# Úřední věstník C 431/2015

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 431 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5822. prosince 2015 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 431

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5822. prosince 2015

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2015/C 431/01 | Sdělení Komise – Pokyny pro uplatňování zvláštních ustanovení uvedených v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů v odvětvích olivového oleje, hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2015/C 431/01

Sdělení Komise – Pokyny pro uplatňování zvláštních ustanovení uvedených v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů v odvětvích olivového oleje, hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě

1

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 22.12.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 431/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 431/1

---

SDĚLENÍ KOMISE

Pokyny pro uplatňování zvláštních ustanovení uvedených v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů v odvětvích olivového oleje, hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě

(2015/C 431/01)

OBSAH

| 1. | ÚVOD: ÚČEL A OBLAST PŮSOBNOSTI TĚCHTO POKYNŮ | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | OBECNÁ A ODVĚTVOVÁ PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE DOHOD UZAVŘENÝCH PRODUCENTY V ODVĚTVÍCH OLIVOVÉHO OLEJE, HOVĚZÍHO A TELECÍHO MASA A PLODIN NA ORNÉ PŮDĚ | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Úvod | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Obecný rámec hospodářské soutěže | 4 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Uplatňování článků 101 a 102 SFEU na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty | 4 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Zvláštní odchylky od uplatňování článku 101 SFEU nespadající do právních předpisů v oblasti zemědělství: nařízení o specializační blokové výjimce | 8 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Obecná odchylka v nařízení o společné organizaci trhů: články 206 a 209 | 9 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Odchylka od uplatňování článků 101 a 102 SFEU v odvětvích olivového oleje, hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě uvedená v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů | 10 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Posouzení slučitelnosti dohody s pravidly hospodářské soutěže organizací producentů | 12 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | PODMÍNKY PRO UPLATŇOVÁNÍ ODCHYLKY | 14 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Uznávání organizace producentů/sdružení | 14 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Cíle organizace producentů a nákup produktů od jiných producentů než členů | 15 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kritérium významného zefektivnění | 16 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Zjednodušená metoda | 18 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Alternativní metoda | 29 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.4. | Vztahy mezi organizací producentů a jejími členy | 29 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Omezení produkce | 30 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Oznamovací povinnost | 31 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ochranné mechanismy | 31 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Úvod | 31 |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Vyloučení hospodářské soutěže | 32 |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Menší relevantní produktový trh s účinky narušujícími hospodářskou soutěž | 32 |
| --- | --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Cíle SZP jsou ohroženy | 33 |
| --- | --- | --- |

3.7.4.

| 4. | ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE DOTČENÝCH ODVĚTVÍ | 33 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Olivový olej | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Příklady uplatňování odchylky v odvětví olivového oleje | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Určení relevantního trhu | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.2.1. | Relevantní produktový trh | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | Relevantní zeměpisný trh | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.2.

| 4.2. | Hovězí a telecí maso | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Příklady uplatňování odchylky v odvětví hovězího a telecího masa | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | Plodiny na orné půdě | 37 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Příklady uplatňování odchylky v odvětví plodin na orné půdě | 37 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| PŘÍLOHA I: | Vývojový diagram pro producenty | 40 |
| --- | --- | --- |

PŘÍLOHA I:

| PŘÍLOHA II: | Vývojový diagram pro organizaci producentů/sdružení | 41 |
| --- | --- | --- |

PŘÍLOHA II:

1.   ÚVOD: ÚČEL A OBLAST PŮSOBNOSTI TĚCHTO POKYNŮ

| 1) | Tyto pokyny (1) poskytují producentům v odvětví olivového oleje, hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě rady, jak splňovat články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů (2), kterým se stanoví zvláštní pravidla pro smluvní jednání v těchto odvětvích. Byly vydány podle čl. 206 odst. 3 nařízení o společné organizaci trhů (3). |
| --- | --- |

1)

Tyto pokyny (1) poskytují producentům v odvětví olivového oleje, hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě rady, jak splňovat články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů (2), kterým se stanoví zvláštní pravidla pro smluvní jednání v těchto odvětvích. Byly vydány podle čl. 206 odst. 3 nařízení o společné organizaci trhů (3).

| 2) | Tyto pokyny nejsou právně závazné. I když mají producentům poskytnout konkrétní rady, zůstává odpovědnost za posouzení vlastních postupů nadále na producentech. Cílem pokynů je rovněž poskytnout vodítko soudům a orgánům pro hospodářskou soutěž v členských státech při uplatňování článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhu. |
| --- | --- |

2)

Tyto pokyny nejsou právně závazné. I když mají producentům poskytnout konkrétní rady, zůstává odpovědnost za posouzení vlastních postupů nadále na producentech. Cílem pokynů je rovněž poskytnout vodítko soudům a orgánům pro hospodářskou soutěž v členských státech při uplatňování článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhu.

| 3) | Dotčené subjekty jsou v pokynech definovány takto:






  — | producentem se rozumí producent dotčeného produktu, |
| --- | --- | --- |

3)

Dotčené subjekty jsou v pokynech definovány takto:

—

producentem se rozumí producent dotčeného produktu,

| — | organizací producentů se rozumí organizace producentů definovaná v článku 152 nařízení o společné organizaci trhů, |
| --- | --- |

—

organizací producentů se rozumí organizace producentů definovaná v článku 152 nařízení o společné organizaci trhů,

| — | sdružením se rozumí sdružení organizací producentů definované v článku 156 nařízení o společné organizaci trhů. |
| --- | --- |

—

sdružením se rozumí sdružení organizací producentů definované v článku 156 nařízení o společné organizaci trhů.

Odkazují-li pokyny na organizaci nebo organizace producentů, měl by být tento odkaz chápán tak, že zahrnuje i sdružení organizací producentů, není-li výslovně stanoveno jinak. Organizace producentů může mít v závislosti na příslušných vnitrostátních právních předpisech různé právní formy. Pokud jsou jako organizace producentů uznávána družstva, mohou využívat článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů. Na uznané mezioborové organizace se články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů nevztahují. Mohou však využívat odchylky stanovené v článku 210 nařízení o společné organizaci trhů.

| 4) | Články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů umožňují organizacím producentů a sdružením organizací producentů (dále jen „sdružením“), aby za určitých podmínek jednaly jménem svých členů o smlouvách na dodávky dotyčných produktů (4). |
| --- | --- |

4)

Články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů umožňují organizacím producentů a sdružením organizací producentů (dále jen „sdružením“), aby za určitých podmínek jednaly jménem svých členů o smlouvách na dodávky dotyčných produktů (4).

| 5) | Pokyny se týkají těchto otázek:






  — | rámce obecně platných pravidel hospodářské soutěže, |
| --- | --- | --- |

5)

Pokyny se týkají těchto otázek:

—

rámce obecně platných pravidel hospodářské soutěže,

| — | zvláštních pravidel stanovených v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů, |
| --- | --- |

—

zvláštních pravidel stanovených v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů,

| — | praktického uplatňování zvláštních pravidel stanovených v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů v dotčených zemědělských odvětvích. |
| --- | --- |

—

praktického uplatňování zvláštních pravidel stanovených v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů v dotčených zemědělských odvětvích.

| 6) | Postojem Komise není dotčena judikatura Soudního dvora Evropské unie (5) týkající se výkladu článků 39, 42, 101 a 102 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) a článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů. |
| --- | --- |

6)

Postojem Komise není dotčena judikatura Soudního dvora Evropské unie (5) týkající se výkladu článků 39, 42, 101 a 102 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) a článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů.

| 7) | Komise bude nadále fungování pokynů sledovat na základě informací o trhu od zúčastněných stran a příslušných vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž a může pokyny upravit na základě vývoje situace a nových poznatků. Pokud nedojde k jejich úpravě, zůstanou pokyny v platnosti, dokud se nezmění články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů. V případě změny všech nebo některého z výše uvedených článků budou pokyny podle potřeby upraveny a aktualizovány v souladu s přijatými změnami. |
| --- | --- |

7)

Komise bude nadále fungování pokynů sledovat na základě informací o trhu od zúčastněných stran a příslušných vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž a může pokyny upravit na základě vývoje situace a nových poznatků. Pokud nedojde k jejich úpravě, zůstanou pokyny v platnosti, dokud se nezmění články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů. V případě změny všech nebo některého z výše uvedených článků budou pokyny podle potřeby upraveny a aktualizovány v souladu s přijatými změnami.

2.   OBECNÁ A ODVĚTVOVÁ PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE DOHOD UZAVŘENÝCH PRODUCENTY V ODVĚTVÍCH OLIVOVÉHO OLEJE, HOVĚZÍHO A TELECÍHO MASA A PLODIN NA ORNÉ PŮDĚ

2.1.   Úvod

| 8) | Článkem 42 svěřuje SFEU normotvůrci EU (Evropskému parlamentu a Radě) pravomoc určit rozsah, v jakém se pravidla hospodářské soutěže vztahují na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty. |
| --- | --- |

8)

Článkem 42 svěřuje SFEU normotvůrci EU (Evropskému parlamentu a Radě) pravomoc určit rozsah, v jakém se pravidla hospodářské soutěže vztahují na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty.

| 9) | Přesněji řečeno, podle článku 42 SFEU normotvůrce EU určuje rozsah uplatňování pravidel hospodářské soutěže v zemědělství, přičemž bere zřetel na cíle společné zemědělské politiky (dále jen „cíle SZP“) stanovené v článku 39 SFEU. Podle Soudního dvora toto ustanovení uznává přednost cílů zemědělské politiky před cíli Smlouvy v oblasti hospodářské soutěže (6). |
| --- | --- |

9)

Přesněji řečeno, podle článku 42 SFEU normotvůrce EU určuje rozsah uplatňování pravidel hospodářské soutěže v zemědělství, přičemž bere zřetel na cíle společné zemědělské politiky (dále jen „cíle SZP“) stanovené v článku 39 SFEU. Podle Soudního dvora toto ustanovení uznává přednost cílů zemědělské politiky před cíli Smlouvy v oblasti hospodářské soutěže (6).

| 10) | Podle článku 39 Smlouvy o fungování Evropské unie jsou cíle SZP následující:






  a. | zvýšit produktivitu zemědělství podporou technického pokroku a zajišťováním racionálního rozvoje zemědělské výroby a optimálního využití výrobních činitelů, zejména pracovní síly; |
| --- | --- | --- |

10)

Podle článku 39 Smlouvy o fungování Evropské unie jsou cíle SZP následující:

a.

zvýšit produktivitu zemědělství podporou technického pokroku a zajišťováním racionálního rozvoje zemědělské výroby a optimálního využití výrobních činitelů, zejména pracovní síly;

| b. | zajistit tak odpovídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva, a to zejména zvýšením individuálních příjmů osob zaměstnaných v zemědělství; |
| --- | --- |

b.

zajistit tak odpovídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva, a to zejména zvýšením individuálních příjmů osob zaměstnaných v zemědělství;

| c. | stabilizovat trhy; |
| --- | --- |

c.

stabilizovat trhy;

| d. | zajistit plynulé zásobování a |
| --- | --- |

d.

zajistit plynulé zásobování a

| e. | zajistit spotřebitelům dodávky za rozumné ceny. |
| --- | --- |

e.

zajistit spotřebitelům dodávky za rozumné ceny.

2.2.   Obecný rámec hospodářské soutěže

2.2.1.   Uplatňování článků 101 a 102 SFEU na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty

| 11) | Na základě článku 42 SFEU říká článek 206 nařízení o společné organizaci trhů, že se na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty použijí pravidla hospodářské soutěže uvedená v článcích 101 až 106 SFEU:

  „Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak a v souladu s článkem 42 Smlouvy o fungování EU, použijí se články 101 až 106 Smlouvy o fungování EU a prováděcí předpisy k těmto článkům s výhradou článků 207 až 210 tohoto nařízení na všechny dohody, rozhodnutí a jednání uvedené v čl. 101 odst. 1 a článku 102 Smlouvy o fungování EU, které se týkají produkce zemědělských produktů a obchodu s nimi.“ |
| --- | --- |

11)

Na základě článku 42 SFEU říká článek 206 nařízení o společné organizaci trhů, že se na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty použijí pravidla hospodářské soutěže uvedená v článcích 101 až 106 SFEU:

„Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak a v souladu s článkem 42 Smlouvy o fungování EU, použijí se články 101 až 106 Smlouvy o fungování EU a prováděcí předpisy k těmto článkům s výhradou článků 207 až 210 tohoto nařízení na všechny dohody, rozhodnutí a jednání uvedené v čl. 101 odst. 1 a článku 102 Smlouvy o fungování EU, které se týkají produkce zemědělských produktů a obchodu s nimi.“

| 12) | Články 101 (7) a 102 (8) SFEU se zabývají chováním podniků a sdružení podniků ve formě dohod, rozhodnutí, jednání nebo zneužívání dominantního postavení pouze do té míry, pokud „by mohly ovlivnit obchod mezi členskými státy“. Podrobnější informace o výkladu tohoto kritéria použitelnosti jsou uvedeny v pokynech Evropské komise k pojmu ovlivnění obchodu (9). Pokud není obchod mezi členskými státy ovlivněn, uplatňují se vnitrostátní pravidla hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

12)

Články 101 (7) a 102 (8) SFEU se zabývají chováním podniků a sdružení podniků ve formě dohod, rozhodnutí, jednání nebo zneužívání dominantního postavení pouze do té míry, pokud „by mohly ovlivnit obchod mezi členskými státy“. Podrobnější informace o výkladu tohoto kritéria použitelnosti jsou uvedeny v pokynech Evropské komise k pojmu ovlivnění obchodu (9). Pokud není obchod mezi členskými státy ovlivněn, uplatňují se vnitrostátní pravidla hospodářské soutěže.

| 13) | Článek 101 SFEU platí v zásadě pro veškerou hospodářskou činnost producentů a jejich organizací. Organizace producentů je sdružení jednotlivých producentů, a tudíž pokud vykonává hospodářskou činnost, je pro účely uplatňování práva EU v oblasti hospodářské soutěže (10) považována za sdružení podniků a za samostatný podnik. V důsledku toho se jak organizace producentů, tak i její členové musí řídit pravidly hospodářské soutěže. Pravidla hospodářské soutěže tudíž platí nejen pro dohody mezi jednotlivými producenty (například vytvoření organizace producentů a její stanovy), ale také pro rozhodnutí, která organizace producentů přijala, nebo pro smlouvy, které uzavřela. |
| --- | --- |

13)

Článek 101 SFEU platí v zásadě pro veškerou hospodářskou činnost producentů a jejich organizací. Organizace producentů je sdružení jednotlivých producentů, a tudíž pokud vykonává hospodářskou činnost, je pro účely uplatňování práva EU v oblasti hospodářské soutěže (10) považována za sdružení podniků a za samostatný podnik. V důsledku toho se jak organizace producentů, tak i její členové musí řídit pravidly hospodářské soutěže. Pravidla hospodářské soutěže tudíž platí nejen pro dohody mezi jednotlivými producenty (například vytvoření organizace producentů a její stanovy), ale také pro rozhodnutí, která organizace producentů přijala, nebo pro smlouvy, které uzavřela.

| 14) | Soudní dvůr vynesl několik rozsudků, které se týkají zejména družstev. Družstva jsou skutečně specifickou formou organizace producentů. Při posuzování použitelnosti čl. 101 odst. 1 SFEU na družstva, (která jsou jednou z možných forem organizace producentů), došel Soudní dvůr k závěru, že vytvoření podniku ve zvláštní formě družstevního sdružení samo o sobě není jednáním v rozporu s pravidly hospodářské soutěže. Neznamená to však, že se družstevních sdružení jako takových automaticky netýká zákaz uvedený v čl. 101 odst. 1 SFEU, protože i ona mohou mít tendenci ovlivňovat obchodní chování svých členů a omezovat nebo narušovat hospodářskou soutěž na trhu, kde tyto podniky působí (11). |
| --- | --- |

14)

Soudní dvůr vynesl několik rozsudků, které se týkají zejména družstev. Družstva jsou skutečně specifickou formou organizace producentů. Při posuzování použitelnosti čl. 101 odst. 1 SFEU na družstva, (která jsou jednou z možných forem organizace producentů), došel Soudní dvůr k závěru, že vytvoření podniku ve zvláštní formě družstevního sdružení samo o sobě není jednáním v rozporu s pravidly hospodářské soutěže. Neznamená to však, že se družstevních sdružení jako takových automaticky netýká zákaz uvedený v čl. 101 odst. 1 SFEU, protože i ona mohou mít tendenci ovlivňovat obchodní chování svých členů a omezovat nebo narušovat hospodářskou soutěž na trhu, kde tyto podniky působí (11).

| 15) | Příklad uplatňování článku 101 SFEU na činnosti producentů:













  Situace | : | Trh s dodávkami živého skotu v nějaké zemi vykazuje trvalý pokles domácí poptávky, protože se snižuje poptávka konečných spotřebitelů po hovězím masu. Navíc se zvyšuje dovoz jatečně upravených těl a bouraného hovězího masa a v menší míře i dovoz živého skotu. Jatka v dané zemi výrazně snižují své nákupy živého skotu a jeho ceny výrazně klesají. Aby této situaci čelil, uzavře velký počet dodavatelů živého skotu (na nějž připadá přibližně 60 % trhu s živým skotem) mezi sebou dohodu, která stanoví minimální prodejní cenu živého skotu prodávaného na jatka. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analýza | : | Cílem dohody je omezit hospodářskou soutěž stanovením jednotné ceny. Jako taková porušuje dohoda čl. 101 odst. 1 SFEU, kterým jsou zakázány dohody, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve vzájemné shodě, které narušují hospodářskou soutěž. Dohoda nepřináší spotřebitelům žádné výhody a vylučuje hospodářskou soutěž na podstatné části trhu se živým skotem. Nelze ji tudíž odůvodnit na základě čl. 101 odst. 3 SFEU. Taková dohoda je proto porušením článku 101 SFEU, je zakázaná a od počátku neplatná. |

15)

Příklad uplatňování článku 101 SFEU na činnosti producentů:

Situace

:

Trh s dodávkami živého skotu v nějaké zemi vykazuje trvalý pokles domácí poptávky, protože se snižuje poptávka konečných spotřebitelů po hovězím masu. Navíc se zvyšuje dovoz jatečně upravených těl a bouraného hovězího masa a v menší míře i dovoz živého skotu. Jatka v dané zemi výrazně snižují své nákupy živého skotu a jeho ceny výrazně klesají. Aby této situaci čelil, uzavře velký počet dodavatelů živého skotu (na nějž připadá přibližně 60 % trhu s živým skotem) mezi sebou dohodu, která stanoví minimální prodejní cenu živého skotu prodávaného na jatka.

Analýza

:

Cílem dohody je omezit hospodářskou soutěž stanovením jednotné ceny. Jako taková porušuje dohoda čl. 101 odst. 1 SFEU, kterým jsou zakázány dohody, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve vzájemné shodě, které narušují hospodářskou soutěž. Dohoda nepřináší spotřebitelům žádné výhody a vylučuje hospodářskou soutěž na podstatné části trhu se živým skotem. Nelze ji tudíž odůvodnit na základě čl. 101 odst. 3 SFEU. Taková dohoda je proto porušením článku 101 SFEU, je zakázaná a od počátku neplatná.

| 16) | Také článek 102 SFEU se vztahuje na producenty a rovněž na organizaci producentů jednající jako podnik. Zákaz zneužití dominantního postavení podle článku 102 SFEU je v odvětví zemědělství plně použitelný. K porušení článku 102 SFEU však dochází jen v případě, že jsou splněny tyto podmínky:






  a. | Zaprvé musí mít organizace producentů nebo producent dominantní postavení na daném produktovém a zeměpisném trhu (relevantním trhu) (12), tedy mít takovou hospodářskou sílu, která mu umožňuje jednat do značné míry nezávisle na svých konkurentech, zákaznících a nakonec i spotřebitelích (13). |
| --- | --- | --- |

16)

Také článek 102 SFEU se vztahuje na producenty a rovněž na organizaci producentů jednající jako podnik. Zákaz zneužití dominantního postavení podle článku 102 SFEU je v odvětví zemědělství plně použitelný. K porušení článku 102 SFEU však dochází jen v případě, že jsou splněny tyto podmínky:

a.

Zaprvé musí mít organizace producentů nebo producent dominantní postavení na daném produktovém a zeměpisném trhu (relevantním trhu) (12), tedy mít takovou hospodářskou sílu, která mu umožňuje jednat do značné míry nezávisle na svých konkurentech, zákaznících a nakonec i spotřebitelích (13).

| b. | Zadruhé musí organizace producentů nebo producent zneužívat svého dominantního postavení tím, že používá postupy vylučující ostatní konkurenty a/nebo postupy, které konkurentům, zákazníkům a/nebo spotřebitelům škodí (14). |
| --- | --- |

b.

Zadruhé musí organizace producentů nebo producent zneužívat svého dominantního postavení tím, že používá postupy vylučující ostatní konkurenty a/nebo postupy, které konkurentům, zákazníkům a/nebo spotřebitelům škodí (14).

| c. | Tyto postupy ovlivňují obchod mezi členskými státy (15). |
| --- | --- |

c.

Tyto postupy ovlivňují obchod mezi členskými státy (15).

| 17) | Příklad uplatňování článku 102 SFEU na činnosti organizace producentů:













  Situace | : | Region, kde se pěstuje pšenice, je značně vzdálen od jiných podobných regionů. Pšenice se v daném regionu buď mele na mouku v místních mlýnech, nebo se pěstuje jako krmivo pro zvířata chovaná v této oblasti. Pšenice určená k mletí musí splňovat přísnější požadavky na kvalitu a prodává se za vyšší ceny než pšenice určená ke krmení. Ze sousední země se dováží pšenice, která doplňuje místní dodávky, vzhledem k nákladům za dopravu obvykle za vyšší ceny, než jsou ceny místní. Do většiny místních mlýnů dodává pšenici velká organizace producentů, která sdružuje polovinu místních producentů pšenice (z hlediska objemu produkce), zatímco další producenti jsou méně organizovaní a dodávají pšenici výrobcům krmiv a případně mlynářům k uspokojení jejich zbytkové poptávky (co nepokryje velká organizace producentů). Členové velké organizace producentů jsou na základě stanov povinni dodávat organizaci producentů veškerou svoji produkci a z řady právních i praktických důvodů tito členové jen velmi zřídka z organizace vystupují. Před několika lety vytvořilo několik zemědělců, kteří nejsou členy velké organizace producentů, jinou organizaci, která zlepšila kvalitu a zvýšila výnosy pěstované pšenice. Zároveň investovala do skladování a distribučního systému, aby mohla dodávat pšenici ve velkém. Tato nová menší organizace producentů postupně přesvědčila místní mlynáře, aby kupovali pšenici raději od ní než od velké organizace. Kvůli postupné ztrátě rentabilních trhů s pšenicí určenou k mletí se velká organizace rozhodne snížit velkoobchodní ceny pšenice (zrna) pod variabilní náklady, aby znovu získala své zákazníky, a skutečně některé z těchto zákazníků získá zpět ke škodě svého nového konkurenta. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analýza | : | Vzhledem k vysokým nákladům na dopravu z jiných produkčních regionů do dotyčného regionu nebude trh pro dodávky pšenice pravděpodobně větší, než je daný region. Velká organizace producentů má díky svému podílu na trhu, kontrole nabídky prostřednictvím výhradní povinnosti, kterou ukládá svým členům, a skutečnosti, že její dodávky nelze nahradit dovozem kvůli vysokým dopravním nákladům, zřejmě dominantní postavení. Dominantní postavení je pravděpodobně trvalého charakteru, zejména proto, že členové organizaci opouštějí jen zřídka a že alternativní zdroje pšenice nemohou dodávat pšenici ve velkém objemu. Predátorská cenová strategie velké organizace producentů se zaměřila na odstranění konkurenta (menší organizace producentů) z trhu. Proto tato organizace pravděpodobně zneužila svého dominantního postavení v rozporu s článkem 102 SFEU. |

17)

Příklad uplatňování článku 102 SFEU na činnosti organizace producentů:

Situace

:

Region, kde se pěstuje pšenice, je značně vzdálen od jiných podobných regionů. Pšenice se v daném regionu buď mele na mouku v místních mlýnech, nebo se pěstuje jako krmivo pro zvířata chovaná v této oblasti. Pšenice určená k mletí musí splňovat přísnější požadavky na kvalitu a prodává se za vyšší ceny než pšenice určená ke krmení. Ze sousední země se dováží pšenice, která doplňuje místní dodávky, vzhledem k nákladům za dopravu obvykle za vyšší ceny, než jsou ceny místní. Do většiny místních mlýnů dodává pšenici velká organizace producentů, která sdružuje polovinu místních producentů pšenice (z hlediska objemu produkce), zatímco další producenti jsou méně organizovaní a dodávají pšenici výrobcům krmiv a případně mlynářům k uspokojení jejich zbytkové poptávky (co nepokryje velká organizace producentů). Členové velké organizace producentů jsou na základě stanov povinni dodávat organizaci producentů veškerou svoji produkci a z řady právních i praktických důvodů tito členové jen velmi zřídka z organizace vystupují. Před několika lety vytvořilo několik zemědělců, kteří nejsou členy velké organizace producentů, jinou organizaci, která zlepšila kvalitu a zvýšila výnosy pěstované pšenice. Zároveň investovala do skladování a distribučního systému, aby mohla dodávat pšenici ve velkém. Tato nová menší organizace producentů postupně přesvědčila místní mlynáře, aby kupovali pšenici raději od ní než od velké organizace. Kvůli postupné ztrátě rentabilních trhů s pšenicí určenou k mletí se velká organizace rozhodne snížit velkoobchodní ceny pšenice (zrna) pod variabilní náklady, aby znovu získala své zákazníky, a skutečně některé z těchto zákazníků získá zpět ke škodě svého nového konkurenta.

Analýza

:

Vzhledem k vysokým nákladům na dopravu z jiných produkčních regionů do dotyčného regionu nebude trh pro dodávky pšenice pravděpodobně větší, než je daný region. Velká organizace producentů má díky svému podílu na trhu, kontrole nabídky prostřednictvím výhradní povinnosti, kterou ukládá svým členům, a skutečnosti, že její dodávky nelze nahradit dovozem kvůli vysokým dopravním nákladům, zřejmě dominantní postavení. Dominantní postavení je pravděpodobně trvalého charakteru, zejména proto, že členové organizaci opouštějí jen zřídka a že alternativní zdroje pšenice nemohou dodávat pšenici ve velkém objemu. Predátorská cenová strategie velké organizace producentů se zaměřila na odstranění konkurenta (menší organizace producentů) z trhu. Proto tato organizace pravděpodobně zneužila svého dominantního postavení v rozporu s článkem 102 SFEU.

| 18) | Článek 101 SFEU může platit také pro dohody mezi členy organizace producentů a mezi organizací producentů a jejími členy, pokud jsou skutečnými nebo potencionálními konkurenty, a to včetně interních rozhodnutí a stanov organizace producentů, na tomtéž produktovém trhu. To může být případ, kdy a) producenti mohou podle stanov organizace producentů z organizace v krátké době vystoupit, b) se mohou svobodně rozhodnout, jaký objem organizaci producentů poskytnou, takže je prostřednictvím organizace prodávána jen část jejich produkce. Soudní dvůr řešil otázku stanov družstev a jejich soulad s čl. 101 odst. 1 SFEU již v několika případech a uznal, že za určitých podmínek (16) mají tyto družstevní úmluvy účinky podporující hospodářskou soutěž. Zároveň uvedl, že se na pravidla ve stanovách, která upravují vystoupení členů z organizace producentů a povinnosti dodávek, za určitých podmínek nemusí vztahovat zákaz z čl. 101 odst. 1 SFEU, pokud nejdou nad rámec toho, co je nezbytně nutné pro zajištění řádného fungování organizace producentů (17). |
| --- | --- |

18)

Článek 101 SFEU může platit také pro dohody mezi členy organizace producentů a mezi organizací producentů a jejími členy, pokud jsou skutečnými nebo potencionálními konkurenty, a to včetně interních rozhodnutí a stanov organizace producentů, na tomtéž produktovém trhu. To může být případ, kdy a) producenti mohou podle stanov organizace producentů z organizace v krátké době vystoupit, b) se mohou svobodně rozhodnout, jaký objem organizaci producentů poskytnou, takže je prostřednictvím organizace prodávána jen část jejich produkce. Soudní dvůr řešil otázku stanov družstev a jejich soulad s čl. 101 odst. 1 SFEU již v několika případech a uznal, že za určitých podmínek (16) mají tyto družstevní úmluvy účinky podporující hospodářskou soutěž. Zároveň uvedl, že se na pravidla ve stanovách, která upravují vystoupení členů z organizace producentů a povinnosti dodávek, za určitých podmínek nemusí vztahovat zákaz z čl. 101 odst. 1 SFEU, pokud nejdou nad rámec toho, co je nezbytně nutné pro zajištění řádného fungování organizace producentů (17).

| 19) | Příklad uplatňování článku 101 SFEU na dohody mezi členy organizace producentů:













  Situace | : | Několik malých producentů sladovnického ječmene zřídilo organizaci producentů, aby na základě společné smlouvy na dodávky za jednotnou cenu společně prodávali místnímu lihovaru vyrábějícímu whisky. Producenti to udělali zejména z toho důvodu, že samostatně nejsou schopni dodávat lihovaru požadovaný objem a lihovar nechce jednat s několika samostatnými malými dodavateli. Organizace producentů se u dodávek sladovnického ječmene stará o marketing a organizuje logistiku dodávek, včetně dopravy. Na organizaci producentů připadá 8 % trhu s dodávkami sladovnického ječmene do lihovarů v této oblasti. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analýza | : | Na společné metody prodeje se podle čl. 101 odst. 1 SFEU vztahuje zákaz uzavírat dohody, které narušují hospodářskou soutěž, protože je tím vyloučena cenová konkurence mezi skutečnými a potenciálními konkurenty. Zdá se však, že systém prodeje, který vytvořila organizace producentů, přináší významné výhody, pokud jde o distribuci zboží, které se přenášejí na spotřebitele. Především zajišťuje, že je na trhu další dodavatel, který je schopný dodávat množství požadované kupujícím, a tím zvyšuje hospodářskou soutěž ku prospěchu tohoto kupujícího. Může rovněž snížit náklady na dodávky prostřednictvím lépe integrovaného logistického systému a nižších transakčních nákladů ve srovnání se situací, kdy by kupující nakupoval od všech jednotlivých producentů. Pravděpodobně nepůjde o omezení hospodářské soutěže, protože tato organizace producentů má jen malý podíl na trhu. Dohodu lze tedy pravděpodobně na základě čl. 101 odst. 3 SFEU odůvodnit. |

19)

Příklad uplatňování článku 101 SFEU na dohody mezi členy organizace producentů:

Situace

:

Několik malých producentů sladovnického ječmene zřídilo organizaci producentů, aby na základě společné smlouvy na dodávky za jednotnou cenu společně prodávali místnímu lihovaru vyrábějícímu whisky. Producenti to udělali zejména z toho důvodu, že samostatně nejsou schopni dodávat lihovaru požadovaný objem a lihovar nechce jednat s několika samostatnými malými dodavateli. Organizace producentů se u dodávek sladovnického ječmene stará o marketing a organizuje logistiku dodávek, včetně dopravy. Na organizaci producentů připadá 8 % trhu s dodávkami sladovnického ječmene do lihovarů v této oblasti.

Analýza

:

Na společné metody prodeje se podle čl. 101 odst. 1 SFEU vztahuje zákaz uzavírat dohody, které narušují hospodářskou soutěž, protože je tím vyloučena cenová konkurence mezi skutečnými a potenciálními konkurenty. Zdá se však, že systém prodeje, který vytvořila organizace producentů, přináší významné výhody, pokud jde o distribuci zboží, které se přenášejí na spotřebitele. Především zajišťuje, že je na trhu další dodavatel, který je schopný dodávat množství požadované kupujícím, a tím zvyšuje hospodářskou soutěž ku prospěchu tohoto kupujícího. Může rovněž snížit náklady na dodávky prostřednictvím lépe integrovaného logistického systému a nižších transakčních nákladů ve srovnání se situací, kdy by kupující nakupoval od všech jednotlivých producentů. Pravděpodobně nepůjde o omezení hospodářské soutěže, protože tato organizace producentů má jen malý podíl na trhu. Dohodu lze tedy pravděpodobně na základě čl. 101 odst. 3 SFEU odůvodnit.

2.2.2.   Zvláštní odchylky od uplatňování článku 101 SFEU nespadající do právních předpisů v oblasti zemědělství: nařízení o specializační blokové výjimce

| 20) | V souladu s nařízením Komise (EU) č. 1218/2010 (18) (dále jen „nařízení o specializační blokové výjimce“) mohou specializační dohody zahrnovat mimo jiné dohody, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě mezi podniky, které tyto podniky zavazují společně vyrábět určité výrobky nebo vyrábět formou vzájemných subdodávek jeden nebo více výrobků (jeden podnik se stává výhradním výrobcem jednoho z těchto výrobků) (19). |
| --- | --- |

20)

V souladu s nařízením Komise (EU) č. 1218/2010 (18) (dále jen „nařízení o specializační blokové výjimce“) mohou specializační dohody zahrnovat mimo jiné dohody, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě mezi podniky, které tyto podniky zavazují společně vyrábět určité výrobky nebo vyrábět formou vzájemných subdodávek jeden nebo více výrobků (jeden podnik se stává výhradním výrobcem jednoho z těchto výrobků) (19).

| 21) | Pro odvětví zemědělství platí, že se specializační dohoda může vztahovat na společnou produkci zemědělských produktů a jakékoli zpracování nebo přeměnu zemědělských produktů na jiné výrobky, jako je např. porážka a bourání masa, mletí obilovin atd. V případě zemědělských organizací producentů se specializační dohoda bude pravděpodobněji týkat zpracování nebo přeměny zemědělských surovin na jiné výrobky, neboť společných podniků na produkci zemědělských surovin není mnoho. |
| --- | --- |

21)

Pro odvětví zemědělství platí, že se specializační dohoda může vztahovat na společnou produkci zemědělských produktů a jakékoli zpracování nebo přeměnu zemědělských produktů na jiné výrobky, jako je např. porážka a bourání masa, mletí obilovin atd. V případě zemědělských organizací producentů se specializační dohoda bude pravděpodobněji týkat zpracování nebo přeměny zemědělských surovin na jiné výrobky, neboť společných podniků na produkci zemědělských surovin není mnoho.

| 22) | Nařízení o specializační blokové výjimce stanoví, že podle čl. 101 odst. 3 SFEU se čl. 101 odst. 1 SFEU nepoužije na specializační dohody, pokud jsou splněny určité podmínky (20). |
| --- | --- |

22)

Nařízení o specializační blokové výjimce stanoví, že podle čl. 101 odst. 3 SFEU se čl. 101 odst. 1 SFEU nepoužije na specializační dohody, pokud jsou splněny určité podmínky (20).

| 23) | Zaprvé celkový podíl stran na trhu nesmí překročit 20 % relevantního trhu. |
| --- | --- |

23)

Zaprvé celkový podíl stran na trhu nesmí překročit 20 % relevantního trhu.

| 24) | Za druhé specializační dohody nesmí obsahovat žádné tvrdé omezení, tj. stanovení cen, omezení výroby ani rozdělení trhů nebo zákazníků. |
| --- | --- |

24)

Za druhé specializační dohody nesmí obsahovat žádné tvrdé omezení, tj. stanovení cen, omezení výroby ani rozdělení trhů nebo zákazníků.

| 25) | Existují však výjimky. „Bezpečný přístav“ specializační blokové výjimky se může vztahovat na (21):






  — | stanovení cen účtovaných přímým zákazníkům v rámci společné distribuce výrobků vyrobených v rámci specializační dohody, |
| --- | --- | --- |

25)

Existují však výjimky. „Bezpečný přístav“ specializační blokové výjimky se může vztahovat na (21):

—

stanovení cen účtovaných přímým zákazníkům v rámci společné distribuce výrobků vyrobených v rámci specializační dohody,

| — | stanovení kapacity a objemu produkce v rámci dohody o společné produkci a |
| --- | --- |

—

stanovení kapacity a objemu produkce v rámci dohody o společné produkci a

| — | stanovení prodejních cílů v rámci společné distribuce výrobků vyrobených v rámci specializační dohody. |
| --- | --- |

—

stanovení prodejních cílů v rámci společné distribuce výrobků vyrobených v rámci specializační dohody.

| 26) | Příklad možného uplatnění specializační blokové výjimky v zemědělství:













  Situace | : | Několik producentů plodin na orné půdě se dohodne, že budou společně vyrábět krmivo ze semen řepky. Dříve pouze prodávali semena zpracovatelům. Uzavřou dohodu o společné produkci, která se vztahuje na celou jejich produkci semen řepky. Kromě toho provádějí společnou distribuci a společně určují cenu, za kterou chovatelům skotu prodávají veškerou svou produkci krmiv ze semen řepky. Do jednoho roku získali tito producenti plodin na orné půdě 9,3 % podíl na trhu s krmivy vyrobenými ze semen řepky. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analýza | : | Dohody o společné výrobě jsou považovány za jeden typ specializačních dohod, na který se vztahuje specializační bloková výjimka. Trh s krmivy ze semen řepky se zdá být nejužším možným trhem (může být ovšem větší a zahrnovat krmiva z jiných zdrojů). Celkový podíl stran na trhu s krmivy ze semen řepky není vyšší než 20 %, jak to vyžaduje článek 3 nařízení o specializační blokové výjimce. Přestože dohoda zahrnuje stanovení cen, stanovení cen účtovaných přímým zákazníkům (v tomto případě chovatelům skotu) v rámci společné distribuce je přijatelné podle čl. 4 písm. a) nařízení o specializační blokové výjimce. Nařízení o specializační blokové výjimce (čl. 2 odst. 3 písm. a)) se vztahuje i na skutečnost, že dohoda zahrnuje povinnost výhradní dodávky od tří producentů plodin na orné půdě. Z toho vyplývá, že na dohodu o společné výrobě by se vztahovalo nařízení o specializační blokové výjimce a nebyla by dohodou narušující hospodářskou soutěž v rozporu s článkem 101 SFEU. |

26)

Příklad možného uplatnění specializační blokové výjimky v zemědělství:

Situace

:

Několik producentů plodin na orné půdě se dohodne, že budou společně vyrábět krmivo ze semen řepky. Dříve pouze prodávali semena zpracovatelům. Uzavřou dohodu o společné produkci, která se vztahuje na celou jejich produkci semen řepky. Kromě toho provádějí společnou distribuci a společně určují cenu, za kterou chovatelům skotu prodávají veškerou svou produkci krmiv ze semen řepky. Do jednoho roku získali tito producenti plodin na orné půdě 9,3 % podíl na trhu s krmivy vyrobenými ze semen řepky.

Analýza

:

Dohody o společné výrobě jsou považovány za jeden typ specializačních dohod, na který se vztahuje specializační bloková výjimka. Trh s krmivy ze semen řepky se zdá být nejužším možným trhem (může být ovšem větší a zahrnovat krmiva z jiných zdrojů). Celkový podíl stran na trhu s krmivy ze semen řepky není vyšší než 20 %, jak to vyžaduje článek 3 nařízení o specializační blokové výjimce. Přestože dohoda zahrnuje stanovení cen, stanovení cen účtovaných přímým zákazníkům (v tomto případě chovatelům skotu) v rámci společné distribuce je přijatelné podle čl. 4 písm. a) nařízení o specializační blokové výjimce. Nařízení o specializační blokové výjimce (čl. 2 odst. 3 písm. a)) se vztahuje i na skutečnost, že dohoda zahrnuje povinnost výhradní dodávky od tří producentů plodin na orné půdě. Z toho vyplývá, že na dohodu o společné výrobě by se vztahovalo nařízení o specializační blokové výjimce a nebyla by dohodou narušující hospodářskou soutěž v rozporu s článkem 101 SFEU.

2.3.   Obecná odchylka v nařízení o společné organizaci trhů: články 206 a 209

| 27) | Článek 206 nařízení o společné organizaci trhů stanoví, že články 101 až 106 SFEU se použijí na dohody o zemědělských produktech, pokud nestanoví uvedené nařízení jinak. Článek 206 nařízení o společné organizaci trhů proto potvrzuje obecnou zásadu, že právní předpisy EU v oblasti hospodářské soutěže se vztahují na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty. To však zpravidla platí s výhradou článků 207 až 210 nařízení o společné organizaci trhů. |
| --- | --- |

27)

Článek 206 nařízení o společné organizaci trhů stanoví, že články 101 až 106 SFEU se použijí na dohody o zemědělských produktech, pokud nestanoví uvedené nařízení jinak. Článek 206 nařízení o společné organizaci trhů proto potvrzuje obecnou zásadu, že právní předpisy EU v oblasti hospodářské soutěže se vztahují na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty. To však zpravidla platí s výhradou článků 207 až 210 nařízení o společné organizaci trhů.

| 28) | Článek 209 nařízení o společné organizaci trhů vyjímá z oblasti působnosti čl. 101 odst. 1 SFEU dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, které se týkají produkce nebo prodeje zemědělských produktů, pokud jsou splněny určité podmínky. Tato odchylka se na rozdíl od odchylky uvedené v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů uplatňuje na všechna zemědělská odvětví, na něž se vztahuje nařízení o společné organizaci trhů. Článek 209 nařízení o společné organizaci trhů je proto odlišným, samostatným nástrojem, který se nadále označuje jako „obecná odchylka“. |
| --- | --- |

28)

Článek 209 nařízení o společné organizaci trhů vyjímá z oblasti působnosti čl. 101 odst. 1 SFEU dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, které se týkají produkce nebo prodeje zemědělských produktů, pokud jsou splněny určité podmínky. Tato odchylka se na rozdíl od odchylky uvedené v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů uplatňuje na všechna zemědělská odvětví, na něž se vztahuje nařízení o společné organizaci trhů. Článek 209 nařízení o společné organizaci trhů je proto odlišným, samostatným nástrojem, který se nadále označuje jako „obecná odchylka“.

| 29) | Producenti mohou využít této obecné odchylky ve dvou různých situacích:






  a. | Ustanovení čl. 101 odst. 1 SFEU se nepoužije na dohody, rozhodnutí a jednání, které se týkají produkce nebo prodeje zemědělských produktů, pokud jsou nezbytné pro dosahování cílů SZP uvedené v článku 39 SFEU. Soudní dvůr došel v této souvislosti k závěru, že i kdyby dohoda mohla být považována za nezbytnou pro dosažení jednoho nebo více cílů SZP, ale není nezbytná ke splnění jiného cíle (nebo další cíl dokonce ohrožuje), nemůže se na ni tato odchylka vztahovat (22) (čl. 209 odst. 1 první pododstavec nařízení o společné organizaci trhů). |
| --- | --- | --- |

29)

Producenti mohou využít této obecné odchylky ve dvou různých situacích:

a.

Ustanovení čl. 101 odst. 1 SFEU se nepoužije na dohody, rozhodnutí a jednání, které se týkají produkce nebo prodeje zemědělských produktů, pokud jsou nezbytné pro dosahování cílů SZP uvedené v článku 39 SFEU. Soudní dvůr došel v této souvislosti k závěru, že i kdyby dohoda mohla být považována za nezbytnou pro dosažení jednoho nebo více cílů SZP, ale není nezbytná ke splnění jiného cíle (nebo další cíl dokonce ohrožuje), nemůže se na ni tato odchylka vztahovat (22) (čl. 209 odst. 1 první pododstavec nařízení o společné organizaci trhů).

| b. | Ustanovení čl. 101 odst. 1 SFEU se nevztahuje na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě:






  — | producentů, |
| --- | --- | --- |

b.

Ustanovení čl. 101 odst. 1 SFEU se nevztahuje na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě:

—

producentů,

| — | sdružení producentů, |
| --- | --- |

—

sdružení producentů,

| — | svazů těchto sdružení, |
| --- | --- |

—

svazů těchto sdružení,

| — | organizací producentů uznaných podle článku 152 nařízení o společné organizaci trhů, |
| --- | --- |

—

organizací producentů uznaných podle článku 152 nařízení o společné organizaci trhů,

| — | sdružení organizací producentů uznaných podle článku 156 nařízení o společné organizaci trhů, |
| --- | --- |

—

sdružení organizací producentů uznaných podle článku 156 nařízení o společné organizaci trhů,

které se týkají produkce nebo prodeje zemědělských produktů nebo využívání společných zařízení ke skladování, úpravě nebo zpracování zemědělských produktů, pokud neohrožují cíle SZP (čl. 209 odst. 1 druhý pododstavec nařízení o společné organizaci trhů).

| 30) | Obecná odchylka (obě formy) se nepoužije na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, jejichž součástí je povinnost účtovat stejné ceny nebo kterými je vyloučena hospodářská soutěž. |
| --- | --- |

30)

Obecná odchylka (obě formy) se nepoužije na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, jejichž součástí je povinnost účtovat stejné ceny nebo kterými je vyloučena hospodářská soutěž.

| 31) | K využití obecné odchylky stanovené v článku 209 nařízení o společné organizaci trhů není nutné předchozí rozhodnutí Evropské komise ani vnitrostátního orgánu pro hospodářskou soutěž, tj. uplatňuje se automaticky a producenti musí sami posoudit, zda její podmínky splňují. Důkazní břemeno, pokud jde o porušení čl. 101 odst. 1 SFEU, spočívá při případném vnitrostátním řízení nebo řízení EU na tom, kdo vznesl obvinění. Splnění podmínek obecné odchylky však musí prokázat ta strana, která chce odchylky využít. |
| --- | --- |

31)

K využití obecné odchylky stanovené v článku 209 nařízení o společné organizaci trhů není nutné předchozí rozhodnutí Evropské komise ani vnitrostátního orgánu pro hospodářskou soutěž, tj. uplatňuje se automaticky a producenti musí sami posoudit, zda její podmínky splňují. Důkazní břemeno, pokud jde o porušení čl. 101 odst. 1 SFEU, spočívá při případném vnitrostátním řízení nebo řízení EU na tom, kdo vznesl obvinění. Splnění podmínek obecné odchylky však musí prokázat ta strana, která chce odchylky využít.

2.4.   Odchylka od uplatňování článků 101 a 102 SFEU v odvětvích olivového oleje, hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě uvedená v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů

| 32) | Podle článku 206 nařízení o společné organizaci trhů se použijí články 101 a 102 SFEU na dohody, rozhodnutí a jednání týkající se obchodu se zemědělskými produkty, „není-li v tomto nařízení stanoveno jinak“. Tím, že stanovují zvláštní pravidla pro dohody, rozhodnutí a jednání producentů zemědělských produktů v některých odvětvích, vytvářejí články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů odchylky od uplatňování článků 101 (23) a 102 SFEU. |
| --- | --- |

32)

Podle článku 206 nařízení o společné organizaci trhů se použijí články 101 a 102 SFEU na dohody, rozhodnutí a jednání týkající se obchodu se zemědělskými produkty, „není-li v tomto nařízení stanoveno jinak“. Tím, že stanovují zvláštní pravidla pro dohody, rozhodnutí a jednání producentů zemědělských produktů v některých odvětvích, vytvářejí články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů odchylky od uplatňování článků 101 (23) a 102 SFEU.

| 33) | Na jednotlivé články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů nebo na všechny tyto články dohromady bude v pokynech odkazováno jako na „odchylku“. |
| --- | --- |

33)

Na jednotlivé články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů nebo na všechny tyto články dohromady bude v pokynech odkazováno jako na „odchylku“.

| 34) | Články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů nevedou k tomu, že by se podmínky, pravidla a následné chování organizací producentů ocitly mimo oblast působnosti článku 102 SFEU. Vzhledem k prahovým hodnotám stanoveným v čl. 169 odst. 2 písm. c), čl. 170 odst. 2 písm. c) a 171 odst. 2 písm. c) nařízení o společné organizaci trhů je velmi nepravděpodobné, že by organizace producentů dodržující tyto prahové hodnoty zaujímala (společné) dominantní postavení ve smyslu článku 102 SFEU. Za takových výjimečných okolnosti by producenti měli posoudit, zda by mohla činnost této dominantní organizace producentů vést ke zneužití dominantního postavení. |
| --- | --- |

34)

Články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů nevedou k tomu, že by se podmínky, pravidla a následné chování organizací producentů ocitly mimo oblast působnosti článku 102 SFEU. Vzhledem k prahovým hodnotám stanoveným v čl. 169 odst. 2 písm. c), čl. 170 odst. 2 písm. c) a 171 odst. 2 písm. c) nařízení o společné organizaci trhů je velmi nepravděpodobné, že by organizace producentů dodržující tyto prahové hodnoty zaujímala (společné) dominantní postavení ve smyslu článku 102 SFEU. Za takových výjimečných okolnosti by producenti měli posoudit, zda by mohla činnost této dominantní organizace producentů vést ke zneužití dominantního postavení.

| 35) | Články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů se týkají olivového oleje, hovězího a telecího masa (24) a některých produktů z odvětví plodin na orné půdě (25). V čl. 169 odst. 1, čl. 170 odst. 1 a čl. 171 odst. 1 nařízení o společné organizaci trhů se stanoví, že „[o]rganizace producentů v odvětví [...], která je uznána podle čl. 152 odst. 1 a která sleduje jeden nebo více cílů, jako je soustředění nabídky, uvádění produktů vyprodukovaných jejími členy na trh a optimalizace produkčních nákladů, může jménem svých členů jednat o smlouvách na dodávky [produktů z těchto odvětví, na které se vztahují definice uvedené v těchto článcích], pokud jde o veškerou souhrnnou produkci jejich členů nebo její část.“ |
| --- | --- |

35)

Články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů se týkají olivového oleje, hovězího a telecího masa (24) a některých produktů z odvětví plodin na orné půdě (25). V čl. 169 odst. 1, čl. 170 odst. 1 a čl. 171 odst. 1 nařízení o společné organizaci trhů se stanoví, že „[o]rganizace producentů v odvětví [...], která je uznána podle čl. 152 odst. 1 a která sleduje jeden nebo více cílů, jako je soustředění nabídky, uvádění produktů vyprodukovaných jejími členy na trh a optimalizace produkčních nákladů, může jménem svých členů jednat o smlouvách na dodávky [produktů z těchto odvětví, na které se vztahují definice uvedené v těchto článcích], pokud jde o veškerou souhrnnou produkci jejich členů nebo její část.“

| 36) | Články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhu se vztahují na veškeré dohody nebo rozhodnutí či jednání přijaté organizací producentů při sjednávání smluv na dodávky jménem jejích členů. |
| --- | --- |

36)

Články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhu se vztahují na veškeré dohody nebo rozhodnutí či jednání přijaté organizací producentů při sjednávání smluv na dodávky jménem jejích členů.

| 37) | Zejména odstavec 1 článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů umožňuje společnou činnost v oblasti dodávek, tj. společný prodej a činnosti spojené s prodejem zemědělských produktů v odvětvích olivového oleje, hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě, kterou producenti těchto zemědělských produktů uskutečňují prostřednictvím organizací producentů. |
| --- | --- |

37)

Zejména odstavec 1 článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů umožňuje společnou činnost v oblasti dodávek, tj. společný prodej a činnosti spojené s prodejem zemědělských produktů v odvětvích olivového oleje, hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě, kterou producenti těchto zemědělských produktů uskutečňují prostřednictvím organizací producentů.

| 38) | Účelem odchylky je posílit vyjednávací sílu producentů v dotyčných odvětvích vůči navazujícím hospodářským subjektům, aby se producentům zajistila odpovídající životní úroveň a rentabilní rozvoj produkce (26). Tohoto cíle musí být dosaženo v souladu s cíli SZP, které jsou uvedeny v článku 39 Smlouvy o fungování EU. Přesněji řečeno, mělo by ho být dosaženo díky výraznému zvýšení efektivity prostřednictvím integrace činností v organizacích producentů, tak aby činnost těchto organizací celkově přispívala k plnění cílů SZP (27). |
| --- | --- |

38)

Účelem odchylky je posílit vyjednávací sílu producentů v dotyčných odvětvích vůči navazujícím hospodářským subjektům, aby se producentům zajistila odpovídající životní úroveň a rentabilní rozvoj produkce (26). Tohoto cíle musí být dosaženo v souladu s cíli SZP, které jsou uvedeny v článku 39 Smlouvy o fungování EU. Přesněji řečeno, mělo by ho být dosaženo díky výraznému zvýšení efektivity prostřednictvím integrace činností v organizacích producentů, tak aby činnost těchto organizací celkově přispívala k plnění cílů SZP (27).

| 39) | Účelu odchylky má být dosaženo prostřednictvím organizací producentů, které efektivně soustřeďují nabídku a uvádějí produkty na trh (28), a v důsledku toho sjednávají jménem svých členů smlouvy na dodávky. Zajištění souladu s cíli, kterými je soustředění nabídky a uvádění produktů na trh, vyžaduje, aby tyto organizace efektivně uskutečňovaly marketingovou strategii. |
| --- | --- |

39)

Účelu odchylky má být dosaženo prostřednictvím organizací producentů, které efektivně soustřeďují nabídku a uvádějí produkty na trh (28), a v důsledku toho sjednávají jménem svých členů smlouvy na dodávky. Zajištění souladu s cíli, kterými je soustředění nabídky a uvádění produktů na trh, vyžaduje, aby tyto organizace efektivně uskutečňovaly marketingovou strategii.

| 40) | Při uskutečňování své strategie tyto organizace producentů obvykle vyjednávají a uzavírají smlouvy na dodávky, které obsahují všechny tyto příslušné podmínky: ceny, objem a případně další smluvní podmínky, jako jsou odkazy na specifikaci kvality produktů, délka trvání smlouvy, ustanovení o ukončení smlouvy, ustanovení o odstoupení od smlouvy (29), podrobnosti týkající se lhůt splatnosti a způsobů placení, podmínky odběru a dodání produktů, jakož i pravidla platná v případě vyšší moci. |
| --- | --- |

40)

Při uskutečňování své strategie tyto organizace producentů obvykle vyjednávají a uzavírají smlouvy na dodávky, které obsahují všechny tyto příslušné podmínky: ceny, objem a případně další smluvní podmínky, jako jsou odkazy na specifikaci kvality produktů, délka trvání smlouvy, ustanovení o ukončení smlouvy, ustanovení o odstoupení od smlouvy (29), podrobnosti týkající se lhůt splatnosti a způsobů placení, podmínky odběru a dodání produktů, jakož i pravidla platná v případě vyšší moci.

| 41) | K provádění marketingové strategie organizace producentů mohou také patřit dohody a jednání dohodnuté mezi organizací producentů a jejími členy, které jsou ze své podstaty spojeny s marketingovou strategií organizace producentů, jako je např. plánování produkce (30), stanovení kalendáře a objemů produkce, kterou bude organizace producentů obchodně využívat (31), a výměna důvěrných obchodních informací (32). |
| --- | --- |

41)

K provádění marketingové strategie organizace producentů mohou také patřit dohody a jednání dohodnuté mezi organizací producentů a jejími členy, které jsou ze své podstaty spojeny s marketingovou strategií organizace producentů, jako je např. plánování produkce (30), stanovení kalendáře a objemů produkce, kterou bude organizace producentů obchodně využívat (31), a výměna důvěrných obchodních informací (32).

| 42) | V pokynech se na „sjednávání smluv na dodávky organizací producentů jménem jejích členů“ bude odkazovat jako na „smluvní jednání“. |
| --- | --- |

42)

V pokynech se na „sjednávání smluv na dodávky organizací producentů jménem jejích členů“ bude odkazovat jako na „smluvní jednání“.

| 43) | Smluvní jednání může mít různé formy, jako jsou například dražby (tradiční nebo on-line), prodej po telefonu, promptní trh či termínovaný obchod. Forma smluvních jednání neovlivňuje uplatňování odchylky. |
| --- | --- |

43)

Smluvní jednání může mít různé formy, jako jsou například dražby (tradiční nebo on-line), prodej po telefonu, promptní trh či termínovaný obchod. Forma smluvních jednání neovlivňuje uplatňování odchylky.

| 44) | Smluvní jednání může probíhat i tehdy, aniž by producenti na organizaci producentů (33)
  převedli vlastnická práva k produktům. Společná činnost v oblasti dodávek se může navíc uskutečňovat i bez ohledu na to, zda se cena dodávky sjednaná organizací producentů vztahuje na celou produkci členů organizace nebo jen na její část (34). |
| --- | --- |

44)

Smluvní jednání může probíhat i tehdy, aniž by producenti na organizaci producentů (33)
  převedli vlastnická práva k produktům. Společná činnost v oblasti dodávek se může navíc uskutečňovat i bez ohledu na to, zda se cena dodávky sjednaná organizací producentů vztahuje na celou produkci členů organizace nebo jen na její část (34).

| 45) | Aby mohla využívat odchylky, musí však organizace producentů při sjednávání smluv na dodávky jménem svých členů splnit řadu podmínek (35):






  a. | Organizace producentů musí být formálně uznána příslušnými vnitrostátními orgány v souladu s čl. 152 odst. 1 nařízení o společné organizaci trhů (nebo v případě sdružení organizací producentů v souladu s čl. 156 odst. 1 nařízení o společné organizaci trhů). |
| --- | --- | --- |

45)

Aby mohla využívat odchylky, musí však organizace producentů při sjednávání smluv na dodávky jménem svých členů splnit řadu podmínek (35):

a.

Organizace producentů musí být formálně uznána příslušnými vnitrostátními orgány v souladu s čl. 152 odst. 1 nařízení o společné organizaci trhů (nebo v případě sdružení organizací producentů v souladu s čl. 156 odst. 1 nařízení o společné organizaci trhů).

| b. | Organizace producentů musí sledovat jeden nebo více cílů, kterými je soustředění nabídky, uvádění produktů vyprodukovaných jejími členy na trh nebo optimalizace produkčních nákladů. |
| --- | --- |

b.

Organizace producentů musí sledovat jeden nebo více cílů, kterými je soustředění nabídky, uvádění produktů vyprodukovaných jejími členy na trh nebo optimalizace produkčních nákladů.

| c. | Těchto cílů je dosaženo za předpokladu, že jejich sledování vede k integraci činností a je pravděpodobné, že tato integrace povede k významnému zefektivnění, tak aby činnosti organizace producentů celkově přispívaly k naplňování cílů SZP. |
| --- | --- |

c.

Těchto cílů je dosaženo za předpokladu, že jejich sledování vede k integraci činností a je pravděpodobné, že tato integrace povede k významnému zefektivnění, tak aby činnosti organizace producentů celkově přispívaly k naplňování cílů SZP.

| d. | Objem daného produktu, na který se vztahují jednání konkrétní organizace producentů, nesmí překročit 20 % celkové vnitrostátní produkce (u olivového oleje) nebo 15 % relevantního trhu (u plodin na orné půdě a u hovězího a telecího masa). |
| --- | --- |

d.

Objem daného produktu, na který se vztahují jednání konkrétní organizace producentů, nesmí překročit 20 % celkové vnitrostátní produkce (u olivového oleje) nebo 15 % relevantního trhu (u plodin na orné půdě a u hovězího a telecího masa).

| e. | Producenti nemohou být členy více než jedné organizace producentů, jež sjednává smlouvy na dodávky jejich jménem. |
| --- | --- |

e.

Producenti nemohou být členy více než jedné organizace producentů, jež sjednává smlouvy na dodávky jejich jménem.

| f. | Organizace producentů musí oznámit objem dotčeného produktu, na který se vztahují jednání, příslušným vnitrostátním orgánům. |
| --- | --- |

f.

Organizace producentů musí oznámit objem dotčeného produktu, na který se vztahují jednání, příslušným vnitrostátním orgánům.

| 46) | Tyto specifické podmínky budou více rozvedeny v oddíle 3 níže. |
| --- | --- |

46)

Tyto specifické podmínky budou více rozvedeny v oddíle 3 níže.

| 47) | Dohoda, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě, které nedodržují podmínky stanovené v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů (například protože by společný prodej plodin pěstovaných na orné půdě činil více než 15 % celkové vnitrostátní produkce tohoto produktu), odchylku využívat nemohou. Neznamená to automaticky porušení pravidel hospodářské soutěže, jak je uvedeno dále v tomto oddíle. |
| --- | --- |

47)

Dohoda, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě, které nedodržují podmínky stanovené v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů (například protože by společný prodej plodin pěstovaných na orné půdě činil více než 15 % celkové vnitrostátní produkce tohoto produktu), odchylku využívat nemohou. Neznamená to automaticky porušení pravidel hospodářské soutěže, jak je uvedeno dále v tomto oddíle.

2.5.   Posouzení slučitelnosti dohody s pravidly hospodářské soutěže organizací producentů

| 48) | Všechny podniky, včetně zemědělských producentů a organizací producentů, musí samy posoudit slučitelnost svých dohod, rozhodnutí nebo jednání podle čl. 101 odst. 1 a 3 a článku 102 SFEU. |
| --- | --- |

48)

Všechny podniky, včetně zemědělských producentů a organizací producentů, musí samy posoudit slučitelnost svých dohod, rozhodnutí nebo jednání podle čl. 101 odst. 1 a 3 a článku 102 SFEU.

| 49) | Aby podnikům poskytla vodítka a usnadnila toto posouzení, přijala Evropská komise různé pokyny týkající se uplatňování článků 101 a 102 SFEU. Nejvýznamnější jsou v této souvislosti:






  — | Pokyny k použitelnosti článku 101 SFEU na dohody o horizontální spolupráci (36), zejména pokud jde dohody o společné výrobě (37) a dohody o společném obchodním využití (38) (dohody o společném obchodním využití viz také příklad v odstavci (19) výše), |
| --- | --- | --- |

49)

Aby podnikům poskytla vodítka a usnadnila toto posouzení, přijala Evropská komise různé pokyny týkající se uplatňování článků 101 a 102 SFEU. Nejvýznamnější jsou v této souvislosti:

—

Pokyny k použitelnosti článku 101 SFEU na dohody o horizontální spolupráci (36), zejména pokud jde dohody o společné výrobě (37) a dohody o společném obchodním využití (38) (dohody o společném obchodním využití viz také příklad v odstavci (19) výše),

| — | Pokyny k použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy [stávající čl. 101 odst. 3 SFEU]
   (39). |
| --- | --- |

—

Pokyny k použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy [stávající čl. 101 odst. 3 SFEU]
   (39).

| 50) | Organizace producentů v odvětví olivového oleje, hovězího a telecího masa a odvětví plodin na orné půdě by měla posoudit, zda dodržuje pravidla hospodářské soutěže, takto: |
| --- | --- |

50)

Organizace producentů v odvětví olivového oleje, hovězího a telecího masa a odvětví plodin na orné půdě by měla posoudit, zda dodržuje pravidla hospodářské soutěže, takto:

Image

3.   PODMÍNKY PRO UPLATŇOVÁNÍ ODCHYLKY

| 51) | Odchylka vytvořená články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů podléhá řadě podmínek týkajících se:






  a. | uznání organizace producentů/sdružení; |
| --- | --- | --- |

51)

Odchylka vytvořená články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů podléhá řadě podmínek týkajících se:

a.

uznání organizace producentů/sdružení;

| b. | cílů organizace producentů; |
| --- | --- |

b.

cílů organizace producentů;

| c. | kritéria významného zefektivnění; |
| --- | --- |

c.

kritéria významného zefektivnění;

| d. | vztahů mezi organizací producentů a jejími členy; |
| --- | --- |

d.

vztahů mezi organizací producentů a jejími členy;

| e. | maximálního množství produktů, na které se vztahují smluvní jednání; |
| --- | --- |

e.

maximálního množství produktů, na které se vztahují smluvní jednání;

| f. | oznamovací povinnosti. |
| --- | --- |

f.

oznamovací povinnosti.

| 52) | Tento oddíl se bude zabývat analýzou jednotlivých podmínek. |
| --- | --- |

52)

Tento oddíl se bude zabývat analýzou jednotlivých podmínek.

3.1.   Uznávání organizace producentů/sdružení

| 53) | Organizace producentů nebo sdružení organizací producentů musí být formálně uznány příslušnými vnitrostátními orgány v souladu s čl. 152 odst. 1 a čl. 156 odst. 1 nařízení o společné organizaci trhů (40), aby mohly využít této odchylky. Organizace producentů může být právní subjekt nebo jeho část. |
| --- | --- |

53)

Organizace producentů nebo sdružení organizací producentů musí být formálně uznány příslušnými vnitrostátními orgány v souladu s čl. 152 odst. 1 a čl. 156 odst. 1 nařízení o společné organizaci trhů (40), aby mohly využít této odchylky. Organizace producentů může být právní subjekt nebo jeho část.

| 54) | Pokud členský stát organizace producentů a/nebo sdružení neuzná, nebudou moci producenti v daném členském státě odchylky využívat. Mohou nicméně posoudit své činnosti v rámci obecné odchylky podle článku 209 nařízení o společné organizaci trhů, nařízení o specializační blokové výjimce a podle čl. 101 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

54)

Pokud členský stát organizace producentů a/nebo sdružení neuzná, nebudou moci producenti v daném členském státě odchylky využívat. Mohou nicméně posoudit své činnosti v rámci obecné odchylky podle článku 209 nařízení o společné organizaci trhů, nařízení o specializační blokové výjimce a podle čl. 101 odst. 3 SFEU.

| 55) | Organizace producentů může být členem jiné organizace producentů (tedy tzv. „organizací druhého stupně“), která obchodně využívá produkci dodanou svými členskými organizacemi producentů. Dotčený členský stát rozhodne, zda jsou tyto organizace producentů druhého stupně uznávány jako organizace producentů, nebo jako sdružení organizací producentů. Vzhledem k tomu, že se odchylka uplatňuje stejně na organizace producentů i na sdružení organizací producentů, může organizace producentů druhého stupně odchylky využívat v obou případech. |
| --- | --- |

55)

Organizace producentů může být členem jiné organizace producentů (tedy tzv. „organizací druhého stupně“), která obchodně využívá produkci dodanou svými členskými organizacemi producentů. Dotčený členský stát rozhodne, zda jsou tyto organizace producentů druhého stupně uznávány jako organizace producentů, nebo jako sdružení organizací producentů. Vzhledem k tomu, že se odchylka uplatňuje stejně na organizace producentů i na sdružení organizací producentů, může organizace producentů druhého stupně odchylky využívat v obou případech.

| 56) | Členy organizace producentů mohou být kromě producentů také subjekty, které nejsou producenty dotčených zemědělských produktů. Organizace producentů s účastí neproducentů musí splňovat všechny podmínky týkající se zřizování organizací producentů a jejich stanov, včetně rozhodování a demokratické kontroly, jak je uvedeno v článcích 152, 153 a 154 nařízení o společné organizaci trhů. Pokud jsou tyto podmínky splněny, pohlíží se pro účely uplatňování odchylky na množství dodaná organizaci producentů jejími členy neproducenty stejně jako na produkty dodané jejím členem producentem. Při výpočtu objemů pro účely dosažení souladu s kritériem významného zefektivnění není třeba rozlišovat, zda produkt pochází od člena organizace, který je producentem, nebo ne. |
| --- | --- |

56)

Členy organizace producentů mohou být kromě producentů také subjekty, které nejsou producenty dotčených zemědělských produktů. Organizace producentů s účastí neproducentů musí splňovat všechny podmínky týkající se zřizování organizací producentů a jejich stanov, včetně rozhodování a demokratické kontroly, jak je uvedeno v článcích 152, 153 a 154 nařízení o společné organizaci trhů. Pokud jsou tyto podmínky splněny, pohlíží se pro účely uplatňování odchylky na množství dodaná organizaci producentů jejími členy neproducenty stejně jako na produkty dodané jejím členem producentem. Při výpočtu objemů pro účely dosažení souladu s kritériem významného zefektivnění není třeba rozlišovat, zda produkt pochází od člena organizace, který je producentem, nebo ne.

3.2.   Cíle organizace producentů a nákup produktů od jiných producentů než členů

| 57) | Aby mohla využívat odchylky, musí organizace producentů sledovat alespoň jeden z těchto cílů:






  a. | soustředění nabídky; |
| --- | --- | --- |

57)

Aby mohla využívat odchylky, musí organizace producentů sledovat alespoň jeden z těchto cílů:

a.

soustředění nabídky;

| b. | uvádění produktů vyprodukovaných jejími členy na trh (41) a |
| --- | --- |

b.

uvádění produktů vyprodukovaných jejími členy na trh (41) a

| c. | optimalizaci produkčních nákladů (42). |
| --- | --- |

c.

optimalizaci produkčních nákladů (42).

| 58) | Odchylka však dále vyžaduje, aby organizace producentů skutečně soustředila nabídku a uváděla produkci svých členů na trh v objemu, na který se vztahují smluvní jednání (43). Z toho vyplývá, že pokud nebude sledování cíle optimalizace produkčních nákladů (písmeno c) výše) provázeno skutečnou realizací zbývajících dvou cílů, tedy soustředění nabídky a uvádění produktů vyprodukovaných jejími členy na trh, nebude pro využití odchylky dostačující. |
| --- | --- |

58)

Odchylka však dále vyžaduje, aby organizace producentů skutečně soustředila nabídku a uváděla produkci svých členů na trh v objemu, na který se vztahují smluvní jednání (43). Z toho vyplývá, že pokud nebude sledování cíle optimalizace produkčních nákladů (písmeno c) výše) provázeno skutečnou realizací zbývajících dvou cílů, tedy soustředění nabídky a uvádění produktů vyprodukovaných jejími členy na trh, nebude pro využití odchylky dostačující.

| 59) | Cíl uvádění produktů na trh se týká produktů vyprodukovaných jejími členy. Tím se nevylučuje, že organizace producentů může v rámci doplňkové činnosti stejným dílem zařadit do smluvních jednání produkty, které nakoupila samostatně. Je to v souladu s cílem organizace producentů, kterým je soustředění nabídky. Možnost zahrnout produkty nakoupené samostatně od producentů, kteří nejsou jejími členy (44), by organizaci producentů v určitých situacích umožnila dostat se k větším zákazníkům, kteří požadují větší objem, než jaký mohou členové v určitý okamžik nabídnout. Organizace producentů by díky ní také mohla nahradit v určitém okamžiku nedostatečnou produkci svých členů, např. v případě nepříznivých povětrnostních podmínek, a zabránit tak riziku, že ztratí zákazníka. |
| --- | --- |

59)

Cíl uvádění produktů na trh se týká produktů vyprodukovaných jejími členy. Tím se nevylučuje, že organizace producentů může v rámci doplňkové činnosti stejným dílem zařadit do smluvních jednání produkty, které nakoupila samostatně. Je to v souladu s cílem organizace producentů, kterým je soustředění nabídky. Možnost zahrnout produkty nakoupené samostatně od producentů, kteří nejsou jejími členy (44), by organizaci producentů v určitých situacích umožnila dostat se k větším zákazníkům, kteří požadují větší objem, než jaký mohou členové v určitý okamžik nabídnout. Organizace producentů by díky ní také mohla nahradit v určitém okamžiku nedostatečnou produkci svých členů, např. v případě nepříznivých povětrnostních podmínek, a zabránit tak riziku, že ztratí zákazníka.

| 60) | Pokud jsou dodrženy prahové hodnoty a podmínky stanovené v odchylce, vztahuje se tato odchylka jak na produkty členů organizace producentů, tak i „nečlenů“, jejich celkovou produkci nebo její část. |
| --- | --- |

60)

Pokud jsou dodrženy prahové hodnoty a podmínky stanovené v odchylce, vztahuje se tato odchylka jak na produkty členů organizace producentů, tak i „nečlenů“, jejich celkovou produkci nebo její část.

| 61) | Podle odchylky se však nákup produktů od „nečlenů“ (tj. na trhu) nemůže stát hlavní činností organizace producentů: podle odchylky by mělo být prvořadým cílem organizace producentů uvádět na trh produkty svých členů. Pro zabezpečení cílů této odchylky by měl zůstat nákup produktů od „nečlenů“ pouze doplňkovou činností. Doplňkovou činností zůstává nákup produktů od „nečlenů“ za běžných okolností v případě, že organizace producentů v průběhu jednoho roku nenakoupí více než 25 % produkce, na niž se vztahují smluvní jednání. Mohou však nastat výjimečné situace (související například s klimatickými podmínkami nebo nákazami), kdy by překročení této hodnoty v daném období 12 měsíců mohlo být odůvodněné, aniž by tím byl dotčen doplňkový charakter této činnosti. |
| --- | --- |

61)

Podle odchylky se však nákup produktů od „nečlenů“ (tj. na trhu) nemůže stát hlavní činností organizace producentů: podle odchylky by mělo být prvořadým cílem organizace producentů uvádět na trh produkty svých členů. Pro zabezpečení cílů této odchylky by měl zůstat nákup produktů od „nečlenů“ pouze doplňkovou činností. Doplňkovou činností zůstává nákup produktů od „nečlenů“ za běžných okolností v případě, že organizace producentů v průběhu jednoho roku nenakoupí více než 25 % produkce, na niž se vztahují smluvní jednání. Mohou však nastat výjimečné situace (související například s klimatickými podmínkami nebo nákazami), kdy by překročení této hodnoty v daném období 12 měsíců mohlo být odůvodněné, aniž by tím byl dotčen doplňkový charakter této činnosti.

| 62) | Přírodní katastrofy nebo jiné obdobné situace, které vedou k tomu, že je produkce na dlouhou dobu omezena, je třeba posuzovat případ od případu. V takovém případě, pokud organizace producentů přijme neprodleně nezbytné kroky k obnovení situace před událostí způsobenou vyšší mocí a jsou splněny i další požadavky související s odchylkou, by tato organizace producentů neměla v daném období přijít o možnost odchylku využívat a měla by mít možnost po přiměřené období řešit své marketingové potřeby nákupem produktů od nečlenů. |
| --- | --- |

62)

Přírodní katastrofy nebo jiné obdobné situace, které vedou k tomu, že je produkce na dlouhou dobu omezena, je třeba posuzovat případ od případu. V takovém případě, pokud organizace producentů přijme neprodleně nezbytné kroky k obnovení situace před událostí způsobenou vyšší mocí a jsou splněny i další požadavky související s odchylkou, by tato organizace producentů neměla v daném období přijít o možnost odchylku využívat a měla by mít možnost po přiměřené období řešit své marketingové potřeby nákupem produktů od nečlenů.

| 63) | Všechny podmínky odchylky stanovené v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů musí být splněny, i pokud jde o množství produkce nakoupené od „nečlenů“. Tyto objemy by měly být zahrnuty do objemů, které jsou předmětem smluvních jednání, zvláště když jde o to, aby bylo zajištěno dodržení prahových hodnot, tedy 15 % celkové vnitrostátní produkce u hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě a 20 % relevantního trhu v odvětví olivového oleje. |
| --- | --- |

63)

Všechny podmínky odchylky stanovené v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů musí být splněny, i pokud jde o množství produkce nakoupené od „nečlenů“. Tyto objemy by měly být zahrnuty do objemů, které jsou předmětem smluvních jednání, zvláště když jde o to, aby bylo zajištěno dodržení prahových hodnot, tedy 15 % celkové vnitrostátní produkce u hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě a 20 % relevantního trhu v odvětví olivového oleje.

| 64) | Příklad uplatnění odchylky na smluvní jednání, která vede jménem svých členů organizace producentů a která se vztahují na produkty producentů, kteří nejsou jejími členy:













  Situace | : | Patnáct malých producentů ječmene zřídilo organizaci producentů, aby dosáhli dostatečného objemu produkce pro sjednání smlouvy na dodávky s velkým regionálním výrobcem škrobu. Producenti poskytují organizaci producentů celou svoji produkci. Měsíce duben a květen byly v jedné části dotyčného regionu velmi suché a sklizeň dotyčných producentů se snížila o 25 %. V srpnu by proto organizace producentů nebyla schopna dodat výrobci škrobu dohodnuté množství. Aby tato organizace producentů nepřišla o výrobce škrobu jako o zákazníka, nakoupí na trhu chybějící množství ječmene od producenta, který není jejím členem. Objem nakoupený od tohoto producenta představoval 17 % objemu, který má být dodán výrobci škrobu na základě smlouvy sjednané touto organizací producentů. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analýza | : | Na produkty od nečlenů organizace producentů připadá méně než 25 % produktů, které jsou předmětem smluvních jednání organizace producentů vedených s výrobcem škrobu. Celkový objem, který je předmětem smluvních jednání, včetně objemů pocházejících od „nečlenů“ organizace producentů, představuje 2,2 % celkové vnitrostátní produkce, tj. prahová hodnota 15 % celkové vnitrostátní produkce v oblasti plodin na orné půdě je dodržena. Protože jsou splněny i všechny ostatní podmínky stanovené v článku 171 nařízení o společné organizaci trhů, může se na celková smluvní jednání organizace producentů uplatnit odchylka. |

64)

Příklad uplatnění odchylky na smluvní jednání, která vede jménem svých členů organizace producentů a která se vztahují na produkty producentů, kteří nejsou jejími členy:

Situace

:

Patnáct malých producentů ječmene zřídilo organizaci producentů, aby dosáhli dostatečného objemu produkce pro sjednání smlouvy na dodávky s velkým regionálním výrobcem škrobu. Producenti poskytují organizaci producentů celou svoji produkci. Měsíce duben a květen byly v jedné části dotyčného regionu velmi suché a sklizeň dotyčných producentů se snížila o 25 %. V srpnu by proto organizace producentů nebyla schopna dodat výrobci škrobu dohodnuté množství. Aby tato organizace producentů nepřišla o výrobce škrobu jako o zákazníka, nakoupí na trhu chybějící množství ječmene od producenta, který není jejím členem. Objem nakoupený od tohoto producenta představoval 17 % objemu, který má být dodán výrobci škrobu na základě smlouvy sjednané touto organizací producentů.

Analýza

:

Na produkty od nečlenů organizace producentů připadá méně než 25 % produktů, které jsou předmětem smluvních jednání organizace producentů vedených s výrobcem škrobu. Celkový objem, který je předmětem smluvních jednání, včetně objemů pocházejících od „nečlenů“ organizace producentů, představuje 2,2 % celkové vnitrostátní produkce, tj. prahová hodnota 15 % celkové vnitrostátní produkce v oblasti plodin na orné půdě je dodržena. Protože jsou splněny i všechny ostatní podmínky stanovené v článku 171 nařízení o společné organizaci trhů, může se na celková smluvní jednání organizace producentů uplatnit odchylka.

3.3.   Kritérium významného zefektivnění

| 65) | Znění článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů stanoví pro všechny tři sektory olivového oleje, hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě, že „[o]rganizace producentů plní cíle uvedené v tomto odstavci, pokud úsilí o dosažení těchto cílů vede k integraci činností a pokud je pravděpodobné, že tato integrace povede k významnému zefektivnění

   (45), tak aby činnosti organizace producentů celkově přispívaly k naplňování cílů uvedených v článku 39 Smlouvy o fungování EU“. |
| --- | --- |

65)

Znění článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů stanoví pro všechny tři sektory olivového oleje, hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě, že „[o]rganizace producentů plní cíle uvedené v tomto odstavci, pokud úsilí o dosažení těchto cílů vede k integraci činností a pokud je pravděpodobné, že tato integrace povede k významnému zefektivnění

   (45), tak aby činnosti organizace producentů celkově přispívaly k naplňování cílů uvedených v článku 39 Smlouvy o fungování EU“.

| 66) | Odchylka tedy vyžaduje, aby organizace producentů, která vede smluvní jednání: 1) integrovala činnosti a 2) aby bylo pravděpodobné, že tyto činnosti povedou k významnému zefektivnění, které zajistí, aby činnosti organizace producentů celkově přispívaly k naplňování cílů SZP. |
| --- | --- |

66)

Odchylka tedy vyžaduje, aby organizace producentů, která vede smluvní jednání: 1) integrovala činnosti a 2) aby bylo pravděpodobné, že tyto činnosti povedou k významnému zefektivnění, které zajistí, aby činnosti organizace producentů celkově přispívaly k naplňování cílů SZP.

| 67) | Smluvní jednání a jiné společné činnosti producentů mohou skutečně různým způsobem ovlivnit plnění cílů SZP. |
| --- | --- |

67)

Smluvní jednání a jiné společné činnosti producentů mohou skutečně různým způsobem ovlivnit plnění cílů SZP.

| 68) | Dohody mezi zemědělskými producenty o společném provádění určitých činností mohou vést ke zvýšení efektivity, a tedy k hospodářským přínosům, zejména pokud kombinují činnosti, odbornosti nebo aktiva s cílem sdílet rizika, ušetřit náklady, zvýšit investice, sloučit know-how, zlepšit kvalitu, zvýšit rozmanitost produktů a urychlit inovaci. Tyto činnosti mohou přispívat k plnění cílů SZP a případně vést kupříkladu ke zvýšení produktivity (např. díky přístupu k lepším výrobním technologiím prostřednictvím jejich společného pořizování), k vyšším příjmům pro producenty (např. díky zlepšení kvality prostřednictvím lepších společně získaných výrobních nebo skladovacích zařízení) nebo k lepší dostupnosti dodávek (například díky lepšímu společně zajištěnému nebo zorganizovanému skladovacímu nebo distribučnímu systému). |
| --- | --- |

68)

Dohody mezi zemědělskými producenty o společném provádění určitých činností mohou vést ke zvýšení efektivity, a tedy k hospodářským přínosům, zejména pokud kombinují činnosti, odbornosti nebo aktiva s cílem sdílet rizika, ušetřit náklady, zvýšit investice, sloučit know-how, zlepšit kvalitu, zvýšit rozmanitost produktů a urychlit inovaci. Tyto činnosti mohou přispívat k plnění cílů SZP a případně vést kupříkladu ke zvýšení produktivity (např. díky přístupu k lepším výrobním technologiím prostřednictvím jejich společného pořizování), k vyšším příjmům pro producenty (např. díky zlepšení kvality prostřednictvím lepších společně získaných výrobních nebo skladovacích zařízení) nebo k lepší dostupnosti dodávek (například díky lepšímu společně zajištěnému nebo zorganizovanému skladovacímu nebo distribučnímu systému).

| 69) | Dohody mezi zemědělskými producenty o vedení smluvních jednání však mohou omezovat hospodářskou soutěž a v konečném důsledku plnění cílů SZP narušit. To může nastat v případě, kdy producenti uzavřou dohodu, v níž stanoví ceny, sníží produkci nebo si rozdělí trhy. Tyto dohody jsou sice schopny zvýšit příjmy producentů, mohly by však ohrozit plnění jiných cílů SZP, pokud povedou např. k nepřiměřeným cenám pro spotřebitele (kvůli zvýšení cen), k problémům s dostupností dodávek (kvůli omezení dodávek) nebo ke snížení produktivity (protože omezení hospodářské soutěže mezi producenty může snížit motivaci ke zvyšování produktivity). |
| --- | --- |

69)

Dohody mezi zemědělskými producenty o vedení smluvních jednání však mohou omezovat hospodářskou soutěž a v konečném důsledku plnění cílů SZP narušit. To může nastat v případě, kdy producenti uzavřou dohodu, v níž stanoví ceny, sníží produkci nebo si rozdělí trhy. Tyto dohody jsou sice schopny zvýšit příjmy producentů, mohly by však ohrozit plnění jiných cílů SZP, pokud povedou např. k nepřiměřeným cenám pro spotřebitele (kvůli zvýšení cen), k problémům s dostupností dodávek (kvůli omezení dodávek) nebo ke snížení produktivity (protože omezení hospodářské soutěže mezi producenty může snížit motivaci ke zvyšování produktivity).

| 70) | V situacích, kdy s odbytem související činnosti organizace producentů, která vede jménem svých členů smluvní jednání, ohrožují splnění určitých cílů SZP, může významné zefektivnění tyto dopady kompenzovat a zajistit, aby činnosti této organizace producentů k naplňování cílů SZP celkově přispívaly. Články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů proto vyžadují, aby:






  a. | organizace producentů integrovala činnosti a |
| --- | --- | --- |

70)

V situacích, kdy s odbytem související činnosti organizace producentů, která vede jménem svých členů smluvní jednání, ohrožují splnění určitých cílů SZP, může významné zefektivnění tyto dopady kompenzovat a zajistit, aby činnosti této organizace producentů k naplňování cílů SZP celkově přispívaly. Články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů proto vyžadují, aby:

a.

organizace producentů integrovala činnosti a

| b. | aby bylo pravděpodobné, že tyto činnosti povedou k významnému zefektivnění tak, aby činnosti organizace producentů celkově přispívaly k naplňování cílů SZP. |
| --- | --- |

b.

aby bylo pravděpodobné, že tyto činnosti povedou k významnému zefektivnění tak, aby činnosti organizace producentů celkově přispívaly k naplňování cílů SZP.

| 71) | organizace producentů může využít odchylky pouze v případě, že vyhoví tomuto kritériu (dále jen „kritérium významného zefektivnění“). |
| --- | --- |

71)

organizace producentů může využít odchylky pouze v případě, že vyhoví tomuto kritériu (dále jen „kritérium významného zefektivnění“).

| 72) | Kritérium významného zefektivnění vyžaduje:






  a. | identifikaci činností, které organizace producentů integrovala, tj. které provádí organizace jménem svých členů. Integrace může organizace producentů dosáhnout buď přímým prováděním činností, nebo jejich externím zajištěním třetími stranami. Organizace producentů může některé činnosti zadat třetím stranám a tyto činnosti pro účely zajištění souladu s kritériem významného zefektivnění nadále započítávat (např. dopravní služby externích dopravců) (46); |
| --- | --- | --- |

72)

Kritérium významného zefektivnění vyžaduje:

a.

identifikaci činností, které organizace producentů integrovala, tj. které provádí organizace jménem svých členů. Integrace může organizace producentů dosáhnout buď přímým prováděním činností, nebo jejich externím zajištěním třetími stranami. Organizace producentů může některé činnosti zadat třetím stranám a tyto činnosti pro účely zajištění souladu s kritériem významného zefektivnění nadále započítávat (např. dopravní služby externích dopravců) (46);

| b. | zjištění, že tyto činnosti pravděpodobně povedou k zefektivnění. To se týká povahy činností (tj. zda by činnost sama ze své podstaty mohla vést k zefektivnění). Může se to rovněž týkat stupně rozvoje organizace producentů (organizace producentů se může zavázat, že bude do těchto činností investovat, ale investice může vyžadovat určitý čas, než se plně realizuje, zatímco organizace producentů již sjednává smlouvy jménem svých členů), a |
| --- | --- |

b.

zjištění, že tyto činnosti pravděpodobně povedou k zefektivnění. To se týká povahy činností (tj. zda by činnost sama ze své podstaty mohla vést k zefektivnění). Může se to rovněž týkat stupně rozvoje organizace producentů (organizace producentů se může zavázat, že bude do těchto činností investovat, ale investice může vyžadovat určitý čas, než se plně realizuje, zatímco organizace producentů již sjednává smlouvy jménem svých členů), a

| c. | zjištění, že toto zefektivnění bude pravděpodobně dostatečně významné, aby organizace producentů (všemi svými činnostmi) přispěla k plnění cílů SZP (47). |
| --- | --- |

c.

zjištění, že toto zefektivnění bude pravděpodobně dostatečně významné, aby organizace producentů (všemi svými činnostmi) přispěla k plnění cílů SZP (47).

| 73) | Jak bylo uvedeno výše v odstavci 55, může být organizace producentů členem jiné organizace producentů („organizací producentů druhého stupně“), která prodává produkci první organizace. Na smluvní jednání organizace producentů druhého stupně se může odchylka vztahovat, pokud jsou splněny podmínky pro uplatnění odchylky uvedené v odstavci 51. Při posuzování toho, zda organizace producentů splňuje zejména kritérium významného zefektivnění, mohou být při hodnocení efektivity v rámci odchylky u organizace producentů/sdružení organizací producentů druhého stupně započteny činnosti organizace prvního stupně, které zvyšují efektivitu (např. sběr a přeprava produktů). |
| --- | --- |

73)

Jak bylo uvedeno výše v odstavci 55, může být organizace producentů členem jiné organizace producentů („organizací producentů druhého stupně“), která prodává produkci první organizace. Na smluvní jednání organizace producentů druhého stupně se může odchylka vztahovat, pokud jsou splněny podmínky pro uplatnění odchylky uvedené v odstavci 51. Při posuzování toho, zda organizace producentů splňuje zejména kritérium významného zefektivnění, mohou být při hodnocení efektivity v rámci odchylky u organizace producentů/sdružení organizací producentů druhého stupně započteny činnosti organizace prvního stupně, které zvyšují efektivitu (např. sběr a přeprava produktů).

| 74) | Organizace producentů může posoudit, zda splňuje kritérium významného zefektivnění, pomocí zjednodušené metody, kterou stanoví normotvůrce EU. Pokud organizace producentů nesplňuje podmínky této zjednodušené metody, může – za určitých okolností – při posuzování toho, zda splňuje kritérium významného zefektivnění, zvolit alternativní metodu. |
| --- | --- |

74)

Organizace producentů může posoudit, zda splňuje kritérium významného zefektivnění, pomocí zjednodušené metody, kterou stanoví normotvůrce EU. Pokud organizace producentů nesplňuje podmínky této zjednodušené metody, může – za určitých okolností – při posuzování toho, zda splňuje kritérium významného zefektivnění, zvolit alternativní metodu.

3.3.1.   Zjednodušená metoda

| 75) | Třetí pododstavce odstavců 1 článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů stanoví metodu, jak posoudit plnění kritéria významného zefektivnění („zjednodušená metoda“). Podle odchylky (48) lze kritérium významného zefektivnění splnit, pokud:






  a. | organizace producentů vykonává alespoň jednu z činností, které potenciálně zvyšují efektivitu a jsou uvedeny v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů (49), a |
| --- | --- | --- |

75)

Třetí pododstavce odstavců 1 článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů stanoví metodu, jak posoudit plnění kritéria významného zefektivnění („zjednodušená metoda“). Podle odchylky (48) lze kritérium významného zefektivnění splnit, pokud:

a.

organizace producentů vykonává alespoň jednu z činností, které potenciálně zvyšují efektivitu a jsou uvedeny v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů (49), a

| b. | Tyto činnosti jsou důležité z hlediska objemu dotčeného produktu a nákladů na produkci a uvádění produktu na trh. Pokud jsou tyto činnosti dostatečně významné, předpokládá se, že pravděpodobně povedou k významnému zefektivnění. Na toto zefektivnění lze nahlížet jako na kompenzaci případného horšího plnění cílů SZP prostřednictvím smluvních jednání. Celkově je pak možno mít za to, že činnost organizace producentů přispívá k plnění cílů SZP. |
| --- | --- |

b.

Tyto činnosti jsou důležité z hlediska objemu dotčeného produktu a nákladů na produkci a uvádění produktu na trh. Pokud jsou tyto činnosti dostatečně významné, předpokládá se, že pravděpodobně povedou k významnému zefektivnění. Na toto zefektivnění lze nahlížet jako na kompenzaci případného horšího plnění cílů SZP prostřednictvím smluvních jednání. Celkově je pak možno mít za to, že činnost organizace producentů přispívá k plnění cílů SZP.

| 76) | Tato zjednodušená metoda se nedá v některých případech použít. Zaprvé není vyloučeno, že k zefektivnění vedou i jiné činnosti, než které jsou uvedeny v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů, a že v jednotlivých případech tyto činnosti vedou k tak významnému zefektivnění, že činnost organizace producentů celkově přispívá k naplňování cílů SZP. Na takovou situaci se zjednodušená metoda nevztahuje, ale je třeba použít analýzu jednotlivých případů, která je vysvětlena níže v rámci alternativní metody v odstavcích (82) až (86). |
| --- | --- |

76)

Tato zjednodušená metoda se nedá v některých případech použít. Zaprvé není vyloučeno, že k zefektivnění vedou i jiné činnosti, než které jsou uvedeny v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů, a že v jednotlivých případech tyto činnosti vedou k tak významnému zefektivnění, že činnost organizace producentů celkově přispívá k naplňování cílů SZP. Na takovou situaci se zjednodušená metoda nevztahuje, ale je třeba použít analýzu jednotlivých případů, která je vysvětlena níže v rámci alternativní metody v odstavcích (82) až (86).

| 77) | Zadruhé se zjednodušená metoda netýká situací, kdy se organizace producentů zavázala, že bude investovat do činností na zvýšení efektivity, avšak je třeba určité doby, aby se investice mohla plně projevit. Na takovou situaci se zjednodušená metoda nevztahuje (neboť ta vychází z činností, které již organizace producentů uskutečnila) a bylo by třeba ji posuzovat individuálně, jak je vysvětleno níže v rámci alternativní metody v odstavcích (82) až (86). |
| --- | --- |

77)

Zadruhé se zjednodušená metoda netýká situací, kdy se organizace producentů zavázala, že bude investovat do činností na zvýšení efektivity, avšak je třeba určité doby, aby se investice mohla plně projevit. Na takovou situaci se zjednodušená metoda nevztahuje (neboť ta vychází z činností, které již organizace producentů uskutečnila) a bylo by třeba ji posuzovat individuálně, jak je vysvětleno níže v rámci alternativní metody v odstavcích (82) až (86).

| 78) | Zjednodušená metoda vyžaduje identifikaci činností uvedených v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů a posouzení těchto činností z hlediska významu objemů a nákladů. V následujících čtyřech rámečcích jsou pro každé ze tří odvětví uvedeny situace, kdy jsou činnosti spojeny s významnými objemy daného produktu a významnými náklady na produkci a uvedení produktu na trh, takže organizace producentů může odchylky využít. Toho lze dosáhnout prostřednictvím jedné činnosti nebo kombinací několika činností, pokud žádná z činností uvedených v odchylce sama o sobě pravděpodobně nepovede k významnému zefektivnění. Každá situace vyžaduje samostatnou analýzu, aby se zajistilo, že vzniklé náklady a objemy, na které se tyto činnosti vztahují, jsou pro dosažení významného zefektivnění dostatečné. Cílem následujících příkladů není vyjmenovat kompletně všechny situace, kdy se zjednodušená metoda uplatňuje.






  ODVĚTVÍ OLIVOVÉHO OLEJE


  Použití kritéria významného zefektivnění

  Příklady situací, kdy společné činnosti podle článku 169 nařízení o společné organizaci trhů pravděpodobně povedou k významnému zefektivnění v rámci zjednodušené metody.
  i.   
  Společné zpracování










  1. | Společné zpracování by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Příkladem může být situace, kdy organizace producentů zpracovává více než polovinu objemu oliv sklizených jejími členy na výrobu olivového oleje v lisovně oleje. Vybudování lisovny vyžaduje značnou investici. Zpracování oliv na olivový olej obvykle sestává z několika fází, jako je čištění oliv, lisování oliv, filtrování olivového oleje a další procesy. Taková situace, kdy organizace producentů zpracovává společně více než polovinu oliv na výrobu oleje, který obchodně využívá, povede pravděpodobně k významnému zefektivnění ve srovnání se situací, kdy by členové zpracovávali své olivy individuálně, a proto by byly podmínky pro použití zjednodušené metody splněny. |
| --- | --- | --- |

78)

Zjednodušená metoda vyžaduje identifikaci činností uvedených v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů a posouzení těchto činností z hlediska významu objemů a nákladů. V následujících čtyřech rámečcích jsou pro každé ze tří odvětví uvedeny situace, kdy jsou činnosti spojeny s významnými objemy daného produktu a významnými náklady na produkci a uvedení produktu na trh, takže organizace producentů může odchylky využít. Toho lze dosáhnout prostřednictvím jedné činnosti nebo kombinací několika činností, pokud žádná z činností uvedených v odchylce sama o sobě pravděpodobně nepovede k významnému zefektivnění. Každá situace vyžaduje samostatnou analýzu, aby se zajistilo, že vzniklé náklady a objemy, na které se tyto činnosti vztahují, jsou pro dosažení významného zefektivnění dostatečné. Cílem následujících příkladů není vyjmenovat kompletně všechny situace, kdy se zjednodušená metoda uplatňuje.

ODVĚTVÍ OLIVOVÉHO OLEJE

Použití kritéria významného zefektivnění

Příklady situací, kdy společné činnosti podle článku 169 nařízení o společné organizaci trhů pravděpodobně povedou k významnému zefektivnění v rámci zjednodušené metody.

i.   
  Společné zpracování

1.

Společné zpracování by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Příkladem může být situace, kdy organizace producentů zpracovává více než polovinu objemu oliv sklizených jejími členy na výrobu olivového oleje v lisovně oleje. Vybudování lisovny vyžaduje značnou investici. Zpracování oliv na olivový olej obvykle sestává z několika fází, jako je čištění oliv, lisování oliv, filtrování olivového oleje a další procesy. Taková situace, kdy organizace producentů zpracovává společně více než polovinu oliv na výrobu oleje, který obchodně využívá, povede pravděpodobně k významnému zefektivnění ve srovnání se situací, kdy by členové zpracovávali své olivy individuálně, a proto by byly podmínky pro použití zjednodušené metody splněny.

ii.   
  Společné balení, označování nebo propagace

| 2. | Společné balení/plnění do lahví a označování olivového oleje by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Například k tomu může dojít, pokud organizace producentů provádí v lisovně oleje tyto činnosti u více než poloviny olivového oleje, který obchodně využívá. Společné balení/plnění do lahví a označování obvykle vyžaduje značné investice do pořízení potřebné techniky nebo zařízení. Taková situace, kdy organizace producentů provádí společné balení/plnění do lahví a označování u více než poloviny olivového oleje, který obchodně využívá, povede pravděpodobně k významnému zefektivnění, a proto by byly podmínky pro použití zjednodušené metody splněny. |
| --- | --- |

2.

Společné balení/plnění do lahví a označování olivového oleje by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Například k tomu může dojít, pokud organizace producentů provádí v lisovně oleje tyto činnosti u více než poloviny olivového oleje, který obchodně využívá. Společné balení/plnění do lahví a označování obvykle vyžaduje značné investice do pořízení potřebné techniky nebo zařízení. Taková situace, kdy organizace producentů provádí společné balení/plnění do lahví a označování u více než poloviny olivového oleje, který obchodně využívá, povede pravděpodobně k významnému zefektivnění, a proto by byly podmínky pro použití zjednodušené metody splněny.

| 3. | Společná propagace by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Příkladem může být situace, kdy organizace producentů vyvine a obchodně využívá nějaký výrobek s přidanou hodnotou. Produkt má přidanou hodnotu například v případě, že se liší od jiných produktů zvláštními vlastnostmi, které splňují speciální požadavky zákazníků. Organizace producentů může svůj výrobek odlišit na základě použité výrobní metody (např. při výrobě ekologického olivového oleje) nebo jiných faktorů. V této souvislosti je společná propagace marketingovou součástí integrované strategie pro prodej tohoto výrobku s přidanou hodnotou a společná propagace se bude vztahovat na celý objem produkce, který organizace obchodně využívá. Organizace producentů si stanoví příslušné specifikace a zajišťuje jejich dodržování. Kromě vypracování odpovídajícího souboru specifikací se jedná např. o plánování výrobního procesu a kontroly kvality z hlediska těchto specifikací, pořizování vstupních zdrojů potřebných pro dodržení specifikací apod. Náklady na dodržení specifikací při tomto integrovaném přístupu jsou pro organizaci i její členy značné. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně docílí významného zefektivnění, a proto by byly splněny podmínky pro použití zjednodušené metody.
  Společná odvětvová propagační činnost, např. obecná propagace olivového oleje, nejsou pro účely této odchylky relevantní, protože se nejedná o činnost prováděnou jednou organizací producentů, ale o činnost koordinovanou producenty a/nebo organizacemi producentů ve stejném odvětví, jejímž cílem je přínos pro celé odvětví, nikoli pouze pro jednu organizaci producentů. |
| --- | --- |

3.

Společná propagace by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Příkladem může být situace, kdy organizace producentů vyvine a obchodně využívá nějaký výrobek s přidanou hodnotou. Produkt má přidanou hodnotu například v případě, že se liší od jiných produktů zvláštními vlastnostmi, které splňují speciální požadavky zákazníků. Organizace producentů může svůj výrobek odlišit na základě použité výrobní metody (např. při výrobě ekologického olivového oleje) nebo jiných faktorů. V této souvislosti je společná propagace marketingovou součástí integrované strategie pro prodej tohoto výrobku s přidanou hodnotou a společná propagace se bude vztahovat na celý objem produkce, který organizace obchodně využívá. Organizace producentů si stanoví příslušné specifikace a zajišťuje jejich dodržování. Kromě vypracování odpovídajícího souboru specifikací se jedná např. o plánování výrobního procesu a kontroly kvality z hlediska těchto specifikací, pořizování vstupních zdrojů potřebných pro dodržení specifikací apod. Náklady na dodržení specifikací při tomto integrovaném přístupu jsou pro organizaci i její členy značné. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně docílí významného zefektivnění, a proto by byly splněny podmínky pro použití zjednodušené metody.

Společná odvětvová propagační činnost, např. obecná propagace olivového oleje, nejsou pro účely této odchylky relevantní, protože se nejedná o činnost prováděnou jednou organizací producentů, ale o činnost koordinovanou producenty a/nebo organizacemi producentů ve stejném odvětví, jejímž cílem je přínos pro celé odvětví, nikoli pouze pro jednu organizaci producentů.

iii.   
  Společná organizace kontroly kvality

| 4. | Společná organizace kontroly kvality by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Příkladem může být situace, kdy organizace producentů zajišťuje stálou kvalitu produktů vyprodukovaných jejími členy, protože je to požadováno buď právními předpisy, nebo zavedenou normou (např. pokud je cílem organizace producentů a jejích členů plnit požadavky kupujících). Při dosahování kvality pomáhá organizace v první řadě poradenstvím a podporou při výrobním procesu. Při tom poskytuje producentům služby v terénu, například rady ohledně lepších metod při používání fytosanitárních přípravků, jiných chemických látek a hnojiv, ohledně používání lepších výrobních postupů, pomoc při výrobních problémech v hospodářství, regulatorních otázkách a kontrolách, a pomáhá tak producentovi dosahovat kvalitní produkce. Zadruhé provádí organizace producentů také testy olivového oleje, který vyprodukují její členové a který organizace obchodně využívá. Tyto testy provádí sama nebo je zadává externě a ověřuje se jimi kvalita (laboratorní určování stupně kyselosti a testování přítomnosti pesticidů, zjišťování organoleptických vlastností atd.). Provádějí se proto, aby se nezávislým certifikačním subjektům/kontrolám prokázalo, že produkty splňují předepsané požadavky či normy, a/nebo aby se prokázalo kupujícím, že produkt splňuje jejich požadavky. Pokud se tyto činnosti týkají více než poloviny olivového oleje, který organizace producentů obchodně využívá, jsou náklady na ně značné. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění docílí, protože jednotliví členové by stejného výsledku sami dosáhli s mnohem vyššími náklady. V takovém případě tedy organizace producentů pravděpodobně docílí významného zefektivnění, a proto by byly podmínky pro použití zjednodušené metody splněny. |
| --- | --- |

4.

Společná organizace kontroly kvality by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Příkladem může být situace, kdy organizace producentů zajišťuje stálou kvalitu produktů vyprodukovaných jejími členy, protože je to požadováno buď právními předpisy, nebo zavedenou normou (např. pokud je cílem organizace producentů a jejích členů plnit požadavky kupujících). Při dosahování kvality pomáhá organizace v první řadě poradenstvím a podporou při výrobním procesu. Při tom poskytuje producentům služby v terénu, například rady ohledně lepších metod při používání fytosanitárních přípravků, jiných chemických látek a hnojiv, ohledně používání lepších výrobních postupů, pomoc při výrobních problémech v hospodářství, regulatorních otázkách a kontrolách, a pomáhá tak producentovi dosahovat kvalitní produkce. Zadruhé provádí organizace producentů také testy olivového oleje, který vyprodukují její členové a který organizace obchodně využívá. Tyto testy provádí sama nebo je zadává externě a ověřuje se jimi kvalita (laboratorní určování stupně kyselosti a testování přítomnosti pesticidů, zjišťování organoleptických vlastností atd.). Provádějí se proto, aby se nezávislým certifikačním subjektům/kontrolám prokázalo, že produkty splňují předepsané požadavky či normy, a/nebo aby se prokázalo kupujícím, že produkt splňuje jejich požadavky. Pokud se tyto činnosti týkají více než poloviny olivového oleje, který organizace producentů obchodně využívá, jsou náklady na ně značné. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění docílí, protože jednotliví členové by stejného výsledku sami dosáhli s mnohem vyššími náklady. V takovém případě tedy organizace producentů pravděpodobně docílí významného zefektivnění, a proto by byly podmínky pro použití zjednodušené metody splněny.

iv.   
  Společná distribuce

Společná distribuce může zahrnovat tyto činnosti: společnou přepravu, vybudování distribučního centra nebo prodejní infrastruktury a/nebo vytvoření prodejní platformy.

| 5. | Společná přeprava by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může jít například o případ, kdy organizace producentů zřídí přepravu od olivových hájů do zpracovatelského zařízení (lisovny) pro více než polovinu olivového oleje, který obchodně využívá, nebo pokud pro tento olej zřídí přepravu z několika lisoven do místa balení či lahvování a označování. Přepravní náklady představují značnou část nákladů na výrobu a uvádění tohoto produktu na trh. V této souvislosti může organizace producentů provozovat přepravu efektivněji než její jednotliví členové. Organizace producentů může například dosáhnout úspor z rozsahu tím, že přepraví větší objemy, konsoliduje počet dodávek či sníží náklady na vykládání a manipulaci. V takové situaci tedy pravděpodobně dojde k významnému snížení nákladů a bude dosaženo významného zefektivnění v porovnání s tím, čeho by mohli dosáhnout členové na individuálním základě. V důsledku toho docílí organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění, a proto by byly podmínky pro použití zjednodušené metody splněny. |
| --- | --- |

5.

Společná přeprava by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může jít například o případ, kdy organizace producentů zřídí přepravu od olivových hájů do zpracovatelského zařízení (lisovny) pro více než polovinu olivového oleje, který obchodně využívá, nebo pokud pro tento olej zřídí přepravu z několika lisoven do místa balení či lahvování a označování. Přepravní náklady představují značnou část nákladů na výrobu a uvádění tohoto produktu na trh. V této souvislosti může organizace producentů provozovat přepravu efektivněji než její jednotliví členové. Organizace producentů může například dosáhnout úspor z rozsahu tím, že přepraví větší objemy, konsoliduje počet dodávek či sníží náklady na vykládání a manipulaci. V takové situaci tedy pravděpodobně dojde k významnému snížení nákladů a bude dosaženo významného zefektivnění v porovnání s tím, čeho by mohli dosáhnout členové na individuálním základě. V důsledku toho docílí organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění, a proto by byly podmínky pro použití zjednodušené metody splněny.

| 6. | Vybudování distribučního centra nebo prodejní infrastruktury a/nebo vytvoření prodejní platformy. Komisi není znám případ, kdy by distribuční centrum, prodejní infrastruktura a/nebo on-line prodejní platforma samy o sobě vedly k dostatečně významnému zefektivnění, aby bylo splněno kritérium významného zefektivnění v odvětví olivového oleje. V kombinaci s jinými činnostmi, např. přepravou nebo kontrolou kvality, kdy jsou náklady na všechny tyto činnosti dohromady značné, by však mohlo dojít k významnému zefektivnění, pokud by příslušné objemy zahrnovaly více než polovinu produktů obchodně využívaných organizací producentů. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně docílí významného zefektivnění, a proto by byly splněny podmínky pro použití zjednodušené metody. Organizace producentů by například mohla společně zřídit distribuční centrum, on-line prodejní platformu a organizovat přepravu produkce. Pokud množství, na něž se vztahují tyto činnosti, tvoří více než polovinu produkce obchodně využívané organizací producentů, jsou náklady na zavedení a organizování těchto činností značné a tyto činnosti pravděpodobně společně povedou k významnému zefektivnění, a proto by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody. |
| --- | --- |

6.

Vybudování distribučního centra nebo prodejní infrastruktury a/nebo vytvoření prodejní platformy. Komisi není znám případ, kdy by distribuční centrum, prodejní infrastruktura a/nebo on-line prodejní platforma samy o sobě vedly k dostatečně významnému zefektivnění, aby bylo splněno kritérium významného zefektivnění v odvětví olivového oleje. V kombinaci s jinými činnostmi, např. přepravou nebo kontrolou kvality, kdy jsou náklady na všechny tyto činnosti dohromady značné, by však mohlo dojít k významnému zefektivnění, pokud by příslušné objemy zahrnovaly více než polovinu produktů obchodně využívaných organizací producentů. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně docílí významného zefektivnění, a proto by byly splněny podmínky pro použití zjednodušené metody. Organizace producentů by například mohla společně zřídit distribuční centrum, on-line prodejní platformu a organizovat přepravu produkce. Pokud množství, na něž se vztahují tyto činnosti, tvoří více než polovinu produkce obchodně využívané organizací producentů, jsou náklady na zavedení a organizování těchto činností značné a tyto činnosti pravděpodobně společně povedou k významnému zefektivnění, a proto by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.

v.   
  Společné využívání zařízení nebo skladovacích kapacit

| 7. | Společné využívání zařízení by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může tomu tak být v případě, kdy organizace producentů uskuteční potřebné investice do důležitých zemědělských strojů (například sklízecích strojů, aplikátorů fytosanitárních přípravků, hnojiv či pesticidů) a zajišťuje jejich řádné používání a údržbu. Protože nakoupí zařízení (nové nebo použité) na výrobu olivového oleje, nese v takovém případě organizace producentů počáteční investiční náklady. Poté nese i další náklady spojené s údržbou a zajištěním řádného používání zařízení (např. na školení). Pokud se týkají značného objemu, představují počáteční investice a další náklady na zařízení značné náklady. V této souvislosti jsou náklady na používání zařízení značné, pokud se významná část produkce, kterou organizace producentů obchodně využívá, produkuje za pomoci zařízení ve společném vlastnictví. Proto v případě, že se zařízení používá k výrobě více než poloviny objemu olivového oleje, který organizace producentů obchodně využívá, docílí organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění. Pro zvýšení produktivity i pro zajištění toho, aby produkt vyhovoval požadavkům trhu, jsou často nezbytná nová zařízení nebo stroje. Někteří producenti si však nemohou nové zařízení dovolit, protože to předpokládá vysokou investici, a proto může společné využívání zařízení členům uspořit náklady a zvýšit produktivitu. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody. |
| --- | --- |

7.

Společné využívání zařízení by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může tomu tak být v případě, kdy organizace producentů uskuteční potřebné investice do důležitých zemědělských strojů (například sklízecích strojů, aplikátorů fytosanitárních přípravků, hnojiv či pesticidů) a zajišťuje jejich řádné používání a údržbu. Protože nakoupí zařízení (nové nebo použité) na výrobu olivového oleje, nese v takovém případě organizace producentů počáteční investiční náklady. Poté nese i další náklady spojené s údržbou a zajištěním řádného používání zařízení (např. na školení). Pokud se týkají značného objemu, představují počáteční investice a další náklady na zařízení značné náklady. V této souvislosti jsou náklady na používání zařízení značné, pokud se významná část produkce, kterou organizace producentů obchodně využívá, produkuje za pomoci zařízení ve společném vlastnictví. Proto v případě, že se zařízení používá k výrobě více než poloviny objemu olivového oleje, který organizace producentů obchodně využívá, docílí organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění. Pro zvýšení produktivity i pro zajištění toho, aby produkt vyhovoval požadavkům trhu, jsou často nezbytná nová zařízení nebo stroje. Někteří producenti si však nemohou nové zařízení dovolit, protože to předpokládá vysokou investici, a proto může společné využívání zařízení členům uspořit náklady a zvýšit produktivitu. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.

| 8. | Společné využívání skladů by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může tomu tak být v případě, kdy organizace producentů uskuteční potřebné investice do skladovacích kapacit a zajišťuje jejich řádné využívání a údržbu. Protože nakoupí nebo naplánuje a vybuduje sklady, nese v takovém případě organizace producentů počáteční investiční náklady. Poté nese i další investiční náklady, jestliže sklady modernizuje. Pokud se týkají velkého objemu produkce, znamenají investice do skladování značné náklady. Jestliže je v těchto zařízeních skladována významná část produkce olivového oleje organizace producentů, jsou náklady na používání skladů rovněž značné. Pokud se skladování týká více než poloviny olivového oleje obchodně využívaného organizací producentů, a je tudíž významné z hlediska objemu, docílí organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění. Poskytování skladovacích zařízení organizací producentů může vést k nižším nákladům ve srovnání se situací, kdy musí členové do skladování investovat jednotlivě. Možnost skladovat produkt a nedodávat jej okamžitě třetí straně, eventuálně po delší období a ve větších množstvích, umožňuje členům organizace producentů prodávat jejich produkty v okamžiku, kdy je cena výhodnější, a nikoli nutně v době sklizně, kdy je nabídka nejvyšší. Mohlo by to rovněž řešit nerovnováhu mezi nabídkou a poptávkou, která vzniká kvůli tomu, že množství sklizených oliv v různých letech kolísá. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody. |
| --- | --- |

8.

Společné využívání skladů by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může tomu tak být v případě, kdy organizace producentů uskuteční potřebné investice do skladovacích kapacit a zajišťuje jejich řádné využívání a údržbu. Protože nakoupí nebo naplánuje a vybuduje sklady, nese v takovém případě organizace producentů počáteční investiční náklady. Poté nese i další investiční náklady, jestliže sklady modernizuje. Pokud se týkají velkého objemu produkce, znamenají investice do skladování značné náklady. Jestliže je v těchto zařízeních skladována významná část produkce olivového oleje organizace producentů, jsou náklady na používání skladů rovněž značné. Pokud se skladování týká více než poloviny olivového oleje obchodně využívaného organizací producentů, a je tudíž významné z hlediska objemu, docílí organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění. Poskytování skladovacích zařízení organizací producentů může vést k nižším nákladům ve srovnání se situací, kdy musí členové do skladování investovat jednotlivě. Možnost skladovat produkt a nedodávat jej okamžitě třetí straně, eventuálně po delší období a ve větších množstvích, umožňuje členům organizace producentů prodávat jejich produkty v okamžiku, kdy je cena výhodnější, a nikoli nutně v době sklizně, kdy je nabídka nejvyšší. Mohlo by to rovněž řešit nerovnováhu mezi nabídkou a poptávkou, která vzniká kvůli tomu, že množství sklizených oliv v různých letech kolísá. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.

vi.   
  Společné nakládání s odpady přímo souvisejícími s výrobou olivového oleje

Podle informací, jež má Komise k dispozici, se zdá, že společné nakládání s odpady přímo souvisejícími s výrobou olivového oleje obvykle probíhá spolu se společným zpracováním, které samo o sobě, pokud zahrnuje více než polovinu olivového oleje obchodně využívaného organizací producentů, pravděpodobně povede k významnému zefektivnění, a proto by byly podmínky pro použití zjednodušené metody splněny (viz výše písmeno i. společné zpracování).

vii.   
  Společné pořizování vstupů

| 9. | Společné pořizování vstupů by mohlo v určitých situacích vést k významnému zefektivnění. Může to být případ, kdy se pořizují významná množství, protože organizace producentů může získat výrazné slevy, lepší dodací a/nebo úvěrové podmínky v porovnání s tím, co by mohli získat jednotliví producenti. Při nákupu vstupních zdrojů na vlastní účet může navíc organizace producentů zajistit řádné skladování a/nebo dodání těchto produktů. Pokud organizace producentů pořizuje pro své členy hnojiva, fytosanitární přípravky, pesticidy nebo energii (pohonné hmoty, elektřinu), představují tyto vstupy významné náklady (50). V případě, že organizace producentů pořizuje tyto vstupy v množství odpovídajícím potřebě výroby více než poloviny olivového oleje, který společně obchodně využívá, je pravděpodobné, že dosáhne významného zefektivnění. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.
  Pořízení jiného typu vstupu, jako jsou podpora IT, ekonomické nebo odborné poradenství či fytosanitární služby, samo o sobě obvykle nepředstavuje pro organizaci producentů významné náklady. V důsledku toho není pravděpodobné, že organizace producentů docílí významného zefektivnění potřebného pro uplatňování odchylky. |
| --- | --- |

9.

Společné pořizování vstupů by mohlo v určitých situacích vést k významnému zefektivnění. Může to být případ, kdy se pořizují významná množství, protože organizace producentů může získat výrazné slevy, lepší dodací a/nebo úvěrové podmínky v porovnání s tím, co by mohli získat jednotliví producenti. Při nákupu vstupních zdrojů na vlastní účet může navíc organizace producentů zajistit řádné skladování a/nebo dodání těchto produktů. Pokud organizace producentů pořizuje pro své členy hnojiva, fytosanitární přípravky, pesticidy nebo energii (pohonné hmoty, elektřinu), představují tyto vstupy významné náklady (50). V případě, že organizace producentů pořizuje tyto vstupy v množství odpovídajícím potřebě výroby více než poloviny olivového oleje, který společně obchodně využívá, je pravděpodobné, že dosáhne významného zefektivnění. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.

Pořízení jiného typu vstupu, jako jsou podpora IT, ekonomické nebo odborné poradenství či fytosanitární služby, samo o sobě obvykle nepředstavuje pro organizaci producentů významné náklady. V důsledku toho není pravděpodobné, že organizace producentů docílí významného zefektivnění potřebného pro uplatňování odchylky.

viii.   
  Kombinace činností

| 10. | Kombinace činností v situaci, kdy žádná z činností nezahrnuje více než polovinu produkce olivového oleje obchodně využívaného organizací producentů, pravděpodobně povede v určitých situacích k významnému zefektivnění. Podrobnosti viz rámeček Kombinace činností. |
| --- | --- |

10.

Kombinace činností v situaci, kdy žádná z činností nezahrnuje více než polovinu produkce olivového oleje obchodně využívaného organizací producentů, pravděpodobně povede v určitých situacích k významnému zefektivnění. Podrobnosti viz rámeček Kombinace činností.

| HOVĚZÍ A TELECÍ MASO


  Použití kritéria významného zefektivnění

  Příklady situací, kdy společné činnosti podle článku 170 nařízení o společné organizaci trhů pravděpodobně povedou k významnému zefektivnění v rámci zjednodušené metody.
  i.   
  Společná distribuce



  Společná distribuce může zahrnovat tyto činnosti: společnou přepravu, vybudování distribučního centra nebo prodejní infrastruktury a/nebo vytvoření prodejní platformy.








  1. | Společná přeprava by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může jít například o situaci, kdy organizace producentů zorganizuje pro více než polovinu hospodářských zvířat, které obchodně využívá, přepravu z hospodářství ke kupujícímu nebo do zpracovatelského zařízení. V této souvislosti může organizace producentů provozovat přepravu efektivněji než její jednotliví členové. Organizace producentů může například dosáhnout úspor z rozsahu tím, že přepraví větší objemy, konsoliduje počet dodávek či sníží náklady na vykládání a manipulaci. V takové situaci tedy pravděpodobně dojde k významnému snížení nákladů a bude dosaženo významného zefektivnění v porovnání s tím, čeho by mohli dosáhnout členové na individuálním základě, a organizace producentů by splnila podmínky pro použití zjednodušené metody. |
| --- | --- |

HOVĚZÍ A TELECÍ MASO

Použití kritéria významného zefektivnění

Příklady situací, kdy společné činnosti podle článku 170 nařízení o společné organizaci trhů pravděpodobně povedou k významnému zefektivnění v rámci zjednodušené metody.

i.   
  Společná distribuce

Společná distribuce může zahrnovat tyto činnosti: společnou přepravu, vybudování distribučního centra nebo prodejní infrastruktury a/nebo vytvoření prodejní platformy.

1.

Společná přeprava by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může jít například o situaci, kdy organizace producentů zorganizuje pro více než polovinu hospodářských zvířat, které obchodně využívá, přepravu z hospodářství ke kupujícímu nebo do zpracovatelského zařízení. V této souvislosti může organizace producentů provozovat přepravu efektivněji než její jednotliví členové. Organizace producentů může například dosáhnout úspor z rozsahu tím, že přepraví větší objemy, konsoliduje počet dodávek či sníží náklady na vykládání a manipulaci. V takové situaci tedy pravděpodobně dojde k významnému snížení nákladů a bude dosaženo významného zefektivnění v porovnání s tím, čeho by mohli dosáhnout členové na individuálním základě, a organizace producentů by splnila podmínky pro použití zjednodušené metody.

| 2. | Vytvoření prodejní platformy by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může se kupříkladu jednat o situaci, kdy organizace producentů vytvoří pro prodej hospodářských zvířat fyzický trh nebo dražební platformu. Organizace producentů investuje do zařízení, v nichž se mohou hospodářská zvířata předvádět a kde se s nimi může obchodovat. To vyžaduje značné investiční i provozní náklady. Aby byly splněny podmínky pro použití zjednodušené metody, musela by se tato činnost vztahovat na velký objem produkce a pravidelné obchodování. Toho lze dosáhnout, pokud prodejní platforma představuje pro své členy hlavní obchodní kanál, tj. prodává více než polovinu hospodářských zvířat svých členů (z hlediska objemu). Pro prodej hospodářských zvířat se tak pravděpodobně zajistí úspory z rozsahu a producenti mohou získat větší počet kupujících a rychleji, než kdyby postupovali individuálně. Může to také snížit transakční náklady pro prodejce i kupující. V takové situaci tedy pravděpodobně organizace producentů dosáhne významného zefektivnění v porovnání s tím, čeho by mohli dosáhnout členové na individuálním základě, a organizace producentů by splnila podmínky pro použití zjednodušené metody. |
| --- | --- |

2.

Vytvoření prodejní platformy by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může se kupříkladu jednat o situaci, kdy organizace producentů vytvoří pro prodej hospodářských zvířat fyzický trh nebo dražební platformu. Organizace producentů investuje do zařízení, v nichž se mohou hospodářská zvířata předvádět a kde se s nimi může obchodovat. To vyžaduje značné investiční i provozní náklady. Aby byly splněny podmínky pro použití zjednodušené metody, musela by se tato činnost vztahovat na velký objem produkce a pravidelné obchodování. Toho lze dosáhnout, pokud prodejní platforma představuje pro své členy hlavní obchodní kanál, tj. prodává více než polovinu hospodářských zvířat svých členů (z hlediska objemu). Pro prodej hospodářských zvířat se tak pravděpodobně zajistí úspory z rozsahu a producenti mohou získat větší počet kupujících a rychleji, než kdyby postupovali individuálně. Může to také snížit transakční náklady pro prodejce i kupující. V takové situaci tedy pravděpodobně organizace producentů dosáhne významného zefektivnění v porovnání s tím, čeho by mohli dosáhnout členové na individuálním základě, a organizace producentů by splnila podmínky pro použití zjednodušené metody.

| 3. | Vybudování distribučního centra by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může tomu tak být v situaci, kdy organizace producentů uskuteční potřebné investice do distribučního zařízení (např. sběrného střediska pro telata, které přeskupuje telata podle určitých specifikací) a zajišťuje jeho řádné využívání a údržbu. Protože nakoupí nebo naplánuje a vystaví zařízení, nese v takovém případě organizace producentů počáteční investiční náklady. Poté nese i další investiční náklady na modernizaci centra. Pokud se týkají velkého objemu produkce, představují počáteční i další investice značné náklady. Náklady na fungování zařízení jsou rovněž značné, jestliže je pomocí tohoto zařízení distribuována významná část produkce. Pokud se distribuce týká více než poloviny hospodářských zvířat obchodně využívaných organizací producentů, a je tudíž významná z hlediska objemu, docílí pravděpodobně organizace producentů významného zefektivnění. Pro prodej hospodářských zvířat se tak zajistí úspory z rozsahu a producenti mohou získat větší počet kupujících a rychleji, než kdyby distribuovali zvířata sami. Může to také snížit transakční náklady pro prodejce i kupující. V takové situaci tedy pravděpodobně organizace producentů dosáhne významného zefektivnění v porovnání s tím, čeho by mohli dosáhnout členové na individuálním základě, a organizace producentů by splnila podmínky pro použití zjednodušené metody. |
| --- | --- |

3.

Vybudování distribučního centra by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může tomu tak být v situaci, kdy organizace producentů uskuteční potřebné investice do distribučního zařízení (např. sběrného střediska pro telata, které přeskupuje telata podle určitých specifikací) a zajišťuje jeho řádné využívání a údržbu. Protože nakoupí nebo naplánuje a vystaví zařízení, nese v takovém případě organizace producentů počáteční investiční náklady. Poté nese i další investiční náklady na modernizaci centra. Pokud se týkají velkého objemu produkce, představují počáteční i další investice značné náklady. Náklady na fungování zařízení jsou rovněž značné, jestliže je pomocí tohoto zařízení distribuována významná část produkce. Pokud se distribuce týká více než poloviny hospodářských zvířat obchodně využívaných organizací producentů, a je tudíž významná z hlediska objemu, docílí pravděpodobně organizace producentů významného zefektivnění. Pro prodej hospodářských zvířat se tak zajistí úspory z rozsahu a producenti mohou získat větší počet kupujících a rychleji, než kdyby distribuovali zvířata sami. Může to také snížit transakční náklady pro prodejce i kupující. V takové situaci tedy pravděpodobně organizace producentů dosáhne významného zefektivnění v porovnání s tím, čeho by mohli dosáhnout členové na individuálním základě, a organizace producentů by splnila podmínky pro použití zjednodušené metody.

ii.   
  Společná propagace

| 4. | Společná propagace by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Příkladem může být situace, kdy organizace producentů vyvine a obchodně využívá nějaký výrobek s přidanou hodnotou. Produkt má přidanou hodnotu například v případě, že se liší od jiných produktů zvláštními vlastnostmi, které splňují speciální požadavky zákazníků. Organizace producentů může svůj výrobek odlišit např. na základě způsobu chovu, krmného systému, systému produkce nebo místa původu či dalších faktorů. V této souvislosti je společná propagace marketingovou součástí integrované strategie pro prodej tohoto výrobku s přidanou hodnotou a společná propagace je jednou z několika činností k provádění této strategie. Organizace producentů si stanoví příslušné specifikace a zajišťuje jejich dodržování. Kromě vypracování odpovídajícího souboru specifikací se jedná např. o plánování výrobního procesu a kontroly kvality z hlediska těchto specifikací, pořizování vstupních zdrojů potřebných pro dodržení specifikací apod. Náklady na dodržení specifikací při tomto integrovaném přístupu jsou pro organizaci i její členy značné, pokud se vztahují na více než polovinu objemů, které organizace producentů obchodně využívá. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.
  Společná odvětvová propagační činnost, např. obecná propagace hovězího masa, není pro účely této odchylky relevantní, protože se nejedná o činnost prováděnou jednou organizací producentů, ale o činnost koordinovanou producenty a/nebo organizacemi producentů ve stejném odvětví, jejímž cílem je přínos pro celé odvětví, nikoli pouze pro jednu organizaci. |
| --- | --- |

4.

Společná propagace by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Příkladem může být situace, kdy organizace producentů vyvine a obchodně využívá nějaký výrobek s přidanou hodnotou. Produkt má přidanou hodnotu například v případě, že se liší od jiných produktů zvláštními vlastnostmi, které splňují speciální požadavky zákazníků. Organizace producentů může svůj výrobek odlišit např. na základě způsobu chovu, krmného systému, systému produkce nebo místa původu či dalších faktorů. V této souvislosti je společná propagace marketingovou součástí integrované strategie pro prodej tohoto výrobku s přidanou hodnotou a společná propagace je jednou z několika činností k provádění této strategie. Organizace producentů si stanoví příslušné specifikace a zajišťuje jejich dodržování. Kromě vypracování odpovídajícího souboru specifikací se jedná např. o plánování výrobního procesu a kontroly kvality z hlediska těchto specifikací, pořizování vstupních zdrojů potřebných pro dodržení specifikací apod. Náklady na dodržení specifikací při tomto integrovaném přístupu jsou pro organizaci i její členy značné, pokud se vztahují na více než polovinu objemů, které organizace producentů obchodně využívá. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.

Společná odvětvová propagační činnost, např. obecná propagace hovězího masa, není pro účely této odchylky relevantní, protože se nejedná o činnost prováděnou jednou organizací producentů, ale o činnost koordinovanou producenty a/nebo organizacemi producentů ve stejném odvětví, jejímž cílem je přínos pro celé odvětví, nikoli pouze pro jednu organizaci.

iii.   
  Společná organizace kontroly kvality

| 5. | Společná organizace kontroly kvality by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Příkladem může být situace, kdy organizace producentů zajišťuje stálou kvalitu hospodářských zvířat svých členů, protože je to požadováno buď právními předpisy, nebo zavedenou normou vyžadovanou kupujícími. Při dosahování kvality pomáhá organizace v první řadě poradenstvím a podporou při výrobním procesu. Poskytuje služby, jako je např. poradenství při chovu, rady ohledně lepších krmiv, uplatňování lepších postupů při chovu zvířat a pomoc při výrobních problémech v hospodářství, regulatorních otázkách a kontrolách, a pomáhá tak producentovi dosahovat kvalitní produkce. Poskytuje i veterinární služby (vlastní nebo externí), aby se zajistila ochrana zdraví a bezpečnost produktu (očkování a jiná preventivní opatření, dozor nad nákazami, reprodukce atd.), který jeho členové produkují a který bude organizace producentů obchodně využívat. Organizace producentů kromě toho provádí testování, aby se nezávislým certifikačním subjektům/kontrolám prokázalo, že produkty splňují předepsané požadavky na bezpečnost či kvalitu, a/nebo aby se prokázalo kupujícím, že produkt splňuje jejich další požadavky. Pokud se tyto činnosti týkají více než poloviny hospodářských zvířat, která organizace producentů obchodně využívá, jsou náklady na ně značné. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění docílí, protože jednotliví členové by stejného výsledku sami dosáhli s mnohem vyššími náklady, a organizace producentů by tudíž podmínky pro použití zjednodušené metody splnila. |
| --- | --- |

5.

Společná organizace kontroly kvality by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Příkladem může být situace, kdy organizace producentů zajišťuje stálou kvalitu hospodářských zvířat svých členů, protože je to požadováno buď právními předpisy, nebo zavedenou normou vyžadovanou kupujícími. Při dosahování kvality pomáhá organizace v první řadě poradenstvím a podporou při výrobním procesu. Poskytuje služby, jako je např. poradenství při chovu, rady ohledně lepších krmiv, uplatňování lepších postupů při chovu zvířat a pomoc při výrobních problémech v hospodářství, regulatorních otázkách a kontrolách, a pomáhá tak producentovi dosahovat kvalitní produkce. Poskytuje i veterinární služby (vlastní nebo externí), aby se zajistila ochrana zdraví a bezpečnost produktu (očkování a jiná preventivní opatření, dozor nad nákazami, reprodukce atd.), který jeho členové produkují a který bude organizace producentů obchodně využívat. Organizace producentů kromě toho provádí testování, aby se nezávislým certifikačním subjektům/kontrolám prokázalo, že produkty splňují předepsané požadavky na bezpečnost či kvalitu, a/nebo aby se prokázalo kupujícím, že produkt splňuje jejich další požadavky. Pokud se tyto činnosti týkají více než poloviny hospodářských zvířat, která organizace producentů obchodně využívá, jsou náklady na ně značné. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění docílí, protože jednotliví členové by stejného výsledku sami dosáhli s mnohem vyššími náklady, a organizace producentů by tudíž podmínky pro použití zjednodušené metody splnila.

iv.   
  Společné využívání zařízení nebo skladovacích kapacit

| 6. | Společné využívání zařízení by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může tomu tak být v případě, kdy organizace producentů uskuteční potřebné investice do důležitého vybavení (strojů na výrobu krmiv, jako je např. sklízecí stroj nebo šrotovník) a zajišťuje jejich řádné využívání a údržbu. Protože nakoupí zařízení (nové nebo použité) potřebné k chovu hospodářských zvířat, nese v takovém případě organizace producentů počáteční investiční náklady. Poté nese i další náklady spojené s údržbou a zajištěním řádného používání zařízení (např. na školení). Pokud se týkají značného objemu, představují počáteční investice a další náklady na zařízení značné náklady. V této souvislosti jsou náklady na používání zařízení významné, pokud se významná část produkce, kterou organizace producentů obchodně využívá, produkuje za pomoci zařízení ve společném vlastnictví. Proto v případě, že se zařízení používá k produkci více než poloviny množství zvířat, které organizace producentů obchodně využívá, docílí organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění. Pro zvýšení produktivity i pro zajištění toho, aby produkt vyhovoval požadavkům trhu, jsou často nezbytná nová zařízení nebo stroje. Někteří producenti si však nemohou nové zařízení dovolit, protože to předpokládá vysokou investici, a proto může společné využívání zařízení členům uspořit náklady a zvýšit produktivitu. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody. |
| --- | --- |

6.

Společné využívání zařízení by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může tomu tak být v případě, kdy organizace producentů uskuteční potřebné investice do důležitého vybavení (strojů na výrobu krmiv, jako je např. sklízecí stroj nebo šrotovník) a zajišťuje jejich řádné využívání a údržbu. Protože nakoupí zařízení (nové nebo použité) potřebné k chovu hospodářských zvířat, nese v takovém případě organizace producentů počáteční investiční náklady. Poté nese i další náklady spojené s údržbou a zajištěním řádného používání zařízení (např. na školení). Pokud se týkají značného objemu, představují počáteční investice a další náklady na zařízení značné náklady. V této souvislosti jsou náklady na používání zařízení významné, pokud se významná část produkce, kterou organizace producentů obchodně využívá, produkuje za pomoci zařízení ve společném vlastnictví. Proto v případě, že se zařízení používá k produkci více než poloviny množství zvířat, které organizace producentů obchodně využívá, docílí organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění. Pro zvýšení produktivity i pro zajištění toho, aby produkt vyhovoval požadavkům trhu, jsou často nezbytná nová zařízení nebo stroje. Někteří producenti si však nemohou nové zařízení dovolit, protože to předpokládá vysokou investici, a proto může společné využívání zařízení členům uspořit náklady a zvýšit produktivitu. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.

| 7. | Společné využívání skladů by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může tomu tak být v situaci, kdy organizace producentů uskuteční potřebné investice do skladovacích kapacit (např. pro krmiva) a zajišťuje jejich řádné využívání a údržbu. Protože nakoupí nebo naplánuje a vybuduje sklady, nese v takovém případě organizace producentů počáteční investiční náklady. Poté nese i další investiční náklady, jestliže sklady modernizuje. Pokud se týkají velkého objemu produkce, představují počáteční i další investice do skladování značné náklady. Jestliže je v těchto zařízeních skladována podstatná část produkce organizace producentů, jsou náklady na používání skladů rovněž významné. Týká-li se skladování více než poloviny hospodářských zvířat obchodně využívaných organizací producentů, a je tudíž významné z hlediska objemu, docílí organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění. Poskytování skladovacích zařízení organizací producentů může vést k nižším nákladům ve srovnání se situací, kdy musí členové do skladování investovat jednotlivě. Možnost skladovat krmivo a nedodávat jej okamžitě členům organizace producentů, eventuálně po delší období a ve větších množstvích, umožňuje členům organizace producentů mít krmivo k dispozici neprodleně v případě potřeby. Organizace producentů může rovněž nakoupit větší množství krmiva v okamžiku, kdy je cena zajímavá, a skladovat je do doby, než je její členové použijí. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody. |
| --- | --- |

7.

Společné využívání skladů by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může tomu tak být v situaci, kdy organizace producentů uskuteční potřebné investice do skladovacích kapacit (např. pro krmiva) a zajišťuje jejich řádné využívání a údržbu. Protože nakoupí nebo naplánuje a vybuduje sklady, nese v takovém případě organizace producentů počáteční investiční náklady. Poté nese i další investiční náklady, jestliže sklady modernizuje. Pokud se týkají velkého objemu produkce, představují počáteční i další investice do skladování značné náklady. Jestliže je v těchto zařízeních skladována podstatná část produkce organizace producentů, jsou náklady na používání skladů rovněž významné. Týká-li se skladování více než poloviny hospodářských zvířat obchodně využívaných organizací producentů, a je tudíž významné z hlediska objemu, docílí organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění. Poskytování skladovacích zařízení organizací producentů může vést k nižším nákladům ve srovnání se situací, kdy musí členové do skladování investovat jednotlivě. Možnost skladovat krmivo a nedodávat jej okamžitě členům organizace producentů, eventuálně po delší období a ve větších množstvích, umožňuje členům organizace producentů mít krmivo k dispozici neprodleně v případě potřeby. Organizace producentů může rovněž nakoupit větší množství krmiva v okamžiku, kdy je cena zajímavá, a skladovat je do doby, než je její členové použijí. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.

v.   
  Společné nakládání s odpady přímo souvisejícími s vlastním chovem skotu

| 8. | Společné nakládání s odpady by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. To může být případ, kdy organizace producentů udržitelným způsobem zajišťuje odvoz, skladování a opětovné využití odpadů (při výrobě energie a bioplynu, jako hnojiva atd.) vyprodukovaných více než polovinou hospodářských zvířat, které tato organizace obchodně využívá. V této souvislosti může organizace producentů nakládat s odpady efektivněji než její členové na individuálním základě. Organizace producentů může například dosáhnout úspor z rozsahu tím, že přepraví větší objem odpadů, konsoliduje počet dodávek či sníží náklady na vykládání a manipulaci. V takové situaci tedy pravděpodobně dojde k významnému snížení nákladů a bude dosaženo významného zefektivnění v porovnání s tím, čeho by mohli dosáhnout členové na individuálním základě, a organizace producentů by proto splnila podmínky pro použití zjednodušené metody. |
| --- | --- |

8.

Společné nakládání s odpady by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. To může být případ, kdy organizace producentů udržitelným způsobem zajišťuje odvoz, skladování a opětovné využití odpadů (při výrobě energie a bioplynu, jako hnojiva atd.) vyprodukovaných více než polovinou hospodářských zvířat, které tato organizace obchodně využívá. V této souvislosti může organizace producentů nakládat s odpady efektivněji než její členové na individuálním základě. Organizace producentů může například dosáhnout úspor z rozsahu tím, že přepraví větší objem odpadů, konsoliduje počet dodávek či sníží náklady na vykládání a manipulaci. V takové situaci tedy pravděpodobně dojde k významnému snížení nákladů a bude dosaženo významného zefektivnění v porovnání s tím, čeho by mohli dosáhnout členové na individuálním základě, a organizace producentů by proto splnila podmínky pro použití zjednodušené metody.

vi.   
  Společné pořizování vstupů

| 9. | Společné pořizování vstupů by mohlo v určitých situacích vést k významnému zefektivnění. Může to být případ, kdy se pořizují významná množství, protože organizace producentů může získat výrazné slevy, lepší dodací a/nebo úvěrové podmínky v porovnání s tím, co by mohli získat jednotliví producenti. Při nákupu vstupních zdrojů na vlastní účet může navíc organizace producentů zajistit řádné skladování a/nebo dodání těchto produktů svým členům. Pokud organizace producentů pořizuje pro své členy krmiva, zvířata nebo další vstupní zdroje, jako jsou pohonné hmoty a elektřina, představují tyto vstupy značné náklady (51). V případě, že organizace producentů pořizuje tyto vstupy pro množství odpovídající potřebě produkce více než poloviny hospodářských zvířat, které společně obchodně využívá, je pravděpodobné, že dosáhne významného zefektivnění. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.
  Pořízení jiného typu vstupů, jako jsou podpora IT, genetické poradenství, veterinární služby či inseminační služby, samo o sobě obvykle nepředstavuje pro organizaci producentů značné náklady, aby byly splněny podmínky pro použití zjednodušené metody, a tudíž není pravděpodobné, že organizace producentů docílí významného zefektivnění a bude moci využít odchylky. |
| --- | --- |

9.

Společné pořizování vstupů by mohlo v určitých situacích vést k významnému zefektivnění. Může to být případ, kdy se pořizují významná množství, protože organizace producentů může získat výrazné slevy, lepší dodací a/nebo úvěrové podmínky v porovnání s tím, co by mohli získat jednotliví producenti. Při nákupu vstupních zdrojů na vlastní účet může navíc organizace producentů zajistit řádné skladování a/nebo dodání těchto produktů svým členům. Pokud organizace producentů pořizuje pro své členy krmiva, zvířata nebo další vstupní zdroje, jako jsou pohonné hmoty a elektřina, představují tyto vstupy značné náklady (51). V případě, že organizace producentů pořizuje tyto vstupy pro množství odpovídající potřebě produkce více než poloviny hospodářských zvířat, které společně obchodně využívá, je pravděpodobné, že dosáhne významného zefektivnění. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.

Pořízení jiného typu vstupů, jako jsou podpora IT, genetické poradenství, veterinární služby či inseminační služby, samo o sobě obvykle nepředstavuje pro organizaci producentů značné náklady, aby byly splněny podmínky pro použití zjednodušené metody, a tudíž není pravděpodobné, že organizace producentů docílí významného zefektivnění a bude moci využít odchylky.

vii.   
  Kombinace činností

| 10. | Kombinace činností v situaci, kdy žádná z činností nezahrnuje více než polovinu hospodářských zvířat obchodně využívaných organizací producentů, pravděpodobně povede v určitých situacích k významnému zefektivnění. Podrobnosti viz rámeček Kombinace činností. |
| --- | --- |

10.

Kombinace činností v situaci, kdy žádná z činností nezahrnuje více než polovinu hospodářských zvířat obchodně využívaných organizací producentů, pravděpodobně povede v určitých situacích k významnému zefektivnění. Podrobnosti viz rámeček Kombinace činností.

| PLODINY NA ORNÉ PŮDĚ


  Použití kritéria významného zefektivnění

  Příklady situací, kdy společné činnosti podle článku 171 nařízení o společné organizaci trhů pravděpodobně povedou k významnému zefektivnění v rámci zjednodušené metody.
  i.   
  Společná distribuce



  Společná distribuce může zahrnovat tyto činnosti: společnou přepravu, vybudování distribučního centra nebo prodejní infrastruktury a/nebo vytvoření prodejní platformy.








  1. | Společná přeprava by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může jít například o případ, kdy organizace producentů zřídí pro více než polovinu objemu plodin přepravu (silniční či železniční nebo po moři) z místa sklizně do skladů kupujícího nebo do zpracovatelského zařízení. V této souvislosti může organizace producentů provozovat přepravu efektivněji než její jednotliví členové. Organizace producentů může například dosáhnout úspor z rozsahu tím, že přepraví větší objemy, konsoliduje počet dodávek či sníží náklady na vykládání a manipulaci. V takové situaci tedy pravděpodobně dojde k významnému snížení nákladů a bude dosaženo významného zefektivnění v porovnání s tím, čeho by mohli dosáhnout členové na individuálním základě, a organizace producentů by proto splnila podmínky pro použití zjednodušené metody. |
| --- | --- |

PLODINY NA ORNÉ PŮDĚ

Použití kritéria významného zefektivnění

Příklady situací, kdy společné činnosti podle článku 171 nařízení o společné organizaci trhů pravděpodobně povedou k významnému zefektivnění v rámci zjednodušené metody.

i.   
  Společná distribuce

Společná distribuce může zahrnovat tyto činnosti: společnou přepravu, vybudování distribučního centra nebo prodejní infrastruktury a/nebo vytvoření prodejní platformy.

1.

Společná přeprava by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může jít například o případ, kdy organizace producentů zřídí pro více než polovinu objemu plodin přepravu (silniční či železniční nebo po moři) z místa sklizně do skladů kupujícího nebo do zpracovatelského zařízení. V této souvislosti může organizace producentů provozovat přepravu efektivněji než její jednotliví členové. Organizace producentů může například dosáhnout úspor z rozsahu tím, že přepraví větší objemy, konsoliduje počet dodávek či sníží náklady na vykládání a manipulaci. V takové situaci tedy pravděpodobně dojde k významnému snížení nákladů a bude dosaženo významného zefektivnění v porovnání s tím, čeho by mohli dosáhnout členové na individuálním základě, a organizace producentů by proto splnila podmínky pro použití zjednodušené metody.

| 2. | Vybudování distribučního centra nebo prodejní infrastruktury a/nebo vytvoření prodejní platformy. Komisi není znám případ, kdy by distribuční centrum, prodejní infrastruktura a/nebo on-line prodejní platforma samy o sobě vedly k dostatečně významnému zefektivnění, aby bylo splněno kritérium významného zefektivnění v odvětví plodin na orné půdě. V kombinaci s jinými činnostmi, např. přepravou nebo kontrolou kvality, jsou náklady na tyto činnosti dohromady značné a pak by mohlo dojít k významnému zefektivnění, pokud by příslušné objemy zahrnovaly více než polovinu produkce obchodně využívané organizací producentů. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně docílí významného zefektivnění, a proto by byly splněny podmínky pro použití zjednodušené metody. Organizace producentů by například mohla společně zřídit distribuční centrum, on-line prodejní platformu a organizovat přepravu produkce. Pokud objemy činí více než polovinu produkce obchodně využívané organizací producentů, povedou náklady na zavedení a organizování těchto činností pravděpodobně k významnému zefektivnění, a proto by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody. |
| --- | --- |

2.

Vybudování distribučního centra nebo prodejní infrastruktury a/nebo vytvoření prodejní platformy. Komisi není znám případ, kdy by distribuční centrum, prodejní infrastruktura a/nebo on-line prodejní platforma samy o sobě vedly k dostatečně významnému zefektivnění, aby bylo splněno kritérium významného zefektivnění v odvětví plodin na orné půdě. V kombinaci s jinými činnostmi, např. přepravou nebo kontrolou kvality, jsou náklady na tyto činnosti dohromady značné a pak by mohlo dojít k významnému zefektivnění, pokud by příslušné objemy zahrnovaly více než polovinu produkce obchodně využívané organizací producentů. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně docílí významného zefektivnění, a proto by byly splněny podmínky pro použití zjednodušené metody. Organizace producentů by například mohla společně zřídit distribuční centrum, on-line prodejní platformu a organizovat přepravu produkce. Pokud objemy činí více než polovinu produkce obchodně využívané organizací producentů, povedou náklady na zavedení a organizování těchto činností pravděpodobně k významnému zefektivnění, a proto by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.

ii.   
  Společná propagace

| 3. | Společná propagace by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Příkladem může být situace, kdy organizace producentů vyvine a obchodně využívá nějaký výrobek s přidanou hodnotou. Produkt má přidanou hodnotu například v případě, že se liší od jiných produktů zvláštními vlastnostmi, které splňují speciální požadavky zákazníků. Organizace producentů může svůj produkt odlišit na základě obsahu bílkovin, použitých semen, používaných hnojiv, obsahu vlhkosti a velikosti dodávky nebo místa původu či dalších faktorů. V odvětví olejnin by mohla propagace zahrnovat například informace o krmných dávkách. V této souvislosti je společná propagace marketingovou součástí integrované strategie pro prodej tohoto výrobku s přidanou hodnotou a společná propagace je jednou z několika činností k provádění této strategie. Organizace producentů si stanoví příslušné specifikace a zajišťuje jejich dodržování. Kromě vypracování odpovídajícího souboru specifikací se jedná např. o plánování výrobního procesu a kontroly kvality z hlediska těchto specifikací, pořizování vstupních zdrojů potřebných pro dodržení specifikací apod. Náklady na dodržení specifikací při tomto integrovaném přístupu jsou pro organizaci i její členy značné, pokud se vztahují alespoň na více než polovinu objemů, které organizace producentů obchodně využívá. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.
  Společná odvětvová propagační činnost, např. obecná propagace plodin na orné půdě, není pro účely této odchylky relevantní, protože se nejedná o činnost prováděnou jednou organizací producentů, ale o činnost koordinovanou producenty a/nebo organizacemi producentů ve stejném odvětví, jejímž cílem je přínos pro celé odvětví, nikoli pouze pro jednu organizaci. |
| --- | --- |

3.

Společná propagace by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Příkladem může být situace, kdy organizace producentů vyvine a obchodně využívá nějaký výrobek s přidanou hodnotou. Produkt má přidanou hodnotu například v případě, že se liší od jiných produktů zvláštními vlastnostmi, které splňují speciální požadavky zákazníků. Organizace producentů může svůj produkt odlišit na základě obsahu bílkovin, použitých semen, používaných hnojiv, obsahu vlhkosti a velikosti dodávky nebo místa původu či dalších faktorů. V odvětví olejnin by mohla propagace zahrnovat například informace o krmných dávkách. V této souvislosti je společná propagace marketingovou součástí integrované strategie pro prodej tohoto výrobku s přidanou hodnotou a společná propagace je jednou z několika činností k provádění této strategie. Organizace producentů si stanoví příslušné specifikace a zajišťuje jejich dodržování. Kromě vypracování odpovídajícího souboru specifikací se jedná např. o plánování výrobního procesu a kontroly kvality z hlediska těchto specifikací, pořizování vstupních zdrojů potřebných pro dodržení specifikací apod. Náklady na dodržení specifikací při tomto integrovaném přístupu jsou pro organizaci i její členy značné, pokud se vztahují alespoň na více než polovinu objemů, které organizace producentů obchodně využívá. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.

Společná odvětvová propagační činnost, např. obecná propagace plodin na orné půdě, není pro účely této odchylky relevantní, protože se nejedná o činnost prováděnou jednou organizací producentů, ale o činnost koordinovanou producenty a/nebo organizacemi producentů ve stejném odvětví, jejímž cílem je přínos pro celé odvětví, nikoli pouze pro jednu organizaci.

iii.   
  Společná organizace kontroly kvality

| 4. | Společná organizace kontroly kvality by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Příkladem může být situace, kdy organizace producentů zajišťuje stálou kvalitu produktů vyprodukovaných jejími členy, protože je to požadováno buď právními předpisy, nebo zavedenou normou vyžadovanou kupujícími. Může jít o případ společného sušení a mísení plodin za účelem dosažení kvality, kterou požaduje kupující. Při dosahování kvality pomáhá organizace v první řadě poradenstvím a podporou při výrobním procesu. Při tom poskytuje služby, jako je např. poradenství ohledně lepších způsobů aplikace chemických látek a hnojiv, uplatňování lepších postupů, např. hrobkování, hnojení, přesazování, hubení škůdců apod., a/nebo pomoc při výrobních problémech v hospodářství, regulatorních otázkách a kontrolách, a pomáhá tak producentovi dosahovat kvalitní produkce. Za druhé provádí organizace producentů také testování plodin, které vyprodukují její členové a které organizace obchodně využívá. Tyto testy provádí sama nebo je zadává externě a ověřuje se jimi kvalita úrody (obsah proteinů, vlhkost, velikost zrn, obsah nečistot atd.). Provádějí se proto, aby se nezávislým certifikačním subjektům/kontrolám prokázalo, že produkty splňují předepsané požadavky či normy, a/nebo aby se prokázalo kupujícím, že produkt splňuje jejich požadavky. Pokud se tyto činnosti týkají více než poloviny objemu plodin, které organizace producentů obchodně využívá, jsou náklady na ně značné. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění docílí, protože jednotliví členové by stejného výsledku sami dosáhli s mnohem vyššími náklady. Proto by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody. |
| --- | --- |

4.

Společná organizace kontroly kvality by mohla vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Příkladem může být situace, kdy organizace producentů zajišťuje stálou kvalitu produktů vyprodukovaných jejími členy, protože je to požadováno buď právními předpisy, nebo zavedenou normou vyžadovanou kupujícími. Může jít o případ společného sušení a mísení plodin za účelem dosažení kvality, kterou požaduje kupující. Při dosahování kvality pomáhá organizace v první řadě poradenstvím a podporou při výrobním procesu. Při tom poskytuje služby, jako je např. poradenství ohledně lepších způsobů aplikace chemických látek a hnojiv, uplatňování lepších postupů, např. hrobkování, hnojení, přesazování, hubení škůdců apod., a/nebo pomoc při výrobních problémech v hospodářství, regulatorních otázkách a kontrolách, a pomáhá tak producentovi dosahovat kvalitní produkce. Za druhé provádí organizace producentů také testování plodin, které vyprodukují její členové a které organizace obchodně využívá. Tyto testy provádí sama nebo je zadává externě a ověřuje se jimi kvalita úrody (obsah proteinů, vlhkost, velikost zrn, obsah nečistot atd.). Provádějí se proto, aby se nezávislým certifikačním subjektům/kontrolám prokázalo, že produkty splňují předepsané požadavky či normy, a/nebo aby se prokázalo kupujícím, že produkt splňuje jejich požadavky. Pokud se tyto činnosti týkají více než poloviny objemu plodin, které organizace producentů obchodně využívá, jsou náklady na ně značné. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění docílí, protože jednotliví členové by stejného výsledku sami dosáhli s mnohem vyššími náklady. Proto by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.

iv.   
  Společné využívání zařízení nebo skladovacích kapacit

| 5. | Společné využívání zařízení by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může tomu tak být v případě, kdy organizace producentů uskuteční potřebné investice do důležitých zemědělských strojů (například sklízecích strojů či sušáren) a zajišťuje jejich řádné využívání a údržbu. Protože nakoupí zařízení (nové nebo použité) k produkci plodin na orné půdě a/nebo k dalšímu nakládání se sklizenou úrodou, nese v takovém případě organizace producentů počáteční investiční náklady. Poté nese i další náklady spojené s údržbou a zajištěním řádného používání zařízení (např. na školení). Pokud se týkají značného objemu, představují počáteční investice a další náklady na zařízení značné náklady. V této souvislosti jsou náklady na používání zařízení značné, pokud se významná část produkce, kterou organizace producentů obchodně využívá, produkuje za pomoci zařízení ve společném vlastnictví. Proto v případě, že se zařízení používá k výrobě více než polovinu objemu plodin, které organizace producentů obchodně využívá, docílí organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění. Pro zvýšení produktivity i pro zajištění toho, aby produkt vyhovoval požadavkům trhu, jsou často nezbytná nová zařízení nebo stroje. Někteří producenti si však nemohou nové zařízení dovolit, protože to předpokládá vysokou investici, a proto může společné využívání zařízení členům uspořit náklady a zvýšit produktivitu. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody. |
| --- | --- |

5.

Společné využívání zařízení by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může tomu tak být v případě, kdy organizace producentů uskuteční potřebné investice do důležitých zemědělských strojů (například sklízecích strojů či sušáren) a zajišťuje jejich řádné využívání a údržbu. Protože nakoupí zařízení (nové nebo použité) k produkci plodin na orné půdě a/nebo k dalšímu nakládání se sklizenou úrodou, nese v takovém případě organizace producentů počáteční investiční náklady. Poté nese i další náklady spojené s údržbou a zajištěním řádného používání zařízení (např. na školení). Pokud se týkají značného objemu, představují počáteční investice a další náklady na zařízení značné náklady. V této souvislosti jsou náklady na používání zařízení značné, pokud se významná část produkce, kterou organizace producentů obchodně využívá, produkuje za pomoci zařízení ve společném vlastnictví. Proto v případě, že se zařízení používá k výrobě více než polovinu objemu plodin, které organizace producentů obchodně využívá, docílí organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění. Pro zvýšení produktivity i pro zajištění toho, aby produkt vyhovoval požadavkům trhu, jsou často nezbytná nová zařízení nebo stroje. Někteří producenti si však nemohou nové zařízení dovolit, protože to předpokládá vysokou investici, a proto může společné využívání zařízení členům uspořit náklady a zvýšit produktivitu. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.

| 6. | Společné využívání skladů by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může tomu tak být v případě, kdy organizace producentů uskuteční potřebné investice do skladovacích kapacit, aby splnila požadavky na ochranu zdraví a požadavky odvětví, a zajišťuje jejich řádné využívání a údržbu. Protože nakoupí nebo naplánuje a vybuduje sklady, nese v takovém případě organizace producentů počáteční investiční náklady. Poté nese i další investiční náklady, jestliže sklady modernizuje. Pokud se týkají velkého objemu produkce, znamenají investice do skladování značné náklady. Jestliže je v těchto zařízeních skladována významná část produkce organizace producentů, jsou náklady na používání skladů rovněž značné. Pokud se skladování týká více než poloviny plodin obchodně využívaných organizací producentů, a je tudíž významné z hlediska objemu, docílí organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění. Poskytování skladovacích zařízení organizací producentů může vést k nižším nákladům ve srovnání se situací, kdy musí členové do skladování investovat jednotlivě. Možnost skladovat produkt a nedodávat jej okamžitě třetí straně, eventuálně po delší období a ve větších množstvích, umožňuje členům organizace producentů prodávat jejich produkty v okamžiku, kdy je cena výhodnější, a nikoli nutně v době sklizně, kdy je nabídka nejvyšší. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody. |
| --- | --- |

6.

Společné využívání skladů by mohlo vést k významnému zefektivnění v určitých situacích. Může tomu tak být v případě, kdy organizace producentů uskuteční potřebné investice do skladovacích kapacit, aby splnila požadavky na ochranu zdraví a požadavky odvětví, a zajišťuje jejich řádné využívání a údržbu. Protože nakoupí nebo naplánuje a vybuduje sklady, nese v takovém případě organizace producentů počáteční investiční náklady. Poté nese i další investiční náklady, jestliže sklady modernizuje. Pokud se týkají velkého objemu produkce, znamenají investice do skladování značné náklady. Jestliže je v těchto zařízeních skladována významná část produkce organizace producentů, jsou náklady na používání skladů rovněž značné. Pokud se skladování týká více než poloviny plodin obchodně využívaných organizací producentů, a je tudíž významné z hlediska objemu, docílí organizace producentů pravděpodobně významného zefektivnění. Poskytování skladovacích zařízení organizací producentů může vést k nižším nákladům ve srovnání se situací, kdy musí členové do skladování investovat jednotlivě. Možnost skladovat produkt a nedodávat jej okamžitě třetí straně, eventuálně po delší období a ve větších množstvích, umožňuje členům organizace producentů prodávat jejich produkty v okamžiku, kdy je cena výhodnější, a nikoli nutně v době sklizně, kdy je nabídka nejvyšší. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.

v.   
  Společné pořizování vstupů

| 7. | Společné pořizování vstupů by mohlo v určitých situacích vést k významnému zefektivnění. Může to být případ, kdy se pořizují významná množství, protože organizace producentů může získat výrazné slevy, lepší dodací a/nebo úvěrové podmínky v porovnání s tím, co by mohli získat jednotliví producenti. Při nákupu vstupních zdrojů na vlastní účet může navíc organizace producentů zajistit řádné skladování a/nebo dodání těchto produktů. Pokud organizace producentů pořizuje pro své členy hnojiva, pesticidy nebo energii (pohonné hmoty, elektřinu), představují tyto vstupy značné náklady (52). V případě, že organizace producentů pořizuje tyto vstupy pro množství odpovídající potřebě produkce více než poloviny plodin, které společně obchodně využívá, je pravděpodobné, že dosáhne významného zefektivnění. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.
  Pořízení jiného typu vstupu, jako jsou podpora IT, finanční služby, ekonomické a odborné poradenství, testování či plánování sklizně, samo o sobě obvykle nepředstavuje pro organizaci producentů značné náklady. V důsledku toho není pravděpodobné, že organizace producentů docílí významného zefektivnění potřebného pro uplatňování odchylky. |
| --- | --- |

7.

Společné pořizování vstupů by mohlo v určitých situacích vést k významnému zefektivnění. Může to být případ, kdy se pořizují významná množství, protože organizace producentů může získat výrazné slevy, lepší dodací a/nebo úvěrové podmínky v porovnání s tím, co by mohli získat jednotliví producenti. Při nákupu vstupních zdrojů na vlastní účet může navíc organizace producentů zajistit řádné skladování a/nebo dodání těchto produktů. Pokud organizace producentů pořizuje pro své členy hnojiva, pesticidy nebo energii (pohonné hmoty, elektřinu), představují tyto vstupy značné náklady (52). V případě, že organizace producentů pořizuje tyto vstupy pro množství odpovídající potřebě produkce více než poloviny plodin, které společně obchodně využívá, je pravděpodobné, že dosáhne významného zefektivnění. V takovém případě by organizace producentů splňovala podmínky pro použití zjednodušené metody.

Pořízení jiného typu vstupu, jako jsou podpora IT, finanční služby, ekonomické a odborné poradenství, testování či plánování sklizně, samo o sobě obvykle nepředstavuje pro organizaci producentů značné náklady. V důsledku toho není pravděpodobné, že organizace producentů docílí významného zefektivnění potřebného pro uplatňování odchylky.

vi.   
  Kombinace činností

| 8. | Kombinace činností v situaci, kdy žádná z činností nezahrnuje více než polovinu produkce plodin na orné půdě obchodně využívaných organizací producentů, pravděpodobně povede v určitých situacích k významnému zefektivnění. Podrobnosti viz rámeček Kombinace činností. |
| --- | --- |

8.

Kombinace činností v situaci, kdy žádná z činností nezahrnuje více než polovinu produkce plodin na orné půdě obchodně využívaných organizací producentů, pravděpodobně povede v určitých situacích k významnému zefektivnění. Podrobnosti viz rámeček Kombinace činností.

| Kombinace činností


  Příklady situací, kdy kombinované činnosti podle článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů pravděpodobně povedou k významnému zefektivnění v rámci zjednodušené metody.
  Ukazuje se, že výše popsané činnosti na zvýšení efektivity v mnoha případech vedou k významnému zefektivnění, pokud se vztahují na více než polovinu produkce obchodně využívané organizací producentů. Pokud organizace producentů provádí dvě nebo více činností na zvýšení efektivity, z nichž každá zahrnuje objemy, které jsou menší než polovina produkce, kterou organizace producentů obchodně využívá, může být zefektivnění, k němuž došlo v důsledku různých činností, v konečném součtu a/nebo kombinaci natolik významné, aby mohla organizace producentů splnit kritérium významného zefektivnění.
  Různé činnosti na zvýšení efektivity se mohou vztahovat na tytéž objemy (tj. činnosti se překrývají) nebo se každá z nich může týkat jiného objemu.
  Jestliže se činnost na zvýšení efektivity týká velmi nízkého podílu objemů obchodně využívaných organizací producentů (např. 10 nebo 15 %), není pravděpodobné, že povede k významnému zefektivnění, protože sama o sobě je co do efektivity omezená, a není pravděpodobné, že v kombinaci s jinou činností významně zvýší efektivitu činností organizace producentů. Tím, že realizuje další činnost, která se týká velmi nízkého podílu obchodně využívané produkce, tedy organizace producentů pravděpodobně významného zvýšení efektivity nedosáhne. Jinými slovy, uskutečněním další činnosti na zvýšení efektivity, která se týká velmi nízkého podílu obchodně využívané produkce, organizace producentů kritérium významného zefektivnění pravděpodobně nesplní.
  I proto, že úspory z rozsahu nejsou lineární, je zefektivnění dosažené prostřednictvím činnosti s daným objemem více než dvojnásobné ve srovnání s efektivitou, jíž je dosaženo dvěma činnostmi vztahujícími se na polovinu objemu. Následovně efektivita dosažená dvěma činnostmi vztahujícími se na polovinu objemu je také více než trojnásobná ve srovnání s efektivitou, jíž je dosaženo třemi činnostmi vztahujícími se na jednu třetinu objemu. V důsledku toho může organizace producentů splnit kritérium významného zefektivnění kombinováním činností na zvýšení efektivity, pokud je celkový objem produkce, na který se taková kombinace činností vztahuje (součet objemů, na které se vztahují různé činnosti), vyšší než objem pro jednu samostatnou činnost a pokud se tento celkový objem zvyšuje pokaždé, když je nějaká činnost přidána.
  Co se týče dvou činností na zvýšení efektivity, povede pravděpodobně kombinace dvou činností k významnému zefektivnění, jestliže je součet objemů, na něž se obě činnosti vztahují, vyšší než 70 % objemů obchodně využívaných organizací producentů. V takovém případě žádná činnost nezahrnuje objem menší než 20 % (jinak by organizace producentů splnila kritérium významného zefektivnění již pomocí jiné činnosti posuzované samostatně, tj. bez nutnosti kombinovat ji s jinou činností). Vztahuje-li se alespoň jedna činnost na 35 % objemu, pak bude součet a/nebo kombinace efektivity dosažené oběma činnostmi pravděpodobně dostatečně významný, aby organizace producentů splnila kritérium významného zefektivnění.
  Co se týče tří činností na zvýšení efektivity, povede pravděpodobně kombinace tří činností k významnému zefektivnění, jestliže je součet objemů, na něž se tyto tři činnosti vztahují, vyšší než 100 % objemů obchodně využívaných organizací producentů. V takovém případě žádná činnost nezahrnuje objem menší než 20 % (jinak by organizace producentů splňovala kritérium významného zefektivnění již pomocí jedné ze dvou jiných činností nebo pomocí dvou jiných činností posuzovaných společně). Pro tři činnosti existuje několik kombinací (např. dvě vztahující se každá přibližně na 40 % objemu a třetí činnost vztahující se na přibližně 20 % objemu, nebo tři činnosti vztahující se každá na přibližně 33 % objemu). Efektivita dosažené kombinací těchto tří činností bude pravděpodobně dostatečně významná, aby organizace producentů splnila kritérium významného zefektivnění.
  Je velmi nepravděpodobné, že by se kombinováním činností, které samy o sobě nevedou k dosažení významné efektivity (například pořízení služeb IT či všeobecná propagace) dosáhlo významného zefektivnění.
  i.   
  Kombinace dvou činností s překrýváním objemů:


  K tomu může například dojít, pokud organizace producentů používá zařízení na mísení obilovin různých vlastností podle požadavků spotřebitelů a za tím účelem obiloviny skladuje. Tyto dvě integrované činnosti umožňují organizaci producentů uspokojit poptávku spotřebitelů (například pekáren) po směsi specifických vlastností, kterou by jednotliví zemědělci nebyli schopni vůbec uspokojit nebo by ji nebyli schopni uspokojit v požadované kvalitě/objemu/době/ceně. Pokud se tyto dvě činnosti organizace producentů (posuzováno společně) vztahují na více než 70 % objemu plodin na orné půdě, které organizace producentů obchodně využívá, mohou vést ke značným úsporám nákladů ve srovnání se situací, kdy by se jednotliví producenti snažili uspokojit poptávku po specifických směsích obilovin, a organizace producentů může dokonce mít i možnost nabízet takové směsi i tam, kde by její členové sami nemohli. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně docílí významného zefektivnění, a proto by byly splněny podmínky pro použití zjednodušené metody.
  ii.   
  Kombinace dvou činností bez překrývání objemů:


  K tomu může například dojít, pokud organizace producentů pořídí část krmiv potřebných k chovu dobytka svých členů na trhu a pro výrobu druhé části krmiv používají členové této organizace společně pořízené zařízení. Pokud se tyto dvě činnosti organizace producentů (posuzováno společně) vztahují na krmiva potřebná pro více než 70 % objemu hospodářských zvířat, který organizace producentů obchodně využívá, mohou vést ke značným úsporám nákladů ve srovnání se situací, kdy by si jednotliví chovatelé pořizovali krmiva individuálně na trhu nebo je vyráběli na zařízení, které si sami pořídili. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně docílí významného zefektivnění, a proto by byly splněny podmínky pro použití zjednodušené metody.
  iii.   
  Kombinace tří činností s překrýváním objemů:


  Kombinace činností v situaci, kdy žádná z činností nezahrnuje více než polovinu produkce olivového oleje obchodně využívaného organizací producentů, pravděpodobně povede v určitých situacích k významnému zefektivnění. Tak tomu může být v případě, že organizace producentů kombinuje činnosti spojené s prodejem olivového oleje v lahvích. Pokud organizace producentů společně skladuje olivový olej, společně jej plní do lahví a označuje a provozuje společnou distribuční síť, představují tyto tři činnosti organizace producentů integrovaný systém pro produkci olivového oleje v lahvích, který s sebou nese značné investiční náklady. Pokud se objem produkce olivového oleje, který prochází tímto integrovaným systémem, týká alespoň jedné třetiny objemu olivového oleje obchodně využívaného organizací producentů, mohou tyto činnosti (posuzováno společně) vést ke značným úsporám nákladů ve srovnání se situací, kdy by tyto činnosti uskutečňovali jednotliví výrobci olivového oleje. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně docílí významného zefektivnění, a proto by byly splněny podmínky pro použití zjednodušené metody. |
| --- |

Kombinace činností

Příklady situací, kdy kombinované činnosti podle článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů pravděpodobně povedou k významnému zefektivnění v rámci zjednodušené metody.

Ukazuje se, že výše popsané činnosti na zvýšení efektivity v mnoha případech vedou k významnému zefektivnění, pokud se vztahují na více než polovinu produkce obchodně využívané organizací producentů. Pokud organizace producentů provádí dvě nebo více činností na zvýšení efektivity, z nichž každá zahrnuje objemy, které jsou menší než polovina produkce, kterou organizace producentů obchodně využívá, může být zefektivnění, k němuž došlo v důsledku různých činností, v konečném součtu a/nebo kombinaci natolik významné, aby mohla organizace producentů splnit kritérium významného zefektivnění.

Různé činnosti na zvýšení efektivity se mohou vztahovat na tytéž objemy (tj. činnosti se překrývají) nebo se každá z nich může týkat jiného objemu.

Jestliže se činnost na zvýšení efektivity týká velmi nízkého podílu objemů obchodně využívaných organizací producentů (např. 10 nebo 15 %), není pravděpodobné, že povede k významnému zefektivnění, protože sama o sobě je co do efektivity omezená, a není pravděpodobné, že v kombinaci s jinou činností významně zvýší efektivitu činností organizace producentů. Tím, že realizuje další činnost, která se týká velmi nízkého podílu obchodně využívané produkce, tedy organizace producentů pravděpodobně významného zvýšení efektivity nedosáhne. Jinými slovy, uskutečněním další činnosti na zvýšení efektivity, která se týká velmi nízkého podílu obchodně využívané produkce, organizace producentů kritérium významného zefektivnění pravděpodobně nesplní.

I proto, že úspory z rozsahu nejsou lineární, je zefektivnění dosažené prostřednictvím činnosti s daným objemem více než dvojnásobné ve srovnání s efektivitou, jíž je dosaženo dvěma činnostmi vztahujícími se na polovinu objemu. Následovně efektivita dosažená dvěma činnostmi vztahujícími se na polovinu objemu je také více než trojnásobná ve srovnání s efektivitou, jíž je dosaženo třemi činnostmi vztahujícími se na jednu třetinu objemu. V důsledku toho může organizace producentů splnit kritérium významného zefektivnění kombinováním činností na zvýšení efektivity, pokud je celkový objem produkce, na který se taková kombinace činností vztahuje (součet objemů, na které se vztahují různé činnosti), vyšší než objem pro jednu samostatnou činnost a pokud se tento celkový objem zvyšuje pokaždé, když je nějaká činnost přidána.

Co se týče dvou činností na zvýšení efektivity, povede pravděpodobně kombinace dvou činností k významnému zefektivnění, jestliže je součet objemů, na něž se obě činnosti vztahují, vyšší než 70 % objemů obchodně využívaných organizací producentů. V takovém případě žádná činnost nezahrnuje objem menší než 20 % (jinak by organizace producentů splnila kritérium významného zefektivnění již pomocí jiné činnosti posuzované samostatně, tj. bez nutnosti kombinovat ji s jinou činností). Vztahuje-li se alespoň jedna činnost na 35 % objemu, pak bude součet a/nebo kombinace efektivity dosažené oběma činnostmi pravděpodobně dostatečně významný, aby organizace producentů splnila kritérium významného zefektivnění.

Co se týče tří činností na zvýšení efektivity, povede pravděpodobně kombinace tří činností k významnému zefektivnění, jestliže je součet objemů, na něž se tyto tři činnosti vztahují, vyšší než 100 % objemů obchodně využívaných organizací producentů. V takovém případě žádná činnost nezahrnuje objem menší než 20 % (jinak by organizace producentů splňovala kritérium významného zefektivnění již pomocí jedné ze dvou jiných činností nebo pomocí dvou jiných činností posuzovaných společně). Pro tři činnosti existuje několik kombinací (např. dvě vztahující se každá přibližně na 40 % objemu a třetí činnost vztahující se na přibližně 20 % objemu, nebo tři činnosti vztahující se každá na přibližně 33 % objemu). Efektivita dosažené kombinací těchto tří činností bude pravděpodobně dostatečně významná, aby organizace producentů splnila kritérium významného zefektivnění.

Je velmi nepravděpodobné, že by se kombinováním činností, které samy o sobě nevedou k dosažení významné efektivity (například pořízení služeb IT či všeobecná propagace) dosáhlo významného zefektivnění.

i.   
  Kombinace dvou činností s překrýváním objemů:

K tomu může například dojít, pokud organizace producentů používá zařízení na mísení obilovin různých vlastností podle požadavků spotřebitelů a za tím účelem obiloviny skladuje. Tyto dvě integrované činnosti umožňují organizaci producentů uspokojit poptávku spotřebitelů (například pekáren) po směsi specifických vlastností, kterou by jednotliví zemědělci nebyli schopni vůbec uspokojit nebo by ji nebyli schopni uspokojit v požadované kvalitě/objemu/době/ceně. Pokud se tyto dvě činnosti organizace producentů (posuzováno společně) vztahují na více než 70 % objemu plodin na orné půdě, které organizace producentů obchodně využívá, mohou vést ke značným úsporám nákladů ve srovnání se situací, kdy by se jednotliví producenti snažili uspokojit poptávku po specifických směsích obilovin, a organizace producentů může dokonce mít i možnost nabízet takové směsi i tam, kde by její členové sami nemohli. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně docílí významného zefektivnění, a proto by byly splněny podmínky pro použití zjednodušené metody.

ii.   
  Kombinace dvou činností bez překrývání objemů:

K tomu může například dojít, pokud organizace producentů pořídí část krmiv potřebných k chovu dobytka svých členů na trhu a pro výrobu druhé části krmiv používají členové této organizace společně pořízené zařízení. Pokud se tyto dvě činnosti organizace producentů (posuzováno společně) vztahují na krmiva potřebná pro více než 70 % objemu hospodářských zvířat, který organizace producentů obchodně využívá, mohou vést ke značným úsporám nákladů ve srovnání se situací, kdy by si jednotliví chovatelé pořizovali krmiva individuálně na trhu nebo je vyráběli na zařízení, které si sami pořídili. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně docílí významného zefektivnění, a proto by byly splněny podmínky pro použití zjednodušené metody.

iii.   
  Kombinace tří činností s překrýváním objemů:

Kombinace činností v situaci, kdy žádná z činností nezahrnuje více než polovinu produkce olivového oleje obchodně využívaného organizací producentů, pravděpodobně povede v určitých situacích k významnému zefektivnění. Tak tomu může být v případě, že organizace producentů kombinuje činnosti spojené s prodejem olivového oleje v lahvích. Pokud organizace producentů společně skladuje olivový olej, společně jej plní do lahví a označuje a provozuje společnou distribuční síť, představují tyto tři činnosti organizace producentů integrovaný systém pro produkci olivového oleje v lahvích, který s sebou nese značné investiční náklady. Pokud se objem produkce olivového oleje, který prochází tímto integrovaným systémem, týká alespoň jedné třetiny objemu olivového oleje obchodně využívaného organizací producentů, mohou tyto činnosti (posuzováno společně) vést ke značným úsporám nákladů ve srovnání se situací, kdy by tyto činnosti uskutečňovali jednotliví výrobci olivového oleje. V takovém případě organizace producentů pravděpodobně docílí významného zefektivnění, a proto by byly splněny podmínky pro použití zjednodušené metody.

| 79) | V situacích, kdy se při posuzování kritéria významného zefektivnění uplatňuje výše uvedená zjednodušená metoda, z toho plyne, že se jedna činnost na zvýšení efektivity musí vztahovat na více než polovinu objemů obchodně využívaných organizací producentů. Požadovaný objem by mohl být výjimečně nižší, změní-li se nepatrně objemy výroby během po sobě následujících let v důsledku přírodních nebo povětrnostních podmínek. V takovém případě by bylo kritérium významného zefektivnění považováno pro daný rok za splněné, pokud by se činnost vztahovala na více 40 % objemů obchodně využívaných organizací producentů v daném roce, a v dalších letech, pokud by se činnost na zvýšení efektivity vztahovala na více než polovinu objemů obchodně využívaných organizací producentů. |
| --- | --- |

79)

V situacích, kdy se při posuzování kritéria významného zefektivnění uplatňuje výše uvedená zjednodušená metoda, z toho plyne, že se jedna činnost na zvýšení efektivity musí vztahovat na více než polovinu objemů obchodně využívaných organizací producentů. Požadovaný objem by mohl být výjimečně nižší, změní-li se nepatrně objemy výroby během po sobě následujících let v důsledku přírodních nebo povětrnostních podmínek. V takovém případě by bylo kritérium významného zefektivnění považováno pro daný rok za splněné, pokud by se činnost vztahovala na více 40 % objemů obchodně využívaných organizací producentů v daném roce, a v dalších letech, pokud by se činnost na zvýšení efektivity vztahovala na více než polovinu objemů obchodně využívaných organizací producentů.

| 80) | V případě vyšší moci (např. sklady jsou zničeny při požáru) může organizace producentů odchylky využít, a to i v případě, že je činnost dočasně pozastavena, pokud přijme bezodkladně veškerá nezbytná opatření k obnovení situace před událostí způsobenou vyšší mocí a jsou splněny i další požadavky související s odchylkou. |
| --- | --- |

80)

V případě vyšší moci (např. sklady jsou zničeny při požáru) může organizace producentů odchylky využít, a to i v případě, že je činnost dočasně pozastavena, pokud přijme bezodkladně veškerá nezbytná opatření k obnovení situace před událostí způsobenou vyšší mocí a jsou splněny i další požadavky související s odchylkou.

| 81) | Závěrem lze uvést, že pokud organizace producentů nesplňuje podmínky pro použití této zjednodušené metody, může prokázat, že splňuje kritérium významného zefektivnění, pomocí alternativní metody. |
| --- | --- |

81)

Závěrem lze uvést, že pokud organizace producentů nesplňuje podmínky pro použití této zjednodušené metody, může prokázat, že splňuje kritérium významného zefektivnění, pomocí alternativní metody.

3.3.2.   Alternativní metoda

| 82) | Pokud organizace producentů nesplňuje podmínky výše vysvětlené zjednodušené metody, může při posuzování toho, zda splňuje kritérium významného zefektivnění, zvolit alternativní metodu. Může tomu tak být v případě, že podmínky pro použití zjednodušené metody nemohly být splněny, ale organizace se domnívá, že její činnosti přesto kritériu významného zefektivnění vyhovují. Důvodem může být i to, že je organizace producentů v situaci, na kterou se zjednodušená metoda nevztahuje. Organizace producentů může vykonávat činnosti, které nejsou ve zjednodušené metodě uvedeny, nebo zatím neprovádí činnosti, jimiž se zvyšuje efektivita, zejména v případech, kdy vznikají nové organizace producentů či kdy mají organizace v úmyslu vyvíjet nové integrační činnosti atd. |
| --- | --- |

82)

Pokud organizace producentů nesplňuje podmínky výše vysvětlené zjednodušené metody, může při posuzování toho, zda splňuje kritérium významného zefektivnění, zvolit alternativní metodu. Může tomu tak být v případě, že podmínky pro použití zjednodušené metody nemohly být splněny, ale organizace se domnívá, že její činnosti přesto kritériu významného zefektivnění vyhovují. Důvodem může být i to, že je organizace producentů v situaci, na kterou se zjednodušená metoda nevztahuje. Organizace producentů může vykonávat činnosti, které nejsou ve zjednodušené metodě uvedeny, nebo zatím neprovádí činnosti, jimiž se zvyšuje efektivita, zejména v případech, kdy vznikají nové organizace producentů či kdy mají organizace v úmyslu vyvíjet nové integrační činnosti atd.

| 83) | Alternativní metoda vyžaduje posouzení všech činností organizace producentů a zároveň posouzení, zda některé činnosti pravděpodobně povedou k významnému zefektivnění, tak aby organizace celkově přispívala k plnění cílů SZP. Tyto pokyny přinášejí určité vodítko pro použití alternativní metody, nicméně nezahrnují všechny možné aspekty, které se mohou v jednotlivých případech lišit. |
| --- | --- |

83)

Alternativní metoda vyžaduje posouzení všech činností organizace producentů a zároveň posouzení, zda některé činnosti pravděpodobně povedou k významnému zefektivnění, tak aby organizace celkově přispívala k plnění cílů SZP. Tyto pokyny přinášejí určité vodítko pro použití alternativní metody, nicméně nezahrnují všechny možné aspekty, které se mohou v jednotlivých případech lišit.

| 84) | K zefektivnění mohou vést i některé jiné činnosti, než které jsou uvedeny v odst. 1 písm. a) článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů. V takových případech je třeba v konkrétní situaci posoudit na základě faktů, zda tyto činnosti organizace producentů pravděpodobně povedou k významnému zefektivnění, tak aby tyto činnosti celkově přispívaly k naplňování cílů SZP (53). |
| --- | --- |

84)

K zefektivnění mohou vést i některé jiné činnosti, než které jsou uvedeny v odst. 1 písm. a) článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů. V takových případech je třeba v konkrétní situaci posoudit na základě faktů, zda tyto činnosti organizace producentů pravděpodobně povedou k významnému zefektivnění, tak aby tyto činnosti celkově přispívaly k naplňování cílů SZP (53).

| 85) | Alternativní metoda může rovněž řešit situace, kdy se organizace producentů zavázala, že bude investovat do činností na zvýšení efektivity, avšak je třeba určité doby, aby se investice mohla plně projevit, zatímco organizace producentů již prodává, aby se etablovala na trhu a zajistila životaschopnost svých investic. Každá investice potřebuje ke své realizaci odlišnou dobu. Obecně by to však nemělo být déle než jeden rok, s výjimkou velmi vysokých investic (tj. do zpracovatelských zařízení nebo logistické infrastruktury). |
| --- | --- |

85)

Alternativní metoda může rovněž řešit situace, kdy se organizace producentů zavázala, že bude investovat do činností na zvýšení efektivity, avšak je třeba určité doby, aby se investice mohla plně projevit, zatímco organizace producentů již prodává, aby se etablovala na trhu a zajistila životaschopnost svých investic. Každá investice potřebuje ke své realizaci odlišnou dobu. Obecně by to však nemělo být déle než jeden rok, s výjimkou velmi vysokých investic (tj. do zpracovatelských zařízení nebo logistické infrastruktury).

| 86) | Za takových okolností musí organizace producentů prokázat, že se finančně zavázala provádět činnost a že je pouze otázkou času, než tuto činnost uskuteční. Zpoždění je způsobeno nevyhnutelným zpožděním při realizaci, jako je např. výstavba příslušného zařízení. Pokud je organizace producentů schopna prokázat svůj závazek, je třeba v konkrétní situaci posoudit na základě faktů, zda tyto nové činnosti organizace producentů povedou k významnému zefektivnění, tak aby tyto činnosti celkově přispívaly k naplňování cílů SZP (54). Pokud jde v dotyčném případě o činnosti uvedené v odst. 1 písm. a) článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů, je možno posouzení provést podobně jako posouzení zjednodušenou metodou na základě druhu a významu (z hlediska objemu a nákladů) plánovaných činností. Pokud jde v dotyčném případě o činnosti, které nejsou uvedeny v odst. 1 písm. a) článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů, posuzují se jednotlivé případy zvlášť. Ukáže-li se v praxi, že činnost nelze vůbec uskutečnit kvůli nějaké události, která je mimo kontrolu organizace producentů, může organizace po objevení se této události odchylku přesto po nějakou dobu využívat – konkrétně po dobu, která je potřebná k zastavení smluvních jednání, která ohrožují dosažení cílů SZP (viz příklad pro plodiny na orné půdě v oddíle 4.3). |
| --- | --- |

86)

Za takových okolností musí organizace producentů prokázat, že se finančně zavázala provádět činnost a že je pouze otázkou času, než tuto činnost uskuteční. Zpoždění je způsobeno nevyhnutelným zpožděním při realizaci, jako je např. výstavba příslušného zařízení. Pokud je organizace producentů schopna prokázat svůj závazek, je třeba v konkrétní situaci posoudit na základě faktů, zda tyto nové činnosti organizace producentů povedou k významnému zefektivnění, tak aby tyto činnosti celkově přispívaly k naplňování cílů SZP (54). Pokud jde v dotyčném případě o činnosti uvedené v odst. 1 písm. a) článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů, je možno posouzení provést podobně jako posouzení zjednodušenou metodou na základě druhu a významu (z hlediska objemu a nákladů) plánovaných činností. Pokud jde v dotyčném případě o činnosti, které nejsou uvedeny v odst. 1 písm. a) článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů, posuzují se jednotlivé případy zvlášť. Ukáže-li se v praxi, že činnost nelze vůbec uskutečnit kvůli nějaké události, která je mimo kontrolu organizace producentů, může organizace po objevení se této události odchylku přesto po nějakou dobu využívat – konkrétně po dobu, která je potřebná k zastavení smluvních jednání, která ohrožují dosažení cílů SZP (viz příklad pro plodiny na orné půdě v oddíle 4.3).

3.4.   Vztahy mezi organizací producentů a jejími členy

| 87) | Odchylka nezávisí na tom, zda producenti převádějí vlastnictví dotčeného produktu (dotčených produktů) na organizaci producentů nebo ne, neboť se na organizace producentů uplatňuje v obou případech (55). Převod vlastnictví není pro využívání odchylky vyžadován. |
| --- | --- |

87)

Odchylka nezávisí na tom, zda producenti převádějí vlastnictví dotčeného produktu (dotčených produktů) na organizaci producentů nebo ne, neboť se na organizace producentů uplatňuje v obou případech (55). Převod vlastnictví není pro využívání odchylky vyžadován.

| 88) | V rámci odchylky je však nutno dodržet dva požadavky týkající se vztahů mezi organizací producentů a jejími členy (56):






  a. | Dotyční producenti by neměli být členy žádné jiné organizace producentů, která by také jejich jménem sjednávala takové smlouvy pro stejný produkt. Jinými slovy, je nezbytné, aby producent nepověřil žádnou jinou organizaci producentů vedením smluvních jednání týkajících se daného produktu společně s produkty jiných producentů. Producent však může prodávat stejný produkt paralelně přímo na trh a může také prodávat jiné produkty prostřednictvím jiné organizace producentů. |
| --- | --- | --- |

88)

V rámci odchylky je však nutno dodržet dva požadavky týkající se vztahů mezi organizací producentů a jejími členy (56):

a.

Dotyční producenti by neměli být členy žádné jiné organizace producentů, která by také jejich jménem sjednávala takové smlouvy pro stejný produkt. Jinými slovy, je nezbytné, aby producent nepověřil žádnou jinou organizaci producentů vedením smluvních jednání týkajících se daného produktu společně s produkty jiných producentů. Producent však může prodávat stejný produkt paralelně přímo na trh a může také prodávat jiné produkty prostřednictvím jiné organizace producentů.

| b. | Organizace producentů může vést jednání, pokud se na dotyčný produkt nevztahuje povinnost vyplývající z členství producenta v družstvu, které není členem organizace producentů, aby tento produkt dodával za podmínek uvedených ve stanovách družstva nebo v pravidlech a rozhodnutích stanovených v rámci těchto stanov nebo podle nich. Články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů proto nelze považovat za důvod pro nesplnění stávající povinnosti dodávat produkt v rámci družstevních struktur. |
| --- | --- |

b.

Organizace producentů může vést jednání, pokud se na dotyčný produkt nevztahuje povinnost vyplývající z členství producenta v družstvu, které není členem organizace producentů, aby tento produkt dodával za podmínek uvedených ve stanovách družstva nebo v pravidlech a rozhodnutích stanovených v rámci těchto stanov nebo podle nich. Články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů proto nelze považovat za důvod pro nesplnění stávající povinnosti dodávat produkt v rámci družstevních struktur.

3.5.   Omezení produkce

| 89) | Pro odchylku platí množstevní limity (57). |
| --- | --- |

89)

Pro odchylku platí množstevní limity (57).

| 90) | V odvětví hovězího a telecího masa a v odvětví plodin na orné půdě se odchylka uplatňuje za předpokladu, že objem produktu, na který se vztahují smluvní jednání konkrétní organizace producentů a který je vyprodukován v konkrétním členském státě, nepřesahuje 15 % celkové vnitrostátní produkce jednotlivých produktů uvedených v čl. 170 odst. 1 písm. a) a b) a čl. 171 odst. 1 písm. a) až l) nařízení o společné organizaci trhů. |
| --- | --- |

90)

V odvětví hovězího a telecího masa a v odvětví plodin na orné půdě se odchylka uplatňuje za předpokladu, že objem produktu, na který se vztahují smluvní jednání konkrétní organizace producentů a který je vyprodukován v konkrétním členském státě, nepřesahuje 15 % celkové vnitrostátní produkce jednotlivých produktů uvedených v čl. 170 odst. 1 písm. a) a b) a čl. 171 odst. 1 písm. a) až l) nařízení o společné organizaci trhů.

| 91) | V odvětví olivového oleje se odchylka uplatňuje pouze v případě, že objem produkce olivového oleje, na který se vztahují smluvní jednání konkrétní organizace producentů a který je vyprodukován v konkrétním členském státě, nepřesahuje 20 % relevantního trhu, přičemž se rozlišuje mezi olivovým olejem pro lidskou spotřebu a olivovým olejem pro jiná využití. Podrobnosti k vymezení relevantního trhu naleznete ve zvláštním oddíle těchto pokynů týkajícím se odvětví olivového oleje. |
| --- | --- |

91)

V odvětví olivového oleje se odchylka uplatňuje pouze v případě, že objem produkce olivového oleje, na který se vztahují smluvní jednání konkrétní organizace producentů a který je vyprodukován v konkrétním členském státě, nepřesahuje 20 % relevantního trhu, přičemž se rozlišuje mezi olivovým olejem pro lidskou spotřebu a olivovým olejem pro jiná využití. Podrobnosti k vymezení relevantního trhu naleznete ve zvláštním oddíle těchto pokynů týkajícím se odvětví olivového oleje.

| 92) | Pro účely stanovení stropů pro tržní sílu odkazují články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů na produkci „v kterémkoli členském státě“. Pokud se tedy jednání organizace producentů jménem jejích členů týká dodávky do více členských států, neměl by objem produkce v jednotlivých členských státech překročit 15 % vnitrostátní produkce hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě a 20 % relevantního trhu s olivovým olejem. |
| --- | --- |

92)

Pro účely stanovení stropů pro tržní sílu odkazují články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů na produkci „v kterémkoli členském státě“. Pokud se tedy jednání organizace producentů jménem jejích členů týká dodávky do více členských států, neměl by objem produkce v jednotlivých členských státech překročit 15 % vnitrostátní produkce hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě a 20 % relevantního trhu s olivovým olejem.

| 93) | Pokud podíl zpočátku nepřesahuje 15 % vnitrostátní produkce hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě (58) nebo 20 % relevantního trhu v odvětví olivového oleje, ale následně vzroste nad tuto úroveň, aniž by překročil 20 % vnitrostátní produkce hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě a 25 % relevantního trhu s olivovým olejem, odchylka stanovená v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů se uplatňuje i nadále po dobu jednoho kalendářního roku následujícího po roce, v němž byl podíl 15 % vnitrostátní produkce hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě nebo 20 % relevantního trhu s olivovým olejem překročen. |
| --- | --- |

93)

Pokud podíl zpočátku nepřesahuje 15 % vnitrostátní produkce hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě (58) nebo 20 % relevantního trhu v odvětví olivového oleje, ale následně vzroste nad tuto úroveň, aniž by překročil 20 % vnitrostátní produkce hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě a 25 % relevantního trhu s olivovým olejem, odchylka stanovená v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů se uplatňuje i nadále po dobu jednoho kalendářního roku následujícího po roce, v němž byl podíl 15 % vnitrostátní produkce hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě nebo 20 % relevantního trhu s olivovým olejem překročen.

| 94) | V roce 2014 Evropská komise zveřejnila příslušné číselné údaje týkající se vnitrostátní produkce v Úředním věstníku EU (59). Aktuální informace jsou uvedeny na internetové stránce Evropské komise (60). Příslušné údaje o celkové vnitrostátní produkci se vypočítávají na základě „olympijského“ průměru (61) za pět posledních let, čímž se získají stabilní referenční hodnoty, které se nemění každoročně. |
| --- | --- |

94)

V roce 2014 Evropská komise zveřejnila příslušné číselné údaje týkající se vnitrostátní produkce v Úředním věstníku EU (59). Aktuální informace jsou uvedeny na internetové stránce Evropské komise (60). Příslušné údaje o celkové vnitrostátní produkci se vypočítávají na základě „olympijského“ průměru (61) za pět posledních let, čímž se získají stabilní referenční hodnoty, které se nemění každoročně.

| 95) | Tyto prahové hodnoty nebrání organizacím producentů sjednávat jménem svých členů vyšší objemy. V tom případě by se odchylka nepoužila, neboť je omezena na smluvní jednání, která splňují podmínky vysvětlené v těchto pokynech. V případě, že organizace producentů sjedná vyšší objemy, bude muset posuzovat své činnosti podle dalších pravidel hospodářské soutěže a dostupných odchylek, které jsou vysvětleny v oddílu 2 výše. |
| --- | --- |

95)

Tyto prahové hodnoty nebrání organizacím producentů sjednávat jménem svých členů vyšší objemy. V tom případě by se odchylka nepoužila, neboť je omezena na smluvní jednání, která splňují podmínky vysvětlené v těchto pokynech. V případě, že organizace producentů sjedná vyšší objemy, bude muset posuzovat své činnosti podle dalších pravidel hospodářské soutěže a dostupných odchylek, které jsou vysvětleny v oddílu 2 výše.

3.6.   Oznamovací povinnost

| 96) | Odchylka vyžaduje (62), aby organizace producentů informovala příslušné orgány členského státu, ve kterém působí, o objemu produkce dotčených produktů, kterého se jednání vedená jménem jejích členů týkají. Příslušné orgány si určí jednotlivé členské státy. |
| --- | --- |

96)

Odchylka vyžaduje (62), aby organizace producentů informovala příslušné orgány členského státu, ve kterém působí, o objemu produkce dotčených produktů, kterého se jednání vedená jménem jejích členů týkají. Příslušné orgány si určí jednotlivé členské státy.

| 97) | Povinnost oznámit příslušnému orgánu dotyčného členského státu objem produkce, na který se vztahují smluvní jednání, nutně neznamená, že dotčený vnitrostátní orgán smluvní jednání povoluje. |
| --- | --- |

97)

Povinnost oznámit příslušnému orgánu dotyčného členského státu objem produkce, na který se vztahují smluvní jednání, nutně neznamená, že dotčený vnitrostátní orgán smluvní jednání povoluje.

3.7.   Ochranné mechanismy

3.7.1.   Úvod

| 98) | Odstavec 5 článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů stanoví ochranný mechanismus, který dává orgánům pro hospodářskou soutěž členských států a Evropské komisi pravomoc v konkrétním případě rozhodnout, že by některá jednání vedená organizací producentů měla znovu proběhnout, nebo by se vůbec neměla uskutečnit. |
| --- | --- |

98)

Odstavec 5 článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů stanoví ochranný mechanismus, který dává orgánům pro hospodářskou soutěž členských států a Evropské komisi pravomoc v konkrétním případě rozhodnout, že by některá jednání vedená organizací producentů měla znovu proběhnout, nebo by se vůbec neměla uskutečnit.

| 99) | V případě, že se jednání organizace producentů týká pouze jednoho členského státu, bude ochranné mechanismy uplatňovat orgán pro hospodářskou soutěž dotyčného členského státu. V případě, že se jednání organizace producentů týká více než jednoho členského státu, bude ochranné mechanismy uplatňovat Evropská komise. Na orgány pro hospodářskou soutěž členských států a Evropskou komisi se dále odkazuje jako na „příslušné orgány pro hospodářskou soutěž“. |
| --- | --- |

99)

V případě, že se jednání organizace producentů týká pouze jednoho členského státu, bude ochranné mechanismy uplatňovat orgán pro hospodářskou soutěž dotyčného členského státu. V případě, že se jednání organizace producentů týká více než jednoho členského státu, bude ochranné mechanismy uplatňovat Evropská komise. Na orgány pro hospodářskou soutěž členských států a Evropskou komisi se dále odkazuje jako na „příslušné orgány pro hospodářskou soutěž“.

| 100) | Podle odstavce 5 článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů představuje ochranná doložka výjimku z odchylky, a proto je třeba ji vykládat restriktivně. |
| --- | --- |

100)

Podle odstavce 5 článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů představuje ochranná doložka výjimku z odchylky, a proto je třeba ji vykládat restriktivně.

| 101) | Příslušný orgán pro hospodářskou soutěž může použít ochrannou doložku i v případě, že organizace producentů při jednáních v plné míře respektovaly množstevní limity (15 % celkové vnitrostátní produkce v odvětví hovězího a telecího masa a v odvětví plodin na orné půdě nebo 20 % relevantního trhu v odvětví olivového oleje). |
| --- | --- |

101)

Příslušný orgán pro hospodářskou soutěž může použít ochrannou doložku i v případě, že organizace producentů při jednáních v plné míře respektovaly množstevní limity (15 % celkové vnitrostátní produkce v odvětví hovězího a telecího masa a v odvětví plodin na orné půdě nebo 20 % relevantního trhu v odvětví olivového oleje).

| 102) | Ochranný mechanismus může příslušný orgán pro hospodářskou soutěž použít omezeně v těchto třech situacích:






  a. | pokud to považuje za nezbytné k tomu, aby se zabránilo vyloučení hospodářské soutěže, nebo |
| --- | --- | --- |

102)

Ochranný mechanismus může příslušný orgán pro hospodářskou soutěž použít omezeně v těchto třech situacích:

a.

pokud to považuje za nezbytné k tomu, aby se zabránilo vyloučení hospodářské soutěže, nebo

| b. | pokud shledá, že produkt, kterého se uvedená jednání týkají, je s ohledem na své charakteristické vlastnosti nebo zamýšlené použití součástí odlišného trhu a že tato společná jednání by se týkala více než 15 % celkové vnitrostátní produkce na tomto trhu (63), nebo |
| --- | --- |

b.

pokud shledá, že produkt, kterého se uvedená jednání týkají, je s ohledem na své charakteristické vlastnosti nebo zamýšlené použití součástí odlišného trhu a že tato společná jednání by se týkala více než 15 % celkové vnitrostátní produkce na tomto trhu (63), nebo

| c. | pokud shledá, že jsou ohroženy cíle SZP. |
| --- | --- |

c.

pokud shledá, že jsou ohroženy cíle SZP.

| 103) | Ve všech třech situacích nemá jednání příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž podle článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů charakter sankce za porušení pravidel hospodářské soutěže, ale je spíše považováno za preventivní opatření. |
| --- | --- |

103)

Ve všech třech situacích nemá jednání příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž podle článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů charakter sankce za porušení pravidel hospodářské soutěže, ale je spíše považováno za preventivní opatření.

| 104) | Dokud příslušný orgán pro hospodářskou soutěž nerozhodne, že by jednání měla být obnovena nebo že by se vůbec neměla uskutečnit, považují se jednání vedená organizacemi producentů podle článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů za legální. Přede dnem uvedeného rozhodnutí proto jednání organizací producentů, která splňují podmínky uvedené v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů, nemohou být podle obecných předpisů EU upravujících hospodářskou soutěž sankcionována. |
| --- | --- |

104)

Dokud příslušný orgán pro hospodářskou soutěž nerozhodne, že by jednání měla být obnovena nebo že by se vůbec neměla uskutečnit, považují se jednání vedená organizacemi producentů podle článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů za legální. Přede dnem uvedeného rozhodnutí proto jednání organizací producentů, která splňují podmínky uvedené v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů, nemohou být podle obecných předpisů EU upravujících hospodářskou soutěž sankcionována.

| 105) | Z toho důvodu, jestliže organizace producentů respektuje rozhodnutí příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž ohledně obnovených jednání nebo zrušení smluvních jednání, bude odpovědná pouze za smluvní jednání, která se uskuteční po uvedeném datu. |
| --- | --- |

105)

Z toho důvodu, jestliže organizace producentů respektuje rozhodnutí příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž ohledně obnovených jednání nebo zrušení smluvních jednání, bude odpovědná pouze za smluvní jednání, která se uskuteční po uvedeném datu.

| 106) | Poté co příslušný orgán pro hospodářskou soutěž rozhodne, že dotyčná jednání by měla být obnovena, nebo že by se vůbec neměla uskutečnit, však již nelze odchylku uplatňovat. Pokud tedy organizace producentů po datu rozhodnutí příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž toto rozhodnutí nerespektuje a pokračuje v jednáních nebo v uskutečňování uzavřených smluv, lze stran chování této organizace producentů zahájit řízení podle obecných právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

106)

Poté co příslušný orgán pro hospodářskou soutěž rozhodne, že dotyčná jednání by měla být obnovena, nebo že by se vůbec neměla uskutečnit, však již nelze odchylku uplatňovat. Pokud tedy organizace producentů po datu rozhodnutí příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž toto rozhodnutí nerespektuje a pokračuje v jednáních nebo v uskutečňování uzavřených smluv, lze stran chování této organizace producentů zahájit řízení podle obecných právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže.

3.7.2.   Vyloučení hospodářské soutěže

| 107) | V první situaci, kdy příslušný orgán pro hospodářskou soutěž zasahuje, aby zabránil vyloučení hospodářské soutěže, mohou prodeje/smlouvy organizace producentů sjednané jménem jejích členů zcela splňovat podmínky uvedené v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů, ale mohou také obsahovat doložky, které omezují hospodářskou soutěž nad rámec toho, co je nezbytné pro dosažení soustředění nabídky. Jedná se o doložky, které nejsou zařazeny jako podmínky do článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů, např. doložku o výlučnosti, která by mohla být v rozporu s pravidly hospodářské soutěže na trhu s omezeným počtem provozovatelů, kteří všichni mají výlučné postavení. |
| --- | --- |

107)

V první situaci, kdy příslušný orgán pro hospodářskou soutěž zasahuje, aby zabránil vyloučení hospodářské soutěže, mohou prodeje/smlouvy organizace producentů sjednané jménem jejích členů zcela splňovat podmínky uvedené v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů, ale mohou také obsahovat doložky, které omezují hospodářskou soutěž nad rámec toho, co je nezbytné pro dosažení soustředění nabídky. Jedná se o doložky, které nejsou zařazeny jako podmínky do článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů, např. doložku o výlučnosti, která by mohla být v rozporu s pravidly hospodářské soutěže na trhu s omezeným počtem provozovatelů, kteří všichni mají výlučné postavení.

| 108) | Pokud příslušný orgán pro hospodářskou soutěž zasáhne, aby zabránil vyloučení hospodářské soutěže, je jeho cílem zachovat konkurenci mezi producenty a konkurenční procesy. Při takové analýze je možné zvážit jak skutečnou, tak potenciální hospodářskou soutěž (64). K vyloučení hospodářské soutěže by mohlo dojít, pokud by byl na daném relevantním trhu v plné míře odstraněn jeden z nejdůležitějších parametrů. To platí zejména pro cenovou soutěž (65) nebo soutěž s ohledem na inovace. K dalším prvkům, které mají dopad na analýzu vyloučení hospodářské soutěže, patří mimo jiné: podíly na trhu v širším kontextu, kdy se hodnotí skutečná schopnost konkurentů soutěžit a jejich motivace k soutěži (66), omezování hospodářské soutěže, k němuž dochází v důsledku dotyčných smluvních jednání, schopnost zvyšovat ceny a tento nárůst zachovávat či překážky pro vstup nových subjektů na trh. Další podrobnosti týkající se posuzování vyloučení z hospodářské soutěže najdete (obdobně) v oddíle 3.5 pokynů k použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy [stávající čl. 101 odst. 3 SFEU] (67). |
| --- | --- |

108)

Pokud příslušný orgán pro hospodářskou soutěž zasáhne, aby zabránil vyloučení hospodářské soutěže, je jeho cílem zachovat konkurenci mezi producenty a konkurenční procesy. Při takové analýze je možné zvážit jak skutečnou, tak potenciální hospodářskou soutěž (64). K vyloučení hospodářské soutěže by mohlo dojít, pokud by byl na daném relevantním trhu v plné míře odstraněn jeden z nejdůležitějších parametrů. To platí zejména pro cenovou soutěž (65) nebo soutěž s ohledem na inovace. K dalším prvkům, které mají dopad na analýzu vyloučení hospodářské soutěže, patří mimo jiné: podíly na trhu v širším kontextu, kdy se hodnotí skutečná schopnost konkurentů soutěžit a jejich motivace k soutěži (66), omezování hospodářské soutěže, k němuž dochází v důsledku dotyčných smluvních jednání, schopnost zvyšovat ceny a tento nárůst zachovávat či překážky pro vstup nových subjektů na trh. Další podrobnosti týkající se posuzování vyloučení z hospodářské soutěže najdete (obdobně) v oddíle 3.5 pokynů k použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy [stávající čl. 101 odst. 3 SFEU] (67).

| 109) | Pokud však smlouvy na dodávky, které organizace producentů uzavřela jménem svých členů, podmínky uvedené v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů splňují a neobsahují doložky, které by omezily hospodářskou soutěž nad rámec toho, co je nezbytné pro soustředění nabídky podle uvedených článků, neporušují článek 101 SFEU. |
| --- | --- |

109)

Pokud však smlouvy na dodávky, které organizace producentů uzavřela jménem svých členů, podmínky uvedené v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů splňují a neobsahují doložky, které by omezily hospodářskou soutěž nad rámec toho, co je nezbytné pro soustředění nabídky podle uvedených článků, neporušují článek 101 SFEU.

3.7.3.   Menší relevantní produktový trh s účinky narušujícími hospodářskou soutěž

| 110) | Pokud jde o druhou situaci, může příslušný orgán pro hospodářskou soutěž rozhodnout, že jednání by měla být obnovena, nebo že by se neměla vůbec uskutečnit, pokud zjistí:






  a. | že je relevantní produktový (nikoli zeměpisný) trh pro jednání v odvětví hovězího a telecího masa nebo v odvětví plodin na orné půdě menší, než jak je definován v článcích 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů; |
| --- | --- | --- |

110)

Pokud jde o druhou situaci, může příslušný orgán pro hospodářskou soutěž rozhodnout, že jednání by měla být obnovena, nebo že by se neměla vůbec uskutečnit, pokud zjistí:

a.

že je relevantní produktový (nikoli zeměpisný) trh pro jednání v odvětví hovězího a telecího masa nebo v odvětví plodin na orné půdě menší, než jak je definován v článcích 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů;

| b. | že dotyčné jednání by narušilo soutěž na těchto menších trzích. |
| --- | --- |

b.

že dotyčné jednání by narušilo soutěž na těchto menších trzích.

To neplatí pro odvětví olivového oleje, kde není relevantní trh v článku 169 nařízení o společné organizaci trhů vymezen.

3.7.4.   Cíle SZP jsou ohroženy

| 111) | Třetí situace, kdy může příslušný orgán pro hospodářskou soutěž zasáhnout, je spojena se zjištěním, že jsou další integrací činností organizací producentů ohroženy cíle společné zemědělské politiky. K této situaci může dojít v případech, kdy se organizace producentů sama posoudí na základě zjednodušené metody. Podle této metody se předpokládá, že pokud jsou splněna příslušná kritéria, činnosti organizace producentů celkově přispívají k plnění cílů SZP. Orgán pro hospodářskou soutěž může konstatovat, že v praxi tomu tak není, i když byla příslušná kritéria splněna. |
| --- | --- |

111)

Třetí situace, kdy může příslušný orgán pro hospodářskou soutěž zasáhnout, je spojena se zjištěním, že jsou další integrací činností organizací producentů ohroženy cíle společné zemědělské politiky. K této situaci může dojít v případech, kdy se organizace producentů sama posoudí na základě zjednodušené metody. Podle této metody se předpokládá, že pokud jsou splněna příslušná kritéria, činnosti organizace producentů celkově přispívají k plnění cílů SZP. Orgán pro hospodářskou soutěž může konstatovat, že v praxi tomu tak není, i když byla příslušná kritéria splněna.

4.   ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE DOTČENÝCH ODVĚTVÍ

4.1.   Olivový olej

4.1.1.   Příklady uplatňování odchylky v odvětví olivového oleje

| 112) | Tento oddíl pokynů se za pomoci níže uvedených příkladů zabývá praktickým uplatňováním specifických pravidel nařízení o společné organizaci trhů v odvětví olivového oleje. |
| --- | --- |

112)

Tento oddíl pokynů se za pomoci níže uvedených příkladů zabývá praktickým uplatňováním specifických pravidel nařízení o společné organizaci trhů v odvětví olivového oleje.

| 113) | Příklad posouzení (podle článku 169 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví olivového oleje, kdy lze uplatnit odchylku:













  Situace | : | V daném regionu založili souběžně někteří pěstitelé oliv několik organizací producentů, které zpracovávají olivy dodávané jejich členy a vyrábějí olivový olej. Organizace producentů rovněž pro své členy nakupují fytosanitární přípravky, hnojiva a různé vybavení a zajišťují kontrolu kvality při produkci oliv.
  Organizace producentů následně založily organizaci producentů druhého stupně, které dodávají veškerou svou produkci. Tato organizace druhého stupně zařizuje přepravu různých olivových olejů, které vyrobily organizace prvního stupně, do svých prostor, kde je míchá a plní do lahví (pokud není olej prodáván ve velkém). Organizace druhého stupně sjednává jménem svých členů smlouvy na dodávky s maloobchodníky, tj. vede smluvní jednání. Zabývá se také marketingovou a propagační činností. Kromě toho poskytuje pěstitelům/členům organizací producentů prvního stupně poradenství v rostlinolékařské oblasti a v oblasti kontroly kvality. Jak organizace prvního stupně, tak druhého stupně jsou v souladu s požadavky nařízení o společné organizaci trhů uznány příslušným členským státem. Objem produkce olivového oleje, na který se vztahují smluvní jednání organizace producentů druhého stupně, představuje 17,4 % relevantního trhu. Organizace producentů druhého stupně, která vede smluvní jednání, informovala vnitrostátní orgány o objemu produkce olivového oleje, který je předmětem smluvních jednání. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analýza | : | Organizace producentů druhého stupně byla na základě pravidel platných v příslušném členském státě uznána jako organizace producentů nebo jako sdružení organizací producentů. Organizace druhého stupně soustřeďuje dodávky a uvádí olivový olej na trh. Objem produkce olivového oleje, na který se vztahují smluvní jednání organizace producentů druhého stupně, nepřekračuje 20 % relevantního trhu. Objem produkce olivového oleje, který je předmětem smluvních jednání, byl oznámen vnitrostátním orgánům. Činnosti uskutečňované organizací prvního stupně a druhého stupně pravděpodobně povedou k zefektivnění podle článku 169 nařízení o společné organizaci trhů. Mezi příslušné činnosti organizací prvního stupně patří společná produkce, společné pořizování vstupů a společná kontrola kvality. Mezi příslušné činnosti organizace druhého stupně patří společná přeprava, plnění do lahví, společná kontrola kvality, společný marketing a propagace. Tyto činnosti se vztahují na celý objem produkce, který je předmětem smluvních jednání. Lze z toho tudíž vyvodit závěr, že podle zjednodušené metody je kritérium významného zefektivnění splněno. Odchylka se proto na činnosti v rámci smluvních jednání organizace producentů druhého stupně použije. |

113)

Příklad posouzení (podle článku 169 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví olivového oleje, kdy lze uplatnit odchylku:

Situace

:

V daném regionu založili souběžně někteří pěstitelé oliv několik organizací producentů, které zpracovávají olivy dodávané jejich členy a vyrábějí olivový olej. Organizace producentů rovněž pro své členy nakupují fytosanitární přípravky, hnojiva a různé vybavení a zajišťují kontrolu kvality při produkci oliv.

Organizace producentů následně založily organizaci producentů druhého stupně, které dodávají veškerou svou produkci. Tato organizace druhého stupně zařizuje přepravu různých olivových olejů, které vyrobily organizace prvního stupně, do svých prostor, kde je míchá a plní do lahví (pokud není olej prodáván ve velkém). Organizace druhého stupně sjednává jménem svých členů smlouvy na dodávky s maloobchodníky, tj. vede smluvní jednání. Zabývá se také marketingovou a propagační činností. Kromě toho poskytuje pěstitelům/členům organizací producentů prvního stupně poradenství v rostlinolékařské oblasti a v oblasti kontroly kvality. Jak organizace prvního stupně, tak druhého stupně jsou v souladu s požadavky nařízení o společné organizaci trhů uznány příslušným členským státem. Objem produkce olivového oleje, na který se vztahují smluvní jednání organizace producentů druhého stupně, představuje 17,4 % relevantního trhu. Organizace producentů druhého stupně, která vede smluvní jednání, informovala vnitrostátní orgány o objemu produkce olivového oleje, který je předmětem smluvních jednání.

Analýza

:

Organizace producentů druhého stupně byla na základě pravidel platných v příslušném členském státě uznána jako organizace producentů nebo jako sdružení organizací producentů. Organizace druhého stupně soustřeďuje dodávky a uvádí olivový olej na trh. Objem produkce olivového oleje, na který se vztahují smluvní jednání organizace producentů druhého stupně, nepřekračuje 20 % relevantního trhu. Objem produkce olivového oleje, který je předmětem smluvních jednání, byl oznámen vnitrostátním orgánům. Činnosti uskutečňované organizací prvního stupně a druhého stupně pravděpodobně povedou k zefektivnění podle článku 169 nařízení o společné organizaci trhů. Mezi příslušné činnosti organizací prvního stupně patří společná produkce, společné pořizování vstupů a společná kontrola kvality. Mezi příslušné činnosti organizace druhého stupně patří společná přeprava, plnění do lahví, společná kontrola kvality, společný marketing a propagace. Tyto činnosti se vztahují na celý objem produkce, který je předmětem smluvních jednání. Lze z toho tudíž vyvodit závěr, že podle zjednodušené metody je kritérium významného zefektivnění splněno. Odchylka se proto na činnosti v rámci smluvních jednání organizace producentů druhého stupně použije.

| 114) | Příklad posouzení (podle článku 169 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví olivového oleje, kdy lze uplatnit odchylku:













  Situace | : | Několik producentů olivového oleje v regionu založilo organizaci producentů, aby společně zpracovávali olivový olej. Organizace producentů také společně nakládá s odpadem přímo souvisejícím s výrobou olivového oleje. Organizace producentů odpad suší a zpracovává jej na pelety, které se používají jako zdroj obnovitelné energie. V zimních měsících používá organizace producentů tyto pelety k vytápění. Organizace dále sjednává jménem svých členů smlouvy na dodávky s maloobchodníky a zákazníky z potravinářství, tj. vede smluvní jednání. Jak společné zpracování olivového oleje, tak společné nakládání s odpady se vztahuje na 80 % objemu olivového oleje, který tato organizace producentů obchodně využívá. Objem produkce olivového oleje obchodně využívaného organizací producentů představuje 2,4 % relevantního trhu s olivovým olejem. Objem produkce olivového oleje, který je předmětem smluvních jednání, oznámila organizace producentů vnitrostátním orgánům. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analýza | : | Organizace producentů je formálně uznaná příslušným vnitrostátním orgánem. Soustřeďuje dodávky a uvádí olivový olej na trh. Objem produkce olivového oleje, na který se vztahují smluvní jednání organizace producentů, nepřekračuje 20 % relevantního trhu. Objem produkce olivového oleje, který je předmětem smluvních jednání, byl oznámen vnitrostátním orgánům. Organizace producentů uskutečňuje činnosti, které pravděpodobně povedou k zefektivnění podle článku 169 nařízení o společné organizaci trhů, konkrétně společné zpracování a nakládání s odpadem, který přímo souvisí se zpracováním olivového oleje. Obě činnosti organizace producentů, tedy společné zpracování a společné nakládání s odpadem, se vztahují na více než polovinu objemu produkce obchodně využívané touto organizací. Společné zpracování samo o sobě se týká více než poloviny objemu olivového oleje, který organizace producentů obchodně využívá. Organizace producentů proto pravděpodobně docílí významného zefektivnění. Lze z toho tudíž vyvodit závěr, že podle zjednodušené metody je kritérium významného zefektivnění splněno. V tomto případě není nutné společné nakládání s odpadem přímo souvisejícím s výrobou olivového oleje samostatně analyzovat. Odchylka se proto na činnosti v rámci smluvních jednání organizace producentů použije. |

114)

Příklad posouzení (podle článku 169 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví olivového oleje, kdy lze uplatnit odchylku:

Situace

:

Několik producentů olivového oleje v regionu založilo organizaci producentů, aby společně zpracovávali olivový olej. Organizace producentů také společně nakládá s odpadem přímo souvisejícím s výrobou olivového oleje. Organizace producentů odpad suší a zpracovává jej na pelety, které se používají jako zdroj obnovitelné energie. V zimních měsících používá organizace producentů tyto pelety k vytápění. Organizace dále sjednává jménem svých členů smlouvy na dodávky s maloobchodníky a zákazníky z potravinářství, tj. vede smluvní jednání. Jak společné zpracování olivového oleje, tak společné nakládání s odpady se vztahuje na 80 % objemu olivového oleje, který tato organizace producentů obchodně využívá. Objem produkce olivového oleje obchodně využívaného organizací producentů představuje 2,4 % relevantního trhu s olivovým olejem. Objem produkce olivového oleje, který je předmětem smluvních jednání, oznámila organizace producentů vnitrostátním orgánům.

Analýza

:

Organizace producentů je formálně uznaná příslušným vnitrostátním orgánem. Soustřeďuje dodávky a uvádí olivový olej na trh. Objem produkce olivového oleje, na který se vztahují smluvní jednání organizace producentů, nepřekračuje 20 % relevantního trhu. Objem produkce olivového oleje, který je předmětem smluvních jednání, byl oznámen vnitrostátním orgánům. Organizace producentů uskutečňuje činnosti, které pravděpodobně povedou k zefektivnění podle článku 169 nařízení o společné organizaci trhů, konkrétně společné zpracování a nakládání s odpadem, který přímo souvisí se zpracováním olivového oleje. Obě činnosti organizace producentů, tedy společné zpracování a společné nakládání s odpadem, se vztahují na více než polovinu objemu produkce obchodně využívané touto organizací. Společné zpracování samo o sobě se týká více než poloviny objemu olivového oleje, který organizace producentů obchodně využívá. Organizace producentů proto pravděpodobně docílí významného zefektivnění. Lze z toho tudíž vyvodit závěr, že podle zjednodušené metody je kritérium významného zefektivnění splněno. V tomto případě není nutné společné nakládání s odpadem přímo souvisejícím s výrobou olivového oleje samostatně analyzovat. Odchylka se proto na činnosti v rámci smluvních jednání organizace producentů použije.

| 115) | Příklad posouzení (podle článku 169 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví olivového oleje, kdy nelze uplatnit odchylku:













  Situace | : | Několik producentů olivového oleje (lisoven olivového oleje) se rozhodne část své produkce volně loženého olivového oleje společně prodávat několika různým stáčírnám. Zbývající část své produkce prodávají samostatně jiným zákazníkům. Výrobci olivového oleje založili organizaci producentů, aby jejich jménem vedla smluvní jednání s několika stáčírnami. Pro účely dodávky jedné ze stáčíren (největšímu zákazníkovi) zadala organizace producentů třetí straně přepravní služby, které se týkají 30 % celkového objemu olivového oleje, jež je předmětem smluvních jednání vedených touto organizací. Přepravu olivového oleje do jiných stáčíren organizace producentů neprovádí, zákazníci (stáčírny) si ji organizují samy. Objem produkce olivového oleje, na který se vztahují smluvní jednání organizace producentů, představuje 15,2 % relevantního trhu. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analýza | : | Organizace producentů je formálně uznaná příslušným vnitrostátním orgánem. Soustřeďuje dodávky a uvádí olivový olej na trh. Objem produkce olivového oleje, na který se vztahují smluvní jednání organizace producentů, nepřekračuje 20 % relevantního trhu. Společná přeprava dodávek olivového oleje do jedné ze stáčíren je však jedinou činností, kterou organizace provádí a která zvyšuje efektivitu. Společná přeprava je uvedena v článku 169 nařízení o společné organizaci trhů mezi činnostmi, které mohou vést k významnému zvýšení efektivity. V tomto případě se společná přeprava týká mnohem méně než 50 % objemu olivového oleje, na který se vztahují smluvní jednání vedená organizací producentů. Podle zjednodušené metody se nejedná o dostatečně významné množství olivového oleje, aby byly splněny podmínky kritéria významného zefektivnění. Tato přepravní činnost pravděpodobně nepovede k významnému zefektivnění, a smluvní jednání vedená organizací producentů proto pravděpodobně nesplňují podmínky pro uplatnění odchylky. |

115)

Příklad posouzení (podle článku 169 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví olivového oleje, kdy nelze uplatnit odchylku:

Situace

:

Několik producentů olivového oleje (lisoven olivového oleje) se rozhodne část své produkce volně loženého olivového oleje společně prodávat několika různým stáčírnám. Zbývající část své produkce prodávají samostatně jiným zákazníkům. Výrobci olivového oleje založili organizaci producentů, aby jejich jménem vedla smluvní jednání s několika stáčírnami. Pro účely dodávky jedné ze stáčíren (největšímu zákazníkovi) zadala organizace producentů třetí straně přepravní služby, které se týkají 30 % celkového objemu olivového oleje, jež je předmětem smluvních jednání vedených touto organizací. Přepravu olivového oleje do jiných stáčíren organizace producentů neprovádí, zákazníci (stáčírny) si ji organizují samy. Objem produkce olivového oleje, na který se vztahují smluvní jednání organizace producentů, představuje 15,2 % relevantního trhu.

Analýza

:

Organizace producentů je formálně uznaná příslušným vnitrostátním orgánem. Soustřeďuje dodávky a uvádí olivový olej na trh. Objem produkce olivového oleje, na který se vztahují smluvní jednání organizace producentů, nepřekračuje 20 % relevantního trhu. Společná přeprava dodávek olivového oleje do jedné ze stáčíren je však jedinou činností, kterou organizace provádí a která zvyšuje efektivitu. Společná přeprava je uvedena v článku 169 nařízení o společné organizaci trhů mezi činnostmi, které mohou vést k významnému zvýšení efektivity. V tomto případě se společná přeprava týká mnohem méně než 50 % objemu olivového oleje, na který se vztahují smluvní jednání vedená organizací producentů. Podle zjednodušené metody se nejedná o dostatečně významné množství olivového oleje, aby byly splněny podmínky kritéria významného zefektivnění. Tato přepravní činnost pravděpodobně nepovede k významnému zefektivnění, a smluvní jednání vedená organizací producentů proto pravděpodobně nesplňují podmínky pro uplatnění odchylky.

4.1.2.   Určení relevantního trhu

| 116) | Odchylka vyžaduje, aby byl vymezen relevantní produktový a zeměpisný trh pro velkoobchodní prodej olivového oleje, tak aby organizace producentů mohly zjistit, zda dodržují strop pro podíl na trhu stanovený v odchylce (68). |
| --- | --- |

116)

Odchylka vyžaduje, aby byl vymezen relevantní produktový a zeměpisný trh pro velkoobchodní prodej olivového oleje, tak aby organizace producentů mohly zjistit, zda dodržují strop pro podíl na trhu stanovený v odchylce (68).

| 117) | Relevantní trhy musí být posuzovány případ od případu a Komise vydala pokyny, jak relevantní trhy vymezit, ve svém sdělení o definici relevantního trhu (69). Evropská komise nemůže poskytnout přesnou definici relevantních trhů pro odvětví olivového oleje, aby pomohla producentům s uplatňováním odchylky. Tyto pokyny obsahují určité vodítko specifické pro dané odvětví, které vychází z informací, jež měla Evropská komise k dispozici v době jejich přijetí (70). Relevantní trhy se mohou postupem času měnit, mimo jiné v důsledku vývoje trhu. |
| --- | --- |

117)

Relevantní trhy musí být posuzovány případ od případu a Komise vydala pokyny, jak relevantní trhy vymezit, ve svém sdělení o definici relevantního trhu (69). Evropská komise nemůže poskytnout přesnou definici relevantních trhů pro odvětví olivového oleje, aby pomohla producentům s uplatňováním odchylky. Tyto pokyny obsahují určité vodítko specifické pro dané odvětví, které vychází z informací, jež měla Evropská komise k dispozici v době jejich přijetí (70). Relevantní trhy se mohou postupem času měnit, mimo jiné v důsledku vývoje trhu.

| 118) | Jde o vymezení relevantních produktových a zeměpisných trhů pro velkoobchodní prodej olivového oleje. Na tomto trhu patří k prodejcům v zásadě producenti a obchodníci, zatímco ke kupujícím patří především obchodníci, výrobci, maloobchodníci, průmysloví odběratelé a zákazníci z hotelů a restaurací. |
| --- | --- |

118)

Jde o vymezení relevantních produktových a zeměpisných trhů pro velkoobchodní prodej olivového oleje. Na tomto trhu patří k prodejcům v zásadě producenti a obchodníci, zatímco ke kupujícím patří především obchodníci, výrobci, maloobchodníci, průmysloví odběratelé a zákazníci z hotelů a restaurací.

4.1.2.1.   Relevantní produktový trh

| 119) | Relevantní produktový trh pro olivový olej se především zdá být odlišný od produktových trhů s jinými jedlými oleji, mimo jiné i kvůli rozdílům v charakteru, cenách a použití těchto produktů. Kromě toho zřejmě není nutné vymezovat samostatné trhy pro různé druhy olivového oleje (extra panenský, panenský a další olivové oleje (71)), a to proto, že jsou tyto kategorie do značné míry zaměnitelné. S ohledem na uspořádání obchodních kanálů je asi přiměřené rozlišit tři samostatné trhy:






  — | olivový olej dodávaný maloobchodníkům, |
| --- | --- | --- |

119)

Relevantní produktový trh pro olivový olej se především zdá být odlišný od produktových trhů s jinými jedlými oleji, mimo jiné i kvůli rozdílům v charakteru, cenách a použití těchto produktů. Kromě toho zřejmě není nutné vymezovat samostatné trhy pro různé druhy olivového oleje (extra panenský, panenský a další olivové oleje (71)), a to proto, že jsou tyto kategorie do značné míry zaměnitelné. S ohledem na uspořádání obchodních kanálů je asi přiměřené rozlišit tři samostatné trhy:

—

olivový olej dodávaný maloobchodníkům,

| — | olivový olej dodávaný průmyslovým odběratelům a |
| --- | --- |

—

olivový olej dodávaný průmyslovým odběratelům a

| — | olivový olej dodávaný zákazníkům do hotelů a restaurací. |
| --- | --- |

—

olivový olej dodávaný zákazníkům do hotelů a restaurací.

Nelze také vyloučit, že na trhu s olivovým olejem dodávaným maloobchodníkům tvoří dodávky soukromých značek a značkových výrobků jiné produktové trhy.

| 120) | Výše uvedené společné prvky segmentace trhu nevylučují vymezení užších produktových trhů. |
| --- | --- |

120)

Výše uvedené společné prvky segmentace trhu nevylučují vymezení užších produktových trhů.

4.1.2.2.   Relevantní zeměpisný trh

| 121) | Ze zeměpisného hlediska se zdá, že relevantní trh pro prodej olivového oleje není užší než vnitrostátní. Pokud jde o všechny tři obchodní kanály, tedy dodávky olivového oleje maloobchodníkům, průmyslu i hotelům a restauracím, mohl by se případně vztahovat na celý EHP. |
| --- | --- |

121)

Ze zeměpisného hlediska se zdá, že relevantní trh pro prodej olivového oleje není užší než vnitrostátní. Pokud jde o všechny tři obchodní kanály, tedy dodávky olivového oleje maloobchodníkům, průmyslu i hotelům a restauracím, mohl by se případně vztahovat na celý EHP.

4.2.   Hovězí a telecí maso

4.2.1.   Příklady uplatňování odchylky v odvětví hovězího a telecího masa

| 122) | Tento oddíl pokynů se za pomoci níže uvedených příkladů zabývá praktickým uplatňováním specifických pravidel nařízení o společné organizaci trhů v odvětví hovězího a telecího masa. |
| --- | --- |

122)

Tento oddíl pokynů se za pomoci níže uvedených příkladů zabývá praktickým uplatňováním specifických pravidel nařízení o společné organizaci trhů v odvětví hovězího a telecího masa.

| 123) | Příklad posouzení (podle článku 170 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví hovězího a telecího masa, kdy lze uplatnit odchylku:













  Situace | : | Uznaná organizace producentů prodává veškerou produkci živého skotu svých členů (100 %) na porážku. Prodej představuje 1,3 % podíl na trhu z celkové vnitrostátní produkce hovězího masa v dotčeném členském státě. Kromě společného prodeje organizuje organizace producentů u veškerého skotu (100 %) prodaného jménem jejích členů sběr a odvoz na jatka, což představuje 17 % nákladů na produkci a na uvádění produktu na trh. Organizace producentů pořizuje pro své členy i většinu krmiv a léčiv, což představuje přibližně 9 % nákladů na produkci. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analýza | : | Organizace producentů je formálně uznaná příslušným vnitrostátním orgánem. Soustřeďuje dodávky a uvádí živý skot na trh. Organizace producentů prodává mnohem méně než 15 % celkové vnitrostátní produkce živého skotu. Objem produkce hospodářských zvířat, který je předmětem smluvních jednání, byl oznámen vnitrostátním orgánům. Organizace producentů uskutečňuje činnosti, které pravděpodobně povedou k zefektivnění podle článku 170 nařízení o společné organizaci trhů: zaprvé společnou přepravu skotu, zadruhé společné pořizování vstupů, jako jsou krmiva či léky. Společná přeprava se týká více než poloviny objemu produkce, který organizace producentů obchodně využívá (v tomto případě 100 % hospodářských zvířat). Lze z toho tudíž vyvodit závěr, že podle zjednodušené metody je kritérium významného zefektivnění splněno. Pokud jde o společné pořizování vstupů, není v této situaci třeba analyzovat tuto činnost samostatně. Odchylka se proto na činnosti v rámci smluvních jednání organizace producentů použije. |

123)

Příklad posouzení (podle článku 170 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví hovězího a telecího masa, kdy lze uplatnit odchylku:

Situace

:

Uznaná organizace producentů prodává veškerou produkci živého skotu svých členů (100 %) na porážku. Prodej představuje 1,3 % podíl na trhu z celkové vnitrostátní produkce hovězího masa v dotčeném členském státě. Kromě společného prodeje organizuje organizace producentů u veškerého skotu (100 %) prodaného jménem jejích členů sběr a odvoz na jatka, což představuje 17 % nákladů na produkci a na uvádění produktu na trh. Organizace producentů pořizuje pro své členy i většinu krmiv a léčiv, což představuje přibližně 9 % nákladů na produkci.

Analýza

:

Organizace producentů je formálně uznaná příslušným vnitrostátním orgánem. Soustřeďuje dodávky a uvádí živý skot na trh. Organizace producentů prodává mnohem méně než 15 % celkové vnitrostátní produkce živého skotu. Objem produkce hospodářských zvířat, který je předmětem smluvních jednání, byl oznámen vnitrostátním orgánům. Organizace producentů uskutečňuje činnosti, které pravděpodobně povedou k zefektivnění podle článku 170 nařízení o společné organizaci trhů: zaprvé společnou přepravu skotu, zadruhé společné pořizování vstupů, jako jsou krmiva či léky. Společná přeprava se týká více než poloviny objemu produkce, který organizace producentů obchodně využívá (v tomto případě 100 % hospodářských zvířat). Lze z toho tudíž vyvodit závěr, že podle zjednodušené metody je kritérium významného zefektivnění splněno. Pokud jde o společné pořizování vstupů, není v této situaci třeba analyzovat tuto činnost samostatně. Odchylka se proto na činnosti v rámci smluvních jednání organizace producentů použije.

| 124) | Příklad posouzení (podle článku 170 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví hovězího a telecího masa, kdy lze uplatnit odchylku:













  Situace | : | Několik producentů krav a telat na porážku z jednoho regionu vytvořilo organizaci producentů, jejímž prostřednictvím společně pořizují krmivo. Rovněž vybudovali společně skladovací zařízení, ve kterém jsou dobré podmínky pro skladování krmiva (ve skladovacím zařízení je možno regulovat teplotu a vlhkost, takže je možné udržet krmivo v dobré kvalitě po delší dobu). Organizace producentů rovněž sleduje úroveň zásob krmiva, takže je vždy nepřetržitě k dispozici dostatek krmiva pro distribuci producentům podle jejich momentálních potřeb. Organizace dále sjednává jménem svých členů smlouvy se zákazníky na dodávky krav a telat na porážku, tj. vede smluvní jednání. Společné pořizování krmiv se týká 80 % krmiv potřebných pro objem hospodářských zvířat na porážku, který organizace producentů obchodně využívá. Podíl skotu, který organizace producentů prodává, představuje 14,5 % celkové vnitrostátní produkce. Objem produkce krav a telat, který je předmětem smluvních jednání, oznámila organizace producentů vnitrostátním orgánům. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analýza | : | Organizace producentů je formálně uznaná příslušným vnitrostátním orgánem. Soustřeďuje dodávky a uvádí krávy a telata na trh. Objem produkce krav a telat, na který se vztahují smluvní jednání organizace producentů, nepřekračuje 15 % vnitrostátní produkce. Objem produkce hospodářských zvířat, který je předmětem smluvních jednání, byl oznámen vnitrostátním orgánům. Organizace producentů uskutečňuje rovněž činnosti, které pravděpodobně povedou k zefektivnění podle článku 170 nařízení o společné organizaci trhů, konkrétně společné pořizování vstupů (krmiv). Společné pořizování vstupů uskutečňované organizací producentů se týká vstupů potřebných pro více než polovinu objemu hospodářských zvířat na porážku, který organizace producentů obchodně využívá. Lze z toho tudíž vyvodit závěr, že podle zjednodušené metody je kritérium významného zefektivnění splněno. Odchylka se proto na smluvní jednání organizace producentů použije. |

124)

Příklad posouzení (podle článku 170 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví hovězího a telecího masa, kdy lze uplatnit odchylku:

Situace

:

Několik producentů krav a telat na porážku z jednoho regionu vytvořilo organizaci producentů, jejímž prostřednictvím společně pořizují krmivo. Rovněž vybudovali společně skladovací zařízení, ve kterém jsou dobré podmínky pro skladování krmiva (ve skladovacím zařízení je možno regulovat teplotu a vlhkost, takže je možné udržet krmivo v dobré kvalitě po delší dobu). Organizace producentů rovněž sleduje úroveň zásob krmiva, takže je vždy nepřetržitě k dispozici dostatek krmiva pro distribuci producentům podle jejich momentálních potřeb. Organizace dále sjednává jménem svých členů smlouvy se zákazníky na dodávky krav a telat na porážku, tj. vede smluvní jednání. Společné pořizování krmiv se týká 80 % krmiv potřebných pro objem hospodářských zvířat na porážku, který organizace producentů obchodně využívá. Podíl skotu, který organizace producentů prodává, představuje 14,5 % celkové vnitrostátní produkce. Objem produkce krav a telat, který je předmětem smluvních jednání, oznámila organizace producentů vnitrostátním orgánům.

Analýza

:

Organizace producentů je formálně uznaná příslušným vnitrostátním orgánem. Soustřeďuje dodávky a uvádí krávy a telata na trh. Objem produkce krav a telat, na který se vztahují smluvní jednání organizace producentů, nepřekračuje 15 % vnitrostátní produkce. Objem produkce hospodářských zvířat, který je předmětem smluvních jednání, byl oznámen vnitrostátním orgánům. Organizace producentů uskutečňuje rovněž činnosti, které pravděpodobně povedou k zefektivnění podle článku 170 nařízení o společné organizaci trhů, konkrétně společné pořizování vstupů (krmiv). Společné pořizování vstupů uskutečňované organizací producentů se týká vstupů potřebných pro více než polovinu objemu hospodářských zvířat na porážku, který organizace producentů obchodně využívá. Lze z toho tudíž vyvodit závěr, že podle zjednodušené metody je kritérium významného zefektivnění splněno. Odchylka se proto na smluvní jednání organizace producentů použije.

| 125) | Příklad posouzení (podle článku 170 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví hovězího a telecího masa, kdy nelze uplatnit odchylku:













  Situace | : | Uznaná organizace producentů společně prodává 80 % produkce živého skotu svých členů na jatka. Prodej představuje 6 % podíl celkové vnitrostátní produkce na trhu s hovězím masem v dotčeném členském státě. Kromě společného prodeje organizuje organizace producentů jménem svých členů společné propagační kampaně formou běžné inzerce v místních novinách. Společná propagační činnost se týká všech produktů, které organizace producentů prodává. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analýza | : | Organizace producentů je formálně uznaná příslušným vnitrostátním orgánem. Soustřeďuje dodávky a uvádí živý skot na trh. Objem produkce krav a telat, na který se vztahují smluvní jednání organizace producentů, nepřekračuje 15 % vnitrostátní produkce. Organizace producentů uskutečňuje jednu činnost, která pravděpodobně povede k zefektivnění podle článku 170 nařízení o společné organizaci trhů: společnou propagaci. Tato činnost se týká veškerého společně prodávaného objemu produkce, avšak zdá se, že podle zjednodušené metody společná činnost nesplňuje podmínky kritéria významného zefektivnění. V tomto případě organizace producentů zřejmě nevyvinula produkt s přidanou hodnotou, zejména ne produkt, který se liší od jiných svými zvláštními vlastnostmi, ale pouze propaguje produkt svých členů formou běžných inzerátů. Tato společná propagace pravděpodobně nepovede k významnému zefektivnění a smluvní jednání vedená organizací producentů proto pravděpodobně nesplňují podmínky pro uplatnění odchylky. |

125)

Příklad posouzení (podle článku 170 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví hovězího a telecího masa, kdy nelze uplatnit odchylku:

Situace

:

Uznaná organizace producentů společně prodává 80 % produkce živého skotu svých členů na jatka. Prodej představuje 6 % podíl celkové vnitrostátní produkce na trhu s hovězím masem v dotčeném členském státě. Kromě společného prodeje organizuje organizace producentů jménem svých členů společné propagační kampaně formou běžné inzerce v místních novinách. Společná propagační činnost se týká všech produktů, které organizace producentů prodává.

Analýza

:

Organizace producentů je formálně uznaná příslušným vnitrostátním orgánem. Soustřeďuje dodávky a uvádí živý skot na trh. Objem produkce krav a telat, na který se vztahují smluvní jednání organizace producentů, nepřekračuje 15 % vnitrostátní produkce. Organizace producentů uskutečňuje jednu činnost, která pravděpodobně povede k zefektivnění podle článku 170 nařízení o společné organizaci trhů: společnou propagaci. Tato činnost se týká veškerého společně prodávaného objemu produkce, avšak zdá se, že podle zjednodušené metody společná činnost nesplňuje podmínky kritéria významného zefektivnění. V tomto případě organizace producentů zřejmě nevyvinula produkt s přidanou hodnotou, zejména ne produkt, který se liší od jiných svými zvláštními vlastnostmi, ale pouze propaguje produkt svých členů formou běžných inzerátů. Tato společná propagace pravděpodobně nepovede k významnému zefektivnění a smluvní jednání vedená organizací producentů proto pravděpodobně nesplňují podmínky pro uplatnění odchylky.

4.3.   Plodiny na orné půdě

4.3.1.   Příklady uplatňování odchylky v odvětví plodin na orné půdě

| 126) | Tento oddíl pokynů se za pomoci níže uvedených příkladů zabývá praktickým uplatňováním specifických pravidel nařízení o společné organizaci trhů v odvětví plodin na orné půdě. |
| --- | --- |

126)

Tento oddíl pokynů se za pomoci níže uvedených příkladů zabývá praktickým uplatňováním specifických pravidel nařízení o společné organizaci trhů v odvětví plodin na orné půdě.

| 127) | Příklad posouzení (podle článku 171 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví plodin na orné půdě, kdy lze uplatnit odchylku:













  Situace | : | Uznaná organizace producentů pěstujících obilí byla ustavena v členském státě A a některé členy má v členských státech B a C. Organizace producentů byla zřízena, aby poskytovala svým členům služby v oblasti přepravy, protože náklady na přepravu jsou kvůli vzdálenosti prodejních míst poměrně vysoké. Tyto společné přepravní služby (vlastní nebo externí) smluvně sjednané organizací producentů se využívají v průměru u 60 % produkce. Kromě toho se organizace producentů angažuje v obstarávání vstupů, zejména hnojiv a pesticidů. Dále svým členům poskytuje informační služby, např. informace o nových osivech na trhu a diverzifikaci rizik (včetně zajišťování rizik).
  Co se týče logistických služeb, organizace producentů sama vlastní několik nákladních automobilů. Tyto automobily však pokrývají jen z 9 % potřebu přepravy jejích členů. Organizace producentů proto podepsala smlouvy s dalšími dvěma společnostmi, které se specializují na poskytování přepravních služeb. Organizace producentů požádala příslušný vnitrostátní orgán o schválení, že může tuto službu zajišťovat externě, a orgán její žádost schválil. Žádost odůvodnila tím, že externím zadáním dopravy se výrazně uspoří náklady, protože investice do nákladních vozidel jsou vysoké, potřeba přepravy v odvětví plodin na orné půdě má cyklický charakter (tj. během sklizně je velká, jinak velmi nízká), údržba nákladních aut je drahá a ponechávat si specializované řidiče, kteří nemohou být vytíženi po celou dobu, může být nákladné.
  Organizace producentů se dále v roce 2014 podílela na celkové vnitrostátní produkci takto: Členský stát A: pšenice obecná 6,4 %, ječmen 4 %, oves 13,8 %, semena řepky 13,6 %, bob 2,3 % a hrách setý 1 %. V členských státech B a C se podíl této organizace producentů na trhu pohybuje u všech typů obilovin pod 1 %. Členové organizace producentů prodávají prostřednictvím této organizace v průměru 80 % své produkce. Nakupují v průměru dvě třetiny hnojiv a pesticidů. Tyto vstupy představují u všech typů plodin, jejichž prodej organizace smluvně zajišťuje, v průměru 18 % celkových variabilních nákladů na produkci a uvádění na trh. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analýza | : | Organizace producentů je formálně uznaná příslušným vnitrostátním orgánem. Soustřeďuje dodávky a uvádí plodiny na orné půdě na trh. Podíl pšenice, ječmene, ovsa, semen řepky, bobů a hrachu, který organizace producentů prodává nebo o kterém vede smluvní jednání, nepřekračuje 15 % celkové vnitrostátní produkce v členském státě A. Objem produkce plodin na orné půdě, který je předmětem smluvních jednání, byl oznámen vnitrostátním orgánům. Organizace producentů uskutečňuje činnosti, které pravděpodobně povedou k zefektivnění podle článku 171 nařízení o společné organizaci trhů, konkrétně společnou přepravu a společné pořizování vstupů. Společná přeprava se týká více než poloviny objemu produkce, který organizace producentů obchodně využívá. Lze z toho tudíž vyvodit závěr, že podle zjednodušené metody je kritérium významného zefektivnění splněno. Posouzení společného pořizování vstupů a informačních služeb není v tomto případě nezbytné, protože podmínky kritéria jsou splněny u jedné společné činnosti. Odchylka se proto na smluvní jednání organizace producentů použije. |

127)

Příklad posouzení (podle článku 171 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví plodin na orné půdě, kdy lze uplatnit odchylku:

Situace

:

Uznaná organizace producentů pěstujících obilí byla ustavena v členském státě A a některé členy má v členských státech B a C. Organizace producentů byla zřízena, aby poskytovala svým členům služby v oblasti přepravy, protože náklady na přepravu jsou kvůli vzdálenosti prodejních míst poměrně vysoké. Tyto společné přepravní služby (vlastní nebo externí) smluvně sjednané organizací producentů se využívají v průměru u 60 % produkce. Kromě toho se organizace producentů angažuje v obstarávání vstupů, zejména hnojiv a pesticidů. Dále svým členům poskytuje informační služby, např. informace o nových osivech na trhu a diverzifikaci rizik (včetně zajišťování rizik).

Co se týče logistických služeb, organizace producentů sama vlastní několik nákladních automobilů. Tyto automobily však pokrývají jen z 9 % potřebu přepravy jejích členů. Organizace producentů proto podepsala smlouvy s dalšími dvěma společnostmi, které se specializují na poskytování přepravních služeb. Organizace producentů požádala příslušný vnitrostátní orgán o schválení, že může tuto službu zajišťovat externě, a orgán její žádost schválil. Žádost odůvodnila tím, že externím zadáním dopravy se výrazně uspoří náklady, protože investice do nákladních vozidel jsou vysoké, potřeba přepravy v odvětví plodin na orné půdě má cyklický charakter (tj. během sklizně je velká, jinak velmi nízká), údržba nákladních aut je drahá a ponechávat si specializované řidiče, kteří nemohou být vytíženi po celou dobu, může být nákladné.

Organizace producentů se dále v roce 2014 podílela na celkové vnitrostátní produkci takto: Členský stát A: pšenice obecná 6,4 %, ječmen 4 %, oves 13,8 %, semena řepky 13,6 %, bob 2,3 % a hrách setý 1 %. V členských státech B a C se podíl této organizace producentů na trhu pohybuje u všech typů obilovin pod 1 %. Členové organizace producentů prodávají prostřednictvím této organizace v průměru 80 % své produkce. Nakupují v průměru dvě třetiny hnojiv a pesticidů. Tyto vstupy představují u všech typů plodin, jejichž prodej organizace smluvně zajišťuje, v průměru 18 % celkových variabilních nákladů na produkci a uvádění na trh.

Analýza

:

Organizace producentů je formálně uznaná příslušným vnitrostátním orgánem. Soustřeďuje dodávky a uvádí plodiny na orné půdě na trh. Podíl pšenice, ječmene, ovsa, semen řepky, bobů a hrachu, který organizace producentů prodává nebo o kterém vede smluvní jednání, nepřekračuje 15 % celkové vnitrostátní produkce v členském státě A. Objem produkce plodin na orné půdě, který je předmětem smluvních jednání, byl oznámen vnitrostátním orgánům. Organizace producentů uskutečňuje činnosti, které pravděpodobně povedou k zefektivnění podle článku 171 nařízení o společné organizaci trhů, konkrétně společnou přepravu a společné pořizování vstupů. Společná přeprava se týká více než poloviny objemu produkce, který organizace producentů obchodně využívá. Lze z toho tudíž vyvodit závěr, že podle zjednodušené metody je kritérium významného zefektivnění splněno. Posouzení společného pořizování vstupů a informačních služeb není v tomto případě nezbytné, protože podmínky kritéria jsou splněny u jedné společné činnosti. Odchylka se proto na smluvní jednání organizace producentů použije.

| 128) | Příklad posouzení (podle článku 171 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví plodin na orné půdě, kdy lze uplatnit odchylku:













  Situace | : | V regionu, kde je mnoho splavných řek, se několik producentů pšenice obecné a ječmene rozhodlo založit organizaci producentů a zřídit v přístavu společné distribuční centrum, aby mohli využívat ve svůj prospěch geografických a přírodních rysů krajiny. Kupujícím tak umožnili přímou přepravu plodin nakoupených od organizace producentů. Distribuční centrum je součástí společné přepravy. Organizace producentů organizuje přepravu plodin ze zemědělských podniků do distribučního centra. Sjednává také jménem svých členů smlouvy na dodávky se zákazníky, tj. vede smluvní jednání. Zřízení distribučního centra a společná přeprava se týkají 85 % objemu pšenice obecné a ječmene, který organizace producentů obchodně využívá. Podíl pšenice obecné a ječmene, které organizace producentů prodává, představuje 12,5 % a 8 % celkové vnitrostátní produkce těchto plodin na orné půdě. Objem produkce pšenice obecné a ječmene, který je předmětem smluvních jednání, oznámila organizace producentů vnitrostátním orgánům. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analýza | : | Organizace producentů je formálně uznaná příslušným vnitrostátním orgánem. Soustřeďuje dodávky a uvádí plodiny na orné půdě na trh. Objemy produkce pšenice obecné a ječmene, na které se vztahují smluvní jednání organizace producentů, nepřekračují 15 % vnitrostátní produkce. Objemy produkce pšenice obecné a ječmene, které jsou předmětem smluvních jednání, byly oznámeny vnitrostátním orgánům. Vybudováním distribučního centra, které je spojeno se společnou přepravou plodin od producentů do centra, uskutečňuje organizace producentů činnosti, které pravděpodobně povedou k zefektivnění podle článku 171 nařízení o společné organizaci trhů, konkrétně vybudování distribučního centra spojeného se společnou přepravou. Tyto činnosti se týkají více než poloviny objemu produkce, který organizace producentů obchodně využívá. Lze z toho tudíž vyvodit závěr, že podle zjednodušené metody je kritérium významného zefektivnění splněno. Odchylka se proto na smluvní jednání organizace producentů použije. |

128)

Příklad posouzení (podle článku 171 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví plodin na orné půdě, kdy lze uplatnit odchylku:

Situace

:

V regionu, kde je mnoho splavných řek, se několik producentů pšenice obecné a ječmene rozhodlo založit organizaci producentů a zřídit v přístavu společné distribuční centrum, aby mohli využívat ve svůj prospěch geografických a přírodních rysů krajiny. Kupujícím tak umožnili přímou přepravu plodin nakoupených od organizace producentů. Distribuční centrum je součástí společné přepravy. Organizace producentů organizuje přepravu plodin ze zemědělských podniků do distribučního centra. Sjednává také jménem svých členů smlouvy na dodávky se zákazníky, tj. vede smluvní jednání. Zřízení distribučního centra a společná přeprava se týkají 85 % objemu pšenice obecné a ječmene, který organizace producentů obchodně využívá. Podíl pšenice obecné a ječmene, které organizace producentů prodává, představuje 12,5 % a 8 % celkové vnitrostátní produkce těchto plodin na orné půdě. Objem produkce pšenice obecné a ječmene, který je předmětem smluvních jednání, oznámila organizace producentů vnitrostátním orgánům.

Analýza

:

Organizace producentů je formálně uznaná příslušným vnitrostátním orgánem. Soustřeďuje dodávky a uvádí plodiny na orné půdě na trh. Objemy produkce pšenice obecné a ječmene, na které se vztahují smluvní jednání organizace producentů, nepřekračují 15 % vnitrostátní produkce. Objemy produkce pšenice obecné a ječmene, které jsou předmětem smluvních jednání, byly oznámeny vnitrostátním orgánům. Vybudováním distribučního centra, které je spojeno se společnou přepravou plodin od producentů do centra, uskutečňuje organizace producentů činnosti, které pravděpodobně povedou k zefektivnění podle článku 171 nařízení o společné organizaci trhů, konkrétně vybudování distribučního centra spojeného se společnou přepravou. Tyto činnosti se týkají více než poloviny objemu produkce, který organizace producentů obchodně využívá. Lze z toho tudíž vyvodit závěr, že podle zjednodušené metody je kritérium významného zefektivnění splněno. Odchylka se proto na smluvní jednání organizace producentů použije.

| 129) | Příklad posouzení (podle článku 171 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví plodin na orné půdě, kdy nelze uplatnit odchylku:













  Situace | : | Uznaná organizace producentů prodává pšenici a ječmen svých členů i jiných pěstitelů. Podíl pšenice vyprodukované jejími členy, na který se vztahují smluvní jednání této organizace, je 9,8 % vnitrostátní produkce pšenice a 11 % ječmene v členském státě A. Započteme-li pšenici a ječmen pocházející od pěstitelů, kteří nejsou členy organizace, činí její podíl na trhu s pšenicí 12,2 % a na trhu s ječmenem14,1 %. Kromě smluvních jednání vedených jménem svých členů, má organizace producentů v úmyslu investovat do skladovacího zařízení s několika sušičkami a čističkami, které by pokrylo 10 % jejích potřeb v oblasti skladování a kde by se skladovalo přibližně 1 % celkového objemu pšenice prodávané touto organizací (produkce členů i jiných pěstitelů). Na financování tohoto zařízení získala organizace producentů úvěr od místní banky. V současné době hodnotí organizace různé nabídky na výstavbu a vybavení od různých společností. Organizace producentů hodlá toto zařízení začít využívat za 6 až 8 měsíců. Svým členů rovněž každý týden zasílá zpravodaj s informacemi o vývoji na trzích a dalšími zprávami určenými pěstitelům pšenice a ječmene. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analýza | : | Organizace producentů je formálně uznaná příslušným vnitrostátním orgánem. Soustřeďuje dodávky a uvádí plodiny na orné půdě na trh. Podíl pšenice a ječmene nakoupených od „nečlenů“ je nižší než 25 % celkového množství pšenice a ječmene smluvně sjednaného organizací producentů na období jednoho roku. Objemy produkce pšenice a ječmene, na které se vztahují smluvní jednání organizace producentů, nepřekračují 15 % vnitrostátní produkce, a to včetně objemů dodávaných „nečleny“. Organizace producentů neuskutečňuje činnosti, které pravděpodobně povedou k zefektivnění podle článku 171 nařízení o společné organizaci trhů. Má pouze v úmyslu provádět jednu činnost uvedenou v článku 171 nařízení o společné organizaci trhů (společné skladování), která by mohla do budoucna zvýšit efektivitu, a to u produkce pšenice. Zjednodušená metoda při posuzování kritéria významného zefektivnění je proto nepoužitelná. V tomto případě by však mohla být použita alternativní metoda podle odstavců 82 až 86. Organizace producentů získala úvěr od banky a obdržela od různých společností nabídky na výstavbu skladovacího zařízení. Lhůta pro realizaci projektu je 6 až 8 měsíců. Proto se zdá, že organizace producentů se zavázala investovat do činnosti, která zvýší efektivitu, a potřebuje pouze určitý čas pro vybudování skladů pro produkci pšenice. Mohla by tudíž použít odchylky za předpokladu, že zefektivnění, k němuž dojde výstavbou skladu, bude významné. To však není pravděpodobné vzhledem k tomu, že organizace producentů hodlá poskytnout skladovací prostory pouze pro 1 % z celkového objemu pšenice, který obchodně využívá. Pokud jde o další činnosti, poskytuje organizace informace svým členům formou zpravodaje. Je možné, že tyto informace by mohly být užitečné, a dokonce by mohly zvyšovat efektivitu. Nezdá se však pravděpodobné, že informace samy o sobě povedou k významnému zefektivnění. Pokud jde o ječmen, žádné činnosti ke zvýšení efektivity se neprovádějí ani neplánují. Činnosti organizace producentů tedy pravděpodobně nepovedou k významnému zefektivnění, a smluvní jednání vedená organizací producentů proto pravděpodobně nesplňují podmínky pro uplatnění odchylky. |

129)

Příklad posouzení (podle článku 171 nařízení o společné organizaci trhů) organizace producentů působící v odvětví plodin na orné půdě, kdy nelze uplatnit odchylku:

Situace

:

Uznaná organizace producentů prodává pšenici a ječmen svých členů i jiných pěstitelů. Podíl pšenice vyprodukované jejími členy, na který se vztahují smluvní jednání této organizace, je 9,8 % vnitrostátní produkce pšenice a 11 % ječmene v členském státě A. Započteme-li pšenici a ječmen pocházející od pěstitelů, kteří nejsou členy organizace, činí její podíl na trhu s pšenicí 12,2 % a na trhu s ječmenem14,1 %. Kromě smluvních jednání vedených jménem svých členů, má organizace producentů v úmyslu investovat do skladovacího zařízení s několika sušičkami a čističkami, které by pokrylo 10 % jejích potřeb v oblasti skladování a kde by se skladovalo přibližně 1 % celkového objemu pšenice prodávané touto organizací (produkce členů i jiných pěstitelů). Na financování tohoto zařízení získala organizace producentů úvěr od místní banky. V současné době hodnotí organizace různé nabídky na výstavbu a vybavení od různých společností. Organizace producentů hodlá toto zařízení začít využívat za 6 až 8 měsíců. Svým členů rovněž každý týden zasílá zpravodaj s informacemi o vývoji na trzích a dalšími zprávami určenými pěstitelům pšenice a ječmene.

Analýza

:

Organizace producentů je formálně uznaná příslušným vnitrostátním orgánem. Soustřeďuje dodávky a uvádí plodiny na orné půdě na trh. Podíl pšenice a ječmene nakoupených od „nečlenů“ je nižší než 25 % celkového množství pšenice a ječmene smluvně sjednaného organizací producentů na období jednoho roku. Objemy produkce pšenice a ječmene, na které se vztahují smluvní jednání organizace producentů, nepřekračují 15 % vnitrostátní produkce, a to včetně objemů dodávaných „nečleny“. Organizace producentů neuskutečňuje činnosti, které pravděpodobně povedou k zefektivnění podle článku 171 nařízení o společné organizaci trhů. Má pouze v úmyslu provádět jednu činnost uvedenou v článku 171 nařízení o společné organizaci trhů (společné skladování), která by mohla do budoucna zvýšit efektivitu, a to u produkce pšenice. Zjednodušená metoda při posuzování kritéria významného zefektivnění je proto nepoužitelná. V tomto případě by však mohla být použita alternativní metoda podle odstavců 82 až 86. Organizace producentů získala úvěr od banky a obdržela od různých společností nabídky na výstavbu skladovacího zařízení. Lhůta pro realizaci projektu je 6 až 8 měsíců. Proto se zdá, že organizace producentů se zavázala investovat do činnosti, která zvýší efektivitu, a potřebuje pouze určitý čas pro vybudování skladů pro produkci pšenice. Mohla by tudíž použít odchylky za předpokladu, že zefektivnění, k němuž dojde výstavbou skladu, bude významné. To však není pravděpodobné vzhledem k tomu, že organizace producentů hodlá poskytnout skladovací prostory pouze pro 1 % z celkového objemu pšenice, který obchodně využívá. Pokud jde o další činnosti, poskytuje organizace informace svým členům formou zpravodaje. Je možné, že tyto informace by mohly být užitečné, a dokonce by mohly zvyšovat efektivitu. Nezdá se však pravděpodobné, že informace samy o sobě povedou k významnému zefektivnění. Pokud jde o ječmen, žádné činnosti ke zvýšení efektivity se neprovádějí ani neplánují. Činnosti organizace producentů tedy pravděpodobně nepovedou k významnému zefektivnění, a smluvní jednání vedená organizací producentů proto pravděpodobně nesplňují podmínky pro uplatnění odchylky.

---

(1)  Pokyny pro uplatňování zvláštních ustanovení uvedených v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů v odvětvích olivového oleje, hovězího a telecího masa a odvětví plodin na orné půdě (dále jen „pokyny“).

(2)  Nařízením o společné organizaci trhů se rozumí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007, zveřejněné v Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

(3)  Ustanovení čl. 206 odst. 3 nařízení o společné organizaci trhů: „Ve vhodných případech Komise navíc zveřejní pokyny jako vodítko pro vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž a pro podniky.“

(4)  Články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů platí výhradně pro konkrétní kategorii organizací producentů a sdružení, které jsou uznány členskými státy podle čl. 152 odst. 1 a čl. 156 odst. 1 nařízení o společné organizaci trhů, tj. tato pravidla se nevztahují na žádnou jinou kategorii organizací producentů ani sdružení. Další podrobnosti viz odstavec (53) níže.

(5)  Soudním dvorem Evropské unie se zde rozumí Soudní dvůr a Tribunál.

(6)  Rozsudek ve věci Maizena, 139/79, EU:C:1980:250, bod 23; rozsudek Německo v. Rada, C-280/93, EU:C:1994:367, bod 61.

(7)  Článek 101 SFEU:

„1.   S vnitřním trhem jsou neslučitelné, a proto zakázané, veškeré dohody mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve vzájemné shodě, které by mohly ovlivnit obchod mezi členskými státy a jejichž účelem nebo důsledkem je vyloučení, omezení nebo narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu, zejména ty, které

| a) | přímo nebo nepřímo určují nákupní nebo prodejní ceny anebo jiné obchodní podmínky; |
| --- | --- |

a)

přímo nebo nepřímo určují nákupní nebo prodejní ceny anebo jiné obchodní podmínky;

| b) | omezují nebo kontrolují výrobu, odbyt, technický rozvoj nebo investice; |
| --- | --- |

b)

omezují nebo kontrolují výrobu, odbyt, technický rozvoj nebo investice;

| c) | rozdělují trhy nebo zdroje zásobování; |
| --- | --- |

c)

rozdělují trhy nebo zdroje zásobování;

| d) | uplatňují vůči obchodním partnerům rozdílné podmínky při plnění stejné povahy, čímž jsou někteří partneři znevýhodněni v hospodářské soutěži; |
| --- | --- |

d)

uplatňují vůči obchodním partnerům rozdílné podmínky při plnění stejné povahy, čímž jsou někteří partneři znevýhodněni v hospodářské soutěži;

| e) | v podmiňování uzavření smluv tím, že druhá strana přijme další plnění, která ani věcně, ani podle obchodních zvyklostí s předmětem těchto smluv nesouvisejí. |
| --- | --- |

e)

v podmiňování uzavření smluv tím, že druhá strana přijme další plnění, která ani věcně, ani podle obchodních zvyklostí s předmětem těchto smluv nesouvisejí.

2.   Dohody nebo rozhodnutí zakázané podle tohoto článku jsou neplatné od počátku.

3.   Odstavec 1 však může být prohlášen za neúčinný pro:

| — | dohody nebo kategorie dohod mezi podniky, |
| --- | --- |

—

dohody nebo kategorie dohod mezi podniky,

| — | rozhodnutí nebo kategorie rozhodnutí sdružení podniků a |
| --- | --- |

—

rozhodnutí nebo kategorie rozhodnutí sdružení podniků a

| — | jednání ve vzájemné shodě nebo jejich kategorie, |
| --- | --- |

—

jednání ve vzájemné shodě nebo jejich kategorie,

které přispívají ke zlepšení výroby nebo distribuce výrobků anebo k podpoře technického či hospodářského pokroku, přičemž vyhrazují spotřebitelům přiměřený podíl na výhodách z toho vyplývajících, a které:

| a) | neukládají příslušným podnikům omezení, jež nejsou k dosažení těchto cílů nezbytná; |
| --- | --- |

a)

neukládají příslušným podnikům omezení, jež nejsou k dosažení těchto cílů nezbytná;

| b) | neumožňují těmto podnikům vyloučit hospodářskou soutěž ve vztahu k podstatné části výrobků tímto dotčených.“ |
| --- | --- |

b)

neumožňují těmto podnikům vyloučit hospodářskou soutěž ve vztahu k podstatné části výrobků tímto dotčených.“

(8)  Článek 102 SFEU:

8

„S vnitřním trhem je neslučitelné, a proto zakázané, pokud to může ovlivnit obchod mezi členskými státy, aby jeden nebo více podniků zneužívaly dominantního postavení na vnitřním trhu nebo jeho podstatné části.

Takové zneužívání může zejména spočívat:

| a) | v přímém nebo nepřímém vynucování nepřiměřených nákupních nebo prodejních cen anebo jiných nerovných obchodních podmínek; |
| --- | --- |

a)

v přímém nebo nepřímém vynucování nepřiměřených nákupních nebo prodejních cen anebo jiných nerovných obchodních podmínek;

| b) | v omezování výroby, odbytu nebo technického vývoje na úkor spotřebitelů; |
| --- | --- |

b)

v omezování výroby, odbytu nebo technického vývoje na úkor spotřebitelů;

| c) | v uplatňování rozdílných podmínek vůči obchodním partnerům při plnění stejné povahy, čímž jsou někteří partneři znevýhodňováni v hospodářské soutěži; |
| --- | --- |

c)

v uplatňování rozdílných podmínek vůči obchodním partnerům při plnění stejné povahy, čímž jsou někteří partneři znevýhodňováni v hospodářské soutěži;

| d) | v podmiňování uzavření smluv tím, že druhá strana přijme další plnění, která ani věcně, ani podle obchodních zvyklostí s předmětem těchto smluv nesouvisejí.“ |
| --- | --- |

d)

v podmiňování uzavření smluv tím, že druhá strana přijme další plnění, která ani věcně, ani podle obchodních zvyklostí s předmětem těchto smluv nesouvisejí.“

(9)  Sdělení Komise – pokyny Komise k pojmu ovlivnění obchodu podle článků 81 a 82 Smlouvy, Úř. věst. C 101, 27.4.2004, s. 81.

9

(10)  Hospodářskou činností se rozumí jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží a služeb na daném trhu. Podrobnější informace viz např. rozsudek ve věci Komise v. Itálie, 118/85, EU:C:1987:283, bod 7. Podnik je subjekt vykonávající hospodářskou činnost.

10

(11)  Další informace a podrobnosti viz rozsudek ve věci Oude Luttikhuis, C-399/93, EU:C:1995:434, body 10–16. Viz rovněž stanovisko generálního advokáta Tesaura v této věci, EU:C:1995:277, body 29–30.

11

(12)  Podrobnější informace viz sdělení Komise o definici relevantního trhu pro účely práva hospodářské soutěže Společenství (Úř. věst. C 372, 9.12.1997, s. 5).

12

(13)  Rozsudek ve věci United Brands, 27/76, EU:C:1995:277, bod 65.

13

United Brands

(14)  Zneužíváním vylučujícím ostatní konkurenty se rozumí postupy, které nejsou založeny na běžné obchodní výkonnosti a jejichž cílem je poškodit postavení konkurentů dominantního podniku nebo tyto konkurenty zcela vyřadit z trhu a které v konečném důsledku poškozují zákazníky (např. odmítnutí dodávek, udělování licencí, neúměrně vysoké ceny). K postupům poškozujícím konkurenty na druhé straně patří i snahy dominantní společnosti využít příležitostí, které jí skýtá její tržní síla, a poškodit přímo zákazníky, např. stanovením nepřiměřených cen.

14

(15)  Podrobnější informace viz sdělení Komise – pokyny Komise k pojmu ovlivnění obchodu podle článků 81 a 82 Smlouvy (Úř. věst. C 101, 27.4.2004, s. 81).

15

(16)  Viz mimo jiné rozsudek ve věci Oude Luttikhuis EU:C:1995:434, bod 12; rozsudek ve věci Dansk Landbrugs Grovvareselskab (DLG), C-250/92, EU:C:1994:413, např. bod 32.

16

(17)  Např. rozsudek ve věci Dansk Landbrugs Grovvareselskab (DLG), EU:C:1994:413, bod 35; rozsudek ve věci Oude Luttikhuis, EU:C:1995:434, bod 14;

17

(18)  Nařízení Komise (EU) č. 1218/2010 ze dne 14. prosince 2010 o použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie na některé kategorie specializačních dohod (Úř. věst. L 335, 18.12.2010, s. 43).

18

(19)  Podrobnosti týkající se definic viz článek 1 nařízení o specializační blokové výjimce.

19

(20)  Články 2, 3 a 4 nařízení o specializační blokové výjimce.

20

(21)  Článek 4 nařízení o specializační blokové výjimce.

21

(22)  Rozsudek ve věci Frubo 71/74, EU:C:1975:61; rozsudek ze dne 14. května 1997, Florimex, T-70/92 a T-71/92, EU:T:1997:69; rozsudek ve věci Oude Luttikhuis EU:C:1995:434; rozsudek ze dne 13. prosince 2006, FNCBV v. Komise, T-217/03 a T-245/03, EU:T:2006:391.

22

(23)  Pokyny se vztahují na smlouvy na dodávky, které sjednaly organizace producentů jménem svých členů, bez ohledu na míru integrace, s výjimkou operací zakládajících spojení ve smyslu článku 3 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení o spojování, Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1), jak by tomu bylo např. u společných podniků vykonávajících trvale všechny funkce samostatného hospodářského subjektu.

23

(24)  Článek 170 nařízení o společné organizaci trhů se vztahuje na tento živý skot určený na porážku:

24

| a) | skot na porážku podrodu Bibos nebo Poephagus o hmotnosti převyšující 80 kg, avšak nepřesahující 160 kg kódu KN ex 0102 29 21; |
| --- | --- |

a)

skot na porážku podrodu Bibos nebo Poephagus o hmotnosti převyšující 80 kg, avšak nepřesahující 160 kg kódu KN ex 0102 29 21;

| b) | skot na porážku podrodu Bibos nebo Poephagus o hmotnosti převyšující 160 kg, avšak nepřesahující 300 kg kódu KN ex 0102 29 41; |
| --- | --- |

b)

skot na porážku podrodu Bibos nebo Poephagus o hmotnosti převyšující 160 kg, avšak nepřesahující 300 kg kódu KN ex 0102 29 41;

| c) | skot na porážku podrodu Bibos nebo Poephagus o hmotnosti převyšující 160 kg, avšak nepřesahující 300 kg kódu KN ex 0102 29 51; |
| --- | --- |

c)

skot na porážku podrodu Bibos nebo Poephagus o hmotnosti převyšující 160 kg, avšak nepřesahující 300 kg kódu KN ex 0102 29 51;

| d) | krávy na porážku kódu KN ex 0102 29 61 a |
| --- | --- |

d)

krávy na porážku kódu KN ex 0102 29 61 a

| e) | ostatní skot na porážku kódu KN ex 0102 29 91. |
| --- | --- |

e)

ostatní skot na porážku kódu KN ex 0102 29 91.

Na výkrm skotu a další porážky se kódy KN uvedené v článku 170 nařízení o společné organizaci trhů nevztahují.

(25)  Článek 171 nařízení o společné organizaci trhů se vztahuje na tyto produkty, které nejsou určeny k výsevu, a v případě sladovnického ječmene, které nejsou určeny ke sladování:

25

| a) | pšenici obecnou kódu KN ex 1001 99 00; |
| --- | --- |

a)

pšenici obecnou kódu KN ex 1001 99 00;

| b) | ječmen kódu KN ex 1003 90 00; |
| --- | --- |

b)

ječmen kódu KN ex 1003 90 00;

| c) | kukuřici kódu KN 1005 90 00; |
| --- | --- |

c)

kukuřici kódu KN 1005 90 00;

| d) | žito kódu KN 1002 90 00; |
| --- | --- |

d)

žito kódu KN 1002 90 00;

| e) | pšenici tvrdou kódu KN 1001 19 00; |
| --- | --- |

e)

pšenici tvrdou kódu KN 1001 19 00;

| f) | oves kódu KN 1004 90 00; |
| --- | --- |

f)

oves kódu KN 1004 90 00;

| g) | tritikale kódu KN ex 1008 60 00; |
| --- | --- |

g)

tritikale kódu KN ex 1008 60 00;

| h) | semena řepky kódu KN ex 1205; |
| --- | --- |

h)

semena řepky kódu KN ex 1205;

| i) | slunečnicová semena kódu KN ex 1206 00; |
| --- | --- |

i)

slunečnicová semena kódu KN ex 1206 00;

| j) | sójové boby kódu KN 1201 90 00; |
| --- | --- |

j)

sójové boby kódu KN 1201 90 00;

| k) | boby a koňské boby kódu KN ex 0708 a ex 0713; |
| --- | --- |

k)

boby a koňské boby kódu KN ex 0708 a ex 0713;

| l) | hrách setý kódu KN ex 0708 a ex 0713. |
| --- | --- |

l)

hrách setý kódu KN ex 0708 a ex 0713.

(26)  Vztah mezi články 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů a články 101 a 102 SFEU viz oddíl 2.4 těchto pokynů.

26

(27)  Viz 139. bod odůvodnění nařízení o společné organizaci trhů.

27

(28)  Viz odst. 2 písm. d) článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů.

28

(29)  Odstoupení od smlouvy může být například vyžadováno v případě neúrody způsobené mimo jiné nepříznivým počasím nebo nákazami.

29

(30)  Marketingová strategie organizace producentů může vyžadovat, aby členové plánovali produkci a mohli tak zajistit dodávku produktů organizaci producentů v souladu s marketingovou strategií. Plánování produkce probíhá před zahájením produkčního cyklu, kdy ještě může ovlivnit množství produkce, které organizace producentů potřebuje. Na plánování produkce jako součást marketingové strategie organizace producentů se vztahuje odchylka. Tato situace se však liší od situace, kdy plánování produkce probíhá mimo takovouto strategii, např. kdy by organizace producentů koordinovala společné plánování s jinou organizací producentů nebo kdy by organizace producentů koordinovala společné plánování se svými členy u produkce, kterou tito členové prodávají mimo organizaci producentů. V tom případě se na plánování produkce mohou vztahovat jiné odchylky od pravidel hospodářské soutěže v rámci nařízení o společné organizaci trhů nebo obecná pravidla hospodářské soutěže.

30

(31)  Marketingová strategie organizace producentů může vyžadovat stanovení kalendáře a objemů produkce, kterou bude organizace producentů obchodně využívat. K tomu může patřit i skladování určité produkce organizací producentů nebo rozhodnutí organizace o odložení prodeje určitého množství v důsledku tržních podmínek. Protože jsou takováto rozhodnutí součástí marketingové strategie organizace producentů, vztahuje se na ně odchylka. Odchylka se však nevztahuje na dohodu, kterou organizace producentů nebo její členové uzavřou ohledně produktů, které organizace producentů obchodně nevyužívá.

31

(32)  Marketingová strategie organizace producentů může vyžadovat, aby si členové vyměňovali důvěrné obchodní informace, např. proto, aby zjistili, v jaké objemu jsou schopni zvýšit své dodávky organizaci producentů. Na výměnu důvěrných informací jako součást marketingové strategie organizace producentů by se tudíž vztahovala odchylka. Tato situace se však liší od situace, kdy výměna důvěrných obchodních informací probíhá mimo takovouto strategii. To by byl třeba případ, kdy se informace týkají například objemů, které producenti prodávají mimo organizaci producentů. V tom případě se na výměnu důvěrných obchodních informací mohou vztahovat jiné odchylky od pravidel hospodářské soutěže v rámci nařízení o společné organizaci trhů nebo obecná pravidla hospodářské soutěže.

32

(33)  Viz odst. 2 písm. a) článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů.

33

(34)  Viz odst. 2 písm. b) článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů.

34

(35)  Toto je přehled pouze těch nejdůležitějších podmínek. Konkrétní prvky budou podrobněji projednány v následujících oddílech a úplný seznam lze nalézt v příslušných právních předpisech, totiž v článcích 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů.

35

(36)  Úř. věst. C 11, 14.1.2011, s. 1.

36

(37)  Viz odstavce 150 až 293 Pokynů k použitelnosti článku 101 SFEU na dohody o horizontální spolupráci.

37

(38)  Podrobné informace týkající se dohod o společném obchodním využití v odstavcích 225 až 257 Pokynů k použitelnosti článku 101 SFEU na dohody o horizontální spolupráci.

38

(39)  Úř. věst. C 101, 27.4.2004, s. 97.

39

(40)  Ustanovení čl. 152 odst. 1 nařízení o společné organizaci trhů:

40

„Organizace producentů

1.   Členské státy mohou na požádání uznat organizace producentů, které:

| a) | založili a ovládají v souladu s čl. 153 odst. 2 písm. c) producenti v konkrétním odvětví uvedeném v čl. 1 odst. 2; |
| --- | --- |

a)

založili a ovládají v souladu s čl. 153 odst. 2 písm. c) producenti v konkrétním odvětví uvedeném v čl. 1 odst. 2;

| b) | byly vytvořeny z podnětu producentů; |
| --- | --- |

b)

byly vytvořeny z podnětu producentů;

| c) | mají konkrétní zaměření, které může zahrnovat alespoň jeden z těchto cílů:






  i) | zajištění plánování produkce a její přizpůsobení poptávce, zejména pokud jde o jakost a množství, |
| --- | --- | --- |

c)

mají konkrétní zaměření, které může zahrnovat alespoň jeden z těchto cílů:

i)

zajištění plánování produkce a její přizpůsobení poptávce, zejména pokud jde o jakost a množství,

| ii) | soustředění nabídky a uvádění produktů vyprodukovaných jejími členy na trh, mimo jiné i prostřednictvím přímého prodeje, |
| --- | --- |

ii)

soustředění nabídky a uvádění produktů vyprodukovaných jejími členy na trh, mimo jiné i prostřednictvím přímého prodeje,

| iii) | optimalizace produkčních nákladů a návratnosti investic v reakci na normy v oblasti životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat a zajišťování stálosti cen producentů, |
| --- | --- |

iii)

optimalizace produkčních nákladů a návratnosti investic v reakci na normy v oblasti životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat a zajišťování stálosti cen producentů,

| iv) | provádění výzkumu a rozvíjení iniciativ se zaměřením na udržitelné metody produkce, inovativní postupy, hospodářskou konkurenceschopnost a rozvoj trhu, |
| --- | --- |

iv)

provádění výzkumu a rozvíjení iniciativ se zaměřením na udržitelné metody produkce, inovativní postupy, hospodářskou konkurenceschopnost a rozvoj trhu,

| v) | podpora a poskytování technické pomoci pro používání pěstitelských postupů a technologií produkce šetrných k životnímu prostředí a vhodných postupů a technologií, pokud jde o dobré životní podmínky zvířat, |
| --- | --- |

v)

podpora a poskytování technické pomoci pro používání pěstitelských postupů a technologií produkce šetrných k životnímu prostředí a vhodných postupů a technologií, pokud jde o dobré životní podmínky zvířat,

| vi) | podpora a poskytování technické pomoci pro používání norem produkce, zvyšování jakosti produktů a vývoj produktů s chráněným označením původu, chráněným zeměpisným označením nebo vnitrostátní značkou jakosti, |
| --- | --- |

vi)

podpora a poskytování technické pomoci pro používání norem produkce, zvyšování jakosti produktů a vývoj produktů s chráněným označením původu, chráněným zeměpisným označením nebo vnitrostátní značkou jakosti,

| vii) | nakládání s vedlejšími produkty a odpady, zejména za účelem ochrany jakosti vod, půdy a krajiny, jakož i k zachování nebo podpoře biologické rozmanitosti, |
| --- | --- |

vii)

nakládání s vedlejšími produkty a odpady, zejména za účelem ochrany jakosti vod, půdy a krajiny, jakož i k zachování nebo podpoře biologické rozmanitosti,

| viii) | přispívání k udržitelnému využívání přírodních zdrojů a ke zmírňování změny klimatu, |
| --- | --- |

viii)

přispívání k udržitelnému využívání přírodních zdrojů a ke zmírňování změny klimatu,

| ix) | rozvoj iniciativ v oblasti propagace a uvádění na trh, |
| --- | --- |

ix)

rozvoj iniciativ v oblasti propagace a uvádění na trh,

| x) | správa vzájemných fondů uvedených v rámci operačních programů v odvětví ovoce a zeleniny stanovených v čl. 31 odst. 2 tohoto nařízení a v článku 36 nařízení (EU) č. 1305/2013, |
| --- | --- |

x)

správa vzájemných fondů uvedených v rámci operačních programů v odvětví ovoce a zeleniny stanovených v čl. 31 odst. 2 tohoto nařízení a v článku 36 nařízení (EU) č. 1305/2013,

| xi) | poskytování technické pomoci nezbytné pro využívání termínových trhů a systémů pojištění.“ |
| --- | --- |

xi)

poskytování technické pomoci nezbytné pro využívání termínových trhů a systémů pojištění.“

(41)  Organizace producentů usiluje o efektivní prodej produktů; tj. neprovádí pouze společnou marketingovou strategii, ale pokud jde o produkty jejích členů, připravuje také nabídky k prodeji a uzavírá obchody se zákazníky/kupujícími.

41

(42)  Viz odst. 1 první pododstavec článků 169. 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů.

42

(43)  Viz odst. 2 písm. d) článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů.

43

(44)  Může se jednat buď o producenta, který není členem organizace producentů, nebo o obchodníka. Tyto osoby se smluvních jednání vedených organizací producentů jménem jejích členů přímo neúčastní, tj. organizace producentů jedná nezávisle na těchto osobách. Jejich produkty od nich nakupuje organizace producentů samostatně, jednání s nimi nejsou součástí smluvních jednání, a tudíž nemohou této odchylky využívat.

44

(45)  Zdůraznění přidáno.

45

(46)  Pokud však uznaná organizace producentů zajišťuje činnosti externě, musí to být v souladu s článkem 155 nařízení o společné organizaci trhů. Musí jí to předem povolit členské státy. Externí zajištění produkce není povoleno. Organizace producentů musí zůstat odpovědná za provádění činnosti zajišťované externě i za celkové řízení, kontrolu a dohled nad obchodní dohodou o provádění uvedené činnosti. Další podrobnosti týkající se externího zajišťování činností budou uvedeny v nařízení Komise v přenesené pravomoci, které má být přijato.

46

(47)  Vzhledem k tomu, že se toto kritérium zefektivnění opírá o plnění cílů SZP podle zvláštního právního základu stanoveného v článcích 39 a 42 SFEU týkajících se pravidel hospodářské soutěže v oblasti produkce zemědělských produktů a obchodu s nimi, liší se od jiných kritérií, která by se uplatňovala při prosazování pravidel hospodářské soutěže v jiných odvětvích.

47

(48)  Viz odst. 1 třetí pododst. písm. a) a b) článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů.

48

(49)  Jedná se o tyto činnosti:

49

| i) | společnou distribuci, včetně společné prodejní platformy nebo společné přepravy; |
| --- | --- |

i)

společnou distribuci, včetně společné prodejní platformy nebo společné přepravy;

| ii) | společné balení, označování nebo propagaci; první dvě činnosti se zohledňují pouze v odvětví olivového oleje; |
| --- | --- |

ii)

společné balení, označování nebo propagaci; první dvě činnosti se zohledňují pouze v odvětví olivového oleje;

| iii) | společnou organizaci kontroly kvality; |
| --- | --- |

iii)

společnou organizaci kontroly kvality;

| iv) | společné využívání zařízení nebo skladovacích kapacit; |
| --- | --- |

iv)

společné využívání zařízení nebo skladovacích kapacit;

| v) | společné zpracování; tato činnost se zohledňuje pouze v odvětví olivového oleje; |
| --- | --- |

v)

společné zpracování; tato činnost se zohledňuje pouze v odvětví olivového oleje;

| vi) | společné nakládání s odpady přímo souvisejícími s výrobou produktu; tato činnost se zohledňuje pouze v odvětví olivového oleje a hovězího a telecího masa; |
| --- | --- |

vi)

společné nakládání s odpady přímo souvisejícími s výrobou produktu; tato činnost se zohledňuje pouze v odvětví olivového oleje a hovězího a telecího masa;

| vii) | společné pořizování vstupů. |
| --- | --- |

vii)

společné pořizování vstupů.

(50)  Podle zprávy o produkci olivového oleje v EU, která vycházela z údajů FADN, představovaly v roce 2010 v Řecku, Itálii a ve Španělsku náklady na hnojiva v průměru 18 % provozních nákladů (v zemědělských podnicích specializovaných na výrobu olivového oleje), na pesticidy 14 % a na pohonné hmoty a energii 27 % (http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/Olive_oil%20_report2000_2010.pdf, s. 57–76.)

50

(51)  Podle zprávy o chovu hovězího dobytka v EU z roku 2012 vycházející z údajů FADN představovaly pro chovatele a výkrmce v roce 2011 v EU-27 náklady na krmivo 41 % provozních nákladů, náklady na nakoupení zvířat 22 % a náklady na pohonné hmoty a energii 7 %. http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/beef_report_2012.pdf, s. 69.

51

(52)  Podle zprávy o pěstování obilovin v EU z roku 2013 vycházející z údajů FADN představovaly v EU-27 v roce 2011 náklady na pšenici, pšenici tvrdou, ječmen a kukuřici v průměru 24 % provozních nákladů, na pesticidy 11 % a náklady na pohonné hmoty a energii 17 % (http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/cereal_report_2013_final.pdf, s. 26–79).

52

(53)  Pokud jsou splněny prvky zjednodušené metody týkající se objemu a nákladů, které jsou popsány výše, je pravděpodobné, že je v takové situaci splněno i kritérium významného zefektivnění. Pokud tomu tak není, je třeba kritérium významného zefektivnění posoudit na základě konkrétní situace, aby se zajistilo, že činnosti organizace producentů povedou k významnému zefektivnění, tak aby tyto činnosti celkově přispívaly k naplňování cílů SZP.

53

(54)  Viz poznámka pod čarou 53.

54

(55)  Viz odst. 2 písm. a) článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů.

55

(56)  Viz odst. 2 písm. e) a f) článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů.

56

(57)  Viz odst. 2 písm. c) článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů.

57

(58)  Ustanovení čl. 170 odst. 1 písm. a) a b) a čl. 171 odst. 1 písm. a) až l) nařízení o společné organizaci trhů.

58

(59)  Olivový olej: Úř. věst. C 256, 7. 8. 2014, s. 4.

59

Plodiny na orné půdě: Úř. věst. C 256, 7. 8. 2014, s. 1.

Hovězí a telecí maso: Úř. věst. C 256, 7. 8. 2014, s. 3.

(60)  Olivový olej: http://ec.europa.eu/agriculture/olive-oil/legislation/index_cs.htm

60

Hovězí a telecí maso: http://ec.europa.eu/agriculture/beef-veal/policy-instruments/index_cs.htm

Plodiny na orné půdě: http://ec.europa.eu/agriculture/cereals/legislation/index_cs.htm

(61)  „Olympijský“ průměr se vypočítá z údajů o produkci za posledních pět let, přičemž se nezohledňuje nejvyšší a nejnižší hodnota a průměr se vypočte ze zbývajících tří let.

61

(62)  Viz odst. 2 písm. g) článků 169, 170 a 171 nařízení o společné organizaci trhů.

62

(63)  Tato možnost platí pouze pro odvětví hovězího a telecího masa a odvětví plodin na orné půdě, tj. nikoli pro odvětví olivového oleje, kde jsou relevantní pouze podmínky uvedené v písmeni a. nebo c.

63

(64)  Například rozsudek ze dne 28. února 2002, věc T-395/94, Atlantic Container Line v. Komise, EU:T:2002:49, bod 330.

64

(65)  Např. rozsudek ve věci Metro v. Komise, 26/76, EU:C:1977:167, bod 21: „... Ačkoli je však cenová konkurence natolik důležitá, že nemůže být nikdy odstraněna, není jedinou účinnou formou hospodářské soutěže ani formou hospodářské soutěže, které je třeba za všech okolností přiznat absolutní prioritu. Pravomoci svěřené Komisi podle čl. 85 odst. 3 ukazují, že podmínky pro zachování fungující hospodářské soutěže mohou být sladěny se zachováním cílů odlišné povahy a že za tímto účelem jsou přípustná určitá omezení hospodářské soutěže, pokud jsou nezbytná k dosažení těchto cílů a jejich výsledkem nebude odstranění hospodářské soutěže na podstatné části společného trhu. ...“.

65

... Ačkoli je však cenová konkurence natolik důležitá, že nemůže být nikdy odstraněna, není jedinou účinnou formou hospodářské soutěže ani formou hospodářské soutěže, které je třeba za všech okolností přiznat absolutní prioritu. Pravomoci svěřené Komisi podle čl. 85 odst. 3 ukazují, že podmínky pro zachování fungující hospodářské soutěže mohou být sladěny se zachováním cílů odlišné povahy a že za tímto účelem jsou přípustná určitá omezení hospodářské soutěže, pokud jsou nezbytná k dosažení těchto cílů a jejich výsledkem nebude odstranění hospodářské soutěže na podstatné části společného trhu. ...

(66)  V této souvislosti je třeba mít na paměti, že subjekty, které využívají odchylku, podléhají prahovým hodnotám tržní síly ve výši 15 % vnitrostátní produkce hovězího a telecího masa a plodin na orné půdě a 20 % relevantního trhu s olivovým olejem.

66

(67)  Sdělení Komise – oznámení – Pokyny k použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy [stávající čl. 101 odst. 3 SFEU] (Úř. věst. C 101, 27.4.2004, s. 97).

67

[stávající čl. 101 odst. 3 SFEU]

(68)  Viz oddíl 3.5 týkající se omezení produkce.

68

(69)  Sdělení Komise o definici relevantního trhu pro účely práva hospodářské soutěže Společenství (Úř. věst. C 372, 9.12.1997, s. 5).

69

(70)  Patří sem dosavadní šetření orgánů pro hospodářskou soutěž (případy, které prověřovalo GŘ pro hospodářskou soutěž Evropské komise a španělský orgán pro hospodářskou soutěž) a rovněž informace, které Evropská komise získala od hospodářských subjektů.

70

(71)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 29/2012 ze dne 13. ledna 2012 o obchodních normách pro olivový olej, Úř. věst. L 12, 14.1.2012, s. 14 (ve znění pozdějších předpisů).

71

---

PŘÍLOHA I

---

PŘÍLOHA II

---