# Euroopan unionin C 431/2015

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 431 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta22. joulukuuta 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 431

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta22. joulukuuta 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 431/01 | Komission tiedonanto – Suuntaviivat yhteistä markkinajärjestelyä koskevan asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa olevien sääntöjen soveltamisesta oliiviöljyn, naudanlihan ja peltokasvien aloilla | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2015/C 431/01

Komission tiedonanto – Suuntaviivat yhteistä markkinajärjestelyä koskevan asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa olevien sääntöjen soveltamisesta oliiviöljyn, naudanlihan ja peltokasvien aloilla

1

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 22.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 431/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 431/1

---

KOMISSION TIEDONANTO

Suuntaviivat yhteistä markkinajärjestelyä koskevan asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa olevien sääntöjen soveltamisesta oliiviöljyn, naudanlihan ja peltokasvien aloilla

(2015/C 431/01)

SISÄLLYS

| 1. | JOHDANTO: NÄIDEN SUUNTAVIIVOJEN TARKOITUS JA SOVELTAMISALA | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | YLEISET JA ALAKOHTAISET SÄÄNNÖT, JOITA SOVELLETAAN OLIIVIÖLJYN, NAUDANLIHAN JA PELTOKASVIEN TUOTTAJIEN VÄLISIIN SOPIMUKSIIN | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Johdanto | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Yleiset kilpailupuitteet | 4 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan soveltaminen maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan | 4 |
| --- | --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Muun kuin maatalouslainsäädännön ulkopuoliset erityispoikkeukset SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisesta: erikoistumissopimuksia koskeva ryhmäpoikkeusasetus | 8 |
| --- | --- | --- |

2.2.2

| 2.3 | Yleinen poikkeus YMJ-asetuksessa: 206 ja 209 artikla | 9 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan mukainen poikkeus SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan soveltamisesta oliiviöljyn, naudanlihan ja peltokasvien aloilla | 10 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tuottajaorganisaation arviointi siitä, onko sopimus kilpailusääntöjen mukainen | 12 |
| --- | --- | --- |

2.5

| 3. | POIKKEUKSEN SOVELTAMISEDELLYTYKSET | 14 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Tuottajaorganisaation / tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän hyväksyminen | 14 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tuottajaorganisaation tavoitteet ja tuotteiden hankinta muilta kuin jäseniltä | 15 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Merkittävien tehokkuusetujen testi | 16 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Yksinkertaistettu menetelmä | 18 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Vaihtoehtoinen menetelmä | 29 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.4 | Tuottajaorganisaation ja sen jäsenten väliset suhteet | 29 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tuotannon yläraja | 30 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ilmoitusvelvollisuus | 31 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.7 | Suojatoimenpiteet | 31 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 3.7.1 | Johdanto | 31 |
| --- | --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Kilpailun poissulkeminen | 32 |
| --- | --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | Pienemmät merkitykselliset tuotemarkkinat, joilla on kilpailunvastaisia vaikutuksia | 32 |
| --- | --- | --- |

3.7.3

| 3.7.4 | YMP:n tavoitteiden saavuttaminen vaarantuu | 33 |
| --- | --- | --- |

3.7.4

| 4. | KYSEESSÄ OLEVIA ALOJA KOSKEVAT ERITYISMÄÄRÄYKSET | 33 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Oliiviöljy | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Esimerkkejä poikkeuksen soveltamisesta oliiviöljyalaan | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Merkityksellisten markkinoiden määrittely | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2

| 4.1.2.1 | Merkitykselliset tuotemarkkinat | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1

| 4.1.2.2 | Merkitykselliset maantieteelliset markkinat | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.2

| 4.2 | Naudanliha-ala | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Esimerkkejä poikkeuksen soveltamisesta naudanliha-alaan | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.1

| 4.3 | Peltokasvit | 37 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Esimerkkejä poikkeuksen soveltamisesta peltokasvialaan | 37 |
| --- | --- | --- |

4.3.1

| LIITE I: | Tuottajien vuokaavio | 40 |
| --- | --- | --- |

LIITE I:

| LIITE II: | Tuottajaorganisaation/tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän vuokaavio | 41 |
| --- | --- | --- |

LIITE II:

1.   JOHDANTO: NÄIDEN SUUNTAVIIVOJEN TARKOITUS JA SOVELTAMISALA

| (1) | Näissä suuntaviivoissa (1) neuvotaan oliiviöljyn, naudanlihan ja peltokasvien alojen tuottajia yhteistä markkinajärjestelyä koskevan asetuksen (2), jäljempänä ’YMJ-asetus’, 169, 170 ja 171 artiklan noudattamisessa ja vahvistetaan säännöt näillä aloilla käytäviä sopimusneuvotteluja varten. Suuntaviivat annetaan YMJ-asetuksen 206 artiklan 3 kohdan nojalla (3). |
| --- | --- |

(1)

Näissä suuntaviivoissa (1) neuvotaan oliiviöljyn, naudanlihan ja peltokasvien alojen tuottajia yhteistä markkinajärjestelyä koskevan asetuksen (2), jäljempänä ’YMJ-asetus’, 169, 170 ja 171 artiklan noudattamisessa ja vahvistetaan säännöt näillä aloilla käytäviä sopimusneuvotteluja varten. Suuntaviivat annetaan YMJ-asetuksen 206 artiklan 3 kohdan nojalla (3).

| (2) | Nämä suuntaviivat eivät ole oikeudellisesti sitovia. Vaikka niiden tarkoituksena on antaa ohjeita tuottajille, tuottajat vastaavat omien käytäntöjensä arvioinnista. Suuntaviivojen tarkoituksena on myös antaa ohjeita jäsenvaltioiden tuomioistuimille ja kilpailuviranomaisille YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklaa soveltamisesta. |
| --- | --- |

(2)

Nämä suuntaviivat eivät ole oikeudellisesti sitovia. Vaikka niiden tarkoituksena on antaa ohjeita tuottajille, tuottajat vastaavat omien käytäntöjensä arvioinnista. Suuntaviivojen tarkoituksena on myös antaa ohjeita jäsenvaltioiden tuomioistuimille ja kilpailuviranomaisille YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklaa soveltamisesta.

| (3) | Suuntaviivojen kohteena olevat yhteisöt määritellään seuraavasti:






  — | tuottaja on kyseisen tuotteen tuottaja; |
| --- | --- | --- |

(3)

Suuntaviivojen kohteena olevat yhteisöt määritellään seuraavasti:

—

tuottaja on kyseisen tuotteen tuottaja;

| — | tuottajaorganisaatiolla tarkoitetaan YMJ-asetuksen 152 artiklassa määriteltyä tuottajaorganisaatiota; |
| --- | --- |

—

tuottajaorganisaatiolla tarkoitetaan YMJ-asetuksen 152 artiklassa määriteltyä tuottajaorganisaatiota;

| — | tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymällä tarkoitetaan YMJ-asetuksen 156 artiklassa määriteltyä tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymää. |
| --- | --- |

—

tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymällä tarkoitetaan YMJ-asetuksen 156 artiklassa määriteltyä tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymää.

Kun suuntaviivoissa viitataan tuottajaorganisaatioon tai -organisaatioihin, viittaus käsittää tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät, ellei nimenomaisesti ole todettu toisin. Tuottajaorganisaatio voidaan perustaa eri oikeudellisissa muodoissa riippuen sovellettavista kansallisista säännöistä. Jos osuuskunnat on hyväksytty tuottajaorganisaatioiksi, niihin voidaan soveltaa YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklaa. Hyväksytyt toimialakohtaiset organisaatiot eivät kuulu YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan soveltamisalaan. Niihin saatetaan kuitenkin soveltaa YMJ-asetuksen 210 artiklassa esitettyä poikkeusmahdollisuutta.

| (4) | YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan mukaan tuottajaorganisaatiot ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät voivat neuvotella jäsentensä puolesta kyseisten tuotteiden toimitussopimuksia tietyin ehdoin (4). |
| --- | --- |

(4)

YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan mukaan tuottajaorganisaatiot ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät voivat neuvotella jäsentensä puolesta kyseisten tuotteiden toimitussopimuksia tietyin ehdoin (4).

| (5) | Suuntaviivoissa käsitellään seuraavia seikkoja:






  — | yleisesti sovellettavat kilpailusäännöt; |
| --- | --- | --- |

(5)

Suuntaviivoissa käsitellään seuraavia seikkoja:

—

yleisesti sovellettavat kilpailusäännöt;

| — | YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa vahvistetut erityissäännöt; |
| --- | --- |

—

YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa vahvistetut erityissäännöt;

| — | YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa vahvistettujen erityissääntöjen käytännön soveltaminen mainituilla maatalouden aloilla. |
| --- | --- |

—

YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa vahvistettujen erityissääntöjen käytännön soveltaminen mainituilla maatalouden aloilla.

| (6) | Euroopan komission kanta ei rajoita Euroopan unionin tuomioistuimen (5) oikeuskäytäntöä, joka koskee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 39, 42, 101 ja 102 artiklan ja YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan tulkintaa. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan komission kanta ei rajoita Euroopan unionin tuomioistuimen (5) oikeuskäytäntöä, joka koskee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 39, 42, 101 ja 102 artiklan ja YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan tulkintaa.

| (7) | Komissio seuraa jatkossakin suuntaviivojen soveltamista sidosryhmiltä ja kansallisilta kilpailuviranomaisilta saatujen markkinatietojen perusteella, ja se voi tarkistaa suuntaviivoja tulevan kehityksen ja saatujen kokemusten valossa. Jollei suuntaviivoja tarkisteta, ne pysyvät voimassa, niin kauan kuin YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklaa ei muuteta. Jos kaikkia kyseisiä artikloja tai jotain kyseisistä artikloista muutetaan, suuntaviivoja tarkistetaan ja päivitetään tarvittaessa tehtyjen muutosten mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Komissio seuraa jatkossakin suuntaviivojen soveltamista sidosryhmiltä ja kansallisilta kilpailuviranomaisilta saatujen markkinatietojen perusteella, ja se voi tarkistaa suuntaviivoja tulevan kehityksen ja saatujen kokemusten valossa. Jollei suuntaviivoja tarkisteta, ne pysyvät voimassa, niin kauan kuin YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklaa ei muuteta. Jos kaikkia kyseisiä artikloja tai jotain kyseisistä artikloista muutetaan, suuntaviivoja tarkistetaan ja päivitetään tarvittaessa tehtyjen muutosten mukaisesti.

2.   YLEISET JA ALAKOHTAISET SÄÄNNÖT, JOITA SOVELLETAAN OLIIVIÖLJYN, NAUDANLIHAN JA PELTOKASVIEN TUOTTAJIEN VÄLISIIN SOPIMUKSIIN

2.1   Johdanto

| (8) | SEUT-sopimuksen 42 artiklassa annetaan EU:n lainsäätäjälle (Euroopan parlamentti ja neuvosto) toimivalta päättää, missä määrin kilpailusääntöjä sovelletaan maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan. |
| --- | --- |

(8)

SEUT-sopimuksen 42 artiklassa annetaan EU:n lainsäätäjälle (Euroopan parlamentti ja neuvosto) toimivalta päättää, missä määrin kilpailusääntöjä sovelletaan maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan.

| (9) | Tarkemmin sanottuna SEUT-sopimuksen 42 artiklan mukaan EU:n lainsäätäjä päättää, missä määrin kilpailusääntöjä sovelletaan maatalousalalla, ottaen huomioon SEUT-sopimuksen 39 artiklassa vahvistetut yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet, jäljempänä ’YMP:n tavoitteet’. Unionin tuomioistuimen mukaan kyseisessä määräyksessä tunnustetaan maatalouspolitiikan tavoitteiden ensisijaisuus verrattuna perussopimuksen tavoitteisiin kilpailun osalta (6). |
| --- | --- |

(9)

Tarkemmin sanottuna SEUT-sopimuksen 42 artiklan mukaan EU:n lainsäätäjä päättää, missä määrin kilpailusääntöjä sovelletaan maatalousalalla, ottaen huomioon SEUT-sopimuksen 39 artiklassa vahvistetut yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet, jäljempänä ’YMP:n tavoitteet’. Unionin tuomioistuimen mukaan kyseisessä määräyksessä tunnustetaan maatalouspolitiikan tavoitteiden ensisijaisuus verrattuna perussopimuksen tavoitteisiin kilpailun osalta (6).

| (10) | SEUT-sopimuksen 39 artiklan mukaan YMP:n tavoitteet ovat seuraavat:






  a. | lisätä maatalouden tuottavuutta edistämällä teknistä kehitystä sekä varmistamalla, että maataloustuotantoa kehitetään järkiperäisesti ja että tuotannontekijöitä, varsinkin työvoimaa, hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla; |
| --- | --- | --- |

(10)

SEUT-sopimuksen 39 artiklan mukaan YMP:n tavoitteet ovat seuraavat:

a.

lisätä maatalouden tuottavuutta edistämällä teknistä kehitystä sekä varmistamalla, että maataloustuotantoa kehitetään järkiperäisesti ja että tuotannontekijöitä, varsinkin työvoimaa, hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla;

| b. | taata näin maatalousväestölle kohtuullinen elintaso erityisesti lisäämällä maataloudessa työskentelevien henkeä kohti laskettuja tuloja; |
| --- | --- |

b.

taata näin maatalousväestölle kohtuullinen elintaso erityisesti lisäämällä maataloudessa työskentelevien henkeä kohti laskettuja tuloja;

| c. | vakauttaa markkinat; |
| --- | --- |

c.

vakauttaa markkinat;

| d. | varmistaa tarvikkeiden saatavuus; ja |
| --- | --- |

d.

varmistaa tarvikkeiden saatavuus; ja

| e. | taata kohtuulliset kuluttajahinnat. |
| --- | --- |

e.

taata kohtuulliset kuluttajahinnat.

2.2   Yleiset kilpailupuitteet

2.2.1.   SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan soveltaminen maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan

| (11) | YMJ-asetuksen 206 artiklassa vahvistetaan SEUT-sopimuksen 42 artiklan perusteella, että SEUT-sopimuksen 101–106 artiklan kilpailusääntöjä sovelletaan maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan:

  ”Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101–106 artiklaa sekä niiden täytäntöönpanosäännöksiä sovelletaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 42 artiklan mukaisesti kaikkiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan 1 kohdassa ja 102 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin, jotka koskevat maataloustuotteiden tuotantoa tai kauppaa, jollei tämän asetuksen 207–210 artiklasta muuta johdu.” |
| --- | --- |

(11)

YMJ-asetuksen 206 artiklassa vahvistetaan SEUT-sopimuksen 42 artiklan perusteella, että SEUT-sopimuksen 101–106 artiklan kilpailusääntöjä sovelletaan maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan:

”Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101–106 artiklaa sekä niiden täytäntöönpanosäännöksiä sovelletaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 42 artiklan mukaisesti kaikkiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan 1 kohdassa ja 102 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin, jotka koskevat maataloustuotteiden tuotantoa tai kauppaa, jollei tämän asetuksen 207–210 artiklasta muuta johdu.”

| (12) | SEUT-sopimuksen 101 (7) ja 102 (8) artiklaa sovelletaan yritysten ja yritysten yhteenliittymien sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin tai määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön, vain siltä osin kuin nämä toimintatavat ”ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Tietoja tämän sovellettavuusperusteen tulkinnasta on Euroopan komission suuntaviivoissa kauppaan kohdistuvasta vaikutuksesta (9). Jos toimella ei ole vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sovelletaan kansallisia kilpailusääntöjä. |
| --- | --- |

(12)

SEUT-sopimuksen 101 (7) ja 102 (8) artiklaa sovelletaan yritysten ja yritysten yhteenliittymien sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin tai määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön, vain siltä osin kuin nämä toimintatavat ”ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Tietoja tämän sovellettavuusperusteen tulkinnasta on Euroopan komission suuntaviivoissa kauppaan kohdistuvasta vaikutuksesta (9). Jos toimella ei ole vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sovelletaan kansallisia kilpailusääntöjä.

| (13) | SEUT-sopimuksen 101 artiklaa sovelletaan periaatteessa kaikkeen tuottajien ja tuottajaorganisaatioiden taloudelliseen toimintaan. Tuottajaorganisaatio on yksittäisten tuottajien järjestö, ja sen vuoksi se on EU:n kilpailuoikeuden (10) mukaan sekä yritysten yhteenliittymä että itsessään yritys, jos se harjoittaa taloudellista toimintaa. Tämän vuoksi sekä tuottajaorganisaation että sen jäsenten on noudatettava kilpailusääntöjä. Näin ollen kilpailusääntöjä ei sovelleta ainoastaan yksittäisten tuottajien välisiin sopimuksiin (esim. tuottajaorganisaation perustaminen ja sen perussääntö) vaan myös tuottajaorganisaation tekemiin päätöksiin tai sopimuksiin. |
| --- | --- |

(13)

SEUT-sopimuksen 101 artiklaa sovelletaan periaatteessa kaikkeen tuottajien ja tuottajaorganisaatioiden taloudelliseen toimintaan. Tuottajaorganisaatio on yksittäisten tuottajien järjestö, ja sen vuoksi se on EU:n kilpailuoikeuden (10) mukaan sekä yritysten yhteenliittymä että itsessään yritys, jos se harjoittaa taloudellista toimintaa. Tämän vuoksi sekä tuottajaorganisaation että sen jäsenten on noudatettava kilpailusääntöjä. Näin ollen kilpailusääntöjä ei sovelleta ainoastaan yksittäisten tuottajien välisiin sopimuksiin (esim. tuottajaorganisaation perustaminen ja sen perussääntö) vaan myös tuottajaorganisaation tekemiin päätöksiin tai sopimuksiin.

| (14) | Unionin tuomioistuin on antanut useita tuomioita, jotka koskevat erityisesti osuuskuntia. Osuuskunnat ovatkin erityinen tuottajaorganisaation muoto. Arvioidessaan SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan sovellettavuutta osuuskuntaan (joka on yksi tuottajaorganisaation mahdollisista perustamismuodoista) unionin tuomioistuin katsoi, että yrityksen organisointi osuuskunnaksi ei ole sellaisenaan kilpailunvastainen toimi. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että osuuskunnat jäisivät suoraan SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan kiellon ulkopuolelle, koska ne voivat kuitenkin vaikuttaa jäsentensä kauppatoimintaan ja rajoittaa tai vääristää kilpailua markkinoilla, joilla kyseiset yritykset toimivat (11). |
| --- | --- |

(14)

Unionin tuomioistuin on antanut useita tuomioita, jotka koskevat erityisesti osuuskuntia. Osuuskunnat ovatkin erityinen tuottajaorganisaation muoto. Arvioidessaan SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan sovellettavuutta osuuskuntaan (joka on yksi tuottajaorganisaation mahdollisista perustamismuodoista) unionin tuomioistuin katsoi, että yrityksen organisointi osuuskunnaksi ei ole sellaisenaan kilpailunvastainen toimi. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että osuuskunnat jäisivät suoraan SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan kiellon ulkopuolelle, koska ne voivat kuitenkin vaikuttaa jäsentensä kauppatoimintaan ja rajoittaa tai vääristää kilpailua markkinoilla, joilla kyseiset yritykset toimivat (11).

| (15) | Esimerkki SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisesta tuottajien toimintaan:













  Tilanne | : | Erään maan elävän karjan markkinat kärsivät kotimaisen kysynnän jatkuvasta vähenemisestä, koska naudanlihan kysyntä loppukäyttäjien parissa pienenee. Lisäksi ruhojen ja leikatun naudanlihan tuonti ja vähäisemmässä määrin elävän karjan tuonti kasvaa. Maan teurastamot vähentävät merkittävästi elävien nautaeläinten ostojaan, ja elävän karjan hinnat laskevat huomattavasti. Tämän tilanteen vuoksi monet elävän karjan toimittajat (joiden osuus on noin 60 prosenttia elävän karjan markkinoista) ovat tehneet keskenään sopimuksen, jolla pyritään vahvistamaan vähimmäismyyntihinta niiden teurastamoille myytävälle elävälle karjalle. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analyysi | : | Sopimuksen tarkoituksena on rajoittaa kilpailua vahvistamalla yhtenäinen hinta. Se rikkoo kilpailua rajoittavia sopimuksia, yritysten yhteenliittymien päätöksiä ja yhdenmukaistettuja menettelytapoja koskevaa SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan kieltoa. Sopimuksesta ei ole mitään hyötyä kuluttajille, ja se poistaa kilpailun merkittävältä osalta elävän karjan markkinoita. Sen vuoksi se ei ole perusteltu SEUT-sopimuksen 101 artiklan 3 kohdan nojalla. Tämän johdosta sopimus on SEUT-sopimuksen 101 artiklan vastainen, kielletty ja mitätön. |

(15)

Esimerkki SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisesta tuottajien toimintaan:

Tilanne

:

Erään maan elävän karjan markkinat kärsivät kotimaisen kysynnän jatkuvasta vähenemisestä, koska naudanlihan kysyntä loppukäyttäjien parissa pienenee. Lisäksi ruhojen ja leikatun naudanlihan tuonti ja vähäisemmässä määrin elävän karjan tuonti kasvaa. Maan teurastamot vähentävät merkittävästi elävien nautaeläinten ostojaan, ja elävän karjan hinnat laskevat huomattavasti. Tämän tilanteen vuoksi monet elävän karjan toimittajat (joiden osuus on noin 60 prosenttia elävän karjan markkinoista) ovat tehneet keskenään sopimuksen, jolla pyritään vahvistamaan vähimmäismyyntihinta niiden teurastamoille myytävälle elävälle karjalle.

Analyysi

:

Sopimuksen tarkoituksena on rajoittaa kilpailua vahvistamalla yhtenäinen hinta. Se rikkoo kilpailua rajoittavia sopimuksia, yritysten yhteenliittymien päätöksiä ja yhdenmukaistettuja menettelytapoja koskevaa SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan kieltoa. Sopimuksesta ei ole mitään hyötyä kuluttajille, ja se poistaa kilpailun merkittävältä osalta elävän karjan markkinoita. Sen vuoksi se ei ole perusteltu SEUT-sopimuksen 101 artiklan 3 kohdan nojalla. Tämän johdosta sopimus on SEUT-sopimuksen 101 artiklan vastainen, kielletty ja mitätön.

| (16) | SEUT-sopimuksen 102 artiklaa sovelletaan myös sekä tuottajiin että yrityksenä toimivaan tuottajaorganisaatioon. SEUT-sopimuksen 102 artiklassa olevaa kieltoa määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä ei sovelleta täysimääräisesti maatalousalalla. SEUT-sopimuksen 102 artiklaa voidaan kuitenkin katsoa rikotun, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a. | Ensinnäkin tuottajaorganisaatiolla tai tuottajalla on oltava määräävä markkina-asema tietyillä tuote- ja maantieteellisillä markkinoilla (merkityksellisillä markkinoilla) (12), eli sellainen taloudellinen valta-asema, jonka perusteella se voi toimia huomattavan itsenäisesti suhteessa kilpailijoihinsa, asiakkaihinsa ja viime kädessä kuluttajiin (13). |
| --- | --- | --- |

(16)

SEUT-sopimuksen 102 artiklaa sovelletaan myös sekä tuottajiin että yrityksenä toimivaan tuottajaorganisaatioon. SEUT-sopimuksen 102 artiklassa olevaa kieltoa määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä ei sovelleta täysimääräisesti maatalousalalla. SEUT-sopimuksen 102 artiklaa voidaan kuitenkin katsoa rikotun, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

a.

Ensinnäkin tuottajaorganisaatiolla tai tuottajalla on oltava määräävä markkina-asema tietyillä tuote- ja maantieteellisillä markkinoilla (merkityksellisillä markkinoilla) (12), eli sellainen taloudellinen valta-asema, jonka perusteella se voi toimia huomattavan itsenäisesti suhteessa kilpailijoihinsa, asiakkaihinsa ja viime kädessä kuluttajiin (13).

| b. | Toiseksi tuottajaorganisaation tai tuottajan on täytynyt käyttää väärin määräävää markkina-asemaansa harjoittamalla syrjiviä ja/tai hyväksikäyttäviä käytäntöjä, joista on haittaa kilpailijoille, asiakkaille ja/tai kuluttajille (14). |
| --- | --- |

b.

Toiseksi tuottajaorganisaation tai tuottajan on täytynyt käyttää väärin määräävää markkina-asemaansa harjoittamalla syrjiviä ja/tai hyväksikäyttäviä käytäntöjä, joista on haittaa kilpailijoille, asiakkaille ja/tai kuluttajille (14).

| c. | Nämä käytännöt vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (15). |
| --- | --- |

c.

Nämä käytännöt vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (15).

| (17) | Esimerkki SEUT-sopimuksen 102 artiklan soveltamisesta tuottajaorganisaation toimintaan:













  Tilanne | : | Vehnää tuottava alue on hyvin kaukana toisista vehnäntuotantoalueista. Vehnää käytetään alueella joko paikallisissa myllyissä jauhojen tuotantoon tai rehun tuottamiseen alueella kasvatettaville eläimille. Rehuvehnään verrattuna myllyteollisuuden vehnän laatuvaatimukset ovat tiukemmat ja sitä myydään korkeampaan hintaan. Eräästä naapurimaasta tuodaan jonkin verran vehnää, joka täydentää paikallista tarjontaa. Tuontivehnän hinta on yleensä paikallisia hintoja korkeampi kuljetuskustannusten vuoksi. Suuri tuottajaorganisaatio, johon kuuluu puolet paikallisista vehnäntuottajista (tuotantomäärällä mitattuna) on toimittanut vehnää useimmille paikallisille myllyille, kun taas toiset tuottajat eivät ole olleet kovinkaan hyvin järjestäytyneitä, vaan ovat tarpeen mukaan toimittaneet rehunvalmistajille ja myllyteollisuudelle loput näiden tarvitsemasta vehnästä (jota suuret tuottajaorganisaatiot eivät toimita). Suuren tuottajaorganisaation jäsenten velvollisuutena on tuottajaorganisaation perussäännön mukaan tarjota kaikki tuotantonsa kyseiselle organisaatiolle. Erinäisten oikeudellisten ja käytännön syiden vuoksi jäsenet eroavat tuottajaorganisaatiosta hyvin harvoin. Muutama vuosi sitten useat viljelijät, jotka eivät ole kyseisen suuren tuottajaorganisaation jäseniä, perustivat toisen tuottajaorganisaation, mikä on parantanut tuotetun vehnän laatua ja lisännyt tuotantoa, ja investoivat varastointi- ja jakelujärjestelmään vehnän toimittamiseksi laajemmassa mittakaavassa. Tämä uusi pienempi tuottajaorganisaatio on vähitellen vakuuttanut paikalliset myllyt ostamaan vehnää siltä suuremman tuottajaorganisaation sijaan. Koska suuri tuottajaorganisaatio menettää asteittain osuuttaan tuottavammilla myllyvehnän markkinoilla, se päättää alentaa myllyvehnän (jyvien) tukkuhintoja niin, että ne alittavat muuttuvat kustannukset. Sen tarkoituksena on saada asiakkaansa takaisin, ja se onnistuukin siinä osittain uuden kilpailijan vahingoksi. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analyysi | : | On todennäköistä, että vehnämarkkinat eivät ole kyseistä aluetta suuremmat, kun otetaan huomioon korkeat kustannukset, joita aiheutuu vehnän kuljettamisesta muilta tuotantoalueilta kyseiselle alueelle. Tällä suurella tuottajaorganisaatiolla on todennäköisesti määräävä asema, kun otetaan huomioon sen markkinaosuus, sen toimituksiin liittyvä määräysvalta jäsenille asetetun yksinoikeutta koskevan velvoitteen kautta ja se, että tuonti ei voi korvata kyseisen tuottajaorganisaation toimituksia korkeiden kuljetuskustannusten vuoksi. Määräävä asema on todennäköisesti vakaa, erityisesti siksi, että jäsenet eroavat harvoin tuottajaorganisaatiosta ja on vaikea löytää vaihtoehtoisia lähteitä suurten vehnämäärien toimittamiseksi. Suuren tuottajaorganisaation saalistushinnoittelustrategian tarkoituksena oli sulkea kilpailija (pienempi tuottajaorganisaatio) markkinoilta. Näin ollen on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio on käyttänyt väärin määräävää asemaansa SEUT-sopimuksen 102 artiklan vastaisesti. |

(17)

Esimerkki SEUT-sopimuksen 102 artiklan soveltamisesta tuottajaorganisaation toimintaan:

Tilanne

:

Vehnää tuottava alue on hyvin kaukana toisista vehnäntuotantoalueista. Vehnää käytetään alueella joko paikallisissa myllyissä jauhojen tuotantoon tai rehun tuottamiseen alueella kasvatettaville eläimille. Rehuvehnään verrattuna myllyteollisuuden vehnän laatuvaatimukset ovat tiukemmat ja sitä myydään korkeampaan hintaan. Eräästä naapurimaasta tuodaan jonkin verran vehnää, joka täydentää paikallista tarjontaa. Tuontivehnän hinta on yleensä paikallisia hintoja korkeampi kuljetuskustannusten vuoksi. Suuri tuottajaorganisaatio, johon kuuluu puolet paikallisista vehnäntuottajista (tuotantomäärällä mitattuna) on toimittanut vehnää useimmille paikallisille myllyille, kun taas toiset tuottajat eivät ole olleet kovinkaan hyvin järjestäytyneitä, vaan ovat tarpeen mukaan toimittaneet rehunvalmistajille ja myllyteollisuudelle loput näiden tarvitsemasta vehnästä (jota suuret tuottajaorganisaatiot eivät toimita). Suuren tuottajaorganisaation jäsenten velvollisuutena on tuottajaorganisaation perussäännön mukaan tarjota kaikki tuotantonsa kyseiselle organisaatiolle. Erinäisten oikeudellisten ja käytännön syiden vuoksi jäsenet eroavat tuottajaorganisaatiosta hyvin harvoin. Muutama vuosi sitten useat viljelijät, jotka eivät ole kyseisen suuren tuottajaorganisaation jäseniä, perustivat toisen tuottajaorganisaation, mikä on parantanut tuotetun vehnän laatua ja lisännyt tuotantoa, ja investoivat varastointi- ja jakelujärjestelmään vehnän toimittamiseksi laajemmassa mittakaavassa. Tämä uusi pienempi tuottajaorganisaatio on vähitellen vakuuttanut paikalliset myllyt ostamaan vehnää siltä suuremman tuottajaorganisaation sijaan. Koska suuri tuottajaorganisaatio menettää asteittain osuuttaan tuottavammilla myllyvehnän markkinoilla, se päättää alentaa myllyvehnän (jyvien) tukkuhintoja niin, että ne alittavat muuttuvat kustannukset. Sen tarkoituksena on saada asiakkaansa takaisin, ja se onnistuukin siinä osittain uuden kilpailijan vahingoksi.

Analyysi

:

On todennäköistä, että vehnämarkkinat eivät ole kyseistä aluetta suuremmat, kun otetaan huomioon korkeat kustannukset, joita aiheutuu vehnän kuljettamisesta muilta tuotantoalueilta kyseiselle alueelle. Tällä suurella tuottajaorganisaatiolla on todennäköisesti määräävä asema, kun otetaan huomioon sen markkinaosuus, sen toimituksiin liittyvä määräysvalta jäsenille asetetun yksinoikeutta koskevan velvoitteen kautta ja se, että tuonti ei voi korvata kyseisen tuottajaorganisaation toimituksia korkeiden kuljetuskustannusten vuoksi. Määräävä asema on todennäköisesti vakaa, erityisesti siksi, että jäsenet eroavat harvoin tuottajaorganisaatiosta ja on vaikea löytää vaihtoehtoisia lähteitä suurten vehnämäärien toimittamiseksi. Suuren tuottajaorganisaation saalistushinnoittelustrategian tarkoituksena oli sulkea kilpailija (pienempi tuottajaorganisaatio) markkinoilta. Näin ollen on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio on käyttänyt väärin määräävää asemaansa SEUT-sopimuksen 102 artiklan vastaisesti.

| (18) | SEUT-sopimuksen 101 artiklaa voidaan soveltaa myös sopimuksiin, mukaan lukien tuottajaorganisaation jäsenten kesken sekä tuottajaorganisaation ja sen jäsenten kesken tehdyt sisäiset päätökset ja tuottajaorganisaation perussääntö, silloin kun jäsenet ovat toistensa todellisia tai mahdollisia kilpailijoita samoilla tuotemarkkinoilla. Näin voi olla silloin, jos a) tuottajat voivat tuottajaorganisaation perussäännön mukaan erota kyseisestä organisaatiosta lyhyellä irtisanomisajalla; b) ne voivat vapaasti päättää tuottajaorganisaatiolle toimittamistaan määristä niin, että vain osa niiden tuotannosta myydään tuottajaorganisaation kautta. Unionin tuomioistuin on tarkastellut kysymystä osuuskuntien perussäännöistä ja niiden yhdenmukaisuudesta SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan kanssa useissa asioissa, joissa se on myöntänyt tällaisten osuuskunnallisten järjestelyjen kilpailua edistävät vaikutukset tietyin edellytyksin (16). Se on huomauttanut, että säännöt, joita sovelletaan jäsenten eroamiseen tuottajaorganisaatiosta ja toimitusvelvoitteisiin, saattavat tietyin edellytyksin kuulua SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan mukaisen kiellon ulkopuolelle, jos ne rajoittuvat siihen, mikä on tarpeen tuottajaorganisaation moitteettoman toiminnan takaamiseksi (17). |
| --- | --- |

(18)

SEUT-sopimuksen 101 artiklaa voidaan soveltaa myös sopimuksiin, mukaan lukien tuottajaorganisaation jäsenten kesken sekä tuottajaorganisaation ja sen jäsenten kesken tehdyt sisäiset päätökset ja tuottajaorganisaation perussääntö, silloin kun jäsenet ovat toistensa todellisia tai mahdollisia kilpailijoita samoilla tuotemarkkinoilla. Näin voi olla silloin, jos a) tuottajat voivat tuottajaorganisaation perussäännön mukaan erota kyseisestä organisaatiosta lyhyellä irtisanomisajalla; b) ne voivat vapaasti päättää tuottajaorganisaatiolle toimittamistaan määristä niin, että vain osa niiden tuotannosta myydään tuottajaorganisaation kautta. Unionin tuomioistuin on tarkastellut kysymystä osuuskuntien perussäännöistä ja niiden yhdenmukaisuudesta SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan kanssa useissa asioissa, joissa se on myöntänyt tällaisten osuuskunnallisten järjestelyjen kilpailua edistävät vaikutukset tietyin edellytyksin (16). Se on huomauttanut, että säännöt, joita sovelletaan jäsenten eroamiseen tuottajaorganisaatiosta ja toimitusvelvoitteisiin, saattavat tietyin edellytyksin kuulua SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan mukaisen kiellon ulkopuolelle, jos ne rajoittuvat siihen, mikä on tarpeen tuottajaorganisaation moitteettoman toiminnan takaamiseksi (17).

| (19) | Esimerkki SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisesta tuottajaorganisaation jäsenten välisiin sopimuksiin:













  Tilanne | : | Useat pienet mallasohran tuottajat perustavat tuottajaorganisaation myydäkseen mallasohraa paikalliselle viskintislaamolle yhteisen toimitussopimuksen perusteella ja yhteisellä hinnalla. Kyseiset tuottajat toimivat näin erityisesti siksi, että ne eivät pysty tarjoamaan tislaamon pyytämiä määriä erikseen, eikä tislaamo halua toimia useiden erillisten pienten toimittajien kanssa. Tuottajaorganisaatio hoitaa mallasohran markkinoinnin ja järjestää logistiikan, kuljetukset mukaan luettuina. Tuottajaorganisaatiolla on 8 prosentin markkinaosuus mallasohran toimituksissa alueen tislaamoille. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analyysi | : | Tuottajien yhteiset myyntikäytännöt kuuluvat SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdassa olevan kilpailunvastaisten sopimusten kiellon piiriin, sillä ne poistavat hintakilpailun todellisten tai mahdollisten kilpailijoiden väliltä. Tuottajaorganisaation markkinointijärjestelmä näyttää kuitenkin tuovan merkittävää tuotteiden jakeluun liittyvää hyötyä, joka siirtyy kuluttajille. Ensinnäkin se varmistaa, että markkinoilla on ylimääräinen toimittaja, joka pystyy toimittamaan ostajan pyytämät määrät, mikä lisää kilpailua kyseisen ostajan hyödyksi. Se voi myös alentaa toimitushintaa paremmin integroidulla logistiikkajärjestelmällä ja pienemmillä transaktiokustannuksilla verrattuna tilanteisiin, joissa ostetaan suoraan kaikilta yksittäisiltä tuottajilta. On epätodennäköistä, että kilpailu rajoittuu, sillä kyseisen tuottajaorganisaation markkinaosuus on pieni. Näin ollen on todennäköistä, että sopimus on perusteltu SEUT-sopimuksen 101 artiklan 3 kohdan nojalla. |

(19)

Esimerkki SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisesta tuottajaorganisaation jäsenten välisiin sopimuksiin:

Tilanne

:

Useat pienet mallasohran tuottajat perustavat tuottajaorganisaation myydäkseen mallasohraa paikalliselle viskintislaamolle yhteisen toimitussopimuksen perusteella ja yhteisellä hinnalla. Kyseiset tuottajat toimivat näin erityisesti siksi, että ne eivät pysty tarjoamaan tislaamon pyytämiä määriä erikseen, eikä tislaamo halua toimia useiden erillisten pienten toimittajien kanssa. Tuottajaorganisaatio hoitaa mallasohran markkinoinnin ja järjestää logistiikan, kuljetukset mukaan luettuina. Tuottajaorganisaatiolla on 8 prosentin markkinaosuus mallasohran toimituksissa alueen tislaamoille.

Analyysi

:

Tuottajien yhteiset myyntikäytännöt kuuluvat SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdassa olevan kilpailunvastaisten sopimusten kiellon piiriin, sillä ne poistavat hintakilpailun todellisten tai mahdollisten kilpailijoiden väliltä. Tuottajaorganisaation markkinointijärjestelmä näyttää kuitenkin tuovan merkittävää tuotteiden jakeluun liittyvää hyötyä, joka siirtyy kuluttajille. Ensinnäkin se varmistaa, että markkinoilla on ylimääräinen toimittaja, joka pystyy toimittamaan ostajan pyytämät määrät, mikä lisää kilpailua kyseisen ostajan hyödyksi. Se voi myös alentaa toimitushintaa paremmin integroidulla logistiikkajärjestelmällä ja pienemmillä transaktiokustannuksilla verrattuna tilanteisiin, joissa ostetaan suoraan kaikilta yksittäisiltä tuottajilta. On epätodennäköistä, että kilpailu rajoittuu, sillä kyseisen tuottajaorganisaation markkinaosuus on pieni. Näin ollen on todennäköistä, että sopimus on perusteltu SEUT-sopimuksen 101 artiklan 3 kohdan nojalla.

2.2.2   Muun kuin maatalouslainsäädännön ulkopuoliset erityispoikkeukset SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisesta: erikoistumissopimuksia koskeva ryhmäpoikkeusasetus

| (20) | Komission asetuksen (EU) N:o 1218/2010 (18), jäljempänä ’erikoistumissopimuksia koskeva ryhmäpoikkeusasetus’, mukaisesti erikoistumissopimuksia ovat muun muassa sellaiset yritysten sopimukset, päätökset tai yhdenmukaistetut menettelytavat, joilla ne sopivat tuottavansa yhdessä tiettyjä tuotteita tai antavat toisilleen alihankintatoimeksiannon yhden tai useamman tuotteen tuottamiseksi (yhdestä yrityksestä tulee jonkin tuotteen yksinoikeudellinen tuottaja) (19). |
| --- | --- |

(20)

Komission asetuksen (EU) N:o 1218/2010 (18), jäljempänä ’erikoistumissopimuksia koskeva ryhmäpoikkeusasetus’, mukaisesti erikoistumissopimuksia ovat muun muassa sellaiset yritysten sopimukset, päätökset tai yhdenmukaistetut menettelytavat, joilla ne sopivat tuottavansa yhdessä tiettyjä tuotteita tai antavat toisilleen alihankintatoimeksiannon yhden tai useamman tuotteen tuottamiseksi (yhdestä yrityksestä tulee jonkin tuotteen yksinoikeudellinen tuottaja) (19).

| (21) | Maatalouden alalla erikoistumissopimus voi tarkoittaa maataloustuotteiden yhteistä tuotantoa ja mitä tahansa maataloustuotteiden jalostamista/muuntamista muiksi tuotteiksi, kuten teurastusta ja lihan leikkaamista, viljan jauhatusta jne. Maatalousalan tuottajaorganisaatioissa erikoistumissopimus koskee todennäköisemmin maatalousperäisten raaka-aineiden jalostamista/muuntamista muiksi tuotteiksi, sillä raaka-aineiden tuotantoon keskittyneitä yhteisyrityksiä on vähän. |
| --- | --- |

(21)

Maatalouden alalla erikoistumissopimus voi tarkoittaa maataloustuotteiden yhteistä tuotantoa ja mitä tahansa maataloustuotteiden jalostamista/muuntamista muiksi tuotteiksi, kuten teurastusta ja lihan leikkaamista, viljan jauhatusta jne. Maatalousalan tuottajaorganisaatioissa erikoistumissopimus koskee todennäköisemmin maatalousperäisten raaka-aineiden jalostamista/muuntamista muiksi tuotteiksi, sillä raaka-aineiden tuotantoon keskittyneitä yhteisyrityksiä on vähän.

| (22) | Erikoistumissopimuksia koskevassa ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetään, että SEUT-sopimuksen 101 artiklan 3 kohdan nojalla 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta erikoistumissopimuksiin, jos tietyt edellytykset täyttyvät (20). |
| --- | --- |

(22)

Erikoistumissopimuksia koskevassa ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetään, että SEUT-sopimuksen 101 artiklan 3 kohdan nojalla 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta erikoistumissopimuksiin, jos tietyt edellytykset täyttyvät (20).

| (23) | Ensinnäkin sopimuspuolten yhdistetyt markkinaosuudet eivät saa ylittää 20:tä prosenttia merkityksellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(23)

Ensinnäkin sopimuspuolten yhdistetyt markkinaosuudet eivät saa ylittää 20:tä prosenttia merkityksellisillä markkinoilla.

| (24) | Toiseksi erikoistumissopimukset eivät saa sisältää vakavimpia kilpailunrajoituksia, kuten hintojen vahvistamista, tuotannon rajoittamista ja markkinoiden tai asiakkaiden jakamista. |
| --- | --- |

(24)

Toiseksi erikoistumissopimukset eivät saa sisältää vakavimpia kilpailunrajoituksia, kuten hintojen vahvistamista, tuotannon rajoittamista ja markkinoiden tai asiakkaiden jakamista.

| (25) | Tästä on kuitenkin poikkeuksia. Erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen sisältämää poikkeusta (safe harbour) voidaan soveltaa (21)







  — | välittömiltä asiakkailta perittävien hintojen vahvistamiseen erikoistumissopimuksen perusteella tuotettujen tuotteiden yhteisen jakelun yhteydessä; |
| --- | --- | --- |

(25)

Tästä on kuitenkin poikkeuksia. Erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen sisältämää poikkeusta (safe harbour) voidaan soveltaa (21)

—

välittömiltä asiakkailta perittävien hintojen vahvistamiseen erikoistumissopimuksen perusteella tuotettujen tuotteiden yhteisen jakelun yhteydessä;

| — | kapasiteetin ja tuotantomäärän asettamiseen yhteistä tuotantoa koskevan sopimuksen yhteydessä; ja |
| --- | --- |

—

kapasiteetin ja tuotantomäärän asettamiseen yhteistä tuotantoa koskevan sopimuksen yhteydessä; ja

| — | myyntitavoitteiden asettamiseen erikoistumissopimuksen perusteella tuotettujen tuotteiden yhteisen jakelun yhteydessä. |
| --- | --- |

—

myyntitavoitteiden asettamiseen erikoistumissopimuksen perusteella tuotettujen tuotteiden yhteisen jakelun yhteydessä.

| (26) | Esimerkki erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen mahdollisesta soveltamisesta maatalousalalla:













  Tilanne | : | Useat peltokasvien tuottajat sopivat tuottavansa yhdessä eläinten rehua rapsista. Aikaisemmin ne myivät ainoastaan siemeniä siementen jalostajille. Ne tekevät yhteistä tuotantoa koskevan sopimuksen, joka kattaa rapsin koko tuotannon. Lisäksi ne järjestävät yhteisen jakelun ja vahvistavat yhdessä hinnan, jolla ne myyvät koko rapsirehutuotantonsa nautaeläinten kasvattajille. Yhden vuoden aikana peltokasvien tuottajat ovat saaneet 9,3 prosentin markkinaosuuden rapsista valmistetun rehun markkinoilla. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analyysi | : | Yhteistä tuotantoa koskevat sopimukset katsotaan yhdeksi erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan kuuluvaksi erikoistumissopimustyypiksi. Suppeimmat mahdolliset markkinat näyttävät olevan rapsista valmistetun rehun markkinat (ne voivat olla suuremmat ja käsittää muista lähteistä saatuja eläinten rehuja). Osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus rapsista valmistetun rehun markkinoilla ei ylitä erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen 3 artiklassa vahvistettua 20:tä prosenttia. Huolimatta siitä, että sopimukseen sisältyy hintojen määrittämistä, välittömiltä asiakkailta (tässä tapauksessa karjankasvattajilta) perittävien hintojen vahvistaminen yhteisen jakelun yhteydessä voidaan hyväksyä erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen 4 artiklan a alakohdan nojalla. Se, että sopimukseen liittyy kolmen peltokasvien tuottajan yksinomainen toimitusvelvoite, kuuluu myös erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan (2 artiklan 3 kohdan a alakohta). Sen vuoksi yhteistä tuotantoa koskeva sopimus kuuluisi erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan, eikä se olisi sellainen kilpailunvastainen sopimus, joka on SEUT-sopimuksen 101 artiklan vastainen. |

(26)

Esimerkki erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen mahdollisesta soveltamisesta maatalousalalla:

Tilanne

:

Useat peltokasvien tuottajat sopivat tuottavansa yhdessä eläinten rehua rapsista. Aikaisemmin ne myivät ainoastaan siemeniä siementen jalostajille. Ne tekevät yhteistä tuotantoa koskevan sopimuksen, joka kattaa rapsin koko tuotannon. Lisäksi ne järjestävät yhteisen jakelun ja vahvistavat yhdessä hinnan, jolla ne myyvät koko rapsirehutuotantonsa nautaeläinten kasvattajille. Yhden vuoden aikana peltokasvien tuottajat ovat saaneet 9,3 prosentin markkinaosuuden rapsista valmistetun rehun markkinoilla.

Analyysi

:

Yhteistä tuotantoa koskevat sopimukset katsotaan yhdeksi erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan kuuluvaksi erikoistumissopimustyypiksi. Suppeimmat mahdolliset markkinat näyttävät olevan rapsista valmistetun rehun markkinat (ne voivat olla suuremmat ja käsittää muista lähteistä saatuja eläinten rehuja). Osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus rapsista valmistetun rehun markkinoilla ei ylitä erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen 3 artiklassa vahvistettua 20:tä prosenttia. Huolimatta siitä, että sopimukseen sisältyy hintojen määrittämistä, välittömiltä asiakkailta (tässä tapauksessa karjankasvattajilta) perittävien hintojen vahvistaminen yhteisen jakelun yhteydessä voidaan hyväksyä erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen 4 artiklan a alakohdan nojalla. Se, että sopimukseen liittyy kolmen peltokasvien tuottajan yksinomainen toimitusvelvoite, kuuluu myös erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan (2 artiklan 3 kohdan a alakohta). Sen vuoksi yhteistä tuotantoa koskeva sopimus kuuluisi erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan, eikä se olisi sellainen kilpailunvastainen sopimus, joka on SEUT-sopimuksen 101 artiklan vastainen.

2.3   Yleinen poikkeus YMJ-asetuksessa: 206 ja 209 artikla

| (27) | YMJ-asetuksen 206 artiklan mukaan SEUT-sopimuksen 101–106 artiklaa sovelletaan maataloustuotteita koskeviin sopimuksiin, jollei YMJ-asetuksessa toisin säädetä. Näin ollen YMJ-asetuksen 206 artiklassa vahvistetaan yleisperiaate, jonka mukaan EU:n kilpailulainsäädäntöä sovelletaan maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan. Tässä on kuitenkin otettava yleisenä sääntönä huomioon kyseisen asetuksen 207–210 artikla. |
| --- | --- |

(27)

YMJ-asetuksen 206 artiklan mukaan SEUT-sopimuksen 101–106 artiklaa sovelletaan maataloustuotteita koskeviin sopimuksiin, jollei YMJ-asetuksessa toisin säädetä. Näin ollen YMJ-asetuksen 206 artiklassa vahvistetaan yleisperiaate, jonka mukaan EU:n kilpailulainsäädäntöä sovelletaan maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan. Tässä on kuitenkin otettava yleisenä sääntönä huomioon kyseisen asetuksen 207–210 artikla.

| (28) | YMJ-asetuksen 209 artiklassa suljetaan tietyin edellytyksin SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle sopimukset, päätökset ja yhdenmukaistetut menettelytavat, jotka koskevat maataloustuotteiden tuotantoa tai kauppaa. Tätä poikkeusta sovelletaan kaikkiin YMJ-asetuksen kattamiin maatalousaloihin, toisin kuin kyseisen asetuksen 169, 170 ja 171 artiklaan sisältyvää poikkeusta. Sen vuoksi YMJ-asetuksen 209 artikla on erillinen, itsenäinen väline, jota jäljempänä kutsutaan ”yleiseksi poikkeukseksi”. |
| --- | --- |

(28)

YMJ-asetuksen 209 artiklassa suljetaan tietyin edellytyksin SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle sopimukset, päätökset ja yhdenmukaistetut menettelytavat, jotka koskevat maataloustuotteiden tuotantoa tai kauppaa. Tätä poikkeusta sovelletaan kaikkiin YMJ-asetuksen kattamiin maatalousaloihin, toisin kuin kyseisen asetuksen 169, 170 ja 171 artiklaan sisältyvää poikkeusta. Sen vuoksi YMJ-asetuksen 209 artikla on erillinen, itsenäinen väline, jota jäljempänä kutsutaan ”yleiseksi poikkeukseksi”.

| (29) | Tuottajat voivat hyödyntää tätä yleistä poikkeusta kahdessa eri tilanteessa:






  a. | SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta maataloustuotteiden tuotantoa tai kauppaa koskeviin sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin, jos ne ovat tarpeen SEUT-sopimuksen 39 artiklassa vahvistettujen YMP:n tavoitteiden saavuttamiseksi. Unionin tuomioistuin on katsonut tässä yhteydessä, että vaikka sopimuksen voidaan katsoa olevan tarpeen yhden tai useamman YMP:n tavoitteen saavuttamiseksi, mutta se ei ole tarpeen jonkin muun tavoitteen kannalta (tai jopa vaarantaa toisen tavoitteen saavuttamisen), se ei voi kuulua kyseisen poikkeuksen piiriin (22) (YMJ-asetuksen 209 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta); |
| --- | --- | --- |

(29)

Tuottajat voivat hyödyntää tätä yleistä poikkeusta kahdessa eri tilanteessa:

a.

SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta maataloustuotteiden tuotantoa tai kauppaa koskeviin sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin, jos ne ovat tarpeen SEUT-sopimuksen 39 artiklassa vahvistettujen YMP:n tavoitteiden saavuttamiseksi. Unionin tuomioistuin on katsonut tässä yhteydessä, että vaikka sopimuksen voidaan katsoa olevan tarpeen yhden tai useamman YMP:n tavoitteen saavuttamiseksi, mutta se ei ole tarpeen jonkin muun tavoitteen kannalta (tai jopa vaarantaa toisen tavoitteen saavuttamisen), se ei voi kuulua kyseisen poikkeuksen piiriin (22) (YMJ-asetuksen 209 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta);

| b. | SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta seuraavien osapuolten sellaisiin sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin:






  — | tuottajat; |
| --- | --- | --- |

b.

SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta seuraavien osapuolten sellaisiin sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin:

—

tuottajat;

| — | tuottajaorganisaatiot; |
| --- | --- |

—

tuottajaorganisaatiot;

| — | tällaisten organisaatioiden yhteenliittymät; |
| --- | --- |

—

tällaisten organisaatioiden yhteenliittymät;

| — | YMJ-asetuksen 152 artiklan nojalla hyväksytyt tuottajaorganisaatiot; |
| --- | --- |

—

YMJ-asetuksen 152 artiklan nojalla hyväksytyt tuottajaorganisaatiot;

| — | YMJ-asetuksen 156 artiklan nojalla hyväksytyt tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät, |
| --- | --- |

—

YMJ-asetuksen 156 artiklan nojalla hyväksytyt tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät,

jotka koskevat maataloustuotteiden tuotantoa tai myyntiä taikka yhteisten varastointi-, käsittely- tai jalostuslaitosten käyttöä, ellei YMP:n tavoitteiden saavuttaminen vaarannu (YMJ-asetuksen 209 artiklan 1 kohdan toinen alakohta).

| (30) | Yleistä poikkeusta ei (kummassakaan muodossa) sovelleta sellaisiin sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, joihin sisältyy velvoite soveltaa samaa hintaa tai jotka estävät kilpailun. |
| --- | --- |

(30)

Yleistä poikkeusta ei (kummassakaan muodossa) sovelleta sellaisiin sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, joihin sisältyy velvoite soveltaa samaa hintaa tai jotka estävät kilpailun.

| (31) | Euroopan komission tai kansallisen kilpailuviranomaisen etukäteen tekemä päätös ei ole tarpeen, jotta YMJ-asetuksen 209 artiklassa vahvistettua yleistä poikkeusta voitaisiin hyödyntää, ts. sitä sovelletaan ilman eri toimenpiteitä ja tuottajien on arvioitava itse, täyttävätkö ne poikkeuksen edellytykset. SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan rikkomisen osoittava todistustaakka kansallisessa tai unionin tuomioistuimessa on sillä, joka väittää määräystä rikotun. Tahon, joka vaatii yleisen poikkeuksen soveltamista, on osoitettava, että edellytykset yleisen poikkeuksen soveltamiseksi täyttyvät. |
| --- | --- |

(31)

Euroopan komission tai kansallisen kilpailuviranomaisen etukäteen tekemä päätös ei ole tarpeen, jotta YMJ-asetuksen 209 artiklassa vahvistettua yleistä poikkeusta voitaisiin hyödyntää, ts. sitä sovelletaan ilman eri toimenpiteitä ja tuottajien on arvioitava itse, täyttävätkö ne poikkeuksen edellytykset. SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan rikkomisen osoittava todistustaakka kansallisessa tai unionin tuomioistuimessa on sillä, joka väittää määräystä rikotun. Tahon, joka vaatii yleisen poikkeuksen soveltamista, on osoitettava, että edellytykset yleisen poikkeuksen soveltamiseksi täyttyvät.

2.4   YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan mukainen poikkeus SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan soveltamisesta oliiviöljyn, naudanlihan ja peltokasvien aloilla

| (32) | YMJ-asetuksen 206 artiklan mukaan SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklaa sovelletaan sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin, jotka koskevat maataloustuotteiden kauppaa, ”jollei tässä asetuksessa toisin säädetä”. Vahvistamalla erityiset säännöt tiettyjen alojen maataloustuotteiden tuottajien sopimuksille, päätöksille ja menettelytavoille YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklalla luodaan poikkeukset SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan (23) soveltamisesta. |
| --- | --- |

(32)

YMJ-asetuksen 206 artiklan mukaan SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklaa sovelletaan sopimuksiin, päätöksiin ja menettelytapoihin, jotka koskevat maataloustuotteiden kauppaa, ”jollei tässä asetuksessa toisin säädetä”. Vahvistamalla erityiset säännöt tiettyjen alojen maataloustuotteiden tuottajien sopimuksille, päätöksille ja menettelytavoille YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklalla luodaan poikkeukset SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan (23) soveltamisesta.

| (33) | YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklaa yhdessä tai erikseen kutsutaan näissä suuntaviivoissa ”poikkeukseksi”. |
| --- | --- |

(33)

YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklaa yhdessä tai erikseen kutsutaan näissä suuntaviivoissa ”poikkeukseksi”.

| (34) | YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklasta ei johdu, että tuottajaorganisaation ehdot, säännöt ja toiminta jäisivät SEUT-sopimuksen 102 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. Kun otetaan huomioon YMJ-asetuksen 169 artiklan 2 kohdan c alakohdassa, 170 artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja 171 artiklan 2 kohdan c alakohdassa vahvistetut raja-arvot, on erittäin epätodennäköistä, että tuottajaorganisaatiolla, joka noudattaa näitä raja-arvoja, olisi (kollektiivisesti) SEUT-sopimuksen 102 artiklassa tarkoitettu määräävä markkina-asema. Tällaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa tuottajien olisi arvioitava, voisiko määräävässä asemassa olevan tuottajaorganisaation toiminta johtaa määräävän aseman väärinkäyttöön. |
| --- | --- |

(34)

YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklasta ei johdu, että tuottajaorganisaation ehdot, säännöt ja toiminta jäisivät SEUT-sopimuksen 102 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. Kun otetaan huomioon YMJ-asetuksen 169 artiklan 2 kohdan c alakohdassa, 170 artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja 171 artiklan 2 kohdan c alakohdassa vahvistetut raja-arvot, on erittäin epätodennäköistä, että tuottajaorganisaatiolla, joka noudattaa näitä raja-arvoja, olisi (kollektiivisesti) SEUT-sopimuksen 102 artiklassa tarkoitettu määräävä markkina-asema. Tällaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa tuottajien olisi arvioitava, voisiko määräävässä asemassa olevan tuottajaorganisaation toiminta johtaa määräävän aseman väärinkäyttöön.

| (35) | YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artikla koskevat oliiviöljyä, naudanlihatuotteita (24) ja tiettyjä peltokasvialan tuotteita (25). Kyseisen asetuksen 169 artiklan 1 kohdassa, 170 artiklan 1 kohdassa ja 171 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”[e]dellä olevan 152 artiklan 1 kohdan nojalla hyväksytty [...] alan tuottajaorganisaatio, joka pyrkii saavuttamaan yhden tai useamman tarjonnan keskittämiseen, jäsentensä tuottamien tuotteiden markkinoille saattamiseen ja tuotantokustannusten optimoimiseen liittyvän tavoitteen, voi neuvotella jäsentensä puolesta [näissä artikloissa vahvistettujen määritelmien mukaisten alojen tuotteiden] tarjontaan liittyviä sopimuksia, jotka koskevat osaa sen jäsenten yhteenlasketusta tuotannosta tai koko kyseistä tuotantoa”. |
| --- | --- |

(35)

YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artikla koskevat oliiviöljyä, naudanlihatuotteita (24) ja tiettyjä peltokasvialan tuotteita (25). Kyseisen asetuksen 169 artiklan 1 kohdassa, 170 artiklan 1 kohdassa ja 171 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”[e]dellä olevan 152 artiklan 1 kohdan nojalla hyväksytty [...] alan tuottajaorganisaatio, joka pyrkii saavuttamaan yhden tai useamman tarjonnan keskittämiseen, jäsentensä tuottamien tuotteiden markkinoille saattamiseen ja tuotantokustannusten optimoimiseen liittyvän tavoitteen, voi neuvotella jäsentensä puolesta [näissä artikloissa vahvistettujen määritelmien mukaisten alojen tuotteiden] tarjontaan liittyviä sopimuksia, jotka koskevat osaa sen jäsenten yhteenlasketusta tuotannosta tai koko kyseistä tuotantoa”.

| (36) | YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artikla koskevat kaikkia tuottajaorganisaation sopimuksia, päätöksiä tai menettelytapoja sen neuvotellessa toimitussopimuksista jäsentensä puolesta. |
| --- | --- |

(36)

YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artikla koskevat kaikkia tuottajaorganisaation sopimuksia, päätöksiä tai menettelytapoja sen neuvotellessa toimitussopimuksista jäsentensä puolesta.

| (37) | Erityisesti YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 1 kohdassa sallitaan yhteiset toimitukset, ts. oliiviöljy-, naudanliha- ja peltokasvialojen maataloustuotteiden yhteinen myynti ja myyntiin liittyvät toiminnot, kun tuottajat myyvät näitä tuotteita tuottajaorganisaatioiden kautta. |
| --- | --- |

(37)

Erityisesti YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 1 kohdassa sallitaan yhteiset toimitukset, ts. oliiviöljy-, naudanliha- ja peltokasvialojen maataloustuotteiden yhteinen myynti ja myyntiin liittyvät toiminnot, kun tuottajat myyvät näitä tuotteita tuottajaorganisaatioiden kautta.

| (38) | Poikkeuksen tarkoituksena on vahvistaa näiden alojen tuottajien neuvotteluvoimaa tuotantoketjun loppupään toimijoihin nähden tuottajien kohtuullisen elintason ja tuotannon kannattavan kehityksen varmistamiseksi (26). Tämä tavoite on saavutettava SEUT-sopimuksen 39 artiklassa vahvistettujen YMP:n tavoitteiden mukaisesti. Tarkemmin sanottuna tavoitteeseen olisi päästävä saamalla aikaan merkittäviä tehokkuusetuja siten, että toiminnot yhdennetään tuottajaorganisaatioihin, jotta organisaatioiden toiminnot myötävaikuttavat YMP:n tavoitteiden saavuttamiseen (27). |
| --- | --- |

(38)

Poikkeuksen tarkoituksena on vahvistaa näiden alojen tuottajien neuvotteluvoimaa tuotantoketjun loppupään toimijoihin nähden tuottajien kohtuullisen elintason ja tuotannon kannattavan kehityksen varmistamiseksi (26). Tämä tavoite on saavutettava SEUT-sopimuksen 39 artiklassa vahvistettujen YMP:n tavoitteiden mukaisesti. Tarkemmin sanottuna tavoitteeseen olisi päästävä saamalla aikaan merkittäviä tehokkuusetuja siten, että toiminnot yhdennetään tuottajaorganisaatioihin, jotta organisaatioiden toiminnot myötävaikuttavat YMP:n tavoitteiden saavuttamiseen (27).

| (39) | Poikkeuksen tarkoitus pyritään saavuttamaan tuottajaorganisaatioiden kautta keskittämällä tehokkaasti tarjonta ja saattamalla tuotteet markkinoille (28) sekä neuvottelemalla toimitussopimuksista tuottajaorganisaatioiden jäsenten puolesta. Tarjonnan keskittämiseen ja tuotteiden markkinoille saattamiseen liittyvien tavoitteiden saavuttamisen varmistaminen edellyttää, että tuottajaorganisaatiot toteuttavat tehokkaasti markkinoille saattamista koskevaa strategiaa. |
| --- | --- |

(39)

Poikkeuksen tarkoitus pyritään saavuttamaan tuottajaorganisaatioiden kautta keskittämällä tehokkaasti tarjonta ja saattamalla tuotteet markkinoille (28) sekä neuvottelemalla toimitussopimuksista tuottajaorganisaatioiden jäsenten puolesta. Tarjonnan keskittämiseen ja tuotteiden markkinoille saattamiseen liittyvien tavoitteiden saavuttamisen varmistaminen edellyttää, että tuottajaorganisaatiot toteuttavat tehokkaasti markkinoille saattamista koskevaa strategiaa.

| (40) | Strategiaansa toteuttaessaan tuottajaorganisaatiot neuvottelevat yleensä toimitussopimuksista ja tekevät kaikki asiaankuuluvat ehdot sisältävät sopimukset. Näitä ehtoja ovat hinnat, määrät ja mahdollisesti myös muut ehdot, kuten maininnat tuotteiden laatuvaatimuksista, sopimuksen kesto, irtisanomislausekkeet, sopimuksen purkamislausekkeet (erolausekkeet) (29), maksuaikoja ja -menettelyjä koskevat yksityiskohtaiset tiedot, tuotteiden keräämistä ja toimittamista koskevat järjestelyt sekä säännöt, joita sovelletaan, jos kyseessä on ylivoimainen este. |
| --- | --- |

(40)

Strategiaansa toteuttaessaan tuottajaorganisaatiot neuvottelevat yleensä toimitussopimuksista ja tekevät kaikki asiaankuuluvat ehdot sisältävät sopimukset. Näitä ehtoja ovat hinnat, määrät ja mahdollisesti myös muut ehdot, kuten maininnat tuotteiden laatuvaatimuksista, sopimuksen kesto, irtisanomislausekkeet, sopimuksen purkamislausekkeet (erolausekkeet) (29), maksuaikoja ja -menettelyjä koskevat yksityiskohtaiset tiedot, tuotteiden keräämistä ja toimittamista koskevat järjestelyt sekä säännöt, joita sovelletaan, jos kyseessä on ylivoimainen este.

| (41) | Markkinoille saattamista koskevan tuottajaorganisaation strategian toteuttamiseen voi kuulua myös kyseisen organisaation ja sen jäsenten välisiä sopimuksia ja käytäntöjä, jotka liittyvät olennaisesti tähän tuottajaorganisaation strategiaan, kuten tuotannon suunnittelua (30), tuottajaorganisaation markkinoille saattamaa (31) tuotantoa koskevan aikataulun ja tuotantomäärien määrittämistä ja kaupallisesti arkaluonteisten tietojen vaihtamista (32). |
| --- | --- |

(41)

Markkinoille saattamista koskevan tuottajaorganisaation strategian toteuttamiseen voi kuulua myös kyseisen organisaation ja sen jäsenten välisiä sopimuksia ja käytäntöjä, jotka liittyvät olennaisesti tähän tuottajaorganisaation strategiaan, kuten tuotannon suunnittelua (30), tuottajaorganisaation markkinoille saattamaa (31) tuotantoa koskevan aikataulun ja tuotantomäärien määrittämistä ja kaupallisesti arkaluonteisten tietojen vaihtamista (32).

| (42) | Tuottajaorganisaation jäsentensä puolesta käymistä toimitussopimusneuvotteluista käytetään jäljempänä nimitystä ”sopimusneuvottelut”. |
| --- | --- |

(42)

Tuottajaorganisaation jäsentensä puolesta käymistä toimitussopimusneuvotteluista käytetään jäljempänä nimitystä ”sopimusneuvottelut”.

| (43) | Sopimusneuvottelut voivat olla erimuotoisia: esimerkiksi huutokaupat (fyysisesti tai verkossa), puhelinmyynti ja kaupankäynti spot-markkinoilla ja/tai futuurimarkkinoilla. Sopimusneuvottelujen muodolla ei ole vaikutusta mainitun poikkeuksen soveltamiseen. |
| --- | --- |

(43)

Sopimusneuvottelut voivat olla erimuotoisia: esimerkiksi huutokaupat (fyysisesti tai verkossa), puhelinmyynti ja kaupankäynti spot-markkinoilla ja/tai futuurimarkkinoilla. Sopimusneuvottelujen muodolla ei ole vaikutusta mainitun poikkeuksen soveltamiseen.

| (44) | Sopimusneuvotteluja voidaan käydä riippumatta siitä, siirtyvätkö tuotteiden omistusoikeudet tuottajilta tuottajaorganisaatiolle (33). Lisäksi toimitukset voidaan toteuttaa yhteisesti riippumatta siitä, koskeeko tuottajaorganisaation neuvottelema toimitushinta tuottajaorganisaation jäsenten koko tuotantoa tai vain sen osaa (34). |
| --- | --- |

(44)

Sopimusneuvotteluja voidaan käydä riippumatta siitä, siirtyvätkö tuotteiden omistusoikeudet tuottajilta tuottajaorganisaatiolle (33). Lisäksi toimitukset voidaan toteuttaa yhteisesti riippumatta siitä, koskeeko tuottajaorganisaation neuvottelema toimitushinta tuottajaorganisaation jäsenten koko tuotantoa tai vain sen osaa (34).

| (45) | Tuottajaorganisaation on kuitenkin täytettävä useita edellytyksiä (35) neuvotellessaan toimituksia koskevista sopimuksista jäsentensä lukuun, jotta poikkeusta voidaan soveltaa:






  a. | toimivaltainen kansallinen viranomainen on virallisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation YMJ-asetuksen 152 artiklan 1 kohdan mukaisesti (tai 156 artiklan 1 kohdan mukaisesti kun on kyse tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymästä); |
| --- | --- | --- |

(45)

Tuottajaorganisaation on kuitenkin täytettävä useita edellytyksiä (35) neuvotellessaan toimituksia koskevista sopimuksista jäsentensä lukuun, jotta poikkeusta voidaan soveltaa:

a.

toimivaltainen kansallinen viranomainen on virallisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation YMJ-asetuksen 152 artiklan 1 kohdan mukaisesti (tai 156 artiklan 1 kohdan mukaisesti kun on kyse tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymästä);

| b. | tuottajaorganisaatiolla on oltava yksi tai useampi seuraavista tavoitteista: tarjonnan keskittäminen, jäsenten tuottamien tuotteiden markkinoille saattaminen tai tuotantokustannusten optimoiminen; |
| --- | --- |

b.

tuottajaorganisaatiolla on oltava yksi tai useampi seuraavista tavoitteista: tarjonnan keskittäminen, jäsenten tuottamien tuotteiden markkinoille saattaminen tai tuotantokustannusten optimoiminen;

| c. | nämä tavoitteet saavutetaan, jos niihin pyrkiminen johtaa toimintojen yhdentymiseen ja on todennäköistä, että yhdentyminen puolestaan tuo merkittäviä tehokkuusetuja niin, että tuottajaorganisaation toiminta kaiken kaikkiaan edistää yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

c.

nämä tavoitteet saavutetaan, jos niihin pyrkiminen johtaa toimintojen yhdentymiseen ja on todennäköistä, että yhdentyminen puolestaan tuo merkittäviä tehokkuusetuja niin, että tuottajaorganisaation toiminta kaiken kaikkiaan edistää yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden saavuttamista;

| d. | tietyn tuottajaorganisaation neuvottelujen kohteena olevan tuotteen määrä saa olla enintään 20 prosenttia (oliiviöljy) kyseisistä markkinoista tai 15 prosenttia kansallisesta kokonaistuotannosta (peltokasvit ja naudanliha); |
| --- | --- |

d.

tietyn tuottajaorganisaation neuvottelujen kohteena olevan tuotteen määrä saa olla enintään 20 prosenttia (oliiviöljy) kyseisistä markkinoista tai 15 prosenttia kansallisesta kokonaistuotannosta (peltokasvit ja naudanliha);

| e. | tuottajat voivat olla vain yhden niiden puolesta toimitussopimuksista neuvottelevan tuottajaorganisaation jäseniä; |
| --- | --- |

e.

tuottajat voivat olla vain yhden niiden puolesta toimitussopimuksista neuvottelevan tuottajaorganisaation jäseniä;

| f. | tuottajaorganisaation on ilmoitettava toimivaltaisille kansallisille viranomaisille neuvottelujen kohteena olevan tuotteen määrä. |
| --- | --- |

f.

tuottajaorganisaation on ilmoitettava toimivaltaisille kansallisille viranomaisille neuvottelujen kohteena olevan tuotteen määrä.

| (46) | Näitä erityisedellytyksiä käsitellään tarkemmin 3 jaksossa. |
| --- | --- |

(46)

Näitä erityisedellytyksiä käsitellään tarkemmin 3 jaksossa.

| (47) | Sopimukseen, päätökseen tai yhdenmukaistettuun menettelytapaan, joka ei täytä YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa asetettuja edellytyksiä (esimerkiksi sen vuoksi, että peltokasvituotteita koskevat sopimusneuvottelut kattaisivat yli 15 prosenttia tuotteen kansallisesta kokonaistuotannosta), ei voida soveltaa poikkeusta. Tämä ei automaattisesti merkitse kilpailusääntöjen rikkomista, kuten tässä jaksossa selvitetään. |
| --- | --- |

(47)

Sopimukseen, päätökseen tai yhdenmukaistettuun menettelytapaan, joka ei täytä YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa asetettuja edellytyksiä (esimerkiksi sen vuoksi, että peltokasvituotteita koskevat sopimusneuvottelut kattaisivat yli 15 prosenttia tuotteen kansallisesta kokonaistuotannosta), ei voida soveltaa poikkeusta. Tämä ei automaattisesti merkitse kilpailusääntöjen rikkomista, kuten tässä jaksossa selvitetään.

2.5   Tuottajaorganisaation arviointi siitä, onko sopimus kilpailusääntöjen mukainen

| (48) | Kaikkien yritysten, maataloustuottajat ja tuottajaorganisaatiot mukaan lukien, on arvioitava itse, ovatko niiden sopimukset, päätökset tai menettelytavat SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 ja 3 kohdan sekä 102 artiklan mukaisia. |
| --- | --- |

(48)

Kaikkien yritysten, maataloustuottajat ja tuottajaorganisaatiot mukaan lukien, on arvioitava itse, ovatko niiden sopimukset, päätökset tai menettelytavat SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 ja 3 kohdan sekä 102 artiklan mukaisia.

| (49) | Ohjeiden antamiseksi ja sopimusten, päätösten ja menettelytapojen itsearvioinnin helpottamiseksi yrityksissä Euroopan komissio on hyväksynyt suuntaviivat/ohjeet SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan soveltamisesta. Tässä yhteydessä tärkeimmät suuntaviivat ovat seuraavat:






  — | Suuntaviivat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan soveltamisesta horisontaalista yhteistyötä koskeviin sopimuksiin (36); erityisesti yhteistä tuotantoa (37) ja yhteistä markkinoille saattamista (38) koskevat sopimukset (yhteistä markkinoille saattamista koskevien sopimusten osalta ks. myös esimerkki 19 kappaleessa); |
| --- | --- | --- |

(49)

Ohjeiden antamiseksi ja sopimusten, päätösten ja menettelytapojen itsearvioinnin helpottamiseksi yrityksissä Euroopan komissio on hyväksynyt suuntaviivat/ohjeet SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan soveltamisesta. Tässä yhteydessä tärkeimmät suuntaviivat ovat seuraavat:

—

Suuntaviivat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan soveltamisesta horisontaalista yhteistyötä koskeviin sopimuksiin (36); erityisesti yhteistä tuotantoa (37) ja yhteistä markkinoille saattamista (38) koskevat sopimukset (yhteistä markkinoille saattamista koskevien sopimusten osalta ks. myös esimerkki 19 kappaleessa);

| — | Suuntaviivat perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan [nykyisin SEUT-sopimuksen 101 artiklan 3 kohta] soveltamisesta (39). |
| --- | --- |

—

Suuntaviivat perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan [nykyisin SEUT-sopimuksen 101 artiklan 3 kohta] soveltamisesta (39).

| (50) | Oliiviöljy-, naudanliha- tai peltokasvialoilla toimivan tuottajaorganisaation olisi arvioitava, onko se kilpailusääntöjen mukainen, seuraavalla tavalla: |
| --- | --- |

(50)

Oliiviöljy-, naudanliha- tai peltokasvialoilla toimivan tuottajaorganisaation olisi arvioitava, onko se kilpailusääntöjen mukainen, seuraavalla tavalla:

Image

3.   POIKKEUKSEN SOVELTAMISEDELLYTYKSET

| (51) | YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklalla käyttöön otettuun poikkeukseen sovelletaan useita edellytyksiä, jotka koskevat seuraavia seikkoja:






  a. | tuottajaorganisaation / tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän hyväksyminen |
| --- | --- | --- |

(51)

YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklalla käyttöön otettuun poikkeukseen sovelletaan useita edellytyksiä, jotka koskevat seuraavia seikkoja:

a.

tuottajaorganisaation / tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän hyväksyminen

| b. | tuottajaorganisaation tavoitteet |
| --- | --- |

b.

tuottajaorganisaation tavoitteet

| c. | merkittävien tehokkuusetujen testi |
| --- | --- |

c.

merkittävien tehokkuusetujen testi

| d. | tuottajaorganisaation ja sen jäsenten väliset suhteet |
| --- | --- |

d.

tuottajaorganisaation ja sen jäsenten väliset suhteet

| e. | yläraja sopimusneuvottelujen kohteena oleville tuotemäärille |
| --- | --- |

e.

yläraja sopimusneuvottelujen kohteena oleville tuotemäärille

| f. | ilmoitusvelvollisuus. |
| --- | --- |

f.

ilmoitusvelvollisuus.

| (52) | Tässä jaksossa analysoidaan kutakin näistä edellytyksistä. |
| --- | --- |

(52)

Tässä jaksossa analysoidaan kutakin näistä edellytyksistä.

3.1   Tuottajaorganisaation / tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän hyväksyminen

| (53) | Jotta poikkeusta voidaan soveltaa, tuottajaorganisaation tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän on oltava toimivaltaisten kansallisten viranomaisten hyväksymä YMJ-asetuksen 152 artiklan 1 kohdan (40) ja 156 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tuottajaorganisaatio voi olla oikeussubjekti tai sen osa. |
| --- | --- |

(53)

Jotta poikkeusta voidaan soveltaa, tuottajaorganisaation tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymän on oltava toimivaltaisten kansallisten viranomaisten hyväksymä YMJ-asetuksen 152 artiklan 1 kohdan (40) ja 156 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tuottajaorganisaatio voi olla oikeussubjekti tai sen osa.

| (54) | Jos jäsenvaltio ei hyväksy tuottajaorganisaatioita ja/tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymiä, kyseisen jäsenvaltion tuottajat eivät voi hyötyä poikkeuksesta. Ne voivat kuitenkin arvioida toimintansa YMJ-asetuksen 209 artiklaan sisältyvän yleisen poikkeuksen, erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen ja SEUT-sopimuksen 101 artiklan 3 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(54)

Jos jäsenvaltio ei hyväksy tuottajaorganisaatioita ja/tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymiä, kyseisen jäsenvaltion tuottajat eivät voi hyötyä poikkeuksesta. Ne voivat kuitenkin arvioida toimintansa YMJ-asetuksen 209 artiklaan sisältyvän yleisen poikkeuksen, erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen ja SEUT-sopimuksen 101 artiklan 3 kohdan perusteella.

| (55) | Tuottajaorganisaatio voi olla toisen tuottajaorganisaation jäsen (ns. toissijainen tuottajaorganisaatio). Tämä toinen tuottajaorganisaatio saattaa markkinoille jäsenorganisaatioidensa toimittaman tuotannon. Kyseinen jäsenvaltio päättää, hyväksytäänkö tällaiset toissijaiset tuottajaorganisaatiot tuottajaorganisaatioiksi vai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymiksi. Kun otetaan huomioon, että poikkeusta sovelletaan sekä tuottajaorganisaatioihin että tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymiin, toissijaisiin tuottajaorganisaatioihin voidaan molemmissa tapauksissa soveltaa poikkeusta. |
| --- | --- |

(55)

Tuottajaorganisaatio voi olla toisen tuottajaorganisaation jäsen (ns. toissijainen tuottajaorganisaatio). Tämä toinen tuottajaorganisaatio saattaa markkinoille jäsenorganisaatioidensa toimittaman tuotannon. Kyseinen jäsenvaltio päättää, hyväksytäänkö tällaiset toissijaiset tuottajaorganisaatiot tuottajaorganisaatioiksi vai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymiksi. Kun otetaan huomioon, että poikkeusta sovelletaan sekä tuottajaorganisaatioihin että tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymiin, toissijaisiin tuottajaorganisaatioihin voidaan molemmissa tapauksissa soveltaa poikkeusta.

| (56) | Tuottajaorganisaation jäsenet voivat tuottajien lisäksi olla yksiköitä, jotka eivät ole kyseisten maataloustuotteiden tuottajia. Tuottajaorganisaatioiden, joihin osallistuu muita kuin tuottajia, on täytettävä kaikki edellytykset, jotka koskevat tuottajaorganisaatioiden perustamista ja perussääntöä, mukaan lukien YMJ-asetuksen 152, 153 ja 154 artiklassa vahvistettu päätöksenteko ja demokraattinen valvonta. Näiden edellytysten täyttyessä määriä, jotka toimittaa tuottaja, joka ei ole tuottajaorganisaation jäsen, kohdellaan samalla tavalla kuin tuotteita, jotka tuottajaorganisaation tuottajajäsen on toimittanut poikkeuksen soveltamiseksi. Tuottajajäsenten ja muiden kuin tuottajajäsenten toimittamia tuotteita ei myöskään tarvitse erotella laskettaessa määriä merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimusten täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(56)

Tuottajaorganisaation jäsenet voivat tuottajien lisäksi olla yksiköitä, jotka eivät ole kyseisten maataloustuotteiden tuottajia. Tuottajaorganisaatioiden, joihin osallistuu muita kuin tuottajia, on täytettävä kaikki edellytykset, jotka koskevat tuottajaorganisaatioiden perustamista ja perussääntöä, mukaan lukien YMJ-asetuksen 152, 153 ja 154 artiklassa vahvistettu päätöksenteko ja demokraattinen valvonta. Näiden edellytysten täyttyessä määriä, jotka toimittaa tuottaja, joka ei ole tuottajaorganisaation jäsen, kohdellaan samalla tavalla kuin tuotteita, jotka tuottajaorganisaation tuottajajäsen on toimittanut poikkeuksen soveltamiseksi. Tuottajajäsenten ja muiden kuin tuottajajäsenten toimittamia tuotteita ei myöskään tarvitse erotella laskettaessa määriä merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimusten täyttämiseksi.

3.2   Tuottajaorganisaation tavoitteet ja tuotteiden hankinta muilta kuin jäseniltä

| (57) | Jotta poikkeusta voitaisiin soveltaa, tuottajaorganisaation on pyrittävä vähintään yhteen seuraavista tavoitteista:






  a. | tarjonnan keskittäminen; |
| --- | --- | --- |

(57)

Jotta poikkeusta voitaisiin soveltaa, tuottajaorganisaation on pyrittävä vähintään yhteen seuraavista tavoitteista:

a.

tarjonnan keskittäminen;

| b. | jäsentensä tuottamien tuotteiden markkinoille saattaminen (41); ja |
| --- | --- |

b.

jäsentensä tuottamien tuotteiden markkinoille saattaminen (41); ja

| c. | tuotantokustannusten optimointi (42). |
| --- | --- |

c.

tuotantokustannusten optimointi (42).

| (58) | Poikkeus edellyttää kuitenkin lisäksi, että tuottajaorganisaatio keskittää tarjontansa ja saattaa jäsentensä tuotteet markkinoille sopimusneuvottelujen kohteena olleiden tuotemäärien osalta (43). Tämän johdosta pyrkiminen tuotantokustannusten optimointia koskevaan tavoitteeseen (c alakohta edellä) ei riitä poikkeuksen saamiseksi, jos siihen ei liity kahden muun tavoitteen (tarjonnan keskittäminen ja jäsenten tuottamien tuotteiden markkinoille saattaminen) tosiasiallista toteutumista. |
| --- | --- |

(58)

Poikkeus edellyttää kuitenkin lisäksi, että tuottajaorganisaatio keskittää tarjontansa ja saattaa jäsentensä tuotteet markkinoille sopimusneuvottelujen kohteena olleiden tuotemäärien osalta (43). Tämän johdosta pyrkiminen tuotantokustannusten optimointia koskevaan tavoitteeseen (c alakohta edellä) ei riitä poikkeuksen saamiseksi, jos siihen ei liity kahden muun tavoitteen (tarjonnan keskittäminen ja jäsenten tuottamien tuotteiden markkinoille saattaminen) tosiasiallista toteutumista.

| (59) | Markkinoille saattamisen tavoitteella tarkoitetaan jäsenten tuottamien tuotteiden markkinoille saattamista. Tämä ei sulje pois sitä, että tuottajaorganisaatio voi toissijaisena toimintanaan sisällyttää sopimusneuvotteluihin erikseen ostamiaan tuotteita. Tämä on johdonmukaista tuottajaorganisaation tavoitteen eli tarjonnan keskittämisen kanssa. Kun tuottajaorganisaatio voi sisällyttää sopimusneuvotteluihin tuotteita, joita ostetaan erikseen muilta kuin jäseniltä (44), se voi tietyissä tilanteissa saavuttaa suurempia asiakkaita, joiden tarvitsemat määrät ylittävät sen mitä jäsenet voivat tarjota tiettynä ajankohtana. Tämän johdosta tuottajaorganisaatio voi korvata jäsenten esimerkiksi epäsuotuisten sääolojen vuoksi riittämättömän tuotannon, jolloin vältetään riski siitä, että tuottajaorganisaatio menettää asiakkaitaan. |
| --- | --- |

(59)

Markkinoille saattamisen tavoitteella tarkoitetaan jäsenten tuottamien tuotteiden markkinoille saattamista. Tämä ei sulje pois sitä, että tuottajaorganisaatio voi toissijaisena toimintanaan sisällyttää sopimusneuvotteluihin erikseen ostamiaan tuotteita. Tämä on johdonmukaista tuottajaorganisaation tavoitteen eli tarjonnan keskittämisen kanssa. Kun tuottajaorganisaatio voi sisällyttää sopimusneuvotteluihin tuotteita, joita ostetaan erikseen muilta kuin jäseniltä (44), se voi tietyissä tilanteissa saavuttaa suurempia asiakkaita, joiden tarvitsemat määrät ylittävät sen mitä jäsenet voivat tarjota tiettynä ajankohtana. Tämän johdosta tuottajaorganisaatio voi korvata jäsenten esimerkiksi epäsuotuisten sääolojen vuoksi riittämättömän tuotannon, jolloin vältetään riski siitä, että tuottajaorganisaatio menettää asiakkaitaan.

| (60) | Poikkeus kattaa sekä tuottajaorganisaation jäsenten että muiden kuin jäsenten tuotteet niiden koko tuotannon tai tuotannon osan osalta kunhan poikkeuksessa vahvistetut raja-arvot ja edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(60)

Poikkeus kattaa sekä tuottajaorganisaation jäsenten että muiden kuin jäsenten tuotteet niiden koko tuotannon tai tuotannon osan osalta kunhan poikkeuksessa vahvistetut raja-arvot ja edellytykset täyttyvät.

| (61) | Poikkeuksen perusteella tuotteiden ostaminen muilta kuin jäseniltä (ts. markkinoilta) ei voi olla tuottajaorganisaation päätoiminto. Poikkeusta sovellettaessa tuottajaorganisaation olisi ensiksikin pyrittävä saattamaan jäsentensä tuotteet markkinoille. Poikkeuksen tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi tuotteiden ostamisen organisaatioon kuulumattomilta tuottajilta olisi pysyttävä toissijaisena toimintana. Tuotteiden ostaminen muilta kuin jäseniltä on toissijaista toimintaa, jos tuottajaorganisaatio ostaa tavanomaisissa olosuhteissa enintään 25 prosenttia sopimusneuvottelujen kohteena olevasta tuotannosta vuoden aikana. Voi kuitenkin olla poikkeuksellisia tilanteita (esimerkiksi sääolojen tai tautien vuoksi), jolloin tämän tason ylittyminen 12 kuukauden jakson aikana voisi olla perusteltua vaarantamatta toiminnan toissijaista luonnetta. |
| --- | --- |

(61)

Poikkeuksen perusteella tuotteiden ostaminen muilta kuin jäseniltä (ts. markkinoilta) ei voi olla tuottajaorganisaation päätoiminto. Poikkeusta sovellettaessa tuottajaorganisaation olisi ensiksikin pyrittävä saattamaan jäsentensä tuotteet markkinoille. Poikkeuksen tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi tuotteiden ostamisen organisaatioon kuulumattomilta tuottajilta olisi pysyttävä toissijaisena toimintana. Tuotteiden ostaminen muilta kuin jäseniltä on toissijaista toimintaa, jos tuottajaorganisaatio ostaa tavanomaisissa olosuhteissa enintään 25 prosenttia sopimusneuvottelujen kohteena olevasta tuotannosta vuoden aikana. Voi kuitenkin olla poikkeuksellisia tilanteita (esimerkiksi sääolojen tai tautien vuoksi), jolloin tämän tason ylittyminen 12 kuukauden jakson aikana voisi olla perusteltua vaarantamatta toiminnan toissijaista luonnetta.

| (62) | Luonnonmullistuksia tai muita niiden kaltaisia tilanteita, jotka johtavat tuotannon supistumiseen pitkäksi aikaa, on tarkasteltava tapauskohtaisesti. Tällaisessa tapauksessa tuottajaorganisaation ei pitäisi menettää poikkeuksesta saamaansa hyötyä kyseisenä aikana vaan se voi kattaa markkinoille saattamista koskevat tarpeensa hankkimalla tuotteita muilta kuin jäseniltä kohtuullisen elpymiskauden aikana. Edellytyksenä on, että tuottajaorganisaatio ryhtyy viipymättä tarvittaviin toimiin ennen ylivoimaista estettä vallinneen tilanteen palauttamiseksi ja että muita poikkeuksen vaatimuksia noudatetaan. |
| --- | --- |

(62)

Luonnonmullistuksia tai muita niiden kaltaisia tilanteita, jotka johtavat tuotannon supistumiseen pitkäksi aikaa, on tarkasteltava tapauskohtaisesti. Tällaisessa tapauksessa tuottajaorganisaation ei pitäisi menettää poikkeuksesta saamaansa hyötyä kyseisenä aikana vaan se voi kattaa markkinoille saattamista koskevat tarpeensa hankkimalla tuotteita muilta kuin jäseniltä kohtuullisen elpymiskauden aikana. Edellytyksenä on, että tuottajaorganisaatio ryhtyy viipymättä tarvittaviin toimiin ennen ylivoimaista estettä vallinneen tilanteen palauttamiseksi ja että muita poikkeuksen vaatimuksia noudatetaan.

| (63) | Kaikkien YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa vahvistettujen poikkeusta koskevien edellytysten on täytyttävä myös muilta kuin jäseniltä ostettujen määrien osalta. Erityisesti nämä määrät on sisällytettävä sopimusneuvottelujen piiriin kuuluviin määriin, jotta voidaan varmistaa, että naudanlihan ja peltokasvien 15 prosentin rajaa kansallisesta kokonaistuotannosta ja oliiviöljyalan 20 prosentin rajaa merkityksellisistä markkinoista noudatetaan. |
| --- | --- |

(63)

Kaikkien YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa vahvistettujen poikkeusta koskevien edellytysten on täytyttävä myös muilta kuin jäseniltä ostettujen määrien osalta. Erityisesti nämä määrät on sisällytettävä sopimusneuvottelujen piiriin kuuluviin määriin, jotta voidaan varmistaa, että naudanlihan ja peltokasvien 15 prosentin rajaa kansallisesta kokonaistuotannosta ja oliiviöljyalan 20 prosentin rajaa merkityksellisistä markkinoista noudatetaan.

| (64) | Esimerkki poikkeuksen soveltamisesta sopimusneuvotteluihin, joita tuottajaorganisaatio käy jäsentensä puolesta muiden kuin jäsenten tuottamista tuotteista:













  Tilanne | : | Viisitoista pientä ohran tuottajaa on perustanut tuottajaorganisaation, jotta niiden tuotantomäärä riittäisi neuvotteluihin toimitussopimuksesta suuren alueellisen tärkkelysvalmistajan kanssa. Tuottajat toimittavat tuottajaorganisaatiolle koko tuotantonsa. Huhti- ja toukokuu ovat olleet erittäin kuivia yhdellä kyseisen alueen osalla, ja tuottajien sato on supistunut 25 prosenttia. Tämän vuoksi tuottajaorganisaatio ei elokuussa pysty toimittamaan sovittuja määriä tärkkelystä valmistavalle yritykselle. Jottei tuottajaorganisaatio menettäisi tärkkelysvalmistajan asiakkuutta, se ostaa puuttuvan ohran markkinoilta muulta kuin jäsentuottajalta. Tältä ulkopuoliselta tuottajalta ostettu määrä on 17 prosenttia määrästä, joka toimitetaan tärkkelysvalmistajalle tuottajaorganisaation neuvotteleman sopimuksen perusteella. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analyysi | : | Tuotteiden, joiden toimittajat eivät ole tuottajaorganisaation jäseniä, osuus on alle 25 prosenttia tuotteista, joista tuottajaorganisaatio käy tärkkelysvalmistajan kanssa sopimusneuvotteluja. Sopimusneuvottelujen piiriin kuuluva kokonaismäärä, mukaan lukien määrät, jotka ovat peräisin muilta kuin jäseniltä, on 2,2 prosenttia kansallisesta kokonaistuotannosta, eli tässä tapauksessa noudatetaan 15 prosentin rajaa peltokasvialan kansallisesta kokonaistuotannosta. Koska myös kaikkia muita YMJ-asetuksen 171 artiklassa säädettyjä edellytyksiä noudatetaan, tuottajaorganisaation käymiin sopimusneuvotteluihin voidaan soveltaa poikkeusta. |

(64)

Esimerkki poikkeuksen soveltamisesta sopimusneuvotteluihin, joita tuottajaorganisaatio käy jäsentensä puolesta muiden kuin jäsenten tuottamista tuotteista:

Tilanne

:

Viisitoista pientä ohran tuottajaa on perustanut tuottajaorganisaation, jotta niiden tuotantomäärä riittäisi neuvotteluihin toimitussopimuksesta suuren alueellisen tärkkelysvalmistajan kanssa. Tuottajat toimittavat tuottajaorganisaatiolle koko tuotantonsa. Huhti- ja toukokuu ovat olleet erittäin kuivia yhdellä kyseisen alueen osalla, ja tuottajien sato on supistunut 25 prosenttia. Tämän vuoksi tuottajaorganisaatio ei elokuussa pysty toimittamaan sovittuja määriä tärkkelystä valmistavalle yritykselle. Jottei tuottajaorganisaatio menettäisi tärkkelysvalmistajan asiakkuutta, se ostaa puuttuvan ohran markkinoilta muulta kuin jäsentuottajalta. Tältä ulkopuoliselta tuottajalta ostettu määrä on 17 prosenttia määrästä, joka toimitetaan tärkkelysvalmistajalle tuottajaorganisaation neuvotteleman sopimuksen perusteella.

Analyysi

:

Tuotteiden, joiden toimittajat eivät ole tuottajaorganisaation jäseniä, osuus on alle 25 prosenttia tuotteista, joista tuottajaorganisaatio käy tärkkelysvalmistajan kanssa sopimusneuvotteluja. Sopimusneuvottelujen piiriin kuuluva kokonaismäärä, mukaan lukien määrät, jotka ovat peräisin muilta kuin jäseniltä, on 2,2 prosenttia kansallisesta kokonaistuotannosta, eli tässä tapauksessa noudatetaan 15 prosentin rajaa peltokasvialan kansallisesta kokonaistuotannosta. Koska myös kaikkia muita YMJ-asetuksen 171 artiklassa säädettyjä edellytyksiä noudatetaan, tuottajaorganisaation käymiin sopimusneuvotteluihin voidaan soveltaa poikkeusta.

3.3   Merkittävien tehokkuusetujen testi

| (65) | YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa säädetään sekä oliiviöljy-, naudanliha- että peltokasvialan osalta, että ”[t]uottajaorganisaatio täyttää tässä kohdassa mainitut tavoitteet, jos näihin tavoitteisiin pyrkiminen johtaa

  toimien yhdentämiseen
  ja jos tällainen yhdentäminen
  todennäköisesti johtaa toimien merkittävään tehostumiseen

   (45), niin että tuottajaorganisaation toimet kaiken kaikkiaan

  myötävaikuttavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 39 artiklan tavoitteiden täyttymiseen
  ”. |
| --- | --- |

(65)

YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa säädetään sekä oliiviöljy-, naudanliha- että peltokasvialan osalta, että ”[t]uottajaorganisaatio täyttää tässä kohdassa mainitut tavoitteet, jos näihin tavoitteisiin pyrkiminen johtaa

  toimien yhdentämiseen
  ja jos tällainen yhdentäminen
  todennäköisesti johtaa toimien merkittävään tehostumiseen

   (45), niin että tuottajaorganisaation toimet kaiken kaikkiaan

  myötävaikuttavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 39 artiklan tavoitteiden täyttymiseen
  ”.

| (66) | Poikkeus edellyttää, että sopimusneuvotteluja käyvä tuottajaorganisaatio 1) yhdentää toimet ja 2) että toimet todennäköisesti johtavat merkittäviin tehokkuusetuihin, jotta varmistetaan, että tuottajaorganisaation toimet kaiken kaikkiaan edistävät yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden täyttymistä. |
| --- | --- |

(66)

Poikkeus edellyttää, että sopimusneuvotteluja käyvä tuottajaorganisaatio 1) yhdentää toimet ja 2) että toimet todennäköisesti johtavat merkittäviin tehokkuusetuihin, jotta varmistetaan, että tuottajaorganisaation toimet kaiken kaikkiaan edistävät yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden täyttymistä.

| (67) | Sopimusneuvotteluilla ja tuottajien muilla yhteisillä toimilla voi olla erilaisia vaikutuksia YMP:n tavoitteiden täyttymiseen. |
| --- | --- |

(67)

Sopimusneuvotteluilla ja tuottajien muilla yhteisillä toimilla voi olla erilaisia vaikutuksia YMP:n tavoitteiden täyttymiseen.

| (68) | Maataloustuottajien väliset sopimukset, joiden tarkoituksena on toteuttaa yhdessä tiettyjä toimia, voivat johtaa tehokkuusetuihin ja siten taloudelliseen hyötyyn, erityisesti jos niillä yhdistetään toimintoja, taitoja tai omaisuuseriä keinona jakaa riskit, säästää kustannuksissa, lisätä investointeja, yhdistää taitotietoa, parantaa tuotteiden laatua ja tuotevalikoimaa ja tuoda innovaatiot nopeammin markkinoille. Tällaiset toimet voivat edistää YMP:n tavoitteiden saavuttamista, mahdollisesti tuottavuuden kasvua (esimerkiksi siksi, että yhteishankintojen ansiosta on saatavilla paremmin tuottavia teknologioita), lisätä tuottajien tuloja (esimerkiksi parantamalla laatua parempien tuotanto- tai varastointitilojen avulla) tai parantaa tarvikkeiden saatavuutta (esimerkiksi hankkimalla tai järjestämällä yhdessä paremmat varastointi- tai jakelujärjestelmät). |
| --- | --- |

(68)

Maataloustuottajien väliset sopimukset, joiden tarkoituksena on toteuttaa yhdessä tiettyjä toimia, voivat johtaa tehokkuusetuihin ja siten taloudelliseen hyötyyn, erityisesti jos niillä yhdistetään toimintoja, taitoja tai omaisuuseriä keinona jakaa riskit, säästää kustannuksissa, lisätä investointeja, yhdistää taitotietoa, parantaa tuotteiden laatua ja tuotevalikoimaa ja tuoda innovaatiot nopeammin markkinoille. Tällaiset toimet voivat edistää YMP:n tavoitteiden saavuttamista, mahdollisesti tuottavuuden kasvua (esimerkiksi siksi, että yhteishankintojen ansiosta on saatavilla paremmin tuottavia teknologioita), lisätä tuottajien tuloja (esimerkiksi parantamalla laatua parempien tuotanto- tai varastointitilojen avulla) tai parantaa tarvikkeiden saatavuutta (esimerkiksi hankkimalla tai järjestämällä yhdessä paremmat varastointi- tai jakelujärjestelmät).

| (69) | Maataloustuottajien väliset sopimukset sopimusneuvottelujen käymisestä voivat kuitenkin rajoittaa kilpailua ja haitata viime kädessä YMP:n tavoitteiden saavuttamista. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajat ovat tehneet sopimuksen, jossa vahvistetaan hinnat, vähennetään tuotantoa tai jaetaan markkinoita. Vaikka tällaiset sopimukset voivat lisätä tuottajien tuloja, ne voivat vaarantaa YMP:n muiden tavoitteiden saavuttamisen, jos ne johtavat esimerkiksi kohtuuttomiin hintoihin kuluttajien kannalta (hintojen noustessa), tarvikkeiden saatavuusongelmiin (tarjonnan rajoitusten vuoksi) tai tuottavuuden alenemiseen (koska tuottajien välisen kilpailun väheneminen voi heikentää halukkuutta parantaa tuottavuutta). |
| --- | --- |

(69)

Maataloustuottajien väliset sopimukset sopimusneuvottelujen käymisestä voivat kuitenkin rajoittaa kilpailua ja haitata viime kädessä YMP:n tavoitteiden saavuttamista. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajat ovat tehneet sopimuksen, jossa vahvistetaan hinnat, vähennetään tuotantoa tai jaetaan markkinoita. Vaikka tällaiset sopimukset voivat lisätä tuottajien tuloja, ne voivat vaarantaa YMP:n muiden tavoitteiden saavuttamisen, jos ne johtavat esimerkiksi kohtuuttomiin hintoihin kuluttajien kannalta (hintojen noustessa), tarvikkeiden saatavuusongelmiin (tarjonnan rajoitusten vuoksi) tai tuottavuuden alenemiseen (koska tuottajien välisen kilpailun väheneminen voi heikentää halukkuutta parantaa tuottavuutta).

| (70) | Tilanteissa, joissa jäsentensä puolesta sopimusneuvottelut käyvän tuottajaorganisaation myyntiin liittyvät toimet vaarantavat tiettyjen YMP:n tavoitteiden saavuttamisen, merkittävien tehokkuusetujen syntyminen voi kompensoida näitä vaikutuksia ja varmistaa, että tuottajaorganisaation toimet kaiken kaikkiaan myötävaikuttavat YMP:n tavoitteiden saavuttamiseen. Tämän vuoksi YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa edellytetään, että






  a. | tuottajaorganisaatio yhdentää toimet, ja |
| --- | --- | --- |

(70)

Tilanteissa, joissa jäsentensä puolesta sopimusneuvottelut käyvän tuottajaorganisaation myyntiin liittyvät toimet vaarantavat tiettyjen YMP:n tavoitteiden saavuttamisen, merkittävien tehokkuusetujen syntyminen voi kompensoida näitä vaikutuksia ja varmistaa, että tuottajaorganisaation toimet kaiken kaikkiaan myötävaikuttavat YMP:n tavoitteiden saavuttamiseen. Tämän vuoksi YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa edellytetään, että

a.

tuottajaorganisaatio yhdentää toimet, ja

| b. | nämä toimet todennäköisesti johtavat merkittäviin tehokkuusetuihin, jotta varmistetaan, että tuottajaorganisaation toiminnot kaiken kaikkiaan myötävaikuttavat YMP:n tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

b.

nämä toimet todennäköisesti johtavat merkittäviin tehokkuusetuihin, jotta varmistetaan, että tuottajaorganisaation toiminnot kaiken kaikkiaan myötävaikuttavat YMP:n tavoitteiden saavuttamiseen.

| (71) | Tuottajaorganisaatio voi hyötyä poikkeuksesta ainoastaan, jos se täyttää testin, jäljempänä ’merkittävien tehokkuusetujen testi’, edellytykset. |
| --- | --- |

(71)

Tuottajaorganisaatio voi hyötyä poikkeuksesta ainoastaan, jos se täyttää testin, jäljempänä ’merkittävien tehokkuusetujen testi’, edellytykset.

| (72) | Merkittävien tehokkuusetujen testi edellyttää seuraavia seikkoja:






  a. | Tuottajaorganisaation yhdentämien toimintojen yksilöiminen, ts. mitkä toiminnot tuottajaorganisaatio toteuttaa jäsentensä puolesta. Tuottajaorganisaatio voi toteuttaa yhdentämisen joko suorittamalla toiminnot suoraan tai ulkoistamalla toiminnot kolmansille osapuolille. Tuottajaorganisaatio voi ulkoistaa tietyt toiminnot kolmansille osapuolille ja silti ottaa nämä toiminnot huomioon varmistaakseen, että merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset täyttyvät (esimerkiksi ulkoistamalla kuljetukset kolmansille kuljetusyhtiöille) (46). |
| --- | --- | --- |

(72)

Merkittävien tehokkuusetujen testi edellyttää seuraavia seikkoja:

a.

Tuottajaorganisaation yhdentämien toimintojen yksilöiminen, ts. mitkä toiminnot tuottajaorganisaatio toteuttaa jäsentensä puolesta. Tuottajaorganisaatio voi toteuttaa yhdentämisen joko suorittamalla toiminnot suoraan tai ulkoistamalla toiminnot kolmansille osapuolille. Tuottajaorganisaatio voi ulkoistaa tietyt toiminnot kolmansille osapuolille ja silti ottaa nämä toiminnot huomioon varmistaakseen, että merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset täyttyvät (esimerkiksi ulkoistamalla kuljetukset kolmansille kuljetusyhtiöille) (46).

| b. | Päätelmä siitä, että nämä toimet todennäköisesti tuottavat tehokkuusetuja. Tämä koskee toimintojen luonnetta (eli sitä, onko kyseinen toiminta luonteeltaan omiaan saamaan aikaan tehokkuusetuja). Se voi myös koskea tuottajaorganisaation kehitystasoa (tuottajaorganisaatio on saattanut sitoutua investoimaan kyseiseen toimintaan, ja investoinnin täysimääräinen toteuttaminen saattaa viedä jonkin verran aikaa, mutta tuottajaorganisaatio neuvottelee jo sopimuksista jäsentensä puolesta); ja |
| --- | --- |

b.

Päätelmä siitä, että nämä toimet todennäköisesti tuottavat tehokkuusetuja. Tämä koskee toimintojen luonnetta (eli sitä, onko kyseinen toiminta luonteeltaan omiaan saamaan aikaan tehokkuusetuja). Se voi myös koskea tuottajaorganisaation kehitystasoa (tuottajaorganisaatio on saattanut sitoutua investoimaan kyseiseen toimintaan, ja investoinnin täysimääräinen toteuttaminen saattaa viedä jonkin verran aikaa, mutta tuottajaorganisaatio neuvottelee jo sopimuksista jäsentensä puolesta); ja

| c. | Päätelmä siitä, että tällaiset tehokkuusedut ovat todennäköisesti riittävän merkittäviä, jotta tuottajaorganisaatio (kaikella toiminnallaan) edistää YMP:n tavoitteiden saavuttamista (47). |
| --- | --- |

c.

Päätelmä siitä, että tällaiset tehokkuusedut ovat todennäköisesti riittävän merkittäviä, jotta tuottajaorganisaatio (kaikella toiminnallaan) edistää YMP:n tavoitteiden saavuttamista (47).

| (73) | Kuten 55 kappaleessa todettiin, tuottajaorganisaatio voi olla toisen tuottajaorganisaation jäsen (ns. toissijainen tuottajaorganisaatio), joka myy ensimmäisen tuottajaorganisaation tuotannon. Toissijaisen tuottajaorganisaation sopimusneuvotteluihin voidaan soveltaa poikkeusta, jos se täyttää poikkeuksen soveltamiselle 51 kappaleessa asetetut edellytykset. Arvioitaessa, täyttääkö tuottajaorganisaatio erityisesti merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset, ensisijaisen tuottajaorganisaation tehokkuutta parantavat toimet (esimerkiksi tuotteiden keräys ja kuljetus) voidaan ottaa huomioon määritettäessä poikkeuksen piiriin kuuluvia, toissijaisen tuottajaorganisaation/ uottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tehokkuusetuja. |
| --- | --- |

(73)

Kuten 55 kappaleessa todettiin, tuottajaorganisaatio voi olla toisen tuottajaorganisaation jäsen (ns. toissijainen tuottajaorganisaatio), joka myy ensimmäisen tuottajaorganisaation tuotannon. Toissijaisen tuottajaorganisaation sopimusneuvotteluihin voidaan soveltaa poikkeusta, jos se täyttää poikkeuksen soveltamiselle 51 kappaleessa asetetut edellytykset. Arvioitaessa, täyttääkö tuottajaorganisaatio erityisesti merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset, ensisijaisen tuottajaorganisaation tehokkuutta parantavat toimet (esimerkiksi tuotteiden keräys ja kuljetus) voidaan ottaa huomioon määritettäessä poikkeuksen piiriin kuuluvia, toissijaisen tuottajaorganisaation/ uottajaorganisaatioiden yhteenliittymän tehokkuusetuja.

| (74) | Tuottajaorganisaatio voi arvioida, täyttääkö se merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset, käyttämällä EU:n lainsäätäjän laatimaa yksinkertaistettua menetelmää. Jos tuottajaorganisaatio ei täytä yksinkertaistetun menetelmän edellytyksiä, se voi tietyissä tapauksissa käyttää vaihtoehtoista menetelmää arvioidakseen, täyttääkö se merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset. |
| --- | --- |

(74)

Tuottajaorganisaatio voi arvioida, täyttääkö se merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset, käyttämällä EU:n lainsäätäjän laatimaa yksinkertaistettua menetelmää. Jos tuottajaorganisaatio ei täytä yksinkertaistetun menetelmän edellytyksiä, se voi tietyissä tapauksissa käyttää vaihtoehtoista menetelmää arvioidakseen, täyttääkö se merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset.

3.3.1   Yksinkertaistettu menetelmä

| (75) | YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa esitetään menetelmä, jäljempänä ’yksinkertaistettu menetelmä’, sen arvioimiseksi, täyttyvätkö merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset. Poikkeuksen mukaan (48) merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset voidaan saavuttaa, jos






  a. | tuottajaorganisaatio harjoittaa vähintään yhtä YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa luetelluista tehokkuutta mahdollisesti lisäävistä toiminnoista (49); ja |
| --- | --- | --- |

(75)

YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa esitetään menetelmä, jäljempänä ’yksinkertaistettu menetelmä’, sen arvioimiseksi, täyttyvätkö merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset. Poikkeuksen mukaan (48) merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset voidaan saavuttaa, jos

a.

tuottajaorganisaatio harjoittaa vähintään yhtä YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa luetelluista tehokkuutta mahdollisesti lisäävistä toiminnoista (49); ja

| b. | nämä toiminnot ovat merkittäviä tuotteen määrän sekä tuotannosta ja tuotteen markkinoille saattamisesta aiheutuvien kustannusten kannalta. Jos toiminnot ovat tarpeeksi merkittäviä, oletetaan, että ne todennäköisesti saavat aikaan huomattavia tehokkuusetuja. Näiden tehokkuusetujen voidaan katsoa korvaavan kaikki mahdolliset haitat, joita sopimusneuvottelut aiheuttavat YMP:n tavoitteiden saavuttamiselle. Tämän vuoksi tuottajaorganisaation toiminnan voidaan kokonaisuutena ottaen olettaa edistävän YMP:n tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

b.

nämä toiminnot ovat merkittäviä tuotteen määrän sekä tuotannosta ja tuotteen markkinoille saattamisesta aiheutuvien kustannusten kannalta. Jos toiminnot ovat tarpeeksi merkittäviä, oletetaan, että ne todennäköisesti saavat aikaan huomattavia tehokkuusetuja. Näiden tehokkuusetujen voidaan katsoa korvaavan kaikki mahdolliset haitat, joita sopimusneuvottelut aiheuttavat YMP:n tavoitteiden saavuttamiselle. Tämän vuoksi tuottajaorganisaation toiminnan voidaan kokonaisuutena ottaen olettaa edistävän YMP:n tavoitteiden saavuttamista.

| (76) | On useita tapauksia, joissa yksinkertaistettua menetelmää ei voida soveltaa. Ensinnäkään ei ole poissuljettua, että muutkin kuin YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa luetellut toiminnot johtavat tehokkuusetuihin ja että jossain yksittäisessä tapauksessa nämä toiminnot tuovat sellaisia merkittäviä tehokkuusetuja, että tuottajaorganisaation toiminnot kokonaisuutena ottaen edistävät YMP:n tavoitteiden saavuttamista. Tällainen tilanne ei kuulu yksinkertaistetun menetelmän piiriin, vaan se edellyttää 82–86 kappaleessa esitettyä vaihtoehtoisen menetelmän mukaista tapauskohtaista selvitystä. |
| --- | --- |

(76)

On useita tapauksia, joissa yksinkertaistettua menetelmää ei voida soveltaa. Ensinnäkään ei ole poissuljettua, että muutkin kuin YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa luetellut toiminnot johtavat tehokkuusetuihin ja että jossain yksittäisessä tapauksessa nämä toiminnot tuovat sellaisia merkittäviä tehokkuusetuja, että tuottajaorganisaation toiminnot kokonaisuutena ottaen edistävät YMP:n tavoitteiden saavuttamista. Tällainen tilanne ei kuulu yksinkertaistetun menetelmän piiriin, vaan se edellyttää 82–86 kappaleessa esitettyä vaihtoehtoisen menetelmän mukaista tapauskohtaista selvitystä.

| (77) | Toiseksi yksinkertaistettu menetelmä ei koske tilanteita, joissa tuottajaorganisaatio on sitoutunut investoimaan tehokkuutta lisääviin toimiin, mutta investointien toteutuminen vie jonkin aikaa. Tällainen tilanne ei kuulu yksinkertaistetun menetelmän (joka perustuu tuottajaorganisaation jo toteuttamiin toimiin) piiriin, vaan se edellyttää 82–86 kappaleessa esitettyä vaihtoehtoisen menetelmän mukaista tapauskohtaista selvitystä. |
| --- | --- |

(77)

Toiseksi yksinkertaistettu menetelmä ei koske tilanteita, joissa tuottajaorganisaatio on sitoutunut investoimaan tehokkuutta lisääviin toimiin, mutta investointien toteutuminen vie jonkin aikaa. Tällainen tilanne ei kuulu yksinkertaistetun menetelmän (joka perustuu tuottajaorganisaation jo toteuttamiin toimiin) piiriin, vaan se edellyttää 82–86 kappaleessa esitettyä vaihtoehtoisen menetelmän mukaista tapauskohtaista selvitystä.

| (78) | Yksinkertaistetussa menetelmässä on yksilöitävä YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa luetellut toiminnot ja arvioitava näiden toimintojen kattamien määrien ja kustannusten merkitys. Seuraavissa neljässä laatikossa esitetään kultakin kolmelta alalta tilanteita, joissa kyseiset toiminnot kattavat merkittävän osan tarkasteltavana olevan tuotteen määrästä sekä tuotannosta ja tuotteen markkinoille saattamisesta aiheutuvista kustannuksista, jolloin tuottajaorganisaatio voi hyötyä poikkeuksesta. Tämä voidaan saavuttaa yhdellä toiminnolla tai yhdistämällä useita toimintoja, jos yksikään poikkeuksessa luetelluista toiminnoista ei todennäköisesti johda yksistään merkittäviin tehokkuusetuihin. Kukin tilanne edellyttää tapauskohtaista analyysia, jotta voidaan varmistaa, että aiheutuneet kustannukset ja toimintojen kattamat määrät riittävät tuottamaan merkittäviä tehokkuusetuja. Seuraavassa on esimerkkejä tilanteista, joissa yksinkertaistettua menetelmää sovelletaan. Tässä annetut esimerkit eivät kata kaikkia tilanteita.






  OLIIVIÖLJYALA


  Merkittävien tehokkuusetujen testin soveltaminen

  Esimerkkejä tilanteista, joissa YMJ-asetuksen 169 artiklassa luetellut yhteiset toiminnot saavat todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti.
  i.   
  Yhteinen jalostaminen










  1. | Yhteinen jalostaminen todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio jalostaa yli puolet sen jäsenten korjaamien oliivien määrästä tuottaakseen oliiviöljyä oliiviöljypuristamossa. Oliiviöljypuristamon perustaminen edellyttää merkittäviä investointeja. Oliivien jalostamiseen oliiviöljyksi liittyy yleensä useita vaiheita, kuten oliivien puhdistaminen ja puristaminen, oliiviöljyn suodattaminen ja muut prosessit. Tällaisessa tilanteessa, jossa tuottajaorganisaation yhteinen jalostustoiminta tuottaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta oliiviöljystä, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja verrattuna tilanteeseen, jossa jäsenet pyrkisivät kukin erikseen jalostamaan oliivit, ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- | --- |

(78)

Yksinkertaistetussa menetelmässä on yksilöitävä YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa luetellut toiminnot ja arvioitava näiden toimintojen kattamien määrien ja kustannusten merkitys. Seuraavissa neljässä laatikossa esitetään kultakin kolmelta alalta tilanteita, joissa kyseiset toiminnot kattavat merkittävän osan tarkasteltavana olevan tuotteen määrästä sekä tuotannosta ja tuotteen markkinoille saattamisesta aiheutuvista kustannuksista, jolloin tuottajaorganisaatio voi hyötyä poikkeuksesta. Tämä voidaan saavuttaa yhdellä toiminnolla tai yhdistämällä useita toimintoja, jos yksikään poikkeuksessa luetelluista toiminnoista ei todennäköisesti johda yksistään merkittäviin tehokkuusetuihin. Kukin tilanne edellyttää tapauskohtaista analyysia, jotta voidaan varmistaa, että aiheutuneet kustannukset ja toimintojen kattamat määrät riittävät tuottamaan merkittäviä tehokkuusetuja. Seuraavassa on esimerkkejä tilanteista, joissa yksinkertaistettua menetelmää sovelletaan. Tässä annetut esimerkit eivät kata kaikkia tilanteita.

OLIIVIÖLJYALA

Merkittävien tehokkuusetujen testin soveltaminen

Esimerkkejä tilanteista, joissa YMJ-asetuksen 169 artiklassa luetellut yhteiset toiminnot saavat todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti.

i.   
  Yhteinen jalostaminen

1.

Yhteinen jalostaminen todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio jalostaa yli puolet sen jäsenten korjaamien oliivien määrästä tuottaakseen oliiviöljyä oliiviöljypuristamossa. Oliiviöljypuristamon perustaminen edellyttää merkittäviä investointeja. Oliivien jalostamiseen oliiviöljyksi liittyy yleensä useita vaiheita, kuten oliivien puhdistaminen ja puristaminen, oliiviöljyn suodattaminen ja muut prosessit. Tällaisessa tilanteessa, jossa tuottajaorganisaation yhteinen jalostustoiminta tuottaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta oliiviöljystä, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja verrattuna tilanteeseen, jossa jäsenet pyrkisivät kukin erikseen jalostamaan oliivit, ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

ii.   
  Yhteiset pakkaukset, pakkausmerkinnät tai myynninedistämistoimet

| 2. | Oliiviöljyn yhteinen pakkaaminen tai pullottaminen sekä yhteiset pakkausmerkinnät todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun nämä tuottajaorganisaation toiminnot kattavat yli puolet oliivipuristamossa käsitellystä oliiviöljystä. Yhteinen pakkaaminen tai pullottaminen sekä yhteiset pakkausmerkinnät edellyttävät yleensä merkittäviä investointeja tarvittavan teknologian tai laitteiston hankkimiseksi. Tällaisessa tilanteessa, jossa tuottajaorganisaation yhteinen pakkaus- tai pullotustoiminta sekä yhteisten pakkausmerkintöjen käyttö kattaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta oliiviöljystä, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

2.

Oliiviöljyn yhteinen pakkaaminen tai pullottaminen sekä yhteiset pakkausmerkinnät todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun nämä tuottajaorganisaation toiminnot kattavat yli puolet oliivipuristamossa käsitellystä oliiviöljystä. Yhteinen pakkaaminen tai pullottaminen sekä yhteiset pakkausmerkinnät edellyttävät yleensä merkittäviä investointeja tarvittavan teknologian tai laitteiston hankkimiseksi. Tällaisessa tilanteessa, jossa tuottajaorganisaation yhteinen pakkaus- tai pullotustoiminta sekä yhteisten pakkausmerkintöjen käyttö kattaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta oliiviöljystä, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

| 3. | Yhteiset myynninedistämistoimet todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio kehittää ja saattaa markkinoille lisäarvotuotteen. Tuote on lisäarvotuote esimerkiksi silloin, kun se eroaa muista tuotteista erityisten ominaisuuksien perusteella ja täyttää asiakkaiden tietyt vaatimukset. Tuottajaorganisaatio voi eriyttää tuotteensa käytettyjen tuotantomenetelmien (kuten luonnonmukaisen oliiviöljyn tuottaminen) tai muiden tekijöiden perusteella. Tässä yhteydessä yhteiset myynninedistämistoimet muodostavat markkinointia koskevan osan integroidussa strategiassa myydä kyseistä lisäarvotuotetta ja kyseiset myynninedistämistoimet kattavat kaiken tuottajaorganisaation markkinoille saattaman määrän. Tuottajaorganisaatio vahvistaa tuote-eritelmät ja varmistaa, että niitä noudatetaan. Tähän sisältyy muun muassa asianmukaisten eritelmien laatiminen, tuotantoprosessin suunnittelu, eritelmiin liittyvä laadunvalvonta ja tarvittavien tuotantopanosten hankinta eritelmien noudattamiseksi. Tällaisesta yhdennetystä lähestymistavasta ja erityisesti tuote-eritelmien noudattamisesta aiheutuu sekä tuottajaorganisaatiolle että sen jäsenille suuria kustannuksia. Tällöin on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.
  Alakohtaisilla yhteisillä myynninedistämistoimilla, kuten oliiviöljyn kulutuksen yleisellä edistämisellä, ei ole merkitystä poikkeuksen soveltamisen kannalta, koska kyseessä eivät ole yhden tuottajaorganisaation toimet vaan saman alan tuottajien ja/tai tuottajaorganisaatioiden välillä koordinoidut toimet, joiden tarkoituksena on hyödyttää koko alaa, ei pelkästään yhtä tuottajaorganisaatiota. |
| --- | --- |

3.

Yhteiset myynninedistämistoimet todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio kehittää ja saattaa markkinoille lisäarvotuotteen. Tuote on lisäarvotuote esimerkiksi silloin, kun se eroaa muista tuotteista erityisten ominaisuuksien perusteella ja täyttää asiakkaiden tietyt vaatimukset. Tuottajaorganisaatio voi eriyttää tuotteensa käytettyjen tuotantomenetelmien (kuten luonnonmukaisen oliiviöljyn tuottaminen) tai muiden tekijöiden perusteella. Tässä yhteydessä yhteiset myynninedistämistoimet muodostavat markkinointia koskevan osan integroidussa strategiassa myydä kyseistä lisäarvotuotetta ja kyseiset myynninedistämistoimet kattavat kaiken tuottajaorganisaation markkinoille saattaman määrän. Tuottajaorganisaatio vahvistaa tuote-eritelmät ja varmistaa, että niitä noudatetaan. Tähän sisältyy muun muassa asianmukaisten eritelmien laatiminen, tuotantoprosessin suunnittelu, eritelmiin liittyvä laadunvalvonta ja tarvittavien tuotantopanosten hankinta eritelmien noudattamiseksi. Tällaisesta yhdennetystä lähestymistavasta ja erityisesti tuote-eritelmien noudattamisesta aiheutuu sekä tuottajaorganisaatiolle että sen jäsenille suuria kustannuksia. Tällöin on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

Alakohtaisilla yhteisillä myynninedistämistoimilla, kuten oliiviöljyn kulutuksen yleisellä edistämisellä, ei ole merkitystä poikkeuksen soveltamisen kannalta, koska kyseessä eivät ole yhden tuottajaorganisaation toimet vaan saman alan tuottajien ja/tai tuottajaorganisaatioiden välillä koordinoidut toimet, joiden tarkoituksena on hyödyttää koko alaa, ei pelkästään yhtä tuottajaorganisaatiota.

iii.   
  Yhteisesti järjestetty laadunvalvonta

| 4. | Yhteisesti järjestetty laadunvalvonta todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi siinä tapauksessa, että tuottajaorganisaatio varmistaa jäsentensä tuottamien tuotteiden yhtenäisen laadun joko siksi, että sitä edellytetään lainsäädännössä tai vakiintuneessa standardissa (esimerkiksi jos tuottajaorganisaation ja sen jäsenten tarkoituksena on täyttää ostajien vaatimukset). Tuottajaorganisaatio auttaa saavuttamaan laadun ensisijaisesti antamalla neuvoja ja tukemalla tuotantoprosesseja. Näin tuottajaorganisaatio tarjoaa tuottajille alan palveluja, jotka auttavat tuottajaa tuottamaan laatutuotteen. Näitä palveluja ovat esimerkiksi neuvonta, joka koskee kasvinsuojeluaineiden, muiden kemikaalien ja lannoitteiden parempia käyttötapoja sekä parempia tuotantomenetelmiä, ja maatilakohtaisissa tuotanto-ongelmissa sekä sääntelyyn ja tarkastuksiin liittyvissä ongelmissa annettava apu. Toiseksi tuottajaorganisaatio tekee myös omia testejä (tai ulkoistaa ne) tarkastaakseen jäsentensä tuottaman oliiviöljyn (joka tuottajaorganisaation on tarkoitus saattaa markkinoille) laadun (happamuuden ja torjunta-ainepitoisuuden laboratoriotutkimukset, aistinvaraisten ominaisuuksien testaukset jne.). Testejä tehdään joko osoittamaan riippumattomille sertifioijille ja tarkastajille, että tuotteet vastaavat lainsäädännön tai standardien vaatimuksia, ja/tai todistamaan ostajille, että tuotteet täyttävät niiden vaatimukset. Kaikista näistä toiminnoista aiheutuvat kustannukset ovat merkittäviä, jos toiminnot kattavat yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta oliiviöljystä. Tällöin tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, koska kunkin jäsenen olisi huomattavasti kalliimpaa päästä samaan tulokseen yksinään. Tämän johdosta on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

4.

Yhteisesti järjestetty laadunvalvonta todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi siinä tapauksessa, että tuottajaorganisaatio varmistaa jäsentensä tuottamien tuotteiden yhtenäisen laadun joko siksi, että sitä edellytetään lainsäädännössä tai vakiintuneessa standardissa (esimerkiksi jos tuottajaorganisaation ja sen jäsenten tarkoituksena on täyttää ostajien vaatimukset). Tuottajaorganisaatio auttaa saavuttamaan laadun ensisijaisesti antamalla neuvoja ja tukemalla tuotantoprosesseja. Näin tuottajaorganisaatio tarjoaa tuottajille alan palveluja, jotka auttavat tuottajaa tuottamaan laatutuotteen. Näitä palveluja ovat esimerkiksi neuvonta, joka koskee kasvinsuojeluaineiden, muiden kemikaalien ja lannoitteiden parempia käyttötapoja sekä parempia tuotantomenetelmiä, ja maatilakohtaisissa tuotanto-ongelmissa sekä sääntelyyn ja tarkastuksiin liittyvissä ongelmissa annettava apu. Toiseksi tuottajaorganisaatio tekee myös omia testejä (tai ulkoistaa ne) tarkastaakseen jäsentensä tuottaman oliiviöljyn (joka tuottajaorganisaation on tarkoitus saattaa markkinoille) laadun (happamuuden ja torjunta-ainepitoisuuden laboratoriotutkimukset, aistinvaraisten ominaisuuksien testaukset jne.). Testejä tehdään joko osoittamaan riippumattomille sertifioijille ja tarkastajille, että tuotteet vastaavat lainsäädännön tai standardien vaatimuksia, ja/tai todistamaan ostajille, että tuotteet täyttävät niiden vaatimukset. Kaikista näistä toiminnoista aiheutuvat kustannukset ovat merkittäviä, jos toiminnot kattavat yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta oliiviöljystä. Tällöin tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, koska kunkin jäsenen olisi huomattavasti kalliimpaa päästä samaan tulokseen yksinään. Tämän johdosta on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

iv.   
  Yhteinen jakelu

Yhteinen jakelu voi kattaa seuraavat toiminnot: yhteiset kuljetukset, jakelukeskuksen tai myynti-infrastruktuurin perustaminen ja/tai myyntifoorumin järjestäminen.

| 5. | Yhteiset kuljetukset todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaation järjestämät kuljetukset oliivilehdoista jalostuspaikalle (oliiviöljypuristamo) kattavat yli puolet sen markkinoille saattamasta oliiviöljystä tai kun tuottajaorganisaatio järjestää kuljetukset useilta oliiviöljypuristamoilta pakkaus-, pullotus- ja etiketöintipaikalle ja kuljetukset kattavat yli puolet sen markkinoille saattamasta oliiviöljystä. Kuljetuskustannukset muodostavat huomattavan osan tuotteen tuottamisesta ja markkinoille saattamisesta aiheutuvista kustannuksista. Tuottajaorganisaatio voi tällöin harjoittaa kuljetustoimintaa tehokkaammin kuin kukin jäsen erikseen. Tuottajaorganisaatio voi saavuttaa mittakaavaetuja esimerkiksi kuljettamalla suuria määriä ja yhdistämällä toimituksia. Näin voidaan pienentää purkaus- ja käsittelykustannuksia. Sen vuoksi tässä tilanteessa on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä kustannussäästöjä ja tehokkuusetuja verrattuna tilanteeseen, jossa kukin jäsen toimisi erikseen. Tämän johdosta on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

5.

Yhteiset kuljetukset todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaation järjestämät kuljetukset oliivilehdoista jalostuspaikalle (oliiviöljypuristamo) kattavat yli puolet sen markkinoille saattamasta oliiviöljystä tai kun tuottajaorganisaatio järjestää kuljetukset useilta oliiviöljypuristamoilta pakkaus-, pullotus- ja etiketöintipaikalle ja kuljetukset kattavat yli puolet sen markkinoille saattamasta oliiviöljystä. Kuljetuskustannukset muodostavat huomattavan osan tuotteen tuottamisesta ja markkinoille saattamisesta aiheutuvista kustannuksista. Tuottajaorganisaatio voi tällöin harjoittaa kuljetustoimintaa tehokkaammin kuin kukin jäsen erikseen. Tuottajaorganisaatio voi saavuttaa mittakaavaetuja esimerkiksi kuljettamalla suuria määriä ja yhdistämällä toimituksia. Näin voidaan pienentää purkaus- ja käsittelykustannuksia. Sen vuoksi tässä tilanteessa on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä kustannussäästöjä ja tehokkuusetuja verrattuna tilanteeseen, jossa kukin jäsen toimisi erikseen. Tämän johdosta on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

| 6. | Jakelukeskuksen tai myynti-infrastruktuurin perustaminen ja/tai myyntifoorumin järjestäminen. Komission tiedossa ei ole tilannetta, jossa jakelukeskus, myynti-infrastruktuuri ja/tai online-myyntifoorumi saisivat yksistään aikaan riittävästi merkittäviä tehokkuusetuja merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimusten täyttämiseksi oliiviöljyalalla. Jos jakelukeskus, myynti-infrastruktuuri tai online-myyntifoorumi yhdistetään muihin toimintoihin, kuten kuljetuksiin tai laadunvalvontaan, jolloin näiden toimintojen yhteenlasketut kustannukset ovat merkittävät, se voisi kuitenkin saada aikaan merkittäviä tehokkuusetuja edellyttäen, että kyseessä oleva määrä on yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamista tuotteista. Sen seurauksena on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. Tuottajaorganisaatio voisi järjestää yhdessä esimerkiksi jakelukeskuksen, tuotannon kuljetuksen ja online-myyntifoorumin. Jos näiden toimintojen kattamat määrät vastaavat yli puolta tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä, toimintojen perustamis- ja järjestämiskustannukset ovat merkittävät ja on todennäköistä, että toiminnot johtavat yhdessä merkittäviin tehokkuusetuihin. Sen vuoksi tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

6.

Jakelukeskuksen tai myynti-infrastruktuurin perustaminen ja/tai myyntifoorumin järjestäminen. Komission tiedossa ei ole tilannetta, jossa jakelukeskus, myynti-infrastruktuuri ja/tai online-myyntifoorumi saisivat yksistään aikaan riittävästi merkittäviä tehokkuusetuja merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimusten täyttämiseksi oliiviöljyalalla. Jos jakelukeskus, myynti-infrastruktuuri tai online-myyntifoorumi yhdistetään muihin toimintoihin, kuten kuljetuksiin tai laadunvalvontaan, jolloin näiden toimintojen yhteenlasketut kustannukset ovat merkittävät, se voisi kuitenkin saada aikaan merkittäviä tehokkuusetuja edellyttäen, että kyseessä oleva määrä on yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamista tuotteista. Sen seurauksena on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. Tuottajaorganisaatio voisi järjestää yhdessä esimerkiksi jakelukeskuksen, tuotannon kuljetuksen ja online-myyntifoorumin. Jos näiden toimintojen kattamat määrät vastaavat yli puolta tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä, toimintojen perustamis- ja järjestämiskustannukset ovat merkittävät ja on todennäköistä, että toiminnot johtavat yhdessä merkittäviin tehokkuusetuihin. Sen vuoksi tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

v.   
  Laitteistojen tai varastotilojen yhteinen käyttö

| 7. | Laitteistojen yhteinen käyttö todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio tekee tarvittavat investoinnit tärkeisiin maatalouskoneisiin (esimerkiksi sadonkorjuulaitteet, kasvinsuojeluaineiden, lannoitteiden ja torjunta-aineiden levittimet) ja varmistaa niiden asianmukaisen käytön ja huollon. Tällöin tuottajaorganisaatio vastaa alkuperäisistä investointikustannuksista ostamalla (uusia tai käytettyjä) laitteita oliiviöljyn tuottamiseksi. Tuottajaorganisaatio vastaa myös laitteiston huoltokustannuksista ja varmistaa sen asianmukaisen käytön (esim. koulutus). Alkuperäiset investointi- ja muut laitekustannukset ovat huomattavia, jos ne koskevat suuria tuotemääriä. Laitteiston käytöstä aiheutuvat kustannukset ovat huomattavia, jos yhteisessä omistuksessa olevia laitteita käytetään tuotannossa, joka kattaa merkittävän osan tuottajaorganisaation markkinoille saattamista tuotteista. Jos yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta oliiviöljystä valmistetaan kyseisillä laitteilla, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Uudet laitteet tai koneet ovat usein tarpeen tuottavuuden lisäämiseksi ja sen varmistamiseksi, että tuote täyttää markkinoiden tarpeet. Koska osalla tuottajista ei kuitenkaan ole varaa uusiin laitteisiin korkeiden investointikustannusten vuoksi, laitteiden yhteiskäyttö pienentää jäsenille aiheutuvia kustannuksia ja lisää niiden tuottavuutta. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

7.

Laitteistojen yhteinen käyttö todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio tekee tarvittavat investoinnit tärkeisiin maatalouskoneisiin (esimerkiksi sadonkorjuulaitteet, kasvinsuojeluaineiden, lannoitteiden ja torjunta-aineiden levittimet) ja varmistaa niiden asianmukaisen käytön ja huollon. Tällöin tuottajaorganisaatio vastaa alkuperäisistä investointikustannuksista ostamalla (uusia tai käytettyjä) laitteita oliiviöljyn tuottamiseksi. Tuottajaorganisaatio vastaa myös laitteiston huoltokustannuksista ja varmistaa sen asianmukaisen käytön (esim. koulutus). Alkuperäiset investointi- ja muut laitekustannukset ovat huomattavia, jos ne koskevat suuria tuotemääriä. Laitteiston käytöstä aiheutuvat kustannukset ovat huomattavia, jos yhteisessä omistuksessa olevia laitteita käytetään tuotannossa, joka kattaa merkittävän osan tuottajaorganisaation markkinoille saattamista tuotteista. Jos yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta oliiviöljystä valmistetaan kyseisillä laitteilla, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Uudet laitteet tai koneet ovat usein tarpeen tuottavuuden lisäämiseksi ja sen varmistamiseksi, että tuote täyttää markkinoiden tarpeet. Koska osalla tuottajista ei kuitenkaan ole varaa uusiin laitteisiin korkeiden investointikustannusten vuoksi, laitteiden yhteiskäyttö pienentää jäsenille aiheutuvia kustannuksia ja lisää niiden tuottavuutta. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

| 8. | Varastotilojen yhteinen käyttö todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio tekee tarvittavat investoinnit varastotiloihin ja varmistaa niiden asianmukaisen käytön ja ylläpidon. Tuottajaorganisaatio vastaa alkuperäisistä varastotilojen investointikustannuksista, jotka aiheutuvat tilojen ostosta tai suunnittelusta ja rakentamisesta. Lisäksi tuottajaorganisaatio vastaa muista varastotilojen parantamiseen liittyvistä investointikustannuksista. Varastotiloihin tehtävistä investoinneista aiheutuu huomattavia kustannuksia, jos ne koskevat suuria tuotemääriä. Myös varastotilojen käytöstä aiheutuvat kustannukset ovat huomattavia, jos näissä tiloissa säilytetään huomattava määrä tuottajaorganisaation oliiviöljyä. Jos varastointi kattaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta oliiviöljystä ja on näin ollen merkittävää tuotemäärillä tarkasteltuna, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Tuottajaorganisaation tarjoamat varastotilat voivat johtaa kustannusten alenemiseen verrattuna tilanteeseen, jossa kunkin jäsenen on erikseen investoitava varastointiin. Kun tuottajaorganisaation jäsenet voivat varastoida tuotteita, mahdollisesti pidemmän ajan ja mahdollisesti suurina määrinä, tarvitsematta toimittaa niitä välittömästi kolmannelle osapuolelle, ne voivat myydä tuotteitaan suotuisampaan hintaan eikä välttämättä sadonkorjuuaikaan, jolloin tarjonta on suurinta. Näin voitaisiin myös oikaista tarjonnan epätasapainoa, joka syntyy, kun korjattujen oliivien määrä vaihtelee vuosittain. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

8.

Varastotilojen yhteinen käyttö todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio tekee tarvittavat investoinnit varastotiloihin ja varmistaa niiden asianmukaisen käytön ja ylläpidon. Tuottajaorganisaatio vastaa alkuperäisistä varastotilojen investointikustannuksista, jotka aiheutuvat tilojen ostosta tai suunnittelusta ja rakentamisesta. Lisäksi tuottajaorganisaatio vastaa muista varastotilojen parantamiseen liittyvistä investointikustannuksista. Varastotiloihin tehtävistä investoinneista aiheutuu huomattavia kustannuksia, jos ne koskevat suuria tuotemääriä. Myös varastotilojen käytöstä aiheutuvat kustannukset ovat huomattavia, jos näissä tiloissa säilytetään huomattava määrä tuottajaorganisaation oliiviöljyä. Jos varastointi kattaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta oliiviöljystä ja on näin ollen merkittävää tuotemäärillä tarkasteltuna, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Tuottajaorganisaation tarjoamat varastotilat voivat johtaa kustannusten alenemiseen verrattuna tilanteeseen, jossa kunkin jäsenen on erikseen investoitava varastointiin. Kun tuottajaorganisaation jäsenet voivat varastoida tuotteita, mahdollisesti pidemmän ajan ja mahdollisesti suurina määrinä, tarvitsematta toimittaa niitä välittömästi kolmannelle osapuolelle, ne voivat myydä tuotteitaan suotuisampaan hintaan eikä välttämättä sadonkorjuuaikaan, jolloin tarjonta on suurinta. Näin voitaisiin myös oikaista tarjonnan epätasapainoa, joka syntyy, kun korjattujen oliivien määrä vaihtelee vuosittain. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

vi.   
  Välittömästi oliiviöljyn tuottamiseen liittyvä yhteinen jätehuolto

Komission tietojen mukaan näyttää siltä, että välittömästi oliiviöljyn tuottamiseen liittyvä yhteinen jätehuolto toteutuu yleensä yhdessä yhteisen jalostuksen kanssa. Yhteinen jalostus puolestaan johtaa todennäköisesti merkittäviin tehokkuusetuihin yksistään, jos se kattaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta oliiviöljystä, ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset (ks. edellä yhteistä jalostusta koskeva i kohta).

vii.   
  Yhteiset tuotantopanosten hankinnat

| 9. | Yhteiset tuotantopanosten hankinnat todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun hankitaan huomattavia määriä, jolloin tuottajaorganisaatio voi saada merkittäviä alennuksia tai paremmat toimitus- ja/tai luottoehdot verrattuna siihen, mitä yksittäinen tuottaja saisi. Sen lisäksi, että tuottajaorganisaatio ostaa tuotantopanokset omaan lukuunsa, se voi huolehtia näiden tuotteiden asianmukaisesta varastoinnista ja/tai jakelusta. Kun tuottajaorganisaatio hankkii jäsenilleen lannoitteita, kasvinsuojelu- ja torjunta-aineita tai energiaa (polttoaineita, sähköä), näiden tuotantopanosten kustannukset ovat merkittäviä (50). Jos tuottajaorganisaation hankkima tuotantopanosten määrä vastaa sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan tuottaa yli puolet yhdessä markkinoille saatettavasta oliiviöljystä, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.
  Muuntyyppisten tuotantopanosten, kuten tietotekniikkatuen, taloudellisten tai teknisten neuvojen taikka kasvinterveyteen liittyvien palvelujen, hankinta yksistään ei yleensä aiheuta huomattavia kustannuksia tuottajaorganisaatiolle. Sen vuoksi ei ole todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan vaadittuja merkittäviä tehokkuusetuja kuuluakseen poikkeuksen piiriin. |
| --- | --- |

9.

Yhteiset tuotantopanosten hankinnat todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun hankitaan huomattavia määriä, jolloin tuottajaorganisaatio voi saada merkittäviä alennuksia tai paremmat toimitus- ja/tai luottoehdot verrattuna siihen, mitä yksittäinen tuottaja saisi. Sen lisäksi, että tuottajaorganisaatio ostaa tuotantopanokset omaan lukuunsa, se voi huolehtia näiden tuotteiden asianmukaisesta varastoinnista ja/tai jakelusta. Kun tuottajaorganisaatio hankkii jäsenilleen lannoitteita, kasvinsuojelu- ja torjunta-aineita tai energiaa (polttoaineita, sähköä), näiden tuotantopanosten kustannukset ovat merkittäviä (50). Jos tuottajaorganisaation hankkima tuotantopanosten määrä vastaa sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan tuottaa yli puolet yhdessä markkinoille saatettavasta oliiviöljystä, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

Muuntyyppisten tuotantopanosten, kuten tietotekniikkatuen, taloudellisten tai teknisten neuvojen taikka kasvinterveyteen liittyvien palvelujen, hankinta yksistään ei yleensä aiheuta huomattavia kustannuksia tuottajaorganisaatiolle. Sen vuoksi ei ole todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan vaadittuja merkittäviä tehokkuusetuja kuuluakseen poikkeuksen piiriin.

viii.   
  Toimintojen yhdistäminen

| 10. | Toimintojen yhdistäminen silloin, kun mikään toiminnoista ei kata yli puolta tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta oliiviöljystä, johtaa todennäköisesti merkittäviin tehokkuusetuihin tietyissä tilanteissa. Lisätietoja on jäljempänä toimintojen yhdistämistä koskevassa laatikossa. |
| --- | --- |

10.

Toimintojen yhdistäminen silloin, kun mikään toiminnoista ei kata yli puolta tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta oliiviöljystä, johtaa todennäköisesti merkittäviin tehokkuusetuihin tietyissä tilanteissa. Lisätietoja on jäljempänä toimintojen yhdistämistä koskevassa laatikossa.

| NAUDANLIHA-ALA


  Merkittävien tehokkuusetujen testin soveltaminen

  Esimerkkejä tilanteista, joissa YMJ-asetuksen 170 artiklassa luetellut yhteiset toiminnot saavat todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti.
  i.   
  Yhteinen jakelu



  Yhteinen jakelu voi kattaa seuraavat toiminnot: yhteiset kuljetukset, jakelukeskuksen tai myynti-infrastruktuurin perustaminen ja/tai myyntifoorumin järjestäminen.








  1. | Yhteiset kuljetukset todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla asian laita esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio saattaa markkinoille karjaa ja järjestää yli puolelle tästä karjasta kuljetuspalvelut tuotantopaikoilta ostajalle tai jalostuspaikalle. Tuottajaorganisaatio voi tällöin harjoittaa kuljetustoimintaa tehokkaammin kuin kukin jäsen erikseen. Tuottajaorganisaatio voi saavuttaa mittakaavaetuja esimerkiksi kuljettamalla suuria määriä ja yhdistämällä toimituksia. Näin voidaan pienentää purkaus- ja käsittelykustannuksia. Tämän vuoksi tällaisessa tilanteessa on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä kustannussäästöjä ja tehokkuusetuja verrattuna siihen, että kukin jäsen toimisi erikseen. Tällöin tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

NAUDANLIHA-ALA

Merkittävien tehokkuusetujen testin soveltaminen

Esimerkkejä tilanteista, joissa YMJ-asetuksen 170 artiklassa luetellut yhteiset toiminnot saavat todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti.

i.   
  Yhteinen jakelu

Yhteinen jakelu voi kattaa seuraavat toiminnot: yhteiset kuljetukset, jakelukeskuksen tai myynti-infrastruktuurin perustaminen ja/tai myyntifoorumin järjestäminen.

1.

Yhteiset kuljetukset todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla asian laita esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio saattaa markkinoille karjaa ja järjestää yli puolelle tästä karjasta kuljetuspalvelut tuotantopaikoilta ostajalle tai jalostuspaikalle. Tuottajaorganisaatio voi tällöin harjoittaa kuljetustoimintaa tehokkaammin kuin kukin jäsen erikseen. Tuottajaorganisaatio voi saavuttaa mittakaavaetuja esimerkiksi kuljettamalla suuria määriä ja yhdistämällä toimituksia. Näin voidaan pienentää purkaus- ja käsittelykustannuksia. Tämän vuoksi tällaisessa tilanteessa on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä kustannussäästöjä ja tehokkuusetuja verrattuna siihen, että kukin jäsen toimisi erikseen. Tällöin tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

| 2. | Myyntifoorumin järjestäminen todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio perustaa fyysisen markkinapaikan tai huutokauppapaikan karjan myymiseksi. Tällaisessa tilanteessa tuottajaorganisaatio sijoittaa tiloihin eläinten esittelemiseksi ja myymiseksi. Tämä edellyttää huomattavia investointikustannuksia ja aiheuttaa huomattavia toimintakustannuksia. Täyttääkseen yksinkertaistetun menetelmän vaatimukset, kyseessä olisi oltava suuret määrät ja säännöllinen kaupankäynti. Tämä saavutettaisiin, jos myyntifoorumi on jäsentensä tärkein myyntikanava, ts. tuottajaorganisaatio myy yli puolet jäsentensä karjasta (määrän perusteella laskettuna). Näin todennäköisesti varmistetaan karjan myyntiin liittyvät mittakaavaedut, sillä tuottajat voivat saavuttaa suuremman ostajamäärän nopeammin verrattuna siihen, että ne toimisivat yksittäin. Tällä tavalla voidaan myös pienentää sekä myyjien että ostajien transaktiokustannuksia. Tämän vuoksi tällaisessa tilanteessa on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja verrattuna siihen, että jäsenet toimisivat yksittäin. Tällöin tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

2.

Myyntifoorumin järjestäminen todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio perustaa fyysisen markkinapaikan tai huutokauppapaikan karjan myymiseksi. Tällaisessa tilanteessa tuottajaorganisaatio sijoittaa tiloihin eläinten esittelemiseksi ja myymiseksi. Tämä edellyttää huomattavia investointikustannuksia ja aiheuttaa huomattavia toimintakustannuksia. Täyttääkseen yksinkertaistetun menetelmän vaatimukset, kyseessä olisi oltava suuret määrät ja säännöllinen kaupankäynti. Tämä saavutettaisiin, jos myyntifoorumi on jäsentensä tärkein myyntikanava, ts. tuottajaorganisaatio myy yli puolet jäsentensä karjasta (määrän perusteella laskettuna). Näin todennäköisesti varmistetaan karjan myyntiin liittyvät mittakaavaedut, sillä tuottajat voivat saavuttaa suuremman ostajamäärän nopeammin verrattuna siihen, että ne toimisivat yksittäin. Tällä tavalla voidaan myös pienentää sekä myyjien että ostajien transaktiokustannuksia. Tämän vuoksi tällaisessa tilanteessa on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja verrattuna siihen, että jäsenet toimisivat yksittäin. Tällöin tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

| 3. | Jakelukeskuksen perustaminen todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio tekee tarvittavat investoinnit jakelutiloihin, kuten vasikoiden keräyskeskukseen, jossa vasikat ryhmitellään tiettyjen vaatimusten mukaisesti, ja varmistaa keskuksen asianmukaisen käytön ja ylläpidon. Tuottajaorganisaatio vastaa alkuperäisistä jakelukeskuksen investointikustannuksista, jotka liittyvät tilojen ostoon tai niiden suunnitteluun ja rakentamiseen. Lisäksi tuottajaorganisaatio vastaa muista tilojen parantamiseen liittyvistä investoinneista. Alkuperäiset ja muut investoinnit aiheuttavat huomattavia kustannuksia, jos ne koskevat suuria määriä. Tilojen hoidosta aiheutuvat kustannukset ovat myös huomattavia, jos tuottajaorganisaatio käyttää näitä tiloja suurien määrien jakelemiseen. Jos jakelutoiminta kattaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta karjasta ja on näin ollen merkittävää tuotemäärillä tarkasteltuna, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Näin varmistetaan karjan myyntiin liittyvät mittakaavaedut, sillä tuottajat voivat saavuttaa suuremman ostajamäärän nopeammin verrattuna siihen, että ne jakelisivat karjan itse. Tällä tavalla voidaan myös pienentää sekä myyjien että ostajien transaktiokustannuksia. Tämän vuoksi tällaisessa tilanteessa on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja verrattuna siihen, että jäsenet toimisivat yksittäin. Tällöin tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

3.

Jakelukeskuksen perustaminen todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio tekee tarvittavat investoinnit jakelutiloihin, kuten vasikoiden keräyskeskukseen, jossa vasikat ryhmitellään tiettyjen vaatimusten mukaisesti, ja varmistaa keskuksen asianmukaisen käytön ja ylläpidon. Tuottajaorganisaatio vastaa alkuperäisistä jakelukeskuksen investointikustannuksista, jotka liittyvät tilojen ostoon tai niiden suunnitteluun ja rakentamiseen. Lisäksi tuottajaorganisaatio vastaa muista tilojen parantamiseen liittyvistä investoinneista. Alkuperäiset ja muut investoinnit aiheuttavat huomattavia kustannuksia, jos ne koskevat suuria määriä. Tilojen hoidosta aiheutuvat kustannukset ovat myös huomattavia, jos tuottajaorganisaatio käyttää näitä tiloja suurien määrien jakelemiseen. Jos jakelutoiminta kattaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta karjasta ja on näin ollen merkittävää tuotemäärillä tarkasteltuna, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Näin varmistetaan karjan myyntiin liittyvät mittakaavaedut, sillä tuottajat voivat saavuttaa suuremman ostajamäärän nopeammin verrattuna siihen, että ne jakelisivat karjan itse. Tällä tavalla voidaan myös pienentää sekä myyjien että ostajien transaktiokustannuksia. Tämän vuoksi tällaisessa tilanteessa on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja verrattuna siihen, että jäsenet toimisivat yksittäin. Tällöin tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

ii.   
  Yhteiset myynninedistämistoimet

| 4. | Yhteiset myynninedistämistoimet todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio kehittää ja saattaa markkinoille lisäarvotuotteen. Tuote on lisäarvotuote esimerkiksi silloin, kun se eroaa muista tuotteista erityisten ominaisuuksien perusteella ja täyttää asiakkaiden tietyt vaatimukset. Tuottajaorganisaatio voi eriyttää tuotteensa rodun, ruokinnan, tuotantojärjestelmän, alkuperän tai muiden tekijöiden perusteella. Tässä yhteydessä yhteiset myynninedistämistoimet muodostavat markkinointia koskevan osan integroidussa strategiassa myydä kyseistä lisäarvotuotetta. Myynninedistämistoimet ovat osa toimia, joiden tarkoituksena on panna kyseinen strategia täytäntöön. Tuottajaorganisaatio vahvistaa tuote-eritelmät ja varmistaa, että niitä noudatetaan. Tähän sisältyy muun muassa asianmukaisten eritelmien laatiminen, tuotantoprosessin suunnittelu, eritelmiin liittyvä laadunvalvonta ja tarvittavien tuotantopanosten hankinta eritelmien noudattamiseksi. Tällaisesta yhdennetystä lähestymistavasta ja erityisesti tuote-eritelmien noudattamisesta aiheutuu sekä tuottajaorganisaatiolle että sen jäsenille suuria kustannuksia silloin, kun se kattaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta määrästä. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.
  Alakohtaisilla yhteisillä myynninedistämistoimilla, kuten naudanlihan kulutuksen yleisellä edistämisellä, ei ole merkitystä poikkeuksen soveltamisen kannalta, koska kyseessä eivät ole yhden tuottajaorganisaation toimet vaan saman alan tuottajaorganisaatioiden välillä koordinoidut toimet, joiden tarkoituksena on hyödyttää koko alaa, ei pelkästään yhtä tuottajaorganisaatiota. |
| --- | --- |

4.

Yhteiset myynninedistämistoimet todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio kehittää ja saattaa markkinoille lisäarvotuotteen. Tuote on lisäarvotuote esimerkiksi silloin, kun se eroaa muista tuotteista erityisten ominaisuuksien perusteella ja täyttää asiakkaiden tietyt vaatimukset. Tuottajaorganisaatio voi eriyttää tuotteensa rodun, ruokinnan, tuotantojärjestelmän, alkuperän tai muiden tekijöiden perusteella. Tässä yhteydessä yhteiset myynninedistämistoimet muodostavat markkinointia koskevan osan integroidussa strategiassa myydä kyseistä lisäarvotuotetta. Myynninedistämistoimet ovat osa toimia, joiden tarkoituksena on panna kyseinen strategia täytäntöön. Tuottajaorganisaatio vahvistaa tuote-eritelmät ja varmistaa, että niitä noudatetaan. Tähän sisältyy muun muassa asianmukaisten eritelmien laatiminen, tuotantoprosessin suunnittelu, eritelmiin liittyvä laadunvalvonta ja tarvittavien tuotantopanosten hankinta eritelmien noudattamiseksi. Tällaisesta yhdennetystä lähestymistavasta ja erityisesti tuote-eritelmien noudattamisesta aiheutuu sekä tuottajaorganisaatiolle että sen jäsenille suuria kustannuksia silloin, kun se kattaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta määrästä. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

Alakohtaisilla yhteisillä myynninedistämistoimilla, kuten naudanlihan kulutuksen yleisellä edistämisellä, ei ole merkitystä poikkeuksen soveltamisen kannalta, koska kyseessä eivät ole yhden tuottajaorganisaation toimet vaan saman alan tuottajaorganisaatioiden välillä koordinoidut toimet, joiden tarkoituksena on hyödyttää koko alaa, ei pelkästään yhtä tuottajaorganisaatiota.

iii.   
  Yhteisesti järjestetty laadunvalvonta

| 5. | Yhteisesti järjestetty laadunvalvonta todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi siinä tapauksessa, että tuottajaorganisaatio varmistaa jäsentensä karjan yhtenäisen laadun, koska sitä edellytetään joko lainsäädännössä tai ostajien vaatimassa standardissa. Tuottajaorganisaatio auttaa saavuttamaan laadun ensisijaisesti antamalla neuvoja ja tukemalla tuotantoprosesseja. Tällaisia tuottajaorganisaation tuottajan laadukkaan tuotteen varmistamiseksi tarjoamia palveluja ovat rotuja koskeva neuvonta, paremmat rehut, parempien tekniikoiden soveltaminen karjankasvatuksessa ja apu tilojen tuotanto-ongelmissa sekä sääntelyyn ja tarkastuksiin liittyvissä kysymyksissä. Toiseksi tuottajaorganisaatio tarjoaa (joko omia tai ulkoistettuja) eläinlääkintäpalveluja varmistaakseen jäsentensä tuottamien sellaisten tuotteiden terveyden ja turvallisuuden (rokotukset ja muut ennalta ehkäisevät toimenpiteet, eläintautien seuranta, lisääntyminen jne.), jotka tuottajaorganisaatio aikoo saattaa markkinoille. Tuottajaorganisaatio tekee myös testejä osoittaakseen joko riippumattomille sertifioijille ja tarkastajille, että tuotteet vastaavat turvallisuutta koskevia vaatimuksia tai laatustandardien vaatimuksia, ja/tai todistaakseen ostajille, että tuotteet täyttävät niiden lisävaatimukset. Kaikista näistä toiminnoista aiheutuvat kustannukset ovat merkittäviä, jos toiminnot kattavat yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta karjasta. Tuottajaorganisaatio saa tällöin todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, koska yksittäisen jäsenen olisi huomattavasti kalliimpaa päästä samaan tulokseen yksin. Tämän johdosta tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

5.

Yhteisesti järjestetty laadunvalvonta todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi siinä tapauksessa, että tuottajaorganisaatio varmistaa jäsentensä karjan yhtenäisen laadun, koska sitä edellytetään joko lainsäädännössä tai ostajien vaatimassa standardissa. Tuottajaorganisaatio auttaa saavuttamaan laadun ensisijaisesti antamalla neuvoja ja tukemalla tuotantoprosesseja. Tällaisia tuottajaorganisaation tuottajan laadukkaan tuotteen varmistamiseksi tarjoamia palveluja ovat rotuja koskeva neuvonta, paremmat rehut, parempien tekniikoiden soveltaminen karjankasvatuksessa ja apu tilojen tuotanto-ongelmissa sekä sääntelyyn ja tarkastuksiin liittyvissä kysymyksissä. Toiseksi tuottajaorganisaatio tarjoaa (joko omia tai ulkoistettuja) eläinlääkintäpalveluja varmistaakseen jäsentensä tuottamien sellaisten tuotteiden terveyden ja turvallisuuden (rokotukset ja muut ennalta ehkäisevät toimenpiteet, eläintautien seuranta, lisääntyminen jne.), jotka tuottajaorganisaatio aikoo saattaa markkinoille. Tuottajaorganisaatio tekee myös testejä osoittaakseen joko riippumattomille sertifioijille ja tarkastajille, että tuotteet vastaavat turvallisuutta koskevia vaatimuksia tai laatustandardien vaatimuksia, ja/tai todistaakseen ostajille, että tuotteet täyttävät niiden lisävaatimukset. Kaikista näistä toiminnoista aiheutuvat kustannukset ovat merkittäviä, jos toiminnot kattavat yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta karjasta. Tuottajaorganisaatio saa tällöin todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, koska yksittäisen jäsenen olisi huomattavasti kalliimpaa päästä samaan tulokseen yksin. Tämän johdosta tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

iv.   
  Laitteistojen tai varastotilojen yhteinen käyttö

| 6. | Laitteistojen yhteinen käyttö todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio tekee tarvittavat investoinnit tärkeisiin laitteisiin (esimerkiksi rehun tuotannossa tarvittavat laitteet, kuten sadonkorjuukone ja jauhinlaite) ja varmistaa niiden asianmukaisen käytön ja huollon. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio vastaa alkuperäisistä investointikustannuksista, jotka liittyvät karjankasvatuksessa tarvittavien (uusien tai käytettyjen) laitteiden ostoon. Tuottajaorganisaatio vastaa myös laitteiston huoltokustannuksista ja varmistaa sen asianmukaisen käytön (esim. koulutus). Alkuperäiset investointi- ja muut laitekustannukset ovat huomattavia, jos ne koskevat suuria tuotemääriä. Myös laitteiston käyttökustannukset ovat huomattavia, kun yhteisessä omistuksessa olevia laitteita käytetään tuotannossa, joka kattaa merkittävän osan tuottajaorganisaation markkinoille saattamista tuotteista. Jos yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta karjasta tuotetaan kyseisillä laitteilla, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Uudet laitteet tai koneet ovat usein tarpeen tuottavuuden lisäämiseksi ja sen varmistamiseksi, että tuote täyttää markkinoiden tarpeet. Koska osalla tuottajista ei kuitenkaan ole varaa uusiin laitteisiin korkeiden investointikustannusten vuoksi, laitteiden yhteiskäyttö pienentää jäsenille aiheutuvia kustannuksia ja lisää niiden tuottavuutta. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

6.

Laitteistojen yhteinen käyttö todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio tekee tarvittavat investoinnit tärkeisiin laitteisiin (esimerkiksi rehun tuotannossa tarvittavat laitteet, kuten sadonkorjuukone ja jauhinlaite) ja varmistaa niiden asianmukaisen käytön ja huollon. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio vastaa alkuperäisistä investointikustannuksista, jotka liittyvät karjankasvatuksessa tarvittavien (uusien tai käytettyjen) laitteiden ostoon. Tuottajaorganisaatio vastaa myös laitteiston huoltokustannuksista ja varmistaa sen asianmukaisen käytön (esim. koulutus). Alkuperäiset investointi- ja muut laitekustannukset ovat huomattavia, jos ne koskevat suuria tuotemääriä. Myös laitteiston käyttökustannukset ovat huomattavia, kun yhteisessä omistuksessa olevia laitteita käytetään tuotannossa, joka kattaa merkittävän osan tuottajaorganisaation markkinoille saattamista tuotteista. Jos yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta karjasta tuotetaan kyseisillä laitteilla, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Uudet laitteet tai koneet ovat usein tarpeen tuottavuuden lisäämiseksi ja sen varmistamiseksi, että tuote täyttää markkinoiden tarpeet. Koska osalla tuottajista ei kuitenkaan ole varaa uusiin laitteisiin korkeiden investointikustannusten vuoksi, laitteiden yhteiskäyttö pienentää jäsenille aiheutuvia kustannuksia ja lisää niiden tuottavuutta. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

| 7. | Varastotilojen yhteinen käyttö todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio tekee tarvittavat investoinnit varastotiloihin (esimerkiksi rehua varten) ja varmistaa niiden asianmukaisen käytön ja ylläpidon. Tuottajaorganisaatio vastaa alkuperäisistä varastotilojen investointikustannuksista, jotka aiheutuvat tilojen ostosta tai suunnittelusta ja rakentamisesta. Tuottajaorganisaatio vastaa muista varastotilojen parantamiseen liittyvistä investointikustannuksista. Alkuperäiset ja muut investoinnit varastotiloihin aiheuttavat huomattavia kustannuksia, jos ne koskevat suuria määriä. Varastotilojen käytöstä aiheutuvat kustannukset ovat myös merkittäviä, kun näissä tiloissa säilytetään huomattava määrä tuottajaorganisaation tuotteita. Jos varastointitoiminta kattaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta karjasta ja on näin ollen merkittävää tuotemäärillä tarkasteltuna, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Tuottajaorganisaation tarjoamat varastotilat voivat johtaa kustannusten alenemiseen verrattuna tilanteeseen, jossa kunkin jäsenen on erikseen investoitava varastointiin. Kun rehua voidaan varastoida, mahdollisesti pidemmän ajan ja mahdollisesti suurina määrinä, tarvitsematta toimittaa sitä välittömästi tuottajaorganisaation jäsenille, nämä voivat saada rehua aina tarvittaessa ilman viipeitä. Lisäksi tuottajaorganisaatio voi ostaa suurempia määriä rehua, kun hinta on sopiva ja varastoida sen siihen saakka, kunnes jäsenet käyttävät sen. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

7.

Varastotilojen yhteinen käyttö todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio tekee tarvittavat investoinnit varastotiloihin (esimerkiksi rehua varten) ja varmistaa niiden asianmukaisen käytön ja ylläpidon. Tuottajaorganisaatio vastaa alkuperäisistä varastotilojen investointikustannuksista, jotka aiheutuvat tilojen ostosta tai suunnittelusta ja rakentamisesta. Tuottajaorganisaatio vastaa muista varastotilojen parantamiseen liittyvistä investointikustannuksista. Alkuperäiset ja muut investoinnit varastotiloihin aiheuttavat huomattavia kustannuksia, jos ne koskevat suuria määriä. Varastotilojen käytöstä aiheutuvat kustannukset ovat myös merkittäviä, kun näissä tiloissa säilytetään huomattava määrä tuottajaorganisaation tuotteita. Jos varastointitoiminta kattaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta karjasta ja on näin ollen merkittävää tuotemäärillä tarkasteltuna, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Tuottajaorganisaation tarjoamat varastotilat voivat johtaa kustannusten alenemiseen verrattuna tilanteeseen, jossa kunkin jäsenen on erikseen investoitava varastointiin. Kun rehua voidaan varastoida, mahdollisesti pidemmän ajan ja mahdollisesti suurina määrinä, tarvitsematta toimittaa sitä välittömästi tuottajaorganisaation jäsenille, nämä voivat saada rehua aina tarvittaessa ilman viipeitä. Lisäksi tuottajaorganisaatio voi ostaa suurempia määriä rehua, kun hinta on sopiva ja varastoida sen siihen saakka, kunnes jäsenet käyttävät sen. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

v.   
  Välittömästi elävän karjan tuottamiseen liittyvä yhteinen jätehuolto

| 8. | Yhteinen jätehuolto todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla laita esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio järjestää jätteen keräämisen, varastoinnin ja uudelleenkäytön kestävällä tavalla (energian ja biokaasun tuotantoa tai lannoitteita tms. varten), ja nämä toimet kattavat jätteen, jonka on tuottanut yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta karjasta. Tässä yhteydessä tuottajaorganisaatio voi harjoittaa jätehuoltoa tehokkaammin kuin kukin jäsen erikseen. Tuottajaorganisaatio voi saavuttaa mittakaavaetuja esimerkiksi kuljettamalla suuria määriä jätettä ja yhdistämällä toimituksia. Näin voidaan pienentää purkaus- ja käsittelykustannuksia. Tällaisessa tilanteessa on sen vuoksi todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä kustannussäästöjä ja tehokkuusetuja verrattuna siihen, että kukin jäsen toimisi erikseen. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

8.

Yhteinen jätehuolto todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla laita esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio järjestää jätteen keräämisen, varastoinnin ja uudelleenkäytön kestävällä tavalla (energian ja biokaasun tuotantoa tai lannoitteita tms. varten), ja nämä toimet kattavat jätteen, jonka on tuottanut yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta karjasta. Tässä yhteydessä tuottajaorganisaatio voi harjoittaa jätehuoltoa tehokkaammin kuin kukin jäsen erikseen. Tuottajaorganisaatio voi saavuttaa mittakaavaetuja esimerkiksi kuljettamalla suuria määriä jätettä ja yhdistämällä toimituksia. Näin voidaan pienentää purkaus- ja käsittelykustannuksia. Tällaisessa tilanteessa on sen vuoksi todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä kustannussäästöjä ja tehokkuusetuja verrattuna siihen, että kukin jäsen toimisi erikseen. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

vi.   
  Yhteiset tuotantopanosten hankinnat

| 9. | Yhteiset tuotantopanosten hankinnat todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun hankitaan huomattavia määriä, jolloin tuottajaorganisaatio voi saada merkittäviä alennuksia ja paremmat toimitus- ja/tai luottoehdot verrattuna yksittäiseen tuottajaan. Sen lisäksi, että tuottajaorganisaatio ostaa tuotantopanokset omaan lukuunsa, se voi huolehtia jäsentensä tuotteiden asianmukaisesta varastoinnista ja/tai jakelusta. Kun tuottajaorganisaatio hankkii jäsenilleen rehua, eläimiä tai muita tuotantopanoksia, kuten polttoainetta tai sähköä, näiden tuotantopanosten kustannukset ovat merkittäviä (51). Jos tuottajaorganisaation hankkima tuotantopanosten määrä vastaa sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan tuottaa yli puolet yhdessä markkinoille saatettavasta karjasta, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Tällöin tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.
  Muuntyyppisten tuotantopanosten, kuten tietotekniikkatuen, geneettisten neuvojen sekä eläinlääkäri- ja keinosiemennyspalvelujen, hankinta yksistään ei yleensä aiheuta huomattavia kustannuksia tuottajaorganisaatiolle, jotta se täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän vaatimukset. Sen vuoksi ei ole myöskään todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja hyötyäkseen poikkeuksesta. |
| --- | --- |

9.

Yhteiset tuotantopanosten hankinnat todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun hankitaan huomattavia määriä, jolloin tuottajaorganisaatio voi saada merkittäviä alennuksia ja paremmat toimitus- ja/tai luottoehdot verrattuna yksittäiseen tuottajaan. Sen lisäksi, että tuottajaorganisaatio ostaa tuotantopanokset omaan lukuunsa, se voi huolehtia jäsentensä tuotteiden asianmukaisesta varastoinnista ja/tai jakelusta. Kun tuottajaorganisaatio hankkii jäsenilleen rehua, eläimiä tai muita tuotantopanoksia, kuten polttoainetta tai sähköä, näiden tuotantopanosten kustannukset ovat merkittäviä (51). Jos tuottajaorganisaation hankkima tuotantopanosten määrä vastaa sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan tuottaa yli puolet yhdessä markkinoille saatettavasta karjasta, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Tällöin tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

Muuntyyppisten tuotantopanosten, kuten tietotekniikkatuen, geneettisten neuvojen sekä eläinlääkäri- ja keinosiemennyspalvelujen, hankinta yksistään ei yleensä aiheuta huomattavia kustannuksia tuottajaorganisaatiolle, jotta se täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän vaatimukset. Sen vuoksi ei ole myöskään todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja hyötyäkseen poikkeuksesta.

vii.   
  Toimintojen yhdistäminen

| 10. | Toimintojen yhdistäminen silloin, kun mikään toiminnoista ei kata yli puolta tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta karjasta, johtaa todennäköisesti merkittäviin tehokkuusetuihin tietyissä tilanteissa. Lisätietoja on jäljempänä toimintojen yhdistämistä koskevassa laatikossa. |
| --- | --- |

10.

Toimintojen yhdistäminen silloin, kun mikään toiminnoista ei kata yli puolta tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta karjasta, johtaa todennäköisesti merkittäviin tehokkuusetuihin tietyissä tilanteissa. Lisätietoja on jäljempänä toimintojen yhdistämistä koskevassa laatikossa.

| PELTOKASVIALA


  Merkittävien tehokkuusetujen testin soveltaminen

  Esimerkkejä tilanteista, joissa YMJ-asetuksen 171 artiklassa luetellut yhteiset toiminnot saavat todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti.
  i.   
  Yhteinen jakelu



  Yhteinen jakelu voi kattaa seuraavat toiminnot: yhteiset kuljetukset, jakelukeskuksen tai myynti-infrastruktuurin perustaminen ja/tai myyntifoorumin järjestäminen.








  1. | Yhteiset kuljetukset todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio järjestää kuljetuspalveluja (tie-, rautatie- tai merikuljetus) sadonkorjuupaikoista ostajan varastoon tai jalostuspaikkaan ja palvelut kattavat yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta peltokasvimäärästä. Tuottajaorganisaatio voi tällöin harjoittaa kuljetustoimintaa tehokkaammin kuin kukin jäsen erikseen. Tuottajaorganisaatio voi saavuttaa mittakaavaetuja esimerkiksi kuljettamalla suuria määriä ja yhdistämällä toimituksia. Näin voidaan pienentää purkaus- ja käsittelykustannuksia. Tällöin on sen vuoksi todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä kustannussäästöjä ja tehokkuusetuja verrattuna siihen, että kukin jäsen toimisi erikseen. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

PELTOKASVIALA

Merkittävien tehokkuusetujen testin soveltaminen

Esimerkkejä tilanteista, joissa YMJ-asetuksen 171 artiklassa luetellut yhteiset toiminnot saavat todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti.

i.   
  Yhteinen jakelu

Yhteinen jakelu voi kattaa seuraavat toiminnot: yhteiset kuljetukset, jakelukeskuksen tai myynti-infrastruktuurin perustaminen ja/tai myyntifoorumin järjestäminen.

1.

Yhteiset kuljetukset todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio järjestää kuljetuspalveluja (tie-, rautatie- tai merikuljetus) sadonkorjuupaikoista ostajan varastoon tai jalostuspaikkaan ja palvelut kattavat yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta peltokasvimäärästä. Tuottajaorganisaatio voi tällöin harjoittaa kuljetustoimintaa tehokkaammin kuin kukin jäsen erikseen. Tuottajaorganisaatio voi saavuttaa mittakaavaetuja esimerkiksi kuljettamalla suuria määriä ja yhdistämällä toimituksia. Näin voidaan pienentää purkaus- ja käsittelykustannuksia. Tällöin on sen vuoksi todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä kustannussäästöjä ja tehokkuusetuja verrattuna siihen, että kukin jäsen toimisi erikseen. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

| 2. | Jakelukeskuksen tai myynti-infrastruktuurin perustaminen ja/tai myyntifoorumin järjestäminen. Komission tiedossa ei ole tilannetta, jossa jakelukeskus, myynti-infrastruktuuri ja/tai online-myyntifoorumi saisivat yksistään aikaan riittävästi merkittäviä tehokkuusetuja merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimusten täyttämiseksi peltokasvialalla. Kuitenkin jos jakelukeskus, myynti-infrastruktuuri tai online-myyntifoorumi yhdistetään muihin toimintoihin, kuten kuljetuksiin tai laadunvalvontaan, näiden toimintojen yhteenlasketut kustannukset ovat merkittävät, jolloin voitaisiin saada aikaan merkittäviä tehokkuusetuja edellyttäen, että kyseessä oleva määrä on yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta määrästä. Sen seurauksena on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. Tuottajaorganisaatio voisi järjestää yhdessä esimerkiksi jakelukeskuksen, tuotannon kuljetuksen ja online-myyntifoorumin. Jos katetut määrät vastaavat yli puolta tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä, toimintojen perustamis- ja järjestämiskustannukset ovat merkittävät ja on todennäköistä, että toiminnot johtavat yhdessä merkittäviin tehokkuusetuihin. Tällöin tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

2.

Jakelukeskuksen tai myynti-infrastruktuurin perustaminen ja/tai myyntifoorumin järjestäminen. Komission tiedossa ei ole tilannetta, jossa jakelukeskus, myynti-infrastruktuuri ja/tai online-myyntifoorumi saisivat yksistään aikaan riittävästi merkittäviä tehokkuusetuja merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimusten täyttämiseksi peltokasvialalla. Kuitenkin jos jakelukeskus, myynti-infrastruktuuri tai online-myyntifoorumi yhdistetään muihin toimintoihin, kuten kuljetuksiin tai laadunvalvontaan, näiden toimintojen yhteenlasketut kustannukset ovat merkittävät, jolloin voitaisiin saada aikaan merkittäviä tehokkuusetuja edellyttäen, että kyseessä oleva määrä on yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta määrästä. Sen seurauksena on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. Tuottajaorganisaatio voisi järjestää yhdessä esimerkiksi jakelukeskuksen, tuotannon kuljetuksen ja online-myyntifoorumin. Jos katetut määrät vastaavat yli puolta tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä, toimintojen perustamis- ja järjestämiskustannukset ovat merkittävät ja on todennäköistä, että toiminnot johtavat yhdessä merkittäviin tehokkuusetuihin. Tällöin tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

ii.   
  Yhteiset myynninedistämistoimet

| 3. | Yhteiset myynninedistämistoimet todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio kehittää ja saattaa markkinoille lisäarvotuotteen. Tuote on lisäarvotuote esimerkiksi silloin, kun se eroaa muista tuotteista erityisten ominaisuuksien perusteella ja täyttää asiakkaiden tietyt vaatimukset. Tuottajaorganisaatio voi eriyttää tuotteensa valkuaisainepitoisuuden, käytettävien siementen, lannoitteiden käytön, sadon kosteuspitoisuuden, toimitushetkellä vallitsevan koon, alkuperäpaikan tai muiden tekijöiden mukaan. Esimerkiksi öljysiemenalalla myynninedistämistoimiin voisi kuulua rehuannosten tekniset tiedot. Tässä yhteydessä yhteiset myynninedistämistoimet muodostavat markkinointia koskevan osan integroidussa strategiassa myydä kyseistä lisäarvotuotetta. Myynninedistämistoimet ovat osa toimia, joiden tarkoituksena on panna kyseinen strategia täytäntöön. Tuottajaorganisaatio vahvistaa tuote-eritelmät ja varmistaa, että niitä noudatetaan. Tähän sisältyy muun muassa asianmukaisten eritelmien laatiminen, tuotantoprosessin suunnittelu, eritelmiin liittyvä laadunvalvonta ja eritelmien noudattamisen edellyttämien tuotantopanosten hankinta. Tällaisesta yhdennetystä lähestymistavasta ja erityisesti tuote-eritelmien noudattamisesta aiheutuu sekä tuottajaorganisaatiolle että sen jäsenille suuria kustannuksia silloin, kun se kattaa vähintään yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta määrästä. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.
  Alakohtaisilla yhteisillä myynninedistämistoimilla, kuten peltokasvien kulutuksen yleisellä edistämisellä, ei ole merkitystä poikkeuksen soveltamisen kannalta, koska kyseessä eivät ole yhden tuottajaorganisaation toimet vaan saman alan tuottajaorganisaatioiden välillä koordinoidut toimet, joiden tarkoituksena on hyödyttää koko alaa, ei pelkästään yhtä tuottajaorganisaatiota. |
| --- | --- |

3.

Yhteiset myynninedistämistoimet todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio kehittää ja saattaa markkinoille lisäarvotuotteen. Tuote on lisäarvotuote esimerkiksi silloin, kun se eroaa muista tuotteista erityisten ominaisuuksien perusteella ja täyttää asiakkaiden tietyt vaatimukset. Tuottajaorganisaatio voi eriyttää tuotteensa valkuaisainepitoisuuden, käytettävien siementen, lannoitteiden käytön, sadon kosteuspitoisuuden, toimitushetkellä vallitsevan koon, alkuperäpaikan tai muiden tekijöiden mukaan. Esimerkiksi öljysiemenalalla myynninedistämistoimiin voisi kuulua rehuannosten tekniset tiedot. Tässä yhteydessä yhteiset myynninedistämistoimet muodostavat markkinointia koskevan osan integroidussa strategiassa myydä kyseistä lisäarvotuotetta. Myynninedistämistoimet ovat osa toimia, joiden tarkoituksena on panna kyseinen strategia täytäntöön. Tuottajaorganisaatio vahvistaa tuote-eritelmät ja varmistaa, että niitä noudatetaan. Tähän sisältyy muun muassa asianmukaisten eritelmien laatiminen, tuotantoprosessin suunnittelu, eritelmiin liittyvä laadunvalvonta ja eritelmien noudattamisen edellyttämien tuotantopanosten hankinta. Tällaisesta yhdennetystä lähestymistavasta ja erityisesti tuote-eritelmien noudattamisesta aiheutuu sekä tuottajaorganisaatiolle että sen jäsenille suuria kustannuksia silloin, kun se kattaa vähintään yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta määrästä. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

Alakohtaisilla yhteisillä myynninedistämistoimilla, kuten peltokasvien kulutuksen yleisellä edistämisellä, ei ole merkitystä poikkeuksen soveltamisen kannalta, koska kyseessä eivät ole yhden tuottajaorganisaation toimet vaan saman alan tuottajaorganisaatioiden välillä koordinoidut toimet, joiden tarkoituksena on hyödyttää koko alaa, ei pelkästään yhtä tuottajaorganisaatiota.

iii.   
  Yhteisesti järjestetty laadunvalvonta

| 4. | Yhteisesti järjestetty laadunvalvonta todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi siinä tapauksessa, että tuottajaorganisaatio varmistaa jäsentensä tuottamien tuotteiden yhtenäisen laadun, koska sitä edellytetään joko lainsäädännössä tai ostajien vaatimassa standardissa. Esimerkki tällaisesta toiminnasta voi olla peltokasvien yhteinen kuivaaminen ja sekoittaminen ostajan pyytämän laatustandardin täyttämiseksi. Tuottajaorganisaatio auttaa saavuttamaan laadun ensisijaisesti antamalla neuvoja ja tukemalla tuotantoprosesseja. Tällaisia tuottajaorganisaation tarjoamia viljelyyn liittyviä palveluja, joiden tarkoituksena on varmistaa tuottajan laadukas tuote, ovat parempia kemikaalien ja lannoitteiden levittämistapoja ja parempia tekniikoita, kuten multausta, lannoitusta, koulintaa ja tuholaistorjuntaa, koskeva neuvonta ja/tai apu tilojen tuotanto-ongelmissa sekä sääntelyyn ja tarkastuksiin liittyvissä kysymyksissä. Toiseksi tuottajaorganisaatio tekee myös omia laboratoriotestejä (tai ulkoistaa ne) tarkistaakseen jäsentensä tuottaman sadon (joka tuottajaorganisaation on tarkoitus saattaa markkinoille) laadun (valkuaisaine- ja kosteuspitoisuus, siementen koko, epäpuhtaudet jne.). Testejä tehdään joko osoittamaan riippumattomille sertifioijille ja tarkastajille, että tuotteet vastaavat lainsäädännön tai standardien vaatimuksia, ja/tai todistamaan ostajille, että tuotteet täyttävät niiden vaatimukset. Kaikista näistä toiminnoista aiheutuvat kustannukset ovat merkittäviä, jos toiminnot kattavat yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta peltokasvimäärästä. Tällöin tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, koska kunkin jäsenen olisi huomattavasti kalliimpaa päästä samaan tulokseen yksinään. Tämän vuoksi tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

4.

Yhteisesti järjestetty laadunvalvonta todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi siinä tapauksessa, että tuottajaorganisaatio varmistaa jäsentensä tuottamien tuotteiden yhtenäisen laadun, koska sitä edellytetään joko lainsäädännössä tai ostajien vaatimassa standardissa. Esimerkki tällaisesta toiminnasta voi olla peltokasvien yhteinen kuivaaminen ja sekoittaminen ostajan pyytämän laatustandardin täyttämiseksi. Tuottajaorganisaatio auttaa saavuttamaan laadun ensisijaisesti antamalla neuvoja ja tukemalla tuotantoprosesseja. Tällaisia tuottajaorganisaation tarjoamia viljelyyn liittyviä palveluja, joiden tarkoituksena on varmistaa tuottajan laadukas tuote, ovat parempia kemikaalien ja lannoitteiden levittämistapoja ja parempia tekniikoita, kuten multausta, lannoitusta, koulintaa ja tuholaistorjuntaa, koskeva neuvonta ja/tai apu tilojen tuotanto-ongelmissa sekä sääntelyyn ja tarkastuksiin liittyvissä kysymyksissä. Toiseksi tuottajaorganisaatio tekee myös omia laboratoriotestejä (tai ulkoistaa ne) tarkistaakseen jäsentensä tuottaman sadon (joka tuottajaorganisaation on tarkoitus saattaa markkinoille) laadun (valkuaisaine- ja kosteuspitoisuus, siementen koko, epäpuhtaudet jne.). Testejä tehdään joko osoittamaan riippumattomille sertifioijille ja tarkastajille, että tuotteet vastaavat lainsäädännön tai standardien vaatimuksia, ja/tai todistamaan ostajille, että tuotteet täyttävät niiden vaatimukset. Kaikista näistä toiminnoista aiheutuvat kustannukset ovat merkittäviä, jos toiminnot kattavat yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta peltokasvimäärästä. Tällöin tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, koska kunkin jäsenen olisi huomattavasti kalliimpaa päästä samaan tulokseen yksinään. Tämän vuoksi tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

iv.   
  Laitteistojen tai varastotilojen yhteinen käyttö

| 5. | Laitteistojen yhteinen käyttö todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio tekee tarvittavat investoinnit keskeisiin maatalouskoneisiin (kuten leikkuupuimuriin tai kuivuriin) ja varmistaa niiden asianmukaisen käytön ja huollon. Tällöin tuottajaorganisaatio vastaa alkuperäisistä investointikustannuksista, jotka aiheutuvat (uusien tai käytettyjen) laitteiden ostosta peltokasvien tuotantoa ja/tai korjatun sadon käsittelyä varten. Tuottajaorganisaatio vastaa myös laitteiston huoltokustannuksista ja varmistaa sen asianmukaisen käytön (esim. koulutus). Alkuperäiset investointi- ja muut laitekustannukset ovat huomattavia, jos ne koskevat suuria tuotemääriä. Laitteiston käytöstä aiheutuvat kustannukset ovat huomattavia, jos yhteisessä omistuksessa olevia laitteita käytetään tuotannossa, joka kattaa merkittävän osan tuottajaorganisaation markkinoille saattamista tuotteista. Jos yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta peltokasvimäärästä valmistetaan kyseisillä laitteilla, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Uudet laitteet tai koneet ovat usein tarpeen tuottavuuden lisäämiseksi ja sen varmistamiseksi, että tuote täyttää markkinoiden tarpeet. Koska osalla tuottajista ei kuitenkaan ole varaa uusiin laitteisiin korkeiden investointikustannusten vuoksi, laitteiden yhteiskäyttö pienentää jäsenille aiheutuvia kustannuksia ja lisää niiden tuottavuutta. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

5.

Laitteistojen yhteinen käyttö todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio tekee tarvittavat investoinnit keskeisiin maatalouskoneisiin (kuten leikkuupuimuriin tai kuivuriin) ja varmistaa niiden asianmukaisen käytön ja huollon. Tällöin tuottajaorganisaatio vastaa alkuperäisistä investointikustannuksista, jotka aiheutuvat (uusien tai käytettyjen) laitteiden ostosta peltokasvien tuotantoa ja/tai korjatun sadon käsittelyä varten. Tuottajaorganisaatio vastaa myös laitteiston huoltokustannuksista ja varmistaa sen asianmukaisen käytön (esim. koulutus). Alkuperäiset investointi- ja muut laitekustannukset ovat huomattavia, jos ne koskevat suuria tuotemääriä. Laitteiston käytöstä aiheutuvat kustannukset ovat huomattavia, jos yhteisessä omistuksessa olevia laitteita käytetään tuotannossa, joka kattaa merkittävän osan tuottajaorganisaation markkinoille saattamista tuotteista. Jos yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta peltokasvimäärästä valmistetaan kyseisillä laitteilla, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Uudet laitteet tai koneet ovat usein tarpeen tuottavuuden lisäämiseksi ja sen varmistamiseksi, että tuote täyttää markkinoiden tarpeet. Koska osalla tuottajista ei kuitenkaan ole varaa uusiin laitteisiin korkeiden investointikustannusten vuoksi, laitteiden yhteiskäyttö pienentää jäsenille aiheutuvia kustannuksia ja lisää niiden tuottavuutta. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

| 6. | Varastotilojen yhteinen käyttö todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio tekee tarvittavat investoinnit varastotiloihin terveysvaatimusten ja alan vaatimusten täyttämiseksi ja varmistaa niiden asianmukaisen käytön ja ylläpidon. Tuottajaorganisaatio vastaa alkuperäisistä varastotilojen investointikustannuksista, jotka aiheutuvat tilojen ostosta tai suunnittelusta ja rakentamisesta. Lisäksi tuottajaorganisaatio vastaa muista varastotilojen parantamiseen liittyvistä investointikustannuksista. Varastotiloihin tehtävistä investoinneista aiheutuu huomattavia kustannuksia, jos ne koskevat suuria tuotemääriä. Myös varastotilojen käytöstä aiheutuvat kustannukset ovat huomattavia, jos näissä tiloissa säilytetään huomattava määrä tuottajaorganisaation tuotteita. Jos varastointitoiminta kattaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta peltokasvimäärästä ja on näin ollen merkittävää tuotemäärillä tarkasteltuna, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Tuottajaorganisaation tarjoamat varastotilat voivat johtaa kustannusten alenemiseen verrattuna tilanteeseen, jossa kunkin jäsenen on erikseen investoitava varastointiin. Kun tuottajaorganisaation jäsenet voivat varastoida tuotteita, mahdollisesti pidemmän ajan ja mahdollisesti suurina määrinä, tarvitsematta toimittaa niitä välittömästi kolmannelle osapuolelle, ne voivat myydä tuotteitaan suotuisampaan hintaan eikä välttämättä sadonkorjuuaikaan, jolloin tarjonta on suurinta. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- | --- |

6.

Varastotilojen yhteinen käyttö todennäköisesti johtaa tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio tekee tarvittavat investoinnit varastotiloihin terveysvaatimusten ja alan vaatimusten täyttämiseksi ja varmistaa niiden asianmukaisen käytön ja ylläpidon. Tuottajaorganisaatio vastaa alkuperäisistä varastotilojen investointikustannuksista, jotka aiheutuvat tilojen ostosta tai suunnittelusta ja rakentamisesta. Lisäksi tuottajaorganisaatio vastaa muista varastotilojen parantamiseen liittyvistä investointikustannuksista. Varastotiloihin tehtävistä investoinneista aiheutuu huomattavia kustannuksia, jos ne koskevat suuria tuotemääriä. Myös varastotilojen käytöstä aiheutuvat kustannukset ovat huomattavia, jos näissä tiloissa säilytetään huomattava määrä tuottajaorganisaation tuotteita. Jos varastointitoiminta kattaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta peltokasvimäärästä ja on näin ollen merkittävää tuotemäärillä tarkasteltuna, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Tuottajaorganisaation tarjoamat varastotilat voivat johtaa kustannusten alenemiseen verrattuna tilanteeseen, jossa kunkin jäsenen on erikseen investoitava varastointiin. Kun tuottajaorganisaation jäsenet voivat varastoida tuotteita, mahdollisesti pidemmän ajan ja mahdollisesti suurina määrinä, tarvitsematta toimittaa niitä välittömästi kolmannelle osapuolelle, ne voivat myydä tuotteitaan suotuisampaan hintaan eikä välttämättä sadonkorjuuaikaan, jolloin tarjonta on suurinta. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

v.   
  Yhteiset tuotantopanosten hankinnat

| 7. | Yhteiset tuotantopanosten hankinnat todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun hankitaan huomattavia määriä, jolloin tuottajaorganisaatio voi saada merkittäviä alennuksia ja paremmat toimitus- ja/tai luottoehdot verrattuna yksittäiseen tuottajaan. Sen lisäksi, että tuottajaorganisaatio ostaa tuotantopanokset omaan lukuunsa, se voi huolehtia näiden tuotteiden asianmukaisesta varastoinnista ja/tai jakelusta. Kun tuottajaorganisaatio hankkii jäsenilleen lannoitteita, torjunta-aineita tai energiaa (polttoaineita, sähköä), näiden tuotantopanosten kustannukset ovat merkittäviä (52). Jos tuottajaorganisaation hankkima tuotantopanosten määrä vastaa sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan tuottaa yli puolet yhdessä markkinoille saatettavasta peltokasvimäärästä, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.
  Muuntyyppisten tuotantopanosten, kuten tietotekniikkatuen, rahoituspalvelujen, taloudellisten ja teknisten neuvojen, testauksen ja sadonkorjuun suunnittelun, hankinta yksistään ei yleensä aiheuta huomattavia kustannuksia tuottajaorganisaatiolle. Sen vuoksi ei ole todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan vaadittuja merkittäviä tehokkuusetuja kuuluakseen poikkeuksen piiriin. |
| --- | --- |

7.

Yhteiset tuotantopanosten hankinnat todennäköisesti johtavat tietyissä tilanteissa merkittäviin tehokkuusetuihin. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun hankitaan huomattavia määriä, jolloin tuottajaorganisaatio voi saada merkittäviä alennuksia ja paremmat toimitus- ja/tai luottoehdot verrattuna yksittäiseen tuottajaan. Sen lisäksi, että tuottajaorganisaatio ostaa tuotantopanokset omaan lukuunsa, se voi huolehtia näiden tuotteiden asianmukaisesta varastoinnista ja/tai jakelusta. Kun tuottajaorganisaatio hankkii jäsenilleen lannoitteita, torjunta-aineita tai energiaa (polttoaineita, sähköä), näiden tuotantopanosten kustannukset ovat merkittäviä (52). Jos tuottajaorganisaation hankkima tuotantopanosten määrä vastaa sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan tuottaa yli puolet yhdessä markkinoille saatettavasta peltokasvimäärästä, tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Tässä tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

Muuntyyppisten tuotantopanosten, kuten tietotekniikkatuen, rahoituspalvelujen, taloudellisten ja teknisten neuvojen, testauksen ja sadonkorjuun suunnittelun, hankinta yksistään ei yleensä aiheuta huomattavia kustannuksia tuottajaorganisaatiolle. Sen vuoksi ei ole todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan vaadittuja merkittäviä tehokkuusetuja kuuluakseen poikkeuksen piiriin.

vi.   
  Toimintojen yhdistäminen

| 8. | Toimintojen yhdistäminen silloin, kun mikään toiminnoista ei kata yli puolta tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta peltokasvimäärästä, saa todennäköisesti tietyissä tilanteissa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Lisätietoja on jäljempänä toimintojen yhdistämistä koskevassa laatikossa. |
| --- | --- |

8.

Toimintojen yhdistäminen silloin, kun mikään toiminnoista ei kata yli puolta tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta peltokasvimäärästä, saa todennäköisesti tietyissä tilanteissa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Lisätietoja on jäljempänä toimintojen yhdistämistä koskevassa laatikossa.

| Toimintojen yhdistäminen


  Esimerkkejä tilanteista, joissa YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa luetellut yhdistetyt toiminnot saavat todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti.
  Edellä kuvattujen tehokkuutta lisäävien toimintojen katsotaan monissa tapauksissa johtavan merkittäviin tehokkuusetuihin, jos ne kattavat yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä. Jos tuottajaorganisaatio harjoittaa vähintään kahta tehokkuutta lisäävää toimintoa, joista kunkin kattama määrä on alle puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä, eri toimintojen aikaansaamien tehokkuusetujen yhteismäärä ja/tai niiden yhdistelmä voi olla yhdessä riittävän merkittävä, jotta tuottajaorganisaatio täyttää merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimukset.
  Voi olla, että erilaiset tehokkuutta lisäävät toiminnot kattavat samat määrät (ts. toiminnot menevät päällekkäin) tai että ne kattavat eri määrät.
  Jos tehokkuutta lisäävä toiminta kattaa erittäin vähäisen osuuden (esim. 10 tai 15 prosenttia) tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä, on epätodennäköistä, että se johtaa merkittäviin tehokkuusetuihin, koska se saa yksistään aikaan rajoitetusti tehokkuusetuja ja on epätodennäköistä, että sen yhdistäminen toiseen toimintaan lisää merkittävästi tuottajaorganisaation toimintojen tehokkuusetuja. Siten on epätodennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, kun se toteuttaa yhtä ylimääräistä tehokkuutta lisäävää toimintaa, joka kattaa erittäin vähäisen osuuden markkinoille saatettavista määristä. Toisin sanoen on epätodennäköistä, että tuottajaorganisaatio täyttää merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimukset, kun se toteuttaa yhtä ylimääräistä tehokkuutta lisäävää toimintaa, joka kattaa erittäin vähäisen osuuden markkinoille saatettavista määristä.
  Kun otetaan lisäksi huomioon, että mittakaavaedut eivät ole lineaarisia, tietyn määrän kattavalla toiminnalla aikaansaatavat tehokkuusedut ovat yli kaksinkertaiset verrattuna sellaisten kahden toiminnon avulla aikaansaatuihin tehokkuusetuihin, jotka kattavat vain puolet kyseisestä määrästä. Myös sellaisten kahden toiminnon avulla aikaansaadut tehokkuusedut, jotka kattavat puolet tietystä määrästä, ovat yli kolminkertaiset verrattuna tehokkuusetuihin, jotka saavutetaan kolmella toiminnolla, jotka kattavat kolmasosan kyseisestä määrästä. Tämän seurauksena tuottajaorganisaatio voi täyttää merkittävien tehokkuusetujen testin yhdistämällä tehokkuutta lisääviä toimintoja, jos yhdistettyjen toimintojen kattama kokonaismäärä (eli eri toimintojen kattamien määrien summa) on suurempi kuin yhden toiminnon yksistään kattama määrä ja kun kokonaismäärä kasvaa aina, kun toimintoon yhdistetään uusi toiminto.
  On todennäköistä, että kahden tehokkuutta lisäävän toiminnon yhdistäminen saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, jos näiden toimintojen kattamien määrien yhteismäärä on suurempi kuin 70 prosenttia tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä. Tässä tapauksessa kummankaan toiminnon kattama määrä ei ole pienempi kuin 20 prosenttia (muussa tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttää merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimukset toisella erikseen arvioitavalla toiminnolla, ts. ilman että on tarpeen yhdistää se toisen toiminnon kanssa). Jos ainakin yhden toiminnon kattama määrä on vähintään 35 prosenttia, silloin kahden toiminnon aikaansaamien tehokkuusetujen summa ja/tai niiden yhdistelmä on todennäköisesti riittävän merkittävä, jotta tuottajaorganisaatio täyttää merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimukset.
  Jos on kyse kolmesta tehokkuutta lisäävästä toiminnosta, on todennäköistä, että niiden yhdistäminen saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, jos niiden kattamien määrien summa on suurempi kuin 100 prosenttia tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä. Tässä tapauksessa minkään näistä toiminnoista kattama määrä ei ole pienempi kuin 20 prosenttia (muussa tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttää merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimukset yhdellä toisella toiminnolla tai niillä yhdessä). Kolme toimintoa voidaan yhdistää eri tavoin (esimerkiksi kaksi toimintoa voi kattaa noin 40 prosenttia kukin ja kolmas toiminto noin 20 prosenttia taikka kolme toimintoa voi kattaa noin 33 prosenttia kukin). Kolmen toiminnon aikaansaamien tehokkuusetujen yhdistelmä on todennäköisesti riittävän merkittävä, jotta tuottajaorganisaatio täyttää merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimukset.
  Toiminta, joka ei yksistään riitä saamaan aikaan merkittäviä tehokkuusetuja (esim. tietotekniikkapalvelujen hankinta, yleiset myynninedistämistoimet), ei todennäköisesti saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja myöskään yhdistettynä, jolloin on erittäin epätodennäköistä, että se saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja toimintoja yhdistettäessä.
  i.   
  Kahden toiminnon yhdistäminen kun määrissä on päällekkäisyyksiä


  Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio käyttää laitteita sekoittaakseen erilaisia ominaisuuksia omaavia viljoja asiakkaiden vaatimusten mukaisesti ja varastoi viljoja tätä varten. Näiden kahden toiminnon yhdistämisen avulla tuottajaorganisaatio voi tyydyttää asiakkaiden (kuten leipomoiden) tietyt ominaisuudet omaavien sekoitusten kysynnän, jota yksittäiset viljelijät eivät joko pystyisi tyydyttämään lainkaan tai jonka laatua, määrää, ajankohtaa tai hintaa koskevia vaatimuksia ne eivät pystyisi tyydyttämään. Jos nämä kaksi tuottajaorganisaation toimintoa kattavat yhdessä yli 70 prosenttia tuottajaorganisaation markkinoille saattamien peltokasvien määrästä, ne voivat johtaa merkittäviin kustannussäästöihin verrattuna tilanteeseen, jossa yksittäiset tuottajat pyrkivät tyydyttämään viljojen erityissekoituksiin kohdistuvan kysynnän, ja ne voivat jopa antaa tuottajaorganisaatiolle mahdollisuuden tarjota tällaisia sekoituksia, mihin jäsenet eivät yksinään pystyisi. Tällöin on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.
  ii.   
  Kahden toiminnon yhdistäminen kun määrissä ei ole päällekkäisyyksiä


  Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio hankkii markkinoilta osan sen jäsenten kasvattaman karjan tarvitsemasta rehusta ja jäsenet käyttävät yhteisesti hankittuja laitteita tarvitsemansa lopun rehun tuottamisessa. Jos nämä tuottajaorganisaation kaksi toimintoa yhdessä kattavat rehun, joka tarvitaan yli 70 prosentille tuottajaorganisaation markkinoille saattaman karjan määrästä, ne voivat johtaa merkittäviin kustannussäästöihin verrattuna tilanteeseen, jossa karjankasvattajat hankkivat rehun yksittäin markkinoilta tai tuottavat ne yksittäin hankkimillaan koneilla. Tällöin on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.
  iii.   
  Kolmen toiminnon yhdistäminen kun määrissä on päällekkäisyyksiä


  Toimintojen yhdistäminen silloin, kun mikään toiminnoista ei kata yli puolta tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta oliiviöljystä, saa todennäköisesti tietyissä tilanteissa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio yhdistää toiminnot, jotka liittyvät pullotetun oliiviöljyn myyntiin. Jos tuottajaorganisaatio harjoittaa oliiviöljyn yhteistä varastointia ja pullotusta sekä yhteisen jakeluverkon toimintaa ja käyttää yhteisiä pakkausmerkintöjä, nämä kolme toimintoa muodostavat pullotetun oliiviöljyn integroidun tuotantojärjestelmän, johon liittyy merkittäviä investointikustannuksia. Jos kyseisen järjestelmän kautta kulkevan oliiviöljyn määrä kattaa vähintään kolmanneksen tuottajaorganisaation markkinoille saattaman oliiviöljyn määrästä, nämä toiminnot voivat yhdessä johtaa merkittäviin kustannussäästöihin verrattuna tilanteeseen, jossa yksittäiset oliiviöljyn tuottajat huolehtivat yksittäin näistä toiminnoista. Tällöin on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset. |
| --- |

Toimintojen yhdistäminen

Esimerkkejä tilanteista, joissa YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa luetellut yhdistetyt toiminnot saavat todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti.

Edellä kuvattujen tehokkuutta lisäävien toimintojen katsotaan monissa tapauksissa johtavan merkittäviin tehokkuusetuihin, jos ne kattavat yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä. Jos tuottajaorganisaatio harjoittaa vähintään kahta tehokkuutta lisäävää toimintoa, joista kunkin kattama määrä on alle puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä, eri toimintojen aikaansaamien tehokkuusetujen yhteismäärä ja/tai niiden yhdistelmä voi olla yhdessä riittävän merkittävä, jotta tuottajaorganisaatio täyttää merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimukset.

Voi olla, että erilaiset tehokkuutta lisäävät toiminnot kattavat samat määrät (ts. toiminnot menevät päällekkäin) tai että ne kattavat eri määrät.

Jos tehokkuutta lisäävä toiminta kattaa erittäin vähäisen osuuden (esim. 10 tai 15 prosenttia) tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä, on epätodennäköistä, että se johtaa merkittäviin tehokkuusetuihin, koska se saa yksistään aikaan rajoitetusti tehokkuusetuja ja on epätodennäköistä, että sen yhdistäminen toiseen toimintaan lisää merkittävästi tuottajaorganisaation toimintojen tehokkuusetuja. Siten on epätodennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, kun se toteuttaa yhtä ylimääräistä tehokkuutta lisäävää toimintaa, joka kattaa erittäin vähäisen osuuden markkinoille saatettavista määristä. Toisin sanoen on epätodennäköistä, että tuottajaorganisaatio täyttää merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimukset, kun se toteuttaa yhtä ylimääräistä tehokkuutta lisäävää toimintaa, joka kattaa erittäin vähäisen osuuden markkinoille saatettavista määristä.

Kun otetaan lisäksi huomioon, että mittakaavaedut eivät ole lineaarisia, tietyn määrän kattavalla toiminnalla aikaansaatavat tehokkuusedut ovat yli kaksinkertaiset verrattuna sellaisten kahden toiminnon avulla aikaansaatuihin tehokkuusetuihin, jotka kattavat vain puolet kyseisestä määrästä. Myös sellaisten kahden toiminnon avulla aikaansaadut tehokkuusedut, jotka kattavat puolet tietystä määrästä, ovat yli kolminkertaiset verrattuna tehokkuusetuihin, jotka saavutetaan kolmella toiminnolla, jotka kattavat kolmasosan kyseisestä määrästä. Tämän seurauksena tuottajaorganisaatio voi täyttää merkittävien tehokkuusetujen testin yhdistämällä tehokkuutta lisääviä toimintoja, jos yhdistettyjen toimintojen kattama kokonaismäärä (eli eri toimintojen kattamien määrien summa) on suurempi kuin yhden toiminnon yksistään kattama määrä ja kun kokonaismäärä kasvaa aina, kun toimintoon yhdistetään uusi toiminto.

On todennäköistä, että kahden tehokkuutta lisäävän toiminnon yhdistäminen saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, jos näiden toimintojen kattamien määrien yhteismäärä on suurempi kuin 70 prosenttia tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä. Tässä tapauksessa kummankaan toiminnon kattama määrä ei ole pienempi kuin 20 prosenttia (muussa tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttää merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimukset toisella erikseen arvioitavalla toiminnolla, ts. ilman että on tarpeen yhdistää se toisen toiminnon kanssa). Jos ainakin yhden toiminnon kattama määrä on vähintään 35 prosenttia, silloin kahden toiminnon aikaansaamien tehokkuusetujen summa ja/tai niiden yhdistelmä on todennäköisesti riittävän merkittävä, jotta tuottajaorganisaatio täyttää merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimukset.

Jos on kyse kolmesta tehokkuutta lisäävästä toiminnosta, on todennäköistä, että niiden yhdistäminen saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, jos niiden kattamien määrien summa on suurempi kuin 100 prosenttia tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä. Tässä tapauksessa minkään näistä toiminnoista kattama määrä ei ole pienempi kuin 20 prosenttia (muussa tapauksessa tuottajaorganisaatio täyttää merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimukset yhdellä toisella toiminnolla tai niillä yhdessä). Kolme toimintoa voidaan yhdistää eri tavoin (esimerkiksi kaksi toimintoa voi kattaa noin 40 prosenttia kukin ja kolmas toiminto noin 20 prosenttia taikka kolme toimintoa voi kattaa noin 33 prosenttia kukin). Kolmen toiminnon aikaansaamien tehokkuusetujen yhdistelmä on todennäköisesti riittävän merkittävä, jotta tuottajaorganisaatio täyttää merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimukset.

Toiminta, joka ei yksistään riitä saamaan aikaan merkittäviä tehokkuusetuja (esim. tietotekniikkapalvelujen hankinta, yleiset myynninedistämistoimet), ei todennäköisesti saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja myöskään yhdistettynä, jolloin on erittäin epätodennäköistä, että se saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja toimintoja yhdistettäessä.

i.   
  Kahden toiminnon yhdistäminen kun määrissä on päällekkäisyyksiä

Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio käyttää laitteita sekoittaakseen erilaisia ominaisuuksia omaavia viljoja asiakkaiden vaatimusten mukaisesti ja varastoi viljoja tätä varten. Näiden kahden toiminnon yhdistämisen avulla tuottajaorganisaatio voi tyydyttää asiakkaiden (kuten leipomoiden) tietyt ominaisuudet omaavien sekoitusten kysynnän, jota yksittäiset viljelijät eivät joko pystyisi tyydyttämään lainkaan tai jonka laatua, määrää, ajankohtaa tai hintaa koskevia vaatimuksia ne eivät pystyisi tyydyttämään. Jos nämä kaksi tuottajaorganisaation toimintoa kattavat yhdessä yli 70 prosenttia tuottajaorganisaation markkinoille saattamien peltokasvien määrästä, ne voivat johtaa merkittäviin kustannussäästöihin verrattuna tilanteeseen, jossa yksittäiset tuottajat pyrkivät tyydyttämään viljojen erityissekoituksiin kohdistuvan kysynnän, ja ne voivat jopa antaa tuottajaorganisaatiolle mahdollisuuden tarjota tällaisia sekoituksia, mihin jäsenet eivät yksinään pystyisi. Tällöin on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

ii.   
  Kahden toiminnon yhdistäminen kun määrissä ei ole päällekkäisyyksiä

Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio hankkii markkinoilta osan sen jäsenten kasvattaman karjan tarvitsemasta rehusta ja jäsenet käyttävät yhteisesti hankittuja laitteita tarvitsemansa lopun rehun tuottamisessa. Jos nämä tuottajaorganisaation kaksi toimintoa yhdessä kattavat rehun, joka tarvitaan yli 70 prosentille tuottajaorganisaation markkinoille saattaman karjan määrästä, ne voivat johtaa merkittäviin kustannussäästöihin verrattuna tilanteeseen, jossa karjankasvattajat hankkivat rehun yksittäin markkinoilta tai tuottavat ne yksittäin hankkimillaan koneilla. Tällöin on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

iii.   
  Kolmen toiminnon yhdistäminen kun määrissä on päällekkäisyyksiä

Toimintojen yhdistäminen silloin, kun mikään toiminnoista ei kata yli puolta tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta oliiviöljystä, saa todennäköisesti tietyissä tilanteissa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio yhdistää toiminnot, jotka liittyvät pullotetun oliiviöljyn myyntiin. Jos tuottajaorganisaatio harjoittaa oliiviöljyn yhteistä varastointia ja pullotusta sekä yhteisen jakeluverkon toimintaa ja käyttää yhteisiä pakkausmerkintöjä, nämä kolme toimintoa muodostavat pullotetun oliiviöljyn integroidun tuotantojärjestelmän, johon liittyy merkittäviä investointikustannuksia. Jos kyseisen järjestelmän kautta kulkevan oliiviöljyn määrä kattaa vähintään kolmanneksen tuottajaorganisaation markkinoille saattaman oliiviöljyn määrästä, nämä toiminnot voivat yhdessä johtaa merkittäviin kustannussäästöihin verrattuna tilanteeseen, jossa yksittäiset oliiviöljyn tuottajat huolehtivat yksittäin näistä toiminnoista. Tällöin on todennäköistä, että tuottajaorganisaatio saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja ja sen vuoksi täyttäisi yksinkertaistetun menetelmän edellytykset.

| (79) | Sovellettaessa edellä kuvattua merkittävien tehokkuusetujen testin yksinkertaistettua menetelmää yksi tehokkuutta lisäävä toiminto kattaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä. Vaaditut määrät voivat olla poikkeuksellisesti pienemmät, kun otetaan huomioon luonnon- tai sääolosuhteista johtuvat tuotantomäärien pienet vaihtelut peräkkäisinä vuosina. Tällöin merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimusten voitaisiin katsoa täyttyvän, jos toiminto kattaa yli 40 prosenttia tuottajaorganisaation tiettynä vuonna – ja vain kyseisenä vuonna – markkinoille saattamista määristä ja kun tehokkuutta lisäävä toiminto kattaa yli puolet tuottajaorganisaation muina vuosina markkinoille saattamista määristä. |
| --- | --- |

(79)

Sovellettaessa edellä kuvattua merkittävien tehokkuusetujen testin yksinkertaistettua menetelmää yksi tehokkuutta lisäävä toiminto kattaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä. Vaaditut määrät voivat olla poikkeuksellisesti pienemmät, kun otetaan huomioon luonnon- tai sääolosuhteista johtuvat tuotantomäärien pienet vaihtelut peräkkäisinä vuosina. Tällöin merkittävien tehokkuusetujen testin vaatimusten voitaisiin katsoa täyttyvän, jos toiminto kattaa yli 40 prosenttia tuottajaorganisaation tiettynä vuonna – ja vain kyseisenä vuonna – markkinoille saattamista määristä ja kun tehokkuutta lisäävä toiminto kattaa yli puolet tuottajaorganisaation muina vuosina markkinoille saattamista määristä.

| (80) | Ylivoimaisen esteen sattuessa (esim. jos varastotilat tuhoutuvat tulipalossa) tuottajaorganisaatio voi silti kuulua poikkeuksen piiriin, vaikka toiminnon harjoittaminen keskeytettäisiin tilapäisesti, sillä edellytyksellä, että se ryhtyy viipymättä kaikkiin tarvittaviin toimiin ennen ylivoimaista estettä vallinneen tilanteen palauttamiseksi ja että muita poikkeuksen vaatimuksia noudatetaan. |
| --- | --- |

(80)

Ylivoimaisen esteen sattuessa (esim. jos varastotilat tuhoutuvat tulipalossa) tuottajaorganisaatio voi silti kuulua poikkeuksen piiriin, vaikka toiminnon harjoittaminen keskeytettäisiin tilapäisesti, sillä edellytyksellä, että se ryhtyy viipymättä kaikkiin tarvittaviin toimiin ennen ylivoimaista estettä vallinneen tilanteen palauttamiseksi ja että muita poikkeuksen vaatimuksia noudatetaan.

| (81) | Jos tuottajajärjestö ei täytä yksinkertaistetussa menetelmässä asetettuja edellytyksiä, se voi osoittaa vaihtoehtoisen menetelmän avulla, että se täyttää silti merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset. |
| --- | --- |

(81)

Jos tuottajajärjestö ei täytä yksinkertaistetussa menetelmässä asetettuja edellytyksiä, se voi osoittaa vaihtoehtoisen menetelmän avulla, että se täyttää silti merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset.

3.3.2.   Vaihtoehtoinen menetelmä

| (82) | Jos tuottajaorganisaatio ei täytä edellä kuvatun yksinkertaistetun menetelmän edellytyksiä, se voi käyttää vaihtoehtoista menetelmää arvioidakseen, täyttääkö se merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset. Näin voidaan menetellä silloin, kun yksinkertaistettua menetelmää ei ole voitu noudattaa, mutta tuottajaorganisaatio katsoo kuitenkin, että sen toiminnot täyttävät merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset. Samoin voidaan menetellä silloin, kun tuottajaorganisaatio on tilanteessa, joka ei kuulu yksinkertaistetun menetelmän piiriin. Tuottajaorganisaatio saattaa nimittäin harjoittaa toimintoja, joita ei ole lueteltu yksinkertaistetussa menetelmässä, tai se ei vielä harjoita tehokkuutta lisääviä toimintoja esimerkiksi silloin, kun uusi tuottajaorganisaatio on perusteilla tai tuottajaorganisaatio aikoo toteuttaa uusia yhdentämistoimia. |
| --- | --- |

(82)

Jos tuottajaorganisaatio ei täytä edellä kuvatun yksinkertaistetun menetelmän edellytyksiä, se voi käyttää vaihtoehtoista menetelmää arvioidakseen, täyttääkö se merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset. Näin voidaan menetellä silloin, kun yksinkertaistettua menetelmää ei ole voitu noudattaa, mutta tuottajaorganisaatio katsoo kuitenkin, että sen toiminnot täyttävät merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset. Samoin voidaan menetellä silloin, kun tuottajaorganisaatio on tilanteessa, joka ei kuulu yksinkertaistetun menetelmän piiriin. Tuottajaorganisaatio saattaa nimittäin harjoittaa toimintoja, joita ei ole lueteltu yksinkertaistetussa menetelmässä, tai se ei vielä harjoita tehokkuutta lisääviä toimintoja esimerkiksi silloin, kun uusi tuottajaorganisaatio on perusteilla tai tuottajaorganisaatio aikoo toteuttaa uusia yhdentämistoimia.

| (83) | Vaihtoehtoinen menetelmä edellyttää, että tuottajaorganisaation kaikki toiminnot arvioidaan. Lisäksi on arvioitava, onko todennäköistä, että eräät toiminnot saavat aikaan merkittäviä tehokkuusetuja niin, että tuottajaorganisaatio edistää kokonaisuutena tarkasteltuna YMP:n tavoitteiden saavuttamista. Näissä suuntaviivoissa annetaan joitain ohjeita vaihtoehtoisesta menetelmästä kattamatta arvioinnin kaikkia mahdollisia näkökohtia sen tapauskohtaisen luonteen vuoksi. |
| --- | --- |

(83)

Vaihtoehtoinen menetelmä edellyttää, että tuottajaorganisaation kaikki toiminnot arvioidaan. Lisäksi on arvioitava, onko todennäköistä, että eräät toiminnot saavat aikaan merkittäviä tehokkuusetuja niin, että tuottajaorganisaatio edistää kokonaisuutena tarkasteltuna YMP:n tavoitteiden saavuttamista. Näissä suuntaviivoissa annetaan joitain ohjeita vaihtoehtoisesta menetelmästä kattamatta arvioinnin kaikkia mahdollisia näkökohtia sen tapauskohtaisen luonteen vuoksi.

| (84) | Eräät toiminnot, joita ei ole lueteltu YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, voivat johtaa tehokkuusetuihin. Tällaisissa tapauksissa on arvioitava tapaukseen liittyvien tosiseikkojen perusteella, onko todennäköistä, että toiminnot johtavat merkittäviin tehokkuusetuihin niin, että ne kaiken kaikkiaan edistävät YMP:n tavoitteiden saavuttamista (53). |
| --- | --- |

(84)

Eräät toiminnot, joita ei ole lueteltu YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, voivat johtaa tehokkuusetuihin. Tällaisissa tapauksissa on arvioitava tapaukseen liittyvien tosiseikkojen perusteella, onko todennäköistä, että toiminnot johtavat merkittäviin tehokkuusetuihin niin, että ne kaiken kaikkiaan edistävät YMP:n tavoitteiden saavuttamista (53).

| (85) | Vaihtoehtoista menetelmää voidaan soveltaa myös tilanteessa, jossa tuottajaorganisaatio on sitoutunut investoimaan tehokkuutta lisääviin toimintoihin ja investoinnin toteutuminen kestää jonkin aikaa, mutta tuottajaorganisaatio harjoittaa jo myyntiä vahvistaakseen läsnäoloaan markkinoilla ja varmistaakseen investointien kannattavuuden. Investointien toteuttamisaika vaihtelee. Yleisesti ottaen toteuttamisajan pitäisi olla enintään vuosi, erittäin merkittäviä investointeja (esim. jalostus- tai logistiikkatilat) lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(85)

Vaihtoehtoista menetelmää voidaan soveltaa myös tilanteessa, jossa tuottajaorganisaatio on sitoutunut investoimaan tehokkuutta lisääviin toimintoihin ja investoinnin toteutuminen kestää jonkin aikaa, mutta tuottajaorganisaatio harjoittaa jo myyntiä vahvistaakseen läsnäoloaan markkinoilla ja varmistaakseen investointien kannattavuuden. Investointien toteuttamisaika vaihtelee. Yleisesti ottaen toteuttamisajan pitäisi olla enintään vuosi, erittäin merkittäviä investointeja (esim. jalostus- tai logistiikkatilat) lukuun ottamatta.

| (86) | Tuottajaorganisaation on tällöin osoitettava, että se on sitoutunut taloudellisesti toimintojen toteuttamiseen ja että on vain ajan kysymys, ennen kuin se tosiasiallisesti toteuttaa toiminnon, ja että tämä viivästyminen on väistämätön (johtuen esimerkiksi tilojen rakentamisesta). Jos tuottajaorganisaatio pystyy osoittamaan tällaisen sitoumuksen, tapaukseen liittyvien tosiseikkojen perusteella on arvioitava, johtavatko uudet toiminnot merkittäviin tehokkuusetuihin niin, että ne kaiken kaikkiaan edistävät YMP:n tavoitteiden saavuttamista (54). Jos tapaus koskee YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 1 kohdan a alakohdassa lueteltuja toimintoja, arviointi voidaan suorittaa suunniteltujen toimintojen lajin ja merkityksen (määrä ja kustannukset) perusteella yksinkertaistetun menetelmän tapaan. Jos kyse on toiminnoista, joita ei luetella YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, arviointi toteutetaan tapauskohtaisesti. Jos toimintoa ei käytännössä voidakaan toteuttaa tuottajaorganisaatiosta riippumattoman tapahtuman vuoksi, tuottajaorganisaatioon voidaan silti soveltaa poikkeusta niin kauan tapahtuman jälkeen, kuin on tarpeen YMP:n tavoitteita haittaavien sopimusneuvottelujen lopettamiseksi (ks. esimerkki peltokasveja koskevassa 4.3 jaksossa). |
| --- | --- |

(86)

Tuottajaorganisaation on tällöin osoitettava, että se on sitoutunut taloudellisesti toimintojen toteuttamiseen ja että on vain ajan kysymys, ennen kuin se tosiasiallisesti toteuttaa toiminnon, ja että tämä viivästyminen on väistämätön (johtuen esimerkiksi tilojen rakentamisesta). Jos tuottajaorganisaatio pystyy osoittamaan tällaisen sitoumuksen, tapaukseen liittyvien tosiseikkojen perusteella on arvioitava, johtavatko uudet toiminnot merkittäviin tehokkuusetuihin niin, että ne kaiken kaikkiaan edistävät YMP:n tavoitteiden saavuttamista (54). Jos tapaus koskee YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 1 kohdan a alakohdassa lueteltuja toimintoja, arviointi voidaan suorittaa suunniteltujen toimintojen lajin ja merkityksen (määrä ja kustannukset) perusteella yksinkertaistetun menetelmän tapaan. Jos kyse on toiminnoista, joita ei luetella YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, arviointi toteutetaan tapauskohtaisesti. Jos toimintoa ei käytännössä voidakaan toteuttaa tuottajaorganisaatiosta riippumattoman tapahtuman vuoksi, tuottajaorganisaatioon voidaan silti soveltaa poikkeusta niin kauan tapahtuman jälkeen, kuin on tarpeen YMP:n tavoitteita haittaavien sopimusneuvottelujen lopettamiseksi (ks. esimerkki peltokasveja koskevassa 4.3 jaksossa).

3.4   Tuottajaorganisaation ja sen jäsenten väliset suhteet

| (87) | Poikkeus ei riipu siitä, siirtyykö tuotteiden omistusoikeus tuottajilta tuottajaorganisaatiolle, sillä poikkeusta sovelletaan tuottajaorganisaatioon molemmissa tapauksissa (55). Omistusoikeuden siirto ei ole välttämätön poikkeuksen piiriin kuulumiseksi. |
| --- | --- |

(87)

Poikkeus ei riipu siitä, siirtyykö tuotteiden omistusoikeus tuottajilta tuottajaorganisaatiolle, sillä poikkeusta sovelletaan tuottajaorganisaatioon molemmissa tapauksissa (55). Omistusoikeuden siirto ei ole välttämätön poikkeuksen piiriin kuulumiseksi.

| (88) | Poikkeus asettaa kuitenkin kaksi vaatimusta tuottajaorganisaation ja sen jäsenten välisille suhteille (56):






  a. | Asianomaisten tuottajien ei pitäisi kuulua mihinkään muuhun tuottajaorganisaatioon, joka niin ikään neuvottelee tällaisista sopimuksista niiden puolesta samasta tuotteesta. Toisin sanoen edellytetään, että tuottaja ei valtuuta muuta tuottajaorganisaatiota käymään tiettyä tuotetta koskevia sopimusneuvotteluja siten, että sen tuotteista neuvotellaan yhdessä muiden tuottajien tuotteiden kanssa. Tuottaja voi kuitenkin myydä samaa tuotetta samanaikaisesti suoraan markkinoille, ja se voi myydä myös muita tuotteita toisen tuottajaorganisaation kautta. |
| --- | --- | --- |

(88)

Poikkeus asettaa kuitenkin kaksi vaatimusta tuottajaorganisaation ja sen jäsenten välisille suhteille (56):

a.

Asianomaisten tuottajien ei pitäisi kuulua mihinkään muuhun tuottajaorganisaatioon, joka niin ikään neuvottelee tällaisista sopimuksista niiden puolesta samasta tuotteesta. Toisin sanoen edellytetään, että tuottaja ei valtuuta muuta tuottajaorganisaatiota käymään tiettyä tuotetta koskevia sopimusneuvotteluja siten, että sen tuotteista neuvotellaan yhdessä muiden tuottajien tuotteiden kanssa. Tuottaja voi kuitenkin myydä samaa tuotetta samanaikaisesti suoraan markkinoille, ja se voi myydä myös muita tuotteita toisen tuottajaorganisaation kautta.

| b. | Tuottajaorganisaatio voi käydä neuvotteluja edellyttäen, että kyseistä tuotetta ei koske tuottajan sellaisen osuuskunnan jäsenyydestä, joka ei ole tuottajaorganisaation jäsen, aiheutuva velvoite toimittaa tuotteita osuuskunnan perussäännössä vahvistettujen ehtojen mukaisesti tai siinä vahvistettujen tai siitä johdettujen sääntöjen ja päätösten mukaisesti. Voimassa olevan yhteistyöjärjestelyyn liittyvän velvoitteen noudattamatta jättämistä ei tämän vuoksi voida perustella YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklalla. |
| --- | --- |

b.

Tuottajaorganisaatio voi käydä neuvotteluja edellyttäen, että kyseistä tuotetta ei koske tuottajan sellaisen osuuskunnan jäsenyydestä, joka ei ole tuottajaorganisaation jäsen, aiheutuva velvoite toimittaa tuotteita osuuskunnan perussäännössä vahvistettujen ehtojen mukaisesti tai siinä vahvistettujen tai siitä johdettujen sääntöjen ja päätösten mukaisesti. Voimassa olevan yhteistyöjärjestelyyn liittyvän velvoitteen noudattamatta jättämistä ei tämän vuoksi voida perustella YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklalla.

3.5   Tuotannon yläraja

| (89) | Poikkeukseen sovelletaan määrällisiä rajoituksia (57). |
| --- | --- |

(89)

Poikkeukseen sovelletaan määrällisiä rajoituksia (57).

| (90) | Poikkeusta sovelletaan naudanliha- ja peltokasvialoilla edellyttäen, että tietyn tuottajaorganisaation sopimusneuvottelujen kohteena olevan, yhdessä jäsenvaltiossa tuotetun tuotteen määrä ei ole yli 15 prosenttia kunkin YMJ-asetuksen 170 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa ja 171 artiklan 1 kohdan a–l alakohdassa tarkoitetun tuotteen kansallisesta kokonaistuotannosta. |
| --- | --- |

(90)

Poikkeusta sovelletaan naudanliha- ja peltokasvialoilla edellyttäen, että tietyn tuottajaorganisaation sopimusneuvottelujen kohteena olevan, yhdessä jäsenvaltiossa tuotetun tuotteen määrä ei ole yli 15 prosenttia kunkin YMJ-asetuksen 170 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa ja 171 artiklan 1 kohdan a–l alakohdassa tarkoitetun tuotteen kansallisesta kokonaistuotannosta.

| (91) | Poikkeusta sovelletaan oliiviöljyalalla vain siinä tapauksessa, että tietyn tuottajaorganisaation sopimusneuvottelujen kohteena olevan, yhdessä jäsenvaltiossa tuotetun oliiviöljyn tuotannon määrä ei ole yli 20 prosenttia merkityksellisistä markkinoista; elintarvikkeeksi tarkoitetun ja muuhun käyttöön tarkoitetun oliiviöljyn välillä on tehtävä ero. Näissä suuntaviivoissa annetaan yksityiskohtaisia tietoja merkityksellisten markkinoiden määrittelystä jaksossa, joka koskee oliiviöljyalaa. |
| --- | --- |

(91)

Poikkeusta sovelletaan oliiviöljyalalla vain siinä tapauksessa, että tietyn tuottajaorganisaation sopimusneuvottelujen kohteena olevan, yhdessä jäsenvaltiossa tuotetun oliiviöljyn tuotannon määrä ei ole yli 20 prosenttia merkityksellisistä markkinoista; elintarvikkeeksi tarkoitetun ja muuhun käyttöön tarkoitetun oliiviöljyn välillä on tehtävä ero. Näissä suuntaviivoissa annetaan yksityiskohtaisia tietoja merkityksellisten markkinoiden määrittelystä jaksossa, joka koskee oliiviöljyalaa.

| (92) | YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa viitataan tuotantoa koskevan markkinavoiman rajaamiseen ”yhdessä jäsenvaltiossa”. Tästä seuraa, että jos tuottajaorganisaation jäsentensä puolesta käymät neuvottelut koskevat toimituksia useammassa jäsenvaltiossa, kussakin jäsenvaltiossa tuotettu määrä saa olla enintään 15 prosenttia naudanlihan ja peltokasvien kansallisesta tuotannosta ja 20 prosenttia oliiviöljyn merkityksellisistä markkinoista. |
| --- | --- |

(92)

YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa viitataan tuotantoa koskevan markkinavoiman rajaamiseen ”yhdessä jäsenvaltiossa”. Tästä seuraa, että jos tuottajaorganisaation jäsentensä puolesta käymät neuvottelut koskevat toimituksia useammassa jäsenvaltiossa, kussakin jäsenvaltiossa tuotettu määrä saa olla enintään 15 prosenttia naudanlihan ja peltokasvien kansallisesta tuotannosta ja 20 prosenttia oliiviöljyn merkityksellisistä markkinoista.

| (93) | Jos osuus on alun perin enintään 15 prosenttia naudanlihan tai peltokasvien kansallisesta tuotannosta (58) tai 20 prosenttia oliiviöljyn merkityksellisistä markkinoista mutta nousee sitten kyseisen tason yläpuolelle siten, ettei se kuitenkaan ylitä 20:tä prosenttia naudanlihan tai peltokasvien kansallisesta tuotannosta tai 25:tä prosenttia oliiviöljyn merkityksellisistä markkinoista, YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa säädettyä poikkeusta sovelletaan edelleen yhden kalenterivuoden ajan sen vuoden jälkeen, jona 15 prosentin osuus naudanlihan tai peltokasvien kansallisesta tuotannosta tai 20 prosentin osuus oliiviöljyn merkityksellisistä markkinoista ylittyi. |
| --- | --- |

(93)

Jos osuus on alun perin enintään 15 prosenttia naudanlihan tai peltokasvien kansallisesta tuotannosta (58) tai 20 prosenttia oliiviöljyn merkityksellisistä markkinoista mutta nousee sitten kyseisen tason yläpuolelle siten, ettei se kuitenkaan ylitä 20:tä prosenttia naudanlihan tai peltokasvien kansallisesta tuotannosta tai 25:tä prosenttia oliiviöljyn merkityksellisistä markkinoista, YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa säädettyä poikkeusta sovelletaan edelleen yhden kalenterivuoden ajan sen vuoden jälkeen, jona 15 prosentin osuus naudanlihan tai peltokasvien kansallisesta tuotannosta tai 20 prosentin osuus oliiviöljyn merkityksellisistä markkinoista ylittyi.

| (94) | Euroopan komissio julkaisi vuonna 2014 kansalliset tuotantoluvut Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (59). Ajantasaisia tietoja on saatavissa Euroopan komission verkkosivuilta (60): Tiedot kansallisesta kokonaistuotannosta lasketaan viiden edeltävän vuoden keskiarvon (61) perusteella, jotta saadaan vakaa viitearvo, joka ei ole riippuvainen vuosittaisista vaihteluista. |
| --- | --- |

(94)

Euroopan komissio julkaisi vuonna 2014 kansalliset tuotantoluvut Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (59). Ajantasaisia tietoja on saatavissa Euroopan komission verkkosivuilta (60): Tiedot kansallisesta kokonaistuotannosta lasketaan viiden edeltävän vuoden keskiarvon (61) perusteella, jotta saadaan vakaa viitearvo, joka ei ole riippuvainen vuosittaisista vaihteluista.

| (95) | Nämä raja-arvot eivät rajoita tuottajaorganisaatioiden kykyä neuvotella suuremmista määristä jäsentensä puolesta. Tässä tapauksessa poikkeusta ei sovellettaisi, sillä sen soveltaminen rajoittuu näissä suuntaviivoissa selitetyt edellytykset täyttäviin sopimusneuvotteluihin. Jos tuottajaorganisaatio neuvottelee suuremmista määristä, sen on arvioitava toimintonsa 2 jaksossa selvitettyjen muiden kilpailusääntöjen ja poikkeusten perusteella. |
| --- | --- |

(95)

Nämä raja-arvot eivät rajoita tuottajaorganisaatioiden kykyä neuvotella suuremmista määristä jäsentensä puolesta. Tässä tapauksessa poikkeusta ei sovellettaisi, sillä sen soveltaminen rajoittuu näissä suuntaviivoissa selitetyt edellytykset täyttäviin sopimusneuvotteluihin. Jos tuottajaorganisaatio neuvottelee suuremmista määristä, sen on arvioitava toimintonsa 2 jaksossa selvitettyjen muiden kilpailusääntöjen ja poikkeusten perusteella.

3.6   Ilmoitusvelvollisuus

| (96) | Poikkeus edellyttää (62), että tuottajaorganisaatio ilmoittaa jäsentensä puolesta käymiensä neuvottelujen kohteena olevien tuotteiden tuotantomäärän sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa se toimii. Kukin jäsenvaltio määrittää asianomaiset toimivaltaiset viranomaiset. |
| --- | --- |

(96)

Poikkeus edellyttää (62), että tuottajaorganisaatio ilmoittaa jäsentensä puolesta käymiensä neuvottelujen kohteena olevien tuotteiden tuotantomäärän sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa se toimii. Kukin jäsenvaltio määrittää asianomaiset toimivaltaiset viranomaiset.

| (97) | Velvollisuus ilmoittaa sopimusneuvottelujen kohteena olevasta tuotantomäärästä kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle kilpailuviranomaiselle ei tarkoita sitä, että kyseinen kansallinen viranomainen hyväksyy sopimusneuvottelut. |
| --- | --- |

(97)

Velvollisuus ilmoittaa sopimusneuvottelujen kohteena olevasta tuotantomäärästä kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle kilpailuviranomaiselle ei tarkoita sitä, että kyseinen kansallinen viranomainen hyväksyy sopimusneuvottelut.

3.7   Suojatoimenpiteet

3.7.1   Johdanto

| (98) | YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 5 kohdassa säädetään suojamekanismista, jonka puitteissa jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset ja Euroopan komissio voivat yksittäisessä tapauksessa päättää, että tuottajaorganisaation olisi joko aloitettava tietyt neuvottelut uudelleen tai ei olisi neuvoteltava lainkaan. |
| --- | --- |

(98)

YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 5 kohdassa säädetään suojamekanismista, jonka puitteissa jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset ja Euroopan komissio voivat yksittäisessä tapauksessa päättää, että tuottajaorganisaation olisi joko aloitettava tietyt neuvottelut uudelleen tai ei olisi neuvoteltava lainkaan.

| (99) | Jos tuottajaorganisaatioiden neuvottelut kattavat vain yhden jäsenvaltion, suojatoimenpiteet toteuttaa kyseisen jäsenvaltion kilpailuviranomainen. Jos tuottajaorganisaatioiden neuvottelut kattavat taas useamman kuin yhden jäsenvaltion, suojatoimenpiteet toteuttaa Euroopan komissio. Jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisia ja Euroopan komissiota kutsutaan jäljempänä ’toimivaltaisiksi kilpailuviranomaisiksi’. |
| --- | --- |

(99)

Jos tuottajaorganisaatioiden neuvottelut kattavat vain yhden jäsenvaltion, suojatoimenpiteet toteuttaa kyseisen jäsenvaltion kilpailuviranomainen. Jos tuottajaorganisaatioiden neuvottelut kattavat taas useamman kuin yhden jäsenvaltion, suojatoimenpiteet toteuttaa Euroopan komissio. Jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisia ja Euroopan komissiota kutsutaan jäljempänä ’toimivaltaisiksi kilpailuviranomaisiksi’.

| (100) | Kuten YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 5 kohdassa todetaan, suojalauseke eroaa asetuksen mukaisesta poikkeuksesta, joten sitä on tulkittava suppeasti. |
| --- | --- |

(100)

Kuten YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 5 kohdassa todetaan, suojalauseke eroaa asetuksen mukaisesta poikkeuksesta, joten sitä on tulkittava suppeasti.

| (101) | Toimivaltainen kilpailuviranomainen voi käyttää suojalauseketta, vaikka tuottajaorganisaation käymiä neuvotteluja koskevia määrällisiä raja-arvoja (15 prosenttia kansallisesta kokonaistuotannosta naudanliha- ja peltokasvialoilla tai 20 prosentin osuus merkityksellisistä markkinoista oliiviöljyalalla) noudatetaan täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(101)

Toimivaltainen kilpailuviranomainen voi käyttää suojalauseketta, vaikka tuottajaorganisaation käymiä neuvotteluja koskevia määrällisiä raja-arvoja (15 prosenttia kansallisesta kokonaistuotannosta naudanliha- ja peltokasvialoilla tai 20 prosentin osuus merkityksellisistä markkinoista oliiviöljyalalla) noudatetaan täysimääräisesti.

| (102) | Toimivaltainen kilpailuviranomainen voi soveltaa suojamekanismia seuraavissa kolmessa rajoitetussa tapauksessa:






  a. | jos se katsoo sen olevan välttämätöntä kilpailun ylläpitämiseksi; tai |
| --- | --- | --- |

(102)

Toimivaltainen kilpailuviranomainen voi soveltaa suojamekanismia seuraavissa kolmessa rajoitetussa tapauksessa:

a.

jos se katsoo sen olevan välttämätöntä kilpailun ylläpitämiseksi; tai

| b. | jos se toteaa, että neuvottelujen kohteena oleva tuote on osa erillisiä markkinoita tuotteen erityisominaisuuksien tai käyttötarkoituksen perusteella ja että tällaiset kollektiiviset neuvottelut kattaisivat yli 15 prosenttia kyseisten markkinoiden kansallisesta tuotannosta (63); tai |
| --- | --- |

b.

jos se toteaa, että neuvottelujen kohteena oleva tuote on osa erillisiä markkinoita tuotteen erityisominaisuuksien tai käyttötarkoituksen perusteella ja että tällaiset kollektiiviset neuvottelut kattaisivat yli 15 prosenttia kyseisten markkinoiden kansallisesta tuotannosta (63); tai

| c. | jos se toteaa, että YMP:n tavoitteiden saavuttaminen vaarantuu. |
| --- | --- |

c.

jos se toteaa, että YMP:n tavoitteiden saavuttaminen vaarantuu.

| (103) | Kaikissa kolmessa tapauksessa toimivaltaisen kilpailuviranomaisen YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan mukaisen toiminnan tarkoituksena ei ole toimia kilpailusääntöjen rikkomisesta määrättävänä seuraamuksena, vaan sitä olisi pidettävä pikemminkin ennaltaehkäisevänä toimenpiteenä. |
| --- | --- |

(103)

Kaikissa kolmessa tapauksessa toimivaltaisen kilpailuviranomaisen YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan mukaisen toiminnan tarkoituksena ei ole toimia kilpailusääntöjen rikkomisesta määrättävänä seuraamuksena, vaan sitä olisi pidettävä pikemminkin ennaltaehkäisevänä toimenpiteenä.

| (104) | Ennen kuin toimivaltainen kilpailuviranomainen on tehnyt päätöksen, jonka mukaan neuvottelut olisi aloitettava uudelleen tai niitä ei olisi käytävä, tuottajaorganisaation YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan mukaisesti käymät neuvottelut ovat laillisia. Tämän vuoksi tuottajaorganisaatioiden neuvotteluista, jotka täyttävät YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan edellytykset, ei voida määrätä EU:n yleisen kilpailulainsäädännön mukaista seuraamusta ennen tällaisen päätöksen tekopäivää. |
| --- | --- |

(104)

Ennen kuin toimivaltainen kilpailuviranomainen on tehnyt päätöksen, jonka mukaan neuvottelut olisi aloitettava uudelleen tai niitä ei olisi käytävä, tuottajaorganisaation YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan mukaisesti käymät neuvottelut ovat laillisia. Tämän vuoksi tuottajaorganisaatioiden neuvotteluista, jotka täyttävät YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan edellytykset, ei voida määrätä EU:n yleisen kilpailulainsäädännön mukaista seuraamusta ennen tällaisen päätöksen tekopäivää.

| (105) | Jos tuottajaorganisaatio noudattaa toimivaltaisen kilpailuviranomaisen päätöstä sopimusneuvottelujen uudelleen käymisestä tai peruuttamisesta, se on vastuussa vain niistä sopimusneuvotteluista, jotka käydään kyseisen ajankohdan jälkeen. |
| --- | --- |

(105)

Jos tuottajaorganisaatio noudattaa toimivaltaisen kilpailuviranomaisen päätöstä sopimusneuvottelujen uudelleen käymisestä tai peruuttamisesta, se on vastuussa vain niistä sopimusneuvotteluista, jotka käydään kyseisen ajankohdan jälkeen.

| (106) | Kun toimivaltainen kilpailuviranomainen on tehnyt päätöksen, että kyseiset neuvottelut olisi aloitettava uudelleen tai niitä ei olisi käytävä lainkaan, poikkeusta ei kuitenkaan voida enää soveltaa. Tästä seuraa, että jos tuottajaorganisaatio ei sen päivän jälkeen, jolloin toimivaltaisen kilpailuviranomaisen päätös tehtiin, noudata päätöstä vaan jatkaa neuvotteluja tai tehtyjen sopimusten täytäntöönpanoa, yleisen kilpailulainsäädännön mukainen menettely voidaan käynnistää tuottajaorganisaation käytännöstä. |
| --- | --- |

(106)

Kun toimivaltainen kilpailuviranomainen on tehnyt päätöksen, että kyseiset neuvottelut olisi aloitettava uudelleen tai niitä ei olisi käytävä lainkaan, poikkeusta ei kuitenkaan voida enää soveltaa. Tästä seuraa, että jos tuottajaorganisaatio ei sen päivän jälkeen, jolloin toimivaltaisen kilpailuviranomaisen päätös tehtiin, noudata päätöstä vaan jatkaa neuvotteluja tai tehtyjen sopimusten täytäntöönpanoa, yleisen kilpailulainsäädännön mukainen menettely voidaan käynnistää tuottajaorganisaation käytännöstä.

3.7.2   Kilpailun poissulkeminen

| (107) | Ensimmäisessä tilanteessa, jossa toimivaltainen kilpailuviranomainen puuttuu asiaan estääkseen kilpailun poissulkemisen, tuottajaorganisaation jäsentensä puolesta neuvottelemat myynnit ja sopimukset voivat täysin täyttää YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan edellytykset, mutta ne voivat sisältää lausekkeita, jotka rajoittavat kilpailua enemmän kuin on tarpeen tarjonnan keskittämiseksi, toisin sanoen enemmän kuin sopimusneuvottelut (kyse on lausekkeista, joita ei ole sisällytetty YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan edellytyksiin, kuten yksinoikeuslauseke, jolla voi olla kilpailunvastaisia vaikutuksia markkinoilla, joilla on rajallinen määrä toimijoita ja kaikilla näillä toimijoilla on yksinoikeus). |
| --- | --- |

(107)

Ensimmäisessä tilanteessa, jossa toimivaltainen kilpailuviranomainen puuttuu asiaan estääkseen kilpailun poissulkemisen, tuottajaorganisaation jäsentensä puolesta neuvottelemat myynnit ja sopimukset voivat täysin täyttää YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan edellytykset, mutta ne voivat sisältää lausekkeita, jotka rajoittavat kilpailua enemmän kuin on tarpeen tarjonnan keskittämiseksi, toisin sanoen enemmän kuin sopimusneuvottelut (kyse on lausekkeista, joita ei ole sisällytetty YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan edellytyksiin, kuten yksinoikeuslauseke, jolla voi olla kilpailunvastaisia vaikutuksia markkinoilla, joilla on rajallinen määrä toimijoita ja kaikilla näillä toimijoilla on yksinoikeus).

| (108) | Jos toimivaltainen kilpailuviranomainen puuttuu asiaan estääkseen kilpailun poissulkemisen, se pyrkii suojaamaan tuottajien välistä kilpailua ja kilpailuprosesseja. Tällaisessa analyysissa on otettava huomioon sekä tosiasiallinen että potentiaalinen kilpailu (64). Kilpailu voidaan sulkea pois, jos yksi sen tärkeimmistä parametreista poistuu kokonaan tietyillä merkityksellisillä markkinoilla. Tämä koskee erityisesti hintakilpailua (65) tai innovaatioon kohdistuvaa kilpailua. Muita tekijöitä, jotka vaikuttavat kilpailun poissulkemisen analyysiin, ovat muun muassa seuraavat: markkinaosuudet laajemmassa yhteydessä analysoitaessa tosiasiallisten kilpailijoiden kykyä ja kannustimia kilpailla (66); sopimusneuvottelujen aikaansaama kilpailun väheneminen; valmiudet panna täytäntöön ja ylläpitää hintojen korotuksia; markkinoille pääsyn esteet. Tarkempia tietoja kilpailun poissulkemisen arvioinnista on perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan [nykyisin SEUT-sopimuksen 101 artiklan 3 kohta] soveltamisesta annettujen suuntaviivojen 2 jaksossa (67). |
| --- | --- |

(108)

Jos toimivaltainen kilpailuviranomainen puuttuu asiaan estääkseen kilpailun poissulkemisen, se pyrkii suojaamaan tuottajien välistä kilpailua ja kilpailuprosesseja. Tällaisessa analyysissa on otettava huomioon sekä tosiasiallinen että potentiaalinen kilpailu (64). Kilpailu voidaan sulkea pois, jos yksi sen tärkeimmistä parametreista poistuu kokonaan tietyillä merkityksellisillä markkinoilla. Tämä koskee erityisesti hintakilpailua (65) tai innovaatioon kohdistuvaa kilpailua. Muita tekijöitä, jotka vaikuttavat kilpailun poissulkemisen analyysiin, ovat muun muassa seuraavat: markkinaosuudet laajemmassa yhteydessä analysoitaessa tosiasiallisten kilpailijoiden kykyä ja kannustimia kilpailla (66); sopimusneuvottelujen aikaansaama kilpailun väheneminen; valmiudet panna täytäntöön ja ylläpitää hintojen korotuksia; markkinoille pääsyn esteet. Tarkempia tietoja kilpailun poissulkemisen arvioinnista on perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan [nykyisin SEUT-sopimuksen 101 artiklan 3 kohta] soveltamisesta annettujen suuntaviivojen 2 jaksossa (67).

| (109) | Jos tuottajaorganisaation jäsentensä puolesta tekemät toimitussopimukset kuitenkin täyttävät YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan edellytykset eivätkä ne sisällä lausekkeita, jotka rajoittaisivat kilpailua enempää kuin on tarpeen tarjonnan keskittämiseksi kyseisten artiklojen mukaisesti, ne eivät ole SEUT-sopimuksen 101 artiklan vastaisia. |
| --- | --- |

(109)

Jos tuottajaorganisaation jäsentensä puolesta tekemät toimitussopimukset kuitenkin täyttävät YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan edellytykset eivätkä ne sisällä lausekkeita, jotka rajoittaisivat kilpailua enempää kuin on tarpeen tarjonnan keskittämiseksi kyseisten artiklojen mukaisesti, ne eivät ole SEUT-sopimuksen 101 artiklan vastaisia.

3.7.3   Pienemmät merkitykselliset tuotemarkkinat, joilla on kilpailunvastaisia vaikutuksia

| (110) | Toisessa tilanteessa toimivaltainen kilpailuviranomainen voi päättää, että neuvottelut olisi aloitettava uudelleen tai että niitä ei olisi käytävä, jos se toteaa, että






  a. | naudanliha- ja peltokasvialoja koskevien neuvottelujen merkitykselliset tuotemarkkinat (eivät maantieteelliset markkinat) ovat pienemmät kuin mitä on määritelty YMJ-asetuksen 170 ja 171 artiklassa; |
| --- | --- | --- |

(110)

Toisessa tilanteessa toimivaltainen kilpailuviranomainen voi päättää, että neuvottelut olisi aloitettava uudelleen tai että niitä ei olisi käytävä, jos se toteaa, että

a.

naudanliha- ja peltokasvialoja koskevien neuvottelujen merkitykselliset tuotemarkkinat (eivät maantieteelliset markkinat) ovat pienemmät kuin mitä on määritelty YMJ-asetuksen 170 ja 171 artiklassa;

| b. | neuvotteluilla olisi kilpailunvastainen vaikutus näihin pienempiin markkinoihin. |
| --- | --- |

b.

neuvotteluilla olisi kilpailunvastainen vaikutus näihin pienempiin markkinoihin.

Tämä ei koske oliiviöljyalaa, joiden merkityksellisiä markkinoita ei ole määritelty YMJ-asetuksen 169 artiklassa.

3.7.4   YMP:n tavoitteiden saavuttaminen vaarantuu

| (111) | Kolmas tilanne, jossa toimivaltainen kilpailuviranomainen voi puuttua asiaan, liittyy viranomaisen havaintoon siitä, että YMP:n tavoitteiden saavuttaminen vaarantuu tuottajaorganisaatioiden yhdennettyjen toimintojen lisääntymisen vuoksi. Tällainen tilanne voi syntyä silloin, kun tuottajaorganisaatio on tehnyt yksinkertaistettuun menetelmään perustuvan itsearvioinnin. Tässä menetelmässä oletetaan, että jos asiaankuuluvat edellytykset täyttyvät, tuottajaorganisaation toiminnot kaiken kaikkiaan myötävaikuttavat YMP:n tavoitteiden saavuttamiseen. Kilpailuviranomainen voi katsoa, että näin ei tapahdu käytännössä vaikka edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(111)

Kolmas tilanne, jossa toimivaltainen kilpailuviranomainen voi puuttua asiaan, liittyy viranomaisen havaintoon siitä, että YMP:n tavoitteiden saavuttaminen vaarantuu tuottajaorganisaatioiden yhdennettyjen toimintojen lisääntymisen vuoksi. Tällainen tilanne voi syntyä silloin, kun tuottajaorganisaatio on tehnyt yksinkertaistettuun menetelmään perustuvan itsearvioinnin. Tässä menetelmässä oletetaan, että jos asiaankuuluvat edellytykset täyttyvät, tuottajaorganisaation toiminnot kaiken kaikkiaan myötävaikuttavat YMP:n tavoitteiden saavuttamiseen. Kilpailuviranomainen voi katsoa, että näin ei tapahdu käytännössä vaikka edellytykset täyttyvät.

4.   KYSEESSÄ OLEVIA ALOJA KOSKEVAT ERITYISMÄÄRÄYKSET

4.1   Oliiviöljy

4.1.1   Esimerkkejä poikkeuksen soveltamisesta oliiviöljyalaan

| (112) | Suuntaviivojen tässä jaksossa käsitellään YMJ-asetuksen erityissääntöjen käytännön soveltamista oliiviöljyalalla seuraavien esimerkkien avulla. |
| --- | --- |

(112)

Suuntaviivojen tässä jaksossa käsitellään YMJ-asetuksen erityissääntöjen käytännön soveltamista oliiviöljyalalla seuraavien esimerkkien avulla.

| (113) | Esimerkki YMJ-asetuksen 169 artiklan mukaisesta oliiviöljyalan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista tilanteessa, jossa sovelletaan poikkeusta:













  Tilanne | : | Joukko oliivinviljelijöitä on perustanut tietyllä alueella useita rinnakkain toimivia tuottajaorganisaatioita, jotka tuottavat oliiviöljyä käsittelemällä jäsentensä niille tuomat oliivit. Lisäksi tuottajaorganisaatiot ostavat jäseniään varten esimerkiksi kasvinsuojeluaineita, lannoitteita ja laitteita ja huolehtivat oliivituotannon laadunvalvonnasta.
  Tuottajaorganisaatiot ovat puolestaan perustaneet toissijaisen tuottajaorganisaation, jolle ne toimittavat koko tuotantonsa. Toissijainen tuottajaorganisaatio kuljettaa ensisijaisten tuottajaorganisaatioiden tuottamat eri oliiviöljyt tiloihinsa sekoittamista ja pullotusta varten (jos öljyä ei myydä irtotavarana). Toissijainen tuottajaorganisaatio neuvottelee jäsentensä puolesta toimitussopimukset vähittäiskauppiaiden kanssa, eli se käy sopimusneuvotteluja. Se harjoittaa myös markkinointiin ja myynninedistämiseen liittyviä toimintoja. Lisäksi se antaa kasvinsuojelua koskevia neuvoja ensisijaisten tuottajaorganisaatioiden viljelijöille/jäsenille ja harjoittaa laadunvalvontaa. Sekä ensisijaiset tuottajaorganisaatiot ja toissijainen tuottajaorganisaatio on hyväksytty kyseisessä jäsenvaltiossa YMJ-asetuksen vaatimusten mukaisesti. Toissijaisen tuottajaorganisaation sopimusneuvottelujen kohteena olevan oliiviöljyn osuus on 17,4 prosenttia merkityksellisistä markkinoista. Sopimusneuvotteluja käyvä toissijainen tuottajaorganisaatio on ilmoittanut näiden neuvottelujen kohteena olevan oliiviöljyn määrän kansallisille viranomaisille. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analyysi | : | Toissijainen tuottajaorganisaatio on hyväksytty tuottajaorganisaatioksi tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymäksi riippuen kyseisessä jäsenvaltiossa sovellettavista säännöistä. Toissijainen tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa oliiviöljyn markkinoille. Oliiviöljyn määrä, jota koskevia sopimusneuvotteluja toissijainen tuottajaorganisaatio käy, ei ylitä 20:tä prosenttia merkityksellisistä markkinoista. Sopimusneuvottelujen kohteena olevan oliiviöljyn määrä on ilmoitettu kansallisille viranomaisille. Ensisijaisten tuottajaorganisaatioiden ja toissijaisen tuottajaorganisaation harjoittamat toiminnot saavat todennäköisesti aikaan YMJ-asetuksen 169 artiklassa mainittuja tehokkuusetuja. Ensisijaisten tuottajaorganisaatioiden asiaankuuluvia toimintoja ovat yhteinen tuotanto, tuotantopanosten yhteisostot ja yhteinen laadunvalvonta. Toissijaisen tuottajaorganisaation asiaankuuluvia toimintoja ovat puolestaan yhteiset kuljetukset, pullotus, yhteinen laadunvalvonta, yhteinen markkinointi ja myynninedistäminen. Toiminnot kattavat kaikki määrät, jotka ovat sopimusneuvottelujen kohteena. Voidaan siis päätellä, että merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset täyttyvät yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti. Tämän johdosta poikkeusta sovelletaan toissijaisen tuottajaorganisaation sopimusneuvotteluihin. |

(113)

Esimerkki YMJ-asetuksen 169 artiklan mukaisesta oliiviöljyalan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista tilanteessa, jossa sovelletaan poikkeusta:

Tilanne

:

Joukko oliivinviljelijöitä on perustanut tietyllä alueella useita rinnakkain toimivia tuottajaorganisaatioita, jotka tuottavat oliiviöljyä käsittelemällä jäsentensä niille tuomat oliivit. Lisäksi tuottajaorganisaatiot ostavat jäseniään varten esimerkiksi kasvinsuojeluaineita, lannoitteita ja laitteita ja huolehtivat oliivituotannon laadunvalvonnasta.

Tuottajaorganisaatiot ovat puolestaan perustaneet toissijaisen tuottajaorganisaation, jolle ne toimittavat koko tuotantonsa. Toissijainen tuottajaorganisaatio kuljettaa ensisijaisten tuottajaorganisaatioiden tuottamat eri oliiviöljyt tiloihinsa sekoittamista ja pullotusta varten (jos öljyä ei myydä irtotavarana). Toissijainen tuottajaorganisaatio neuvottelee jäsentensä puolesta toimitussopimukset vähittäiskauppiaiden kanssa, eli se käy sopimusneuvotteluja. Se harjoittaa myös markkinointiin ja myynninedistämiseen liittyviä toimintoja. Lisäksi se antaa kasvinsuojelua koskevia neuvoja ensisijaisten tuottajaorganisaatioiden viljelijöille/jäsenille ja harjoittaa laadunvalvontaa. Sekä ensisijaiset tuottajaorganisaatiot ja toissijainen tuottajaorganisaatio on hyväksytty kyseisessä jäsenvaltiossa YMJ-asetuksen vaatimusten mukaisesti. Toissijaisen tuottajaorganisaation sopimusneuvottelujen kohteena olevan oliiviöljyn osuus on 17,4 prosenttia merkityksellisistä markkinoista. Sopimusneuvotteluja käyvä toissijainen tuottajaorganisaatio on ilmoittanut näiden neuvottelujen kohteena olevan oliiviöljyn määrän kansallisille viranomaisille.

Analyysi

:

Toissijainen tuottajaorganisaatio on hyväksytty tuottajaorganisaatioksi tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymäksi riippuen kyseisessä jäsenvaltiossa sovellettavista säännöistä. Toissijainen tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa oliiviöljyn markkinoille. Oliiviöljyn määrä, jota koskevia sopimusneuvotteluja toissijainen tuottajaorganisaatio käy, ei ylitä 20:tä prosenttia merkityksellisistä markkinoista. Sopimusneuvottelujen kohteena olevan oliiviöljyn määrä on ilmoitettu kansallisille viranomaisille. Ensisijaisten tuottajaorganisaatioiden ja toissijaisen tuottajaorganisaation harjoittamat toiminnot saavat todennäköisesti aikaan YMJ-asetuksen 169 artiklassa mainittuja tehokkuusetuja. Ensisijaisten tuottajaorganisaatioiden asiaankuuluvia toimintoja ovat yhteinen tuotanto, tuotantopanosten yhteisostot ja yhteinen laadunvalvonta. Toissijaisen tuottajaorganisaation asiaankuuluvia toimintoja ovat puolestaan yhteiset kuljetukset, pullotus, yhteinen laadunvalvonta, yhteinen markkinointi ja myynninedistäminen. Toiminnot kattavat kaikki määrät, jotka ovat sopimusneuvottelujen kohteena. Voidaan siis päätellä, että merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset täyttyvät yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti. Tämän johdosta poikkeusta sovelletaan toissijaisen tuottajaorganisaation sopimusneuvotteluihin.

| (114) | Esimerkki YMJ-asetuksen 169 artiklan mukaisesta oliiviöljyalan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista tilanteessa, jossa sovelletaan poikkeusta:













  Tilanne | : | Oliiviöljyn tuottajat ovat tietyllä alueella perustaneet tuottajaorganisaation jalostaakseen yhdessä oliiviöljyä. Tuottajaorganisaatio vastaa oliiviöljyn tuotantoon suoraan liittyvästä jätehuollosta. Se kuivaa jätteen ja muokkaa sen pelleteiksi, joita käytetään uusiutuvan energian lähteenä. Talvella tuottajaorganisaatio käyttää pellettejä lämmittämisessä. Lisäksi tuottajaorganisaatio neuvottelee jäsentensä puolesta toimitussopimukset vähittäiskauppiaiden ja elintarvikealan asiakkaiden kanssa, eli se käy sopimusneuvotteluja. Sekä oliiviöljyn yhteinen jalostus että yhteinen jätehuolto kattavat 80 prosenttia tuottajaorganisaation markkinoille saattaman oliiviöljyn määrästä. Tuottajaorganisaation markkinoille saattaman oliiviöljyn määrä on 2,4 prosenttia oliiviöljyn merkityksellisistä markkinoista. Tuottajaorganisaatio on ilmoittanut sopimusneuvottelujen kohteena olevan oliiviöljyn määrän kansallisille viranomaisille. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analyysi | : | Toimivaltainen kansallinen viranomainen on muodollisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation. Lisäksi tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa oliiviöljyn markkinoille. Oliiviöljyn määrä, jota koskevia sopimusneuvotteluja tuottajaorganisaatio käy, ei ylitä 20:tä prosenttia merkityksellisistä markkinoista. Sopimusneuvottelujen kohteena olevan oliiviöljyn määrä on ilmoitettu kansallisille viranomaisille. Tuottajaorganisaatio harjoittaa toimintaa, joka todennäköisesti johtaa YMJ-asetuksen 169 artiklassa mainittuihin tehokkuusetuihin, nimittäin oliiviöljyn jalostamiseen suoraan liittyvää yhteistä jalostusta ja jätehuoltoa. Sekä tuottajaorganisaation harjoittama yhteinen jalostus että yhteinen jätehuolto kattavat yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattaman oliiviöljyn määrästä. Yhteinen jalostus kattaa yksistään yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta oliiviöljystä. Sen vuoksi tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Voidaan siis päätellä, että merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset täyttyvät yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti. Tässä tapauksessa oliiviöljyn tuotantoon suoraan liittyvää yhteistä jätehuoltoa ei tarvitse analysoida erikseen. Tämän johdosta poikkeusta sovelletaan tuottajaorganisaation sopimusneuvotteluihin. |

(114)

Esimerkki YMJ-asetuksen 169 artiklan mukaisesta oliiviöljyalan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista tilanteessa, jossa sovelletaan poikkeusta:

Tilanne

:

Oliiviöljyn tuottajat ovat tietyllä alueella perustaneet tuottajaorganisaation jalostaakseen yhdessä oliiviöljyä. Tuottajaorganisaatio vastaa oliiviöljyn tuotantoon suoraan liittyvästä jätehuollosta. Se kuivaa jätteen ja muokkaa sen pelleteiksi, joita käytetään uusiutuvan energian lähteenä. Talvella tuottajaorganisaatio käyttää pellettejä lämmittämisessä. Lisäksi tuottajaorganisaatio neuvottelee jäsentensä puolesta toimitussopimukset vähittäiskauppiaiden ja elintarvikealan asiakkaiden kanssa, eli se käy sopimusneuvotteluja. Sekä oliiviöljyn yhteinen jalostus että yhteinen jätehuolto kattavat 80 prosenttia tuottajaorganisaation markkinoille saattaman oliiviöljyn määrästä. Tuottajaorganisaation markkinoille saattaman oliiviöljyn määrä on 2,4 prosenttia oliiviöljyn merkityksellisistä markkinoista. Tuottajaorganisaatio on ilmoittanut sopimusneuvottelujen kohteena olevan oliiviöljyn määrän kansallisille viranomaisille.

Analyysi

:

Toimivaltainen kansallinen viranomainen on muodollisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation. Lisäksi tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa oliiviöljyn markkinoille. Oliiviöljyn määrä, jota koskevia sopimusneuvotteluja tuottajaorganisaatio käy, ei ylitä 20:tä prosenttia merkityksellisistä markkinoista. Sopimusneuvottelujen kohteena olevan oliiviöljyn määrä on ilmoitettu kansallisille viranomaisille. Tuottajaorganisaatio harjoittaa toimintaa, joka todennäköisesti johtaa YMJ-asetuksen 169 artiklassa mainittuihin tehokkuusetuihin, nimittäin oliiviöljyn jalostamiseen suoraan liittyvää yhteistä jalostusta ja jätehuoltoa. Sekä tuottajaorganisaation harjoittama yhteinen jalostus että yhteinen jätehuolto kattavat yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattaman oliiviöljyn määrästä. Yhteinen jalostus kattaa yksistään yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta oliiviöljystä. Sen vuoksi tuottajaorganisaatio saa todennäköisesti aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Voidaan siis päätellä, että merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset täyttyvät yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti. Tässä tapauksessa oliiviöljyn tuotantoon suoraan liittyvää yhteistä jätehuoltoa ei tarvitse analysoida erikseen. Tämän johdosta poikkeusta sovelletaan tuottajaorganisaation sopimusneuvotteluihin.

| (115) | Esimerkki YMJ-asetuksen 169 artiklan mukaisesta oliiviöljyalan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista tilanteessa, jossa ei sovelleta poikkeusta:













  Tilanne | : | Useat oliiviöljyn tuottajat (oliiviöljypuristamot) päättävät myydä yhdessä osan oliiviöljytuotannostaan useille eri pullotusyrityksille irtotavarana. Ne myyvät jäljelle jääneen osan tuotannostaan erikseen muille asiakkaille. Oliiviöljyn tuottajat perustavat tuottajaorganisaation käymään sopimusneuvottelut puolestaan useiden pullotusyritysten kanssa. Tuottajaorganisaatio ulkoistaa yhdelle pullotusyritykselle (suurin asiakas) suuntautuvien toimitusten kuljetuspalvelut, jotka kattavat 30 prosenttia kaikesta tuottajaorganisaation sopimusneuvottelujen kohteena olevasta oliiviöljystä. Tuottajaorganisaatio ei huolehdi oliiviöljyn kuljetuksista muille pullotusyrityksille, vaan nämä järjestävät kuljetukset itse. Tuottajaorganisaation sopimusneuvottelujen kohteena olevan oliiviöljyn osuus on 15,2 prosenttia merkityksellisistä markkinoista. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analyysi | : | Toimivaltainen kansallinen viranomainen on muodollisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation. Lisäksi tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa oliiviöljyn markkinoille. Oliiviöljyn määrä, jota koskevia sopimusneuvotteluja tuottajaorganisaatio käy, ei ylitä 20:tä prosenttia merkityksellisistä markkinoista. Kuitenkin ainoa tuottajaorganisaation toteuttama tehokkuutta lisäävä toiminto on oliiviöljyn yhteiset kuljetukset yhdelle pullotusyritykselle. Yhteiset kuljetukset on mainittu YMJ-asetuksen 169 artiklassa toimintoina, jotka mahdollisesti johtavat merkittäviin tehokkuusetuihin. Tässä tapauksessa yhteiset kuljetukset kattavat paljon vähemmän kuin 50 prosenttia tuottajaorganisaation sopimusneuvottelujen kohteena olevasta oliiviöljystä. Tämä ei ole yksinkertaistetussa menetelmässä riittävä määrä oliiviöljyä merkittävien tehokkuusetujen testin edellytysten täyttymiseksi. Kuljetustoimet eivät todennäköisesti saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, ja sen vuoksi ei ole todennäköistä, että tuottajaorganisaation käymät sopimusneuvottelut täyttävät poikkeusta koskevat edellytykset. |

(115)

Esimerkki YMJ-asetuksen 169 artiklan mukaisesta oliiviöljyalan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista tilanteessa, jossa ei sovelleta poikkeusta:

Tilanne

:

Useat oliiviöljyn tuottajat (oliiviöljypuristamot) päättävät myydä yhdessä osan oliiviöljytuotannostaan useille eri pullotusyrityksille irtotavarana. Ne myyvät jäljelle jääneen osan tuotannostaan erikseen muille asiakkaille. Oliiviöljyn tuottajat perustavat tuottajaorganisaation käymään sopimusneuvottelut puolestaan useiden pullotusyritysten kanssa. Tuottajaorganisaatio ulkoistaa yhdelle pullotusyritykselle (suurin asiakas) suuntautuvien toimitusten kuljetuspalvelut, jotka kattavat 30 prosenttia kaikesta tuottajaorganisaation sopimusneuvottelujen kohteena olevasta oliiviöljystä. Tuottajaorganisaatio ei huolehdi oliiviöljyn kuljetuksista muille pullotusyrityksille, vaan nämä järjestävät kuljetukset itse. Tuottajaorganisaation sopimusneuvottelujen kohteena olevan oliiviöljyn osuus on 15,2 prosenttia merkityksellisistä markkinoista.

Analyysi

:

Toimivaltainen kansallinen viranomainen on muodollisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation. Lisäksi tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa oliiviöljyn markkinoille. Oliiviöljyn määrä, jota koskevia sopimusneuvotteluja tuottajaorganisaatio käy, ei ylitä 20:tä prosenttia merkityksellisistä markkinoista. Kuitenkin ainoa tuottajaorganisaation toteuttama tehokkuutta lisäävä toiminto on oliiviöljyn yhteiset kuljetukset yhdelle pullotusyritykselle. Yhteiset kuljetukset on mainittu YMJ-asetuksen 169 artiklassa toimintoina, jotka mahdollisesti johtavat merkittäviin tehokkuusetuihin. Tässä tapauksessa yhteiset kuljetukset kattavat paljon vähemmän kuin 50 prosenttia tuottajaorganisaation sopimusneuvottelujen kohteena olevasta oliiviöljystä. Tämä ei ole yksinkertaistetussa menetelmässä riittävä määrä oliiviöljyä merkittävien tehokkuusetujen testin edellytysten täyttymiseksi. Kuljetustoimet eivät todennäköisesti saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, ja sen vuoksi ei ole todennäköistä, että tuottajaorganisaation käymät sopimusneuvottelut täyttävät poikkeusta koskevat edellytykset.

4.1.2.   Merkityksellisten markkinoiden määrittely

| (116) | Poikkeus edellyttää, että oliiviöljyn tukkumyynnin merkitykselliset tuote- ja maantieteelliset markkinat yksilöidään, jotta tuottajaorganisaatiot voivat määrittää, noudattavatko ne poikkeuksen edellyttämää markkinaosuuden enimmäisrajaa (68). |
| --- | --- |

(116)

Poikkeus edellyttää, että oliiviöljyn tukkumyynnin merkitykselliset tuote- ja maantieteelliset markkinat yksilöidään, jotta tuottajaorganisaatiot voivat määrittää, noudattavatko ne poikkeuksen edellyttämää markkinaosuuden enimmäisrajaa (68).

| (117) | Merkitykselliset markkinat on arvioitava tapauskohtaisesti, ja Euroopan komissio on antanut ohjeita markkinoiden määrittelystä tiedonannossa merkityksellisten markkinoiden määritelmästä (69). Euroopan komissio ei voi antaa tarkkoja määritelmiä oliiviöljyalan merkityksellisistä markkinoista, mutta jotta voitaisiin auttaa tuottajia poikkeuksen täytäntöönpanossa, näissä suuntaviivoissa annetaan joitakin kyseistä alaa koskevia ohjeita niiden tietojen perusteella, jotka Euroopan komissiolla oli käytettävissään suuntaviivoja annettaessa (70). Merkitykselliset markkinat voivat kehittyä ajan myötä muun muassa markkinakehityksen johdosta. |
| --- | --- |

(117)

Merkitykselliset markkinat on arvioitava tapauskohtaisesti, ja Euroopan komissio on antanut ohjeita markkinoiden määrittelystä tiedonannossa merkityksellisten markkinoiden määritelmästä (69). Euroopan komissio ei voi antaa tarkkoja määritelmiä oliiviöljyalan merkityksellisistä markkinoista, mutta jotta voitaisiin auttaa tuottajia poikkeuksen täytäntöönpanossa, näissä suuntaviivoissa annetaan joitakin kyseistä alaa koskevia ohjeita niiden tietojen perusteella, jotka Euroopan komissiolla oli käytettävissään suuntaviivoja annettaessa (70). Merkitykselliset markkinat voivat kehittyä ajan myötä muun muassa markkinakehityksen johdosta.

| (118) | Tehtävänä on määritellä oliiviöljyn tukkumyynnin merkitykselliset tuote- ja maantieteelliset markkinat. Näillä markkinoilla myyjät ovat pääasiassa tuottajia ja kauppiaita, kun taas ostajat ovat pääasiassa kauppiaita, valmistajia, jälleenmyyjiä, teollisuusasiakkaita ja hotelli- ja ravintola-alan asiakkaita. |
| --- | --- |

(118)

Tehtävänä on määritellä oliiviöljyn tukkumyynnin merkitykselliset tuote- ja maantieteelliset markkinat. Näillä markkinoilla myyjät ovat pääasiassa tuottajia ja kauppiaita, kun taas ostajat ovat pääasiassa kauppiaita, valmistajia, jälleenmyyjiä, teollisuusasiakkaita ja hotelli- ja ravintola-alan asiakkaita.

4.1.2.1.   Merkitykselliset tuotemarkkinat

| (119) | Ensinnäkin oliiviöljyn merkitykselliset tuotemarkkinat näyttäisivät olevan erilliset muiden ruokaöljyjen tuotemarkkinoista, kun otetaan huomioon muun muassa erot näiden tuotteiden ominaisuuksissa, hinnoissa ja käyttötarkoituksessa. Ei ehkä ole tarpeen määritellä erillisiä markkinoita erilaisille oliiviöljyille (ekstra-neitsytöljyt, neitsytöljyt ja muut oliiviöljyt (71)), koska näiden tuoteryhmien välinen korvaavuusaste on suuri. Kun otetaan huomioon myös myyntikanavajärjestelyt, saattaa olla tarpeen määritellä kolmet erilliset markkinat:






  — | vähittäismyyjille toimitettu oliiviöljy; |
| --- | --- | --- |

(119)

Ensinnäkin oliiviöljyn merkitykselliset tuotemarkkinat näyttäisivät olevan erilliset muiden ruokaöljyjen tuotemarkkinoista, kun otetaan huomioon muun muassa erot näiden tuotteiden ominaisuuksissa, hinnoissa ja käyttötarkoituksessa. Ei ehkä ole tarpeen määritellä erillisiä markkinoita erilaisille oliiviöljyille (ekstra-neitsytöljyt, neitsytöljyt ja muut oliiviöljyt (71)), koska näiden tuoteryhmien välinen korvaavuusaste on suuri. Kun otetaan huomioon myös myyntikanavajärjestelyt, saattaa olla tarpeen määritellä kolmet erilliset markkinat:

—

vähittäismyyjille toimitettu oliiviöljy;

| — | teollisuusasiakkaille toimitettu oliiviöljy; ja |
| --- | --- |

—

teollisuusasiakkaille toimitettu oliiviöljy; ja

| — | hotelli- ja ravintola-alan asiakkaille toimitettu oliiviöljy. |
| --- | --- |

—

hotelli- ja ravintola-alan asiakkaille toimitettu oliiviöljy.

Ei voida myöskään sulkea pois mahdollisuutta, että vähittäismyyjille toimitettavan oliiviöljyn markkinoilla kaupan omat tuotemerkit ja merkkituotteet kuuluvat eri tuotemarkkinoille.

| (120) | Edellä kuvatut markkinoiden segmentoitumisen yhteiset tekijät eivät sulje pois kapeampien tuotemarkkinoiden määrittelyä. |
| --- | --- |

(120)

Edellä kuvatut markkinoiden segmentoitumisen yhteiset tekijät eivät sulje pois kapeampien tuotemarkkinoiden määrittelyä.

4.1.2.2.   Merkitykselliset maantieteelliset markkinat

| (121) | Maantieteellisesti tarkasteltuna oliiviöljyn tarjonnan merkitykselliset markkinat eivät ilmeisesti olisi kansallisia markkinoita kapeammat vaan olisivat mahdollisesti ETA:n laajuiset kaikkien kolmen myyntikanavan osalta, eli oliiviöljyn tarjonta vähittäisasiakkaille, teollisuudelle sekä hotelli- ja ravintola-alalle. |
| --- | --- |

(121)

Maantieteellisesti tarkasteltuna oliiviöljyn tarjonnan merkitykselliset markkinat eivät ilmeisesti olisi kansallisia markkinoita kapeammat vaan olisivat mahdollisesti ETA:n laajuiset kaikkien kolmen myyntikanavan osalta, eli oliiviöljyn tarjonta vähittäisasiakkaille, teollisuudelle sekä hotelli- ja ravintola-alalle.

4.2   Naudanliha-ala

4.2.1.   Esimerkkejä poikkeuksen soveltamisesta naudanliha-alaan

| (122) | Suuntaviivojen tässä jaksossa käsitellään YMJ-asetuksen erityissääntöjen käytännön soveltamista naudanliha-alalla seuraavien esimerkkien avulla. |
| --- | --- |

(122)

Suuntaviivojen tässä jaksossa käsitellään YMJ-asetuksen erityissääntöjen käytännön soveltamista naudanliha-alalla seuraavien esimerkkien avulla.

| (123) | Esimerkki YMJ-asetuksen 170 artiklan mukaisesta naudanliha-alan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista, kun tapaukseen sovelletaan poikkeusta:













  Tilanne | : | Hyväksytty tuottajaorganisaatio myy jäsentensä kaiken karjantuotannon elävinä teuraseläiminä. Myynnin osuus on 1,3 prosenttia kansallisesta naudanlihatuotannosta kyseisessä jäsenvaltiossa. Yhteisen myynnin lisäksi tuottajaorganisaatio järjestää kaiken jäsentensä puolesta myytävän karjan keräyksen ja kuljetuksen teurastamoihin. Näiden toimintojen osuus tuotannosta ja tuotteen markkinoille saattamisesta aiheutuvista kustannuksista on 17 prosenttia. Lisäksi tuottajaorganisaatio hankkii jäsenilleen suurimman osan niiden käyttämistä eläinten rehusta ja lääkkeistä. Näiden hankintojen osuus tuotantokustannuksista on noin 9 prosenttia. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analyysi | : | Toimivaltainen kansallinen viranomainen on muodollisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation. Tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa elävän karjan markkinoille. Tuottajaorganisaation myymän elävän karjan osuus kansallisesta kokonaistuotannosta on huomattavasti vähemmän kuin 15 prosenttia. Sopimusneuvottelujen kohteena olevan karjan määrä on ilmoitettu kansallisille viranomaisille. Tuottajaorganisaatio harjoittaa toimintaa, joka todennäköisesti johtaa YMJ-asetuksen 170 artiklassa mainittuihin tehokkuusetuihin: se hoitaa nautojen yhteiset kuljetukset ja hankkii yhteisesti tuotantopanoksia, kuten rehuja ja lääkkeitä. Tuottajaorganisaation tarjoamat yhteiset kuljetukset kattavat yli puolet sen myymästä määrästä (tässä tapauksessa kaiken karjan). Voidaan siis päätellä, että merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset täyttyvät yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti. Tuotantopanosten yhteishankintaa ei ole tarpeen arvioida erikseen tässä tilanteessa. Tämän johdosta poikkeusta sovelletaan tuottajaorganisaation sopimusneuvotteluihin. |

(123)

Esimerkki YMJ-asetuksen 170 artiklan mukaisesta naudanliha-alan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista, kun tapaukseen sovelletaan poikkeusta:

Tilanne

:

Hyväksytty tuottajaorganisaatio myy jäsentensä kaiken karjantuotannon elävinä teuraseläiminä. Myynnin osuus on 1,3 prosenttia kansallisesta naudanlihatuotannosta kyseisessä jäsenvaltiossa. Yhteisen myynnin lisäksi tuottajaorganisaatio järjestää kaiken jäsentensä puolesta myytävän karjan keräyksen ja kuljetuksen teurastamoihin. Näiden toimintojen osuus tuotannosta ja tuotteen markkinoille saattamisesta aiheutuvista kustannuksista on 17 prosenttia. Lisäksi tuottajaorganisaatio hankkii jäsenilleen suurimman osan niiden käyttämistä eläinten rehusta ja lääkkeistä. Näiden hankintojen osuus tuotantokustannuksista on noin 9 prosenttia.

Analyysi

:

Toimivaltainen kansallinen viranomainen on muodollisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation. Tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa elävän karjan markkinoille. Tuottajaorganisaation myymän elävän karjan osuus kansallisesta kokonaistuotannosta on huomattavasti vähemmän kuin 15 prosenttia. Sopimusneuvottelujen kohteena olevan karjan määrä on ilmoitettu kansallisille viranomaisille. Tuottajaorganisaatio harjoittaa toimintaa, joka todennäköisesti johtaa YMJ-asetuksen 170 artiklassa mainittuihin tehokkuusetuihin: se hoitaa nautojen yhteiset kuljetukset ja hankkii yhteisesti tuotantopanoksia, kuten rehuja ja lääkkeitä. Tuottajaorganisaation tarjoamat yhteiset kuljetukset kattavat yli puolet sen myymästä määrästä (tässä tapauksessa kaiken karjan). Voidaan siis päätellä, että merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset täyttyvät yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti. Tuotantopanosten yhteishankintaa ei ole tarpeen arvioida erikseen tässä tilanteessa. Tämän johdosta poikkeusta sovelletaan tuottajaorganisaation sopimusneuvotteluihin.

| (124) | Esimerkki YMJ-asetuksen 170 artiklan mukaisesta naudanliha-alan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista tilanteessa, jossa sovelletaan poikkeusta:













  Tilanne | : | Useat erään alueen teuraseläinten tuottajat ovat perustaneet tuottajaorganisaation, jonka kautta ne hankkivat yhdessä rehua. Ne ovat myös rakentaneet yhdessä varastotilan rehun säilyttämiseksi hyvissä olosuhteissa (varastointijärjestelmän avulla ne voivat säännellä tilan lämpötilaa ja kosteutta, jotta ne voivat pitää rehun hyvälaatuisena ja pidentää sen varastointiaikaa). Tuottajaorganisaatio tarkkailee myös rehuvaraston tasoa, jotta rehua on aina riittävästi jaettavaksi tuottajille niiden tarpeiden mukaisesti ilman keskeytyksiä. Lisäksi tuottajaorganisaatio neuvottelee jäsentensä puolesta teurastettavaksi tarkoitetun nautakarjan toimitussopimukset asiakkaiden kanssa, eli se käy sopimusneuvotteluja. Yhteinen rehun hankinta kattaa 80 prosenttia tuottajaorganisaation markkinoille saattaman, teurastettavaksi tarkoitetun karjan tarvitsemasta rehumäärästä. Tuottajaorganisaation myymän naudanlihan osuus on 14,5 prosenttia kansallisesta kokonaistuotannosta. Tuottajaorganisaatio on ilmoittanut sopimusneuvottelujen kohteena olevan nautakarjan määrän kansallisille viranomaisille. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analyysi | : | Toimivaltainen kansallinen viranomainen on muodollisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation. Lisäksi tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa nautakarjan markkinoille. Nautakarjan määrä, jota koskevia sopimusneuvotteluja tuottajaorganisaatio käy, ei ylitä 15:ta prosenttia kansallisesta tuotannosta. Sopimusneuvottelujen kohteena olevan karjan määrä on ilmoitettu kansallisille viranomaisille. Tuottajaorganisaatio harjoittaa myös toimintaa, joka todennäköisesti johtaa YMJ-asetuksen 170 artiklassa mainittuihin tehokkuusetuihin, nimittäin tuotantopanosten (rehu) yhteistä hankintaa. Tuottajaorganisaation harjoittama tuotantopanosten yhteishankinta kattaa tuotantopanokset, joita tarvitaan yli puolelle tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta teuraskarjan määrästä. Voidaan siis päätellä, että merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset täyttyvät yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti. Tämän johdosta poikkeusta sovelletaan tuottajaorganisaation sopimusneuvotteluihin. |

(124)

Esimerkki YMJ-asetuksen 170 artiklan mukaisesta naudanliha-alan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista tilanteessa, jossa sovelletaan poikkeusta:

Tilanne

:

Useat erään alueen teuraseläinten tuottajat ovat perustaneet tuottajaorganisaation, jonka kautta ne hankkivat yhdessä rehua. Ne ovat myös rakentaneet yhdessä varastotilan rehun säilyttämiseksi hyvissä olosuhteissa (varastointijärjestelmän avulla ne voivat säännellä tilan lämpötilaa ja kosteutta, jotta ne voivat pitää rehun hyvälaatuisena ja pidentää sen varastointiaikaa). Tuottajaorganisaatio tarkkailee myös rehuvaraston tasoa, jotta rehua on aina riittävästi jaettavaksi tuottajille niiden tarpeiden mukaisesti ilman keskeytyksiä. Lisäksi tuottajaorganisaatio neuvottelee jäsentensä puolesta teurastettavaksi tarkoitetun nautakarjan toimitussopimukset asiakkaiden kanssa, eli se käy sopimusneuvotteluja. Yhteinen rehun hankinta kattaa 80 prosenttia tuottajaorganisaation markkinoille saattaman, teurastettavaksi tarkoitetun karjan tarvitsemasta rehumäärästä. Tuottajaorganisaation myymän naudanlihan osuus on 14,5 prosenttia kansallisesta kokonaistuotannosta. Tuottajaorganisaatio on ilmoittanut sopimusneuvottelujen kohteena olevan nautakarjan määrän kansallisille viranomaisille.

Analyysi

:

Toimivaltainen kansallinen viranomainen on muodollisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation. Lisäksi tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa nautakarjan markkinoille. Nautakarjan määrä, jota koskevia sopimusneuvotteluja tuottajaorganisaatio käy, ei ylitä 15:ta prosenttia kansallisesta tuotannosta. Sopimusneuvottelujen kohteena olevan karjan määrä on ilmoitettu kansallisille viranomaisille. Tuottajaorganisaatio harjoittaa myös toimintaa, joka todennäköisesti johtaa YMJ-asetuksen 170 artiklassa mainittuihin tehokkuusetuihin, nimittäin tuotantopanosten (rehu) yhteistä hankintaa. Tuottajaorganisaation harjoittama tuotantopanosten yhteishankinta kattaa tuotantopanokset, joita tarvitaan yli puolelle tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta teuraskarjan määrästä. Voidaan siis päätellä, että merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset täyttyvät yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti. Tämän johdosta poikkeusta sovelletaan tuottajaorganisaation sopimusneuvotteluihin.

| (125) | Esimerkki YMJ-asetuksen 170 artiklan mukaisesta naudanliha-alan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista tilanteessa, jossa ei sovelleta poikkeusta:













  Tilanne | : | Hyväksytyn tuottajaorganisaation harjoittama yhteismyynti kattaa 80 prosenttia sen jäsenten teurastettavaksi tarkoitetusta karjantuotannosta. Myynnin osuus on 6 prosenttia kyseisen jäsenvaltion kansallisesta naudanlihatuotannosta. Yhteisen myynnin lisäksi tuottajaorganisaatio järjestää jäsentensä puolesta yhteisiä myynninedistämiskampanjoita julkaisemalla paikallislehdissä yleisiä mainoksia jäsentensä karjasta. Yhteiset myynninedistämistoimet kattavat kaikki tuottajaorganisaation myymät tuotteet. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analyysi | : | Toimivaltainen kansallinen viranomainen on muodollisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation. Tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa elävän karjan markkinoille. Nautakarjan määrä, jota koskevia sopimusneuvotteluja tuottajaorganisaatio käy, ei ylitä 15:tä prosenttia kansallisesta tuotannosta. Tuottajaorganisaatio harjoittaa yhtä toimintoa, joka todennäköisesti johtaa YMJ-asetuksen 170 artiklassa mainittuihin tehokkuusetuihin, eli yhteisiä myynninedistämistoimia. Tämä toiminta kattaa kaiken yhdessä myytävän karjan, mutta se ei kuitenkaan näytä täyttävän merkittävien tehokkuusetujen testin edellytyksiä yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti. Tässä esimerkissä näyttää siltä, ettei tuottajaorganisaatio luo lisäarvotuotetta, varsinkaan tuotetta, joka eroaa muista tuotteista tiettyjen ominaisuuksien perusteella, vaan ainoastaan edistää jäsentensä tuotteiden myyntiä yleisillä mainoksilla. Yhteiset myynninedistämistoimet eivät todennäköisesti saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, ja sen vuoksi ei ole todennäköistä, että tuottajaorganisaation käymät sopimusneuvottelut täyttävät poikkeusta koskevat edellytykset. |

(125)

Esimerkki YMJ-asetuksen 170 artiklan mukaisesta naudanliha-alan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista tilanteessa, jossa ei sovelleta poikkeusta:

Tilanne

:

Hyväksytyn tuottajaorganisaation harjoittama yhteismyynti kattaa 80 prosenttia sen jäsenten teurastettavaksi tarkoitetusta karjantuotannosta. Myynnin osuus on 6 prosenttia kyseisen jäsenvaltion kansallisesta naudanlihatuotannosta. Yhteisen myynnin lisäksi tuottajaorganisaatio järjestää jäsentensä puolesta yhteisiä myynninedistämiskampanjoita julkaisemalla paikallislehdissä yleisiä mainoksia jäsentensä karjasta. Yhteiset myynninedistämistoimet kattavat kaikki tuottajaorganisaation myymät tuotteet.

Analyysi

:

Toimivaltainen kansallinen viranomainen on muodollisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation. Tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa elävän karjan markkinoille. Nautakarjan määrä, jota koskevia sopimusneuvotteluja tuottajaorganisaatio käy, ei ylitä 15:tä prosenttia kansallisesta tuotannosta. Tuottajaorganisaatio harjoittaa yhtä toimintoa, joka todennäköisesti johtaa YMJ-asetuksen 170 artiklassa mainittuihin tehokkuusetuihin, eli yhteisiä myynninedistämistoimia. Tämä toiminta kattaa kaiken yhdessä myytävän karjan, mutta se ei kuitenkaan näytä täyttävän merkittävien tehokkuusetujen testin edellytyksiä yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti. Tässä esimerkissä näyttää siltä, ettei tuottajaorganisaatio luo lisäarvotuotetta, varsinkaan tuotetta, joka eroaa muista tuotteista tiettyjen ominaisuuksien perusteella, vaan ainoastaan edistää jäsentensä tuotteiden myyntiä yleisillä mainoksilla. Yhteiset myynninedistämistoimet eivät todennäköisesti saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, ja sen vuoksi ei ole todennäköistä, että tuottajaorganisaation käymät sopimusneuvottelut täyttävät poikkeusta koskevat edellytykset.

4.3   Peltokasvit

4.3.1.   Esimerkkejä poikkeuksen soveltamisesta peltokasvialaan

| (126) | Suuntaviivojen tässä jaksossa käsitellään YMJ-asetuksen erityissääntöjen käytännön soveltamista peltokasvialalla seuraavien esimerkkien avulla. |
| --- | --- |

(126)

Suuntaviivojen tässä jaksossa käsitellään YMJ-asetuksen erityissääntöjen käytännön soveltamista peltokasvialalla seuraavien esimerkkien avulla.

| (127) | Esimerkki YMJ-asetuksen 171 artiklan mukaisesta peltokasvialan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista tilanteessa, jossa sovelletaan poikkeusta:













  Tilanne | : | Hyväksytty tuottajaorganisaatio on perustettu jäsenvaltiossa A, ja sillä on joitain jäseniä jäsenvaltioissa B ja C. Tuottajaorganisaatio perustettiin tarjoamaan jäsenilleen kuljetuspalveluja, koska kuljetuskustannukset ovat suhteellisen korkeat myyntipisteiden syrjäisen sijainnin vuoksi. Käytetyt yhteiset (omat tai ulkoistetut) kuljetuspalvelut kattavat keskimäärin 60 prosenttia tuottajaorganisaation neuvottelemasta määrästä. Lisäksi tuottajaorganisaatio harjoittaa tuotantopanosten (erityisesti lannoitteiden ja torjunta-aineiden) yhteishankintaa. Se tarjoaa jäsenilleen myös tiedotuspalveluja, kuten tietoa markkinoilla olevista uusista siemenistä ja riskien hajauttamisesta, esimerkiksi suojautumiskeinoista.
  Logistiikkapalveluja varten tuottajaorganisaatio omistaa itse joitakin kuorma-autoja. Niillä pystytään kuitenkin hoitamaan vain 9 prosenttia jäsenten tarvitsemista kuljetuksista. Tämän vuoksi tuottajaorganisaatio on tehnyt sopimukset kahden muun kuljetuspalveluihin erikoistuneen yrityksen kanssa. Tuottajaorganisaatio on ilmoittanut ulkoistamispyynnöstä toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle, joka on hyväksynyt sen. Se toimitti tuolloin asiaa koskevia selvityksiä, joiden mukaan kuljetusten ulkoistaminen johtaa merkittäviin säästöihin, sillä kuorma-autoinvestoinneista aiheutuvat kustannukset ovat korkeita, peltokasvialan kuljetustarpeet riippuvat paljolti vuodenajasta (ts. paljon kuljetuksia sadonkorjuuaikaan, muulloin tarve on hyvin vähäinen), kuorma-autojen huoltokustannukset ovat korkeat ja sellaisten erikoistuneiden kuljettajien palkkaaminen, joille ei ole työtä jatkuvasti, voi tulla kalliiksi.
  Tuottajaorganisaation osuudet jäsenvaltio A:n kansallisesta kokonaistuotannosta olivat vuonna 2014 seuraavat: tavallinen vehnä 6,4 prosenttia, ohra 4 prosenttia, kaura 13,8 prosenttia, rapsi 13,6 prosenttia, härkäpapu 2,3 prosenttia ja herne 1 prosentti. Sen markkinaosuus jäsenvaltioissa B ja C on alle 1 prosentin kunkin peltokasvin osalta. Tuottajaorganisaation jäsenet markkinoivat keskimäärin 80 prosenttia tuotannostaan tuottajaorganisaation kautta. Jäsenet ostavat keskimäärin kaksi kolmasosaa lannoitteistaan ja torjunta-aineistaan tuottajaorganisaation kautta. Näiden tuotantopanosten osuus tuotannosta ja tuotteen markkinoille saattamisesta aiheutuvista muuttuvista kustannuksista oli keskimäärin 18 prosenttia kaikkien tuottajaorganisaation sopimusneuvottelujen kohteena olevien peltokasvilajien osalta. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analyysi | : | Toimivaltainen kansallinen viranomainen on muodollisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation. Tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa peltokasvituotteet markkinoille. Tuottajaorganisaation myymän tai sen sopimusneuvottelujen kohteena olevan vehnän, ohran, kauran, rapsin, härkäpavun ja herneen markkinaosuus on alle 15 prosenttia kansallisesta kokonaistuotannosta jäsenvaltiossa A. Sopimusneuvottelujen kohteena olevien pelkokasvien määrä on ilmoitettu kansallisille viranomaisille. Tuottajaorganisaatio harjoittaa toimintaa, joka todennäköisesti johtaa YMJ-asetuksen 171 artiklassa mainittuihin tehokkuusetuihin, nimittäin yhteisiä kuljetuksia ja tuotantopanosten yhteistä hankintaa. Tuottajaorganisaation tarjoamat yhteiset kuljetukset kattavat yli puolet sen markkinoille saattamasta määrästä. Voidaan siis päätellä, että merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset täyttyvät yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti. Tuotantopanosten yhteistä hankintaa ja tiedotuspalveluja koskeva arviointi ei ole tässä tapauksessa tarpeen, sillä testin edellytykset täyttyvät yhden yhteisen toiminnan osalta. Tämän johdosta poikkeusta sovelletaan tuottajaorganisaation sopimusneuvotteluihin. |

(127)

Esimerkki YMJ-asetuksen 171 artiklan mukaisesta peltokasvialan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista tilanteessa, jossa sovelletaan poikkeusta:

Tilanne

:

Hyväksytty tuottajaorganisaatio on perustettu jäsenvaltiossa A, ja sillä on joitain jäseniä jäsenvaltioissa B ja C. Tuottajaorganisaatio perustettiin tarjoamaan jäsenilleen kuljetuspalveluja, koska kuljetuskustannukset ovat suhteellisen korkeat myyntipisteiden syrjäisen sijainnin vuoksi. Käytetyt yhteiset (omat tai ulkoistetut) kuljetuspalvelut kattavat keskimäärin 60 prosenttia tuottajaorganisaation neuvottelemasta määrästä. Lisäksi tuottajaorganisaatio harjoittaa tuotantopanosten (erityisesti lannoitteiden ja torjunta-aineiden) yhteishankintaa. Se tarjoaa jäsenilleen myös tiedotuspalveluja, kuten tietoa markkinoilla olevista uusista siemenistä ja riskien hajauttamisesta, esimerkiksi suojautumiskeinoista.

Logistiikkapalveluja varten tuottajaorganisaatio omistaa itse joitakin kuorma-autoja. Niillä pystytään kuitenkin hoitamaan vain 9 prosenttia jäsenten tarvitsemista kuljetuksista. Tämän vuoksi tuottajaorganisaatio on tehnyt sopimukset kahden muun kuljetuspalveluihin erikoistuneen yrityksen kanssa. Tuottajaorganisaatio on ilmoittanut ulkoistamispyynnöstä toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle, joka on hyväksynyt sen. Se toimitti tuolloin asiaa koskevia selvityksiä, joiden mukaan kuljetusten ulkoistaminen johtaa merkittäviin säästöihin, sillä kuorma-autoinvestoinneista aiheutuvat kustannukset ovat korkeita, peltokasvialan kuljetustarpeet riippuvat paljolti vuodenajasta (ts. paljon kuljetuksia sadonkorjuuaikaan, muulloin tarve on hyvin vähäinen), kuorma-autojen huoltokustannukset ovat korkeat ja sellaisten erikoistuneiden kuljettajien palkkaaminen, joille ei ole työtä jatkuvasti, voi tulla kalliiksi.

Tuottajaorganisaation osuudet jäsenvaltio A:n kansallisesta kokonaistuotannosta olivat vuonna 2014 seuraavat: tavallinen vehnä 6,4 prosenttia, ohra 4 prosenttia, kaura 13,8 prosenttia, rapsi 13,6 prosenttia, härkäpapu 2,3 prosenttia ja herne 1 prosentti. Sen markkinaosuus jäsenvaltioissa B ja C on alle 1 prosentin kunkin peltokasvin osalta. Tuottajaorganisaation jäsenet markkinoivat keskimäärin 80 prosenttia tuotannostaan tuottajaorganisaation kautta. Jäsenet ostavat keskimäärin kaksi kolmasosaa lannoitteistaan ja torjunta-aineistaan tuottajaorganisaation kautta. Näiden tuotantopanosten osuus tuotannosta ja tuotteen markkinoille saattamisesta aiheutuvista muuttuvista kustannuksista oli keskimäärin 18 prosenttia kaikkien tuottajaorganisaation sopimusneuvottelujen kohteena olevien peltokasvilajien osalta.

Analyysi

:

Toimivaltainen kansallinen viranomainen on muodollisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation. Tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa peltokasvituotteet markkinoille. Tuottajaorganisaation myymän tai sen sopimusneuvottelujen kohteena olevan vehnän, ohran, kauran, rapsin, härkäpavun ja herneen markkinaosuus on alle 15 prosenttia kansallisesta kokonaistuotannosta jäsenvaltiossa A. Sopimusneuvottelujen kohteena olevien pelkokasvien määrä on ilmoitettu kansallisille viranomaisille. Tuottajaorganisaatio harjoittaa toimintaa, joka todennäköisesti johtaa YMJ-asetuksen 171 artiklassa mainittuihin tehokkuusetuihin, nimittäin yhteisiä kuljetuksia ja tuotantopanosten yhteistä hankintaa. Tuottajaorganisaation tarjoamat yhteiset kuljetukset kattavat yli puolet sen markkinoille saattamasta määrästä. Voidaan siis päätellä, että merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset täyttyvät yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti. Tuotantopanosten yhteistä hankintaa ja tiedotuspalveluja koskeva arviointi ei ole tässä tapauksessa tarpeen, sillä testin edellytykset täyttyvät yhden yhteisen toiminnan osalta. Tämän johdosta poikkeusta sovelletaan tuottajaorganisaation sopimusneuvotteluihin.

| (128) | Esimerkki YMJ-asetuksen 171 artiklan mukaisesta peltokasvialan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista tilanteessa, jossa sovelletaan poikkeusta:













  Tilanne | : | Alueella, jolla on monia purjehduskelpoisia jokia, useat tavallisen vehnän ja ohran tuottajat ovat päättäneet luoda tuottajaorganisaation yhteisen jakelukeskuksen perustamiseksi satamaan, jotta ne voivat käyttää alueen maantieteeseen ja luontoon liittyviä piirteitä hyväkseen. Tämän ansiosta ostajat voivat suoraan laivata tuottajaorganisaatiolta ostamansa peltokasvit. Jakelukeskukseen on yhdistetty yhteiset kuljetukset. Tuottajaorganisaatio järjestää peltokasvien kuljetuksen tuottajien tiloilta jakelukeskukseen. Lisäksi tuottajaorganisaatio neuvottelee jäsentensä puolesta toimitussopimukset asiakkaiden kanssa, eli se käy sopimusneuvotteluja. Jakelukeskuksen perustaminen ja yhteiset kuljetukset kattavat 85 prosenttia tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta tavallisen vehnän ja ohran määrästä. Tuottajaorganisaation myymän tavallisen vehnän osuus sen kansallisesta kokonaistuotannosta on 12,5 prosenttia ja ohran vastaava osuus 8 prosenttia. Tuottajaorganisaatio on ilmoittanut sopimusneuvottelujen kohteena olevan tavallisen vehnän ja ohran määrät kansallisille viranomaisille. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analyysi | : | Toimivaltainen kansallinen viranomainen on muodollisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation. Lisäksi tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa peltokasvit markkinoille. Sekä tavallisen vehnän että ohran määrä, jota koskevia sopimusneuvotteluja tuottajaorganisaatio käy, ei ylitä 15:tä prosenttia kansallisesta tuotannosta. Sopimusneuvottelujen kohteena olevan tavallisen vehnän ja ohran määrät on ilmoitettu kansallisille viranomaisille. Perustamalla jakelukeskuksen, johon yhdistetään peltokasvien yhteiset kuljetukset tuottajilta jakelukeskukseen, tuottajaorganisaatio harjoittaa toimintaa, joka todennäköisesti saa aikaan YMJ-asetuksen 171 artiklassa mainittuja tehokkuusetuja, eli se perustaa jakelukeskuksen, johon on yhdistetty yhteiset kuljetukset. Tämä toiminta kattaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä. Voidaan siis päätellä, että merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset täyttyvät yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti. Tämän johdosta poikkeusta sovelletaan tuottajaorganisaation sopimusneuvotteluihin. |

(128)

Esimerkki YMJ-asetuksen 171 artiklan mukaisesta peltokasvialan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista tilanteessa, jossa sovelletaan poikkeusta:

Tilanne

:

Alueella, jolla on monia purjehduskelpoisia jokia, useat tavallisen vehnän ja ohran tuottajat ovat päättäneet luoda tuottajaorganisaation yhteisen jakelukeskuksen perustamiseksi satamaan, jotta ne voivat käyttää alueen maantieteeseen ja luontoon liittyviä piirteitä hyväkseen. Tämän ansiosta ostajat voivat suoraan laivata tuottajaorganisaatiolta ostamansa peltokasvit. Jakelukeskukseen on yhdistetty yhteiset kuljetukset. Tuottajaorganisaatio järjestää peltokasvien kuljetuksen tuottajien tiloilta jakelukeskukseen. Lisäksi tuottajaorganisaatio neuvottelee jäsentensä puolesta toimitussopimukset asiakkaiden kanssa, eli se käy sopimusneuvotteluja. Jakelukeskuksen perustaminen ja yhteiset kuljetukset kattavat 85 prosenttia tuottajaorganisaation markkinoille saattamasta tavallisen vehnän ja ohran määrästä. Tuottajaorganisaation myymän tavallisen vehnän osuus sen kansallisesta kokonaistuotannosta on 12,5 prosenttia ja ohran vastaava osuus 8 prosenttia. Tuottajaorganisaatio on ilmoittanut sopimusneuvottelujen kohteena olevan tavallisen vehnän ja ohran määrät kansallisille viranomaisille.

Analyysi

:

Toimivaltainen kansallinen viranomainen on muodollisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation. Lisäksi tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa peltokasvit markkinoille. Sekä tavallisen vehnän että ohran määrä, jota koskevia sopimusneuvotteluja tuottajaorganisaatio käy, ei ylitä 15:tä prosenttia kansallisesta tuotannosta. Sopimusneuvottelujen kohteena olevan tavallisen vehnän ja ohran määrät on ilmoitettu kansallisille viranomaisille. Perustamalla jakelukeskuksen, johon yhdistetään peltokasvien yhteiset kuljetukset tuottajilta jakelukeskukseen, tuottajaorganisaatio harjoittaa toimintaa, joka todennäköisesti saa aikaan YMJ-asetuksen 171 artiklassa mainittuja tehokkuusetuja, eli se perustaa jakelukeskuksen, johon on yhdistetty yhteiset kuljetukset. Tämä toiminta kattaa yli puolet tuottajaorganisaation markkinoille saattamista määristä. Voidaan siis päätellä, että merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset täyttyvät yksinkertaistetun menetelmän mukaisesti. Tämän johdosta poikkeusta sovelletaan tuottajaorganisaation sopimusneuvotteluihin.

| (129) | Esimerkki YMJ-asetuksen 171 artiklan mukaisesta peltokasvialan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista tilanteessa, jossa ei sovelleta poikkeusta:













  Tilanne | : | Hyväksytty tuottajaorganisaatio myy jäsentensä ja muiden kuin jäsenten tuottamaa vehnää ja ohraa. Jäsenten tuottaman ja tuottajaorganisaation sopimusneuvottelujen kohteena olevan vehnän osuus jäsenvaltio A:n kansallisesta tuotannosta on 9,8 prosenttia. Ohran vastaava osuus on 11 prosenttia. Kun otetaan huomioon myös muiden kuin jäsenten tuottama vehnä ja ohra, tuottajaorganisaation markkinaosuus on 12,2 prosenttia vehnästä ja 14,1 prosenttia ohrasta. Jäsentensä puolesta käymiensä sopimusneuvottelujen lisäksi tuottajaorganisaatio aikoo investoida varastotiloihin, joissa on joitain käsittelylaitteita (kuten kuivaus- ja puhdistuslaitteita). Nämä tilat kattaisivat 10 prosenttia sen varastointitarpeista ja noin 1 prosentin sen myymän vehnän kokonaismäärästä (jäsenten ja muiden kuin jäsenten tuotteet). Tuottajaorganisaatio on saanut lainan paikallisesta pankista tilojen rahoittamiseen. Tällä hetkellä se arvioi eri yrityksiltä saatuja rakennus- ja laitetarjouksia. Se aikoo ottaa tilat käyttöön 6–8 kuukauden kuluessa. Tuottajaorganisaatio aikoo myös lähettää jäsenilleen viikoittain tiedotteita, joissa käsitellään markkinakehitystä ja vehnäntuottajien kannalta tärkeitä uutisia. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analyysi | : | Toimivaltainen kansallinen viranomainen on muodollisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation. Tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa peltokasvituotteet markkinoille. Muilta kuin jäseniltä ostetun vehnän ja ohran osuus on alle 25 prosenttia siitä vehnän ja ohran kokonaismäärästä, josta tuottajaorganisaatio käy sopimusneuvotteluja vuoden aikana. Sekä vehnän että ohran määrä, jota koskevia sopimusneuvotteluja tuottajaorganisaatio käy, ei ylitä 15:tä prosenttia kansallisesta tuotannosta, mukaan lukien muiden kuin jäsenten toimittamat määrät. Tuottajaorganisaatio ei harjoita toimintaa, joka todennäköisesti johtaa YMJ-asetuksen 171 artiklassa mainittuihin tehokkuusetuihin. Tuottajaorganisaatio aikoo harjoittaa vain yhtä YMJ-asetuksen 171 artiklassa lueteltua tehokkuutta mahdollisesti lisäävää toimintoa (yhteinen varastointi) vehnäntuotantonsa osalta. Sen vuoksi ei voida soveltaa merkittävien tehokkuusetujen testissä käytettyä yksinkertaistettua menetelmää. Tässä esimerkissä voitaisiin kuitenkin käyttää 82–86 kappaleessa kuvattua vaihtoehtoista menetelmää. Kyseinen tuottajaorganisaatio on saanut luottolimiitin pankilta ja tarjouksia eri yrityksiltä varastotilojen rakentamiseksi. Hankkeen on määrä olla valmis 6–8 kuukaudessa. Näin ollen näyttää siltä, että tuottajaorganisaatio on sitoutunut investoimaan tehokkuutta lisäävään toimintaan ja tarvitsee vain aikaa varastotilojen rakentamiseksi vehnän tuotantoa varten. Tuottajaorganisaatio voisi näin ollen kuulua poikkeuksen piiriin, jos on todennäköistä, että varastoinnin aikaansaamat tehokkuusedut ovat merkittäviä. Tämä ei kuitenkaan ole luultavaa, sillä tuottajaorganisaatio aikoo varastoida vain 1 prosentin markkinoille saattamansa vehnän kokonaismäärästä. Tuottajaorganisaation tarjoama toinen toiminto on jäsenille suunnatut tiedotteet. On mahdollista, että tällainen tieto voisi olla hyödyllistä ja jopa lisätä tehokkuutta. Ei kuitenkaan näytä todennäköiseltä, että tiedot itsessään saavat aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Ohran osalta tehokkuutta lisäävää toimintaa ei ole lainkaan, eikä sellaista ole suunnitteilla. Tämän johdosta tuottajaorganisaation toiminnot eivät todennäköisesti saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, ja sen vuoksi ei ole todennäköistä, että tuottajaorganisaation käymät sopimusneuvottelut täyttävät poikkeusta koskevat edellytykset. |

(129)

Esimerkki YMJ-asetuksen 171 artiklan mukaisesta peltokasvialan tuottajaorganisaatiota koskevasta arvioinnista tilanteessa, jossa ei sovelleta poikkeusta:

Tilanne

:

Hyväksytty tuottajaorganisaatio myy jäsentensä ja muiden kuin jäsenten tuottamaa vehnää ja ohraa. Jäsenten tuottaman ja tuottajaorganisaation sopimusneuvottelujen kohteena olevan vehnän osuus jäsenvaltio A:n kansallisesta tuotannosta on 9,8 prosenttia. Ohran vastaava osuus on 11 prosenttia. Kun otetaan huomioon myös muiden kuin jäsenten tuottama vehnä ja ohra, tuottajaorganisaation markkinaosuus on 12,2 prosenttia vehnästä ja 14,1 prosenttia ohrasta. Jäsentensä puolesta käymiensä sopimusneuvottelujen lisäksi tuottajaorganisaatio aikoo investoida varastotiloihin, joissa on joitain käsittelylaitteita (kuten kuivaus- ja puhdistuslaitteita). Nämä tilat kattaisivat 10 prosenttia sen varastointitarpeista ja noin 1 prosentin sen myymän vehnän kokonaismäärästä (jäsenten ja muiden kuin jäsenten tuotteet). Tuottajaorganisaatio on saanut lainan paikallisesta pankista tilojen rahoittamiseen. Tällä hetkellä se arvioi eri yrityksiltä saatuja rakennus- ja laitetarjouksia. Se aikoo ottaa tilat käyttöön 6–8 kuukauden kuluessa. Tuottajaorganisaatio aikoo myös lähettää jäsenilleen viikoittain tiedotteita, joissa käsitellään markkinakehitystä ja vehnäntuottajien kannalta tärkeitä uutisia.

Analyysi

:

Toimivaltainen kansallinen viranomainen on muodollisesti hyväksynyt tuottajaorganisaation. Tuottajaorganisaatio keskittää toimitukset ja saattaa peltokasvituotteet markkinoille. Muilta kuin jäseniltä ostetun vehnän ja ohran osuus on alle 25 prosenttia siitä vehnän ja ohran kokonaismäärästä, josta tuottajaorganisaatio käy sopimusneuvotteluja vuoden aikana. Sekä vehnän että ohran määrä, jota koskevia sopimusneuvotteluja tuottajaorganisaatio käy, ei ylitä 15:tä prosenttia kansallisesta tuotannosta, mukaan lukien muiden kuin jäsenten toimittamat määrät. Tuottajaorganisaatio ei harjoita toimintaa, joka todennäköisesti johtaa YMJ-asetuksen 171 artiklassa mainittuihin tehokkuusetuihin. Tuottajaorganisaatio aikoo harjoittaa vain yhtä YMJ-asetuksen 171 artiklassa lueteltua tehokkuutta mahdollisesti lisäävää toimintoa (yhteinen varastointi) vehnäntuotantonsa osalta. Sen vuoksi ei voida soveltaa merkittävien tehokkuusetujen testissä käytettyä yksinkertaistettua menetelmää. Tässä esimerkissä voitaisiin kuitenkin käyttää 82–86 kappaleessa kuvattua vaihtoehtoista menetelmää. Kyseinen tuottajaorganisaatio on saanut luottolimiitin pankilta ja tarjouksia eri yrityksiltä varastotilojen rakentamiseksi. Hankkeen on määrä olla valmis 6–8 kuukaudessa. Näin ollen näyttää siltä, että tuottajaorganisaatio on sitoutunut investoimaan tehokkuutta lisäävään toimintaan ja tarvitsee vain aikaa varastotilojen rakentamiseksi vehnän tuotantoa varten. Tuottajaorganisaatio voisi näin ollen kuulua poikkeuksen piiriin, jos on todennäköistä, että varastoinnin aikaansaamat tehokkuusedut ovat merkittäviä. Tämä ei kuitenkaan ole luultavaa, sillä tuottajaorganisaatio aikoo varastoida vain 1 prosentin markkinoille saattamansa vehnän kokonaismäärästä. Tuottajaorganisaation tarjoama toinen toiminto on jäsenille suunnatut tiedotteet. On mahdollista, että tällainen tieto voisi olla hyödyllistä ja jopa lisätä tehokkuutta. Ei kuitenkaan näytä todennäköiseltä, että tiedot itsessään saavat aikaan merkittäviä tehokkuusetuja. Ohran osalta tehokkuutta lisäävää toimintaa ei ole lainkaan, eikä sellaista ole suunnitteilla. Tämän johdosta tuottajaorganisaation toiminnot eivät todennäköisesti saa aikaan merkittäviä tehokkuusetuja, ja sen vuoksi ei ole todennäköistä, että tuottajaorganisaation käymät sopimusneuvottelut täyttävät poikkeusta koskevat edellytykset.

---

(1)  Suuntaviivat yhteistä markkinajärjestelyä koskevan asetuksen 169, 170 ja 171 artiklassa olevien sääntöjen soveltamisesta oliiviöljyn, naudanlihan ja peltokasvien aloilla, jäljempänä ’suuntaviivat’.

(2)  Yhteistä markkinajärjestelyä koskeva asetus on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

(3)  YMJ-asetuksen 206 artiklan 3 kohta: ”komissio julkaisee kansallisten kilpailuviranomaisten sekä yritysten tueksi tarvittaessa suuntaviivoja”.

(4)  YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklaa sovelletaan yksinomaan tiettyyn sellaisten tuottajaorganisaatioiden ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymien ryhmään, jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet YMJ-asetuksen 152 artiklan 1 kohdan ja 156 artiklan 1 kohdan nojalla, ts. kyseiset säännökset eivät koske muita tuottajaorganisaatioiden tai tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymien ryhmiä. Lisätietoja jäljempänä 53 kappaleessa.

(5)  Euroopan unionin tuomioistuimella tarkoitetaan tässä asiakirjassa unionin tuomioistuinta ja yleistä tuomioistuinta.

(6)  Tuomio asiassa 139/79, Maizena, EU:C:1980:250, 23 kohta; tuomio asiassa C-280/93, Saksa v. neuvosto, EU:C:1994:367, 61 kohta.

(7)  SEUT-sopimuksen 101 artikla:

”1.   Sisämarkkinoille soveltumattomia ja kiellettyjä ovat sellaiset yritysten väliset sopimukset, yritysten yhteenliittymien päätökset sekä yritysten yhdenmukaistetut menettelytavat, jotka ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja joiden tarkoituksena on estää, rajoittaa tai vääristää kilpailua sisämarkkinoilla tai joista seuraa, että kilpailu estyy, rajoittuu tai vääristyy sisämarkkinoilla, ja erityisesti sellaiset sopimukset, päätökset ja menettelytavat:

| a) | joilla suoraan tai välillisesti vahvistetaan osto- tai myyntihintoja taikka muita kauppaehtoja; |
| --- | --- |

a)

joilla suoraan tai välillisesti vahvistetaan osto- tai myyntihintoja taikka muita kauppaehtoja;

| b) | joilla rajoitetaan tai valvotaan tuotantoa, markkinoita, teknistä kehitystä taikka investointeja; |
| --- | --- |

b)

joilla rajoitetaan tai valvotaan tuotantoa, markkinoita, teknistä kehitystä taikka investointeja;

| c) | joilla jaetaan markkinoita tai hankintalähteitä; |
| --- | --- |

c)

joilla jaetaan markkinoita tai hankintalähteitä;

| d) | joiden mukaan eri kauppakumppaneiden samankaltaisiin suorituksiin sovelletaan erilaisia ehtoja kauppakumppaneita epäedulliseen kilpailuasemaan asettavalla tavalla; |
| --- | --- |

d)

joiden mukaan eri kauppakumppaneiden samankaltaisiin suorituksiin sovelletaan erilaisia ehtoja kauppakumppaneita epäedulliseen kilpailuasemaan asettavalla tavalla;

| e) | joiden mukaan sopimuksen syntymisen edellytykseksi asetetaan se, että sopimuspuoli hyväksyy lisäsuoritukset, joilla niiden luonteen vuoksi tai kauppatavan mukaan ei ole yhteyttä sopimuksen kohteeseen. |
| --- | --- |

e)

joiden mukaan sopimuksen syntymisen edellytykseksi asetetaan se, että sopimuspuoli hyväksyy lisäsuoritukset, joilla niiden luonteen vuoksi tai kauppatavan mukaan ei ole yhteyttä sopimuksen kohteeseen.

2.   Tämän artiklan mukaan kielletyt sopimukset ja päätökset ovat mitättömiä.

3.   Voidaan kuitenkin julistaa, että 1 kohdan määräykset eivät koske

| — | yritysten välistä sopimusta tai yritysten välisten sopimusten ryhmää, |
| --- | --- |

—

yritysten välistä sopimusta tai yritysten välisten sopimusten ryhmää,

| — | yritysten yhteenliittymän päätöstä tai yritysten yhteenliittymien päätösten ryhmää, |
| --- | --- |

—

yritysten yhteenliittymän päätöstä tai yritysten yhteenliittymien päätösten ryhmää,

| — | yhdenmukaista menettelytapaa tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmää, |
| --- | --- |

—

yhdenmukaista menettelytapaa tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmää,

joka osaltaan tehostaa tuotantoa tai tuotteiden jakelua taikka edistää teknistä tai taloudellista kehitystä jättäen kuluttajille kohtuullisen osuuden näin saatavasta hyödystä:

| a) | asettamatta asianomaisille yrityksille rajoituksia, jotka eivät ole välttämättömiä mainittujen tavoitteiden toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

a)

asettamatta asianomaisille yrityksille rajoituksia, jotka eivät ole välttämättömiä mainittujen tavoitteiden toteuttamiseksi;

| b) | antamatta näille yrityksille mahdollisuutta poistaa kilpailua merkittävältä osalta kysymyksessä olevia tuotteita.” |
| --- | --- |

b)

antamatta näille yrityksille mahdollisuutta poistaa kilpailua merkittävältä osalta kysymyksessä olevia tuotteita.”

(8)  SEUT-sopimuksen 102 artikla:

8

”Sisämarkkinoille soveltumatonta ja kiellettyä on yhden tai useamman yrityksen määräävän aseman väärinkäyttö sisämarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla, jos se on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

Tällaista väärinkäyttöä voi olla erityisesti:

| a) | kohtuuttomien osto- tai myyntihintojen taikka muiden kohtuuttomien kauppaehtojen suora tai välillinen määrääminen; |
| --- | --- |

a)

kohtuuttomien osto- tai myyntihintojen taikka muiden kohtuuttomien kauppaehtojen suora tai välillinen määrääminen;

| b) | tuotannon, markkinoiden tai teknisen kehityksen rajoittaminen kuluttajien vahingoksi; |
| --- | --- |

b)

tuotannon, markkinoiden tai teknisen kehityksen rajoittaminen kuluttajien vahingoksi;

| c) | erilaisten ehtojen soveltaminen eri kauppakumppaneiden samankaltaisiin suorituksiin kauppakumppaneita epäedulliseen kilpailuasemaan asettavalla tavalla; |
| --- | --- |

c)

erilaisten ehtojen soveltaminen eri kauppakumppaneiden samankaltaisiin suorituksiin kauppakumppaneita epäedulliseen kilpailuasemaan asettavalla tavalla;

| d) | sen asettaminen sopimuksen syntymisen edellytykseksi, että sopimuspuoli hyväksyy lisäsuoritukset, joilla niiden luonteen vuoksi tai kauppatavan mukaan ei ole yhteyttä sopimuksen kohteeseen.” |
| --- | --- |

d)

sen asettaminen sopimuksen syntymisen edellytykseksi, että sopimuspuoli hyväksyy lisäsuoritukset, joilla niiden luonteen vuoksi tai kauppatavan mukaan ei ole yhteyttä sopimuksen kohteeseen.”

(9)  Komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa tarkoitettua kauppaan kohdistuvan vaikutuksen käsitettä koskevista suuntaviivoista (EUVL C 101, 27.4.2004, s. 81).

9

(10)  Taloudellinen toiminta määritellään toiminnaksi, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla. Ks. esim. tuomio asiassa 118/85, komissio v. Italia, EU:C:1987:283, 7 kohta. Yritys on taloudellista toimintaa harjoittava yksikkö.

10

(11)  Lisä- ja taustatietoja: ks. asiassa C-399/93, Oude Luttikhuis, annettu tuomio, EU:C:1995:434, 10–16 kohta. Ks. myös julkisasiamies Tesauron ratkaisuehdotus tässä asiassa, EU:C:1995:277, 29–30 kohta.

11

(12)  Ks. komission tiedonanto merkityksellisten markkinoiden määritelmästä yhteisön kilpailuoikeuden kannalta (EYVL C 372, 9.12.1997, s. 5).

12

(13)  Tuomio asiassa 27/76, United Brands, EU:C:1995:277, 65 kohta.

13

(14)  Syrjiviä käytäntöjä ovat ne, jotka eivät perustu tavanomaiseen liiketoimintaan ja joiden tarkoituksena on vahingoittaa määräävässä asemassa olevan yrityksen kilpailijoiden kilpailuasemaa tai sulkea ne pois markkinoilta kokonaan sekä viime kädessä aiheuttaa vahinkoa asiakkaille (kuten kieltäytyminen toimituksista tai myöntämästä lisenssiä taikka liian alhaiset hinnat). Hyväksikäyttäviin käytäntöihin liittyy sen sijaan määräävässä markkina-asemassa olevan yrityksen pyrkimys käyttää hyväkseen markkinavoimansa tarjoamia mahdollisuuksia aiheuttaakseen asiakkaille välitöntä haittaa, esimerkiksi asettamalla kohtuuttomia hintoja.

14

(15)  Ks. komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa tarkoitettua kauppaan kohdistuvan vaikutuksen käsitettä koskevista suuntaviivoista (EUVL C 101, 27.4.2004, s. 81).

15

(16)  Ks. mm. tuomio asiassa Oude Luttikhuis, EU:C:1995:434, 12 kohta; tuomio asiassa C-250/92, Dansk Landbrugs Grovvareselskab (DLG), EU:C:1994:413, esim. 32 kohta.

16

(17)  Esim. tuomio asiassa Dansk Landbrugs Grovvareselskab (DLG), EU:C:1994:413, 35 kohta; tuomio asiassa Oude Luttikhuis, EU:C:1995:434, 14 kohta.

17

(18)  Komission asetus (EU) N:o 1218/2010, annettu 14 päivänä joulukuuta 2010, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan 3 kohdan soveltamisesta erikoistumissopimusten tiettyihin ryhmiin (EUVL L 335, 18.12.2010, s. 43).

18

(19)  Lisätietoja määritelmistä on erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen 1 artiklassa.

19

(20)  Erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen 2, 3 ja 4 artikla.

20

(21)  Erikoistumissopimuksia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen 4 artikla.

21

(22)  Tuomio asiassa 71/74, Frubo, EU:C:1975:61; asiat T-70/92 ja T-71/92, Florimex, tuomio 14.5.1997, EU:T:1997:69; tuomio asiassa Oude Luttikhuis, EU:C:1995:434; asiat T-217/03 ja T-245/03, FNCBV v. komissio, tuomio 13.12.2006, EU:T:2006:391.

22

(23)  Suuntaviivoja sovelletaan tuottajaorganisaatioiden jäsentensä puolesta neuvottelemiin toimitussopimuksiin riippumatta niiden sisältämästä integroinnin tasosta, lukuun ottamatta toimenpiteitä, jotka muodostavat yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (’sulautuma-asetus’, EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1) 3 artiklassa tarkoitetun yrityskeskittymän, esimerkiksi pysyvästi kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitavat yhteisyritykset.

23

(24)  Seuraavat elävät teurasnaudat kuuluvat YMJ-asetuksen 170 artiklan soveltamisalaan:

24

| a) | Bibos- tai Poephagus-alasuvun teuraseläimet, joiden paino on suurempi kuin 80 kg mutta enintään 160 kg ja jotka kuuluvat CN-koodiin ex 0102 29 21; |
| --- | --- |

a)

Bibos- tai Poephagus-alasuvun teuraseläimet, joiden paino on suurempi kuin 80 kg mutta enintään 160 kg ja jotka kuuluvat CN-koodiin ex 0102 29 21;

| b) | Bibos- tai Poephagus-alasuvun teuraseläimet, joiden paino on suurempi kuin 160 kg mutta enintään 300 kg ja jotka kuuluvat CN-koodiin ex 0102 29 41; |
| --- | --- |

b)

Bibos- tai Poephagus-alasuvun teuraseläimet, joiden paino on suurempi kuin 160 kg mutta enintään 300 kg ja jotka kuuluvat CN-koodiin ex 0102 29 41;

| c) | Bibos- tai Poephagus-alasuvun teuraseläimet, joiden paino on yli 300 kg ja jotka kuuluvat CN-koodiin ex 0102 29 51; |
| --- | --- |

c)

Bibos- tai Poephagus-alasuvun teuraseläimet, joiden paino on yli 300 kg ja jotka kuuluvat CN-koodiin ex 0102 29 51;

| d) | teuraslehmät, jotka kuuluvat CN-koodiin ex 0102 29 61; ja |
| --- | --- |

d)

teuraslehmät, jotka kuuluvat CN-koodiin ex 0102 29 61; ja

| e) | muut teurasnaudat, jotka kuuluvat CN-koodiin ex 0102 29 91. |
| --- | --- |

e)

muut teurasnaudat, jotka kuuluvat CN-koodiin ex 0102 29 91.

Teurastettavaksi tarkoitetut lihanaudat eivät kuulu YMJ-asetuksen 170 artiklassa lueteltuihin CN-koodeihin.

(25)  Seuraavat tuotteet, joita ei ole tarkoitettu kylvämiseen tai, ohran osalta, joita ei ole tarkoitettu mallastamiseen, kuuluvat YMJ-asetuksen 171 artiklan soveltamisalaan:

25

| a) | tavallinen vehnä, joka kuuluu CN-koodiin ex 1001 99 00; |
| --- | --- |

a)

tavallinen vehnä, joka kuuluu CN-koodiin ex 1001 99 00;

| b) | ohra, joka kuuluu CN-koodiin ex 1003 90 00; |
| --- | --- |

b)

ohra, joka kuuluu CN-koodiin ex 1003 90 00;

| c) | maissi, joka kuuluu CN-koodiin 1005 90 00; |
| --- | --- |

c)

maissi, joka kuuluu CN-koodiin 1005 90 00;

| d) | ruis, joka kuuluu CN-koodiin 1002 90 00; |
| --- | --- |

d)

ruis, joka kuuluu CN-koodiin 1002 90 00;

| e) | durumvehnä, joka kuuluu CN-koodiin 1001 19 00; |
| --- | --- |

e)

durumvehnä, joka kuuluu CN-koodiin 1001 19 00;

| f) | kaura, joka kuuluu CN-koodiin 1004 90 00; |
| --- | --- |

f)

kaura, joka kuuluu CN-koodiin 1004 90 00;

| g) | ruisvehnä, joka kuuluu CN-koodiin ex 1008 60 00; |
| --- | --- |

g)

ruisvehnä, joka kuuluu CN-koodiin ex 1008 60 00;

| h) | rapsinsiemenet, joka kuuluu CN-koodiin ex 1205; |
| --- | --- |

h)

rapsinsiemenet, joka kuuluu CN-koodiin ex 1205;

| i) | auringonkukan siemenet, joka kuuluu CN-koodiin ex 1206 00; |
| --- | --- |

i)

auringonkukan siemenet, joka kuuluu CN-koodiin ex 1206 00;

| j) | soija, joka kuuluu CN-koodiin 1201 90 00; |
| --- | --- |

j)

soija, joka kuuluu CN-koodiin 1201 90 00;

| k) | härkäpapu, joka kuuluu CN-koodeihin ex 0708 ja ex 0713; |
| --- | --- |

k)

härkäpapu, joka kuuluu CN-koodeihin ex 0708 ja ex 0713;

| l) | herne, joka kuuluu CN-koodeihin ex 0708 ja ex 0713. |
| --- | --- |

l)

herne, joka kuuluu CN-koodeihin ex 0708 ja ex 0713.

(26)  Ks. näiden suuntaviivojen 2.4 jakso, jossa käsitellään YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan ja SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan välistä suhdetta.

26

(27)  Ks. YMJ-asetuksen johdanto-osan 139 kappale.

27

(28)  YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 2 kohdan d alakohta.

28

(29)  Sopimuksen purkaminen voi olla tarpeen esimerkiksi silloin, kun on kyse sääolosuhteista tai taudeista aiheutuneista satovahingoista.

29

(30)  Markkinoille saattamista koskeva tuottajaorganisaation strategia voi edellyttää jäsenten tuotannon suunnittelua, jotta voidaan varmistaa jäsenten tuotteiden toimitukset tuottajaorganisaatiolle strategian mukaisesti. Tuotannon suunnittelu tapahtuu ennen tuotantosyklin alkamista, jolloin se voi vielä vaikuttaa tuottajaorganisaation tarvitsemaan tuotantomäärään. Tilanne, jossa tuotannon suunnittelu on osa tuottajaorganisaation markkinoille saattamista koskevaa strategiaa, kuuluu poikkeuksen soveltamisalaan. Tämä eroaa kuitenkin tilanteesta, jossa tuotannon suunnittelu tapahtuu strategian ulkopuolella, esimerkiksi silloin, kun tuottajaorganisaatio koordinoisi yhteistä suunnittelua toisen tuottajaorganisaation kanssa tai kun tuottajaorganisaatio koordinoisi yhteistä suunnittelua jäsentensä kanssa sen tuotannon osalta, jonka kyseiset jäsenet myyvät tuottajaorganisaation ulkopuolelle. Jälkimmäisessä tapauksessa tuotannon suunnittelu voi YMJ-asetuksen mukaisesti kuulua muiden kilpailusäännöistä myönnettävien poikkeusten tai yleisten kilpailusääntöjen soveltamisalaan.

30

(31)  Tuottajaorganisaation markkinoille saattamista koskeva strategia saattaa edellyttää, että tuottajaorganisaation markkinoille saattamaa tuotantoa varten määritetään aikataulu ja tuotantomäärät. Tämä saattaa merkitä sitä, että tuottajaorganisaatio varastoi osan tuotannosta tai päättää lykätä tiettyjen määrien myyntiä markkinaolosuhteiden vuoksi. Tällaiset päätökset kuuluvat poikkeuksen soveltamisalaan, sillä ne ovat osa tuottajaorganisaation markkinoille saattamista koskevaa strategiaa. Poikkeuksen piiriin eivät kuitenkaan kuulu sellaiset tuottajaorganisaation ja/tai sen jäsenten sopimukset tuotteista, joita tuottajaorganisaatio ei saata markkinoille.

31

(32)  Markkinoille saattamista koskeva tuottajaorganisaation strategia voi edellyttää kaupallisesti arkaluonteisten tietojen vaihtoa jäsenten välillä, jotta voidaan esimerkiksi määrittää jäsenten valmiudet lisätä toimituksia tuottajaorganisaatiolle. Näin ollen tilanne, jossa kaupallisesti arkaluonteisten tietojen vaihto on osa markkinoille saattamista koskevaa tuottajaorganisaation strategiaa, kuuluisi poikkeuksen soveltamisalaan. Tällainen tilanne poikkeaa kuitenkin tilanteesta, jossa tällainen tietojen vaihto tapahtuu strategian ulkopuolella. Näin olisi esimerkiksi silloin kun tiedot liittyvät tuottajien tuottajaorganisaation ulkopuolella myymiin määriin. Jälkimmäisessä tapauksessa arkaluonteisten tietojen vaihto voi YMJ-asetuksen mukaisesti kuulua muiden kilpailusäännöistä myönnettävien poikkeusten tai yleisten kilpailusääntöjen soveltamisalaan.

32

(33)  Ks. YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 2 kohdan a alakohta.

33

(34)  Ks. YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 2 kohdan b alakohta.

34

(35)  Tämä on vain yhteenveto tärkeimmistä edellytyksistä; osatekijöitä käsitellään tarkemmin jäljempänä, ja täydellinen luettelo löytyy asiaa koskevasta lainsäädännöstä eli YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklasta.

35

(36)  EUVL C 11, 14.1.2011, s. 1.

36

(37)  Ks. suuntaviivat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan soveltamisesta horisontaalista yhteistyötä koskeviin sopimuksiin, 150–293 kohta.

37

(38)  Lisätietoja yhteistä markkinoille saattamista koskevista sopimuksista on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan soveltamisesta horisontaalista yhteistyötä koskeviin sopimuksiin annettujen suuntaviivojen 225–257 kohdassa.

38

(39)  EUVL C 101, 27.4.2004, s. 97.

39

(40)  YMJ-asetuksen 152 artiklan 1 kohta:

40

”Tuottajaorganisaatiot

1.   Jäsenvaltiot voivat pyynnöstä hyväksyä tuottajaorganisaatiot, jotka

| a) | muodostuvat jonkin yksittäisen 1 artiklan 2 kohdassa luetellun alan viljelijöistä ja joissa näillä on 153 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukainen määräävä asema; |
| --- | --- |

a)

muodostuvat jonkin yksittäisen 1 artiklan 2 kohdassa luetellun alan viljelijöistä ja joissa näillä on 153 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukainen määräävä asema;

| b) | on perustettu tuottajien aloitteesta; |
| --- | --- |

b)

on perustettu tuottajien aloitteesta;

| c) | pyrkivät tiettyyn päämäärään, johon voi sisältyä vähintään yksi seuraavista tavoitteista:






  i) | varmistaa tuotannon suunnittelu ja mukauttaminen kysyntää vastaavaksi, erityisesti laadun ja määrän osalta; |
| --- | --- | --- |

c)

pyrkivät tiettyyn päämäärään, johon voi sisältyä vähintään yksi seuraavista tavoitteista:

i)

varmistaa tuotannon suunnittelu ja mukauttaminen kysyntää vastaavaksi, erityisesti laadun ja määrän osalta;

| ii) | keskittää jäsenten tuottamien tuotteiden tarjontaa ja markkinoille saattamista, mukaan lukien suoramarkkinointi; |
| --- | --- |

ii)

keskittää jäsenten tuottamien tuotteiden tarjontaa ja markkinoille saattamista, mukaan lukien suoramarkkinointi;

| iii) | optimoida tuotantokustannuksia ja investointien kannattavuutta ympäristöön ja eläinten hyvinvointiin liittyviin vaatimuksiin vastaamiseksi ja vakauttaa tuottajahintoja; |
| --- | --- |

iii)

optimoida tuotantokustannuksia ja investointien kannattavuutta ympäristöön ja eläinten hyvinvointiin liittyviin vaatimuksiin vastaamiseksi ja vakauttaa tuottajahintoja;

| iv) | laatia tutkimuksia ja kehitysaloitteita kestävistä tuotantomenetelmistä, innovatiivisista käytännöistä, taloudellisesta kilpailukyvystä ja markkinakehityksestä; |
| --- | --- |

iv)

laatia tutkimuksia ja kehitysaloitteita kestävistä tuotantomenetelmistä, innovatiivisista käytännöistä, taloudellisesta kilpailukyvystä ja markkinakehityksestä;

| v) | edistää ja antaa ympäristöä säästävien viljelymenetelmien, tuotantotekniikoiden sekä asianmukaisten eläinten hyvinvointia koskevien käytäntöjen ja tekniikoiden toteuttamiseen tarvittavaa teknistä apua; |
| --- | --- |

v)

edistää ja antaa ympäristöä säästävien viljelymenetelmien, tuotantotekniikoiden sekä asianmukaisten eläinten hyvinvointia koskevien käytäntöjen ja tekniikoiden toteuttamiseen tarvittavaa teknistä apua;

| vi) | edistää tuotantonormien käyttöä, tuotteiden laadun parantamista ja sellaisten tuotteiden kehittämistä, joiden alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä on suojattu tai jotka kuuluvat kansallisen laatumerkinnän piiriin, sekä antaa näihin tarvittavaa teknistä apua; |
| --- | --- |

vi)

edistää tuotantonormien käyttöä, tuotteiden laadun parantamista ja sellaisten tuotteiden kehittämistä, joiden alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä on suojattu tai jotka kuuluvat kansallisen laatumerkinnän piiriin, sekä antaa näihin tarvittavaa teknistä apua;

| vii) | käsitellä sivutuotteita ja jätettä erityisesti veden, maaperän ja maiseman laadun suojelemiseksi sekä luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseksi tai parantamiseksi; |
| --- | --- |

vii)

käsitellä sivutuotteita ja jätettä erityisesti veden, maaperän ja maiseman laadun suojelemiseksi sekä luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseksi tai parantamiseksi;

| viii) | edistää luonnonvarojen kestävää käyttöä ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä; |
| --- | --- |

viii)

edistää luonnonvarojen kestävää käyttöä ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä;

| ix) | kehittää aloitteita menekinedistämisen ja kaupan pitämisen aloilla; |
| --- | --- |

ix)

kehittää aloitteita menekinedistämisen ja kaupan pitämisen aloilla;

| x) | hallinnoida tämän asetuksen 31 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen hedelmä- ja vihannesalan toimintaohjelmissa ja asetuksen (EU) N:o 1305/2013 36 artiklassa tarkoitettuja keskinäisiä rahastoja; |
| --- | --- |

x)

hallinnoida tämän asetuksen 31 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen hedelmä- ja vihannesalan toimintaohjelmissa ja asetuksen (EU) N:o 1305/2013 36 artiklassa tarkoitettuja keskinäisiä rahastoja;

| xi) | antaa tarvittavaa teknistä tukea futuurimarkkinoiden ja vakuutusjärjestelmien käyttöön.” |
| --- | --- |

xi)

antaa tarvittavaa teknistä tukea futuurimarkkinoiden ja vakuutusjärjestelmien käyttöön.”

(41)  Tuottajaorganisaatio pyrkii myymään tuotteet. Se ei siis ainoastaan toteuta yhteistä markkinointistrategiaa, vaan myös tekee jäsentensä tuotteita koskevia myyntitarjouksia ja -sopimuksia ostajien/asiakkaiden kanssa.

41

(42)  YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta.

42

(43)  YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 2 kohdan d alakohta.

43

(44)  Muu kuin jäsen voi olla joko tuottaja, joka ei ole tuottajaorganisaation jäsen, tai kauppias. Muut kuin jäsenet eivät osallistu suoraan sopimusneuvotteluihin, joita tuottajaorganisaatio käy jäsentensä puolesta eli tuottajaorganisaatio neuvottelee itsenäisesti muista kuin jäsenistä riippumatta. Tuottajaorganisaatio ostaa muiden kuin jäsenten tuotteet erikseen näiltä tuottajaorganisaatioon kuulumattomilta. Nämä muiden kuin jäsenten kanssa käydyt neuvottelut eivät ole osa sopimusneuvotteluja, eikä niihin sen vuoksi sovelleta poikkeusta.

44

(45)  Korostus lisätty.

45

(46)  Kun hyväksytty tuottajaorganisaatio ulkoistaa toimintoja, ulkoistaminen on toteutettava YMJ-asetuksen 155 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltioiden on annettava siihen etukäteen lupa. Tuotannon ulkoistaminen ei ole sallittua. Tuottajaorganisaation on oltava vastuussa kyseisen toiminnon suorittamisen varmistamisesta sekä toimen suorittamiseen liittyvän kaupallisen järjestelyn kokonaishallinnasta ja -valvonnasta. Lisätietoja ulkoistamisesta annetaan komission delegoidussa asetuksessa, joka hyväksytään myöhemmin.

46

(47)  Koska tehokkuusetujen testin edellytysten täyttyminen riippuu YMP:n tavoitteiden saavuttamisesta ottaen huomioon SEUT-sopimuksen 39 ja 42 artiklan muodostaman oikeusperustan maatalousalan tuotantoa ja kauppaa koskeville kilpailusäännöille, tämä testi poikkeaa muista tehokkuusetujen testeistä, joita sovellettaisiin kilpailusääntöjen valvontaan muilla aloilla.

47

(48)  Ks. YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan a ja b alakohta.

48

(49)  Näitä toimintoja ovat seuraavat:

49

| i) | yhteinen jakelu, mukaan lukien yhteinen myyntifoorumi tai yhteiset kuljetukset; |
| --- | --- |

i)

yhteinen jakelu, mukaan lukien yhteinen myyntifoorumi tai yhteiset kuljetukset;

| ii) | yhteiset pakkaukset, pakkausmerkinnät tai myynninedistämistoimet; kaksi ensimmäistä toimintoa koskevat vain oliiviöljyalaa; |
| --- | --- |

ii)

yhteiset pakkaukset, pakkausmerkinnät tai myynninedistämistoimet; kaksi ensimmäistä toimintoa koskevat vain oliiviöljyalaa;

| iii) | yhteisesti järjestetty laadunvalvonta; |
| --- | --- |

iii)

yhteisesti järjestetty laadunvalvonta;

| iv) | laitteistojen tai varastotilojen yhteinen käyttö; |
| --- | --- |

iv)

laitteistojen tai varastotilojen yhteinen käyttö;

| v) | yhteinen jalostaminen; tämä toiminto koskee vain oliiviöljyalaa; |
| --- | --- |

v)

yhteinen jalostaminen; tämä toiminto koskee vain oliiviöljyalaa;

| vi) | välittömästi tuotteen tuottamiseen liittyvä yhteinen jätehuolto; tämä toiminto koskee vain oliiviöljy- ja naudanliha-aloja; |
| --- | --- |

vi)

välittömästi tuotteen tuottamiseen liittyvä yhteinen jätehuolto; tämä toiminto koskee vain oliiviöljy- ja naudanliha-aloja;

| vii) | yhteiset tuotantopanosten hankinnat. |
| --- | --- |

vii)

yhteiset tuotantopanosten hankinnat.

(50)  Kreikassa, Italiassa ja Espanjassa (oliiviöljyn tuottamiseen erikoistuneet maatilat) lannoitekustannusten osuus oli keskimäärin 18 prosenttia toimintakustannuksista vuonna 2010. Torjunta-aineiden vastaava osuus oli 14 prosenttia ja polttoaine- ja energiakustannusten 27 prosenttia. Tiedot perustuvat kertomukseen ”EU olive oil farms report based on FADN data”, http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/Olive_oil%20_report2000_2010.pdf, s. 57–76.

50

(51)  EU-27:ssä rehun osuus oli 41 prosenttia karjan jalostajien ja loppukasvattajien käyttökustannuksista vuonna 2011. Ostettujen eläinten vastaava osuus oli 22 prosenttia ja polttoaineiden ja energian 7 prosenttia. Tiedot perustuvat kertomukseen ”EU beef farms report 2012 based on FADN data”. http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/beef_report_2012.pdf, s. 69.

51

(52)  EU-27:ssä vehnän, durumvehnän, ohran ja maissin lannoitekustannusten osuus toimintakustannuksista oli keskimäärin 24 prosenttia vuonna 2011. Torjunta-aineiden vastaava osuus oli 11 prosenttia ja energiakustannusten 17 prosenttia. Tiedot perustuvat kertomukseen ”EU cereal farms report 2013 based on FADN data”, http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/cereal_report_2013_final.pdf, s. 26–79.

52

(53)  Jos edellä kuvatun yksinkertaistetun menetelmän osatekijöitä noudatetaan määrän ja kustannusten osalta, on todennäköistä, että merkittävien tehokkuusetujen testin edellytykset täyttyvät myös tällaisessa tilanteessa. Jos näin ei tapahdu, merkittävien tehokkuusetujen testin edellytyksiä olisi arvioitava tapaukseen liittyvien tosiseikkojen perusteella sen varmistamiseksi, että tuottajaorganisaation toiminnot johtavat merkittäviin tehokkuusetuihin niin, että kyseiset toiminnot kaiken kaikkiaan edistävät YMP:n tavoitteiden saavuttamista.

53

(54)  Ks. alaviite 53.

54

(55)  YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 2 kohdan a alakohta.

55

(56)  YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 2 kohdan e ja f alakohta.

56

(57)  YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 2 kohdan c alakohta.

57

(58)  Ks. YMJ-asetuksen 170 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta ja 171 artiklan 1 kohdan a–l alakohta.

58

(59)  Oliiviöljy: EUVL C 256, 7.8.2014, s. 4.

59

Peltokasvit: EUVL C 256, 7.8.2014, s. 1.

Naudanliha: EUVL C 256, 7.8.2014, s. 3.

(60)  Oliiviöljy: http://ec.europa.eu/agriculture/olive-oil/legislation/index_en.htm

60

Naudanliha: http://ec.europa.eu/agriculture/beef-veal/policy-instruments/index_en.htm

Peltokasvit: http://ec.europa.eu/agriculture/cereals/legislation/index_en.htm

(61)  Tämä keskiarvo lasketaan viiden viimeisen vuoden tuotantotietojen perusteella ottamatta huomioon ylintä ja alinta arvoa ja laskemalla jäljelle jäävien kolmen vuoden keskiarvo.

61

(62)  YMJ-asetuksen 169, 170 ja 171 artiklan 2 kohdan g alakohta.

62

(63)  Tämä mahdollisuus koskee ainoastaan naudanliha- ja peltokasvialoja, ei oliiviöljyalaa, jolla sovelletaan ainoastaan a tai c alakohdan edellytyksiä.

63

(64)  Esim. asia T-395/94, Atlantic Container Line v. komissio, tuomio 28.2.2002, EU:T:2002:49, 330 kohta.

64

(65)  Esim. asia 26/76, Metro v. komissio, tuomio 25.10.1977, EU:C:1977:167, 21 kohta: ”Vaikka hintakilpailu onkin niin tärkeää, ettei sitä voida koskaan kokonaan poistaa, se ei kuitenkaan ole ainoa toimivan kilpailun muoto, eikä sitä kaikissa olosuhteissa tarvitse pitää ehdottoman ensisijaisena. Komissiolle 85 artiklan 3 kohdassa annettu toimivalta osoittaa, että toimivan kilpailun säilyttämisen edellytykset voidaan sovittaa yhteen erilaisten tavoitteiden suojaamisen kanssa, ja tämän vuoksi tietyt kilpailunrajoitukset voidaan hyväksyä, jos ne ovat välttämättömiä näiden tavoitteiden toteuttamiseksi ja jos niillä ei poisteta kilpailua merkittävältä osalta yhteismarkkinoita.”

65

Vaikka hintakilpailu onkin niin tärkeää, ettei sitä voida koskaan kokonaan poistaa, se ei kuitenkaan ole ainoa toimivan kilpailun muoto, eikä sitä kaikissa olosuhteissa tarvitse pitää ehdottoman ensisijaisena. Komissiolle 85 artiklan 3 kohdassa annettu toimivalta osoittaa, että toimivan kilpailun säilyttämisen edellytykset voidaan sovittaa yhteen erilaisten tavoitteiden suojaamisen kanssa, ja tämän vuoksi tietyt kilpailunrajoitukset voidaan hyväksyä, jos ne ovat välttämättömiä näiden tavoitteiden toteuttamiseksi ja jos niillä ei poisteta kilpailua merkittävältä osalta yhteismarkkinoita

(66)  Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että poikkeuksesta hyötyviin yksiköihin sovelletaan markkinavoimaa koskevia raja-arvoja (15 prosenttia naudanlihan ja peltokasvien kansallisesta tuotannosta ja 20 prosenttia oliiviöljyn merkityksellisistä markkinoista).

66

(67)  Komission tiedonanto – Suuntaviivat perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan [nykyisin SEUT-sopimuksen 101 artiklan 3 kohta] soveltamisesta (EUVL C 101, 27.4.2004, s. 97).

67

(68)  Ks. tuotannon ylärajaa käsittelevä 3.5 jakso.

68

(69)  Komission tiedonanto merkityksellisten markkinoiden määritelmästä yhteisön kilpailuoikeuden kannalta (EYVL C 372, 9.12.1997, s. 5).

69

(70)  Tähän sisältyvät kilpailuviranomaisten aiemmat tutkimukset (Euroopan komission kilpailun pääosaston ja Espanjan kilpailuviranomaisten tutkimat asiat) sekä Euroopan komission toimijoilta kokoamat tiedot.

70

(71)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 29/2012, annettu 13 päivänä tammikuuta 2012, oliiviöljyn kaupan pitämistä koskevista vaatimuksista (EUVL L 12, 14.1.2012, s. 14), sellaisena kuin se on muutettuna.

71

---

LIITE I

---

LIITE II

---