | Prognozētā populācija |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Kopā | | | |

Gads:

Reģioni (41)

Dzīvnieku suga

Aplēses metode

Prognozētā populācija

Kopā

6.6.2.   Slimību uzraudzība un citi savvaļas dzīvnieku testi (viena tabula par katru gadu)

| Gads: |
| --- |
| Reģions (42) | Dzīvnieku suga | Testa veids (43) | Testa apraksts | Testēto paraugu skaits | Pozitīvo paraugu skaits |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Kopā | | | | |

Gads:

Reģions (42)

Dzīvnieku suga

Testa veids (43)

Testa apraksts

Testēto paraugu skaits

Pozitīvo paraugu skaits

Kopā

6.6.3.   Dati par savvaļas dzīvnieku vakcināciju vai ārstēšanu

| Gads: |
| --- |
| Reģions (44) | Kvadrātkilometri | Vakcinācijas vai ārstēšanas programma |
| Vakcīnas vai zāļu devu skaits, ko plānots izmantot | Kampaņu skaits | Izlietoto vakcīnas vai zāļu devu kopskaits |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| Kopā | | | | |

Gads:

Reģions (44)

Kvadrātkilometri

Vakcinācijas vai ārstēšanas programma

Vakcīnas vai zāļu devu skaits, ko plānots izmantot

Kampaņu skaits

Izlietoto vakcīnas vai zāļu devu kopskaits

Kopā

7.   Mērķi

7.1.   Ar testēšanu saistītie mērķi (viena tabula par katru programmas īstenošanas gadu
   (45))

7.1.1.   Mērķi attiecībā uz diagnostiskajiem testiem

| Reģions (46) | Testa veids (47) | Mērķa populācija (48) | Parauga veids (49) | Mērķis (50) | Plānoto testu skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Kopā | |

Reģions (46)

Testa veids (47)

Mērķa populācija (48)

Parauga veids (49)

Mērķis (50)

Plānoto testu skaits

Kopā

7.1.2.   Mērķi attiecībā uz ganāmpulku un dzīvnieku testēšanu

7.1.2.1.   Mērķi attiecībā uz ganāmpulku testēšanu (51)

| Reģions (52) | Dzīvnieku suga | Ganāmpulku kopskaits (53) | Programmā ietverto ganāmpulku kopskaits | To ganāmpulku skaits, kuriem paredzēts veikt pārbaudi (54) | Paredzamais pozitīvo ganāmpulku skaits (55) | Paredzamais jaunatklāto pozitīvo ganāmpulku skaits (56) | To ganāmpulku skaits, kuros paredzama depopulācija | Pozitīvie ganāmpulki, kuros paredzama depopulācija, % | MĒRĶA RĀDĪTĀJI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paredzamais ganāmpulku aptvērums, % | Pozitīvie ganāmpulki, %
  Paredzamā izplatība ganāmpulkā attiecīgajā periodā | Jaunatklātie pozitīvie ganāmpulki, %
  Paredzamā incidence ganāmpulkos |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 = (8/6) × 100 | 10 = (5/4) × 100 | 11 = (6/5) × 100 | 12 = (7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | | |

Reģions (52)

Dzīvnieku suga

Ganāmpulku kopskaits (53)

Programmā ietverto ganāmpulku kopskaits

To ganāmpulku skaits, kuriem paredzēts veikt pārbaudi (54)

Paredzamais pozitīvo ganāmpulku skaits (55)

Paredzamais jaunatklāto pozitīvo ganāmpulku skaits (56)

To ganāmpulku skaits, kuros paredzama depopulācija

Pozitīvie ganāmpulki, kuros paredzama depopulācija, %

MĒRĶA RĀDĪTĀJI

Paredzamais ganāmpulku aptvērums, %

Pozitīvie ganāmpulki, %

Paredzamā izplatība ganāmpulkā attiecīgajā periodā

Jaunatklātie pozitīvie ganāmpulki, %

Paredzamā incidence ganāmpulkos

1

2

3

4

5

6

7

8

9 = (8/6) × 100

10 = (5/4) × 100

11 = (6/5) × 100

12 = (7/5) × 100

Kopā

7.1.2.2.   Mērķi attiecībā uz dzīvnieku testēšanu

| Reģions (57) | Dzīvnieku suga | Dzīvnieku kopskaits (58) | Programmā ietverto dzīvnieku skaits (59) | To dzīvnieku skaits (59), kurus paredzēts testēt | To dzīvnieku skaits, kuri jātestē individuāli (60) | Paredzamais pozitīvo dzīvnieku skaits | Kaušana | MĒRĶA RĀDĪTĀJI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| To pozitīvo dzīvnieku skaits, kurus paredzēts nokaut vai izbrāķēt | To dzīvnieku kopskaits, kurus paredzēts nokaut (61) | Paredzamais dzīvnieku aptvērums, % | Pozitīvie dzīvnieki, % (paredzamā izplatība dzīvnieku vidū) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10=(5/4) × 100 | 11=(7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Reģions (57)

Dzīvnieku suga

Dzīvnieku kopskaits (58)

Programmā ietverto dzīvnieku skaits (59)

To dzīvnieku skaits (59), kurus paredzēts testēt

To dzīvnieku skaits, kuri jātestē individuāli (60)

Paredzamais pozitīvo dzīvnieku skaits

Kaušana

MĒRĶA RĀDĪTĀJI

To pozitīvo dzīvnieku skaits, kurus paredzēts nokaut vai izbrāķēt

To dzīvnieku kopskaits, kurus paredzēts nokaut (61)

Paredzamais dzīvnieku aptvērums, %

Pozitīvie dzīvnieki, % (paredzamā izplatība dzīvnieku vidū)

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10=(5/4) × 100

11=(7/5) × 100

7.2.   Mērķi attiecībā uz ganāmpulku un dzīvnieku novērtējumu (viena tabula par katru programmas īstenošanas gadu), ja nepieciešams.

| Reģions (62) | Dzīvnieku suga | Programmā ietverto ganāmpulku un dzīvnieku kopskaits | Mērķi attiecībā uz programmā ietverto ganāmpulku un dzīvnieku statusu (63) |
| --- | --- | --- | --- |
| Paredzamais statuss “nezināms” (64) | Paredzamais statuss “slimības skarts” vai “oficiāli atzīts par slimības skartu” | Paredzama statusa “slimības neskarts” vai “oficiāli atzīts par slimības neskartu” apturēšana (67) | Paredzamais statuss “slimības neskarts” (68) | Paredzamais statuss “oficiāli atzīts par slimības neskartu” (69) |
| Pēdējā pārbaudē pozitīvi (65) | Pēdējā pārbaudē negatīvi (66) |
| Ganāmpulki | Dzīvnieki (70) | Ganāmpulki | Dzīvnieki (70) | Ganāmpulki | Dzīvnieki (70) | Ganāmpulki | Dzīvnieki (70) | Ganāmpulki | Dzīvnieki (70) | Ganāmpulki | Dzīvnieki (70) | Ganāmpulki | Dzīvnieki (70) |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | | | | | | | |

Reģions (62)

Dzīvnieku suga

Programmā ietverto ganāmpulku un dzīvnieku kopskaits

Mērķi attiecībā uz programmā ietverto ganāmpulku un dzīvnieku statusu (63)

Paredzamais statuss “nezināms” (64)

Paredzamais statuss “slimības skarts” vai “oficiāli atzīts par slimības skartu”

Paredzama statusa “slimības neskarts” vai “oficiāli atzīts par slimības neskartu” apturēšana (67)

Paredzamais statuss “slimības neskarts” (68)

Paredzamais statuss “oficiāli atzīts par slimības neskartu” (69)

Pēdējā pārbaudē pozitīvi (65)

Pēdējā pārbaudē negatīvi (66)

Ganāmpulki

Dzīvnieki (70)

Ganāmpulki

Dzīvnieki (70)

Ganāmpulki

Dzīvnieki (70)

Ganāmpulki

Dzīvnieki (70)

Ganāmpulki

Dzīvnieki (70)

Ganāmpulki

Dzīvnieki (70)

Ganāmpulki

Dzīvnieki (70)

Kopā

7.3.   Mērķi attiecībā uz vakcināciju vai ārstēšanu (viena tabula par katru programmas īstenošanas gadu)

7.3.1.   Mērķi attiecībā uz vakcināciju vai ārstēšanu (71)

| Reģions (72) | Dzīvnieku suga | Vakcinācijas vai ārstēšanas programmā ietverto ganāmpulku kopskaits (73) | Vakcinācijas vai ārstēšanas programmā ietverto dzīvnieku kopskaits | Vakcinācijas vai ārstēšanas programmas mērķi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vakcinācijas vai ārstēšanas programmā ietverto ganāmpulku skaits (73) | To ganāmpulku skaits (73), kurus paredzēts vakcinēt vai ārstēt | To dzīvnieku skaits, kurus paredzēts vakcinēt vai ārstēt | To vakcīnas vai zāļu devu skaits, kuras paredzēts izlietot | To pieaugušo dzīvnieku skaits, kurus paredzēts vakcinēt | To jauno dzīvnieku skaits, kurus paredzēts vakcinēt |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | |

Reģions (72)

Dzīvnieku suga

Vakcinācijas vai ārstēšanas programmā ietverto ganāmpulku kopskaits (73)

Vakcinācijas vai ārstēšanas programmā ietverto dzīvnieku kopskaits

Vakcinācijas vai ārstēšanas programmas mērķi

Vakcinācijas vai ārstēšanas programmā ietverto ganāmpulku skaits (73)

To ganāmpulku skaits (73), kurus paredzēts vakcinēt vai ārstēt

To dzīvnieku skaits, kurus paredzēts vakcinēt vai ārstēt

To vakcīnas vai zāļu devu skaits, kuras paredzēts izlietot

To pieaugušo dzīvnieku skaits, kurus paredzēts vakcinēt

To jauno dzīvnieku skaits, kurus paredzēts vakcinēt

Kopā

7.3.2.   Mērķi attiecībā uz savvaļas dzīvnieku vakcināciju vai ārstēšanu (74)

| Reģions (75) | Dzīvnieku suga | Kvadrātkilometri | Vakcinācijas vai ārstēšanas programmas mērķi |
| --- | --- | --- | --- |
| To vakcīnas vai zāļu devu skaits, kuras paredzēts izlietot kampaņas laikā | Paredzamais kampaņu skaits | To vakcīnas vai zāļu devu kopskaits, kuras paredzēts izlietot |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Kopā | | | | |

Reģions (75)

Dzīvnieku suga

Kvadrātkilometri

Vakcinācijas vai ārstēšanas programmas mērķi

To vakcīnas vai zāļu devu skaits, kuras paredzēts izlietot kampaņas laikā

Paredzamais kampaņu skaits

To vakcīnas vai zāļu devu kopskaits, kuras paredzēts izlietot

Kopā

8.   Programmas izmaksu detalizēta analīze (viena tabula par katru programmas īstenošanas gadu)

| Izmaksu objekts | Specifikācija | Vienību skaits | Vienas vienības izmaksas, EUR | Kopsumma, EUR | Pieprasīts Savienības finansējums (jā/nē) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.   Testēšana |
| 1.1. | Paraugu ņemšanas izmaksas |

Izmaksu objekts

Specifikācija

Vienību skaits

Vienas vienības izmaksas, EUR

Kopsumma, EUR

Pieprasīts Savienības finansējums (jā/nē)

1.   Testēšana

1.1.

Paraugu ņemšanas izmaksas

Mājdzīvnieki

| 1.2. | Analīžu izmaksas |
| --- | --- |

1.2.

Analīžu izmaksas

Bakterioloģiskais (kultivēšanas) tests oficiālās paraugu ņemšanas ietvaros

Attiecīgo izolātu serotipa noteikšana

Bakterioloģiskais tests, ar kuru pārbauda telpu dezinfekcijas efektivitāti pēc tādas saimes depopulācijas, kurai konstatēti pozitīvi salmonellu testa rezultāti

Tests, ar kuru konstatē pretmikrobu vielu klātbūtni vai baktēriju vairošanās inhibējošu ietekmi tādu saimju/ganāmpulku dzīvnieku audos, kuri testēti attiecībā uz salmonellām

Cits (norādīt)

| 2. | Vakcinācija |
| --- | --- |

2.

(Ja vakcīnu iepirkšanai vajadzīgs līdzfinansējums, jānodrošina atbilstība 6.4. un 7.2. iedaļai, ja vakcinācijas politika ietilpst jūsu programmā)

| 2.1. | Vakcīnas devu iegāde |
| --- | --- |

2.1.

Vakcīnas devu iegāde

Vakcīnas devu skaits

3.   Kaušana un iznīcināšana

| 3.1. | Kompensācija par dzīvniekiem |
| --- | --- |

3.1.

Kompensācija par dzīvniekiem

Kompensācija par dzīvniekiem

| 3.2. | Transporta izmaksas |
| --- | --- |

3.2.

Transporta izmaksas

| 3.3. | Iznīcināšanas izmaksas |
| --- | --- |

3.3.

Iznīcināšanas izmaksas

| 3.4. | Zaudējumi nokaušanas gadījumā |
| --- | --- |

3.4.

Zaudējumi nokaušanas gadījumā

| 3.5. | Dzīvnieku izcelsmes produktu apstrādes izmaksas (olas, inkubējamas olas u. c.) |
| --- | --- |

3.5.

Dzīvnieku izcelsmes produktu apstrādes izmaksas (olas, inkubējamas olas u. c.)

Dzīvnieku izcelsmes produktu apstrādes izmaksas (olas, inkubējamas olas u. c.)

4.   Tīrīšana un dezinficēšana

| 5. | Algas (personālam, ko nolīgst tikai programmas vajadzībām) |
| --- | --- |

5.

Algas

Cits (norādīt)

6.   Palīgmateriāli un specializētais aprīkojums

7.   Citas izmaksas

Kopā

---

(1)  Izmanto vienu dokumentu katrai slimībai, ja vien visu programmā minēto un mērķa populācijai paredzēto pasākumu nolūks nav dažādu slimību uzraudzība, kontrole un izskaušana.

(2)  Norādīt gadu(-us), kuram(-iem) tiek pieprasīts līdzfinansējums.

(3)  Īss apraksts, norādot datus par mērķa populāciju (sugas, esošo un programmā ietverto ganāmpulku un dzīvnieku skaits), būtiskākos pasākumus (paraugu ņemšanas un testēšanas režīmi, izmantotie izskaušanas pasākumi, ganāmpulku un dzīvnieku novērtēšana, vakcinācijas shēmas) un svarīgākos rezultātus (incidence, izplatība, ganāmpulku un dzīvnieku novērtējums). Ja pasākumi ir būtiski mainīti, informāciju sniedz par noteiktu periodu. Informāciju dokumentē ar atbilstīgām epidemioloģisko datu kopsavilkuma tabulām (kas noteiktas 6. iedaļā), papildinot tās ar diagrammām vai kartēm (kuras jāpievieno).

(4)  Īss programmas apraksts, norādot svarīgāko(-os) mērķi(-us) (uzraudzība, kontrole, izskaušana, ganāmpulku un/vai reģionu novērtēšana, slimības izplatības un incidences samazināšana), būtiskākos pasākumus (paraugu ņemšanas un testēšanas režīmi, piemērojamie izskaušanas pasākumi, ganāmpulku un dzīvnieku novērtēšana, vakcinācijas shēmas), mērķa dzīvnieku populāciju, īstenošanas apgabalu(-us) un pozitīva gadījuma definīciju.

(5)  Aprakstīt iestādes, kurām uzdots uzraudzīt un koordinēt struktūras, kas atbild par programmas īstenošanu, un dažādos iesaistītos operatorus. Aprakstīt visu iesaistīto ieinteresēto personu pienākumus.

(6)  Informācija par to administratīvo un ģeogrāfisko apgabalu nosaukumu, apzīmējumu, administratīvajām robežām un reljefu, kuros paredzēts īstenot programmu. Ilustrācijas ar karšu palīdzību.

(7)  Jāsniedz visu pasākumu visaptverošs apraksts, ja vien nav iespējams atsaukties uz Savienības tiesību aktiem. Norāda arī valsts tiesību aktus, kuros noteikti attiecīgie pasākumi.

(8)  Norādīt vienīgi tad, ja piemērojams.

(9)  To darbību apraksts, kas saistītas ar dzīvniekiem, kuriem pārbaudēs konstatēts pozitīvs rezultāts (kaušanas politikas apraksts, liemeņu saņēmējs, dzīvnieku izcelsmes produktu izmantošana vai apstrāde, visu produktu, kas varētu pārnest slimību, iznīcināšana vai apstrāde, lai izvairītos no iespējamas inficēšanas, dezinfekcijas procedūra inficētajās saimniecībās, izvēlētā terapeitiskā vai profilaktiskā ārstēšana, procedūra dzīvnieku skaita atjaunināšanai ar veseliem dzīvniekiem saimniecībās, kurās dzīvnieku skaits samazinājies kaušanas rezultātā, un novērošanas zonas izveide ap inficēto saimniecību).

(10)  Neattiecas uz BT.

(11)  Aprakstīt procesu un kontroli, kuru veiks, lai nodrošinātu atbilstīgu programmas īstenošanas uzraudzību.

(12)  Ja vajadzīgs, datus par slimības attīstību sniedz saskaņā ar turpmāk sniegtajām tabulām.

(13)  Attiecīgi ganāmpulki, saimes vai saimniecības.

(14)  Reģions, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts programmā.

(15)  Kopējais reģiona ganāmpulku skaits, ieskaitot dalībai programmā piemērotus un nepiemērotus ganāmpulkus.

(16)  Veikt pārbaudi nozīmē saskaņā ar attiecīgajai slimībai paredzēto programmu veikt testu ganāmpulka līmenī, lai saglabātu vai uzlabotu ganāmpulka veselības statusu. Šajā ailē ganāmpulku nedrīkst pieskaitīt divreiz, pat ja tas ir pārbaudīts vairāk nekā vienu reizi.

(17)  Ganāmpulki ar vismaz vienu pozitīvu dzīvnieku attiecīgajā laika periodā – neatkarīgi no ganāmpulkam veikto pārbaužu skaita.

(18)  Ganāmpulki, kuru statuss iepriekšējā periodā bija “nezināms”, “slimības skarts – pēdējā pārbaudē negatīvs”, “slimības neskarts”, “oficiāli atzīts par slimības neskartu” vai “statuss apturēts” un kuros šajā periodā ir konstatēts vismaz viens dzīvnieks ar pozitīvu rezultātu.

(19)  Reģions, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts programmā.

(20)  Kopējais reģiona dzīvnieku skaits, ieskaitot dalībai programmā piemērotus un nepiemērotus ganāmpulkus.

(21)  Ietver dzīvniekus, kas testēti individuāli vai pēc kopīgiem paraugiem.

(22)  Ietvert tikai individuāli testētus dzīvniekus; neietvert dzīvniekus, kuri testēti pēc kopīgiem paraugiem.

(23)  Ietvert visus nokautos dzīvniekus, kam konstatēts pozitīvs rezultāts, kā arī programmas ietvaros nokautos dzīvniekus, kuriem konstatēts negatīvs rezultāts.

(24)  Reģions, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts programmā.

(25)  Seroloģiskais tests, virusoloģiskais tests u. c.

(26)  Reģions, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts programmā.

(27)  Attiecīgi ganāmpulki, saimes vai saimniecības.

(28)  Reģions, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts programmā.

(29)  Gada beigās.

(30)  Statuss nezināms: iepriekš veiktu pārbaužu rezultāti nav pieejami.

(31)  Slimības skarti un pēdējā pārbaude pozitīva: pārbaudītie ganāmpulki ar vismaz vienu pozitīvu rezultātu pēdējā pārbaudē.

(32)  Slimības skarti un pēdējā pārbaude negatīva: pārbaudītie ganāmpulki ar negatīviem rezultātiem pēdējā pārbaudē, bet nav “slimības neskarti” vai “oficiāli atzīti par slimības neskartiem”.

(33)  Pārskata perioda beigās statuss apturēts atbilstoši Savienības vai valsts tiesību aktiem par attiecīgo slimību.

(34)  Slimības neskarts ganāmpulks, kā definēts Savienības vai valsts tiesību aktos par attiecīgo slimību.

(35)  Oficiāli par slimības neskartu atzīts ganāmpulks, kā definēts Savienības vai valsts tiesību aktos par attiecīgo slimību.

(36)  Ietver programmā iekļautus dzīvniekus ganāmpulkos ar minēto statusu (kreisā aile).

(37)  Dati jāsniedz vienīgi tad, ja veikta vakcinācija.

(38)  Reģions, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts programmā.

(39)  Attiecīgi ganāmpulki, saimes vai saimniecības.

(40)  Dati jāsniedz vienīgi tad, ja programmā ietverti pasākumi, kas vērsti uz savvaļas dzīvniekiem, vai šie dati ir epidemioloģiski būtiski saistībā ar konkrēto slimību.

(41)  Reģions, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts programmā.

(42)  Reģions, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts programmā.

(43)  Seroloģiskais tests, virusoloģiskais tests, tests biomarķieru noteikšanai u. c.

(44)  Reģions, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts programmā.

(45)  Par apstiprinātās daudzgadu programmas nākamajiem gadiem jāaizpilda tikai viena tabula par attiecīgo gadu.

(46)  Reģions, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts programmā.

(47)  Testa apraksts.

(48)  Informācija par mērķa sugām un dzīvnieku mērķa kategorijām.

(49)  Parauga apraksts.

(50)  Mērķa apraksts (piemēram, novērtējums, uzraudzība, aizdomīgu gadījumu apstiprināšana, kampaņu uzraudzība, serokonversija, deletētu vakcīnu kontrole, vakcīnas testēšana, vakcinācijas kontrole u. c.).

(51)  Attiecīgi ganāmpulki, saimes vai saimniecības.

(52)  Reģions, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts programmā.

(53)  Kopējais reģiona ganāmpulku skaits, ieskaitot dalībai programmā piemērotus un nepiemērotus ganāmpulkus.

(54)  Veikt pārbaudi nozīmē saskaņā ar attiecīgajai slimībai paredzēto programmu veikt testu ganāmpulka līmenī, lai saglabātu, uzlabotu u. c. ganāmpulka veselības statusu. Šajā ailē ganāmpulku nedrīkst pieskaitīt divreiz, pat ja tas ir pārbaudīts vairāk nekā vienu reizi.

(55)  Ganāmpulki ar vismaz vienu pozitīvu dzīvnieku attiecīgajā laika periodā – neatkarīgi no ganāmpulkam veikto pārbaužu skaita.

(56)  Ganāmpulki, kuru statuss iepriekšējā periodā bija “nezināms”, “slimības skarts – pēdējā pārbaudē negatīvs”, “slimības neskarts”, “oficiāli atzīts par slimības neskartu” vai “statuss apturēts” un kuros šajā periodā ir konstatēts vismaz viens dzīvnieks ar pozitīvu rezultātu.

(57)  Reģions, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts programmā.

(58)  Kopējais reģiona dzīvnieku skaits, ieskaitot dalībai programmā piemērotus un nepiemērotus ganāmpulkus.

(59)  Ietver dzīvniekus, kas testēti individuāli vai pēc kopīgiem paraugiem.

(60)  Ietvert tikai individuāli testētus dzīvniekus; neietvert dzīvniekus, kuri pārbaudīti pēc kopīgiem paraugiem.

(61)  Ietvert visus nokautos dzīvniekus, kam konstatēts pozitīvs rezultāts, kā arī programmas ietvaros nokautos dzīvniekus, kuriem konstatēts negatīvs rezultāts.

(62)  Reģions, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts programmā.

(63)  Gada beigās.

(64)  Statuss nezināms: iepriekš veiktu pārbaužu rezultāti nav pieejami.

(65)  Slimības skarti un pēdējā pārbaude pozitīva: pārbaudītie ganāmpulki ar vismaz vienu pozitīvu rezultātu pēdējā pārbaudē.

(66)  Slimības skarti un pēdējā pārbaude negatīva: pārbaudītie ganāmpulki ar negatīviem rezultātiem pēdējā pārbaudē, bet nav “slimības neskarti” vai “oficiāli atzīti par slimības neskartiem”.

(67)  Statuss apturēts, kā definēts attiecīgi Savienības vai valsts tiesību aktos par attiecīgo slimību, vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

(68)  Slimības neskarts ganāmpulks, kā definēts attiecīgi Savienības vai valsts tiesību aktos par attiecīgo slimību, vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

(69)  Ganāmpulks, kas oficiāli atzīts par slimības neskartu, kā definēts attiecīgi Savienības vai valsts tiesību aktos par attiecīgo slimību, vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

(70)  Ietver programmā iekļautus dzīvniekus ganāmpulkos ar minēto statusu (kreisā aile).

(71)  Dati jāsniedz vienīgi tad, ja vajadzīgs.

(72)  Reģions, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts programmā.

(73)  Attiecīgi ganāmpulki, saimes vai saimniecības.

(74)  Dati jāsniedz vienīgi tad, ja vajadzīgs.

(75)  Reģions, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts programmā.

---

VI PIELIKUMS

Standarta prasības tādu valsts programmu iesniegšanai, kuru mērķis ir šādu akvakultūras dzīvnieku slimību izskaušana:

| — | virusālā hemorāģiskā septicēmija (VHS), |
| --- | --- |

—

virusālā hemorāģiskā septicēmija (VHS),

| — | infekciozā hematopoētiskā nekroze (IHN), |
| --- | --- |

—

infekciozā hematopoētiskā nekroze (IHN),

| — | koiju herpesvīrusa slimība (KHV), |
| --- | --- |

—

koiju herpesvīrusa slimība (KHV),

| — | lašu infekciozā anēmija (ISA), |
| --- | --- |

—

lašu infekciozā anēmija (ISA),

| — | Marteilia refringens infekcija, |
| --- | --- |

—

Marteilia refringens infekcija,

| — | Bonamia ostreae infekcija, |
| --- | --- |

—

Bonamia ostreae infekcija,

| — | balto plankumu slimība vēžveidīgajiem. |
| --- | --- |

—

balto plankumu slimība vēžveidīgajiem.

| Prasības / nepieciešamā informācija | Informācija / papildu skaidrojums vai pamatojums |
| --- | --- |
| 1. | Programmas identifikācija | |
| 1.1. | Dalībvalsts | |
| 1.2. | Kompetentā iestāde (adrese, faksa numurs, e-pasta adrese) | |
| 1.3. | Šā dokumenta atsauces numurs | |
| 1.4. | Datums, kurā dokuments iesniegts Komisijai | |
| 2. | Paziņojuma veids | |
| 2.1. | ☐ | Izskaušanas programmas pieteikums |

Prasības / nepieciešamā informācija

Informācija / papildu skaidrojums vai pamatojums

1.

Programmas identifikācija

1.1.

Dalībvalsts

1.2.

Kompetentā iestāde (adrese, faksa numurs, e-pasta adrese)

1.3.

Šā dokumenta atsauces numurs

1.4.

Datums, kurā dokuments iesniegts Komisijai

2.

Paziņojuma veids

2.1.

☐

Izskaušanas programmas pieteikums

3.

Valsts tiesību akti
   (1)

4.

Līdzfinansējuma pieprasījums

4.1.

Norādīt gadu(-us), kuram(-iem) tiek pieprasīts līdzfinansējums

4.2.

Apliecinājums, ka darbības programmu apstiprinājusi vadošā iestāde (paraksts un zīmogs)

5.

Slimības

5.1.

Zivis

☐

VHS

☐

IHN

☐

ISAV

☐

KHV

5.2.

Gliemji

☐

Marteilia refringens

☐

Bonamia ostrae

5.3.

Vēžveidīgie

☐

Balto plankumu slimība

6.

Vispārīga informācija par programmām

6.1.

Kompetentā iestāde (2)

6.2.

Organizācija, visu programmā iesaistīto ieinteresēto personu uzraudzība (3)

6.3.

Pārskats par akvakultūras nozares struktūru attiecīgajā apgabalā, ietverot ziņas par produkciju, turētajām sugām u. c. informāciju.

6.4.

No kura laika ir obligāta prasība paziņot kompetentajai iestādei, ja ir aizdomas par attiecīgo(-ajām) slimību(-ām) vai ja tā apstiprināta?

6.5.

No kura laika dalībvalstīs ir ieviesta agrīnas konstatācijas sistēma, kas ļauj kompetentajai iestādei veikt efektīvas slimības pārbaudes un ziņot par to (4) ?

6.6.

Pret attiecīgo slimību uzņēmīgo sugu akvakultūras dzīvnieku, kas nonāk dalībvalstī, zonā vai iecirknī, avots

6.7.

Labas higiēnas prakses vadlīnijas (5)

6.8.

Slimības epidemioloģiskā situācija vismaz pēdējos četrus gadus pirms programmas sākuma (6)

6.9.

Aplēstās izmaksas un paredzamie ieguvumi no programmas (7)

6.10.

Iesniegtās programmas apraksts (8)

6.11.

Programmas ilgums

7.

Aptvertā teritorija
   (9)

7.1.

| ☐ | Dalībvalsts |
| --- | --- |

☐

Dalībvalsts

7.2.

| ☐ | Zona (viss ūdens sateces baseins) (10) |
| --- | --- |

☐

Zona (viss ūdens sateces baseins) (10)

7.3.

| ☐ | Zona (ūdens sateces baseina daļa) (11)

  Identificēt un aprakstīt mākslīgo vai dabisko barjeru, kas norobežo attiecīgo zonu, un pierādīt tās spēju novērst ūdensdzīvnieku augšupēju migrēšanu no zemākiem ūdens sateces baseina posmiem. |
| --- | --- |

☐

Zona (ūdens sateces baseina daļa) (11)

Identificēt un aprakstīt mākslīgo vai dabisko barjeru, kas norobežo attiecīgo zonu, un pierādīt tās spēju novērst ūdensdzīvnieku augšupēju migrēšanu no zemākiem ūdens sateces baseina posmiem.

7.4.

| ☐ | Zona (vairāk nekā viens ūdens sateces baseins) (12) |
| --- | --- |

☐

Zona (vairāk nekā viens ūdens sateces baseins) (12)

7.5.

| ☐ | Iecirknis, kas nav atkarīgs no veselības statusa apkārtējos ūdeņos (13) |
| --- | --- |

☐

Iecirknis, kas nav atkarīgs no veselības statusa apkārtējos ūdeņos (13)

Identificēt un aprakstīt ūdensapgādi katrā audzētavā (14)

☐

Aka, dziļurbums vai avots

☐

Ūdens attīrīšanas iekārta, kas inaktivē attiecīgo patogēnu (15)

Identificēt un aprakstīt katras audzētavas dabiskās vai mākslīgās barjeras un pierādīt to spēju novērst ūdensdzīvnieku iekļūšanu katrā iecirkņa saimniecībā no apkārtējām ūdenstecēm.

Identificēt un aprakstīt katras audzētavas aizsardzību pret applūšanu un ūdens infiltrāciju no apkārtējās vides.

7.6.

| ☐ | Iecirknis, kas ir atkarīgs no veselības statusa apkārtējos ūdeņos (16) |
| --- | --- |

☐

Iecirknis, kas ir atkarīgs no veselības statusa apkārtējos ūdeņos (16)

| ☐ | Viena epidemioloģiskā vienība, ņemot vērā tās ģeogrāfisko novietojumu un attālumu no citām audzētavām/audzēšanas zonām (17) |
| --- | --- |

☐

Viena epidemioloģiskā vienība, ņemot vērā tās ģeogrāfisko novietojumu un attālumu no citām audzētavām/audzēšanas zonām (17)

| ☐ | Visas audzētavas, kurās ietilpst iecirknis, darbojas kopējā bioloģiskās drošības sistēmā (18) |
| --- | --- |

☐

Visas audzētavas, kurās ietilpst iecirknis, darbojas kopējā bioloģiskās drošības sistēmā (18)

| ☐ | Papildu prasības (19) |
| --- | --- |

☐

Papildu prasības (19)

7.7.

Audzētavas vai gliemju audzēšanas zonas, uz ko attiecas šī programma (reģistrācijas numuri un ģeogrāfiskais stāvoklis)

8.

Iesniegtās programmas pasākumi

8.1.

Programmas pasākumu kopsavilkums

Pirmais gads

| ☐ | Testēšana |
| --- | --- |

☐

Testēšana

| ☐ | Ievākšana, lai izmantotu cilvēku uzturā vai veiktu tālāku apstrādi






  ☐ | Tūlītēja |
| --- | --- | --- |

☐

Ievākšana, lai izmantotu cilvēku uzturā vai veiktu tālāku apstrādi

☐

Tūlītēja

| ☐ | Atlikta |
| --- | --- |

☐

Atlikta

| ☐ | Aizvākšana un likvidēšana






  ☐ | Tūlītēja |
| --- | --- | --- |

☐

Aizvākšana un likvidēšana

☐

Tūlītēja

| ☐ | Atlikta |
| --- | --- |

☐

Atlikta

| ☐ | Vakcinācija |
| --- | --- |

☐

Vakcinācija

| ☐ | Citi pasākumi (precizēt) |
| --- | --- |

☐

Citi pasākumi (precizēt)

Pēdējais gads

| ☐ | Testēšana |
| --- | --- |

☐

Testēšana

| ☐ | Ievākšana, lai izmantotu cilvēku uzturā vai veiktu tālāku apstrādi






  ☐ | Tūlītēja |
| --- | --- | --- |

☐

Ievākšana, lai izmantotu cilvēku uzturā vai veiktu tālāku apstrādi

☐

Tūlītēja

| ☐ | Atlikta |
| --- | --- |

☐

Atlikta

| ☐ | Aizvākšana un likvidēšana






  ☐ | Tūlītēja |
| --- | --- | --- |

☐

Aizvākšana un likvidēšana

☐

Tūlītēja

| ☐ | Atlikta |
| --- | --- |

☐

Atlikta

| ☐ | Citi pasākumi (precizēt) |
| --- | --- |

☐

Citi pasākumi (precizēt)

8.2.

Programmas pasākumu apraksts (20)

Mērķa populācija/suga

Izmantotie testi un paraugu ņemšanas shēmas. Programmā iesaistītās laboratorijas (21)

Noteikumi par dzīvnieku pārvietošanu

Izmantotās vakcīnas un vakcinācijas shēmas

Pasākumi pozitīva pārbaužu rezultāta gadījumā (22)

Shēma kompensāciju izmaksai īpašniekiem

Programmas īstenošanas kontrole un uzraudzība un ziņojumu sniegšana

9.   Dati par epidemioloģisko situāciju vai slimības attīstību pēdējos četros gados (viena tabula par katru programmas īstenošanas gadu)

9.1.   Dati par dzīvnieku testēšanu

Dalībvalsts, zona vai iecirknis (23)

| Slimība | Gads | |
| --- | --- | --- |
| Audzētava vai gliemju audzēšanas zona | Paraugu skaits | Klīnisko pārbaužu skaits | Ūdens temperatūra paraugu ņemšanas/pārbaudes laikā | Sugas paraugu ņemšanas procesā | Sugas, no kurām paņemti paraugi | Dzīvnieki, no kuriem paņemti paraugi: kopskaits un pa sugām | Testu skaits | Pozitīvi rezultāti laboratorijā veiktā pārbaudē | Pozitīvi rezultāti klīniskajās pārbaudēs |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | |

Slimība

Gads

Audzētava vai gliemju audzēšanas zona

Paraugu skaits

Klīnisko pārbaužu skaits

Ūdens temperatūra paraugu ņemšanas/pārbaudes laikā

Sugas paraugu ņemšanas procesā

Sugas, no kurām paņemti paraugi

Dzīvnieki, no kuriem paņemti paraugi: kopskaits un pa sugām

Testu skaits

Pozitīvi rezultāti laboratorijā veiktā pārbaudē

Pozitīvi rezultāti klīniskajās pārbaudēs

Kopā

9.2.   Dati par testiem audzētavās vai audzēšanas zonās

| Slimība | Gads | |
| --- | --- | --- |
| Dalībvalsts, zona vai iecirknis (24) | Audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu kopskaits (25) | Programmā ietverto audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu kopskaits | Pārbaudīto audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu skaits (26) | Pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu skaits (27) | Jaunatklāto pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu skaits (28) | Depopulēto audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu skaits | Depopulēto pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu procentuālais īpatsvars | Aizvāktie un likvidētie dzīvnieki (29) | Mērķa rādītāji |
| Aptverto audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu procentuālais īpatsvars | Pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu procentuālais īpatsvars
  Izplatība attiecīgajā periodā audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās | Jaunatklāto pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu procentuālais īpatsvars
  Incidence audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 = | 9 | 10 = | 11 = (5/4) × 100 | 12 = (6/4) × 100 |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | | | |

Slimība

Gads

Dalībvalsts, zona vai iecirknis (24)

Audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu kopskaits (25)

Programmā ietverto audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu kopskaits

Pārbaudīto audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu skaits (26)

Pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu skaits (27)

Jaunatklāto pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu skaits (28)

Depopulēto audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu skaits

Depopulēto pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu procentuālais īpatsvars

Aizvāktie un likvidētie dzīvnieki (29)

Mērķa rādītāji

Aptverto audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu procentuālais īpatsvars

Pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu procentuālais īpatsvars

Izplatība attiecīgajā periodā audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās

Jaunatklāto pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu procentuālais īpatsvars

Incidence audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās

1

2

3

4

5

6

7

8 =

9

10 =

11 = (5/4) × 100

12 = (6/4) × 100

Kopā

10.   Mērķi (viena tabula par katru programmas īstenošanas gadu)

10.1.   Mērķi saistībā ar dzīvnieku testēšanu

Dalībvalsts, zona vai iecirknis (30)

| Slimība | Gads | |
| --- | --- | --- |
| Audzētava vai gliemju audzēšanas zona | Paraugu skaits | Klīnisko pārbaužu skaits | Ūdens temperatūra paraugu ņemšanas/pārbaudes laikā | Sugas paraugu ņemšanas procesā | Sugas, no kurām paņemti paraugi | Dzīvnieki, no kuriem paņemti paraugi: kopskaits un pa sugām | Testu skaits |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| Kopā | |

Slimība

Gads

Audzētava vai gliemju audzēšanas zona

Paraugu skaits

Klīnisko pārbaužu skaits

Ūdens temperatūra paraugu ņemšanas/pārbaudes laikā

Sugas paraugu ņemšanas procesā

Sugas, no kurām paņemti paraugi

Dzīvnieki, no kuriem paņemti paraugi: kopskaits un pa sugām

Testu skaits

Kopā

10.2.   Audzētavās vai audzēšanas zonās veikto testu mērķi

| Slimība | Gads | |
| --- | --- | --- |
| Dalībvalsts, zona vai iecirknis (31) | Audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu kopskaits (32) | Programmā ietverto audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu kopskaits | Audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu skaits, ko paredzēts pārbaudīt (33) | Pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu paredzamais skaits (34) | Jaunatklāto pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu paredzamais skaits (35) | Depopulējamo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu paredzamais skaits | To pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu procentuālais īpatsvars, kurās paredzama depopulācija | Mērķa rādītāji |
| Aptverto audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu paredzamais procentuālais īpatsvars | Pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu procentuālais īpatsvars
  Paredzamā izplatība attiecīgajā periodā audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās | Jaunatklāto pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu procentuālais īpatsvars
  Paredzamā incidence audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 = (7/5) × 100 | 9 = (4/3) × 100 | 10 = (5/4) × 100 | 11 = (6/4) × 100 |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | | | |

Slimība

Gads

Dalībvalsts, zona vai iecirknis (31)

Audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu kopskaits (32)

Programmā ietverto audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu kopskaits

Audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu skaits, ko paredzēts pārbaudīt (33)

Pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu paredzamais skaits (34)

Jaunatklāto pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu paredzamais skaits (35)

Depopulējamo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu paredzamais skaits

To pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu procentuālais īpatsvars, kurās paredzama depopulācija

Mērķa rādītāji

Aptverto audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu paredzamais procentuālais īpatsvars

Pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu procentuālais īpatsvars

Paredzamā izplatība attiecīgajā periodā audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās

Jaunatklāto pozitīvo audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu procentuālais īpatsvars

Paredzamā incidence audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās

1

2

3

4

5

6

7

8 = (7/5) × 100

9 = (4/3) × 100

10 = (5/4) × 100

11 = (6/4) × 100

Kopā

11.   Programmas izmaksu detalizēta analīze (viena tabula par katru programmas īstenošanas gadu)

| Izmaksu objekts | Specifikācija | Vienību skaits | Vienas vienības izmaksas, EUR | Kopsumma, EUR | Pieprasīts Savienības finansējums (jā/nē) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Testēšana | | | | | |
| 1.1. | Analīžu izmaksas | Tests: | | | | |
| | | Tests: | | | | |
| | | Tests: | | | | |
| 1.2. | Paraugu ņemšanas izmaksas | | | | | |
| 1.3. | Citas izmaksas | | | | | |
| 2. | Vakcinācija vai ārstēšana | | | | | |
| 2.1. | Vakcīnu/zāļu iegāde | | | | | |
| 2.2. | Izplatīšanas izmaksas | | | | | |
| 2.3. | Vakcīnu vai zāļu ievadīšanas izmaksas | | | | | |
| 2.4. | Kontroles izmaksas | | | | | |
| 3. | Akvakultūras dzīvnieku aizvākšana un likvidēšana | | | | | |
| 3.1. | Kompensācija par dzīvniekiem | | | | | |
| 3.2. | Transporta izmaksas | | | | | |
| 3.3. | Likvidēšanas izmaksas | | | | | |
| 3.4. | Zaudējumi likvidējot | | | | | |
| 3.5. | Produktu apstrādes izmaksas | | | | | |
| 4. | Tīrīšana un dezinfekcija | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 5. | Algas (personālam, ko nolīgst tikai programmas vajadzībām) | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 6. | Palīgmateriāli un specializētais aprīkojums | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 7. | Citas izmaksas | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| Kopā | | |

Izmaksu objekts

Specifikācija

Vienību skaits

Vienas vienības izmaksas, EUR

Kopsumma, EUR

Pieprasīts Savienības finansējums (jā/nē)

1.

Testēšana

1.1.

Analīžu izmaksas

Tests:

Tests:

Tests:

1.2.

Paraugu ņemšanas izmaksas

1.3.

Citas izmaksas

2.

Vakcinācija vai ārstēšana

2.1.

Vakcīnu/zāļu iegāde

2.2.

Izplatīšanas izmaksas

2.3.

Vakcīnu vai zāļu ievadīšanas izmaksas

2.4.

Kontroles izmaksas

3.

Akvakultūras dzīvnieku aizvākšana un likvidēšana

3.1.

Kompensācija par dzīvniekiem

3.2.

Transporta izmaksas

3.3.

Likvidēšanas izmaksas

3.4.

Zaudējumi likvidējot

3.5.

Produktu apstrādes izmaksas

4.

Tīrīšana un dezinfekcija

5.

Algas (personālam, ko nolīgst tikai programmas vajadzībām)

6.

Palīgmateriāli un specializētais aprīkojums

7.

Citas izmaksas

Kopā

---

(1)  Spēkā esošie valsts tiesību akti, kas piemērojami izskaušanas programmas pieteikumam.

(2)  Apraksts par iesaistītās kompetentās iestādes vai iesaistīto kompetento iestāžu struktūru, kompetenci, pienākumiem un pilnvarām.

(3)  Apraksts par iestādēm, kuras atbild par programmas uzraudzību un koordinēšanu, kā arī par dažādajiem iesaistītajiem operatoriem.

(4)  Agrīnas konstatācijas sistēmām īpaši jānodrošina agrīna jebkādu klīnisko pazīmju, kas rada aizdomas par slimību, slimības izplatīšanos, atpazīšana, kā arī agrīna neizskaidrojamas mirstības atpazīšana audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās un savvaļā, un agrīna ziņošana par notikumu kompetentajai iestādei, lai diagnostikas pārbaudes tiktu uzsāktas pēc iespējas ātrāk. Agrīnas konstatācijas sistēmai jāietver vismaz šādi elementi:

| a) | personu, kas strādā akvakultūras uzņēmumos vai kas ir iesaistīti akvakultūras dzīvnieku apstrādē, laba informētība par visām pazīmēm, kas raksturīgas slimībai, un veterinārārstu vai ūdensdzīvnieku veselības speciālistu apmācība, kā atklāt un ziņot par neparastu slimību parādīšanos; |
| --- | --- |

a)

personu, kas strādā akvakultūras uzņēmumos vai kas ir iesaistīti akvakultūras dzīvnieku apstrādē, laba informētība par visām pazīmēm, kas raksturīgas slimībai, un veterinārārstu vai ūdensdzīvnieku veselības speciālistu apmācība, kā atklāt un ziņot par neparastu slimību parādīšanos;

| b) | veterinārārsti vai ūdensdzīvnieku veselības speciālisti, kas ir apmācīti, lai atpazītu aizdomīgus slimības gadījumus un ziņotu par tiem; |
| --- | --- |

b)

veterinārārsti vai ūdensdzīvnieku veselības speciālisti, kas ir apmācīti, lai atpazītu aizdomīgus slimības gadījumus un ziņotu par tiem;

| c) | kompetentajai iestādei ir iespēja piekļūt laboratorijām, kurām ir atbilstošs aprīkojums, lai veiktu uzskaitīto un jauno slimību diagnostiku un diferenciāldiagnostiku. |
| --- | --- |

c)

kompetentajai iestādei ir iespēja piekļūt laboratorijām, kurām ir atbilstošs aprīkojums, lai veiktu uzskaitīto un jauno slimību diagnostiku un diferenciāldiagnostiku.

(5)  Aprakstam jāatbilst prasībām, kas noteiktas 9. pantā Padomes 2006. gada 24. oktobra Direktīvā 2006/88/EK par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (OV L 328, 24.11.2006., 14. lpp.).

(6)  Informācija jāsniedz, izmantojot šī lēmuma VI pielikuma 9. daļā doto tabulu.

(7)  Apraksts par lauksaimnieku un sabiedrības ieguvumiem.

(8)  Jāsniedz programmas precīzs apraksts, minot tās svarīgākos mērķus, svarīgākos pasākumus, mērķa populāciju, īstenošanas apgabalus un pozitīva gadījuma definīciju.

(9)  Programmas darbības zona precīzi jānorāda un jāapraksta kartē, kas pielikuma veidā jāpievieno pieteikumam.

(10)  Viss ūdens sateces baseins no iztekas līdz estuāram.

(11)  Daļa no ūdens sateces baseina, sākot no iztekas(-ām) līdz dabiskai vai mākslīgai barjerai, kas nepieļauj ūdensdzīvnieku augšupēju migrēšanu no zemākiem ūdens sateces baseina posmiem.

(12)  Vairāk nekā viens ūdens sateces baseins (kopā ar estuāriem), jo estuārs rada epidemioloģisku saikni starp ūdens sateces baseiniem.

(13)  Iecirkņi, ko veido viena vai vairākas audzētavas vai gliemju audzēšanas zonas, kur veselības statuss attiecībā uz konkrētu slimību nav atkarīgs no veselības statusa apkārtējos dabīgajos ūdeņos attiecībā uz šo slimību.

(14)  Iecirknim, kurš nav atkarīgs no veselības statusa apkārtējos ūdeņos, ūdens piegāde jāveic:

| a) | caur ūdens attīrīšanas ierīcēm, kas dezaktivizē konkrēto patogēnu, lai samazinātu slimības ievazāšanās iespējamību līdz pieņemamam līmenim; vai |
| --- | --- |

a)

caur ūdens attīrīšanas ierīcēm, kas dezaktivizē konkrēto patogēnu, lai samazinātu slimības ievazāšanās iespējamību līdz pieņemamam līmenim; vai

| b) | tieši no akas, dziļurbuma vai avota. Ja šāda ūdens piegāde atrodas ārpus audzētavas telpām, ūdens jāpiegādā tieši audzētavai un jānovada caur cauruļvadu. |
| --- | --- |

b)

tieši no akas, dziļurbuma vai avota. Ja šāda ūdens piegāde atrodas ārpus audzētavas telpām, ūdens jāpiegādā tieši audzētavai un jānovada caur cauruļvadu.

(15)  Jānorāda tehniskā informācija, lai pierādītu, ka attiecīgais patogēns ir inaktivēts, lai mazinātu slimības ievazāšanās risku līdz pieņemamam līmenim.

(16)  Iecirkņi, ko veido viena vai vairākas audzētavas vai gliemju audzēšanas zonas, kur veselības statuss attiecībā uz konkrētu slimību ir atkarīgs no veselības statusa apkārtējos dabīgajos ūdeņos attiecībā uz šo slimību.

(17)  Jāsniedz apraksts par ģeogrāfisko novietojumu un attālumu no citām audzētavām vai audzēšanas zonām, kas ļauj uzskatīt iecirkni par vienu epidemioloģisko vienību.

(18)  Jāsniedz kopējās bioloģiskās drošības sistēmas apraksts.

(19)  Visām audzētavām vai gliemju audzēšanas zonām iecirknī, kas ir atkarīgs no veselības statusa apkārtējos ūdeņos, ir jāveic kompetentās iestādes noteikti papildu pasākumi, ja tie uzskatāmi par vajadzīgiem, lai novērstu slimību ievazāšanu. Šādi pasākumi var ietvert buferzonas izveidi ap iecirkni, kurā īsteno monitoringa programmu, kā arī papildu aizsardzības nodrošināšanu pret iespējamo patogēnu pārnēsātāju iekļuvi.

(20)  Jāsniedz visaptverošs apraksts, ja vien nav iespējams atsaukties uz Savienības tiesību aktiem. Jānorāda valsts tiesību akti, kuros noteikti attiecīgie pasākumi.

(21)  Jāapraksta diagnostikas metodes un paraugu ņemšanas shēmas. Ja piemēro OIE vai Savienības standartus, jāatsaucas uz tiem. Pretējā gadījumā jāsniedz to apraksts. Programmā iesaistīto laboratoriju nosaukumi (valsts references laboratorija vai izraudzītās laboratorijas).

(22)  Jāapraksta pasākumi, ko veic ar pozitīviem dzīvniekiem (tūlītēja vai atlikta ievākšana izmantošanai cilvēku uzturā, tūlītēja vai atlikta aizvākšana un likvidēšana, pasākumi, lai novērstu patogēnu izplatīšanos ievākšanas, tālākas pārstrādes vai aizvākšanas un likvidēšanas laikā, inficēto audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu dezinficēšanas procedūra, procedūra dzīvnieku skaita atjaunināšanai ar veseliem dzīvniekiem audzētavās vai audzēšanas zonās, kurās veikta depopulācija, un uzraudzības zonas izveidošana ap inficēto audzētavu vai audzēšanas rajonu u. c.).

(23)  Dalībvalsts, zona vai iecirknis, kā noteikts VI pielikuma 7. punktā.

(24)  Dalībvalsts, zona vai iecirknis, kā noteikts VI pielikuma 7. punktā.

(25)  Audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu kopskaits dalībvalstī, zonā vai iecirknī, kā noteikts VI pielikuma 7. punktā.

(26)  Veikt pārbaudi nozīmē audzētavas vai gliemju audzēšanas zonas līmenī saskaņā ar attiecīgajai slimībai paredzēto programmu veikt testu, lai uzlabotu audzētavas / gliemju audzēšanas zonas veselības statusu. Šajā ailē audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu nedrīkst pieskaitīt divreiz, pat ja tā pārbaudīta vairāk nekā vienreiz.

(27)  Audzētavas vai gliemju audzēšanas zonas ar vismaz vienu pozitīvu dzīvnieku attiecīgajā laika periodā neatkarīgi no audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās veikto pārbaužu skaita.

(28)  Audzētavas vai gliemju audzēšanas zonas, kurās veselības statuss iepriekšējā periodā saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK III pielikuma A daļu atbilda I, II, III vai IV kategorijai un kurās šajā periodā konstatēts vismaz viens pozitīvs dzīvnieks.

(29)  Dzīvnieki × 1 000 vai aizvākto un likvidēto dzīvnieku kopējā masa.

(30)  Dalībvalsts, zona vai iecirknis, kā noteikts VI pielikuma 7. punktā.

(31)  Dalībvalsts, zona vai iecirknis, kā noteikts VI pielikuma 7. punktā.

(32)  Audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu kopskaits dalībvalstī, zonā vai iecirknī, kā noteikts VI pielikuma 7. punktā.

(33)  Veikt pārbaudi nozīmē audzētavas vai gliemju audzēšanas zonas līmenī saskaņā ar attiecīgajai slimībai paredzēto programmu veikt testu, lai uzlabotu audzētavas / gliemju audzēšanas zonas veselības statusu. Šajā ailē audzētavu vai gliemju audzēšanas zonu nedrīkst pieskaitīt divreiz, pat ja tā pārbaudīta vairāk nekā vienreiz.

(34)  Audzētavas vai gliemju audzēšanas zonas ar vismaz vienu pozitīvu dzīvnieku attiecīgajā laika periodā neatkarīgi no audzētavās vai gliemju audzēšanas zonās veikto pārbaužu skaita.

(35)  Audzētavas vai gliemju audzēšanas zonas, kurās veselības statuss iepriekšējā periodā saskaņā ar Direktīvas 2006/88/EK III pielikuma A daļu atbilda I, II, III vai IV kategorijai un kurās šajā periodā konstatēts vismaz viens pozitīvs dzīvnieks.

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 23.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/93 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/93

---

ES UN MOLDOVAS REPUBLIKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. 1/2015

(2015. gada 18. decembris)

par Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, V sadaļas piemērošanu visā Moldovas Republikas teritorijā [2015/2445]

ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (1), un jo īpaši tā 462. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), 464. pantu atsevišķas nolīguma daļas no 2014. gada 1. septembra piemēro provizoriski. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), 464. pantu atsevišķas nolīguma daļas no 2014. gada 1. septembra piemēro provizoriski.

| (2) | Moldovas Republika ir informējusi Eiropas Komisiju, ka Moldovas Republika no 2016. gada 1. janvāra visā tās teritorijā varēs nodrošināt nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) pilnīgu īstenošanu un izpildi. |
| --- | --- |

(2)

Moldovas Republika ir informējusi Eiropas Komisiju, ka Moldovas Republika no 2016. gada 1. janvāra visā tās teritorijā varēs nodrošināt nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) pilnīgu īstenošanu un izpildi.

| (3) | Ir lietderīgi, ka Asociācijas padome regulāri pārskata nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) piemērošanu visā Moldovas Republikas teritorijā. |
| --- | --- |

(3)

Ir lietderīgi, ka Asociācijas padome regulāri pārskata nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) piemērošanu visā Moldovas Republikas teritorijā.

| (4) | Ir lietderīgi, ka Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai uzrauga nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) piemērošanu visā Moldovas Republikas teritorijā un regulāri ziņo Asociācijas padomei, |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi, ka Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai uzrauga nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) piemērošanu visā Moldovas Republikas teritorijā un regulāri ziņo Asociācijas padomei,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, V sadaļu (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) no 2016. gada 1. janvāra piemēro visā Moldovas Republikas teritorijā.

2.   Desmit mēnešu laikā pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas un pēc tam reizi gadā Asociācijas padome pārskata nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) piemērošanu visā Moldovas Republikas teritorijā.

3.   Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai uzrauga nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) piemērošanu, kā minēts 1. punktā. Komiteja reizi gadā un ikreiz, kad to prasa apstākļi, sniedz ziņojumu Asociācijas padomei.

4.   Nolīguma VII sadaļu (Institucionāli, vispārēji un nobeiguma noteikumi) piemēro, ciktāl tas notiek saistībā ar nolīguma V sadaļu (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Kišiņevā, 2015. gada 18. decembrī

Asociācijas padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. BREGA

---

(1)  OV L 260, 30.8.2014., 4. lpp.

1

---