# Europos Sąjungos C 419/2015

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 419 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 58 tomas2015m. gruodžio 16d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 419

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

58 tomas2015m. gruodžio 16d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2012–2013 m. SESIJA2012 m. lapkričio 19–22 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 29 E, 2013 1 31 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2012–2013 m. SESIJA2012 m. lapkričio 19–22 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 29 E, 2013 1 31 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 29 E, 2013 1 31 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2012 m. lapkričio 20 d., antradienis |
| 2015/C 419/01 | 2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių įgyvendinimo (2012/2037(INI)) | 2 |
| 2015/C 419/02 | 2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Socialinių investicijų pakto kaip atsako į krizę (2012/2003(INI)) | 5 |
| 2015/C 419/03 | 2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija Žemės ūkio produktų propagavimas ir informavimas apie juos. Tradicinių Europos maisto produktų propagavimo strategija (2012/2077(INI)) | 10 |
| 2015/C 419/04 | 2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ataskaitos apie Perpardavimo teisės direktyvos (2001/84/EB) įgyvendinimą ir poveikį (2012/2038(INI)) | 17 |
| 2015/C 419/05 | 2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl integruotos Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinkos kūrimo (2012/2040(INI)) | 19 |
| 2015/C 419/06 | 2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl šešėlinės bankininkystės (2012/2115(INI)) | 28 |
| 2015/C 419/07 | 2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaikų apsaugos skaitmeniniame pasaulyje (2012/2068(INI)) | 33 |
| 2015/C 419/08 | 2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje (2012/2004(INI)) | 42 |
| 2015/C 419/09 | 2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos Vadovų Tarybos, Europos Komisijos, Europos Centrinio Banko ir Euro grupės pirmininkų ataskaitos Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą (2012/2151(INI)) | 48 |
| 2015/C 419/10 | 2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos veiklos 2011 m. (2012/2048(INI)) | 69 |
| | 2012 m. lapkričio 21 d., trečiadienis |
| 2015/C 419/11 | 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 28-osios metinės Europos Sąjungos teisės taikymo kontrolės ataskaitos (2010 m.) (2011/2275(INI)) | 73 |
| 2015/C 419/12 | 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl skalūnų dujų ir skalūnų alyvos gavybos poveikio aplinkai (2011/2308(INI)) | 77 |
| 2015/C 419/13 | 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl skalūnų dujų ir skalūnų alyvos pramoninių, energetinių ir kitų aspektų (2011/2309(INI)) | 87 |
| 2015/C 419/14 | 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2011 m. Peticijų komiteto veiklos (2011/2317(INI)) | 94 |
| | 2012 m. lapkričio 22 d., ketvirtadienis |
| 2015/C 419/15 | 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl valstybių narių pareiškimų siekiant Europos Sąjungos interesų dėl aštuonių trečiųjų šalių prisijungimo prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų priėmimo (2012/2791(RSP)) | 100 |
| 2015/C 419/16 | 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būsimosios Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos rengiamos 2012 m. pasaulinės tarptautinių telekomunikacijų konferencijos ir galimo tarptautinių telekomunikacijų reglamentų taikymo srities išplėtimo (2012/2881(RSP)) | 101 |
| 2015/C 419/17 | 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl klimato kaitos konferencijos Dohoje, Katare (COP 18) (2012/2722(RSP)) | 103 |
| 2015/C 419/18 | 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija Plėtra: politika, kriterijai ir ES strateginiai interesai (2012/2025(INI)) | 114 |
| 2015/C 419/19 | 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Gazoje (2012/2883(RSP)) | 122 |
| 2015/C 419/20 | 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (pagal Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos) (12562/2011 – 2012/2138(INI)) | 124 |
| 2015/C 419/21 | 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija: ES tarpusavio gynybos ir solidarumo sąlygos: politinis ir operatyvinis aspektai (2012/2223(INI)) | 138 |
| 2015/C 419/22 | 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kibernetinio saugumo ir gynybos (2012/2096(INI)) | 145 |
| 2015/C 419/23 | 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos vaidmens krizių dėl klimato ir gaivalinių nelaimių atvejais (2012/2095(INI)) | 153 |
| 2015/C 419/24 | 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija su Europos Parlamento rekomendacijomis Tarybai ir Komisijai dėl derybų dėl ES ir Kazachstano tvirtesnės partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (2012/2153(INI)) | 159 |
| 2015/C 419/25 | 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nedidelio masto pakrantės žvejybos, smulkiosios žvejybos ir bendros žuvininkystės politikos reformos (2011/2292(INI)) | 167 |
| 2015/C 419/26 | 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (2011/2318(INI)) | 175 |
| 2015/C 419/27 | 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2014 m. Europos Parlamento rinkimų (2012/2829(RSP)) | 185 |
| 2015/C 419/28 | 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Irane, ypač masiškai vykdomos mirties bausmės ir neseniai įvykusios tinklaraštininko Sattaro Beheshti mirties (2012/2877(RSP)) | 186 |
| 2015/C 419/29 | 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Birmoje, ypač dėl toliau vykdomo smurto Rachinų valstijoje (2012/2878(RSP)) | 189 |
| 2015/C 419/30 | 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl migrantų padėties Libijoje (2012/2879(RSP)) | 192 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2012 m. lapkričio 20 d., antradienis

2015/C 419/01

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių įgyvendinimo (2012/2037(INI))

2

2015/C 419/02

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Socialinių investicijų pakto kaip atsako į krizę (2012/2003(INI))

5

2015/C 419/03

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija Žemės ūkio produktų propagavimas ir informavimas apie juos. Tradicinių Europos maisto produktų propagavimo strategija (2012/2077(INI))

10

2015/C 419/04

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ataskaitos apie Perpardavimo teisės direktyvos (2001/84/EB) įgyvendinimą ir poveikį (2012/2038(INI))

17

2015/C 419/05

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl integruotos Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinkos kūrimo (2012/2040(INI))

19

2015/C 419/06

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl šešėlinės bankininkystės (2012/2115(INI))

28

2015/C 419/07

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaikų apsaugos skaitmeniniame pasaulyje (2012/2068(INI))

33

2015/C 419/08

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje (2012/2004(INI))

42

2015/C 419/09

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos Vadovų Tarybos, Europos Komisijos, Europos Centrinio Banko ir Euro grupės pirmininkų ataskaitos Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą (2012/2151(INI))

48

2015/C 419/10

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos veiklos 2011 m. (2012/2048(INI))

69

2012 m. lapkričio 21 d., trečiadienis

2015/C 419/11

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 28-osios metinės Europos Sąjungos teisės taikymo kontrolės ataskaitos (2010 m.) (2011/2275(INI))

73

2015/C 419/12

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl skalūnų dujų ir skalūnų alyvos gavybos poveikio aplinkai (2011/2308(INI))

77

2015/C 419/13

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl skalūnų dujų ir skalūnų alyvos pramoninių, energetinių ir kitų aspektų (2011/2309(INI))

87

2015/C 419/14

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2011 m. Peticijų komiteto veiklos (2011/2317(INI))

94

2012 m. lapkričio 22 d., ketvirtadienis

2015/C 419/15

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl valstybių narių pareiškimų siekiant Europos Sąjungos interesų dėl aštuonių trečiųjų šalių prisijungimo prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų priėmimo (2012/2791(RSP))

100

2015/C 419/16

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būsimosios Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos rengiamos 2012 m. pasaulinės tarptautinių telekomunikacijų konferencijos ir galimo tarptautinių telekomunikacijų reglamentų taikymo srities išplėtimo (2012/2881(RSP))

101

2015/C 419/17

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl klimato kaitos konferencijos Dohoje, Katare (COP 18) (2012/2722(RSP))

103

2015/C 419/18

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija Plėtra: politika, kriterijai ir ES strateginiai interesai (2012/2025(INI))

114

2015/C 419/19

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Gazoje (2012/2883(RSP))

122

2015/C 419/20

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (pagal Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos) (12562/2011 – 2012/2138(INI))

124

2015/C 419/21

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija: ES tarpusavio gynybos ir solidarumo sąlygos: politinis ir operatyvinis aspektai (2012/2223(INI))

138

2015/C 419/22

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kibernetinio saugumo ir gynybos (2012/2096(INI))

145

2015/C 419/23

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos vaidmens krizių dėl klimato ir gaivalinių nelaimių atvejais (2012/2095(INI))

153

2015/C 419/24

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija su Europos Parlamento rekomendacijomis Tarybai ir Komisijai dėl derybų dėl ES ir Kazachstano tvirtesnės partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (2012/2153(INI))

159

2015/C 419/25

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nedidelio masto pakrantės žvejybos, smulkiosios žvejybos ir bendros žuvininkystės politikos reformos (2011/2292(INI))

167

2015/C 419/26

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (2011/2318(INI))

175

2015/C 419/27

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2014 m. Europos Parlamento rinkimų (2012/2829(RSP))

185

2015/C 419/28

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Irane, ypač masiškai vykdomos mirties bausmės ir neseniai įvykusios tinklaraštininko Sattaro Beheshti mirties (2012/2877(RSP))

186

2015/C 419/29

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Birmoje, ypač dėl toliau vykdomo smurto Rachinų valstijoje (2012/2878(RSP))

189

2015/C 419/30

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl migrantų padėties Libijoje (2012/2879(RSP))

192

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2012 m. lapkričio 20 d., antradienis |
| 2015/C 419/31 | 2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 70 straipsnio dėl tarpinstitucinių derybų teisėkūros procedūrų metu pakeitimo (2011/2298(REG)) | 196 |
| 2015/C 419/32 | 2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių 181 straipsnio dėl posėdžių stenogramų ir 182 straipsnio dėl posėdžių garso ir vaizdo įrašų pakeitimo (2012/2080(REG)) | 200 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2012 m. lapkričio 20 d., antradienis

2015/C 419/31

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 70 straipsnio dėl tarpinstitucinių derybų teisėkūros procedūrų metu pakeitimo (2011/2298(REG))

196

2015/C 419/32

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių 181 straipsnio dėl posėdžių stenogramų ir 182 straipsnio dėl posėdžių garso ir vaizdo įrašų pakeitimo (2012/2080(REG))

200

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2012 m. lapkričio 20 d., antradienis |
| 2015/C 419/33 | P7_TA(2012)0412Jurisdikcija ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimas ir vykdymas ***I2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (nauja redakcija) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))P7_TC1-COD(2010)0383Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (Nauja redakcija) | 203 |
| 2015/C 419/34 | P7_TA(2012)0413Prekyba sprogmenų pirmtakais ir jų naudojimas ***I2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl prekybos sprogmenų pirmtakais ir jų naudojimo (COM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))P7_TC1-COD(2010)0246Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo | 204 |
| 2015/C 419/35 | P7_TA(2012)0414Specialios laikinosios Europos Sąjungos pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų įdarbinimo priemonės ***I2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Kroatijos stojimo nustatomos specialios laikinosios Europos Sąjungos pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų įdarbinimo priemonės (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))P7_TC1-COD(2012)0224Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012, kuriuo dėl Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą nustatomos specialios laikinosios Sąjungos pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų įdarbinimo priemonės | 205 |
| 2015/C 419/36 | 2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo projekto dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, protokolo (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE)) | 206 |
| 2015/C 419/37 | 2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE)) | 207 |
| 2015/C 419/38 | 2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios 1993 m. gruodžio 6 d. Direktyvą 93/109/EB, nustatančią išsamias priemones Sąjungos piliečiams, gyvenantiems valstybėje narėje ir nesantiems šios valstybės piliečiais, naudotis teise būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus, projekto (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS)) | 208 |
| 2015/C 419/39 | P7_TA(2012)0424Dviračių, triračių ir keturračių transporto priemonių patvirtinimas ir rinkos priežiūra ***I2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl dviračių ir triračių transporto priemonių bei keturračių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))P7_TC1-COD(2010)0271Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl dviračių ir triračių transporto priemonių bei keturračių patvirtinimo ir rinkos priežiūros | 208 |
| 2015/C 419/40 | P7_TA(2012)0425Žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimas ***I2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))P7_TC1-COD(2010)0212Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros | 209 |
| | 2012 m. lapkričio 21 d., trečiadienis |
| 2015/C 419/41 | 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tonio Borg skyrimo Komisijos nariu patvirtinimo | 211 |
| 2015/C 419/42 | 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2012 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projekto, III skirsnis – Komisija (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD)) | 211 |
| 2015/C 419/43 | 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD)) | 213 |
| 2015/C 419/44 | P7_TA(2012)0435Susitarimų, ES sudarytų po derybų pagal GATT 1994 m. susitarimo XXVIII straipsnį, įgyvendinimas ***I2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Susitarimų, ES sudarytų po derybų pagal 1994 m. GATT XXVIII straipsnį, įgyvendinimo, kuriuo iš dalies keičiamas ir papildomas Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))P7_TC1-COD(2012)0054Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl Susitarimo pasikeičiant laiškais tarp Europos Sąjungos ir Brazilijos pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXVIII straipsnį dėl ES sąraše, pridedamame prie 1994 m. GATT, nurodytai perdirbtai paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimo, ir dėl Susitarimo pasikeičiant laiškais tarp Europos Sąjungos ir Tailando pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXVIII straipsnį dėl ES sąraše, pridedamame prie 1994 m. GATT, nurodytai perdirbtai paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimo, įgyvendinimo, ir kuriuo iš dalies keičiamas ir papildomas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas | 214 |
| 2015/C 419/45 | P7_TA(2012)0436Tarifinės kvotos, taikomos iš Rusijos į ES eksportuojamai medienai ***I2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarifinių kvotų, taikomų iš Rusijos Federacijos į Europos Sąjungą eksportuojamai medienai, skyrimo (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))P7_TC1-COD(2012)0217Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl tarifinių kvotų, taikomų iš Rusijos Federacijos į Europos Sąjungą eksportuojamai medienai, skyrimo | 215 |
| 2015/C 419/46 | 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo pasikeičiant laiškais tarp Europos Sąjungos ir Brazilijos pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXVIII straipsnį dėl ES sąraše, pridedamame prie 1994 m. GATT, nurodytai perdirbtai paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimo, ir dėl Susitarimo pasikeičiant laiškais tarp Europos Sąjungos ir Tailando pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXVIII straipsnį dėl ES sąraše, pridedamame prie 1994 m. GATT, nurodytai perdirbtai paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimo, sudarymo projekto (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE)) | 216 |
| 2015/C 419/47 | 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Izraelio Valstybės susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriuo iš dalies keičiami Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės asociaciją, 1 ir 2 protokolų priedai, sudarymo projekto (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE)) | 217 |
| 2015/C 419/48 | 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos susitarimo pasikeičiant laiškais, susijusio su iš Rusijos Federacijos į Europos Sąjungą eksportuojamai medienai taikomų tarifinių kvotų administravimu, ir Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės protokolo dėl techninių sąlygų pagal tą susitarimą sudarymo projekto (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE)) | 217 |
| 2015/C 419/49 | 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS + 1) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) projekto (nauja redakcija) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE)) | 218 |
| 2015/C 419/50 | 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS + 1) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) projekto (nauja redakcija) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE)) | 226 |
| | 2012 m. lapkričio 22 d., ketvirtadienis |
| 2015/C 419/51 | P7_TA(2012)0446Baltijos lašišų ištekliai ir tuos išteklius naudojančios žvejybos valdymas ***I2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis Baltijos lašišų išteklių ir tuos išteklius naudojančios žvejybos valdymo planas (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))P7_TC1-COD(2011)0206Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 22 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012, kuriuo nustatomas daugiametis Baltijos lašišų išteklių ir tuos išteklius naudojančios žvejybos valdymo planas | 235 |
| 2015/C 419/52 | P7_TA(2012)0447Deleguotųjų įgaliojimų priimti tam tikras priemones, susijusias su bendra prekybos politika, suteikimas ***I2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl deleguotųjų įgaliojimų priimti tam tikras priemones suteikimo iš dalies keičiami tam tikri su bendra prekybos politika susiję reglamentai (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))P7_TC1-COD(2011)0153Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 22 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012, kuriuo dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų priimti tam tikras priemones suteikimo iš dalies keičiami tam tikri su bendra prekybos politika susiję reglamentai [1 pakeit.] | 249 |
| 2015/C 419/53 | 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD)) | 273 |
| 2015/C 419/54 | P7_TA(2012)0449Ryklių pelekų pašalinimas laivuose ***I2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1185/2003 dėl ryklių pelekų pašalinimo laivuose (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))P7_TC1-COD(2011)0364Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 22 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1185/2003 dėl ryklių pelekų pašalinimo laivuose | 301 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2012 m. lapkričio 20 d., antradienis

2015/C 419/33

P7_TA(2012)0412Jurisdikcija ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimas ir vykdymas ***I2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (nauja redakcija) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))P7_TC1-COD(2010)0383Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (Nauja redakcija)

203

2015/C 419/34

P7_TA(2012)0413Prekyba sprogmenų pirmtakais ir jų naudojimas ***I2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl prekybos sprogmenų pirmtakais ir jų naudojimo (COM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))P7_TC1-COD(2010)0246Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo

204

2015/C 419/35

P7_TA(2012)0414Specialios laikinosios Europos Sąjungos pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų įdarbinimo priemonės ***I2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Kroatijos stojimo nustatomos specialios laikinosios Europos Sąjungos pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų įdarbinimo priemonės (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))P7_TC1-COD(2012)0224Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012, kuriuo dėl Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą nustatomos specialios laikinosios Sąjungos pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų įdarbinimo priemonės

205

2015/C 419/36

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo projekto dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, protokolo (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE))

206

2015/C 419/37

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE))

207

2015/C 419/38

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios 1993 m. gruodžio 6 d. Direktyvą 93/109/EB, nustatančią išsamias priemones Sąjungos piliečiams, gyvenantiems valstybėje narėje ir nesantiems šios valstybės piliečiais, naudotis teise būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus, projekto (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS))

208

2015/C 419/39

P7_TA(2012)0424Dviračių, triračių ir keturračių transporto priemonių patvirtinimas ir rinkos priežiūra ***I2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl dviračių ir triračių transporto priemonių bei keturračių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))P7_TC1-COD(2010)0271Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl dviračių ir triračių transporto priemonių bei keturračių patvirtinimo ir rinkos priežiūros

208

2015/C 419/40

P7_TA(2012)0425Žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimas ***I2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))P7_TC1-COD(2010)0212Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros

209

2012 m. lapkričio 21 d., trečiadienis

2015/C 419/41

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tonio Borg skyrimo Komisijos nariu patvirtinimo

211

2015/C 419/42

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2012 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projekto, III skirsnis – Komisija (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD))

211

2015/C 419/43

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD))

213

2015/C 419/44

P7_TA(2012)0435Susitarimų, ES sudarytų po derybų pagal GATT 1994 m. susitarimo XXVIII straipsnį, įgyvendinimas ***I2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Susitarimų, ES sudarytų po derybų pagal 1994 m. GATT XXVIII straipsnį, įgyvendinimo, kuriuo iš dalies keičiamas ir papildomas Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))P7_TC1-COD(2012)0054Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl Susitarimo pasikeičiant laiškais tarp Europos Sąjungos ir Brazilijos pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXVIII straipsnį dėl ES sąraše, pridedamame prie 1994 m. GATT, nurodytai perdirbtai paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimo, ir dėl Susitarimo pasikeičiant laiškais tarp Europos Sąjungos ir Tailando pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXVIII straipsnį dėl ES sąraše, pridedamame prie 1994 m. GATT, nurodytai perdirbtai paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimo, įgyvendinimo, ir kuriuo iš dalies keičiamas ir papildomas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas

214

2015/C 419/45

P7_TA(2012)0436Tarifinės kvotos, taikomos iš Rusijos į ES eksportuojamai medienai ***I2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarifinių kvotų, taikomų iš Rusijos Federacijos į Europos Sąjungą eksportuojamai medienai, skyrimo (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))P7_TC1-COD(2012)0217Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl tarifinių kvotų, taikomų iš Rusijos Federacijos į Europos Sąjungą eksportuojamai medienai, skyrimo

215

2015/C 419/46

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo pasikeičiant laiškais tarp Europos Sąjungos ir Brazilijos pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXVIII straipsnį dėl ES sąraše, pridedamame prie 1994 m. GATT, nurodytai perdirbtai paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimo, ir dėl Susitarimo pasikeičiant laiškais tarp Europos Sąjungos ir Tailando pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXVIII straipsnį dėl ES sąraše, pridedamame prie 1994 m. GATT, nurodytai perdirbtai paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimo, sudarymo projekto (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE))

216

2015/C 419/47

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Izraelio Valstybės susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriuo iš dalies keičiami Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės asociaciją, 1 ir 2 protokolų priedai, sudarymo projekto (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE))

217

2015/C 419/48

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos susitarimo pasikeičiant laiškais, susijusio su iš Rusijos Federacijos į Europos Sąjungą eksportuojamai medienai taikomų tarifinių kvotų administravimu, ir Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės protokolo dėl techninių sąlygų pagal tą susitarimą sudarymo projekto (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE))

217

2015/C 419/49

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS + 1) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) projekto (nauja redakcija) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE))

218

2015/C 419/50

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS + 1) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) projekto (nauja redakcija) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE))

226

2012 m. lapkričio 22 d., ketvirtadienis

2015/C 419/51

P7_TA(2012)0446Baltijos lašišų ištekliai ir tuos išteklius naudojančios žvejybos valdymas ***I2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis Baltijos lašišų išteklių ir tuos išteklius naudojančios žvejybos valdymo planas (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))P7_TC1-COD(2011)0206Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 22 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012, kuriuo nustatomas daugiametis Baltijos lašišų išteklių ir tuos išteklius naudojančios žvejybos valdymo planas

235

2015/C 419/52

P7_TA(2012)0447Deleguotųjų įgaliojimų priimti tam tikras priemones, susijusias su bendra prekybos politika, suteikimas ***I2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl deleguotųjų įgaliojimų priimti tam tikras priemones suteikimo iš dalies keičiami tam tikri su bendra prekybos politika susiję reglamentai (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))P7_TC1-COD(2011)0153Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 22 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012, kuriuo dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų priimti tam tikras priemones suteikimo iš dalies keičiami tam tikri su bendra prekybos politika susiję reglamentai [1 pakeit.]

ir įgyvendinimo

249

2015/C 419/53

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))

273

2015/C 419/54

P7_TA(2012)0449Ryklių pelekų pašalinimas laivuose ***I2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1185/2003 dėl ryklių pelekų pašalinimo laivuose (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))P7_TC1-COD(2011)0364Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 22 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1185/2003 dėl ryklių pelekų pašalinimo laivuose

301

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

16.12.2015

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2012–2013 m. SESIJA

2012 m. lapkričio 19–22 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 29 E, 2013 1 31.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2012 m. lapkričio 20 d., antradienis

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/2

---

P7_TA(2012)0418

Direktyvos dėl vartojimo kredito sutarčių įgyvendinimas

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių įgyvendinimo (2012/2037(INI))

(2015/C 419/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A7-0343/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A7-0343/2012),

| A. | kadangi nacionalinių rinkų atvėrimas svarbiame vartojimo kreditų ekonomikos sektoriuje, konkurencijos stiprinimas, skirtingų vartotojų apsaugos lygių ir galimų konkurencijos tarp rinkos dalyvių iškraipymų šalinimas ir vidaus rinkos tobulinimas yra privalomos politinės ES užduotys, o šie veiksmai atitinka vartotojų ir kredito teikėjų interesus; |
| --- | --- |

A.

kadangi nacionalinių rinkų atvėrimas svarbiame vartojimo kreditų ekonomikos sektoriuje, konkurencijos stiprinimas, skirtingų vartotojų apsaugos lygių ir galimų konkurencijos tarp rinkos dalyvių iškraipymų šalinimas ir vidaus rinkos tobulinimas yra privalomos politinės ES užduotys, o šie veiksmai atitinka vartotojų ir kredito teikėjų interesus;

| B. | kadangi priėmus direktyvą dėl vartojimo kreditų ir po to tikslingai suderinus nuostatas penkiose srityse, paliekant mažai veiksmų laisvės valstybėms narėms, kurios gali būti susijusios ypač su skirtingomis nuostatų įgyvendinimo formomis, buvo sukurta bendra vartotojų apsaugos teisinė sistema Europoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi priėmus direktyvą dėl vartojimo kreditų ir po to tikslingai suderinus nuostatas penkiose srityse, paliekant mažai veiksmų laisvės valstybėms narėms, kurios gali būti susijusios ypač su skirtingomis nuostatų įgyvendinimo formomis, buvo sukurta bendra vartotojų apsaugos teisinė sistema Europoje;

| C. | kadangi išliko teisinio ir faktinio pobūdžio kliūčių; |
| --- | --- |

C.

kadangi išliko teisinio ir faktinio pobūdžio kliūčių;

| D. | kadangi, kaip atskleista Europos Parlamento direktyvos dėl vartojimo kreditų įgyvendinimo ataskaitoje, tam tikros esminės direktyvos nuostatos, pvz. 5 straipsnis dėl ikisutartinės informacijos, nepasiekė valstybių narių vartotojų apsaugos taisyklių suderinimo, kurio buvo tikėtasi, dėl skirtingo direktyvos traktavimo ir įgyvendinimo valstybėse narėse; |
| --- | --- |

D.

kadangi, kaip atskleista Europos Parlamento direktyvos dėl vartojimo kreditų įgyvendinimo ataskaitoje, tam tikros esminės direktyvos nuostatos, pvz. 5 straipsnis dėl ikisutartinės informacijos, nepasiekė valstybių narių vartotojų apsaugos taisyklių suderinimo, kurio buvo tikėtasi, dėl skirtingo direktyvos traktavimo ir įgyvendinimo valstybėse narėse;

| E. | kadangi dėl trumpo įgyvendinimo termino ir jo metu vykdytų įvairaus pobūdžio ir didelės apimties teisinių keitimų ne visos valstybės narės laiku arba nevisiškai tinkamai įgyvendino direktyvą dėl vartojimo kreditų; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl trumpo įgyvendinimo termino ir jo metu vykdytų įvairaus pobūdžio ir didelės apimties teisinių keitimų ne visos valstybės narės laiku arba nevisiškai tinkamai įgyvendino direktyvą dėl vartojimo kreditų;

| F. | kadangi statistikos duomenys rodo, kad nuo direktyvos įsigaliojimo datos nepadaugėjo tarpvalstybinių vartojimo kreditų suteikimo atvejų, nors tai gali būti paaiškinta skirtingais veiksniais, pvz., kalba, taip pat dideliais sunkumais finansų sektoriuje ir pakankamos vartotojams skirtos informacijos apie tarpvalstybines vartotojų kreditų galimybes bei jų teises sudarant tokias sutartis, trukumas; |
| --- | --- |

F.

kadangi statistikos duomenys rodo, kad nuo direktyvos įsigaliojimo datos nepadaugėjo tarpvalstybinių vartojimo kreditų suteikimo atvejų, nors tai gali būti paaiškinta skirtingais veiksniais, pvz., kalba, taip pat dideliais sunkumais finansų sektoriuje ir pakankamos vartotojams skirtos informacijos apie tarpvalstybines vartotojų kreditų galimybes bei jų teises sudarant tokias sutartis, trukumas;

| G. | kadangi tinkama vartotojų apsaugos praktika kreditų srityje atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant finansinį stabilumą; kadangi valiutos keitimo kursų svyravimai kelia didelę riziką vartotojams, ypač finansų krizės metu; |
| --- | --- |

G.

kadangi tinkama vartotojų apsaugos praktika kreditų srityje atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant finansinį stabilumą; kadangi valiutos keitimo kursų svyravimai kelia didelę riziką vartotojams, ypač finansų krizės metu;

| H. | kadangi dėl pernelyg didelio skolinimo vartotojams užsienio valiuta jau padidėjo rizika ir nuostoliai namų ūkiams; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl pernelyg didelio skolinimo vartotojams užsienio valiuta jau padidėjo rizika ir nuostoliai namų ūkiams;

| I. | kadangi 2011 m. rugsėjo 21 d. Europos sisteminės rizikos valdyba patvirtino svarbią rekomendaciją dėl skolinimo užsienio valiutomis (ESRV/2011/1); |
| --- | --- |

I.

kadangi 2011 m. rugsėjo 21 d. Europos sisteminės rizikos valdyba patvirtino svarbią rekomendaciją dėl skolinimo užsienio valiutomis (ESRV/2011/1);

| J. | kadangi pagal direktyvos 27 straipsnį Komisija turi pradėti kai kurių aspektų persvarstymo procedūrą ir kadangi šiuo tikslu ji jau užsakė atlikti parengiamąjį tyrimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal direktyvos 27 straipsnį Komisija turi pradėti kai kurių aspektų persvarstymo procedūrą ir kadangi šiuo tikslu ji jau užsakė atlikti parengiamąjį tyrimą;

| K. | kadangi Europos Parlamentas visų pirma norėtų gauti naujausią informaciją apie tarpiniu etapu atliekamus veiksmus ir persvarstymo rezultatus ir turėti galimybę pateikti nuomonę; |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos Parlamentas visų pirma norėtų gauti naujausią informaciją apie tarpiniu etapu atliekamus veiksmus ir persvarstymo rezultatus ir turėti galimybę pateikti nuomonę;

| 1. | palankiai vertina tai, kad Komisija, ruošdamasi direktyvos persvarstymo procedūrai, jau atlieka direktyvos poveikio vidaus rinkai ir vartotojų apsaugai tyrimą, kad būtų tiksliai nustatytas jos poveikis suteikiant tarpvalstybinius kreditus, taip pat teigiamai vertina visa apimantį darbą, kurį atliko Komisija, nacionaliniai teisės aktų leidėjai ir kredito įstaigos; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad Komisija, ruošdamasi direktyvos persvarstymo procedūrai, jau atlieka direktyvos poveikio vidaus rinkai ir vartotojų apsaugai tyrimą, kad būtų tiksliai nustatytas jos poveikis suteikiant tarpvalstybinius kreditus, taip pat teigiamai vertina visa apimantį darbą, kurį atliko Komisija, nacionaliniai teisės aktų leidėjai ir kredito įstaigos;

| 2. | pabrėžia, kad patobulinus tarpvalstybinių vartojimo kreditų rinką būtų kuriama Europos pridėtinė vertė, nes būtų skatinama vidaus rinka; mano, kad tai galėtų būti pasiekta, inter alia, geriau informuojant vartotojus apie galimybę gauti vartojimo kreditą kitoje valstybėje narėje ir apie jų teises sudarant tokią sutartį; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad patobulinus tarpvalstybinių vartojimo kreditų rinką būtų kuriama Europos pridėtinė vertė, nes būtų skatinama vidaus rinka; mano, kad tai galėtų būti pasiekta, inter alia, geriau informuojant vartotojus apie galimybę gauti vartojimo kreditą kitoje valstybėje narėje ir apie jų teises sudarant tokią sutartį;

| 3. | pripažįsta, kad tarpvalstybinių vartojimo kreditų skaičius nesiekia 2 proc. visų rinkoje suteikiamų kreditų, o iš jų apie 20 proc. sudaro internetu imami vartojimo kreditai; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad tarpvalstybinių vartojimo kreditų skaičius nesiekia 2 proc. visų rinkoje suteikiamų kreditų, o iš jų apie 20 proc. sudaro internetu imami vartojimo kreditai;

| 4. | nurodo, kad vienas iš direktyvos tikslų yra užtikrinti informacijos prieinamumą ir taip palengvinti vidaus rinkos veikimą ir paskolų teikimo srityje, taigi reikia įvertinti, ar daugėja tarpvalstybinių paskolų sutarčių; |
| --- | --- |

4.

nurodo, kad vienas iš direktyvos tikslų yra užtikrinti informacijos prieinamumą ir taip palengvinti vidaus rinkos veikimą ir paskolų teikimo srityje, taigi reikia įvertinti, ar daugėja tarpvalstybinių paskolų sutarčių;

| 5. | mano, kad nuostatos dėl ikisutartinės informacijos, pagal 5 straipsnio 6 dalį numatyti paaiškinimai ir pagal 8 straipsnį numatytas kreditingumo įvertinimas atlieka svarbų vaidmenį norint padidinti vartotojų informuotumą apie riziką, susijusią su užsienio valiuta imamu kreditu; |
| --- | --- |

5.

mano, kad nuostatos dėl ikisutartinės informacijos, pagal 5 straipsnio 6 dalį numatyti paaiškinimai ir pagal 8 straipsnį numatytas kreditingumo įvertinimas atlieka svarbų vaidmenį norint padidinti vartotojų informuotumą apie riziką, susijusią su užsienio valiuta imamu kreditu;

| 6. | vis dėl to ragina priežiūros institucijas reikalauti, kad finansų įstaigos suteiktų vartotojams individualiems poreikiams pritaikytus, išsamius ir lengvai suprantamus paaiškinimus apie riziką, susijusią su skolinimu užsienio valiuta, ir didelio valstybės narės, kurioje nuolat gyvena vartotojas, teisėtos mokėjimo priemonės nuvertėjimo ir užsienio palūkanų normos padidėjimo poveikį dalinėms įmokoms; mano, kad šie paaiškinimai turėtų būti pateikti iki bet kokios sutarties pasirašymo; |
| --- | --- |

6.

vis dėl to ragina priežiūros institucijas reikalauti, kad finansų įstaigos suteiktų vartotojams individualiems poreikiams pritaikytus, išsamius ir lengvai suprantamus paaiškinimus apie riziką, susijusią su skolinimu užsienio valiuta, ir didelio valstybės narės, kurioje nuolat gyvena vartotojas, teisėtos mokėjimo priemonės nuvertėjimo ir užsienio palūkanų normos padidėjimo poveikį dalinėms įmokoms; mano, kad šie paaiškinimai turėtų būti pateikti iki bet kokios sutarties pasirašymo;

| 7. | atkreipia dėmesį į tam tikrų valstybių narių pareikštą susirūpinimą dėl ikisutartinės informacijos, kuri vartotojams teikiama Europos tipinės informacijos apie vartojimo kreditą forma (angl. SECCI), pateikimo būdo ir techninio jos pobūdžio, kurie apsunkina vartotojams tinkamą informacijos suvokimą; mano, kad Europos tipinės informacijos apie vartojimo kreditą formos efektyvumas turėtų būti svarbus Komisijos atliekamo direktyvos poveikio vertinimo aspektas; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į tam tikrų valstybių narių pareikštą susirūpinimą dėl ikisutartinės informacijos, kuri vartotojams teikiama Europos tipinės informacijos apie vartojimo kreditą forma (angl. SECCI), pateikimo būdo ir techninio jos pobūdžio, kurie apsunkina vartotojams tinkamą informacijos suvokimą; mano, kad Europos tipinės informacijos apie vartojimo kreditą formos efektyvumas turėtų būti svarbus Komisijos atliekamo direktyvos poveikio vertinimo aspektas;

| 8. | palankiai vertina tai, kad 2011 m. rugsėjo mėn. Komisijos atliktu kontroliniu tyrimu SWEEP, kurio rezultatai parodė, kad 70 proc. patikrintų finansų įstaigų interneto svetainių pateikta nepakankamai duomenų reklamoje ir svarbių duomenų pasiūlymuose, o išlaidos buvo nurodytos klaidinančiai, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tinkamų priemonių šiai padėčiai ištaisyti; šiomis aplinkybėmis pažymi, kad kartais tinkamai nesilaikoma tipinio pavyzdžio pateikimo taisyklių ir siūlo spręsti šį klausimą; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina tai, kad 2011 m. rugsėjo mėn. Komisijos atliktu kontroliniu tyrimu SWEEP, kurio rezultatai parodė, kad 70 proc. patikrintų finansų įstaigų interneto svetainių pateikta nepakankamai duomenų reklamoje ir svarbių duomenų pasiūlymuose, o išlaidos buvo nurodytos klaidinančiai, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tinkamų priemonių šiai padėčiai ištaisyti; šiomis aplinkybėmis pažymi, kad kartais tinkamai nesilaikoma tipinio pavyzdžio pateikimo taisyklių ir siūlo spręsti šį klausimą;

| 9. | ragina griežtai stebėti finansų įstaigų reklamos ir rinkodaros veiklą, siekiant išvengti klaidinančios ar neteisingos informacijos sklaidos vykdant kredito sutarčių reklamos ar rinkodaros veiklą; |
| --- | --- |

9.

ragina griežtai stebėti finansų įstaigų reklamos ir rinkodaros veiklą, siekiant išvengti klaidinančios ar neteisingos informacijos sklaidos vykdant kredito sutarčių reklamos ar rinkodaros veiklą;

| 10. | pažymi, kad kai kurios valstybės narės pasinaudojo galimybe išplėsti direktyvos taikymo sritį, įtraukiant į ją kitus finansinius produktus, ir, atrodo, dėl tokių veiksmų nebuvo nesklandumų ją taikant; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad kai kurios valstybės narės pasinaudojo galimybe išplėsti direktyvos taikymo sritį, įtraukiant į ją kitus finansinius produktus, ir, atrodo, dėl tokių veiksmų nebuvo nesklandumų ją taikant;

| 11. | pabrėžia, kad teisės aktai turėtų atspindėti standartinę praktiką ir vidutinio vartotojo ir vidutinio verslininko poreikius, ir kad teisės aktai neturėtų būti atsakas į kelius piktnaudžiavimo atvejus, juos pateikiant taip, kad vartotojui teikiama informacija būtų mažiau suprantama, neskaidri ir nepalyginama; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad teisės aktai turėtų atspindėti standartinę praktiką ir vidutinio vartotojo ir vidutinio verslininko poreikius, ir kad teisės aktai neturėtų būti atsakas į kelius piktnaudžiavimo atvejus, juos pateikiant taip, kad vartotojui teikiama informacija būtų mažiau suprantama, neskaidri ir nepalyginama;

| 12. | pažymi, kad išsamesnėmis nuostatomis automatiškai neužtikrinama veiksmingesnė vartotojų apsauga ir kad per daug informacijos nepatyrusius vartotojus gali labiau klaidinti, nei jiems padėti; šiuo klausimu pripažįsta vartotojų asociacijų teikiamą patirtį, pagalbą ir švietimą finansų klausimais ir jų galimą vaidmenį restruktūrizuojant nepalankioje padėtyje atsidūrusių namų ūkių paskolą; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad išsamesnėmis nuostatomis automatiškai neužtikrinama veiksmingesnė vartotojų apsauga ir kad per daug informacijos nepatyrusius vartotojus gali labiau klaidinti, nei jiems padėti; šiuo klausimu pripažįsta vartotojų asociacijų teikiamą patirtį, pagalbą ir švietimą finansų klausimais ir jų galimą vaidmenį restruktūrizuojant nepalankioje padėtyje atsidūrusių namų ūkių paskolą;

| 13. | reikalauja, kad vartotojai turėtų teisę gauti informaciją apie papildomų paslaugų kainas ir apie jų teisę pagalbines, pavyzdžiui, draudimo, paslaugas pirkti iš kitų teikėjų; mano, kad iš finansų įstaigų turėtų būti reikalaujama atskirti tokias paslaugas ir atitinkamus mokesčius nuo susijusių su pagrindine paskola ir aiškiai nurodyti, kurios paslaugos būtinos norint gauti paskolą, o kurias paskolos gavėjas gali pasirinkti savo nuožiūra; |
| --- | --- |

13.

reikalauja, kad vartotojai turėtų teisę gauti informaciją apie papildomų paslaugų kainas ir apie jų teisę pagalbines, pavyzdžiui, draudimo, paslaugas pirkti iš kitų teikėjų; mano, kad iš finansų įstaigų turėtų būti reikalaujama atskirti tokias paslaugas ir atitinkamus mokesčius nuo susijusių su pagrindine paskola ir aiškiai nurodyti, kurios paslaugos būtinos norint gauti paskolą, o kurias paskolos gavėjas gali pasirinkti savo nuožiūra;

| 14. | mano, kad reikėtų išsamiau išnagrinėti sunkumus, su kuriais galima susidurti naudojantis teise atsisakyti sutarties susietojo kredito sutarčių atveju; pabrėžia, kad svarbu informuoti vartotojus apie tai, kad vartotojas, pasinaudojęs teise atsisakyti sutarties, kai tiekėjas arba paslaugos teikėjas tiesiogiai gavo iš kreditoriaus atitinkamą sumą pagal papildomą sutartį, neturi mokėti jokių mokesčių, honorarų arba padengti išlaidų, susijusių su finansinės paslaugos teikimu; |
| --- | --- |

14.

mano, kad reikėtų išsamiau išnagrinėti sunkumus, su kuriais galima susidurti naudojantis teise atsisakyti sutarties susietojo kredito sutarčių atveju; pabrėžia, kad svarbu informuoti vartotojus apie tai, kad vartotojas, pasinaudojęs teise atsisakyti sutarties, kai tiekėjas arba paslaugos teikėjas tiesiogiai gavo iš kreditoriaus atitinkamą sumą pagal papildomą sutartį, neturi mokėti jokių mokesčių, honorarų arba padengti išlaidų, susijusių su finansinės paslaugos teikimu;

| 15. | ragina Komisiją įvertinti nuostatų dėl informavimo pareigų nesilaikymo mastą sutartyse, kai tarpininkams netaikomi privalomi ikisutartinės informacijos teikimo reikalavimai, siekiant nustatyti veiksmingiausią vartotojų apsaugą tokiais atvejais; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją įvertinti nuostatų dėl informavimo pareigų nesilaikymo mastą sutartyse, kai tarpininkams netaikomi privalomi ikisutartinės informacijos teikimo reikalavimai, siekiant nustatyti veiksmingiausią vartotojų apsaugą tokiais atvejais;

| 16. | mano, kad sudėtingoms nuostatoms dėl išankstinio grąžinimo reikėtų skirti ypatingą dėmesį; |
| --- | --- |

16.

mano, kad sudėtingoms nuostatoms dėl išankstinio grąžinimo reikėtų skirti ypatingą dėmesį;

| 17. | teigia, kad iki palūkanų normų pakeitimo reikia apie tai pranešti vartotojams ir suteikti jiems pakankamai laiko rinkai apžvelgti ir galimybę pakeisti paskolos teikėja iki naujų palūkanų taikymo; |
| --- | --- |

17.

teigia, kad iki palūkanų normų pakeitimo reikia apie tai pranešti vartotojams ir suteikti jiems pakankamai laiko rinkai apžvelgti ir galimybę pakeisti paskolos teikėja iki naujų palūkanų taikymo;

| 18. | pažymi, kad reikia tobulinti „tipinio pavyzdžio“ sąvokos suvokimą; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad reikia tobulinti „tipinio pavyzdžio“ sąvokos suvokimą;

| 19. | pabrėžia, kad reikėtų užtikrinti vienodą bendros kredito kainos metinės normos apskaičiavimą, pašalinti neaiškumus ir nustatyti sąsajas su visomis kitomis teisinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad reikėtų užtikrinti vienodą bendros kredito kainos metinės normos apskaičiavimą, pašalinti neaiškumus ir nustatyti sąsajas su visomis kitomis teisinėmis priemonėmis;

| 20. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionaliniams priežiūros pareigūnams būtų suteikti visi būtini įgaliojimai ir ištekliai, reikalingi jų pareigoms vykdyti; ragina nacionalines priežiūros institucijas veiksmingai stebėti atitiktį ir veiksmingai užtikrinti direktyvos nuostatų vykdymą; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionaliniams priežiūros pareigūnams būtų suteikti visi būtini įgaliojimai ir ištekliai, reikalingi jų pareigoms vykdyti; ragina nacionalines priežiūros institucijas veiksmingai stebėti atitiktį ir veiksmingai užtikrinti direktyvos nuostatų vykdymą;

| 21. | pabrėžia, kad ateityje nustatant perkėlimo terminus, reikėtų visų pirma atkreipti dėmesį į su perkėlimu susijusius nacionalinės teisės pakeitimus; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad ateityje nustatant perkėlimo terminus, reikėtų visų pirma atkreipti dėmesį į su perkėlimu susijusius nacionalinės teisės pakeitimus;

| 22. | ragina valstybes nares išplėsti esamą vartotojų apsaugos lygį, kad ją būtų galima taikyti populiarėjančių kreditų, įskaitant trumpalaikius internetu, SMS žinute ar kitomis nuotolinio ryšio priemonėmis suteikiamus kreditus, atveju, taip pat sumoms, kurios nesiekia 200 eurų ribos, ir šiuo metu nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares išplėsti esamą vartotojų apsaugos lygį, kad ją būtų galima taikyti populiarėjančių kreditų, įskaitant trumpalaikius internetu, SMS žinute ar kitomis nuotolinio ryšio priemonėmis suteikiamus kreditus, atveju, taip pat sumoms, kurios nesiekia 200 eurų ribos, ir šiuo metu nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį;

| 23. | pabrėžia, kad šiuo metu nėra poreikio persvarstyti direktyvą, tačiau reikėtų visų pirmą užtikrinti tinkamą jos perkėlimą ir vykdymą; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad šiuo metu nėra poreikio persvarstyti direktyvą, tačiau reikėtų visų pirmą užtikrinti tinkamą jos perkėlimą ir vykdymą;

| 24. | mano, kad norėdama prisidėti prie visapusiško ir tinkamo direktyvos perkėlimo Komisija, prieš siūlydama reikiamus pakeitimus, turėtų įvertinti direktyvos praktinį poveikį; ragina Komisiją pateikti Parlamentui ir Tarybai direktyvos įgyvendinimo vertinimo ataskaitą ir visapusišką jos poveikio, susijusio su vartotojų apsauga, vertinimą, atsižvelgiant į finansų krizės padarinius ir naująją ES finansinių paslaugų teisinę bazę; |
| --- | --- |

24.

mano, kad norėdama prisidėti prie visapusiško ir tinkamo direktyvos perkėlimo Komisija, prieš siūlydama reikiamus pakeitimus, turėtų įvertinti direktyvos praktinį poveikį; ragina Komisiją pateikti Parlamentui ir Tarybai direktyvos įgyvendinimo vertinimo ataskaitą ir visapusišką jos poveikio, susijusio su vartotojų apsauga, vertinimą, atsižvelgiant į finansų krizės padarinius ir naująją ES finansinių paslaugų teisinę bazę;

| 25. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

25.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/5

---

P7_TA(2012)0419

Socialinių investicijų paktas kaip atsakas į krizę

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Socialinių investicijų pakto kaip atsako į krizę (2012/2003(INI))

(2015/C 419/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 5, 6, 9, 147, 149, 151 ir 153 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 5, 6, 9, 147, 149, 151 ir 153 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatą „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“ (COM(2010)0682) ir į savo 2011 m. spalio 26 d. rezoliuciją šiuo klausimu (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatą „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“ (COM(2010)0682) ir į savo 2011 m. spalio 26 d. rezoliuciją šiuo klausimu (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatą dėl 2012 m. metinės augimo apžvalgos (MAA) (COM(2011)0815) ir į prie jos pridėtą Bendrosios užimtumo ataskaitos projektą, taip pat į savo 2012 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2012 m. metinėje augimo apžvalgoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatą dėl 2012 m. metinės augimo apžvalgos (MAA) (COM(2011)0815) ir į prie jos pridėtą Bendrosios užimtumo ataskaitos projektą, taip pat į savo 2012 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2012 m. metinėje augimo apžvalgoje (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 18 d. Komisijos komunikatą „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 18 d. Komisijos komunikatą „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ (COM(2012)0173),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą dėl Komisijos rekomendacijos dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (COM(2008)0639) ir savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją šiuo klausimu (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą dėl Komisijos rekomendacijos dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (COM(2008)0639) ir savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją šiuo klausimu (3),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio mėn. Eurostato apžvalgą ir 2012 m. vasario 8 d. Eurostato informacinį biuletenį (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio mėn. Eurostato apžvalgą ir 2012 m. vasario 8 d. Eurostato informacinį biuletenį (4),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę šiuo klausimu (5) ir į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją šiuo klausimu (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę šiuo klausimu (5) ir į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją šiuo klausimu (6),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (7),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Atnaujinta socialinė darbotvarkė: galimybės, prieinamumas ir solidarumas Europoje XXI amžiuje“ (COM(2008)0412) ir savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją šiuo klausimu (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Atnaujinta socialinė darbotvarkė: galimybės, prieinamumas ir solidarumas Europoje XXI amžiuje“ (COM(2008)0412) ir savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją šiuo klausimu (8),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo atsigaunant ekonomikai (COM(2009)0545) ir savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją šiuo klausimu (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo atsigaunant ekonomikai (COM(2009)0545) ir savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją šiuo klausimu (9),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 9 d. Komisijos komunikatą „Naujasis postūmis Europos bendradarbiavimui profesinio mokymo srityje, siekiant paremti strategiją „Europa 2020“ (COM(2010)0296) ir savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją šiuo klausimu (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 9 d. Komisijos komunikatą „Naujasis postūmis Europos bendradarbiavimui profesinio mokymo srityje, siekiant paremti strategiją „Europa 2020“ (COM(2010)0296) ir savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją šiuo klausimu (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo (12),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 7 d. priimtą Briugės komunikatą dėl intensyvesnio Europos bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje 2011–2020 m. laikotarpiu (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 7 d. priimtą Briugės komunikatą dėl intensyvesnio Europos bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje 2011–2020 m. laikotarpiu (13),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Pažanga siekiant bendrų Europos tikslų švietimo ir mokymo srityje“ (SEC(2011)0526), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Pažanga siekiant bendrų Europos tikslų švietimo ir mokymo srityje“ (SEC(2011)0526),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl jaunimo galimybių dalyvauti darbo rinkoje skatinimo, stažuotojų, stažuočių ir praktikos padėties stiprinimo (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl jaunimo galimybių dalyvauti darbo rinkoje skatinimo, stažuotojų, stažuočių ir praktikos padėties stiprinimo (14),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos socialinių pokyčių ir inovacijų programos (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos socialinių pokyčių ir inovacijų programos (COM(2011)0609),

| — | atsižvelgdamas į neseniai priimtą penkių reglamentų ir direktyvos dėl ES ekonomikos valdymo rinkinį (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į neseniai priimtą penkių reglamentų ir direktyvos dėl ES ekonomikos valdymo rinkinį (15),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo galimybių iniciatyva“ (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo galimybių iniciatyva“ (COM(2011)0933),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikatą dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (COM(2011)0398), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikatą dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (COM(2011)0398),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A7–0263/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A7–0263/2012),

| A. | kadangi dabartinė ekonomikos ir finansų krizė darys ilgalaikį poveikį ne tik ekonomikos augimui, bet ir užimtumo rodikliams, skurdo lygiui ir socialinei atskirčiai, viešųjų lėšų taupymui ir socialinių investicijų kiekybei ir kokybei Europoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi dabartinė ekonomikos ir finansų krizė darys ilgalaikį poveikį ne tik ekonomikos augimui, bet ir užimtumo rodikliams, skurdo lygiui ir socialinei atskirčiai, viešųjų lėšų taupymui ir socialinių investicijų kiekybei ir kokybei Europoje;

| B. | kadangi pastaraisiais metais viešasis sektorius užsikrovė didelę skolų naštą ir siekiant išvengti per didelio įsiskolinimo dauguma pastarųjų reagavimo į krizę veiksmų buvo grindžiama trumpalaikiais tikslais atkurti viešųjų finansų stabilumą, tai buvo pastangos, kurių reikėjo mūsų ekonomikai apginti, ir kadangi tokios griežto taupymo priemonės ir biudžeto konsolidavimas turėtų būti derinami su visapuse ir ambicinga investavimo strategija siekiant tvaraus augimo, užimtumo, socialinės sanglaudos ir konkurencingumo, taip pat su socialiniu valdymu, ir taip būtų sukurtas tvirtas strategijos „Europa 2020“ užimtumo ir socialinių tikslų priežiūros ir stebėsenos mechanizmas; |
| --- | --- |

B.

kadangi pastaraisiais metais viešasis sektorius užsikrovė didelę skolų naštą ir siekiant išvengti per didelio įsiskolinimo dauguma pastarųjų reagavimo į krizę veiksmų buvo grindžiama trumpalaikiais tikslais atkurti viešųjų finansų stabilumą, tai buvo pastangos, kurių reikėjo mūsų ekonomikai apginti, ir kadangi tokios griežto taupymo priemonės ir biudžeto konsolidavimas turėtų būti derinami su visapuse ir ambicinga investavimo strategija siekiant tvaraus augimo, užimtumo, socialinės sanglaudos ir konkurencingumo, taip pat su socialiniu valdymu, ir taip būtų sukurtas tvirtas strategijos „Europa 2020“ užimtumo ir socialinių tikslų priežiūros ir stebėsenos mechanizmas;

| C. | kadangi nepavyko įgyvendinti Lisabonos strategijos ir Europos užimtumo strategijos ir kadangi neaišku, ar strategija „Europa 2020“ bus sėkminga, reikia daug didesnių valstybių narių ir Europos institucijų pastangų įgyvendinant priemones, kuriomis skatinamas augimas, užimtumas ir konkurencingumas; |
| --- | --- |

C.

kadangi nepavyko įgyvendinti Lisabonos strategijos ir Europos užimtumo strategijos ir kadangi neaišku, ar strategija „Europa 2020“ bus sėkminga, reikia daug didesnių valstybių narių ir Europos institucijų pastangų įgyvendinant priemones, kuriomis skatinamas augimas, užimtumas ir konkurencingumas;

| D. | kadangi iš neseniai paskelbtos Metinės augimo apžvalgos ir Bendrosios užimtumo ataskaitos matyti, kad dėl to, jog dar neužtektinai pažengta vykdant fiskalinį konsolidavimą ir jam vis dar teikiama pirmenybė, dauguma valstybių narių kreipia nepakankamai dėmesio į strategijoje „Europa 2020“ apibrėžtus socialinius, užimtumo ir švietimo sričių tikslus; |
| --- | --- |

D.

kadangi iš neseniai paskelbtos Metinės augimo apžvalgos ir Bendrosios užimtumo ataskaitos matyti, kad dėl to, jog dar neužtektinai pažengta vykdant fiskalinį konsolidavimą ir jam vis dar teikiama pirmenybė, dauguma valstybių narių kreipia nepakankamai dėmesio į strategijoje „Europa 2020“ apibrėžtus socialinius, užimtumo ir švietimo sričių tikslus;

| E. | kadangi 27 ES valstybėse narėse nedarbo lygis, kuris pastebimai skyrėsi įvairiuose regionuose, nuo 7,1 proc. 2008 m. padidėjo iki daugiau kaip 10 proc. 2012 m. sausio mėn., ir labiausiai tai pajuto jauni žmonės, žemos kvalifikacijos darbuotojai ir ilgalaikiai bedarbiai, ir kadangi, atsižvelgiant į gyventojų senėjimo problemą, ilgainiui gali kilti didelis pavojus prarasti žmogiškąjį kapitalą, o tai gali nepataisomai paveikti darbo rinką, ypač darbo vietų kūrimą, ekonomikos augimą, konkurencingumą ir socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

E.

kadangi 27 ES valstybėse narėse nedarbo lygis, kuris pastebimai skyrėsi įvairiuose regionuose, nuo 7,1 proc. 2008 m. padidėjo iki daugiau kaip 10 proc. 2012 m. sausio mėn., ir labiausiai tai pajuto jauni žmonės, žemos kvalifikacijos darbuotojai ir ilgalaikiai bedarbiai, ir kadangi, atsižvelgiant į gyventojų senėjimo problemą, ilgainiui gali kilti didelis pavojus prarasti žmogiškąjį kapitalą, o tai gali nepataisomai paveikti darbo rinką, ypač darbo vietų kūrimą, ekonomikos augimą, konkurencingumą ir socialinę sanglaudą;

| F. | kadangi 80 mln. europiečių šiuo metu gresia skurdo pavojus, o vaikų ir suaugusiųjų skaičius šeimose, kurių nariai yra bedarbiai, 2010 m. padidėjo beveik iki 10 proc.; kadangi ši problema, taip pat vaikų skurdas, dirbančių neturtingų asmenų skaičiaus didėjimas ir didelis jaunų žmonių nedarbas ateityje lems dar didesnį skurdo ir socialinės atskirties pavojų bei paveldimumą; |
| --- | --- |

F.

kadangi 80 mln. europiečių šiuo metu gresia skurdo pavojus, o vaikų ir suaugusiųjų skaičius šeimose, kurių nariai yra bedarbiai, 2010 m. padidėjo beveik iki 10 proc.; kadangi ši problema, taip pat vaikų skurdas, dirbančių neturtingų asmenų skaičiaus didėjimas ir didelis jaunų žmonių nedarbas ateityje lems dar didesnį skurdo ir socialinės atskirties pavojų bei paveldimumą;

| G. | kadangi 2011 m. vidutiniškai 21,6 proc. 16–24 m. asmenų Europoje patiria skurdą ir didesnė tikimybė, kad jaunuoliai bus priimti dirbti mažų garantijų terminuotą darbą ar darbą ne visą darbo dieną ir jiems taip pat kyla didesnė nedarbo rizika; kadangi pastaraisiais metais labai padaugėjo mažų garantijų darbo ir tam tikrose šalyse itin didėja nedarbas; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2011 m. vidutiniškai 21,6 proc. 16–24 m. asmenų Europoje patiria skurdą ir didesnė tikimybė, kad jaunuoliai bus priimti dirbti mažų garantijų terminuotą darbą ar darbą ne visą darbo dieną ir jiems taip pat kyla didesnė nedarbo rizika; kadangi pastaraisiais metais labai padaugėjo mažų garantijų darbo ir tam tikrose šalyse itin didėja nedarbas;

| H. | kadangi, iš dalies dėl investicijų trūkumo, švietimo ir mokymo rezultatai Europos Sąjungoje vis dar neatitinka darbo rinkos poreikių ir nepakanka darbuotojų, galinčių užimti esamas darbo, kuriam atlikti reikia vis daugiau įgūdžių, vietas, taip pat neturi įgūdžių, reikalingų sektoriuose, kuriuose ateityje bus sukuriama daug darbo vietų; |
| --- | --- |

H.

kadangi, iš dalies dėl investicijų trūkumo, švietimo ir mokymo rezultatai Europos Sąjungoje vis dar neatitinka darbo rinkos poreikių ir nepakanka darbuotojų, galinčių užimti esamas darbo, kuriam atlikti reikia vis daugiau įgūdžių, vietas, taip pat neturi įgūdžių, reikalingų sektoriuose, kuriuose ateityje bus sukuriama daug darbo vietų;

| I. | kadangi dėl didesnių išlaidų, sumažėjusių pajamų ir spaudimo mažinti išlaidas padidėjo spaudimas socialinės paramos sistemoms; kadangi dėl silpno ekonomikos augimo, užsitęsusio didelio ilgalaikio nedarbo, didėjančio dirbančių neturtingų asmenų skaičiaus, nedeklaruojamo darbo lygio ir jaunimo nedarbo ši tendencija veikiausiai dar labiau sustiprės; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl didesnių išlaidų, sumažėjusių pajamų ir spaudimo mažinti išlaidas padidėjo spaudimas socialinės paramos sistemoms; kadangi dėl silpno ekonomikos augimo, užsitęsusio didelio ilgalaikio nedarbo, didėjančio dirbančių neturtingų asmenų skaičiaus, nedeklaruojamo darbo lygio ir jaunimo nedarbo ši tendencija veikiausiai dar labiau sustiprės;

| J. | kadangi tikslinės socialinės investicijos svarbios siekiant užtikrinti deramą tiek moterų, tiek vyrų užimtumo lygį ateityje, stabilizuoti ekonomiką, didinti dirbančių asmenų įgūdžius ir žinias ir Europos Sąjungos konkurencingumą; |
| --- | --- |

J.

kadangi tikslinės socialinės investicijos svarbios siekiant užtikrinti deramą tiek moterų, tiek vyrų užimtumo lygį ateityje, stabilizuoti ekonomiką, didinti dirbančių asmenų įgūdžius ir žinias ir Europos Sąjungos konkurencingumą;

| K. | kadangi mažosios ir vidutinės įmonės turi didelių galimybių kurti darbo vietas ir atlieka pagrindinį vaidmenį pereinant prie naujos tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

K.

kadangi mažosios ir vidutinės įmonės turi didelių galimybių kurti darbo vietas ir atlieka pagrindinį vaidmenį pereinant prie naujos tvarios ekonomikos;

Atnaujintas požiūris į socialines investicijas Europoje

| 1. | primena, kad socialinėmis investicijomis, kaip lėšomis, kurios skiriamos ir naudojamos socialinei ir ekonominei grąžai kurti, siekiama spręsti su kylančia socialine rizika ir nepatenkintais poreikiais susijusius klausimus, jos sutelkiamos į viešosios politikos sritis ir investavimo į žmogiškąjį kapitalą strategijas, pagal kurias asmenims, šeimai ir visuomenei padedama prisitaikyti prie įvairių pokyčių ir jie mokomi tai daryti, siekiama, kad jie sugebėtų pereiti į kintančią darbo rinką ir spręsti kitus uždavinius, pvz., įgyti naujų įgūdžių, reikalingų sektoriuose, kuriuose ateityje bus sukuriama daug darbo vietų; |
| --- | --- |

1.

primena, kad socialinėmis investicijomis, kaip lėšomis, kurios skiriamos ir naudojamos socialinei ir ekonominei grąžai kurti, siekiama spręsti su kylančia socialine rizika ir nepatenkintais poreikiais susijusius klausimus, jos sutelkiamos į viešosios politikos sritis ir investavimo į žmogiškąjį kapitalą strategijas, pagal kurias asmenims, šeimai ir visuomenei padedama prisitaikyti prie įvairių pokyčių ir jie mokomi tai daryti, siekiama, kad jie sugebėtų pereiti į kintančią darbo rinką ir spręsti kitus uždavinius, pvz., įgyti naujų įgūdžių, reikalingų sektoriuose, kuriuose ateityje bus sukuriama daug darbo vietų;

| 2. | pažymi, kad, be kita ko, visos viešosios socialinės paslaugos, sveikatos priežiūros paslaugos, švietimo paslaugos ir šiose srityse privačių paslaugų teikėjų teikiamos paslaugos gali būti laikomos socialinėmis investicijomis, ir primena, kad Sutartyse jos apibrėžtos kaip nacionalinės kompetencijos dalis; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad, be kita ko, visos viešosios socialinės paslaugos, sveikatos priežiūros paslaugos, švietimo paslaugos ir šiose srityse privačių paslaugų teikėjų teikiamos paslaugos gali būti laikomos socialinėmis investicijomis, ir primena, kad Sutartyse jos apibrėžtos kaip nacionalinės kompetencijos dalis;

| 3. | pabrėžia, kad viena iš svarbiausių socialinių investicijų savybių yra tai, kad jos sudaro sąlygas derinti socialinius ir ekonominius tikslus, todėl šios investicijos turėtų būti vertinamos ne tik kaip išlaidos, bet visų pirma kaip investicijos, kurios bus dvigubai naudingos ir ateityje duos realaus pelno, jei lėšos bus skirstomos tinkamai; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad viena iš svarbiausių socialinių investicijų savybių yra tai, kad jos sudaro sąlygas derinti socialinius ir ekonominius tikslus, todėl šios investicijos turėtų būti vertinamos ne tik kaip išlaidos, bet visų pirma kaip investicijos, kurios bus dvigubai naudingos ir ateityje duos realaus pelno, jei lėšos bus skirstomos tinkamai;

| 4. | todėl pažymi, kad tikslinės socialinės investicijos turėtų būti svarbi ES ir valstybių narių ekonominės ir užimtumo politikos, taip pat jų atsako į krizę dalis, kad būtų pasiekti strategijoje „Europa 2020“ apibrėžti užimtumo, socialiniai ir švietimo tikslai; |
| --- | --- |

4.

todėl pažymi, kad tikslinės socialinės investicijos turėtų būti svarbi ES ir valstybių narių ekonominės ir užimtumo politikos, taip pat jų atsako į krizę dalis, kad būtų pasiekti strategijoje „Europa 2020“ apibrėžti užimtumo, socialiniai ir švietimo tikslai;

| 5 | mano, kad pažeidžiamų grupių ir labiausiai nuo darbo rinkos nutolusių asmenų socialinio verslumo ir galimybių gauti mikrofinansavimą palengvinimas ir skatinimas yra labai svarbios socialinių investicijų priemonės, nes jos leidžia kurti naujas tvarias ir dažnai atsparias ekonomikos ciklų pokyčiams darbo vietas; |
| --- | --- |

5

mano, kad pažeidžiamų grupių ir labiausiai nuo darbo rinkos nutolusių asmenų socialinio verslumo ir galimybių gauti mikrofinansavimą palengvinimas ir skatinimas yra labai svarbios socialinių investicijų priemonės, nes jos leidžia kurti naujas tvarias ir dažnai atsparias ekonomikos ciklų pokyčiams darbo vietas;

| 6. | pažymi, kad dėl krizės reikia modernizuoti Europos socialinį modelį, persvarstyti nacionalinę socialinę politiką ir siekti, kad gerovės valstybės, kurios iš esmės reaguoja į žalą, patiriamą sutrikus rinkos veikimui, taptų veikti skatinančiomis gerovės valstybėmis, kurios investuoja į žmones ir suteikia jiems priemonių ir paskatų, siekdamos kurti tvarias darbo vietas ir augimo, taip pat išvengti socialinių iškraipymų; pažymi, kad dėl krizės dar labiau padidėjo poreikis investuoti į socialinį verslumą; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad dėl krizės reikia modernizuoti Europos socialinį modelį, persvarstyti nacionalinę socialinę politiką ir siekti, kad gerovės valstybės, kurios iš esmės reaguoja į žalą, patiriamą sutrikus rinkos veikimui, taptų veikti skatinančiomis gerovės valstybėmis, kurios investuoja į žmones ir suteikia jiems priemonių ir paskatų, siekdamos kurti tvarias darbo vietas ir augimo, taip pat išvengti socialinių iškraipymų; pažymi, kad dėl krizės dar labiau padidėjo poreikis investuoti į socialinį verslumą;

Veikti skatinančios gerovės valstybės

| 7. | todėl šiuo požiūriu ragina valstybes nares ir Komisiją išlaikyti pusiausvyrą tarp veiksmų, kuriais sprendžiamos skubios dėl krizės kylančios problemos, ir vidutinės trukmės ir ilgalaikių veiksmų, ypatingą dėmesį skiriant veiklai, kuria siekiama:






  a) | padėti bedarbiams grįžti į darbo rinką sukuriant naujovišką ir dinamišką aplinką, taip pat pateikiant konkretiems poreikiams tinkamus sprendimus ir suteikiant reikalingą mokymą; padėti asmenims, kurie žengia į darbo rinką, rasti darbą ir sudaryti išankstines sąlygas tam, kad būtų sklandžiau pereinama nuo švietimo ir mokymo prie profesinio gyvenimo; |
| --- | --- | --- |

7.

todėl šiuo požiūriu ragina valstybes nares ir Komisiją išlaikyti pusiausvyrą tarp veiksmų, kuriais sprendžiamos skubios dėl krizės kylančios problemos, ir vidutinės trukmės ir ilgalaikių veiksmų, ypatingą dėmesį skiriant veiklai, kuria siekiama:

a)

padėti bedarbiams grįžti į darbo rinką sukuriant naujovišką ir dinamišką aplinką, taip pat pateikiant konkretiems poreikiams tinkamus sprendimus ir suteikiant reikalingą mokymą; padėti asmenims, kurie žengia į darbo rinką, rasti darbą ir sudaryti išankstines sąlygas tam, kad būtų sklandžiau pereinama nuo švietimo ir mokymo prie profesinio gyvenimo;

| b) | kovoti su jaunimo nedarbu ir sudaryti sąlygas jauniems žmonėms, įskaitant tuos, kurie nei turi darbą, nei yra baigę mokyklą ar įgiję profesiją, ilgam integruotis į profesinį gyvenimą; |
| --- | --- |

b)

kovoti su jaunimo nedarbu ir sudaryti sąlygas jauniems žmonėms, įskaitant tuos, kurie nei turi darbą, nei yra baigę mokyklą ar įgiję profesiją, ilgam integruotis į profesinį gyvenimą;

| c) | skatinti ekonomikos augimą siekiant kurti kokybiškas ir tvarias darbo vietas tiek moterims, tiek vyrams, kurias suteiktų visų pirma MVĮ; didinti darbo našumą ir darbo padalijimą; |
| --- | --- |

c)

skatinti ekonomikos augimą siekiant kurti kokybiškas ir tvarias darbo vietas tiek moterims, tiek vyrams, kurias suteiktų visų pirma MVĮ; didinti darbo našumą ir darbo padalijimą;

| d) | gerinti darbo sąlygas ir mažinti pasitraukimo iš profesinio gyvenimo priežastis, pvz., nelaimingų atsitikimų darbe, psichologinį priekabiavimo darbo vietoje atvejų ir kitas nederamas aplinkybes darbe; |
| --- | --- |

d)

gerinti darbo sąlygas ir mažinti pasitraukimo iš profesinio gyvenimo priežastis, pvz., nelaimingų atsitikimų darbe, psichologinį priekabiavimo darbo vietoje atvejų ir kitas nederamas aplinkybes darbe;

| e) | investuoti į visų amžiaus grupių švietimą ir mokymą visą gyvenimą, ypatingą dėmesį skirti ikimokykliniam ugdymui ir tretiniam išsilavinimui, verslo ir mokyklų bendradarbiavimui, mokymui darbo vietoje ir specialiajam mokymui, skirtam sektoriams, kuriuose trūksta darbuotojų, taip pat profesiniam mokymui; |
| --- | --- |

e)

investuoti į visų amžiaus grupių švietimą ir mokymą visą gyvenimą, ypatingą dėmesį skirti ikimokykliniam ugdymui ir tretiniam išsilavinimui, verslo ir mokyklų bendradarbiavimui, mokymui darbo vietoje ir specialiajam mokymui, skirtam sektoriams, kuriuose trūksta darbuotojų, taip pat profesiniam mokymui;

| f) | investuoti į inovacijas, remiant naujoviškų prekių gamybą ir naujoviškų paslaugų teikimą, visų pirma klimato kaitos, energijos vartojimo efektyvumo, sveikatos ir visuomenės senėjimo srityse; |
| --- | --- |

f)

investuoti į inovacijas, remiant naujoviškų prekių gamybą ir naujoviškų paslaugų teikimą, visų pirma klimato kaitos, energijos vartojimo efektyvumo, sveikatos ir visuomenės senėjimo srityse;

| g) | pašalinti lyčių segregacijos darbo rinkoje priežastis; |
| --- | --- |

g)

pašalinti lyčių segregacijos darbo rinkoje priežastis;

| h) | didinti darbo sutarčių lankstumo ir garantijų pusiausvyrą, siekiant skatinti užimtumą ir padėti derinti šeimos ir profesinį gyvenimą; |
| --- | --- |

h)

didinti darbo sutarčių lankstumo ir garantijų pusiausvyrą, siekiant skatinti užimtumą ir padėti derinti šeimos ir profesinį gyvenimą;

| i) | pritaikyti pensijų sistemas prie kintančių ekonominių ir demografinių sąlygų, pradėti vykdyti reikalingas reformas atsižvelgiant į jų tvarumą ir patikimumą ir sumažinti ekonominės priklausomybės lygį, pvz., sudarant sąlygas ilgiau dirbti savanoriškai, pvz., užtikrinti geresnę profesinę sveikatą ir saugą darbe, taikyti įvairias paskatas ir lanksčius užimtumo modelius, taip pat didinti visų amžiaus grupių užimtumą; |
| --- | --- |

i)

pritaikyti pensijų sistemas prie kintančių ekonominių ir demografinių sąlygų, pradėti vykdyti reikalingas reformas atsižvelgiant į jų tvarumą ir patikimumą ir sumažinti ekonominės priklausomybės lygį, pvz., sudarant sąlygas ilgiau dirbti savanoriškai, pvz., užtikrinti geresnę profesinę sveikatą ir saugą darbe, taikyti įvairias paskatas ir lanksčius užimtumo modelius, taip pat didinti visų amžiaus grupių užimtumą;

| j) | kovoti su skurdu ir socialine bei medicinine atskirtimi ir dėmesį visų pirma skirti prevencinam ir veikti skatinančiam darbui; |
| --- | --- |

j)

kovoti su skurdu ir socialine bei medicinine atskirtimi ir dėmesį visų pirma skirti prevencinam ir veikti skatinančiam darbui;

| 8. | ragina valstybes nares ir Komisiją imtis veiksmų, siekiant parengti augimo ir užimtumo skatinimo politiką (pvz., veiksmingiau remti MVĮ, taip pat parengti veiksmingesnę, tikslingesnę ir veikti skatinančią politiką nedarbo klausimu ir socialinės paramos sistemas); vykdyti mokymą visą gyvenimą, specialius mokymus, susijusius su sektoriais, kuriuose trūksta darbuotojų, ir su regioninių bei vietos rinkų poreikiais, perkvalifikavimą siekiant didinti ilgalaikių bedarbių įsidarbinimo galimybes ir skatinti ugdyti įgūdžius, profesinį mokymą, organizuoti mokymus darbo vietoje ir apmokamas stažuotes, visų pirma daugiau dėmesio skiriant jauniems bedarbiams ir žemos kvalifikacijos darbuotojams; siekti ugdyti visą darbo dieną dirbančius darbuotojus, galinčius gyventi iš savo darbo; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares ir Komisiją imtis veiksmų, siekiant parengti augimo ir užimtumo skatinimo politiką (pvz., veiksmingiau remti MVĮ, taip pat parengti veiksmingesnę, tikslingesnę ir veikti skatinančią politiką nedarbo klausimu ir socialinės paramos sistemas); vykdyti mokymą visą gyvenimą, specialius mokymus, susijusius su sektoriais, kuriuose trūksta darbuotojų, ir su regioninių bei vietos rinkų poreikiais, perkvalifikavimą siekiant didinti ilgalaikių bedarbių įsidarbinimo galimybes ir skatinti ugdyti įgūdžius, profesinį mokymą, organizuoti mokymus darbo vietoje ir apmokamas stažuotes, visų pirma daugiau dėmesio skiriant jauniems bedarbiams ir žemos kvalifikacijos darbuotojams; siekti ugdyti visą darbo dieną dirbančius darbuotojus, galinčius gyventi iš savo darbo;

| 9. | primygtinai reikalauja, kad jaunimo nedarbas būtų svarbi socialinių investicijų pakto strategijos dalis; ragina valstybes nares investuoti ir teikti ambicingas strategijas, kad nebūtų prarasta karta ir būtų padidintos jaunimo galimybės patekti į darbo rinkas, ir imtis šių priemonių:






  a) | plėtoti mokyklų, mokymo centrų ir vietos ar regioninių įmonių partnerystę; |
| --- | --- | --- |

9.

primygtinai reikalauja, kad jaunimo nedarbas būtų svarbi socialinių investicijų pakto strategijos dalis; ragina valstybes nares investuoti ir teikti ambicingas strategijas, kad nebūtų prarasta karta ir būtų padidintos jaunimo galimybės patekti į darbo rinkas, ir imtis šių priemonių:

a)

plėtoti mokyklų, mokymo centrų ir vietos ar regioninių įmonių partnerystę;

| b) | rengti mokymo ir aukštos kokybės jaunimo stažuočių programas, profesinio mokymo programas bendradarbiaujant su įmonėmis, taip pat programas, pagal kurias vyresni darbuotojai remtų jaunuolius, kad būtų galima juos įdarbinti ir mokyti įmonėje; |
| --- | --- |

b)

rengti mokymo ir aukštos kokybės jaunimo stažuočių programas, profesinio mokymo programas bendradarbiaujant su įmonėmis, taip pat programas, pagal kurias vyresni darbuotojai remtų jaunuolius, kad būtų galima juos įdarbinti ir mokyti įmonėje;

| c) | skatinti verslumą ir iniciatyvą „Europos jaunimo garantijos“, taip pat kurti paskatas darbdaviams įdarbinti universitetą baigusius asmenis; |
| --- | --- |

c)

skatinti verslumą ir iniciatyvą „Europos jaunimo garantijos“, taip pat kurti paskatas darbdaviams įdarbinti universitetą baigusius asmenis;

| d) | užtikrinti sklandesnį perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką ir skatinti judumą Europos ir regioniniu mastu; |
| --- | --- |

d)

užtikrinti sklandesnį perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką ir skatinti judumą Europos ir regioniniu mastu;

| 10. | taip pat pabrėžia asmeninę atsakomybę atsižvelgiant į tai, kad asmenys taip pat turi susimąstyti apie tai, ko jie gali imtis, kad laimėtų konkurencinę kovą dėl talentų; |
| --- | --- |

10.

taip pat pabrėžia asmeninę atsakomybę atsižvelgiant į tai, kad asmenys taip pat turi susimąstyti apie tai, ko jie gali imtis, kad laimėtų konkurencinę kovą dėl talentų;

| 11. | ragina valstybes nares ir Komisiją imtis visų galimų priemonių švietimo sistemoms tobulinti visais lygmenimis: daugiau dėmesio skirti ikimokyklinio ugdymo strategijai; sudaryti įtraukias sąlygas mokyklose; mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių; gerinti vidurinį išsilavinimą ir taikyti orientavimą bei konsultavimą, sudaryti geresnes sąlygas jaunimui sėkmingai siekti tretinio išsilavinimo arba tiesiogiai patekti į darbo rinką; kurti priemones, kuriomis siekiama geriau numatyti, kokių įgūdžių reikės ateityje, ir stiprinti švietimo įstaigų, verslo ir įdarbinimo tarnybų bendradarbiavimą; gerinti profesinės kvalifikacijos pripažinimą, taip pat plėtoti nacionalines kvalifikacijų sistemas; |
| --- | --- |

11.

ragina valstybes nares ir Komisiją imtis visų galimų priemonių švietimo sistemoms tobulinti visais lygmenimis: daugiau dėmesio skirti ikimokyklinio ugdymo strategijai; sudaryti įtraukias sąlygas mokyklose; mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių; gerinti vidurinį išsilavinimą ir taikyti orientavimą bei konsultavimą, sudaryti geresnes sąlygas jaunimui sėkmingai siekti tretinio išsilavinimo arba tiesiogiai patekti į darbo rinką; kurti priemones, kuriomis siekiama geriau numatyti, kokių įgūdžių reikės ateityje, ir stiprinti švietimo įstaigų, verslo ir įdarbinimo tarnybų bendradarbiavimą; gerinti profesinės kvalifikacijos pripažinimą, taip pat plėtoti nacionalines kvalifikacijų sistemas;

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tinkamą darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą, pvz., visapusiškai taikyti lankstumo ir užimtumo garantijų principus ir spręsti darbo rinkos susiskaidymo klausimą užtikrinant tinkamą socialinę asmenų pereinamuoju laikotarpiu arba darbuotojų, dirbančių pagal laikinąsias ar ne viso darbo laiko darbo sutartis, apsaugą kartu sudarant galimybes dalyvauti mokymuose, kilti tarnyboje ir dirbti visą darbo laiką; ragina valstybes nares investuoti į tokias paslaugas kaip prieinama, visą darbo dieną trunkanti aukštos kokybės vaikų priežiūra, visą dieną veikiančios mokymo įstaigos ir pagyvenusių asmenų priežiūra, nes jos padeda skatinti lyčių lygybę, siekti geresnės šeimos ir profesinio gyvenimo pusiausvyros ir visiems tėvams sudaromos palankesnės sąlygos įsilieti ar iš naujo įsilieti į darbo rinką; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tinkamą darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą, pvz., visapusiškai taikyti lankstumo ir užimtumo garantijų principus ir spręsti darbo rinkos susiskaidymo klausimą užtikrinant tinkamą socialinę asmenų pereinamuoju laikotarpiu arba darbuotojų, dirbančių pagal laikinąsias ar ne viso darbo laiko darbo sutartis, apsaugą kartu sudarant galimybes dalyvauti mokymuose, kilti tarnyboje ir dirbti visą darbo laiką; ragina valstybes nares investuoti į tokias paslaugas kaip prieinama, visą darbo dieną trunkanti aukštos kokybės vaikų priežiūra, visą dieną veikiančios mokymo įstaigos ir pagyvenusių asmenų priežiūra, nes jos padeda skatinti lyčių lygybę, siekti geresnės šeimos ir profesinio gyvenimo pusiausvyros ir visiems tėvams sudaromos palankesnės sąlygos įsilieti ar iš naujo įsilieti į darbo rinką;

| 13. | ragina valstybes nares, kurios to dar nepadarė, įgyvendinti būtinas reformas, kad jų pensijų sistemos būtų tvarios, patikimos ir įtraukios, taip pat sumažinti ekonominės priklausomybės lygį, kad darbo jėga išliktų pakankamai didelė, ir visa tai daryti drauge nuolat gerinant darbo sąlygas, taikant mokymosi visą gyvenimą programas, pagal kurias būtų sudaromos sąlygos sveikesnei ir ilgesnei karjerai; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares, kurios to dar nepadarė, įgyvendinti būtinas reformas, kad jų pensijų sistemos būtų tvarios, patikimos ir įtraukios, taip pat sumažinti ekonominės priklausomybės lygį, kad darbo jėga išliktų pakankamai didelė, ir visa tai daryti drauge nuolat gerinant darbo sąlygas, taikant mokymosi visą gyvenimą programas, pagal kurias būtų sudaromos sąlygos sveikesnei ir ilgesnei karjerai;

Geresnis valdymas taikant Socialinių investicijų paktą

| 14. | ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad socialinės investicijos būtų įtrauktos į jų vidutinės trukmės ir ilgalaikius biudžeto tikslus ir nacionalines reformų programas; ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją geriau stebėti, kaip įgyvendinami strategijoje „Europa 2020“ apibrėžti užimtumo ir socialiniai tikslai ir kaip jų siekiama; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad socialinės investicijos būtų įtrauktos į jų vidutinės trukmės ir ilgalaikius biudžeto tikslus ir nacionalines reformų programas; ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją geriau stebėti, kaip įgyvendinami strategijoje „Europa 2020“ apibrėžti užimtumo ir socialiniai tikslai ir kaip jų siekiama;

| 15. | pažymi, kad, siekiant užtikrinti tinkamą užimtumo ir socialinių tikslų įgyvendinimą, neseniai sukurta ES makroekonominės ir biudžeto priežiūros sistema turi būti papildyta geresne užimtumo ir socialinės politikos stebėsena; todėl ragina Komisiją apsvarstyti galimybę parengti bendrų socialinių investicijų rodiklių suvestinę valstybių narių ir Sąjungos lygmens pažangai šioje srityje stebėti ir skatinti įmonių, visų pirma MVĮ, socialinę atsakomybę sukuriant socialinį Europos ženklą; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad, siekiant užtikrinti tinkamą užimtumo ir socialinių tikslų įgyvendinimą, neseniai sukurta ES makroekonominės ir biudžeto priežiūros sistema turi būti papildyta geresne užimtumo ir socialinės politikos stebėsena; todėl ragina Komisiją apsvarstyti galimybę parengti bendrų socialinių investicijų rodiklių suvestinę valstybių narių ir Sąjungos lygmens pažangai šioje srityje stebėti ir skatinti įmonių, visų pirma MVĮ, socialinę atsakomybę sukuriant socialinį Europos ženklą;

| 16. | ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę pasirašyti Socialinių investicijų paktą, kuriame nustatomi investicijų tikslai ir sukuriamas griežtesnės kontrolės mechanizmas, kad būtų dedama daugiau pastangų norint pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslų užimtumo, socialinių reikalų ir švietimo srityse; šiame Socialinių investicijų pakte, kaip ir, pvz., pakte „Euro plius“, būtų konkrečių socialinių investicijų priemonių, kurių, laikydamosi metinės augimo apžvalgos ir nacionalinių reformų programų, per nustatytą laiką turėtų imtis valstybės narės, kad pasiektų strategijoje „Europa 2020“ numatytus užimtumo, socialinius ir švietimo tikslus, sąrašas; tam turėtų būti taikoma reguliarios stebėsenos sistema, kurioje svarbus vaidmuo tektų Europos Komisijai ir Europos Parlamentui ir kurioje turėtų dalyvauti atitinkamos sudėties Taryba; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę pasirašyti Socialinių investicijų paktą, kuriame nustatomi investicijų tikslai ir sukuriamas griežtesnės kontrolės mechanizmas, kad būtų dedama daugiau pastangų norint pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslų užimtumo, socialinių reikalų ir švietimo srityse; šiame Socialinių investicijų pakte, kaip ir, pvz., pakte „Euro plius“, būtų konkrečių socialinių investicijų priemonių, kurių, laikydamosi metinės augimo apžvalgos ir nacionalinių reformų programų, per nustatytą laiką turėtų imtis valstybės narės, kad pasiektų strategijoje „Europa 2020“ numatytus užimtumo, socialinius ir švietimo tikslus, sąrašas; tam turėtų būti taikoma reguliarios stebėsenos sistema, kurioje svarbus vaidmuo tektų Europos Komisijai ir Europos Parlamentui ir kurioje turėtų dalyvauti atitinkamos sudėties Taryba;

| 17. | ragina Komisiją imtis visų galimų priemonių siekiant skatinti valstybes nares ir padėti joms pasirašyti Socialinių investicijų paktą ir per 2013 m. Europos semestrą pradėti užimtumo, socialinių reikalų ir švietimo srities tikslų vertinimą; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją imtis visų galimų priemonių siekiant skatinti valstybes nares ir padėti joms pasirašyti Socialinių investicijų paktą ir per 2013 m. Europos semestrą pradėti užimtumo, socialinių reikalų ir švietimo srities tikslų vertinimą;

| 18. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje būtų numatyti tinkami biudžeto ištekliai, reikalingi socialinėms investicijoms Europoje skatinti ir remti, ir kad turimos lėšos būtų naudojamos racionaliai ir veiksmingai, taip pat pasiekti, kad būtų skiriama lėšų iš struktūrinių fondų, visų pirma iš Europos socialinio fondo, socialinėms investicijoms remti, ir užtikrinti, kad jo prioritetai atspindėtų konkrečius valstybių narių poreikius; ragina Komisiją, kai ji mano tai esant tinkama, sudaryti galimybę valstybėms narėms socialinėms investicijoms naudoti kitus galimus lėšų šaltinius; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje būtų numatyti tinkami biudžeto ištekliai, reikalingi socialinėms investicijoms Europoje skatinti ir remti, ir kad turimos lėšos būtų naudojamos racionaliai ir veiksmingai, taip pat pasiekti, kad būtų skiriama lėšų iš struktūrinių fondų, visų pirma iš Europos socialinio fondo, socialinėms investicijoms remti, ir užtikrinti, kad jo prioritetai atspindėtų konkrečius valstybių narių poreikius; ragina Komisiją, kai ji mano tai esant tinkama, sudaryti galimybę valstybėms narėms socialinėms investicijoms naudoti kitus galimus lėšų šaltinius;

o

o o

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

19.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0466.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0047.

(3)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 23.

(4)  Eurostato informacinis biuletenis 21/2012, p. 1.

(5)  OL C 248, 2011 8 25, p. 130.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0495.

(7)  OL L 298, 2008 11 7, p. 20.

(8)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 11.

(9)  OL C 161 E, 2011 5 31, p 112.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0263.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0453.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0531.

(13)  IP/10/1673.

(14)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 29.

(15)  OL L 306, 2011 11 23.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/10

---

P7_TA(2012)0420

Žemės ūkio produktų propagavimas ir informavimas apie juos

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija „Žemės ūkio produktų propagavimas ir informavimas apie juos. Tradicinių Europos maisto produktų propagavimo strategija“ (2012/2077(INI))

(2015/C 419/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl sąžiningų ūkininkų pajamų: veiksmingesnė Europos maisto produktų tiekimo grandinė (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl sąžiningų ūkininkų pajamų: veiksmingesnė Europos maisto produktų tiekimo grandinė (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Žemės ūkio produktų propagavimas ir informavimas apie juos. Didelės europinės pridėtinės vertės tradicinių Europos maisto produktų propagavimo strategija“ (COM(2012)0148), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Žemės ūkio produktų propagavimas ir informavimas apie juos. Didelės europinės pridėtinės vertės tradicinių Europos maisto produktų propagavimo strategija“ (COM(2012)0148),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl „Žemės ūkio produktų propagavimo ir informavimo apie juos. Didelės europinės pridėtinės vertės strategija tradiciniams Europos maisto produktams skatinti“ (COM(2011)0436), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl „Žemės ūkio produktų propagavimo ir informavimo apie juos. Didelės europinės pridėtinės vertės strategija tradiciniams Europos maisto produktams skatinti“ (COM(2011)0436),

| — | atsižvelgdamas į horizontaliąją skatinimui taikomą tvarką, kaip nurodyta 2007 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 3/2008 (2) ir jo įgyvendinimo reglamente – 2008 m. birželio 5 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 501/2008 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į horizontaliąją skatinimui taikomą tvarką, kaip nurodyta 2007 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 3/2008 (2) ir jo įgyvendinimo reglamente – 2008 m. birželio 5 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 501/2008 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 22 d. Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 22 d. Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. Komisijos vardu atliktą tyrimą „Žemės ūkio produktų propagavimo ir informavimo apie juos veiksmų vertinimas“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. Komisijos vardu atliktą tyrimą „Žemės ūkio produktų propagavimo ir informavimo apie juos veiksmų vertinimas“ (5),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 3/2008 dėl žemės ūkio produktams skirtų informavimo ir skatinimo priemonių vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse taikymo (SEC(2010)1434), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 3/2008 dėl žemės ūkio produktams skirtų informavimo ir skatinimo priemonių vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse taikymo (SEC(2010)1434),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 ir 16 d. Tarybos išvadas dėl žemės ūkio produktų propagavimo politikos ateities, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 ir 16 d. Tarybos išvadas dėl žemės ūkio produktų propagavimo politikos ateities,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 12 d. Komisijos pateiktus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl BŽŪP reformos (COM(2011)0625/3, COM(2011)0627/3, COM(2011)0628/3, COM(2011)0629, COM(2011)0630/3, COM(2011)0631/3 ir pasiūlymą dėl bendro BRO reglamento, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 12 d. Komisijos pateiktus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl BŽŪP reformos (COM(2011)0625/3, COM(2011)0627/3, COM(2011)0628/3, COM(2011)0629, COM(2011)0630/3, COM(2011)0631/3 ir pasiūlymą dėl bendro BRO reglamento,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Žemės ūkio produktų propagavimas ir informavimas apie juos. Didelės europinės pridėtinės vertės strategija tradiciniams Europos maisto produktams skatinti“ (NAT/560), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Žemės ūkio produktų propagavimas ir informavimas apie juos. Didelės europinės pridėtinės vertės strategija tradiciniams Europos maisto produktams skatinti“ (NAT/560),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Žaliosios knygos „Žemės ūkio produktų propagavimas ir informavimas apie juos. Didelės europinės pridėtinės vertės strategija tradiciniams Europos maisto produktams skatinti“ (NAT/525) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Žaliosios knygos „Žemės ūkio produktų propagavimas ir informavimas apie juos. Didelės europinės pridėtinės vertės strategija tradiciniams Europos maisto produktams skatinti“ (NAT/525) (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A7-0286/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A7-0286/2012),

| A. | kadangi 2012 m. kovo mėn. Komisija paskelbė komunikatą dėl informavimo ir skatinimo, ir tikimasi, kad metų pabaigoje bus pateikti pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų šiam tema; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2012 m. kovo mėn. Komisija paskelbė komunikatą dėl informavimo ir skatinimo, ir tikimasi, kad metų pabaigoje bus pateikti pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų šiam tema;

| B. | kadangi valstybėse narėse žemės ūkio maisto produktų sektorius gali tapti stipriu ir dinamišku ekonomikos augimo ir inovacijų sektoriumi – visų pirma kaimo vietovėse ir regionų lygmeniu, – padedančiu didinti žemės ūkio pajamas, kurti darbo vietas ir skatinti augimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi valstybėse narėse žemės ūkio maisto produktų sektorius gali tapti stipriu ir dinamišku ekonomikos augimo ir inovacijų sektoriumi – visų pirma kaimo vietovėse ir regionų lygmeniu, – padedančiu didinti žemės ūkio pajamas, kurti darbo vietas ir skatinti augimą;

| C. | kadangi informavimo ir skatinimo priemonės buvo pradėtos taikyti praėjusio amžiaus devintajame dešimtmetyje ir jomis buvo siekiama sunaudoti žemės ūkio produkcijos perteklių, o vėliau jos buvo naudojamos kaip priemonės, skirtos kovoti su maisto pramonę ištikusiomis krizėmis, pvz., 1996 m. galvijų spongiforminės encefalopatijos (angl. BSE), geriau žinomos kaip galvos smegenų kempinligė, protrūkiu ir 1999 m. skandalu, susijusiu su dioksinais kiaušiniuose; |
| --- | --- |

C.

kadangi informavimo ir skatinimo priemonės buvo pradėtos taikyti praėjusio amžiaus devintajame dešimtmetyje ir jomis buvo siekiama sunaudoti žemės ūkio produkcijos perteklių, o vėliau jos buvo naudojamos kaip priemonės, skirtos kovoti su maisto pramonę ištikusiomis krizėmis, pvz., 1996 m. galvijų spongiforminės encefalopatijos (angl. BSE), geriau žinomos kaip galvos smegenų kempinligė, protrūkiu ir 1999 m. skandalu, susijusiu su dioksinais kiaušiniuose;

| D. | kadangi dabar informavimo ir skatinimo priemonės turi atlikti platesnes ir nuolatines funkcijas ir turėtų padėti didinti produktų pelningumą, užtikrinti didesnį konkurencinį teisingumą išorės rinkose ir teikti vartotojams išsamesnę bei kokybiškesnę informaciją; |
| --- | --- |

D.

kadangi dabar informavimo ir skatinimo priemonės turi atlikti platesnes ir nuolatines funkcijas ir turėtų padėti didinti produktų pelningumą, užtikrinti didesnį konkurencinį teisingumą išorės rinkose ir teikti vartotojams išsamesnę bei kokybiškesnę informaciją;

| E. | kadangi tokių rūšių parama šiandien finansuojama pagal Reglamentą (EB) Nr. 3/2008, žinomą kaip horizontalioji skatinimui taikoma tvarka, kadangi 2011 m. atlikus Komisijos prašymu atliktą skatinimo politikos vertinimo tyrimą padaryta išvada, kad Sąjungoje nėra nuoseklios ir išsamios informavimo bei skatinimo strategijos; |
| --- | --- |

E.

kadangi tokių rūšių parama šiandien finansuojama pagal Reglamentą (EB) Nr. 3/2008, žinomą kaip horizontalioji skatinimui taikoma tvarka, kadangi 2011 m. atlikus Komisijos prašymu atliktą skatinimo politikos vertinimo tyrimą padaryta išvada, kad Sąjungoje nėra nuoseklios ir išsamios informavimo bei skatinimo strategijos;

| F. | kadangi šiuo metu Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007 dėl vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo (vieno BRO) nuodugniai persvarstomas atliekant BŽŪP reformą, remia skatinimo priemones, platesnių programų dalis, skirtas konkrečiai vyno, vaisių ir daržovių sektoriams; kadangi į kokybiško maisto produktų programas įtrauktų produktų skatinimo priemonės šiuo metu finansuojamos pagal kaimo plėtros politiką; |
| --- | --- |

F.

kadangi šiuo metu Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007 dėl vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo (vieno BRO) nuodugniai persvarstomas atliekant BŽŪP reformą, remia skatinimo priemones, platesnių programų dalis, skirtas konkrečiai vyno, vaisių ir daržovių sektoriams; kadangi į kokybiško maisto produktų programas įtrauktų produktų skatinimo priemonės šiuo metu finansuojamos pagal kaimo plėtros politiką;

| G. | kadangi vyno vartojimas Europos Sąjungoje nuolat mažėja ir kadangi Europoje nėra šio produkto vidinio propagavimo priemonių; |
| --- | --- |

G.

kadangi vyno vartojimas Europos Sąjungoje nuolat mažėja ir kadangi Europoje nėra šio produkto vidinio propagavimo priemonių;

| H. | kadangi horizontaliosios skatinimui taikomos tvarkos išlaidos 2012 m. biudžete yra apytiksliai 56 mln. EUR, o tai atitinka maždaug 0,1 proc. visų BŽŪP išlaidų; |
| --- | --- |

H.

kadangi horizontaliosios skatinimui taikomos tvarkos išlaidos 2012 m. biudžete yra apytiksliai 56 mln. EUR, o tai atitinka maždaug 0,1 proc. visų BŽŪP išlaidų;

| I. | kadangi biudžeto tikslais taip pat reikėtų atsižvelgti į naujausius ES informavimo ir skatinimo politikos tikslus ir kadangi šie tikslai susiję ne su vartotojų pasitikėjimo atkūrimu po krizių, bet ir su produktų pelningumo didinimu, didesnio konkurencinio teisingumo išorės rinkose užtikrinimu ir išsamesnės bei kokybiškesnės informacijos teikimu vartotojams; |
| --- | --- |

I.

kadangi biudžeto tikslais taip pat reikėtų atsižvelgti į naujausius ES informavimo ir skatinimo politikos tikslus ir kadangi šie tikslai susiję ne su vartotojų pasitikėjimo atkūrimu po krizių, bet ir su produktų pelningumo didinimu, didesnio konkurencinio teisingumo išorės rinkose užtikrinimu ir išsamesnės bei kokybiškesnės informacijos teikimu vartotojams;

| J. | kadangi visų kitų BŽŪP skatinimo ir informavimo priemonių, ypač taikomų pagal vieną BRO ir kaimo plėtros politiką, išlaidos kasmet siekia nuo 400 iki 500 mln. EUR, tačiau sudaro mažiau nei 1 proc. visų BŽŪP išlaidų, o to akivaizdžiai nepakanka, visų pirma didinant Europos produktų konkurencingumą pasaulinėje rinkoje; |
| --- | --- |

J.

kadangi visų kitų BŽŪP skatinimo ir informavimo priemonių, ypač taikomų pagal vieną BRO ir kaimo plėtros politiką, išlaidos kasmet siekia nuo 400 iki 500 mln. EUR, tačiau sudaro mažiau nei 1 proc. visų BŽŪP išlaidų, o to akivaizdžiai nepakanka, visų pirma didinant Europos produktų konkurencingumą pasaulinėje rinkoje;

| K. | kadangi viena iš stipriųjų Sąjungos maisto gamybos pusių yra jos produktų įvairovė ir specifiškumas, kurie siejami su įvairiomis geografinėmis sritimis ir skirtingais tradiciniais metodais, suteikiančiais galimybę užtikrinti išskirtinį skonį, įvairovę ir autentiškumą, kurių vis dažniau pageidauja tiek ES, tiek už jos ribų gyvenantys vartotojai; |
| --- | --- |

K.

kadangi viena iš stipriųjų Sąjungos maisto gamybos pusių yra jos produktų įvairovė ir specifiškumas, kurie siejami su įvairiomis geografinėmis sritimis ir skirtingais tradiciniais metodais, suteikiančiais galimybę užtikrinti išskirtinį skonį, įvairovę ir autentiškumą, kurių vis dažniau pageidauja tiek ES, tiek už jos ribų gyvenantys vartotojai;

| L. | kadangi ES skatinimo politika yra svarbi BŽŪP priemonė, galinti padėti didinti žemės ūkio ir maisto produktų sektorių konkurencingumą ir ilgalaikį gyvybingumą; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES skatinimo politika yra svarbi BŽŪP priemonė, galinti padėti didinti žemės ūkio ir maisto produktų sektorių konkurencingumą ir ilgalaikį gyvybingumą;

| M. | kadangi neseniai ES paskelbė 2012 m. gruodžio mėn. įsigaliosiantį patvirtintų teiginių apie maistingumą ir sveikumą sąrašą, tokiu būdu bus užbaigti maisto pramonės netikrumo metai ir kuriame nustatytos rinkodaros priemonės, būtinos norinti pritraukti vartotojų dėmesį ir sudaryti jiems sąlygas priimti geriau informacija pagrįstus sprendimus; |
| --- | --- |

M.

kadangi neseniai ES paskelbė 2012 m. gruodžio mėn. įsigaliosiantį patvirtintų teiginių apie maistingumą ir sveikumą sąrašą, tokiu būdu bus užbaigti maisto pramonės netikrumo metai ir kuriame nustatytos rinkodaros priemonės, būtinos norinti pritraukti vartotojų dėmesį ir sudaryti jiems sąlygas priimti geriau informacija pagrįstus sprendimus;

| N. | kadangi ES ūkininkavimo ir maisto produktų sektorius gali tapti dar konkurencingesnis pasauliniu lygmeniu, jeigu galės skatinti Europos maisto produktų įvairovę ir Europos gamybos modelį, kuriam taikomi aukšti kokybės, saugos, gyvūnų gerovės, aplinkos tvarumo ir kt. standartai, taip skatinant kitus ūkininkavimo subjektus perimti šį modelį, siekiant sudaryti vienodas gamybos sąlygas ir įtvirtinti sąžiningą komercinį konkurencingumą; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES ūkininkavimo ir maisto produktų sektorius gali tapti dar konkurencingesnis pasauliniu lygmeniu, jeigu galės skatinti Europos maisto produktų įvairovę ir Europos gamybos modelį, kuriam taikomi aukšti kokybės, saugos, gyvūnų gerovės, aplinkos tvarumo ir kt. standartai, taip skatinant kitus ūkininkavimo subjektus perimti šį modelį, siekiant sudaryti vienodas gamybos sąlygas ir įtvirtinti sąžiningą komercinį konkurencingumą;

| O. | kadangi dėl didėjančios prekybos globalizacijos, be abejonės, atsiranda tam tikrų sunkumų, kai tuo pat metu atveriamos naujos rinkos ir suteikiama naujų augimo skatinimo galimybių; |
| --- | --- |

O.

kadangi dėl didėjančios prekybos globalizacijos, be abejonės, atsiranda tam tikrų sunkumų, kai tuo pat metu atveriamos naujos rinkos ir suteikiama naujų augimo skatinimo galimybių;

| P. | kadangi Taryba 2011 m. gruodžio mėn. išvadose dėl žemės ūkio produktų skatinimo politikos teigia, kad taip pat reikia imtis skatinimo veiksmų, kuriais būtų skatinamos vietos ūkininkavimo ir trumpųjų grandinių paskirstymo galimybės, ir kad šie veiksmai turėtų būti įtraukti į kaimo plėtros programas, kaip jau yra pasiūliusi Komisija; |
| --- | --- |

P.

kadangi Taryba 2011 m. gruodžio mėn. išvadose dėl žemės ūkio produktų skatinimo politikos teigia, kad taip pat reikia imtis skatinimo veiksmų, kuriais būtų skatinamos vietos ūkininkavimo ir trumpųjų grandinių paskirstymo galimybės, ir kad šie veiksmai turėtų būti įtraukti į kaimo plėtros programas, kaip jau yra pasiūliusi Komisija;

| Q. | kadangi būtina ir svarbu suteikti tinkamas politines priemones, kuriomis būtų propaguojami Europos žemės ūkio ir maisto produktai ir padedama padidinti žemės ūkio ir maisto produktų sektoriaus konkurencingumą, pasinaudojant produktų įvairove, pridėtine verte ir kokybe; |
| --- | --- |

Q.

kadangi būtina ir svarbu suteikti tinkamas politines priemones, kuriomis būtų propaguojami Europos žemės ūkio ir maisto produktai ir padedama padidinti žemės ūkio ir maisto produktų sektoriaus konkurencingumą, pasinaudojant produktų įvairove, pridėtine verte ir kokybe;

| R. | kadangi yra tvirta sąsaja tarp Europos žemės ūkio ir maisto produktų pramonės, kuri perdirba 70 proc. žemės ūkio žaliavų ir parduoda maisto produktus ir kurioje 99 proc. Europos maisto ir gėrimų įmonių yra MVĮ, o daugiau kaip 52 proc. iš jų yra įsikūrusios kaimo vietovėse ir todėl jos yra Europos kaimo aplinkos ekonominė ir socialinė varomoji jėga; |
| --- | --- |

R.

kadangi yra tvirta sąsaja tarp Europos žemės ūkio ir maisto produktų pramonės, kuri perdirba 70 proc. žemės ūkio žaliavų ir parduoda maisto produktus ir kurioje 99 proc. Europos maisto ir gėrimų įmonių yra MVĮ, o daugiau kaip 52 proc. iš jų yra įsikūrusios kaimo vietovėse ir todėl jos yra Europos kaimo aplinkos ekonominė ir socialinė varomoji jėga;

| S. | kadangi BŽŪP parama trumpųjų tiekimo grandinių plėtrai ir vietos rinkoms finansuojama pagal kaimo plėtros politiką, kuriai reikalingas geriausias metodas, atsižvelgiant į tai, kad tokios iniciatyvos yra nedidelio masto, glaudžiai susijusios su konkrečia vietove ir jomis vietos lygmeniu kuriamos darbo vietos; |
| --- | --- |

S.

kadangi BŽŪP parama trumpųjų tiekimo grandinių plėtrai ir vietos rinkoms finansuojama pagal kaimo plėtros politiką, kuriai reikalingas geriausias metodas, atsižvelgiant į tai, kad tokios iniciatyvos yra nedidelio masto, glaudžiai susijusios su konkrečia vietove ir jomis vietos lygmeniu kuriamos darbo vietos;

| T. | kadangi su išskirtiniais europiniais tradiciniais produktais siejamos didelės augimo galimybės, jie patinka didesnių trečiųjų šalių rinkų vartotojams ir jiems būtų naudinga taikyti tikslines ir sustiprintas skatinimo programas kuriant darbo vietas bei skatinant augimą regionuose; |
| --- | --- |

T.

kadangi su išskirtiniais europiniais tradiciniais produktais siejamos didelės augimo galimybės, jie patinka didesnių trečiųjų šalių rinkų vartotojams ir jiems būtų naudinga taikyti tikslines ir sustiprintas skatinimo programas kuriant darbo vietas bei skatinant augimą regionuose;

| U. | kadangi vienas iš su BŽŪP reforma po 2013 m. susijusių pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, dėl kurių šiuo metu deramasi, tikslų yra užtikrinti, kad ši politika galėtų visapusiškai padėti įgyvendinti strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

U.

kadangi vienas iš su BŽŪP reforma po 2013 m. susijusių pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, dėl kurių šiuo metu deramasi, tikslų yra užtikrinti, kad ši politika galėtų visapusiškai padėti įgyvendinti strategiją „Europa 2020“;

| V. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 1234/2007 dėl vieno BRO nustatytos mokyklų aprūpinimo vaisiais ir pienu programų finansavimo taisyklės; kadangi dabartiniame pasiūlyme nuodugniai persvarstyti bendrą rinkos organizavimą (COM(2011)0626) siūloma padidinti mokyklų aprūpinimu vaisiais programų ES bendro finansavimo normą nuo 50 proc. iki 75 proc. išlaidų (o konvergencijos regionuose – nuo 75 proc. iki 90 proc.); |
| --- | --- |

V.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 1234/2007 dėl vieno BRO nustatytos mokyklų aprūpinimo vaisiais ir pienu programų finansavimo taisyklės; kadangi dabartiniame pasiūlyme nuodugniai persvarstyti bendrą rinkos organizavimą (COM(2011)0626) siūloma padidinti mokyklų aprūpinimu vaisiais programų ES bendro finansavimo normą nuo 50 proc. iki 75 proc. išlaidų (o konvergencijos regionuose – nuo 75 proc. iki 90 proc.);

| W. | kadangi mokyklų aprūpinimo vaisiais ir pienu programose taip pat numatyti švietimo tikslai, pagal kuriuos turėtų būti siekiama diegti mokiniams geresnę maisto gaminimo ir gyvenimo ūkyje sampratą; |
| --- | --- |

W.

kadangi mokyklų aprūpinimo vaisiais ir pienu programose taip pat numatyti švietimo tikslai, pagal kuriuos turėtų būti siekiama diegti mokiniams geresnę maisto gaminimo ir gyvenimo ūkyje sampratą;

| X. | kadangi veiksmingai įgyvendinamos įvairios skatinimo programos padeda užtikrinti, kad Europos žemės ūkio produktai būtų pripažinti Europoje ir visame pasaulyje, ir didinti vartotojų informuotumą apie nuolat stebimus ir tobulinamus aukštus maisto saugos, gyvūnų gerovės ir aplinkos apsaugos standartus, kurių laikosi Europos ūkininkai; |
| --- | --- |

X.

kadangi veiksmingai įgyvendinamos įvairios skatinimo programos padeda užtikrinti, kad Europos žemės ūkio produktai būtų pripažinti Europoje ir visame pasaulyje, ir didinti vartotojų informuotumą apie nuolat stebimus ir tobulinamus aukštus maisto saugos, gyvūnų gerovės ir aplinkos apsaugos standartus, kurių laikosi Europos ūkininkai;

| Y. | kadangi Reglamentu (EB) Nr. 814/2000 siekiama padėti piliečiams suprasti Europos žemės ūkio modelį ir didinti visuomenės informuotumą; kadangi žinių apie ūkininkavimą ir gyvenimą kaime stoka bei neteisingas suvokimas šiandien tikriausiai yra didesni nei bet kuriuo kitu Europos istorijos laikotarpiu ir kadangi vienas iš svarbių veiksnių, apie kuriuos visuomenė žino mažiausiai, yra didelis žemės ūkio produktų gamybos sąnaudų augimas dėl ES nustatytų su maisto sauga ir higiena, darbuotojų socialine gerove, aplinkos apsauga ir gyvūnų gerove susijusių įpareigojimų, kurių tiesioginiai ES žemės ūkio srities subjektų konkurentai neretai nesilaiko; kadangi vienas iš svarbių ir dažniausiai visuomenės netinkamai suprantamų veiksnių susijęs su informuotumo apie didelį žemės ūkio indėlį mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir apie netrumpą jo teikiamų viešųjų prekių sąrašą trūkumu; |
| --- | --- |

Y.

kadangi Reglamentu (EB) Nr. 814/2000 siekiama padėti piliečiams suprasti Europos žemės ūkio modelį ir didinti visuomenės informuotumą; kadangi žinių apie ūkininkavimą ir gyvenimą kaime stoka bei neteisingas suvokimas šiandien tikriausiai yra didesni nei bet kuriuo kitu Europos istorijos laikotarpiu ir kadangi vienas iš svarbių veiksnių, apie kuriuos visuomenė žino mažiausiai, yra didelis žemės ūkio produktų gamybos sąnaudų augimas dėl ES nustatytų su maisto sauga ir higiena, darbuotojų socialine gerove, aplinkos apsauga ir gyvūnų gerove susijusių įpareigojimų, kurių tiesioginiai ES žemės ūkio srities subjektų konkurentai neretai nesilaiko; kadangi vienas iš svarbių ir dažniausiai visuomenės netinkamai suprantamų veiksnių susijęs su informuotumo apie didelį žemės ūkio indėlį mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir apie netrumpą jo teikiamų viešųjų prekių sąrašą trūkumu;

Bendrasis metodas

| 1. | teigiamai vertina Komisijos komunikatą „Žemės ūkio produktų propagavimas ir informavimas apie juos. Didelės europinės pridėtinės vertės tradicinių Europos maisto produktų propagavimo strategija“, komunikatas turi būti pirmasis žingsnis siekiant didinti Europos gamybos produktų vertę tiek Europos, tiek kitų pasaulio šalių gyventojų akyse ir jų pelningumą; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina Komisijos komunikatą „Žemės ūkio produktų propagavimas ir informavimas apie juos. Didelės europinės pridėtinės vertės tradicinių Europos maisto produktų propagavimo strategija“, komunikatas turi būti pirmasis žingsnis siekiant didinti Europos gamybos produktų vertę tiek Europos, tiek kitų pasaulio šalių gyventojų akyse ir jų pelningumą;

| 2. | remia komunikate nustatytus keturis pagrindinius tikslus, visų pirma kurti didesnę maisto sektoriaus pridėtinę europinę vertę, patrauklesnę ir labiau užtikrinto poveikio politikos strategiją, paprastesnį valdymą ir didesnę skirtingų skatinimo priemonių sąveiką; |
| --- | --- |

2.

remia komunikate nustatytus keturis pagrindinius tikslus, visų pirma kurti didesnę maisto sektoriaus pridėtinę europinę vertę, patrauklesnę ir labiau užtikrinto poveikio politikos strategiją, paprastesnį valdymą ir didesnę skirtingų skatinimo priemonių sąveiką;

| 3. | mano, kad vidaus ir išorės rinkų skatinimo politikai turėtų būti skiriama tiek pat dėmesio, nes jos abi naudingos gamintojams ir vartotojams; |
| --- | --- |

3.

mano, kad vidaus ir išorės rinkų skatinimo politikai turėtų būti skiriama tiek pat dėmesio, nes jos abi naudingos gamintojams ir vartotojams;

| 4. | pabrėžia, kad ES skatinimo politika ir toliau yra teisėta ir svarbi ES viduje, vietos ir regionų lygmenimis, ir augančiose pasaulinėse rinkose; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad ES skatinimo politika ir toliau yra teisėta ir svarbi ES viduje, vietos ir regionų lygmenimis, ir augančiose pasaulinėse rinkose;

| 5. | tačiau mano, kad privalu aiškiau ir tinkamiau apibrėžti ES skatinimo politikos tikslus; pabrėžia, kad skatinimo veikla turėtų apimti visus Europos kokybės standartus atitinkančius žemės ūkio maisto produktus, nes tai padės didinti skatinimo veiklos veiksmingumą ir tinkamiau reaguoti į vartotojų poreikius; taip pat pabrėžia, kad parama žemės ūkiui, kuris padeda užtikrinti aprūpinimą maistu, tausų gamtos išteklių naudojimą ir kaimo vietovių dinamiškumą, skatinamas augimas ir darbo vietų kūrimas; |
| --- | --- |

5.

tačiau mano, kad privalu aiškiau ir tinkamiau apibrėžti ES skatinimo politikos tikslus; pabrėžia, kad skatinimo veikla turėtų apimti visus Europos kokybės standartus atitinkančius žemės ūkio maisto produktus, nes tai padės didinti skatinimo veiklos veiksmingumą ir tinkamiau reaguoti į vartotojų poreikius; taip pat pabrėžia, kad parama žemės ūkiui, kuris padeda užtikrinti aprūpinimą maistu, tausų gamtos išteklių naudojimą ir kaimo vietovių dinamiškumą, skatinamas augimas ir darbo vietų kūrimas;

| 6. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti, kad Europos vartotojai būtų informuojami apie rinkoje sutinkamų Europos žemės ūkio produktų ypatumus ir pridėtinę vertę, vidaus rinkoje reikalingas bendro pobūdžio ir ilgalaikis skatinimas; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad siekiant užtikrinti, kad Europos vartotojai būtų informuojami apie rinkoje sutinkamų Europos žemės ūkio produktų ypatumus ir pridėtinę vertę, vidaus rinkoje reikalingas bendro pobūdžio ir ilgalaikis skatinimas;

| 7. | pabrėžia, kad išorės rinkoje reikia išlaikyti ir didinti Europos žemės ūkio produktams tenkančią rinkos dalį ir orientuotis į naujas besiformuojančias rinkas siekiant rasti naujas šių produktų realizavimo rinkas, užtikrinant didesnį skatinimo ir ES prekybos politikos suderinamumą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad išorės rinkoje reikia išlaikyti ir didinti Europos žemės ūkio produktams tenkančią rinkos dalį ir orientuotis į naujas besiformuojančias rinkas siekiant rasti naujas šių produktų realizavimo rinkas, užtikrinant didesnį skatinimo ir ES prekybos politikos suderinamumą;

| 8. | mano, kad siekiant padidinti politikos nuoseklumą ir skirtingų skatinimo priemonių sąveiką pirmiausia Komisija turi aiškiai apibrėžti ES skatinimo politikos tikslus ir nustatyti valstybėms narėms objektyvias gaires ir tai būtina siekiant užtikrinti didesnį programų atrankos nacionaliniu lygmeniu skaidrumą; nurodo, kad Sąjungos šios srities veikla turi papildyti tiek nacionalines, tiek privačiojo sektoriaus iniciatyvas; |
| --- | --- |

8.

mano, kad siekiant padidinti politikos nuoseklumą ir skirtingų skatinimo priemonių sąveiką pirmiausia Komisija turi aiškiai apibrėžti ES skatinimo politikos tikslus ir nustatyti valstybėms narėms objektyvias gaires ir tai būtina siekiant užtikrinti didesnį programų atrankos nacionaliniu lygmeniu skaidrumą; nurodo, kad Sąjungos šios srities veikla turi papildyti tiek nacionalines, tiek privačiojo sektoriaus iniciatyvas;

| 9. | mano, kad atsižvelgiant į naujausius informavimo ir skatinimo politikos tikslus reikėtų gerokai padidinti tobulesnėms informavimo ir skatinimo priemonėms, ypač horizontaliajai skatinimui taikomai tvarkai, skirtą biudžetą; be to mano, kad šiai tvarkai bendrajame biudžete turėtų būti suteikta atskira išlaidų kategorija; |
| --- | --- |

9.

mano, kad atsižvelgiant į naujausius informavimo ir skatinimo politikos tikslus reikėtų gerokai padidinti tobulesnėms informavimo ir skatinimo priemonėms, ypač horizontaliajai skatinimui taikomai tvarkai, skirtą biudžetą; be to mano, kad šiai tvarkai bendrajame biudžete turėtų būti suteikta atskira išlaidų kategorija;

| 10. | pabrėžia, kad Europos ūkininkų sėkmė priklausys nuo jų gebėjimų didinti užimamą rinkos dalį ir sudaryti sąlygas itin konkurencingam maisto pramonės sektoriui išlaikyti pirmaujančią poziciją ES ekonomikoje ir prekyboje; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad Europos ūkininkų sėkmė priklausys nuo jų gebėjimų didinti užimamą rinkos dalį ir sudaryti sąlygas itin konkurencingam maisto pramonės sektoriui išlaikyti pirmaujančią poziciją ES ekonomikoje ir prekyboje;

| 11. | pabrėžia, kad ES ir išorės rinkose reikia organizuoti visapusiškas vartotojų informavimo kampanijas, susijusias su produkcijos kokybės standartais ir sertifikavimo sistemomis; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad ES ir išorės rinkose reikia organizuoti visapusiškas vartotojų informavimo kampanijas, susijusias su produkcijos kokybės standartais ir sertifikavimo sistemomis;

| 12. | pabrėžia, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 3/2008 horizontaliosiomis skatinimo priemonėmis reikėtų prisidėti prie vietos rinkų ir trumpųjų tiekimo grandinių plėtros, vidaus rinkos atgaivinimo ir Europos produktų rinkodaros išorės rinkose stiprinimo; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 3/2008 horizontaliosiomis skatinimo priemonėmis reikėtų prisidėti prie vietos rinkų ir trumpųjų tiekimo grandinių plėtros, vidaus rinkos atgaivinimo ir Europos produktų rinkodaros išorės rinkose stiprinimo;

| 13. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą nustatyti ketvirtą skatinimo priemonių rūšį – techninės pagalbos teikimą; mano, kad tai būtina norint veiksmingai įgyvendinti skatinimo politiką, ypač išorės lygmeniu; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą nustatyti ketvirtą skatinimo priemonių rūšį – techninės pagalbos teikimą; mano, kad tai būtina norint veiksmingai įgyvendinti skatinimo politiką, ypač išorės lygmeniu;

| 14. | pripažįsta informavimo ir skatinimo priemonėms taikytinos vieno šūkio sistemos teikiamas galimybes; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta informavimo ir skatinimo priemonėms taikytinos vieno šūkio sistemos teikiamas galimybes;

| 15. | rekomenduoja išsaugoti bendrą informavimo ir skatinimo veiklos pobūdį; |
| --- | --- |

15.

rekomenduoja išsaugoti bendrą informavimo ir skatinimo veiklos pobūdį;

Vietos, regionų, vidaus ir išorės rinkos

| 16. | pažymi, kad įgyvendinant ES informavimo ir skatinimo politiką reikėtų siekti trijų pagrindinių tikslų: siekiant atkurti ekonomiką ir socialiniu požiūriu gerinti kaimo gyvenimą, vietos ir regionų rinkose reikėtų pabrėžti produktų įvairovę ir šviežumą bei glaudžius gamintojų ir vartotojų ryšius; siekiant didinti gamybos mastą ir skatinti europinių produktų vartojimą, vidaus rinkoje reikėtų visapusiškai naudotis Europos erdvės be sienų, turinčios 500 mln. vartotojų, pranašumais; siekiant gauti iš žemės ūkio maisto produktų sektoriaus didesnės pridėtinės vertės, išorės rinkose reikėtų taikyti aukštus Europos gamybos modelio standartus; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad įgyvendinant ES informavimo ir skatinimo politiką reikėtų siekti trijų pagrindinių tikslų: siekiant atkurti ekonomiką ir socialiniu požiūriu gerinti kaimo gyvenimą, vietos ir regionų rinkose reikėtų pabrėžti produktų įvairovę ir šviežumą bei glaudžius gamintojų ir vartotojų ryšius; siekiant didinti gamybos mastą ir skatinti europinių produktų vartojimą, vidaus rinkoje reikėtų visapusiškai naudotis Europos erdvės be sienų, turinčios 500 mln. vartotojų, pranašumais; siekiant gauti iš žemės ūkio maisto produktų sektoriaus didesnės pridėtinės vertės, išorės rinkose reikėtų taikyti aukštus Europos gamybos modelio standartus;

| 17. | siūlo Komisijai vietos ir regionų rinkose plėtoti trumpąsias tiekimo grandines, taip ūkininkams ir kitiems kaimo vietovių gamintojams, taip pat ūkininkų ir (arba) ūkininkų ir kitų kaimo vietovių veikėjų asociacijoms suteikiant naujų galimybių, taip pat siūlo sukurti daug įvairių priemonių kaimo vietovių plėtrai skatinti; be to, mano, jog būtų tikslinga, kad Komisija parengtų vadovus, kurie padėtų ūkininkams daugiau ir tikslingiau investuoti į savo produktų kokybę ir ypatingą vertę; laikosi nuomonės, kad taip pat reikėtų skirti dėmesio investicijoms į sklaidą pasitelkiant žiniasklaidą (ypač internetą); |
| --- | --- |

17.

siūlo Komisijai vietos ir regionų rinkose plėtoti trumpąsias tiekimo grandines, taip ūkininkams ir kitiems kaimo vietovių gamintojams, taip pat ūkininkų ir (arba) ūkininkų ir kitų kaimo vietovių veikėjų asociacijoms suteikiant naujų galimybių, taip pat siūlo sukurti daug įvairių priemonių kaimo vietovių plėtrai skatinti; be to, mano, jog būtų tikslinga, kad Komisija parengtų vadovus, kurie padėtų ūkininkams daugiau ir tikslingiau investuoti į savo produktų kokybę ir ypatingą vertę; laikosi nuomonės, kad taip pat reikėtų skirti dėmesio investicijoms į sklaidą pasitelkiant žiniasklaidą (ypač internetą);

| 18. | siūlo Komisijai imtis aktyvesnių veiksmų vidaus rinkoje, siekiant palaikyti Europos gamintojų įdėtas pastangas įgyti reikalingų pajėgumų, kad patenkintų didesnius vartotojų poreikius, susijusius su kokybe, maisto higiena ir su žiniomis apie šviežių produktų kilmę ir apie tai, kada juos geriausia vartoti, tuo pat metu skatinant produktų ir maisto įvairovę ir suteikiant galimybę susipažinti su naujais produktais ar naujais tradicinių produktų pateikimo ar vartojimo būdais; |
| --- | --- |

18.

siūlo Komisijai imtis aktyvesnių veiksmų vidaus rinkoje, siekiant palaikyti Europos gamintojų įdėtas pastangas įgyti reikalingų pajėgumų, kad patenkintų didesnius vartotojų poreikius, susijusius su kokybe, maisto higiena ir su žiniomis apie šviežių produktų kilmę ir apie tai, kada juos geriausia vartoti, tuo pat metu skatinant produktų ir maisto įvairovę ir suteikiant galimybę susipažinti su naujais produktais ar naujais tradicinių produktų pateikimo ar vartojimo būdais;

| 19. | todėl ragina išplėsti rinkoms arba tiksliniams produktams skirtas programas ir susijusias skatinimo priemones siekiant daugiausia dėmesio skirti konkretiems gamybos standartų ypatumams, visada pabrėžiant Europos gamybos modelį ir visų pirma Europos kokybės sistemas; taip pat mano, kad svarbu skatinti įgyvendinti daugiašales programas, apimančias įvairius produktus, kurie, viena vertus, programai suteikia tikrą europinį aspektą ir kuriems, kita vertus, reikia konkrečios Europos paramos; atsižvelgdamas į tai mano, kad pirmenybę reikėtų teikti gamybos programas, kuriose atsižvelgiama į rinkos sąlygas ir galimybes, įgyvendinančioms valstybėms ir kartu leisti Komisijai pritaikyti paramą nustatytai vietovei; |
| --- | --- |

19.

todėl ragina išplėsti rinkoms arba tiksliniams produktams skirtas programas ir susijusias skatinimo priemones siekiant daugiausia dėmesio skirti konkretiems gamybos standartų ypatumams, visada pabrėžiant Europos gamybos modelį ir visų pirma Europos kokybės sistemas; taip pat mano, kad svarbu skatinti įgyvendinti daugiašales programas, apimančias įvairius produktus, kurie, viena vertus, programai suteikia tikrą europinį aspektą ir kuriems, kita vertus, reikia konkrečios Europos paramos; atsižvelgdamas į tai mano, kad pirmenybę reikėtų teikti gamybos programas, kuriose atsižvelgiama į rinkos sąlygas ir galimybes, įgyvendinančioms valstybėms ir kartu leisti Komisijai pritaikyti paramą nustatytai vietovei;

| 20. | primygtinai ragina užtikrinti, kad informavimo ir skatinimo priemonės būtų patrauklesnės profesinėms organizacijoms, pasitelkiant glaudesnį nuolatinės veiklos nacionaliniu ir sektorių lygmenimis vykdytojų bendradarbiavimą ir užtikrinant geresnį suderinamumą su politine veikla, ypač daug dėmesio skiriant laisvosios prekybos susitarimams; |
| --- | --- |

20.

primygtinai ragina užtikrinti, kad informavimo ir skatinimo priemonės būtų patrauklesnės profesinėms organizacijoms, pasitelkiant glaudesnį nuolatinės veiklos nacionaliniu ir sektorių lygmenimis vykdytojų bendradarbiavimą ir užtikrinant geresnį suderinamumą su politine veikla, ypač daug dėmesio skiriant laisvosios prekybos susitarimams;

| 21. | pabrėžia būtinybę užtikrinti didesnį programų lankstumą, kad įgyvendinimo etapu jas būtų galima pritaikyti prie besikeičiančių rinkos sąlygų; todėl mano, kad taip pat reikėtų sumažinti būtiną išsamumo lygį, kurio reikalaujama pristatant programas; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia būtinybę užtikrinti didesnį programų lankstumą, kad įgyvendinimo etapu jas būtų galima pritaikyti prie besikeičiančių rinkos sąlygų; todėl mano, kad taip pat reikėtų sumažinti būtiną išsamumo lygį, kurio reikalaujama pristatant programas;

| 22. | ragina tobuliau vertinti programas – naudotis griežta vertinimo sistema, pagrįsta konkrečiais rodikliais, pvz., užimamos rinkos dalies padidėjimu ir sukurtų darbo vietų skaičiumi; laikosi nuomonės, kad atrankos procesas turėtų būti trumpesnis ir kad reikėtų skirti dėmesio galimybei organizacijoms atlikti išankstinius mokėjimus; |
| --- | --- |

22.

ragina tobuliau vertinti programas – naudotis griežta vertinimo sistema, pagrįsta konkrečiais rodikliais, pvz., užimamos rinkos dalies padidėjimu ir sukurtų darbo vietų skaičiumi; laikosi nuomonės, kad atrankos procesas turėtų būti trumpesnis ir kad reikėtų skirti dėmesio galimybei organizacijoms atlikti išankstinius mokėjimus;

| 23. | džiaugiasi, kad Komisija, įgyvendindama dabartinę žemės ūkio produktų propagavimo ir informavimo apie juos politiką, pasiekė gerų rezultatų, tačiau ragina ją supaprastinti ir patobulinti, pažymi, kad būtų itin svarbu mažinti administracinę naštą, visų pirma mažinant Komisijos reikalaujamų pateikti ataskaitų skaičių; mano, jog būtų pageidautina, kad Komisija parengtų paprastą ir išsamų vadovą, kuris padėtų galimiems paramos gavėjams laikytis su šia politika susijusių taisyklių ir procedūrų; |
| --- | --- |

23.

džiaugiasi, kad Komisija, įgyvendindama dabartinę žemės ūkio produktų propagavimo ir informavimo apie juos politiką, pasiekė gerų rezultatų, tačiau ragina ją supaprastinti ir patobulinti, pažymi, kad būtų itin svarbu mažinti administracinę naštą, visų pirma mažinant Komisijos reikalaujamų pateikti ataskaitų skaičių; mano, jog būtų pageidautina, kad Komisija parengtų paprastą ir išsamų vadovą, kuris padėtų galimiems paramos gavėjams laikytis su šia politika susijusių taisyklių ir procedūrų;

| 24. | atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad, kiek tai sietina su išorės rinkomis, gerai padėčiai rinkoje užtikrinti vien kokybiškų maisto produktų gamybos nepakanka, todėl labai svarbu investuoti į skatinimo programas; mano, kad šios programos turėtų būti įgyvendinamos atlikus rinkos tyrimus trečiosiose šalyse, kurios gali gauti bendrą finansavimą; mano, kad taip pat reikėtų išnagrinėti galimybę remti trečiosiose šalyse, kurios buvo pripažintos galimomis naujomis rinkomis, įgyvendintinus bandomuosius projektus; |
| --- | --- |

24.

atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad, kiek tai sietina su išorės rinkomis, gerai padėčiai rinkoje užtikrinti vien kokybiškų maisto produktų gamybos nepakanka, todėl labai svarbu investuoti į skatinimo programas; mano, kad šios programos turėtų būti įgyvendinamos atlikus rinkos tyrimus trečiosiose šalyse, kurios gali gauti bendrą finansavimą; mano, kad taip pat reikėtų išnagrinėti galimybę remti trečiosiose šalyse, kurios buvo pripažintos galimomis naujomis rinkomis, įgyvendintinus bandomuosius projektus;

| 25. | ragina imtis veiksmų, kuriais būtų siekiama stiprinti Europos asociacijų ir įmonių plėtrą, ir ragina jas dalyvauti pasauliniuose forumuose, konkuruojant dėl kokybės ir teikiant pirmenybę specializacijai bei įvairovei, o norint pasiekti šį tikslą ūkininkams ir kooperatyvams reikės teikti pagalbą jiems įgyvendinant savo strategijas, taip pat eksporto pajėgumų, įskaitant gamintojams teikiamą techninę pagalbą; |
| --- | --- |

25.

ragina imtis veiksmų, kuriais būtų siekiama stiprinti Europos asociacijų ir įmonių plėtrą, ir ragina jas dalyvauti pasauliniuose forumuose, konkuruojant dėl kokybės ir teikiant pirmenybę specializacijai bei įvairovei, o norint pasiekti šį tikslą ūkininkams ir kooperatyvams reikės teikti pagalbą jiems įgyvendinant savo strategijas, taip pat eksporto pajėgumų, įskaitant gamintojams teikiamą techninę pagalbą;

| 26. | ragina užtikrinti, kad būtų galima skatinti kokybės kategorijoms nepriskiriamų produktų kilmę, pabrėžiant jų savybes ir ypatumus; |
| --- | --- |

26.

ragina užtikrinti, kad būtų galima skatinti kokybės kategorijoms nepriskiriamų produktų kilmę, pabrėžiant jų savybes ir ypatumus;

| 27. | mano, kad ES įgyvendinant Europos produktų propagavimo ir informavimo apie juos politiką šiems produktams turėtų būti suteiktas konkretus ženklas, kuris padėtų juos atpažinti ES ir už jos ribų; |
| --- | --- |

27.

mano, kad ES įgyvendinant Europos produktų propagavimo ir informavimo apie juos politiką šiems produktams turėtų būti suteiktas konkretus ženklas, kuris padėtų juos atpažinti ES ir už jos ribų;

| 28. | ragina Komisiją geriau informuoti vartotojus apie tai, kad Europos žemės ūkio kokybės, saugos, gyvūnų gerovės, aplinkos tvarumo ir kt. standartai yra griežčiausi pasaulyje, o tai daro įtaką galutinei produkto kainai; mano, kad siekiant išvengti suklastotų produktų įsigijimo pavojaus ir sudaryti sąlygas vartotojams nuspręsti, ką jie nori įsigyti, reikėtų teikti vartotojams skaidrią informaciją apie tai, kaip galima atpažinti Europos produktus ir jų savybes; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją geriau informuoti vartotojus apie tai, kad Europos žemės ūkio kokybės, saugos, gyvūnų gerovės, aplinkos tvarumo ir kt. standartai yra griežčiausi pasaulyje, o tai daro įtaką galutinei produkto kainai; mano, kad siekiant išvengti suklastotų produktų įsigijimo pavojaus ir sudaryti sąlygas vartotojams nuspręsti, ką jie nori įsigyti, reikėtų teikti vartotojams skaidrią informaciją apie tai, kaip galima atpažinti Europos produktus ir jų savybes;

Kilmė ir kokybė

| 29. | mano, kad kokybiški produktai yra tie, kurie yra susiję su konkrečiais gamybos metodais, geografine kilme, tradicijomis ar kultūrinėmis aplinkybėmis, ir pažymi, kad jau sukurtos priemonės jiems apsaugoti – pasitelkiant saugomas kilmės vietos nuorodas (SKVN), saugomas geografines nuorodas (SGN), ekologiškų produktų ženklinimo ir garantuotų tradicinių gaminių (GTG) sistemas; ragina į naują „vietos ūkininkavimo ir tiesioginio pardavimo“ programą įtraukti kokybiškus vietos produktus, numatytus vartoti regione, kuriame jie yra gaminami; |
| --- | --- |

29.

mano, kad kokybiški produktai yra tie, kurie yra susiję su konkrečiais gamybos metodais, geografine kilme, tradicijomis ar kultūrinėmis aplinkybėmis, ir pažymi, kad jau sukurtos priemonės jiems apsaugoti – pasitelkiant saugomas kilmės vietos nuorodas (SKVN), saugomas geografines nuorodas (SGN), ekologiškų produktų ženklinimo ir garantuotų tradicinių gaminių (GTG) sistemas; ragina į naują „vietos ūkininkavimo ir tiesioginio pardavimo“ programą įtraukti kokybiškus vietos produktus, numatytus vartoti regione, kuriame jie yra gaminami;

| 30. | mano, kad europinės kilmės paminėjimas turėtų būti pagrindinis visos propagavimo ir informavimo veiklos identifikatorius, tiek vidaus rinkoje tiek trečiosiose šalyse. Papildomai nurodyti nacionalinę kilmę trečiosiose šalyse galima tais atvejais, jei tai būtų stiprus indikatorius ir padėtų pabrėžti maisto produktų pasiūlos įvairovę; |
| --- | --- |

30.

mano, kad europinės kilmės paminėjimas turėtų būti pagrindinis visos propagavimo ir informavimo veiklos identifikatorius, tiek vidaus rinkoje tiek trečiosiose šalyse. Papildomai nurodyti nacionalinę kilmę trečiosiose šalyse galima tais atvejais, jei tai būtų stiprus indikatorius ir padėtų pabrėžti maisto produktų pasiūlos įvairovę;

| 31. | pabrėžia, kad privačių prekės ženklų požiūriu būtina surasti pusiausvyrą tarp bendrojo pobūdžio skatinimo ir prekės ženklo, kuri padėtų pasiekti didesnį reklamos kampanijų veiksmingumą trečiosiose šalyse; pritaria Komisijos požiūriui, kad prekės ženklai suteikia pranašumo vykdant tokios rūšies veiklą, kurioje logiška bendrojo pobūdžio skatinimą sieti su ekonomikos dalyviais, propaguojant produktus ir prekės ženklus tokiu būdu, kuriuo daromas didesnis poveikis importuotojams ir galiausiai vartotojams; Kita vertus, privačių prekės ženklų įtraukimu į skatinimo veiklą labiau suinteresuotos dalyvaujančios įmonės, ir pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į tai, kad galiausiai šios įmonės kartu finansuoja šias priemones; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad privačių prekės ženklų požiūriu būtina surasti pusiausvyrą tarp bendrojo pobūdžio skatinimo ir prekės ženklo, kuri padėtų pasiekti didesnį reklamos kampanijų veiksmingumą trečiosiose šalyse; pritaria Komisijos požiūriui, kad prekės ženklai suteikia pranašumo vykdant tokios rūšies veiklą, kurioje logiška bendrojo pobūdžio skatinimą sieti su ekonomikos dalyviais, propaguojant produktus ir prekės ženklus tokiu būdu, kuriuo daromas didesnis poveikis importuotojams ir galiausiai vartotojams; Kita vertus, privačių prekės ženklų įtraukimu į skatinimo veiklą labiau suinteresuotos dalyvaujančios įmonės, ir pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į tai, kad galiausiai šios įmonės kartu finansuoja šias priemones;

| 32. | pabrėžia, kad, kiek tai sietina su ūkininkų organizuotumu, kokybės programomis ūkininkams sudaromos sąlygos taikyti tiekimo valdymo ir kainų stabilizavimo priemones, tokiu būdu didinant jų galimybės ūkininkaujant užsitikrinti deramas gyvenimo sąlygas, todėl šiomis programomis sudaromos geriausios galimybės didinti Europos pridėtinę vertę atsižvelgiant į Komisijos prioritetus; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad, kiek tai sietina su ūkininkų organizuotumu, kokybės programomis ūkininkams sudaromos sąlygos taikyti tiekimo valdymo ir kainų stabilizavimo priemones, tokiu būdu didinant jų galimybės ūkininkaujant užsitikrinti deramas gyvenimo sąlygas, todėl šiomis programomis sudaromos geriausios galimybės didinti Europos pridėtinę vertę atsižvelgiant į Komisijos prioritetus;

| 33. | mano, kad būtina užtikrinti veiksmingesnę produktų, kuriems ES prekybos partnerių atžvilgiu taikomi kokybės standartai, apsaugą; ragina į dvišalius ir regionų prekybos susitarimus bei Pasaulio prekybos organizacijos lygmeniu visapusiškai įtraukti geografinių nuorodų ir geresnės jų apsaugos aspektus; |
| --- | --- |

33.

mano, kad būtina užtikrinti veiksmingesnę produktų, kuriems ES prekybos partnerių atžvilgiu taikomi kokybės standartai, apsaugą; ragina į dvišalius ir regionų prekybos susitarimus bei Pasaulio prekybos organizacijos lygmeniu visapusiškai įtraukti geografinių nuorodų ir geresnės jų apsaugos aspektus;

| 34. | pabrėžia, kad siekiant didinti ES įsitraukimą finansiniu požiūriu reikia iš dalies pakeisti produktų, kuriems taikomi kokybės standartai, skatinimo finansavimo sistemos nuostatas; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad siekiant didinti ES įsitraukimą finansiniu požiūriu reikia iš dalies pakeisti produktų, kuriems taikomi kokybės standartai, skatinimo finansavimo sistemos nuostatas;

| 35. | pažymi, kad įsigaliojus reikalavimui dėl patvirtintos informacijos apie tam tikrų maiste randamų medžiagų ir didesnio sveikumo santykį bus užtikrintas didesnis skaidrumas skatinant produktus dėl su sveikumu susijusių priežasčių; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad įsigaliojus reikalavimui dėl patvirtintos informacijos apie tam tikrų maiste randamų medžiagų ir didesnio sveikumo santykį bus užtikrintas didesnis skaidrumas skatinant produktus dėl su sveikumu susijusių priežasčių;

| 36. | džiaugiasi, kad didėja ekologiškų produktų poreikis, ir ragina aktyviau skatinti jų gamybą ir propagavimą; |
| --- | --- |

36.

džiaugiasi, kad didėja ekologiškų produktų poreikis, ir ragina aktyviau skatinti jų gamybą ir propagavimą;

| 37. | pabrėžia, kad reikia skatinti kalnų ir salų vietovėse vietos lygmeniu gaminamus produktus ir didinti šiam tikslui pasiekti skiriamą ES finansavimą; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad reikia skatinti kalnų ir salų vietovėse vietos lygmeniu gaminamus produktus ir didinti šiam tikslui pasiekti skiriamą ES finansavimą;

| 38. | ragina Komisiją vykdant išorės skatinimo veiklą daugiau dėmesio skirti ES žemės ūkio įsipareigojimui taikyti tvaresnius ūkininkavimo metodus ir siekti įvairovės bei kokybės, labiau pabrėžti dėl šios veiklos patiriamas išlaidas, taip pat plėtoti ES skatinimo programas ir logotipus bei didinti informuotumą apie juos; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją vykdant išorės skatinimo veiklą daugiau dėmesio skirti ES žemės ūkio įsipareigojimui taikyti tvaresnius ūkininkavimo metodus ir siekti įvairovės bei kokybės, labiau pabrėžti dėl šios veiklos patiriamas išlaidas, taip pat plėtoti ES skatinimo programas ir logotipus bei didinti informuotumą apie juos;

| 39. | remia techninės paramos būtent mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikimo plėtrą siekiant padėti joms plėtoti savo rinkodaros strategijas ir analizuoti jų tikslines rinkas; |
| --- | --- |

39.

remia techninės paramos būtent mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikimo plėtrą siekiant padėti joms plėtoti savo rinkodaros strategijas ir analizuoti jų tikslines rinkas;

| 40. | siūlo sukurti interneto platformą, kurioje būtų keičiamasi potencialiais projektais ir geriausia patirtimi siekiant plėtoti europiniu požiūriu grindžiamas skatinimo kampanijas; |
| --- | --- |

40.

siūlo sukurti interneto platformą, kurioje būtų keičiamasi potencialiais projektais ir geriausia patirtimi siekiant plėtoti europiniu požiūriu grindžiamas skatinimo kampanijas;

| 41. | pabrėžia, kad bendros žemės ūkio politikos reforma siekiama gerinti gamybos organizavimą, žemės ūkio produktų tvarumą bei kokybę; mano, kad siekiant skatinti Europos ekonomikos augimą ir užimtumą, įgyvendinant skatinimo politiką turėtų būti galima išnaudoti visas maisto pramonės sektoriaus teikiamas galimybes; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad bendros žemės ūkio politikos reforma siekiama gerinti gamybos organizavimą, žemės ūkio produktų tvarumą bei kokybę; mano, kad siekiant skatinti Europos ekonomikos augimą ir užimtumą, įgyvendinant skatinimo politiką turėtų būti galima išnaudoti visas maisto pramonės sektoriaus teikiamas galimybes;

| 42. | primygtinai ragina Komisiją prireikus savo būsimuose pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl Europos maisto produktų skatinimo parengti skirtingas vidaus ir išorės rinkoms, taip pat tarptautinėms programoms ar programoms krizės atveju, skirtas valdymo priemones; |
| --- | --- |

42.

primygtinai ragina Komisiją prireikus savo būsimuose pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl Europos maisto produktų skatinimo parengti skirtingas vidaus ir išorės rinkoms, taip pat tarptautinėms programoms ar programoms krizės atveju, skirtas valdymo priemones;

| 43. | mano, kad reikia sukurti Europos informavimo ir skatinimo strategiją, kuri būtų tikslingiau orientuota į rinkas ir pagal kurią daugiau dėmesio būtų skiriama produktams ar pranešimams, atsižvelgiant į derybas dėl laisvosios prekybos susitarimų ir pelningiausias rinkas, kad būtų išvengta finansavimo išskaidymo; |
| --- | --- |

43.

mano, kad reikia sukurti Europos informavimo ir skatinimo strategiją, kuri būtų tikslingiau orientuota į rinkas ir pagal kurią daugiau dėmesio būtų skiriama produktams ar pranešimams, atsižvelgiant į derybas dėl laisvosios prekybos susitarimų ir pelningiausias rinkas, kad būtų išvengta finansavimo išskaidymo;

Mokyklų aprūpinimo vaisiais ir pienu programos

| 44. | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą kovojant su besitęsiančia ekonomikos krize didinti ES bendro finansavimo, skirto mokyklų aprūpinimo vaisiais programai, normas; |
| --- | --- |

44.

teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą kovojant su besitęsiančia ekonomikos krize didinti ES bendro finansavimo, skirto mokyklų aprūpinimo vaisiais programai, normas;

| 45. | prašo Komisijos imtis veiksmų paskatinti visas valstybes nares daugiau dėmesio skirti auklėjamojo pobūdžio mokyklų aprūpinimo vaisiais ir pienu nacionalinėms programoms ir mokyklų aprūpinimo vaisiais ir pienu programas visiškai integruoti į žemės ūkio rėmimo antrąjį ramstį; |
| --- | --- |

45.

prašo Komisijos imtis veiksmų paskatinti visas valstybes nares daugiau dėmesio skirti auklėjamojo pobūdžio mokyklų aprūpinimo vaisiais ir pienu nacionalinėms programoms ir mokyklų aprūpinimo vaisiais ir pienu programas visiškai integruoti į žemės ūkio rėmimo antrąjį ramstį;

Informavimo apie rūšinius vynus kampanijų veiksmai

| 46. | ragina Europos Komisiją įvertinti informavimo apie atsakingą Europos rūšinių vynų vartojimą kampanijų, skirtų suaugusiesiems, įgyvendinimą ES rinkoje. Šiomis kampanijomis turėtų būti pabrėžiamas ne tik saikingas šių vynų vartojimas, bet ir kultūrinės ištakos, kokybinės ypatybės ir konkrečios Europos vynų charakteristikos; |
| --- | --- |

46.

ragina Europos Komisiją įvertinti informavimo apie atsakingą Europos rūšinių vynų vartojimą kampanijų, skirtų suaugusiesiems, įgyvendinimą ES rinkoje. Šiomis kampanijomis turėtų būti pabrėžiamas ne tik saikingas šių vynų vartojimas, bet ir kultūrinės ištakos, kokybinės ypatybės ir konkrečios Europos vynų charakteristikos;

o

o o

| 47. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

47.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 308 E, 2011 10 20, p. 22.

(2)  OL L 3, 2008 1 5, p. 1.

(3)  OL L 147, 2008 6 6, p. 3.

(4)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

(5)  http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/fulltext_en.pdf

(6)  OL C 43, 2012 2 15, p. 59.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/17

---

P7_TA(2012)0421

Perpardavimo teisės direktyvos įgyvendinimas

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ataskaitos apie Perpardavimo teisės direktyvos (2001/84/EB) įgyvendinimą ir poveikį (2012/2038(INI))

(2015/C 419/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/84/EB dėl originalaus meno kūrinio perpardavimo teisės autoriaus naudai (toliau – direktyva) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/84/EB dėl originalaus meno kūrinio perpardavimo teisės autoriaus naudai (toliau – direktyva) (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Ataskaita apie Perpardavimo teisės direktyvos (2001/84/EB) įgyvendinimą ir poveikį“ (COM(2011)0878), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Ataskaita apie Perpardavimo teisės direktyvos (2001/84/EB) įgyvendinimą ir poveikį“ (COM(2011)0878),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę (A7-0326/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę (A7-0326/2012),

| A. | kadangi perpardavimo teisė yra autoriaus teisė, užtikrinama pagal Berno konvencijos dėl literatūros ir meno kūrinių apsaugos 14ter straipsnį; |
| --- | --- |

A.

kadangi perpardavimo teisė yra autoriaus teisė, užtikrinama pagal Berno konvencijos dėl literatūros ir meno kūrinių apsaugos 14ter straipsnį;

| B. | kadangi pagal direktyvą buvo skatinama suvienodinti sąlygas, būtinas perpardavimo teisei taikyti, kad būtų pašalintos potencialios vidaus rinkos užbaigimo kliūtys; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal direktyvą buvo skatinama suvienodinti sąlygas, būtinas perpardavimo teisei taikyti, kad būtų pašalintos potencialios vidaus rinkos užbaigimo kliūtys;

| C. | kadangi direktyvos priėmimas buvo svarbus menininkams – ne tik jų iniciatyvoms, kuriomis siekiama pripažinimo ir teisingo savo, kaip kūrybingų žmonių, įvertinimo, bet ir jų, kaip prie kultūros vertybių prisidedančių žmonių, vaidmeniui; kadangi nežiūrint į tai toliau nerimaujama dėl jos poveikio Europos meno rinkoms, ypač daugeliui mažesnių ir specializuotų aukcionų namų ir prekiautojų ES; |
| --- | --- |

C.

kadangi direktyvos priėmimas buvo svarbus menininkams – ne tik jų iniciatyvoms, kuriomis siekiama pripažinimo ir teisingo savo, kaip kūrybingų žmonių, įvertinimo, bet ir jų, kaip prie kultūros vertybių prisidedančių žmonių, vaidmeniui; kadangi nežiūrint į tai toliau nerimaujama dėl jos poveikio Europos meno rinkoms, ypač daugeliui mažesnių ir specializuotų aukcionų namų ir prekiautojų ES;

| D. | kadangi direktyva tik 2012 m. sausio 1 d. visapusiškai įgyvendinta visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

D.

kadangi direktyva tik 2012 m. sausio 1 d. visapusiškai įgyvendinta visose valstybėse narėse;

| E. | kadangi gyvų menininkų kūrinių ES rinkos dalis pasaulyje per pastaruosius kelerius metus gerokai sumažėjo; |
| --- | --- |

E.

kadangi gyvų menininkų kūrinių ES rinkos dalis pasaulyje per pastaruosius kelerius metus gerokai sumažėjo;

| F. | kadangi meninė kūryba padeda nuolat vystyti ES kultūrinį gyvenimą ir kultūros paveldą; |
| --- | --- |

F.

kadangi meninė kūryba padeda nuolat vystyti ES kultūrinį gyvenimą ir kultūros paveldą;

| G. | kadangi meno ir antikvarinių kūrinių rinkos indėlis į pasaulinę ekonomiką, įskaitant jos remiamas įmones, pirmiausia veikiančias kūrybos pramonės srityje, labai didelis; |
| --- | --- |

G.

kadangi meno ir antikvarinių kūrinių rinkos indėlis į pasaulinę ekonomiką, įskaitant jos remiamas įmones, pirmiausia veikiančias kūrybos pramonės srityje, labai didelis;

| H. | kadangi dėl šios direktyvos prekiautojams užkraunama administracinė našta ir komercinės veiklos požiūriu ES prekiautojai atsiduria blogesnėje padėtyje negu trečiųjų šalių prekiautojai; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl šios direktyvos prekiautojams užkraunama administracinė našta ir komercinės veiklos požiūriu ES prekiautojai atsiduria blogesnėje padėtyje negu trečiųjų šalių prekiautojai;

Europos ir pasaulinės meno rinkos tendencijos

| 1. | pažymi, kad 2011-ieji meno rinkai buvo rekordiniai metai ir kad bendras metinis pelnas siekė 11,57 mlrd. JAV dolerių, t. y. nuo 2010 m. padidėjo daugiau negu 2 mlrd. JAV dolerių (2); pabrėžia, kad meno ir antikvarinių kūrinių rinkos indėlis į pasaulinę ekonomiką, įskaitant jos remiamas įmones, pirmiausia veikiančias kūrybos pramonės srityje, labai didelis; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad 2011-ieji meno rinkai buvo rekordiniai metai ir kad bendras metinis pelnas siekė 11,57 mlrd. JAV dolerių, t. y. nuo 2010 m. padidėjo daugiau negu 2 mlrd. JAV dolerių (2); pabrėžia, kad meno ir antikvarinių kūrinių rinkos indėlis į pasaulinę ekonomiką, įskaitant jos remiamas įmones, pirmiausia veikiančias kūrybos pramonės srityje, labai didelis;

| 2. | pažymi, kad 2011 m. Europos meno rinka stipriai augo; Jungtinė Karalystė išsaugojo 19,4 proc. dydžio pasaulinės rinkos dalį, jos pardavimų apimtis padidėjo 24 proc.; Prancūzijos rinkos dalis sudarė 4,5 proc., apyvarta išaugo 9 proc.; Vokietijos pardavimai išaugo 23 proc., jos rinkos dalis sudaro 1,8 proc. (3); |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad 2011 m. Europos meno rinka stipriai augo; Jungtinė Karalystė išsaugojo 19,4 proc. dydžio pasaulinės rinkos dalį, jos pardavimų apimtis padidėjo 24 proc.; Prancūzijos rinkos dalis sudarė 4,5 proc., apyvarta išaugo 9 proc.; Vokietijos pardavimai išaugo 23 proc., jos rinkos dalis sudaro 1,8 proc. (3);

| 3. | pažymi, kad Kinija, kurios rinka 2011 m. sudarė 41,4 proc. pasaulinės rinkos, pralenkė Jungtines Amerikos Valstijas, kurių apyvarta sumažėjo 3 proc., o rinkos dalis – 6 proc., t. y. nuo 29,5 proc. 2010 m. iki 23,5 proc. 2011 m. (4); |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad Kinija, kurios rinka 2011 m. sudarė 41,4 proc. pasaulinės rinkos, pralenkė Jungtines Amerikos Valstijas, kurių apyvarta sumažėjo 3 proc., o rinkos dalis – 6 proc., t. y. nuo 29,5 proc. 2010 m. iki 23,5 proc. 2011 m. (4);

| 4. | atkreipia dėmesį į įspūdingą Kinijos užfiksuotą augimą; tačiau pažymi, kad šiuo metu Kinijos meno rinka prieinama tik šalies vidaus menininkams; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į įspūdingą Kinijos užfiksuotą augimą; tačiau pažymi, kad šiuo metu Kinijos meno rinka prieinama tik šalies vidaus menininkams;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad bendra tendencija perkelti meno kūrinių rinkos svorio centrą į besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis, yra susijusi su globalizacija, Azijos iškilimu ir naujų kolekcininkų atsiradimu šiose šalyse; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad bendra tendencija perkelti meno kūrinių rinkos svorio centrą į besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis, yra susijusi su globalizacija, Azijos iškilimu ir naujų kolekcininkų atsiradimu šiose šalyse;

| 6. | su pasitenkinimu pažymi, kad trečiosios šalys planuoja įtraukti perpardavimo teisę į savo nacionalinius teisės aktus; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad 2011 m. gruodžio 12 d. pateiktas JAV teisės akto projektas, kuriuo siekiama taikyti 7 proc. perpardavimo teisės mokestį perparduodant šiuolaikinio meno kūrinius; pažymi, kad pagal dabartinį autoriaus teisių įstatymą Kinijoje taip pat numatyta pradėti taikyti perpardavimo teisę (11 (13) straipsnis); |
| --- | --- |

6.

su pasitenkinimu pažymi, kad trečiosios šalys planuoja įtraukti perpardavimo teisę į savo nacionalinius teisės aktus; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad 2011 m. gruodžio 12 d. pateiktas JAV teisės akto projektas, kuriuo siekiama taikyti 7 proc. perpardavimo teisės mokestį perparduodant šiuolaikinio meno kūrinius; pažymi, kad pagal dabartinį autoriaus teisių įstatymą Kinijoje taip pat numatyta pradėti taikyti perpardavimo teisę (11 (13) straipsnis);

Direktyvos įgyvendinimas

| 7. | pažymi, kad sumos, susijusios su grafinio ir plastinio meno kūrinių atgaminimo ir atstovavimo teisėmis, sąlyginai nedidelės – šiuo atveju pajamos gaunamos meno kūrinius parduodant ar perparduodant; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad sumos, susijusios su grafinio ir plastinio meno kūrinių atgaminimo ir atstovavimo teisėmis, sąlyginai nedidelės – šiuo atveju pajamos gaunamos meno kūrinius parduodant ar perparduodant;

| 8. | pabrėžia, kad perpardavimo teisė užtikrina nuolatinį užmokestį menininkams, kurie savo karjeros pradžioje labai dažnai parduoda savo kūrinius mažomis kainomis; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad perpardavimo teisė užtikrina nuolatinį užmokestį menininkams, kurie savo karjeros pradžioje labai dažnai parduoda savo kūrinius mažomis kainomis;

| 9. | primena, kad iš Komisijos parengtos direktyvos įgyvendinimo ir poveikio ataskaitos ir sektoriaus statistikos nematyti, kad teisė perparduoti darytų neigiamą poveikį Europos meno kūrinių rinkai; |
| --- | --- |

9.

primena, kad iš Komisijos parengtos direktyvos įgyvendinimo ir poveikio ataskaitos ir sektoriaus statistikos nematyti, kad teisė perparduoti darytų neigiamą poveikį Europos meno kūrinių rinkai;

| 10. | ragina Komisiją atlikti poveikio meno rinkos veikimui apskritai vertinimą, įskaitant administracinius sunkumus, su kuriais susiduria mažesni ir specializuoti aukcionų namai ir prekiautojai; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją atlikti poveikio meno rinkos veikimui apskritai vertinimą, įskaitant administracinius sunkumus, su kuriais susiduria mažesni ir specializuoti aukcionų namai ir prekiautojai;

| 11. | pažymi, kad remiantis kai kuriomis direktyvos nuostatomis užtikrinamas subalansuotas perpardavimo teisės taikymas atsižvelgiant į visų suinteresuotųjų subjektų interesus, pirmiausia laipsniškas taikomų koeficientų mažinimas, 12  500 eurų perpardavimo teisės viršutinė riba, smulkių pardavimų neįtraukimas ir perpardavimo nuostatų netaikymas pirmajam pirkėjui; vis dėlto pabrėžia, kad dėl šios direktyvos prekiautojai apkraunami administracine našta; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad remiantis kai kuriomis direktyvos nuostatomis užtikrinamas subalansuotas perpardavimo teisės taikymas atsižvelgiant į visų suinteresuotųjų subjektų interesus, pirmiausia laipsniškas taikomų koeficientų mažinimas, 12  500 eurų perpardavimo teisės viršutinė riba, smulkių pardavimų neįtraukimas ir perpardavimo nuostatų netaikymas pirmajam pirkėjui; vis dėlto pabrėžia, kad dėl šios direktyvos prekiautojai apkraunami administracine našta;

| 12. | pažymi, kad perpardavimo teisė originalaus kūrinio gyvo autoriaus naudai gali būti naudinga priemonė, kuria būtų galima užkirsti kelią menininkų diskriminacijai; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad perpardavimo teisė originalaus kūrinio gyvo autoriaus naudai gali būti naudinga priemonė, kuria būtų galima užkirsti kelią menininkų diskriminacijai;

Išvados

| 13. | pažymi, kad 2010 m. meno kūrinių rinka įvertinta 10 mlrd. JAV dolerių, o 2012 m. – beveik 12 mlrd. JAV dolerių ir kad perpardavimo teisė sudaro tik 0,03 proc. šių sumų; mano, kad tai svarbi rinka, iš kurios menininkai ir jų teisių paveldėtojai turėtų gauti teisingą atlygį; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad 2010 m. meno kūrinių rinka įvertinta 10 mlrd. JAV dolerių, o 2012 m. – beveik 12 mlrd. JAV dolerių ir kad perpardavimo teisė sudaro tik 0,03 proc. šių sumų; mano, kad tai svarbi rinka, iš kurios menininkai ir jų teisių paveldėtojai turėtų gauti teisingą atlygį;

| 14. | pažymi, kad iš meno rinkos tyrimų ir statistikos nematyti, kad perpardavimo teisė darytų neigiamą poveikį meno rinkos vietai ar jos apyvartai; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad iš meno rinkos tyrimų ir statistikos nematyti, kad perpardavimo teisė darytų neigiamą poveikį meno rinkos vietai ar jos apyvartai;

| 15. | pažymi, kad direktyva visose šalyse narėse buvo visapusiškai įgyvendinta tik 2012 m. sausio 1 d., nors perpardavimo teisė daugelyje valstybių narių pripažįstama keletą dešimtmečių; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad direktyva visose šalyse narėse buvo visapusiškai įgyvendinta tik 2012 m. sausio 1 d., nors perpardavimo teisė daugelyje valstybių narių pripažįstama keletą dešimtmečių;

| 16. | pabrėžia, kad svarbu aktyviai remti vietos menininkus, įskaitant jauniausius menininkus; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad svarbu aktyviai remti vietos menininkus, įskaitant jauniausius menininkus;

| 17. | mano, kad iš naujo vertinti direktyvą 2014 m., kaip planuoja Komisija, per anksti, ir siūlo šį pakartotinį vertinimą atlikti 2015 m. (praėjus ketveriems metams po 2011 m. gruodį atlikto vertinimo); |
| --- | --- |

17.

mano, kad iš naujo vertinti direktyvą 2014 m., kaip planuoja Komisija, per anksti, ir siūlo šį pakartotinį vertinimą atlikti 2015 m. (praėjus ketveriems metams po 2011 m. gruodį atlikto vertinimo);

| 18. | ragina Komisiją kitoje jos vertinimo ataskaitoje iš naujo svarstyti taikomų koeficientų svarbą, ribines vertes, taip pat paramos gavėjų kategorijų, kaip nurodyta direktyvoje, svarbą; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją kitoje jos vertinimo ataskaitoje iš naujo svarstyti taikomų koeficientų svarbą, ribines vertes, taip pat paramos gavėjų kategorijų, kaip nurodyta direktyvoje, svarbą;

| 19. | ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su suinteresuotosiomis šalimis siekiant stiprinti Europos meno rinkos pozicijas ir spręsti tokias problemas, kaip vadinamasis kaskadinis poveikis ir administraciniai sunkumai, su kuriais susiduria mažesni ir specializuoti aukcionai ir prekiautojai; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su suinteresuotosiomis šalimis siekiant stiprinti Europos meno rinkos pozicijas ir spręsti tokias problemas, kaip vadinamasis kaskadinis poveikis ir administraciniai sunkumai, su kuriais susiduria mažesni ir specializuoti aukcionai ir prekiautojai;

| 20. | teigiamai vertina iniciatyvas, kurių imasi trečiosios šalys, siekdamos pradėti taikyti perpardavimo teisę, ir ragina Komisiją toliau dėti pastangas tarptautiniuose forumuose siekiant stiprinti Europos meno rinkos pozicijas pasaulyje; |
| --- | --- |

20.

teigiamai vertina iniciatyvas, kurių imasi trečiosios šalys, siekdamos pradėti taikyti perpardavimo teisę, ir ragina Komisiją toliau dėti pastangas tarptautiniuose forumuose siekiant stiprinti Europos meno rinkos pozicijas pasaulyje;

o

o o

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

21.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 272, 2001 10 13, p. 32.

(2)  Tinklavietė „Artprice“, 2011-ųjų meno rinkos tendencijos, http://imgpublic.artprice.com/pdf/trends2011_en.pdf.

(3)  Idem.

(4)  Idem.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/19

---

P7_TA(2012)0426

Integruotos Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinkos kūrimas

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl integruotos Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinkos kūrimo (2012/2040(INI))

(2015/C 419/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 26 ir 114 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 26 ir 114 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 11 d. Komisijos žaliąją knygą „Integruotos Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinkos kūrimas“ (COM(2011)0941, toliau – žalioji knyga), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 11 d. Komisijos žaliąją knygą „Integruotos Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinkos kūrimas“ (COM(2011)0941, toliau – žalioji knyga),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 11 d. Komisijos komunikatą „Darni sistema, kuria siekiama padidinti pasitikėjimą bendrąja skaitmenine elektroninės prekybos ir internetu teikiamų paslaugų rinka“ (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 11 d. Komisijos komunikatą „Darni sistema, kuria siekiama padidinti pasitikėjimą bendrąja skaitmenine elektroninės prekybos ir internetu teikiamų paslaugų rinka“ (COM(2011)0942),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 11 d.–2012 m. balandžio 11 d. Komisijos surengtas viešas konsultacijas dėl žaliosios knygos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 11 d.–2012 m. balandžio 11 d. Komisijos surengtas viešas konsultacijas dėl žaliosios knygos,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Komisijos surengtą konferenciją dėl mokėjimų kortele, mobiliuoju telefonu ir internetu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Komisijos surengtą konferenciją dėl mokėjimų kortele, mobiliuoju telefonu ir internetu,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 260/2012, kuriuo nustatomi kredito pervedimų ir tiesioginio debeto operacijų eurais techniniai ir komerciniai reikalavimai ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 924/2009 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 260/2012, kuriuo nustatomi kredito pervedimų ir tiesioginio debeto operacijų eurais techniniai ir komerciniai reikalavimai ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 924/2009 (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos konkurencijos tinklo bankininkystės ir mokėjimų pogrupio parengtą 2012 m. kovo mėn. informacinį dokumentą dėl konkurencijos užtikrinimo mokėjimų sektoriuje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konkurencijos tinklo bankininkystės ir mokėjimų pogrupio parengtą 2012 m. kovo mėn. informacinį dokumentą dėl konkurencijos užtikrinimo mokėjimų sektoriuje (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio mėn. Europos Centrinio Banko rekomendacijas dėl mokėjimų internetu saugumo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio mėn. Europos Centrinio Banko rekomendacijas dėl mokėjimų internetu saugumo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 11 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP) atsakymą į Komisijos viešas konsultacijas dėl žaliosios knygos „Integruotos Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinkos kūrimas“ (4); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 11 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP) atsakymą į Komisijos viešas konsultacijas dėl žaliosios knygos „Integruotos Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinkos kūrimas“ (4);

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto darbo dokumentą dėl žaliosios knygos (INT/634), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto darbo dokumentą dėl žaliosios knygos (INT/634),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 24 d. Komisijos sprendimą dėl procedūros pagal EB sutarties 81 straipsnį ir EEE susitarimo 53 straipsnį byloje Nr. COMP/29.373 „Visa International“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 24 d. Komisijos sprendimą dėl procedūros pagal EB sutarties 81 straipsnį ir EEE susitarimo 53 straipsnį byloje Nr. COMP/29.373 „Visa International“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 19 d. Komisijos sprendimą dėl procedūros pagal EB sutarties 81 straipsnį ir EEE susitarimo 53 straipsnį bylose Nr. COMP/34.579 – „MasterCard“, COMP/36.518 – „EuroCommerce“ ir COMP/38.580 – „Commercial Cards“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 19 d. Komisijos sprendimą dėl procedūros pagal EB sutarties 81 straipsnį ir EEE susitarimo 53 straipsnį bylose Nr. COMP/34.579 – „MasterCard“, COMP/36.518 – „EuroCommerce“ ir COMP/38.580 – „Commercial Cards“ (6),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 24 d. Bendrojo Teismo sprendimą byloje MasterCard ir kiti prieš Komisiją
   (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 24 d. Bendrojo Teismo sprendimą byloje MasterCard ir kiti prieš Komisiją
   (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A7–0304/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A7–0304/2012),

| A. | kadangi šiuo metu Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinka yra vis dar nevienalytė tarpvalstybiniu mastu ir tik keletas didžiųjų dalyvių gali gauti prekybininkų sutikimą ir vykdyti tarpvalstybinę veiklą; |
| --- | --- |

A.

kadangi šiuo metu Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinka yra vis dar nevienalytė tarpvalstybiniu mastu ir tik keletas didžiųjų dalyvių gali gauti prekybininkų sutikimą ir vykdyti tarpvalstybinę veiklą;

| B. | kadangi, kaip Komisija teigia žaliojoje knygoje, vyraujanti dviejų ne Europos mokėjimo kortele paslaugos teikėjų padėtis, kuria naudojasi atitinkami jų bankai (vadinamieji bankai emitentai ir aptarnaujantys bankai), gali lemti pernelyg didelius ir nepagrįstus mokesčius vartotojams ir prekybininkams; |
| --- | --- |

B.

kadangi, kaip Komisija teigia žaliojoje knygoje, vyraujanti dviejų ne Europos mokėjimo kortele paslaugos teikėjų padėtis, kuria naudojasi atitinkami jų bankai (vadinamieji bankai emitentai ir aptarnaujantys bankai), gali lemti pernelyg didelius ir nepagrįstus mokesčius vartotojams ir prekybininkams;

| C. | kadangi mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu plėtra ir platesnis jų naudojimas taip pat gali padėti didinti ir įvairinti e. prekybą Europoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu plėtra ir platesnis jų naudojimas taip pat gali padėti didinti ir įvairinti e. prekybą Europoje;

| D. | kadangi Europoje ir visame pasaulyje mokėjimų internetu ir mobiliuoju telefonu dalis ir įvairovė nuolat didėja; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europoje ir visame pasaulyje mokėjimų internetu ir mobiliuoju telefonu dalis ir įvairovė nuolat didėja;

| E. | kadangi dėl technikos pažangos mokėjimo kortelėmis sistemos palaipsniui gali būti pakeistos kitomis elektroninėmis ir mobiliomis mokėjimo priemonėmis; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl technikos pažangos mokėjimo kortelėmis sistemos palaipsniui gali būti pakeistos kitomis elektroninėmis ir mobiliomis mokėjimo priemonėmis;

| F. | kadangi žaliojoje knygoje neaptariamas mokėjimų grynaisiais pinigais ar čekiais kainos ir poveikio visuomenei, palyginti su mokėjimais kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu, klausimas, taigi nesudaromos sąlygos atlikti mokėjimų grynaisiais pinigais ar čekiais kainos ir poveikio visuomenei ekonominiu ir gerovės aspektu lyginamąją analizę; |
| --- | --- |

F.

kadangi žaliojoje knygoje neaptariamas mokėjimų grynaisiais pinigais ar čekiais kainos ir poveikio visuomenei, palyginti su mokėjimais kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu, klausimas, taigi nesudaromos sąlygos atlikti mokėjimų grynaisiais pinigais ar čekiais kainos ir poveikio visuomenei ekonominiu ir gerovės aspektu lyginamąją analizę;

| G. | kadangi dabartinis mokėjimų kortele verslo modelis sudaro sąlygas pernelyg dideliems daugiašaliams tarpbankiniams mokesčiams (DTM), kurie kartais viršija tikrąsias sistemos finansavimo išlaidas, o tai yra didelė kliūtis konkurencijai mokėjimų rinkoje; |
| --- | --- |

G.

kadangi dabartinis mokėjimų kortele verslo modelis sudaro sąlygas pernelyg dideliems daugiašaliams tarpbankiniams mokesčiams (DTM), kurie kartais viršija tikrąsias sistemos finansavimo išlaidas, o tai yra didelė kliūtis konkurencijai mokėjimų rinkoje;

| H. | kadangi tarpvalstybinis aptarnavimas – šiuo metu tik labai nedaugeliui dalyvių suteikiama galimybė ir kadangi tokia tvarka prekybininkams galėtų suteikti daugiau pasirinkimo galimybių ir taip padidinti konkurenciją ir sumažinti vartotojų išlaidas; |
| --- | --- |

H.

kadangi tarpvalstybinis aptarnavimas – šiuo metu tik labai nedaugeliui dalyvių suteikiama galimybė ir kadangi tokia tvarka prekybininkams galėtų suteikti daugiau pasirinkimo galimybių ir taip padidinti konkurenciją ir sumažinti vartotojų išlaidas;

| I. | kadangi papildomi mokesčiai už mokėjimus kortele draudžiami kai kuriose valstybėse narėse, bet plačiai taikomi kitose valstybėse narėse, ir kadangi pernelyg dideli papildomi mokesčiai nuostolingi vartotojams, nes mokėjimų paslaugų teikėjai nesudaro galimybių naudotis kitais mokėjimo būdais, nei mokėjimai, už kuriuos taikomi papildomi mokesčiai; |
| --- | --- |

I.

kadangi papildomi mokesčiai už mokėjimus kortele draudžiami kai kuriose valstybėse narėse, bet plačiai taikomi kitose valstybėse narėse, ir kadangi pernelyg dideli papildomi mokesčiai nuostolingi vartotojams, nes mokėjimų paslaugų teikėjai nesudaro galimybių naudotis kitais mokėjimo būdais, nei mokėjimai, už kuriuos taikomi papildomi mokesčiai;

| J. | kadangi pagal bendrą mokėjimų eurais erdvė s(SEPA) kortelių sistemą reikalaujama, kad vartotojai mokėtų „naudotis bendrosios paskirties kortelėmis mokėjimams atlikti ir išsiimti grynuosius pinigus eurais visoje SEPA erdvėje taip pat lengvai ir patogiai, kaip savo šalyje. Turėtų nelikti skirtumo, ar jie naudojasi savo kortele (-ėmis) savo šalyje, ar kur nors kitur SEPA erdvėje. Turėtų nelikti jokių bendrosios paskirties kortelių sistemų, skirtų naudoti tik vienoje šalyje, ir jokių kortelių sistemų, skirtų naudoti tik tarpvalstybiniu lygmeniu SEPA erdvėje“; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal bendrą mokėjimų eurais erdvė s(SEPA) kortelių sistemą reikalaujama, kad vartotojai mokėtų „naudotis bendrosios paskirties kortelėmis mokėjimams atlikti ir išsiimti grynuosius pinigus eurais visoje SEPA erdvėje taip pat lengvai ir patogiai, kaip savo šalyje. Turėtų nelikti skirtumo, ar jie naudojasi savo kortele (-ėmis) savo šalyje, ar kur nors kitur SEPA erdvėje. Turėtų nelikti jokių bendrosios paskirties kortelių sistemų, skirtų naudoti tik vienoje šalyje, ir jokių kortelių sistemų, skirtų naudoti tik tarpvalstybiniu lygmeniu SEPA erdvėje“;

| K. | kadangi galima tikėtis, kad sėkmingai perėjus prie SEPA atsiras postūmis kurti naujoviškas visai Europai bendras mokėjimo priemones; |
| --- | --- |

K.

kadangi galima tikėtis, kad sėkmingai perėjus prie SEPA atsiras postūmis kurti naujoviškas visai Europai bendras mokėjimo priemones;

Įvairūs mokėjimo būdai

| 1. | giria Komisiją už parengtą žaliąją knygą, mano, kad joje esantys svarstymai ir klausimai labai svarbūs, ir visiškai sutinka su išvardytais tikslais siekti didesnės konkurencijos, didesnio pasirinkimo, daugiau naujovių ir saugesnių mokėjimų, taip pat didesnio vartotojų pasitikėjimo; |
| --- | --- |

1.

giria Komisiją už parengtą žaliąją knygą, mano, kad joje esantys svarstymai ir klausimai labai svarbūs, ir visiškai sutinka su išvardytais tikslais siekti didesnės konkurencijos, didesnio pasirinkimo, daugiau naujovių ir saugesnių mokėjimų, taip pat didesnio vartotojų pasitikėjimo;

| 2. | pritaria Komisijai, kad reikia atskirti tris skirtingų produktų keturšalių banko kortelių sistemų srityje rinkas: visų pirma rinką, kurioje konkuruoja įvairios kortelių sistemos, siekiant pritraukti finansų įstaigas, kaip savo korteles išduodančius ar aptarnaujančius vartotojus; antra, pirmąją vartotojų grandinės rinką, kurioje korteles išduodantys bankai konkuruoja dėl banko kortelių turėtojų („kortelių išdavimo rinka“); ir trečia, antrąją vartotojų grandinės rinką, kurioje korteles aptarnaujantys bankai konkuruoja dėl klientų prekybininkų („kortelių aptarnavimo rinka“), ir mano, kad kiekvienoje rinkoje reikėtų stiprinti laisvą konkurenciją; |
| --- | --- |

2.

pritaria Komisijai, kad reikia atskirti tris skirtingų produktų keturšalių banko kortelių sistemų srityje rinkas: visų pirma rinką, kurioje konkuruoja įvairios kortelių sistemos, siekiant pritraukti finansų įstaigas, kaip savo korteles išduodančius ar aptarnaujančius vartotojus; antra, pirmąją vartotojų grandinės rinką, kurioje korteles išduodantys bankai konkuruoja dėl banko kortelių turėtojų („kortelių išdavimo rinka“); ir trečia, antrąją vartotojų grandinės rinką, kurioje korteles aptarnaujantys bankai konkuruoja dėl klientų prekybininkų („kortelių aptarnavimo rinka“), ir mano, kad kiekvienoje rinkoje reikėtų stiprinti laisvą konkurenciją;

| 3. | atkreipia dėmesį į rinka grindžiamo savireguliavimo svarbą bendradarbiaujant visiems suinteresuotiesiems subjektams, tačiau pripažįsta, kad dėl interesų konflikto savireguliavimu gali nepavykti pasiekti norimų rezultatų per priimtiną laikotarpį; tikisi, kad Komisija pateiks reikiamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, siekdama padėti užtikrinti tikrą mokėjimams kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu skirtą SEPA, ir atkreipia dėmesį į būsimo Mokėjimo paslaugų direktyvos persvarstymo svarbą; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į rinka grindžiamo savireguliavimo svarbą bendradarbiaujant visiems suinteresuotiesiems subjektams, tačiau pripažįsta, kad dėl interesų konflikto savireguliavimu gali nepavykti pasiekti norimų rezultatų per priimtiną laikotarpį; tikisi, kad Komisija pateiks reikiamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, siekdama padėti užtikrinti tikrą mokėjimams kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu skirtą SEPA, ir atkreipia dėmesį į būsimo Mokėjimo paslaugų direktyvos persvarstymo svarbą;

| 4. | pabrėžia, kad reikia turėti aiškią ir išsamią mokėjimams kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu skirtos SEPA viziją ir reikiamas gaires bei terminus, siekiant pagrindinio tikslo, kad nebūtų jokių skirtumų tarp tarpvalstybinių ir nacionalinių mokėjimų; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad reikia turėti aiškią ir išsamią mokėjimams kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu skirtos SEPA viziją ir reikiamas gaires bei terminus, siekiant pagrindinio tikslo, kad nebūtų jokių skirtumų tarp tarpvalstybinių ir nacionalinių mokėjimų;

| 5. | pabrėžia, kad reikia siekti tikralaikės tarpuskaitos ir atsiskaitymo sistemos, kuri techniškai jau prieinama ir naudojama kai kuriems mokėjimams, ir pabrėžia, kad perėjimas prie tikralaikės ekonomikos turėtų būti svarbus visos SEPA tikslas ir kad pažangi tikralaikė tarpbankinė sistema turėtų būti prieinama visoje SEPA; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad reikia siekti tikralaikės tarpuskaitos ir atsiskaitymo sistemos, kuri techniškai jau prieinama ir naudojama kai kuriems mokėjimams, ir pabrėžia, kad perėjimas prie tikralaikės ekonomikos turėtų būti svarbus visos SEPA tikslas ir kad pažangi tikralaikė tarpbankinė sistema turėtų būti prieinama visoje SEPA;

| 6. | todėl laikosi nuomonės, kad visas nacionalines mokėjimų kortele, mobiliuoju telefonu ir internetu sistemas reikėtų sujungti ar paversti visos Europos SEPA taisykles atitinkančia sistema, kad visi mokėjimai kortele, mobiliuoju telefonu ir internetu būtų priimami visur SEPA erdvėje, taip pat mano, kad Komisija turėtų pasiūlyti šiam perėjimui reikiamą laikotarpį; |
| --- | --- |

6.

todėl laikosi nuomonės, kad visas nacionalines mokėjimų kortele, mobiliuoju telefonu ir internetu sistemas reikėtų sujungti ar paversti visos Europos SEPA taisykles atitinkančia sistema, kad visi mokėjimai kortele, mobiliuoju telefonu ir internetu būtų priimami visur SEPA erdvėje, taip pat mano, kad Komisija turėtų pasiūlyti šiam perėjimui reikiamą laikotarpį;

| 7. | pažymi, kad visuose terminaluose turėtų būti priimamos visos kortelės ir laikomasi sąveikumo reikalavimų, todėl reikėtų pašalinti bet kokias dėl terminalų veikimo ir jiems taikomų sertifikavimo reikalavimų skirtumų kylančias technines kliūtis, nes bendri standartai, taisyklės ir standartizuota terminalų programinė įranga padidintų konkurenciją; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad visuose terminaluose turėtų būti priimamos visos kortelės ir laikomasi sąveikumo reikalavimų, todėl reikėtų pašalinti bet kokias dėl terminalų veikimo ir jiems taikomų sertifikavimo reikalavimų skirtumų kylančias technines kliūtis, nes bendri standartai, taisyklės ir standartizuota terminalų programinė įranga padidintų konkurenciją;

| 8. | mano, kad integruotai Europos mokėjimų rinkai savireguliavimo metodo nepakanka; ragina Komisiją imtis teisėkūros veiksmų, siekiant užtikrinti vartotojams mokėjimų saugumą, sąžiningą konkurenciją, finansinę įtrauktį, asmens duomenų apsaugą ir skaidrumą; |
| --- | --- |

8.

mano, kad integruotai Europos mokėjimų rinkai savireguliavimo metodo nepakanka; ragina Komisiją imtis teisėkūros veiksmų, siekiant užtikrinti vartotojams mokėjimų saugumą, sąžiningą konkurenciją, finansinę įtrauktį, asmens duomenų apsaugą ir skaidrumą;

| 9. | ragina Komisiją pertvarkyti SEPA valdymą, siekiant užtikrinti, kad sprendimų priėmimo procesas būtų demokratiškas, skaidrus ir atitiktų visuomenės interesus; pažymi, kad tam reikia aktyvesnio ir vadovaujamo Komisijos ir Europos Centrinio Banko (ECB) vaidmens valdant SEPA ir proporcingo visų suinteresuotųjų subjektų atstovavimo visose SEPA sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo institucijose, taip užtikrinant pakankamą galutinių paslaugų gavėjų dalyvavimą; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją pertvarkyti SEPA valdymą, siekiant užtikrinti, kad sprendimų priėmimo procesas būtų demokratiškas, skaidrus ir atitiktų visuomenės interesus; pažymi, kad tam reikia aktyvesnio ir vadovaujamo Komisijos ir Europos Centrinio Banko (ECB) vaidmens valdant SEPA ir proporcingo visų suinteresuotųjų subjektų atstovavimo visose SEPA sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo institucijose, taip užtikrinant pakankamą galutinių paslaugų gavėjų dalyvavimą;

| 10. | reiškia susirūpinimą dėl šiuo etapu pernelyg griežto mokėjimo internetu ir mobiliuoju telefonu rinkų reguliavimo, nes šie mokėjimo būdai vis dar plėtojami; mano, kad bet kokia šios srities reguliavimo iniciatyva kelia riziką, kad bus pernelyg pabrėžtos jau egzistuojančios mokėjimo priemonės, o tai gali sustabdyti inovacijas ir iškreipti rinką dar jos neišplėtojus; prašo Komisijos būsimame pasiūlyme laikytis tinkamo požiūrio į visus būsimus mokėjimo internetu ir mobiliuoju telefonu būdus ir užtikrinti aukšto lygio vartotojų, ypač pažeidžiamų, apsaugą; |
| --- | --- |

10.

reiškia susirūpinimą dėl šiuo etapu pernelyg griežto mokėjimo internetu ir mobiliuoju telefonu rinkų reguliavimo, nes šie mokėjimo būdai vis dar plėtojami; mano, kad bet kokia šios srities reguliavimo iniciatyva kelia riziką, kad bus pernelyg pabrėžtos jau egzistuojančios mokėjimo priemonės, o tai gali sustabdyti inovacijas ir iškreipti rinką dar jos neišplėtojus; prašo Komisijos būsimame pasiūlyme laikytis tinkamo požiūrio į visus būsimus mokėjimo internetu ir mobiliuoju telefonu būdus ir užtikrinti aukšto lygio vartotojų, ypač pažeidžiamų, apsaugą;

| 11. | pažymi, kad, nors elektroniniai mokėjimai Europoje ir pasaulyje vis svarbesni, tebekyla didelių kliūčių kuriant visiškai ir iš tikrųjų integruotą, konkurencingą, naujovišką, saugią, skaidrią ir vartotojams palankią bendrąją Europos skaitmeninę rinką, susijusią su tokiais mokėjimais; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad, nors elektroniniai mokėjimai Europoje ir pasaulyje vis svarbesni, tebekyla didelių kliūčių kuriant visiškai ir iš tikrųjų integruotą, konkurencingą, naujovišką, saugią, skaidrią ir vartotojams palankią bendrąją Europos skaitmeninę rinką, susijusią su tokiais mokėjimais;

| 12. | pažymi, kad šiuo metu, kai patiriama krizė, labai svarbu imtis veiksmų, kuriais skatinamas ekonomikos augimas, darbo vietų kūrimas ir vartojimas, kad skaitmeninė rinka teikia didelių galimybių pasiekti šiuos tikslus, tačiau ES turi būti pajėgi sukurti visapusišką vidaus skaitmeninę rinką, ir kad, viena vertus, būtina panaikinti esamas kliūtis, bet kita vertus, padidinti vartotojų pasitikėjimą; mano, kad neutrali ir saugi bendroji Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinka, kuri skatina laisvai konkuruoti ir diegti inovacijas, yra labai svarbi, siekiant sukurti tikrą bendrąją skaitmeninę rinką, ir gali labai padėti didinti vartotojų pasitikėjimą; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad šiuo metu, kai patiriama krizė, labai svarbu imtis veiksmų, kuriais skatinamas ekonomikos augimas, darbo vietų kūrimas ir vartojimas, kad skaitmeninė rinka teikia didelių galimybių pasiekti šiuos tikslus, tačiau ES turi būti pajėgi sukurti visapusišką vidaus skaitmeninę rinką, ir kad, viena vertus, būtina panaikinti esamas kliūtis, bet kita vertus, padidinti vartotojų pasitikėjimą; mano, kad neutrali ir saugi bendroji Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinka, kuri skatina laisvai konkuruoti ir diegti inovacijas, yra labai svarbi, siekiant sukurti tikrą bendrąją skaitmeninę rinką, ir gali labai padėti didinti vartotojų pasitikėjimą;

| 13. | pabrėžia, kad būtina plėtoti skaidrias, saugias ir veiksmingas mokėjimo sistemas Europos skaitmeninėje rinkoje, siekiant sukurti tikrą skaitmeninę ekonomiką ir palengvinti tarpvalstybinę elektroninę prekybą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad būtina plėtoti skaidrias, saugias ir veiksmingas mokėjimo sistemas Europos skaitmeninėje rinkoje, siekiant sukurti tikrą skaitmeninę ekonomiką ir palengvinti tarpvalstybinę elektroninę prekybą;

| 14. | pažymi, kad norint kurti bendrąją skaitmeninę rinką būtina saugi, patikima ir skaidri Europos elektroninių mokėjimų sistema; pabrėžia informavimo kampanijų svarbą siekiant didinti vartotojų informuotumą apie galimybes rinkoje ir apie saugių elektroninių mokėjimų sąlygas ir reikalavimus; mano, kad tokias kampanijas reikėtų rengti ES lygmeniu, taip pat norint išvengti dažnai nepagrįsto nerimo dėl tokių formų mokėjimų; mano, kad vartotojų interesus atitinkantys informaciniai centrai šiuo atveju padėtų padidinti pasitikėjimą nuotoliniais mokėjimais; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad norint kurti bendrąją skaitmeninę rinką būtina saugi, patikima ir skaidri Europos elektroninių mokėjimų sistema; pabrėžia informavimo kampanijų svarbą siekiant didinti vartotojų informuotumą apie galimybes rinkoje ir apie saugių elektroninių mokėjimų sąlygas ir reikalavimus; mano, kad tokias kampanijas reikėtų rengti ES lygmeniu, taip pat norint išvengti dažnai nepagrįsto nerimo dėl tokių formų mokėjimų; mano, kad vartotojų interesus atitinkantys informaciniai centrai šiuo atveju padėtų padidinti pasitikėjimą nuotoliniais mokėjimais;

| 15. | pabrėžia, kad turėtų būti priimtos priemonės, kuriomis būtų kovojama su dažnai pasitaikančia Europos vartotojų diskriminacija dėl kilmės vietos, kai nepriimami jų mokėjimai atliekant tarpvalstybines operacijas internetu; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad turėtų būti priimtos priemonės, kuriomis būtų kovojama su dažnai pasitaikančia Europos vartotojų diskriminacija dėl kilmės vietos, kai nepriimami jų mokėjimai atliekant tarpvalstybines operacijas internetu;

| 16. | apgailestauja, kad dabartinėmis aplinkybėmis mokėjimų išlaidos yra neskaidrios ir tie, kurie nesinaudoja brangiais mokėjimo būdais, vis tiek padengia jų išlaidas; primena, kad kiekvienas mokėjimo būdas turi savo kainą; todėl prašo Komisijos ateityje taip pat apsvarstyti mokėjimų grynaisiais pinigais ir čekiais, palyginti su kitais mokėjimo būdais, kainą visiems rinkos dalyviams ir vartotojams, ypatumus ir poveikį visuomenei; primena, kad visiems europiečiams turėtų būti sudarytos sąlygos naudotis pagrindinėmis bankininkystės paslaugomis; pabrėžia, kad veiksmų, kuriais siekiama bendrų techninių standartų, reikia imtis atsižvelgiant į šiuo metu Europoje nustatytų standartų svarbą, veiksmingumą ir pakankamumą; |
| --- | --- |

16.

apgailestauja, kad dabartinėmis aplinkybėmis mokėjimų išlaidos yra neskaidrios ir tie, kurie nesinaudoja brangiais mokėjimo būdais, vis tiek padengia jų išlaidas; primena, kad kiekvienas mokėjimo būdas turi savo kainą; todėl prašo Komisijos ateityje taip pat apsvarstyti mokėjimų grynaisiais pinigais ir čekiais, palyginti su kitais mokėjimo būdais, kainą visiems rinkos dalyviams ir vartotojams, ypatumus ir poveikį visuomenei; primena, kad visiems europiečiams turėtų būti sudarytos sąlygos naudotis pagrindinėmis bankininkystės paslaugomis; pabrėžia, kad veiksmų, kuriais siekiama bendrų techninių standartų, reikia imtis atsižvelgiant į šiuo metu Europoje nustatytų standartų svarbą, veiksmingumą ir pakankamumą;

Standartizacija ir sąveika

| 17. | mano, kad tolesnis darbas, susijęs su bendrais techniniais standartais, taikant laisvą prieigą, galėtų didinti Europos ekonomikos konkurencingumą ir gerinti vidaus rinkos veikimą, taip pat skatintų sąveikumą ir duotų su saugumu susijusios naudos, nes būtų nustatyti bendri saugumo standartai, naudingi ir vartotojams, ir prekybininkams; |
| --- | --- |

17.

mano, kad tolesnis darbas, susijęs su bendrais techniniais standartais, taikant laisvą prieigą, galėtų didinti Europos ekonomikos konkurencingumą ir gerinti vidaus rinkos veikimą, taip pat skatintų sąveikumą ir duotų su saugumu susijusios naudos, nes būtų nustatyti bendri saugumo standartai, naudingi ir vartotojams, ir prekybininkams;

| 18. | pažymi, kad mokėjimų internetu ir mobiliuoju telefonu atvejais dauguma standartų turėtų būti tokie pat kaip dabartinių SEPA mokėjimų, tačiau reikia naujų standartų vartotojų saugumo ir tapatybės nustatymo reikmėms ir siekiant teikti tarpbankines tikralaikes paslaugas internetu, ir pabrėžia, kad nepakanka sukurti naujus standartus, ne mažiau svarbu koordinuoti jų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad mokėjimų internetu ir mobiliuoju telefonu atvejais dauguma standartų turėtų būti tokie pat kaip dabartinių SEPA mokėjimų, tačiau reikia naujų standartų vartotojų saugumo ir tapatybės nustatymo reikmėms ir siekiant teikti tarpbankines tikralaikes paslaugas internetu, ir pabrėžia, kad nepakanka sukurti naujus standartus, ne mažiau svarbu koordinuoti jų įgyvendinimą;

| 19. | pabrėžia, kad standartizacija neturėtų kelti kliūčių konkurencijai ir inovacijoms, veikiau ji turėtų pašalinti kliūtis, siekiant visoms šalims užtikrinti vienodas sąlygas; todėl rekomenduoja, kad standartai sudarytų sąlygas inovacijoms ir konkurencijai rinkoje, nes nustačius vieną bendrą arba uždarą standartą būtų ribojama rinkos plėtra ir inovacijos, atsirastų neproporcingai didelis apribojimas ir nebūtų užtikrinamos vienodos konkurencinės sąlygos; tačiau atkreipia dėmesį į Komisijos antimonopolinį tyrimą dėl mokėjimo internetu (e. mokėjimų) standartizavimo proceso, kurį vykdo Europos mokėjimų taryba; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad standartizacija neturėtų kelti kliūčių konkurencijai ir inovacijoms, veikiau ji turėtų pašalinti kliūtis, siekiant visoms šalims užtikrinti vienodas sąlygas; todėl rekomenduoja, kad standartai sudarytų sąlygas inovacijoms ir konkurencijai rinkoje, nes nustačius vieną bendrą arba uždarą standartą būtų ribojama rinkos plėtra ir inovacijos, atsirastų neproporcingai didelis apribojimas ir nebūtų užtikrinamos vienodos konkurencinės sąlygos; tačiau atkreipia dėmesį į Komisijos antimonopolinį tyrimą dėl mokėjimo internetu (e. mokėjimų) standartizavimo proceso, kurį vykdo Europos mokėjimų taryba;

| 20. | pažymi, kad iš esmės visas mokėjimo operacijas sudaro tokie pat duomenys, ir pabrėžia, kad bet kokio mokėjimo atveju duomenys turėtų būti saugiai perduodami, sudarant sąlygas nuo pradžios iki pabaigos nenutrūkstančiam tikralaikiam tvarkymui; mato visų sistemų, kuriose naudojamas toks pat pranešimo formatas, pranašumus ir primena, kad akivaizdžiausias pasirinkimas yra tas, kuris naudojamas kredito pervedimo ir tiesioginio debeto atveju, kaip nustatyta SEPA galutinės datos reglamento priede (t. y. ISO XML 20022); rekomenduoja, kad tokio paties formato pranešimas būtų naudojamas perduodant visų operacijų duomenis iš terminalo klientui ir kad jame būtų nurodyta visa atitinkama informacija; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad iš esmės visas mokėjimo operacijas sudaro tokie pat duomenys, ir pabrėžia, kad bet kokio mokėjimo atveju duomenys turėtų būti saugiai perduodami, sudarant sąlygas nuo pradžios iki pabaigos nenutrūkstančiam tikralaikiam tvarkymui; mato visų sistemų, kuriose naudojamas toks pat pranešimo formatas, pranašumus ir primena, kad akivaizdžiausias pasirinkimas yra tas, kuris naudojamas kredito pervedimo ir tiesioginio debeto atveju, kaip nustatyta SEPA galutinės datos reglamento priede (t. y. ISO XML 20022); rekomenduoja, kad tokio paties formato pranešimas būtų naudojamas perduodant visų operacijų duomenis iš terminalo klientui ir kad jame būtų nurodyta visa atitinkama informacija;

| 21. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į greit augančią, bet šiuo etapu nepakankamai išplėtotą elektroninių mokėjimų ir mokėjimų mobiliuoju telefonu rinkos rinką, šiose pagrindinėse srityse nustačius privalomus standartus, siekiant patobulinti bendrąją skaitmeninę rinką Europoje, kiltų neigiamo poveikio inovacijoms, konkurencijai ir rinkos augimui grėsmė; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad atsižvelgiant į greit augančią, bet šiuo etapu nepakankamai išplėtotą elektroninių mokėjimų ir mokėjimų mobiliuoju telefonu rinkos rinką, šiose pagrindinėse srityse nustačius privalomus standartus, siekiant patobulinti bendrąją skaitmeninę rinką Europoje, kiltų neigiamo poveikio inovacijoms, konkurencijai ir rinkos augimui grėsmė;

| 22. | nurodo, kad pagal Komisijos viešų konsultacijų dėl žaliosios knygos grįžtamosios informacijos suvestinę parengtų standartų įgyvendinimas dažnai būna didelė problema; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę taikyti įgyvendinimo užtikrinimo priemones, pvz., nustatyti galutinius perėjimo terminus; |
| --- | --- |

22.

nurodo, kad pagal Komisijos viešų konsultacijų dėl žaliosios knygos grįžtamosios informacijos suvestinę parengtų standartų įgyvendinimas dažnai būna didelė problema; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę taikyti įgyvendinimo užtikrinimo priemones, pvz., nustatyti galutinius perėjimo terminus;

| 23. | pažymi, kad grynųjų pinigų išdavimo per terminalą mokesčiai ne mokėjimo paslaugų vartotojo banke ir kitoje kortelių sistemoje daugelyje valstybių narių dažnai būna pernelyg dideli ir visoje SEPA turėtų būti labiau grindžiami išlaidomis; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad grynųjų pinigų išdavimo per terminalą mokesčiai ne mokėjimo paslaugų vartotojo banke ir kitoje kortelių sistemoje daugelyje valstybių narių dažnai būna pernelyg dideli ir visoje SEPA turėtų būti labiau grindžiami išlaidomis;

| 24. | pabrėžia, kad visais standartizacijos ir sąveikos reikalavimais turėtų būti siekiama didinti Europos mokėjimo sistemų konkurencingumą, skaidrumą, inovacinį pobūdį, mokėjimų saugumą ir veiksmingumą visų vartotojų ir kitų suinteresuotųjų subjektų naudai; pabrėžia, kad dėl bet kokių standartizacijos reikalavimų neturėtų atsirasti nereikalingų skirtumų palyginti su pasauline rinka, kurie gali tapti kliūtimis; be to, laikosi nuomonės, kad bendrų standartų taip pat reikėtų siekti pasauliniu lygmeniu, glaudžiai bendradarbiaujant su pagrindiniais ES ekonominiais partneriais; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad visais standartizacijos ir sąveikos reikalavimais turėtų būti siekiama didinti Europos mokėjimo sistemų konkurencingumą, skaidrumą, inovacinį pobūdį, mokėjimų saugumą ir veiksmingumą visų vartotojų ir kitų suinteresuotųjų subjektų naudai; pabrėžia, kad dėl bet kokių standartizacijos reikalavimų neturėtų atsirasti nereikalingų skirtumų palyginti su pasauline rinka, kurie gali tapti kliūtimis; be to, laikosi nuomonės, kad bendrų standartų taip pat reikėtų siekti pasauliniu lygmeniu, glaudžiai bendradarbiaujant su pagrindiniais ES ekonominiais partneriais;

| 25. | prašo Komisijos įvertinti galimybes skatinti naujus dalyvius įsilieti į kortelių rinką, pvz., visiems sandoriams užtikrinant bendrą mokėjimų infrastruktūrą, neatsižvelgiant į tai, kas išdavė kortelę; |
| --- | --- |

25.

prašo Komisijos įvertinti galimybes skatinti naujus dalyvius įsilieti į kortelių rinką, pvz., visiems sandoriams užtikrinant bendrą mokėjimų infrastruktūrą, neatsižvelgiant į tai, kas išdavė kortelę;

| 26. | pažymi, kad mokėjimo infrastruktūros ir mokėjimo schemų atskyrimas galėtų padidinti konkurenciją, nes smulkesni dalyviai nebeiškristų iš rinkos dėl techninių suvaržymų; pabrėžia, kad mokėjimų paslaugų teikėjams (MPT) turėtų būti suteikta galimybė laisvai pasirinkti bet kokį kortelių išdavimo ir aptarnavimo paslaugų derinį, prieinamą pagal rinkoje esančias mokėjimo schemas, o pasitelkiant mokėjimo infrastruktūrą turėtų būti be diskriminacijos vykdomos įvairių tuo pačiu metu taikomų panašioms priemonėms skirtų mokėjimo schemų operacijos; |
| --- | --- |

26.

pažymi, kad mokėjimo infrastruktūros ir mokėjimo schemų atskyrimas galėtų padidinti konkurenciją, nes smulkesni dalyviai nebeiškristų iš rinkos dėl techninių suvaržymų; pabrėžia, kad mokėjimų paslaugų teikėjams (MPT) turėtų būti suteikta galimybė laisvai pasirinkti bet kokį kortelių išdavimo ir aptarnavimo paslaugų derinį, prieinamą pagal rinkoje esančias mokėjimo schemas, o pasitelkiant mokėjimo infrastruktūrą turėtų būti be diskriminacijos vykdomos įvairių tuo pačiu metu taikomų panašioms priemonėms skirtų mokėjimo schemų operacijos;

| 27. | pažymi, kad reikia laikytis atsargumo principo ir užtikrinti, kad bet kokia tokia priemonė visada atitiktų laisvos ir sąžiningos konkurencijos ir laisvo patekimo į rinką bei prieigos prie jos principus, atsižvelgiant į būsimas technologines inovacijas šiame sektoriuje, kad būtų galima pritaikyti sistemą prie būsimų pokyčių ir visada nuosekliai skatinti inovacijas ir konkurencingumą ir sudaryti jiems reikalingas sąlygas; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad reikia laikytis atsargumo principo ir užtikrinti, kad bet kokia tokia priemonė visada atitiktų laisvos ir sąžiningos konkurencijos ir laisvo patekimo į rinką bei prieigos prie jos principus, atsižvelgiant į būsimas technologines inovacijas šiame sektoriuje, kad būtų galima pritaikyti sistemą prie būsimų pokyčių ir visada nuosekliai skatinti inovacijas ir konkurencingumą ir sudaryti jiems reikalingas sąlygas;

Valdymas

| 28. | ragina Komisiją pasiūlyti geresnį SEPA valdymo būdą, kad būtų numatyta organizacinė struktūra, susijusi su pagrindinių mokėjimo paslaugų ypatybių ir reikalavimų, kurių reikia laikytis, plėtojimu, o techniniai ir saugumo standartai būtų nustatomi atskirai, siekiant padėti įgyvendinti su šia sritimi susijusius teisės aktus; ragina siekti proporcingesnio visų suinteresuotųjų subjektų atstovavimo toliau plėtojant bendrus mokėjimo schemų techninius ir saugumo standartus; primygtinai ragina Komisiją reaguoti į ankstesnius Europos Parlamento raginimus imtis SEPA valdymo reformos, siekiant užtikrinti geresnį mokėjimo paslaugų naudotojų atstovavimą sprendimų priėmimo ir standartų nustatymo procese; pažymi, kad šie suinteresuotieji subjektai gali būti (bet nebūtinai tik) Europos mokėjimų taryba, vartotojų organizacijos, prekybininkų organizacijos ir didelės mažmeninės prekybos grandinės, Europos bankininkystės institucija (EBI), Komisija, įvairių sričių ekspertai, su bankais nesusijusių mokėjimo paslaugų teikėjai ir prekyba atsiskaitant mobiliuoju telefonu, internetu ir kortele bei judriojo ryšio tinklų operatoriai; ragina šiuos suinteresuotuosius subjektus planuoti savo darbą pagal naują valdymo struktūrą, pagal kurią SEPA tarybai tenka tam tikras vaidmuo; mano, kad SEPA tarybai turėtų padėti įvairūs techniniai komitetai ar e. mokėjimo, mokėjimo mobiliuoju telefonu, kortelių, grynųjų pinigų ir kitų su standartizacija susijusių klausimų darbo grupės bei ad hoc darbo grupės; primena Komisijos įsipareigojimą pagal Reglamentą (ES) Nr. 260/2012, prisiimtą deklaracijoje dėl SEPA valdymo, pateikti pasiūlymą iki 2012 m. pabaigos; ragina Europos standartizacijos institucijas, pvz., Europos standartizacijos komitetą (pranc. Comité européen de normalisation, CEN) arba Europos telekomunikacijų standartų institutą (ETSI), bendradarbiaujant su Komisija, imtis aktyvesnio vaidmens standartizuojant mokėjimus kortele; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją pasiūlyti geresnį SEPA valdymo būdą, kad būtų numatyta organizacinė struktūra, susijusi su pagrindinių mokėjimo paslaugų ypatybių ir reikalavimų, kurių reikia laikytis, plėtojimu, o techniniai ir saugumo standartai būtų nustatomi atskirai, siekiant padėti įgyvendinti su šia sritimi susijusius teisės aktus; ragina siekti proporcingesnio visų suinteresuotųjų subjektų atstovavimo toliau plėtojant bendrus mokėjimo schemų techninius ir saugumo standartus; primygtinai ragina Komisiją reaguoti į ankstesnius Europos Parlamento raginimus imtis SEPA valdymo reformos, siekiant užtikrinti geresnį mokėjimo paslaugų naudotojų atstovavimą sprendimų priėmimo ir standartų nustatymo procese; pažymi, kad šie suinteresuotieji subjektai gali būti (bet nebūtinai tik) Europos mokėjimų taryba, vartotojų organizacijos, prekybininkų organizacijos ir didelės mažmeninės prekybos grandinės, Europos bankininkystės institucija (EBI), Komisija, įvairių sričių ekspertai, su bankais nesusijusių mokėjimo paslaugų teikėjai ir prekyba atsiskaitant mobiliuoju telefonu, internetu ir kortele bei judriojo ryšio tinklų operatoriai; ragina šiuos suinteresuotuosius subjektus planuoti savo darbą pagal naują valdymo struktūrą, pagal kurią SEPA tarybai tenka tam tikras vaidmuo; mano, kad SEPA tarybai turėtų padėti įvairūs techniniai komitetai ar e. mokėjimo, mokėjimo mobiliuoju telefonu, kortelių, grynųjų pinigų ir kitų su standartizacija susijusių klausimų darbo grupės bei ad hoc darbo grupės; primena Komisijos įsipareigojimą pagal Reglamentą (ES) Nr. 260/2012, prisiimtą deklaracijoje dėl SEPA valdymo, pateikti pasiūlymą iki 2012 m. pabaigos; ragina Europos standartizacijos institucijas, pvz., Europos standartizacijos komitetą (pranc. Comité européen de normalisation, CEN) arba Europos telekomunikacijų standartų institutą (ETSI), bendradarbiaujant su Komisija, imtis aktyvesnio vaidmens standartizuojant mokėjimus kortele;

| 29. | šiuo klausimu pripažįsta, kad bendra mokėjimų eurais erdvė (SEPA) yra kertinis akmuo siekiant sukurti integruotą ES mokėjimų rinką ir ja turėtų būti remiamasi kaip pagrindu plėtojant tokią rinką ir užtikrinant didesnį jos novatoriškumą ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

29.

šiuo klausimu pripažįsta, kad bendra mokėjimų eurais erdvė (SEPA) yra kertinis akmuo siekiant sukurti integruotą ES mokėjimų rinką ir ja turėtų būti remiamasi kaip pagrindu plėtojant tokią rinką ir užtikrinant didesnį jos novatoriškumą ir konkurencingumą;

| 30. | mano, jog Europoje dažnai sunku užtikrinti, kad elektroninių mokėjimų taisyklės būtų įgyvendinamos, nes tam nėra atitinkamų ir vienodų sąlygų, todėl turėtų būti dedama daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad taisyklės būtų tinkamai ir vienodai įgyvendinamos; |
| --- | --- |

30.

mano, jog Europoje dažnai sunku užtikrinti, kad elektroninių mokėjimų taisyklės būtų įgyvendinamos, nes tam nėra atitinkamų ir vienodų sąlygų, todėl turėtų būti dedama daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad taisyklės būtų tinkamai ir vienodai įgyvendinamos;

| 31. | patvirtina, kad savireguliacijos metodo nepakanka; mano, kad Komisija ir ECB, bendradarbiaudami su valstybėmis narėmis, turėtų imtis aktyvesnio vadovaujamo vaidmens ir kad visi susiję suinteresuotieji subjektai, taip pat ir vartotojų asociacijos, turėtų būti tinkamai įtraukiami į sprendimų priėmimo procesą ir šiame procese su jais turėtų būti konsultuojamasi; |
| --- | --- |

31.

patvirtina, kad savireguliacijos metodo nepakanka; mano, kad Komisija ir ECB, bendradarbiaudami su valstybėmis narėmis, turėtų imtis aktyvesnio vadovaujamo vaidmens ir kad visi susiję suinteresuotieji subjektai, taip pat ir vartotojų asociacijos, turėtų būti tinkamai įtraukiami į sprendimų priėmimo procesą ir šiame procese su jais turėtų būti konsultuojamasi;

| 32. | mano, kad gali būti vis daugiau Europos bendrovių, kurių veikla iš esmės priklausys nuo galimybės priimti mokėjimus kortele; mano, kad objektyvių taisyklių, kuriomis nustatomos aplinkybės ir procedūros, kai mokėjimo kortele sistemos gali vienašališkai atmesti mokėjimą, nustatymas atitinka viešąjį interesą; |
| --- | --- |

32.

mano, kad gali būti vis daugiau Europos bendrovių, kurių veikla iš esmės priklausys nuo galimybės priimti mokėjimus kortele; mano, kad objektyvių taisyklių, kuriomis nustatomos aplinkybės ir procedūros, kai mokėjimo kortele sistemos gali vienašališkai atmesti mokėjimą, nustatymas atitinka viešąjį interesą;

| 33. | mano, kad svarbu stiprinti SEPA valdymą ir suteikti atnaujintai SEPA tarybai svarbesnį vaidmenį, taip pat kad šį naują valdymo padalinį turėtų sudaryti pagrindinių suinteresuotųjų subjektų atstovai ir kad jis turėtų būti nustatytas taip, kad pasitelkiant Komisiją ir kitas ES valdžios institucijas užtikrintų demokratinę kontrolę; siūlo, kad atnaujinta SEPA taryba vadovautų darbui, nustatytų tvarkaraštį ir darbo planą, priimtų sprendimus dėl prioritetų ir svarbiausių klausimų, taigi spręstų suinteresuotųjų subjektų nesutarimus; pabrėžia, kad demokratinę kontrolę reikėtų užtikrinti pasitelkiant svarbų vaidmenį atliekančius Komisiją, ECB ir EBI; |
| --- | --- |

33.

mano, kad svarbu stiprinti SEPA valdymą ir suteikti atnaujintai SEPA tarybai svarbesnį vaidmenį, taip pat kad šį naują valdymo padalinį turėtų sudaryti pagrindinių suinteresuotųjų subjektų atstovai ir kad jis turėtų būti nustatytas taip, kad pasitelkiant Komisiją ir kitas ES valdžios institucijas užtikrintų demokratinę kontrolę; siūlo, kad atnaujinta SEPA taryba vadovautų darbui, nustatytų tvarkaraštį ir darbo planą, priimtų sprendimus dėl prioritetų ir svarbiausių klausimų, taigi spręstų suinteresuotųjų subjektų nesutarimus; pabrėžia, kad demokratinę kontrolę reikėtų užtikrinti pasitelkiant svarbų vaidmenį atliekančius Komisiją, ECB ir EBI;

| 34. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais, rengdama žaliąją knygą dėl SEPA valdymo pagal Reglamento (ES) Nr. 260/2012 5 konstatuojamąją dalį, ir laukia pasiūlymo, kurį šia tema Komisija ketina pateikti šių metų pabaigoje; pabrėžia, kad pagal Reglamente (ES) Nr. 260/2012 nustatytas sąlygas visų SEPA suinteresuotųjų subjektų neatidėliotinas prioritetas turi būti ruoštis perėjimui prie SEPA, siekiant užtikrinti sklandų perėjimą nuo nacionalinių prie visos Europos mokėjimo schemų naudojimo; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina tai, kad Europos Komisija konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais, rengdama žaliąją knygą dėl SEPA valdymo pagal Reglamento (ES) Nr. 260/2012 5 konstatuojamąją dalį, ir laukia pasiūlymo, kurį šia tema Komisija ketina pateikti šių metų pabaigoje; pabrėžia, kad pagal Reglamente (ES) Nr. 260/2012 nustatytas sąlygas visų SEPA suinteresuotųjų subjektų neatidėliotinas prioritetas turi būti ruoštis perėjimui prie SEPA, siekiant užtikrinti sklandų perėjimą nuo nacionalinių prie visos Europos mokėjimo schemų naudojimo;

Tarpvalstybinis aptarnavimas

| 35. | pažymi, kad tolesnė standartizacija ir praktikos suderinimas, kuriais siekiama įveikti technines kliūtis ir suderinti nacionalinius atsiskaitymo bei tarpuskaitos reikalavimus, padėtų toliau skatinti tarpvalstybinį aptarnavimą, tvarką, kuri padidintų konkurenciją, taigi, prekybininkams suteiktų daugiau pasirinkimo galimybių, ir dėl kurios mokėjimo būdai vartotojams galėtų tapti ekonomiškesni; mano, kad reikėtų geriau informuoti prekybininkus apie tarpvalstybinio aptarnavimo galimybes; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad tolesnė standartizacija ir praktikos suderinimas, kuriais siekiama įveikti technines kliūtis ir suderinti nacionalinius atsiskaitymo bei tarpuskaitos reikalavimus, padėtų toliau skatinti tarpvalstybinį aptarnavimą, tvarką, kuri padidintų konkurenciją, taigi, prekybininkams suteiktų daugiau pasirinkimo galimybių, ir dėl kurios mokėjimo būdai vartotojams galėtų tapti ekonomiškesni; mano, kad reikėtų geriau informuoti prekybininkus apie tarpvalstybinio aptarnavimo galimybes;

| 36. | primygtinai ragina toliau aktyviai siekti priimti sprendimus, kuriais būtų sudaromos palankios sąlygos tarpvalstybiniam aptarnavimui, atsižvelgiant į naudą, kurią jis teikia vidaus rinkai; išreiškia susirūpinimą dėl esamų nacionalinių, teisinių ir techninių kliūčių, pvz., kai kurių licencijavimo sąlygų, kurias reikėtų pašalinti, kad nevietinė SEPA reikalavimus atitinkanti aptarnavimo įmonė nebūtų traktuojama kitaip nei vietinė tos šalies aptarnavimo įmonė; |
| --- | --- |

36.

primygtinai ragina toliau aktyviai siekti priimti sprendimus, kuriais būtų sudaromos palankios sąlygos tarpvalstybiniam aptarnavimui, atsižvelgiant į naudą, kurią jis teikia vidaus rinkai; išreiškia susirūpinimą dėl esamų nacionalinių, teisinių ir techninių kliūčių, pvz., kai kurių licencijavimo sąlygų, kurias reikėtų pašalinti, kad nevietinė SEPA reikalavimus atitinkanti aptarnavimo įmonė nebūtų traktuojama kitaip nei vietinė tos šalies aptarnavimo įmonė;

| 37. | pabrėžia, kad neturėtų būti didelių įvairias mokėjimo sąskaitas reglamentuojančių teisės aktų skirtumų ir kad mokėtojas turėtų galėti atlikti pinigų pervedimą internetu ar mobiliuoju telefonu bet kuriam pinigų gavėjui, kurio sąskaita yra bet kurioje prie SEPA prisijungusioje finansų įstaigoje; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad neturėtų būti didelių įvairias mokėjimo sąskaitas reglamentuojančių teisės aktų skirtumų ir kad mokėtojas turėtų galėti atlikti pinigų pervedimą internetu ar mobiliuoju telefonu bet kuriam pinigų gavėjui, kurio sąskaita yra bet kurioje prie SEPA prisijungusioje finansų įstaigoje;

| 38. | pabrėžia, kad visi patvirtinti MPT turėtų turėti vienodas teises naudotis tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugomis, jei jie taiko atitinkamas rizikos valdymo procedūras, laikosi būtiniausių techninių reikalavimų ir yra laikomi pakankamai stabiliais ir nekeliančiais jokios rizikos, t. y. iš esmės jiems taikomi tokie pat atitinkami reikalavimai kaip bankams; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad visi patvirtinti MPT turėtų turėti vienodas teises naudotis tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugomis, jei jie taiko atitinkamas rizikos valdymo procedūras, laikosi būtiniausių techninių reikalavimų ir yra laikomi pakankamai stabiliais ir nekeliančiais jokios rizikos, t. y. iš esmės jiems taikomi tokie pat atitinkami reikalavimai kaip bankams;

Daugiašaliai tarpbankiniai mokesčiai (DTM)

| 39. | primena, kad pagal 2012 m. gegužės 24 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą Mastercard byloje daugiašalis tarpbankinis mokestis (DTM) gali būti laikomas antikonkurenciniu, ir prašo Komisijos pasiūlyti, kaip į šį sprendimą reikėtų atsižvelgti reguliuojant mokėjimų kortele, mobiliuoju telefonu ar internetu verslo modelius; |
| --- | --- |

39.

primena, kad pagal 2012 m. gegužės 24 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą Mastercard byloje daugiašalis tarpbankinis mokestis (DTM) gali būti laikomas antikonkurenciniu, ir prašo Komisijos pasiūlyti, kaip į šį sprendimą reikėtų atsižvelgti reguliuojant mokėjimų kortele, mobiliuoju telefonu ar internetu verslo modelius;

| 40. | pažymi, kad dabartinės pajamos iš DTM daugeliu atveju yra per didelės palyginus su išlaidomis, kurias jos turėtų padengti; pažymi, kad gali reikėti suderinti skirtingus mokėjimo mokesčius, siekiant užtikrinti, kad taikant kryžmines subsidijas nebūtų skatinama rinktis neveiksmingų priemonių, ir ragina Komisiją reguliavimo priemonėmis užtikrinti, kad DTM nebeiškraipytų konkurencijos, sukurdami kliūtis naujiems rinkos dalyviams ir inovacijoms; ragina Komisiją iki 2012 m. pabaigos atlikti įvairių galimybių poveikio vertinimą; pabrėžia, kad DTM reikia teisinio aiškumo ir tikrumo; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad dabartinės pajamos iš DTM daugeliu atveju yra per didelės palyginus su išlaidomis, kurias jos turėtų padengti; pažymi, kad gali reikėti suderinti skirtingus mokėjimo mokesčius, siekiant užtikrinti, kad taikant kryžmines subsidijas nebūtų skatinama rinktis neveiksmingų priemonių, ir ragina Komisiją reguliavimo priemonėmis užtikrinti, kad DTM nebeiškraipytų konkurencijos, sukurdami kliūtis naujiems rinkos dalyviams ir inovacijoms; ragina Komisiją iki 2012 m. pabaigos atlikti įvairių galimybių poveikio vertinimą; pabrėžia, kad DTM reikia teisinio aiškumo ir tikrumo;

| 41. | pažymi, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, iš bet kurios valstybės narės atvykęs asmuo turėtų turėti SEPA reikalavimus atitinkančią mokėjimo kortelę, priimamą kiekviename SEPA mokėjimo terminale, o mokėjimas turėtų būti saugiai persiųstas; pažymi, kad šis reikalavimas gali reikšti, jog DTM reikia sureguliuoti, kad jie atitiktų nustatytas ribas, ir reikalauja, kad dėl to nė vienoje valstybėje narėje DTM nepadidėtų, veikiau sumažėtų ir galbūt kuriuo nors vėlesniu etapu būtų sumažinti iki nulio; |
| --- | --- |

41.

pažymi, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, iš bet kurios valstybės narės atvykęs asmuo turėtų turėti SEPA reikalavimus atitinkančią mokėjimo kortelę, priimamą kiekviename SEPA mokėjimo terminale, o mokėjimas turėtų būti saugiai persiųstas; pažymi, kad šis reikalavimas gali reikšti, jog DTM reikia sureguliuoti, kad jie atitiktų nustatytas ribas, ir reikalauja, kad dėl to nė vienoje valstybėje narėje DTM nepadidėtų, veikiau sumažėtų ir galbūt kuriuo nors vėlesniu etapu būtų sumažinti iki nulio;

| 42. | mano, kad reikėtų gerinti tarpvalstybinį ir centrinį aptarnavimą ir pašalinti bet kokias technines ar teisines kliūtis, nes tai padėtų sumažinti DTM lygius ir prekybininkų mokesčius; |
| --- | --- |

42.

mano, kad reikėtų gerinti tarpvalstybinį ir centrinį aptarnavimą ir pašalinti bet kokias technines ar teisines kliūtis, nes tai padėtų sumažinti DTM lygius ir prekybininkų mokesčius;

| 43. | mano, kad DTM turėtų būti reguliuojamas Europos lygmeniu, siekiant užtikrinti geresnes galimybes tarpvalstybines aptarnavimo paslaugas teikiantiems naujiems rinkos dalyviams, suteikiant prekybininkams tikrą galimybę iš tikrųjų pasirinkti, prie kurios mokėjimo schemos jie nori prisijungti; nurodo, kad, jei šiame naujame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto bus numatomi mokesčiai, turėtų būti užtikrintas visiškas skaidrumas, susijęs su jų tarifus sudarančiais elementais; primena, kad Reglamento (ES) Nr. 260/2012, kuriuo nuostatomis kredito pervedimų ir tiesioginio debeto operacijų eurais techniniai ir komerciniai reikalavimai, 5 straipsnyje nurodoma, kad nuo 2017 m. vasario 1 d. nebebus galima taikyti jokio DTM už operaciją; ragina taikyti tokį pat metodą mokėjimams kortele; |
| --- | --- |

43.

mano, kad DTM turėtų būti reguliuojamas Europos lygmeniu, siekiant užtikrinti geresnes galimybes tarpvalstybines aptarnavimo paslaugas teikiantiems naujiems rinkos dalyviams, suteikiant prekybininkams tikrą galimybę iš tikrųjų pasirinkti, prie kurios mokėjimo schemos jie nori prisijungti; nurodo, kad, jei šiame naujame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto bus numatomi mokesčiai, turėtų būti užtikrintas visiškas skaidrumas, susijęs su jų tarifus sudarančiais elementais; primena, kad Reglamento (ES) Nr. 260/2012, kuriuo nuostatomis kredito pervedimų ir tiesioginio debeto operacijų eurais techniniai ir komerciniai reikalavimai, 5 straipsnyje nurodoma, kad nuo 2017 m. vasario 1 d. nebebus galima taikyti jokio DTM už operaciją; ragina taikyti tokį pat metodą mokėjimams kortele;

| 44. | mano, kad dėl verslo modelio trišalėms ir mišrioms mokėjimo schemoms gali kilti panašių konkurencijos problemų kaip ir keturšalių mokėjimo schemų atveju; todėl mano, kad visos kortelių sistemos – keturšalės, trišalės ar mišrios – ir bet kokie nauji rinkos dalyviai turėtų būti traktuojami vienodai, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ir skatinti vartotojams ir prekybininkams naudingą konkurenciją ir skaidrumą; |
| --- | --- |

44.

mano, kad dėl verslo modelio trišalėms ir mišrioms mokėjimo schemoms gali kilti panašių konkurencijos problemų kaip ir keturšalių mokėjimo schemų atveju; todėl mano, kad visos kortelių sistemos – keturšalės, trišalės ar mišrios – ir bet kokie nauji rinkos dalyviai turėtų būti traktuojami vienodai, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ir skatinti vartotojams ir prekybininkams naudingą konkurenciją ir skaidrumą;

Kelių prekių ženklų naudojimas vienam produktui

| 45. | pažymi, kad kelių prekių ženklų naudojimas vienam produktui, kuris buvo savanoriškai įdiegtas į dalyvaujančias mokėjimo sistemas, galėtų būti naudingas vartotojams, nes tada vartotojams reikėtų mažiau kortelių ir būtų supaprastinta nacionalinių vidaus schemų prieiga prie platesnės SEPA rinkos, skatinant konkurenciją; tačiau nurodo, kad, iš anksto nusprendus dėl vidaus prekės ženklo naudojimo, kelių prekių ženklų naudojimo vienam produktui nereikėtų taikyti siekiant apeiti vidaus schemas; |
| --- | --- |

45.

pažymi, kad kelių prekių ženklų naudojimas vienam produktui, kuris buvo savanoriškai įdiegtas į dalyvaujančias mokėjimo sistemas, galėtų būti naudingas vartotojams, nes tada vartotojams reikėtų mažiau kortelių ir būtų supaprastinta nacionalinių vidaus schemų prieiga prie platesnės SEPA rinkos, skatinant konkurenciją; tačiau nurodo, kad, iš anksto nusprendus dėl vidaus prekės ženklo naudojimo, kelių prekių ženklų naudojimo vienam produktui nereikėtų taikyti siekiant apeiti vidaus schemas;

| 46. | pabrėžia, kad korteles turintys klientai turėtų galėti laisvai pasirinkti, kurios kelių prekių ženklų naudojimo vienam produktui alternatyvos turėtų būti įdiegtos konkrečiose jų kortelėse, ir reikalauja, kad prekybininkai turėtų turėti teisę pasirinkti, kuria kelių prekių ženklų naudojimo vienam produktui alternatyva nori naudotis, taip pat kiekvienu konkrečiu mokėjimo atveju korteles turintys klientai turėtų turėti teisę pasirinkti priimtinesnę kelių prekių ženklų naudojimo vienam produktui alternatyvą iš tų, kurias priima prekybininkas; ragina Komisiją pasiūlyti sprendimų, kuriais būtų skatinamas daugiau nei vienos SEPA reikalavimus atitinkančios schemos kelių prekių ženklų naudojimas vienam produktui; mano, kad reikėtų nuodugniai apsvarstyti tokias problemas kaip valdymo procedūrų suderinamumas, techninis sąveikumas ir įsipareigojimai opiais saugumo klausimais; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad korteles turintys klientai turėtų galėti laisvai pasirinkti, kurios kelių prekių ženklų naudojimo vienam produktui alternatyvos turėtų būti įdiegtos konkrečiose jų kortelėse, ir reikalauja, kad prekybininkai turėtų turėti teisę pasirinkti, kuria kelių prekių ženklų naudojimo vienam produktui alternatyva nori naudotis, taip pat kiekvienu konkrečiu mokėjimo atveju korteles turintys klientai turėtų turėti teisę pasirinkti priimtinesnę kelių prekių ženklų naudojimo vienam produktui alternatyvą iš tų, kurias priima prekybininkas; ragina Komisiją pasiūlyti sprendimų, kuriais būtų skatinamas daugiau nei vienos SEPA reikalavimus atitinkančios schemos kelių prekių ženklų naudojimas vienam produktui; mano, kad reikėtų nuodugniai apsvarstyti tokias problemas kaip valdymo procedūrų suderinamumas, techninis sąveikumas ir įsipareigojimai opiais saugumo klausimais;

| 47. | mano, kad reikėtų įdiegti kelių prekių ženklų naudojimo vienam produktui kortelę ir teikti atitinkamą informaciją vartotojui, kad jis būtų ginamas nuo klaidinimo; pabrėžia, kad visoms šalims privalo būti aišku, kas atsakingas už kortelės turėtojo ir prekybininko duomenų apsaugą bei konfidencialumą ir kas atsakingas už bendro prekės ženklo mokėjimo priemonę; |
| --- | --- |

47.

mano, kad reikėtų įdiegti kelių prekių ženklų naudojimo vienam produktui kortelę ir teikti atitinkamą informaciją vartotojui, kad jis būtų ginamas nuo klaidinimo; pabrėžia, kad visoms šalims privalo būti aišku, kas atsakingas už kortelės turėtojo ir prekybininko duomenų apsaugą bei konfidencialumą ir kas atsakingas už bendro prekės ženklo mokėjimo priemonę;

Papildomi mokesčiai

| 48. | mano, kad papildomi mokesčiai, nuolaidos ir kita kreipiamoji praktika, tokie, kokie dažnai taikomi, dažnai būna žalingi galutiniams mokėjimo paslaugų naudotojams; pažymi, kad papildomi mokesčiai, grindžiami vien tik vartotojo daromu mokėjimo pasirinkimu, gali būti savavališki ir jais galima piktnaudžiauti siekiant padidinti papildomas įplaukas, o ne padengti išlaidas; mano, kad svarbu ES lygmeniu uždrausti galimybes taikyti pernelyg didelius papildomus mokesčius, palyginti su prekybininkų pavienių operacijų mokesčiu, ir kontroliuoti nuolaidas bei panašią vartotojų kreipiamąją praktiką; todėl pabrėžia, kad prekybininkai turėtų priimti vieną bendrai naudojamą mokėjimo priemonę be jokio papildomo mokesčio (SEPA reikalavimus atitinkančią debeto kortelę, elektroninį mokėjimą), o bet kokie kitoms priemonėms taikomi papildomi mokesčiai jokiu būdu negali viršyti tų priemonių papildomų tiesioginių išlaidų, palyginti su priemone, priimama be papildomų mokesčių; |
| --- | --- |

48.

mano, kad papildomi mokesčiai, nuolaidos ir kita kreipiamoji praktika, tokie, kokie dažnai taikomi, dažnai būna žalingi galutiniams mokėjimo paslaugų naudotojams; pažymi, kad papildomi mokesčiai, grindžiami vien tik vartotojo daromu mokėjimo pasirinkimu, gali būti savavališki ir jais galima piktnaudžiauti siekiant padidinti papildomas įplaukas, o ne padengti išlaidas; mano, kad svarbu ES lygmeniu uždrausti galimybes taikyti pernelyg didelius papildomus mokesčius, palyginti su prekybininkų pavienių operacijų mokesčiu, ir kontroliuoti nuolaidas bei panašią vartotojų kreipiamąją praktiką; todėl pabrėžia, kad prekybininkai turėtų priimti vieną bendrai naudojamą mokėjimo priemonę be jokio papildomo mokesčio (SEPA reikalavimus atitinkančią debeto kortelę, elektroninį mokėjimą), o bet kokie kitoms priemonėms taikomi papildomi mokesčiai jokiu būdu negali viršyti tų priemonių papildomų tiesioginių išlaidų, palyginti su priemone, priimama be papildomų mokesčių;

| 49. | pabrėžia, kad būtina reikalauti daugiau skaidrumo ir geresnio vartotojų informavimo apie antkainius ir papildomus mokesčius, taikomus įvairių būdų mokėjimams, atsižvelgiant į tai, kad į produktų ir paslaugų kainas prekybininkai paprastai įtraukia ir operacijų išlaidas, todėl vartotojai, iš anksto neturėdami tinkamos informacijos apie visą kainą, pirkdami moka daugiau, ir taip mažinamas vartotojų pasitikėjimas; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad būtina reikalauti daugiau skaidrumo ir geresnio vartotojų informavimo apie antkainius ir papildomus mokesčius, taikomus įvairių būdų mokėjimams, atsižvelgiant į tai, kad į produktų ir paslaugų kainas prekybininkai paprastai įtraukia ir operacijų išlaidas, todėl vartotojai, iš anksto neturėdami tinkamos informacijos apie visą kainą, pirkdami moka daugiau, ir taip mažinamas vartotojų pasitikėjimas;

| 50. | pažymi, kad esama grėsmės, jog papildomi mokesčiai, grindžiami vien vartotojo daromu mokėjimo pasirinkimu, gali būti savavališki ir jais galima piktnaudžiauti siekiant padidinti papildomas įplaukas, o ne padengti išlaidas, ir apskritai papildomi mokesčiai nėra naudingi bendrosios rinkos plėtrai, nes jais varžoma konkurencija ir didinamas rinkos susiskaldymas bei painiava vartotojui; |
| --- | --- |

50.

pažymi, kad esama grėsmės, jog papildomi mokesčiai, grindžiami vien vartotojo daromu mokėjimo pasirinkimu, gali būti savavališki ir jais galima piktnaudžiauti siekiant padidinti papildomas įplaukas, o ne padengti išlaidas, ir apskritai papildomi mokesčiai nėra naudingi bendrosios rinkos plėtrai, nes jais varžoma konkurencija ir didinamas rinkos susiskaldymas bei painiava vartotojui;

| 51. | pažymi, kad taip pat yra galimybė apriboti papildomus mokesčius iki tiesioginių mokėjimo priemonės naudojimo išlaidų, kaip ir galimybė visoje ES uždrausti papildomus mokesčius; todėl ragina Komisiją atlikti galimybės uždrausti pernelyg didelius papildomus mokesčius, susijusius su prekybininkų antkainiais, ir galimybės visoje Europoje uždrausti papildomus mokesčius poveikio vertinimą atsižvelgiant į Vartotojų teisių direktyvos 2011/83/ES 19 straipsnį; |
| --- | --- |

51.

pažymi, kad taip pat yra galimybė apriboti papildomus mokesčius iki tiesioginių mokėjimo priemonės naudojimo išlaidų, kaip ir galimybė visoje ES uždrausti papildomus mokesčius; todėl ragina Komisiją atlikti galimybės uždrausti pernelyg didelius papildomus mokesčius, susijusius su prekybininkų antkainiais, ir galimybės visoje Europoje uždrausti papildomus mokesčius poveikio vertinimą atsižvelgiant į Vartotojų teisių direktyvos 2011/83/ES 19 straipsnį;

Mokėjimų saugumas

| 52. | pabrėžia, kad siekiant visapusiškai išplėtoti elektroninių mokėjimų galimybes labai svarbu užtikrinti vartotojų pasitikėjimą, taigi, aukščiausią saugumo lygį, kaip apsaugos nuo sukčiavimo priemonę ir kad būtų apsaugoti konfidencialūs vartotojų duomenys ir asmens duomenys; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad siekiant visapusiškai išplėtoti elektroninių mokėjimų galimybes labai svarbu užtikrinti vartotojų pasitikėjimą, taigi, aukščiausią saugumo lygį, kaip apsaugos nuo sukčiavimo priemonę ir kad būtų apsaugoti konfidencialūs vartotojų duomenys ir asmens duomenys;

| 53. | pabrėžia, kad vartotojų privatumas turėtų būti apsaugotas pagal ES ir nacionalinės teisės aktus ir kad kiekviena mokėjimo grandinės šalis turėtų galėti naudotis tik tais duomenimis, kurie yra tiesiogiai susiję su jos atliekama operacija, o kiti duomenys būtų ignoruojami ir užšifruoti; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad vartotojų privatumas turėtų būti apsaugotas pagal ES ir nacionalinės teisės aktus ir kad kiekviena mokėjimo grandinės šalis turėtų galėti naudotis tik tais duomenimis, kurie yra tiesiogiai susiję su jos atliekama operacija, o kiti duomenys būtų ignoruojami ir užšifruoti;

| 54. | mano, kad visose valstybėse narėse minimalūs saugumo reikalavimai, taikomi mokėjimui internetu, kortele ir mobiliuoju telefonu, turėtų būti vienodi ir kad turėtų būti bendra valdymo institucija, nustatanti reikalavimus; pažymi, kad standartizavus saugumo sprendimus būtų supaprastinta vartotojų informacija ir būdas vartotojams prisitaikyti prie saugumo nuostatų; jais taip pat būtų sumažintos MPT išlaidos; todėl siūlo, kad iš visų MPT būtų reikalaujama išlaikyti bendrus minimalaus saugumo sprendimus, kuriuos MPT galėtų lengvai patobulinti, tačiau tokie patobulinimai neturėtų tapti kliūtimi konkurencijai; |
| --- | --- |

54.

mano, kad visose valstybėse narėse minimalūs saugumo reikalavimai, taikomi mokėjimui internetu, kortele ir mobiliuoju telefonu, turėtų būti vienodi ir kad turėtų būti bendra valdymo institucija, nustatanti reikalavimus; pažymi, kad standartizavus saugumo sprendimus būtų supaprastinta vartotojų informacija ir būdas vartotojams prisitaikyti prie saugumo nuostatų; jais taip pat būtų sumažintos MPT išlaidos; todėl siūlo, kad iš visų MPT būtų reikalaujama išlaikyti bendrus minimalaus saugumo sprendimus, kuriuos MPT galėtų lengvai patobulinti, tačiau tokie patobulinimai neturėtų tapti kliūtimi konkurencijai;

| 55. | primena, kad galutinė atsakomybė už saugumo priemones, susijusias su įvairiais mokėjimo būdais, negali būti priskiriama vartotojams, tačiau jie turėtų būti informuojami apie saugumo priemones, o finansų įstaigos turėtų būti atsakingos už sukčiavimo išlaidas, išskyrus atvejus, kai šias išlaidas sukelia klientas, „veikdamas nesąžiningai arba dėl didelio neatsargumo ar tyčia neįvykdęs vieno ar kelių pareigų pagal Mokėjimo paslaugų direktyvos 56 straipsnį“; todėl mano, kad reikėtų skatinti visuomenės informavimo kampanijas, siekiant didinti visuomenės informuotumą ir žinias konkrečiais skaitmeninio saugumo klausimais; ragina Komisiją, kuriant mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinkų integracijos strategiją ir priemones, atsižvelgti į EDAPP standartus ir rekomendacijas skaidrumo, duomenų valdytojo (tvarkytojo) tapatybės nustatymo, proporcingumo ir duomenų subjekto teisių srityse; mano, jog svarbu, kad apie visus mokėjimų sukčiavimus SEPA erdvėje būtų pranešama centralizuotai stebėjimo, statistikos ir vertinimo tarnybai, kad būtų greitai reaguojama į naujus pavojus saugumui, ir kad pagrindiniai pokyčiai turėtų būti skelbiami viešai; prašo Komisijos praplėsti pritaikytosios privatumo apsaugos sąvoką ir į ją įtraukti ne vien autentiškumo patvirtinimo mechanizmus ir saugumo priemones, siekiant užtikrinti kuo didesnį duomenų kiekio mažinimą, įgyvendinti standartizuotojo privatumo nuostatas, apriboti galimybę susipažinti su asmens informacija tiek, kad būtų prieinama tik tai, kas tikrai reikalinga norint suteikti paslaugą, ir įgyvendinti priemones, kuriomis būtų sudaromos sąlygos vartotojams geriau apsaugoti savo asmens duomenis; |
| --- | --- |

55.

primena, kad galutinė atsakomybė už saugumo priemones, susijusias su įvairiais mokėjimo būdais, negali būti priskiriama vartotojams, tačiau jie turėtų būti informuojami apie saugumo priemones, o finansų įstaigos turėtų būti atsakingos už sukčiavimo išlaidas, išskyrus atvejus, kai šias išlaidas sukelia klientas, „veikdamas nesąžiningai arba dėl didelio neatsargumo ar tyčia neįvykdęs vieno ar kelių pareigų pagal Mokėjimo paslaugų direktyvos 56 straipsnį“; todėl mano, kad reikėtų skatinti visuomenės informavimo kampanijas, siekiant didinti visuomenės informuotumą ir žinias konkrečiais skaitmeninio saugumo klausimais; ragina Komisiją, kuriant mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinkų integracijos strategiją ir priemones, atsižvelgti į EDAPP standartus ir rekomendacijas skaidrumo, duomenų valdytojo (tvarkytojo) tapatybės nustatymo, proporcingumo ir duomenų subjekto teisių srityse; mano, jog svarbu, kad apie visus mokėjimų sukčiavimus SEPA erdvėje būtų pranešama centralizuotai stebėjimo, statistikos ir vertinimo tarnybai, kad būtų greitai reaguojama į naujus pavojus saugumui, ir kad pagrindiniai pokyčiai turėtų būti skelbiami viešai; prašo Komisijos praplėsti pritaikytosios privatumo apsaugos sąvoką ir į ją įtraukti ne vien autentiškumo patvirtinimo mechanizmus ir saugumo priemones, siekiant užtikrinti kuo didesnį duomenų kiekio mažinimą, įgyvendinti standartizuotojo privatumo nuostatas, apriboti galimybę susipažinti su asmens informacija tiek, kad būtų prieinama tik tai, kas tikrai reikalinga norint suteikti paslaugą, ir įgyvendinti priemones, kuriomis būtų sudaromos sąlygos vartotojams geriau apsaugoti savo asmens duomenis;

| 56. | mano, kad tiesioginiai mokėjimai kortele paprastai yra saugūs, o magnetines korteles palaipsniui pakeitus lustinėmis kortelėmis (tai turėtų būti greitai įvykdyta) saugumo lygis dar labiau padidės; reiškia savo susirūpinimą dėl saugumo klausimų, susijusių su kitų mokėjimų kortelėmis būdų, ir dėl to, kad kai kurių dabartinių Europos EMV įgyvendinimas gali būti ne visai nuoseklus; ragina dėti pastangas ir pataisyti šią nepageidaujamą padėtį ir primena, kad patobulinti sprendimai taip pat reikalingi kalbant apie nuotolinius tinkle atliekamus mokėjimus kortele; ragina Komisiją rinkti nepriklausomus duomenis apie sukčiavimus, susijusius su mokėjimais internetu, ir įtraukti juos į atitinkamas savo pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto nuostatas dėl kovos su sukčiavimu; |
| --- | --- |

56.

mano, kad tiesioginiai mokėjimai kortele paprastai yra saugūs, o magnetines korteles palaipsniui pakeitus lustinėmis kortelėmis (tai turėtų būti greitai įvykdyta) saugumo lygis dar labiau padidės; reiškia savo susirūpinimą dėl saugumo klausimų, susijusių su kitų mokėjimų kortelėmis būdų, ir dėl to, kad kai kurių dabartinių Europos EMV įgyvendinimas gali būti ne visai nuoseklus; ragina dėti pastangas ir pataisyti šią nepageidaujamą padėtį ir primena, kad patobulinti sprendimai taip pat reikalingi kalbant apie nuotolinius tinkle atliekamus mokėjimus kortele; ragina Komisiją rinkti nepriklausomus duomenis apie sukčiavimus, susijusius su mokėjimais internetu, ir įtraukti juos į atitinkamas savo pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto nuostatas dėl kovos su sukčiavimu;

| 57. | mano, kad rizikinga trečiosioms šalims suteikti duomenis apie banko sąskaitose turimas lėšas; pažymi, kad vienas iš pavojų susijęs su tuo, kad vartotojai gali ne visiškai žinoti, kam suteikiama galimybė susipažinti su jų sąskaitos informacija, kurios teisinės sistemos pagrindu ir kuris operatorius atsakingas už mokėjimo paslaugas, kuriomis vartotojas naudojasi; pabrėžia, kad jokiu etapu negali kilti grėsmės duomenų apsaugai; |
| --- | --- |

57.

mano, kad rizikinga trečiosioms šalims suteikti duomenis apie banko sąskaitose turimas lėšas; pažymi, kad vienas iš pavojų susijęs su tuo, kad vartotojai gali ne visiškai žinoti, kam suteikiama galimybė susipažinti su jų sąskaitos informacija, kurios teisinės sistemos pagrindu ir kuris operatorius atsakingas už mokėjimo paslaugas, kuriomis vartotojas naudojasi; pabrėžia, kad jokiu etapu negali kilti grėsmės duomenų apsaugai;

| 58. | pabrėžia, kad reguliavimo ir techninėmis priemonėmis galima sumažinti šiuos su saugumu susijusius pavojus, o mokėjimai per nebankinius MPT galėtų būti tokie pat saugūs kaip ir tiesiogiai iš gerai apsaugotos banko sąskaitos atliekami mokėjimai, jeigu praktiškai bus taikomos saugios sistemos, o tokios prieigos teisėtumas ir organizacijos, prašančios tokios prieigos, bus aiškiai apibrėžtos; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad reguliavimo ir techninėmis priemonėmis galima sumažinti šiuos su saugumu susijusius pavojus, o mokėjimai per nebankinius MPT galėtų būti tokie pat saugūs kaip ir tiesiogiai iš gerai apsaugotos banko sąskaitos atliekami mokėjimai, jeigu praktiškai bus taikomos saugios sistemos, o tokios prieigos teisėtumas ir organizacijos, prašančios tokios prieigos, bus aiškiai apibrėžtos;

| 59. | todėl nepritaria siūlymui trečiosioms šalims suteikti galimybę susipažinti su vartotojo banko sąskaitos informacija, kol sistema nebus akivaizdžiai saugi ir nuodugniai išbandyta; pažymi, kad visuose būsimuose teisės aktuose trečiosios šalies prieiga turėtų būti ribojama iki dvejetainės („taip arba ne“) sistemos formato informacijos apie turimas lėšas ir kad išskirtinį dėmesį reikėtų skirti saugumui, duomenų apsaugai ir vartotojų teisėms; visų pirma mano, kad turėtų būti aiškiai nurodoma, kurioms šalims suteikiama galimybė susipažinti su tam tikra informacija be jokios diskriminacijos ir kokiomis sąlygomis galima laikyti duomenis, ir kad šios nuostatos turi būti nustatytos pagal sutartinius susijusių subjektų santykius; pabrėžia, kad kuriant trečiosios šalies prieigos reguliavimo sistemą reikėtų aiškiai atskirti galimybę gauti informacijos apie turimas lėšas tam tikrai operacijai ir galimybę susipažinti su vartotojo banko sąskaitos informacija apskritai; ragina Komisiją užtikrinti asmens duomenų apsaugą ir, pasikonsultavus su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, pasiūlyti aiškų reguliavimą, kam ir kokiu tikslu kiekvienas subjektas renka duomenis, taip pat aiškią už duomenų rinkimą, tvarkymą ir saugojimą atsakingų subjektų apibrėžtį; priduria, kad kortelių naudotojams turėtų būti suteikta galimybė gauti ir pataisyti savo asmens duomenis, taip pat ir sudėtingais tarpvalstybiniais atvejais; mano, kad duomenų apsaugos reikalavimus reikėtų įgyvendinti laikantis pritaikytosios ir standartizuotosios privatumo apsaugos principų ir kad įmonės arba vartotojai neturėtų būti atsakingi už savo duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

59.

todėl nepritaria siūlymui trečiosioms šalims suteikti galimybę susipažinti su vartotojo banko sąskaitos informacija, kol sistema nebus akivaizdžiai saugi ir nuodugniai išbandyta; pažymi, kad visuose būsimuose teisės aktuose trečiosios šalies prieiga turėtų būti ribojama iki dvejetainės („taip arba ne“) sistemos formato informacijos apie turimas lėšas ir kad išskirtinį dėmesį reikėtų skirti saugumui, duomenų apsaugai ir vartotojų teisėms; visų pirma mano, kad turėtų būti aiškiai nurodoma, kurioms šalims suteikiama galimybė susipažinti su tam tikra informacija be jokios diskriminacijos ir kokiomis sąlygomis galima laikyti duomenis, ir kad šios nuostatos turi būti nustatytos pagal sutartinius susijusių subjektų santykius; pabrėžia, kad kuriant trečiosios šalies prieigos reguliavimo sistemą reikėtų aiškiai atskirti galimybę gauti informacijos apie turimas lėšas tam tikrai operacijai ir galimybę susipažinti su vartotojo banko sąskaitos informacija apskritai; ragina Komisiją užtikrinti asmens duomenų apsaugą ir, pasikonsultavus su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, pasiūlyti aiškų reguliavimą, kam ir kokiu tikslu kiekvienas subjektas renka duomenis, taip pat aiškią už duomenų rinkimą, tvarkymą ir saugojimą atsakingų subjektų apibrėžtį; priduria, kad kortelių naudotojams turėtų būti suteikta galimybė gauti ir pataisyti savo asmens duomenis, taip pat ir sudėtingais tarpvalstybiniais atvejais; mano, kad duomenų apsaugos reikalavimus reikėtų įgyvendinti laikantis pritaikytosios ir standartizuotosios privatumo apsaugos principų ir kad įmonės arba vartotojai neturėtų būti atsakingi už savo duomenų apsaugą;

| 60. | mano, kad vartotojų pinigų susigrąžinimo teisės turėtų būti sustiprintos tiek neteisėtų mokėjimų, tiek nepristatytų (ar pristatytų arba suteiktų ne taip, kaip žadėta) prekių ar nesuteiktų paslaugų atveju ir kad veiksmingos kolektyvinio žalos atlyginimo ir alternatyvaus ginčų sprendimo sistemos yra būtinos priemonės vartotojų apsaugai užtikrinti, taip pat elektroninių mokėjimų srityje; |
| --- | --- |

60.

mano, kad vartotojų pinigų susigrąžinimo teisės turėtų būti sustiprintos tiek neteisėtų mokėjimų, tiek nepristatytų (ar pristatytų arba suteiktų ne taip, kaip žadėta) prekių ar nesuteiktų paslaugų atveju ir kad veiksmingos kolektyvinio žalos atlyginimo ir alternatyvaus ginčų sprendimo sistemos yra būtinos priemonės vartotojų apsaugai užtikrinti, taip pat elektroninių mokėjimų srityje;

| 61. | pažymi, jog grėsmių saugumui vis daugėja, todėl ir CEN, ir ETSI turi atlikti savo vaidmenį ir aktyviai dalyvauti plėtojant saugumo standartus; |
| --- | --- |

61.

pažymi, jog grėsmių saugumui vis daugėja, todėl ir CEN, ir ETSI turi atlikti savo vaidmenį ir aktyviai dalyvauti plėtojant saugumo standartus;

| 62. | pažymi, kad tikimasi, jog tų mokėjimo sistemų, kuriose vienas ar daugiau dalyvių yra skirtingose valstybėse narėse, klausimu Komisija pateiks aiškinamąjį pasiūlymą, kuriame bus nurodyta, kuri teismo arba kuri neteisminio ginčo sprendimo sistema turėtų būti naudojama bet kokiems ginčams spręsti, ir kad vartotojai galės lengvai susisiekti su šiomis alternatyvaus ginčų sprendimo institucijomis ir jomis naudotis; |
| --- | --- |

62.

pažymi, kad tikimasi, jog tų mokėjimo sistemų, kuriose vienas ar daugiau dalyvių yra skirtingose valstybėse narėse, klausimu Komisija pateiks aiškinamąjį pasiūlymą, kuriame bus nurodyta, kuri teismo arba kuri neteisminio ginčo sprendimo sistema turėtų būti naudojama bet kokiems ginčams spręsti, ir kad vartotojai galės lengvai susisiekti su šiomis alternatyvaus ginčų sprendimo institucijomis ir jomis naudotis;

o

o o

| 63. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

63.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL L 94, 2012 3 30, p. 22.

(2)  http://ec.europa.eu/competition/sectors/financial_services/information_paper_payments_en.pdf.

(3)  http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/recommendationsforthesecurityofinternetpaymentsen.pdf.

(4)  http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2012/12-04-11_Mobile_Payments_EN.pdf

(5)  OL L 318, 2002 11 22, p. 17.

(6)  http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/34579/34579_1889_2.pdf; sprendimo santrauka paskelbta OL C 264, 2009 11 6, p. 8.

(7)  Byla Nr. T-111/08, Master Card ir kiti prieš Komisiją, dar nepaskelbta.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/28

---

P7_TA(2012)0427

Šešėlinė bankininkystė

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl šešėlinės bankininkystės (2012/2115(INI))

(2015/C 419/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 12 d. Komisijos pasiūlymus ir komunikatą dėl bankų sąjungos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 12 d. Komisijos pasiūlymus ir komunikatą dėl bankų sąjungos,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 18 d. Didžiojo dvidešimtuko (G20) išvadas, kuriose raginama užbaigti su šešėline bankininkyste susijusį darbą, kad būtų galima visiškai įgyvendinti reformas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 18 d. Didžiojo dvidešimtuko (G20) išvadas, kuriose raginama užbaigti su šešėline bankininkyste susijusį darbą, kad būtų galima visiškai įgyvendinti reformas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 6 d. rezoliuciją „Finansų, ekonomikos ir socialinė krizė: rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 6 d. rezoliuciją „Finansų, ekonomikos ir socialinė krizė: rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 27 d. FST tarpinę darbo ataskaitą dėl atpirkimo sandorių ir vertybinių popierių skolinimo ir į tą pačią dieną paskelbtą Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (angl. IOSCO) konsultacijų ataskaitą dėl pinigų rinkos fondų (PRF), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 27 d. FST tarpinę darbo ataskaitą dėl atpirkimo sandorių ir vertybinių popierių skolinimo ir į tą pačią dieną paskelbtą Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (angl. IOSCO) konsultacijų ataskaitą dėl pinigų rinkos fondų (PRF),

| — | atsižvelgdamas į ECB 2012 m. balandžio 30 d. vienkartinį leidinį Nr. 133 dėl šešėlinės bankininkystės euro zonoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ECB 2012 m. balandžio 30 d. vienkartinį leidinį Nr. 133 dėl šešėlinės bankininkystės euro zonoje,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Šešėlinis bankų sektorius“ (COM(2012)0102), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Šešėlinis bankų sektorius“ (COM(2012)0102),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2012 m. liepos 26 d. darbo dokumentą „KIPVPS produktų standartai, likvidumo valdymas, depozitoriumas, pinigų rinkos fondai ir ilgalaikės investicijos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2012 m. liepos 26 d. darbo dokumentą „KIPVPS produktų standartai, likvidumo valdymas, depozitoriumas, pinigų rinkos fondai ir ilgalaikės investicijos“,

| — | atsižvelgdamas į FST 2011 m. spalio 27 d. ataskaitą dėl šešėlinės bankininkystės priežiūros ir reguliavimo griežtinimo, kuri parengta reaguojant į 2010 m. Seulo susitikime ir 2011 m. Kanų susitikime G20 priimtus raginimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FST 2011 m. spalio 27 d. ataskaitą dėl šešėlinės bankininkystės priežiūros ir reguliavimo griežtinimo, kuri parengta reaguojant į 2010 m. Seulo susitikime ir 2011 m. Kanų susitikime G20 priimtus raginimus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7–0354/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7–0354/2012),

| A. | kadangi šešėlinės bankininkystės sistemos koncepcija, kaip ją apibrėžia FST, apima kredito tarpininkavimo sistemą, kurią sudaro įprastai bankų sistemai nepriklausantys subjektai ir veikla; |
| --- | --- |

A.

kadangi šešėlinės bankininkystės sistemos koncepcija, kaip ją apibrėžia FST, apima kredito tarpininkavimo sistemą, kurią sudaro įprastai bankų sistemai nepriklausantys subjektai ir veikla;

| B. | kadangi įprastai bankų sistemai priklausantys kontroliuojami subjektai aktyviai dalyvauja šešėlinės bankininkystės sistemos veikloje ir daugeliu atžvilgių yra susiję su šešėlinės bankininkystės subjektais; |
| --- | --- |

B.

kadangi įprastai bankų sistemai priklausantys kontroliuojami subjektai aktyviai dalyvauja šešėlinės bankininkystės sistemos veikloje ir daugeliu atžvilgių yra susiję su šešėlinės bankininkystės subjektais;

| C. | kadangi nemaža dalis šešėlinės bankininkystės veiklos susijusi su reguliuojamu bankų sektoriumi ir šį ryšį reikia visapusiškai įtraukti į dabartinę reguliavimo sistemą; |
| --- | --- |

C.

kadangi nemaža dalis šešėlinės bankininkystės veiklos susijusi su reguliuojamu bankų sektoriumi ir šį ryšį reikia visapusiškai įtraukti į dabartinę reguliavimo sistemą;

| D. | kadangi kai kurie aspektai, priskirtini šešėlinei bankininkystei, yra itin svarbūs realiosios ekonomikos finansavimui ir į juos turėtų būti tinkamai atsižvelgiama nustatant bet kokios naujos priemonės ar išplečiant esamos priemonės taikymo sritį; |
| --- | --- |

D.

kadangi kai kurie aspektai, priskirtini šešėlinei bankininkystei, yra itin svarbūs realiosios ekonomikos finansavimui ir į juos turėtų būti tinkamai atsižvelgiama nustatant bet kokios naujos priemonės ar išplečiant esamos priemonės taikymo sritį;

| E. | kadangi kai kuriais atvejais šešėlinė bankininkystė yra naudinga, nes atskiria riziką nuo bankų sektoriaus ir taip apsaugo mokesčių mokėtojus ar sistemą nuo galimo poveikio; kadangi vis dėlto visapusiškesnis šešėlinės bankininkystės operacijų ir jų sąsajų su finansų įstaigomis suvokimas ir reguliavimas siekiant užtikrinti skaidrumą, sumažinti sisteminę riziką ir panaikinti bet kokią netinkamą praktiką, yra būtina finansinio stabilumo dalis; |
| --- | --- |

E.

kadangi kai kuriais atvejais šešėlinė bankininkystė yra naudinga, nes atskiria riziką nuo bankų sektoriaus ir taip apsaugo mokesčių mokėtojus ar sistemą nuo galimo poveikio; kadangi vis dėlto visapusiškesnis šešėlinės bankininkystės operacijų ir jų sąsajų su finansų įstaigomis suvokimas ir reguliavimas siekiant užtikrinti skaidrumą, sumažinti sisteminę riziką ir panaikinti bet kokią netinkamą praktiką, yra būtina finansinio stabilumo dalis;

| F. | kadangi, siekiant suteikti daugiau informacijos apie šešėlinę bankininkystę, būtina, kad kokiame nors reglamente būtų visiškai išspręsti pertvarkymo, sudėtingumo ir su tuo susijusios finansinės veiklos neskaidrumo, ypač per krizę, klausimai; |
| --- | --- |

F.

kadangi, siekiant suteikti daugiau informacijos apie šešėlinę bankininkystę, būtina, kad kokiame nors reglamente būtų visiškai išspręsti pertvarkymo, sudėtingumo ir su tuo susijusios finansinės veiklos neskaidrumo, ypač per krizę, klausimai;

| G. | kadangi, FST apytikriu skaičiavimu, pasaulinės šešėlinės bankininkystės sistemos dydis 2011 m. išaugo iki maždaug 51 trln. EUR, palyginti su 21 trln. 2002 metais; kadangi tai sudaro 25–30 proc. visos finansų sistemos ir pusę viso bankų turto; |
| --- | --- |

G.

kadangi, FST apytikriu skaičiavimu, pasaulinės šešėlinės bankininkystės sistemos dydis 2011 m. išaugo iki maždaug 51 trln. EUR, palyginti su 21 trln. 2002 metais; kadangi tai sudaro 25–30 proc. visos finansų sistemos ir pusę viso bankų turto;

| H. | kadangi nepaisant tam tikro teigiamo poveikio, pvz., didesnio finansų sistemos veiksmingumo, didesnės produktų įvairovės ir didesnės konkurencijos, šešėlinė bankininkystė pripažinta vienu iš kelių svarbiausių galimų priežasčių ir veiksnių, skatinančių finansų krizę ir galinčių kelti pavojų finansų sistemos stabilumui; kadangi FST ragina griežčiau prižiūrėti tą šešėlinės bankininkystės veiklą, kuri kelia susirūpinimą dėl sisteminės rizikos, visų pirma kalbant apie įsipareigojimų terminų ir (arba) likvidumo keitimą, finansinio sverto dydį ir netinkamą kredito rizikos perkėlimą, ir dėl reguliacinio arbitražo; |
| --- | --- |

H.

kadangi nepaisant tam tikro teigiamo poveikio, pvz., didesnio finansų sistemos veiksmingumo, didesnės produktų įvairovės ir didesnės konkurencijos, šešėlinė bankininkystė pripažinta vienu iš kelių svarbiausių galimų priežasčių ir veiksnių, skatinančių finansų krizę ir galinčių kelti pavojų finansų sistemos stabilumui; kadangi FST ragina griežčiau prižiūrėti tą šešėlinės bankininkystės veiklą, kuri kelia susirūpinimą dėl sisteminės rizikos, visų pirma kalbant apie įsipareigojimų terminų ir (arba) likvidumo keitimą, finansinio sverto dydį ir netinkamą kredito rizikos perkėlimą, ir dėl reguliacinio arbitražo;

| I. | kadangi pasiūlymai dėl šešėlinės bankininkystės ir dėl skolintojų mažmeninės bankininkystės ir investicinės veiklos struktūros yra svarbios 2008 m. G20 priimto sprendimo reglamentuoti kiekvieną produktą ir kiekvieną subjektą veiksmingo įgyvendinimo sudėtinės dalys; kadangi Komisija šią sritį turi išnagrinėti greičiau ir kritiškiau; |
| --- | --- |

I.

kadangi pasiūlymai dėl šešėlinės bankininkystės ir dėl skolintojų mažmeninės bankininkystės ir investicinės veiklos struktūros yra svarbios 2008 m. G20 priimto sprendimo reglamentuoti kiekvieną produktą ir kiekvieną subjektą veiksmingo įgyvendinimo sudėtinės dalys; kadangi Komisija šią sritį turi išnagrinėti greičiau ir kritiškiau;

| J. | kadangi šešėlinė bankininkystė yra pasaulinis reiškinys ir turi būti nuosekliai reguliuojama visuotiniu mastu, remiantis FST rekomendacijomis (jos bus netrukus paskelbtos) ir visomis kitomis jas papildančiomis atitinkamų nacionalinių ar tarptautinių reguliavimo organų rekomendacijomis; |
| --- | --- |

J.

kadangi šešėlinė bankininkystė yra pasaulinis reiškinys ir turi būti nuosekliai reguliuojama visuotiniu mastu, remiantis FST rekomendacijomis (jos bus netrukus paskelbtos) ir visomis kitomis jas papildančiomis atitinkamų nacionalinių ar tarptautinių reguliavimo organų rekomendacijomis;

A.   
  Šešėlinės bankininkystės apibrėžtis

| 1. | palankiai vertina Komisijos žaliąją knygą, kaip pirmąjį žingsnį siekiant atidžiau stebėti ir griežčiau prižiūrėti šešėlinę bankininkystę; pritaria Komisijos požiūriui dėl netiesioginio šešėlinės bankininkystės reguliavimo ir atitinkamo esamų šešėlinės bankininkystės reguliavimo aktų taikymo srities išplėtimo ar persvarstymo; sykiu pabrėžia, kad reikia tiesioginio reguliavimo, jei esamas reguliavimas nepakankamas tam tikrais veiklos aspektais, tačiau reikia vengti dubliavimosi ir užtikrinti derėjimą su esamais reglamentais; ragina taikyti holistinį požiūrį į šešėlinę bankininkystę, pagal kurį svarbūs tiek rizikos ribojimo, tiek elgesio rinkoje aspektai; atkreipia dėmesį į tai, kad vis labiau pereinama prie finansavimo rinkos sąlygomis ir mažmeninės itin sudėtingų finansinių produktų prekybos; todėl pabrėžia, kad reikėtų atsižvelgti į elgesį rinkoje ir vartotojų apsaugą; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos žaliąją knygą, kaip pirmąjį žingsnį siekiant atidžiau stebėti ir griežčiau prižiūrėti šešėlinę bankininkystę; pritaria Komisijos požiūriui dėl netiesioginio šešėlinės bankininkystės reguliavimo ir atitinkamo esamų šešėlinės bankininkystės reguliavimo aktų taikymo srities išplėtimo ar persvarstymo; sykiu pabrėžia, kad reikia tiesioginio reguliavimo, jei esamas reguliavimas nepakankamas tam tikrais veiklos aspektais, tačiau reikia vengti dubliavimosi ir užtikrinti derėjimą su esamais reglamentais; ragina taikyti holistinį požiūrį į šešėlinę bankininkystę, pagal kurį svarbūs tiek rizikos ribojimo, tiek elgesio rinkoje aspektai; atkreipia dėmesį į tai, kad vis labiau pereinama prie finansavimo rinkos sąlygomis ir mažmeninės itin sudėtingų finansinių produktų prekybos; todėl pabrėžia, kad reikėtų atsižvelgti į elgesį rinkoje ir vartotojų apsaugą;

| 2. | pabrėžia, kad bet koks kredito įstaigų, investicinių įmonių ir draudimo ir perdraudimo įmonių reguliavimo griežtinimas neišvengiamai paskatins vykdyti veiklą, nepatenkančią į esamų sektoriaus teisės aktų taikymo sritį; todėl pabrėžia, kad reikia griežtinti sistemingą ir prevencinį finansų sektoriaus teisės aktų pokyčių galimo poveikio rizikos ir kapitalo perkėlimui į mažiau reguliuojamus ar nereguliuojamus finansų subjektus peržiūros procedūras ir atitinkamai plėsti reguliavimo tvarkos taikymo sritį siekiant išvengti arbitražo; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad bet koks kredito įstaigų, investicinių įmonių ir draudimo ir perdraudimo įmonių reguliavimo griežtinimas neišvengiamai paskatins vykdyti veiklą, nepatenkančią į esamų sektoriaus teisės aktų taikymo sritį; todėl pabrėžia, kad reikia griežtinti sistemingą ir prevencinį finansų sektoriaus teisės aktų pokyčių galimo poveikio rizikos ir kapitalo perkėlimui į mažiau reguliuojamus ar nereguliuojamus finansų subjektus peržiūros procedūras ir atitinkamai plėsti reguliavimo tvarkos taikymo sritį siekiant išvengti arbitražo;

| 3. | pritaria FST šešėlinės bankininkystės sistemos apibrėžčiai, pagal kurią šešėlinė bankininkystės sistema yra tarpininkų, priemonių, subjektų ar finansinių susitarimų sistema, atliekanti tam tikras panašias į bankų funkcijas, tačiau ji nepatenka į jų reguliavimo sritį arba jai taikoma tokia reguliavimo tvarka, kuri nėra griežta arba pagal kurią nėra sprendžiami sisteminės rizikos klausimai, ji neturi užtikrintos prieigos prie centrinio banko likvidumo priemonės arba viešojo sektoriaus kredito garantijų; pažymi, kad priešingai, nei galbūt galima spręsti iš apibrėžties, šešėlinė bankininkystė nebūtinai yra nereguliuojama ar neteisėta finansų sektoriaus dalis; pabrėžia, kad šią apibrėžtį sunku taikyti stebėjimo, reguliavimo ir priežiūros tikslais, taip pat ir dėl nuolatinio šios sistemos neskaidrumo, duomenų stokos ir nepakankamo supratimo; |
| --- | --- |

3.

pritaria FST šešėlinės bankininkystės sistemos apibrėžčiai, pagal kurią šešėlinė bankininkystės sistema yra tarpininkų, priemonių, subjektų ar finansinių susitarimų sistema, atliekanti tam tikras panašias į bankų funkcijas, tačiau ji nepatenka į jų reguliavimo sritį arba jai taikoma tokia reguliavimo tvarka, kuri nėra griežta arba pagal kurią nėra sprendžiami sisteminės rizikos klausimai, ji neturi užtikrintos prieigos prie centrinio banko likvidumo priemonės arba viešojo sektoriaus kredito garantijų; pažymi, kad priešingai, nei galbūt galima spręsti iš apibrėžties, šešėlinė bankininkystė nebūtinai yra nereguliuojama ar neteisėta finansų sektoriaus dalis; pabrėžia, kad šią apibrėžtį sunku taikyti stebėjimo, reguliavimo ir priežiūros tikslais, taip pat ir dėl nuolatinio šios sistemos neskaidrumo, duomenų stokos ir nepakankamo supratimo;

B.   
  Duomenų atvaizdis ir analizė

| 4. | pažymi, kad prasidėjus krizei tik nedidelė dalis šešėlinės bankininkystės veiklos buvo nutraukta; tačiau pažymi, kad šešėlinės bankininkystės sistemos novatoriškas pobūdis gali nulemti pokyčius, kurie gali kelti sisteminę riziką, o tai reikia įvertinti; todėl pabrėžia, kad reikia Europos ir pasauliniu lygmeniu surinkti daugiau ir patikimesnių duomenų apie šešėlinės bankininkystės sandorius, rinkos dalyvius, finansinius srautus ir tarpusavio ryšius, siekiant susidaryti išsamų šio sektoriaus vaizdą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad prasidėjus krizei tik nedidelė dalis šešėlinės bankininkystės veiklos buvo nutraukta; tačiau pažymi, kad šešėlinės bankininkystės sistemos novatoriškas pobūdis gali nulemti pokyčius, kurie gali kelti sisteminę riziką, o tai reikia įvertinti; todėl pabrėžia, kad reikia Europos ir pasauliniu lygmeniu surinkti daugiau ir patikimesnių duomenų apie šešėlinės bankininkystės sandorius, rinkos dalyvius, finansinius srautus ir tarpusavio ryšius, siekiant susidaryti išsamų šio sektoriaus vaizdą;

| 5. | mano, kad glaudus tarptautinis bendradarbiavimas ir pastangų sutelkimas pasauliniu lygmeniu yra būtinas norint laikytis holistinio požiūrio į šešėlinės bankininkystės sistemą; |
| --- | --- |

5.

mano, kad glaudus tarptautinis bendradarbiavimas ir pastangų sutelkimas pasauliniu lygmeniu yra būtinas norint laikytis holistinio požiūrio į šešėlinės bankininkystės sistemą;

| 6. | mano, kad išsamesnė apžvalga, geresnis stebėjimas ir analizė leis nustatyti ir tuos šešėlinės bankininkystės aspektus, kurie daro teigiamą įtaką realiajai ekonomikai, ir tuos, kurie kelia susirūpinimą dėl sisteminės rizikos ar reguliacinio arbitražo; pabrėžia, kad reikia nustatyti griežtesnes rizikos vertinimo, informacijos atskleidimo ir priežiūros procedūras įstaigoms, kurios pasižymi didele sisteminės svarbos rizika; primena Kaboso aukščiausiojo lygio susitikime G20 prisiimtus įsipareigojimus sukurti tarptautinę juridinių asmenų identifikatoriaus sistemą ir pabrėžia, kad būtina užtikrinti tinkamą atstovavimą Europos interesams valdant šią sistemą; |
| --- | --- |

6.

mano, kad išsamesnė apžvalga, geresnis stebėjimas ir analizė leis nustatyti ir tuos šešėlinės bankininkystės aspektus, kurie daro teigiamą įtaką realiajai ekonomikai, ir tuos, kurie kelia susirūpinimą dėl sisteminės rizikos ar reguliacinio arbitražo; pabrėžia, kad reikia nustatyti griežtesnes rizikos vertinimo, informacijos atskleidimo ir priežiūros procedūras įstaigoms, kurios pasižymi didele sisteminės svarbos rizika; primena Kaboso aukščiausiojo lygio susitikime G20 prisiimtus įsipareigojimus sukurti tarptautinę juridinių asmenų identifikatoriaus sistemą ir pabrėžia, kad būtina užtikrinti tinkamą atstovavimą Europos interesams valdant šią sistemą;

| 7. | pažymi, kad priežiūros institucijoms būtina turėti bent bendro pobūdžio žinių apie įstaigų atpirkimo sandorius, vertybinių popierių skolinimą ir bet kokios formos įkeitimo arba susigrąžinimo sistemas; taip pat pažymi, kad, siekiant išspręsti šį klausimą, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešime dėl DKP IV, dėl kurio šiuo metu vyksta derybos su Taryba, raginama pateikti tokią informaciją sandorių duomenų saugyklai arba centriniam vertybinių popierių depozitoriumui, kad su ja galėtų susipažinti, inter alia, EBI, EVPRI, atitinkamos kompetentingos institucijos, ESRV ir atitinkami centriniai bankai bei ECBS; taip pat pažymi, kad tame pranešime raginama neregistruotas susigrąžinimo sistemas laikyti teisiškai negaliojančiomis, kai vykdomas likvidacijos procesas; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad priežiūros institucijoms būtina turėti bent bendro pobūdžio žinių apie įstaigų atpirkimo sandorius, vertybinių popierių skolinimą ir bet kokios formos įkeitimo arba susigrąžinimo sistemas; taip pat pažymi, kad, siekiant išspręsti šį klausimą, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešime dėl DKP IV, dėl kurio šiuo metu vyksta derybos su Taryba, raginama pateikti tokią informaciją sandorių duomenų saugyklai arba centriniam vertybinių popierių depozitoriumui, kad su ja galėtų susipažinti, inter alia, EBI, EVPRI, atitinkamos kompetentingos institucijos, ESRV ir atitinkami centriniai bankai bei ECBS; taip pat pažymi, kad tame pranešime raginama neregistruotas susigrąžinimo sistemas laikyti teisiškai negaliojančiomis, kai vykdomas likvidacijos procesas;

| 8. | pritaria tam, kad galbūt ECB sukurtų ir administruotų centrinę ES atpirkimo sandorių eurais duomenų bazę, į kurią būtų teikiama informacija iš infrastruktūrų ir investicijų saugojimo bankų, jeigu atpirkimo sandorių atsiskaitymai įtraukiami į jų pačių knygas; tačiau mano, kad tokia duomenų bazė turėtų apimti sandorius visomis denominavimo valiutomis, kad priežiūros institucijos galėtų susidaryti išsamų pasaulinės atpirkimo sandorių rinkos vaizdą ir gerai ją suprasti; ragina Komisiją greitai (2013 m. pradžioje) priimti nuoseklų požiūrį į centralizuotą duomenų rinkimą, duomenų trūkumo nustatymą ir pastangų suderinimą panaudojant esamas kitų institucijų ir nacionalinių valdžios institucijų, ypač pagal Europos rinkos infrastruktūros reglamentą įsteigtų duomenų sandorių saugyklų, iniciatyvas; ragina Komisiją (iki 2013 m. vidurio) pateikti ataskaitą, kuri apimtų institucinę struktūrą (pvz., ECB, ESRV, nepriklausomo centrinio registro), duomenų tyrimų, ypač atpirkimo sandorių eurais ir finansinės rizikos perkėlimo, turinį ir dažnumą, reikalaujamų išteklių lygį ir ne tik; |
| --- | --- |

8.

pritaria tam, kad galbūt ECB sukurtų ir administruotų centrinę ES atpirkimo sandorių eurais duomenų bazę, į kurią būtų teikiama informacija iš infrastruktūrų ir investicijų saugojimo bankų, jeigu atpirkimo sandorių atsiskaitymai įtraukiami į jų pačių knygas; tačiau mano, kad tokia duomenų bazė turėtų apimti sandorius visomis denominavimo valiutomis, kad priežiūros institucijos galėtų susidaryti išsamų pasaulinės atpirkimo sandorių rinkos vaizdą ir gerai ją suprasti; ragina Komisiją greitai (2013 m. pradžioje) priimti nuoseklų požiūrį į centralizuotą duomenų rinkimą, duomenų trūkumo nustatymą ir pastangų suderinimą panaudojant esamas kitų institucijų ir nacionalinių valdžios institucijų, ypač pagal Europos rinkos infrastruktūros reglamentą įsteigtų duomenų sandorių saugyklų, iniciatyvas; ragina Komisiją (iki 2013 m. vidurio) pateikti ataskaitą, kuri apimtų institucinę struktūrą (pvz., ECB, ESRV, nepriklausomo centrinio registro), duomenų tyrimų, ypač atpirkimo sandorių eurais ir finansinės rizikos perkėlimo, turinį ir dažnumą, reikalaujamų išteklių lygį ir ne tik;

| 9. | mano, kad nepaisant didelio pagal direktyvoje dėl kapitalo poreikio nustatytą pranešimo apie atpirkimo sandorius prievolę reikalaujamo duomenų ir informacijos kiekio Komisija turėtų išnagrinėti duomenų prieinamumą, savalaikiškumą ir išsamumą atvaizdžio ir stebėjimo reikmėms; |
| --- | --- |

9.

mano, kad nepaisant didelio pagal direktyvoje dėl kapitalo poreikio nustatytą pranešimo apie atpirkimo sandorius prievolę reikalaujamo duomenų ir informacijos kiekio Komisija turėtų išnagrinėti duomenų prieinamumą, savalaikiškumą ir išsamumą atvaizdžio ir stebėjimo reikmėms;

| 10. | pritaria juridinio asmens identifikatoriaus kūrimui ir mano, kad, remiantis jo nauda, turėtų būti tobulinami panašūs bendrieji standartai, susiję su atpirkimo sandorių ir vertybinių popierių ataskaitomis, apimančiomis pagrindinius, palūkanų normos, užstatų, įvertinimo mažesne nei rinkos verte, išpirkimo termino, sandorio šalių ir kitus aspektus ir padedančiomis formuoti suvestinius duomenis; |
| --- | --- |

10.

pritaria juridinio asmens identifikatoriaus kūrimui ir mano, kad, remiantis jo nauda, turėtų būti tobulinami panašūs bendrieji standartai, susiję su atpirkimo sandorių ir vertybinių popierių ataskaitomis, apimančiomis pagrindinius, palūkanų normos, užstatų, įvertinimo mažesne nei rinkos verte, išpirkimo termino, sandorio šalių ir kitus aspektus ir padedančiomis formuoti suvestinius duomenis;

| 11. | pabrėžia, jog siekiant, kad reguliavimo institucijos duomenų analizei taikytų bendrą visuotinį požiūrį, galėtų ja dalytis tarpusavyje ir imtis veiksmų, kai reikia išvengti sisteminės rizikos susidarymo ir apsaugoti finansinį stabilumą, būtina turėti bendrą ataskaitų teikimo formatą, pagrįstą atvirais sektoriaus standartais; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, jog siekiant, kad reguliavimo institucijos duomenų analizei taikytų bendrą visuotinį požiūrį, galėtų ja dalytis tarpusavyje ir imtis veiksmų, kai reikia išvengti sisteminės rizikos susidarymo ir apsaugoti finansinį stabilumą, būtina turėti bendrą ataskaitų teikimo formatą, pagrįstą atvirais sektoriaus standartais;

| 12. | be to, pabrėžia, kad reikia susidaryti išsamesnį vaizdą apie finansų įstaigų rizikos perkėlimus, įskaitant perkėlimus, įvykdytus išvestinių finansinių priemonių sandoriais, apie kuriuos duomenys bus teikiami pagal Europos rinkos infrastruktūros reglamentą ir FPRD ar FPRR, ir ne tik, siekiant nustatyti, kas, ką ir iš ko pirko ir kuo grindžiama perkelta rizika; pabrėžia, kad turėtų būti siekiama diagramose pavaizduoti visus finansinių paslaugų realaus laiko sandorius ir kad tai padaryti gali padėti ir tai automatizuoti gali standartiniai pranešimai ir duomenų identifikatoriai; todėl ragina Komisiją, pasikonsultavus su ESRV ir tokiomis tarptautinėmis institucijomis kaip FST, savo ataskaitoje dėl centralizuoto duomenų rinkimo aptarti šiuo metu atliekamus darbus, susijusius su standartizuotais pranešimais ir duomenų formatu, taip pat galimybę įsteigti centrinį rizikos perkėlimo sandorių registrą, kuris galėtų realiuoju laiku fiksuoti ir stebėti rizikos perkėlimo duomenis, visapusiškai pasinaudodamas duomenimis, teikiamais pagal esamų ir būsimų finansų teisės aktų reikalavimus teikti ataskaitas, ir apimdamas tarptautiniu mastu prieinamus duomenis; |
| --- | --- |

12.

be to, pabrėžia, kad reikia susidaryti išsamesnį vaizdą apie finansų įstaigų rizikos perkėlimus, įskaitant perkėlimus, įvykdytus išvestinių finansinių priemonių sandoriais, apie kuriuos duomenys bus teikiami pagal Europos rinkos infrastruktūros reglamentą ir FPRD ar FPRR, ir ne tik, siekiant nustatyti, kas, ką ir iš ko pirko ir kuo grindžiama perkelta rizika; pabrėžia, kad turėtų būti siekiama diagramose pavaizduoti visus finansinių paslaugų realaus laiko sandorius ir kad tai padaryti gali padėti ir tai automatizuoti gali standartiniai pranešimai ir duomenų identifikatoriai; todėl ragina Komisiją, pasikonsultavus su ESRV ir tokiomis tarptautinėmis institucijomis kaip FST, savo ataskaitoje dėl centralizuoto duomenų rinkimo aptarti šiuo metu atliekamus darbus, susijusius su standartizuotais pranešimais ir duomenų formatu, taip pat galimybę įsteigti centrinį rizikos perkėlimo sandorių registrą, kuris galėtų realiuoju laiku fiksuoti ir stebėti rizikos perkėlimo duomenis, visapusiškai pasinaudodamas duomenimis, teikiamais pagal esamų ir būsimų finansų teisės aktų reikalavimus teikti ataskaitas, ir apimdamas tarptautiniu mastu prieinamus duomenis;

| 13. | mano, kad bankų ataskaitų reikalavimai būtina ir vertinga šešėlinės bankininkystės veiklos fiksavimo priemonė; pakartoja, kad apskaitos taisyklės turėtų atspindėti tikrovę ir geriausia, kad balansas kuo geriau atspindėtų suvestinius duomenis; |
| --- | --- |

13.

mano, kad bankų ataskaitų reikalavimai būtina ir vertinga šešėlinės bankininkystės veiklos fiksavimo priemonė; pakartoja, kad apskaitos taisyklės turėtų atspindėti tikrovę ir geriausia, kad balansas kuo geriau atspindėtų suvestinius duomenis;

| 14. | pabrėžia, kad šioms naujoms užduotims atlikti reikės pakankamai naujų išteklių; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad šioms naujoms užduotims atlikti reikės pakankamai naujų išteklių;

C.   
  Su šešėline bankininkyste susijusios sisteminės rizikos problemos sprendimas

| 15. | pabrėžia, kad kai kuri šešėlinės bankininkystės veikla ir ją vykdantys subjektai vienose valstybėse reguliuojami, o kitose – ne; pabrėžia šalių ir bankų sektoriaus bei šešėlinės bankininkystės subjektų vienodų veiklos sąlygų svarbą, kad būtų išvengta reguliacinio arbitražo, nes dėl jo atsirastų iškreiptų reguliavimo paskatų; taip pat pažymi, kad šiuo metu bankų sektorius ir šešėlinės bankininkystės subjektai yra pernelyg finansiškai priklausomi vienas nuo kito; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad kai kuri šešėlinės bankininkystės veikla ir ją vykdantys subjektai vienose valstybėse reguliuojami, o kitose – ne; pabrėžia šalių ir bankų sektoriaus bei šešėlinės bankininkystės subjektų vienodų veiklos sąlygų svarbą, kad būtų išvengta reguliacinio arbitražo, nes dėl jo atsirastų iškreiptų reguliavimo paskatų; taip pat pažymi, kad šiuo metu bankų sektorius ir šešėlinės bankininkystės subjektai yra pernelyg finansiškai priklausomi vienas nuo kito;

| 16. | pažymi, kad tikslus reguliavimas, vertinimas ir auditas šiuo metu beveik neįmanomas, nes iškreipta kredito rizika ar esama grynųjų pinigų srauto trukdžių; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad tikslus reguliavimas, vertinimas ir auditas šiuo metu beveik neįmanomas, nes iškreipta kredito rizika ar esama grynųjų pinigų srauto trukdžių;

| 17. | mano, jog fondai ir valdytojai turėtų įrodyti, kad jiems negresia žlugimas ir kad kiti subjektai gali tinkamai suprasti ir perimti jų pozicijas; |
| --- | --- |

17.

mano, jog fondai ir valdytojai turėtų įrodyti, kad jiems negresia žlugimas ir kad kiti subjektai gali tinkamai suprasti ir perimti jų pozicijas;

| 18. | pabrėžia, kad reikia užpildyti tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų spragas ir taip pagerinti informacijos apie finansinio turto perkėlimą iš balanso atskleidimą; pabrėžia finansų tarpininkų, pvz., apskaitininkų ir vidaus auditorių, atsakomybę pranešant apie galbūt žalingus pokyčius ir rizikos susidarymą; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad reikia užpildyti tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų spragas ir taip pagerinti informacijos apie finansinio turto perkėlimą iš balanso atskleidimą; pabrėžia finansų tarpininkų, pvz., apskaitininkų ir vidaus auditorių, atsakomybę pranešant apie galbūt žalingus pokyčius ir rizikos susidarymą;

| 19. | mano, kad apskaitos taisyklės turėtų atitikti tikrovę ir kad leidimas turtą vertinti pirkimo kaina, kai ji daug didesnė už rinkos vertę, paskatino bankų ir kitų subjektų nestabilumą ir neturėtų būti leidžiamas; ragina Komisiją skatinti TFAS pakeitimus ir daugiau dėmesio skirti suvestiniams duomenims be užskaitos ir rizikos koeficientų; |
| --- | --- |

19.

mano, kad apskaitos taisyklės turėtų atitikti tikrovę ir kad leidimas turtą vertinti pirkimo kaina, kai ji daug didesnė už rinkos vertę, paskatino bankų ir kitų subjektų nestabilumą ir neturėtų būti leidžiamas; ragina Komisiją skatinti TFAS pakeitimus ir daugiau dėmesio skirti suvestiniams duomenims be užskaitos ir rizikos koeficientų;

| 20. | mano, kad finansiniu reguliavimu turėtų būti siekiama spręsti finansinių paslaugų ir produktų sudėtingumo ir neskaidrumo problemas ir tokios reguliavimo priemonės kaip didesni kapitalo mokesčiai ir rizikos koeficientų mažinimo panaikinimas turi neskatinti sudėtingų išvestinių apsidraudimo priemonių; mano, kad prekyba naujais finansiniais produktais neturėtų būti vykdoma rinkoje ar leidžiama, jeigu priežiūros institucijoms neįrodomas tų produktų likvidumas; |
| --- | --- |

20.

mano, kad finansiniu reguliavimu turėtų būti siekiama spręsti finansinių paslaugų ir produktų sudėtingumo ir neskaidrumo problemas ir tokios reguliavimo priemonės kaip didesni kapitalo mokesčiai ir rizikos koeficientų mažinimo panaikinimas turi neskatinti sudėtingų išvestinių apsidraudimo priemonių; mano, kad prekyba naujais finansiniais produktais neturėtų būti vykdoma rinkoje ar leidžiama, jeigu priežiūros institucijoms neįrodomas tų produktų likvidumas;

| 21. | siūlo nustatyti sankcijas už informacijos, ypač susijusios su finansinių paslaugų ir produktų dokumentais ir atsisakymais, asimetriją; mano, kad prireikus tokiems atsisakymams turėtų būti taikomas „mažo šrifto“ mokestis (už puslapį ir už atsisakymą); |
| --- | --- |

21.

siūlo nustatyti sankcijas už informacijos, ypač susijusios su finansinių paslaugų ir produktų dokumentais ir atsisakymais, asimetriją; mano, kad prireikus tokiems atsisakymams turėtų būti taikomas „mažo šrifto“ mokestis (už puslapį ir už atsisakymą);

| 22. | pabrėžia, kad Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimai dėl DKP IV (2), kurie dabar aptariami su Taryba, yra svarbus žingsnis imantis tinkamų priemonių, susijusių su šešėlinės bankininkystės sektoriumi, t. y. nustatant struktūrinių investicinių priemonių ir kanalų kapitalo likvidumo reikalavimus ir didelių pozicijų apribojimą (25 proc. nuosavo kapitalo) visiems nereguliuojamiems subjektams, nes tai padės skatinti bankus siekti grynojo stabilaus finansavimo rodiklio, taip pat likvidumo rizikos ribojimo nuostatose bus pripažinta didesnė tokių subjektų pozicijų rizika reguliuojamiems ir ne finansų subjektams; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimai dėl DKP IV (2), kurie dabar aptariami su Taryba, yra svarbus žingsnis imantis tinkamų priemonių, susijusių su šešėlinės bankininkystės sektoriumi, t. y. nustatant struktūrinių investicinių priemonių ir kanalų kapitalo likvidumo reikalavimus ir didelių pozicijų apribojimą (25 proc. nuosavo kapitalo) visiems nereguliuojamiems subjektams, nes tai padės skatinti bankus siekti grynojo stabilaus finansavimo rodiklio, taip pat likvidumo rizikos ribojimo nuostatose bus pripažinta didesnė tokių subjektų pozicijų rizika reguliuojamiems ir ne finansų subjektams;

| 23. | pažymi, kad finansų krizės patirtis rodo, jog dažniausiai skirtumas tarp draudimo rizikos ir kredito rizikos yra aiškus, tačiau, pavyzdžiui, kredito draudimo produktų atveju šis skirtumas gali būti ne toks aiškus; ragina Komisiją persvarstyti bankininkystės, draudimo ir ypač finansinių konglomeratų teisės aktus, siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas bankams ir draudimo įmonėms ir išvengti reguliacinio ir (arba) priežiūros arbitražo; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad finansų krizės patirtis rodo, jog dažniausiai skirtumas tarp draudimo rizikos ir kredito rizikos yra aiškus, tačiau, pavyzdžiui, kredito draudimo produktų atveju šis skirtumas gali būti ne toks aiškus; ragina Komisiją persvarstyti bankininkystės, draudimo ir ypač finansinių konglomeratų teisės aktus, siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas bankams ir draudimo įmonėms ir išvengti reguliacinio ir (arba) priežiūros arbitražo;

| 24. | taip pat mano, kad būtina įgyvendinti pasiūlymą į tam tikrų DKP IV nuostatų taikymo sritį įtraukti indėlių nepriimančias finansų įstaigas, kurios nepatenka į teisės aktų dėl kapitalo poreikio apibrėžtį, siekiant spręsti specifinės rizikos problemas ir atsižvelgiant į tai, kad kai kurias nuostatas galima patikslinti pagal šių subjektų specifiką, kad būtų išvengta neproporcingo poveikio toms įstaigoms; |
| --- | --- |

24.

taip pat mano, kad būtina įgyvendinti pasiūlymą į tam tikrų DKP IV nuostatų taikymo sritį įtraukti indėlių nepriimančias finansų įstaigas, kurios nepatenka į teisės aktų dėl kapitalo poreikio apibrėžtį, siekiant spręsti specifinės rizikos problemas ir atsižvelgiant į tai, kad kai kurias nuostatas galima patikslinti pagal šių subjektų specifiką, kad būtų išvengta neproporcingo poveikio toms įstaigoms;

| 25. | mano, kad Europos bankininkystės institucija negali į savo veiklą neįtraukti šešėlinės bankininkystės; |
| --- | --- |

25.

mano, kad Europos bankininkystės institucija negali į savo veiklą neįtraukti šešėlinės bankininkystės;

| 26. | pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad visi šešėlinės bankininkystės subjektai, turintys banką rėmėją arba susiję su banku, būtų įtraukti į to banko balansą rizikos ribojimu pagrįsto konsolidavimo tikslais; ragina Komisiją iki 2013 m. pradžios išnagrinėti, kokiomis priemonėmis būtų galima užtikrinti, kad subjektai, kurie nėra konsoliduojami apskaitos požiūriu, būtų konsoliduojami rizikos ribojimu pagrįsto konsolidavimo tikslais, siekiant didinti visuotinį finansų stabilumą; ragina Komisiją atkreipti dėmesį į visas Bazelio bankų priežiūros komiteto ar kitų tarptautinių organų gaires dėl geresnio apskaitos ir rizika pagrįsto konsolidavimo apimties suderinimo; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad visi šešėlinės bankininkystės subjektai, turintys banką rėmėją arba susiję su banku, būtų įtraukti į to banko balansą rizikos ribojimu pagrįsto konsolidavimo tikslais; ragina Komisiją iki 2013 m. pradžios išnagrinėti, kokiomis priemonėmis būtų galima užtikrinti, kad subjektai, kurie nėra konsoliduojami apskaitos požiūriu, būtų konsoliduojami rizikos ribojimu pagrįsto konsolidavimo tikslais, siekiant didinti visuotinį finansų stabilumą; ragina Komisiją atkreipti dėmesį į visas Bazelio bankų priežiūros komiteto ar kitų tarptautinių organų gaires dėl geresnio apskaitos ir rizika pagrįsto konsolidavimo apimties suderinimo;

| 27. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti didesnį finansų įstaigų struktūros ir veiklos skaidrumą; ragina Komisiją, atsižvelgus į Liikaneno grupės ataskaitos išvadas, pasiūlyti priemonių dėl Europos bankų sektoriaus struktūros, atsižvelgiant į mažmeninės ir investicinės bankininkystės veiklos derinimo privalumus ir galimą riziką; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti didesnį finansų įstaigų struktūros ir veiklos skaidrumą; ragina Komisiją, atsižvelgus į Liikaneno grupės ataskaitos išvadas, pasiūlyti priemonių dėl Europos bankų sektoriaus struktūros, atsižvelgiant į mažmeninės ir investicinės bankininkystės veiklos derinimo privalumus ir galimą riziką;

| 28. | atkreipia dėmesį į atpirkimo sandorių ir vertybinių popierių skolinimo rinkos svarbą; ragina Komisiją, siekiant didinti skaidrumą, ypač klientams, iki 2013 m. pradžios priimti priemones, kurios apimtų užstatų identifikatorių ir suvestinių duomenų pranešimą apie pakartotinį užstatų panaudojimą reguliavimo institucijoms, taip pat kurios leistų reguliavimo institucijoms nustatyti rekomenduojamus minimalius užstatu užtikrintų finansavimo rinkų įvertinimus mažesne nei rinkos kaina ar maržos lygius, jų nestandartizuojant; pripažįsta, kad svarbu aiškiai nustatyti vertybinių popierių nuosavybę ir užtikrinti jos apsaugą; tačiau ragina Komisiją pradėti išsamias diskusijas dėl maržų, kurios papildytų šiuo metu taikomus sektorinius metodus, ir išnagrinėti bei apsvarstyti galimybes nustatyti pakartotinio užstato įkeitimo apribojimus; pabrėžia, kad reikia persvarstyti bankroto teisės aktus, atsižvelgiant tiek į atpirkimo ir vertybinių popierių skolinimo rinką, tiek į pakeitimus vertybiniais popieriais, siekiant suderinti ir spręsti pirmenybės klausimą, susijusį su reguliuojamų finansų įstaigų pertvarkymu; ragina Komisiją apsvarstyti įvairius požiūrius į bankroto privilegijų apribojimus, įskaitant pasiūlymus bankroto privilegijas taikyti tik centralizuotos tarpuskaitos sandoriams arba užstatui, kuris atitinka suderintus ir iš anksto nustatytus tinkamumo kriterijus; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į atpirkimo sandorių ir vertybinių popierių skolinimo rinkos svarbą; ragina Komisiją, siekiant didinti skaidrumą, ypač klientams, iki 2013 m. pradžios priimti priemones, kurios apimtų užstatų identifikatorių ir suvestinių duomenų pranešimą apie pakartotinį užstatų panaudojimą reguliavimo institucijoms, taip pat kurios leistų reguliavimo institucijoms nustatyti rekomenduojamus minimalius užstatu užtikrintų finansavimo rinkų įvertinimus mažesne nei rinkos kaina ar maržos lygius, jų nestandartizuojant; pripažįsta, kad svarbu aiškiai nustatyti vertybinių popierių nuosavybę ir užtikrinti jos apsaugą; tačiau ragina Komisiją pradėti išsamias diskusijas dėl maržų, kurios papildytų šiuo metu taikomus sektorinius metodus, ir išnagrinėti bei apsvarstyti galimybes nustatyti pakartotinio užstato įkeitimo apribojimus; pabrėžia, kad reikia persvarstyti bankroto teisės aktus, atsižvelgiant tiek į atpirkimo ir vertybinių popierių skolinimo rinką, tiek į pakeitimus vertybiniais popieriais, siekiant suderinti ir spręsti pirmenybės klausimą, susijusį su reguliuojamų finansų įstaigų pertvarkymu; ragina Komisiją apsvarstyti įvairius požiūrius į bankroto privilegijų apribojimus, įskaitant pasiūlymus bankroto privilegijas taikyti tik centralizuotos tarpuskaitos sandoriams arba užstatui, kuris atitinka suderintus ir iš anksto nustatytus tinkamumo kriterijus;

| 29. | mano, kad su pakeitimu vertybiniais popieriais susijusioms paskatoms turėtų būti skiriamas tinkamas dėmesys; pabrėžia, kad pakeitimo vertybiniais popieriais mokumo ir likvidumo reikalavimais turėtų būti skatinami aukštos kokybės ir pakankamai įvairūs investicijų portfeliai, taip išvengiant „bandos elgesio“; ragina Komisiją išnagrinėti pakeitimo vertybiniais popieriais rinką, įskaitant padengtų obligacijų, kurios gali padidinti riziką bankų balansuose, peržiūrą; ragina Komisiją pasiūlyti veiksmų, kurie padėtų žymiai pagerinti tos rinkos skaidrumą; ragina Komisiją ne vėliau kaip iki 2013 m. pradžios atnaujinti, jei reikia, esamus teisės aktus, kad jie atitiktų naują šiuo metu svarstomą Bazelio bankų priežiūros komiteto nustatytą pakeitimo vertybiniais popieriais sistemą; siūlo nustatyti apribojimą, kiek kartų finansinis produktas gali būti pakeistas vertybiniais popieriais, ir konkrečius reikalavimus pakeitimo vertybiniais popieriais paslaugų teikėjams (pvz., iniciatoriams ar rėmėjams), kad jie prisiimtų dalį su pakeitimu vertybiniais popieriais susijusios rizikos, taigi užtikrinti, kad paslaugų teikėjai iš tiesų prisiimtų riziką, o ne perkeltų ją turto valdytojui, taip pat siūlo sykiu nustatyti skaidrumo priemones; ypač ragina nustatyti nuoseklią pagrindinio turto vertinimo metodiką ir standartizuoti pakeitimą vertybiniais popieriais visuose teisės aktuose ir jurisdikcijose; |
| --- | --- |

29.

mano, kad su pakeitimu vertybiniais popieriais susijusioms paskatoms turėtų būti skiriamas tinkamas dėmesys; pabrėžia, kad pakeitimo vertybiniais popieriais mokumo ir likvidumo reikalavimais turėtų būti skatinami aukštos kokybės ir pakankamai įvairūs investicijų portfeliai, taip išvengiant „bandos elgesio“; ragina Komisiją išnagrinėti pakeitimo vertybiniais popieriais rinką, įskaitant padengtų obligacijų, kurios gali padidinti riziką bankų balansuose, peržiūrą; ragina Komisiją pasiūlyti veiksmų, kurie padėtų žymiai pagerinti tos rinkos skaidrumą; ragina Komisiją ne vėliau kaip iki 2013 m. pradžios atnaujinti, jei reikia, esamus teisės aktus, kad jie atitiktų naują šiuo metu svarstomą Bazelio bankų priežiūros komiteto nustatytą pakeitimo vertybiniais popieriais sistemą; siūlo nustatyti apribojimą, kiek kartų finansinis produktas gali būti pakeistas vertybiniais popieriais, ir konkrečius reikalavimus pakeitimo vertybiniais popieriais paslaugų teikėjams (pvz., iniciatoriams ar rėmėjams), kad jie prisiimtų dalį su pakeitimu vertybiniais popieriais susijusios rizikos, taigi užtikrinti, kad paslaugų teikėjai iš tiesų prisiimtų riziką, o ne perkeltų ją turto valdytojui, taip pat siūlo sykiu nustatyti skaidrumo priemones; ypač ragina nustatyti nuoseklią pagrindinio turto vertinimo metodiką ir standartizuoti pakeitimą vertybiniais popieriais visuose teisės aktuose ir jurisdikcijose;

| 30. | pažymi, kad sudaryti turto krepšelių atpirkimo sandoriai, pasinaudojant tuo, jog iš anksto numatomas išleidžiamų vertybinių popierių atpirkimas, ir tam tikrais atvejais tai padidino reitingus; pabrėžia, kad tokie sandoriai neturėtų būti naudojami kaip likvidumo reguliavimo priemonė (žr. ECON pranešimą dėl DKP IV); |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad sudaryti turto krepšelių atpirkimo sandoriai, pasinaudojant tuo, jog iš anksto numatomas išleidžiamų vertybinių popierių atpirkimas, ir tam tikrais atvejais tai padidino reitingus; pabrėžia, kad tokie sandoriai neturėtų būti naudojami kaip likvidumo reguliavimo priemonė (žr. ECON pranešimą dėl DKP IV);

| 31. | pripažįsta, kad pinigų rinkos fondai (PRF) atlieka svarbų vaidmenį finansuojant finansų įstaigas trumpuoju laikotarpiu ir sudarant rizikos diversifikavimo galimybes; pripažįsta, kad ES ir JAV įsteigtų pinigų rinkos fondų vaidmuo ir struktūra skiriasi; pripažįsta, kad 2010 m. EVPRI priimtomis gairėmis buvo nustatyti griežtesni pinigų rinkos fondų standartai (kredito kokybė, pagrindinių vertybinių popierių terminas ir geresnis informacijos atskleidimas investuotojams); tačiau pažymi, kad kai kurie pinigų rinkos fondai, ypač tie, kurie investuotojams siūlo pastovią grynąją turto vertę, yra pažeidžiami masinio investicijų atsiėmimo atvejais; todėl pabrėžia, kad reikia imtis papildomų priemonių siekiant pagerinti šių fondų atsparumą ir padengti likvidumo riziką; pritaria 2012 m. spalio mėn. IOSCO galutinėje ataskaitoje pateiktoms rekomendacijoms dėl PRF reguliavimo ir valdymo visose jurisdikcijose; mano, kad tiems PRF, kurie siūlo pastovią grynąją turto vertę, turėtų būti taikomos priemonės, padedančios mažinti specifinę riziką, susijusią su pastovios grynosios turo vertės paslaugų pobūdžiu ir internalizuoti dėl tokios rizikos atsirandančias išlaidas; mano, kad reguliavimo institucijos turėtų reikalauti, jei įmanoma, konvertuoti vertę į kintamąją turto vertę, arba turėtų būti nustatytos apsaugos sąlygos, kurios padėtų sustiprinti grynąją turto vertę siūlančių PRF atsparumą ir pajėgumą didelių išpirkimų atvejais; ragina Komisiją 2013 m. pirmoje pusėje pateikti persvarstytą KIPVPS sistemą, joje ypač atkreipti dėmesį į PRF klausimą ir nustatyti reikalavimą, kad PRF arba taikytų kiekvieną dieną iš naujo įvertinamą kintamą turto vertę, arba, jeigu jie išlaiko pastovią vertę, nustatyti prievolę taikyti ribotos veiklos banko licencijas ir kapitalo bei kitus rizikos ribojimo reikalavimus; pabrėžia, kad reguliacinio arbitražo galimybės turi būti kuo labiau sumažintos; |
| --- | --- |

31.

pripažįsta, kad pinigų rinkos fondai (PRF) atlieka svarbų vaidmenį finansuojant finansų įstaigas trumpuoju laikotarpiu ir sudarant rizikos diversifikavimo galimybes; pripažįsta, kad ES ir JAV įsteigtų pinigų rinkos fondų vaidmuo ir struktūra skiriasi; pripažįsta, kad 2010 m. EVPRI priimtomis gairėmis buvo nustatyti griežtesni pinigų rinkos fondų standartai (kredito kokybė, pagrindinių vertybinių popierių terminas ir geresnis informacijos atskleidimas investuotojams); tačiau pažymi, kad kai kurie pinigų rinkos fondai, ypač tie, kurie investuotojams siūlo pastovią grynąją turto vertę, yra pažeidžiami masinio investicijų atsiėmimo atvejais; todėl pabrėžia, kad reikia imtis papildomų priemonių siekiant pagerinti šių fondų atsparumą ir padengti likvidumo riziką; pritaria 2012 m. spalio mėn. IOSCO galutinėje ataskaitoje pateiktoms rekomendacijoms dėl PRF reguliavimo ir valdymo visose jurisdikcijose; mano, kad tiems PRF, kurie siūlo pastovią grynąją turto vertę, turėtų būti taikomos priemonės, padedančios mažinti specifinę riziką, susijusią su pastovios grynosios turo vertės paslaugų pobūdžiu ir internalizuoti dėl tokios rizikos atsirandančias išlaidas; mano, kad reguliavimo institucijos turėtų reikalauti, jei įmanoma, konvertuoti vertę į kintamąją turto vertę, arba turėtų būti nustatytos apsaugos sąlygos, kurios padėtų sustiprinti grynąją turto vertę siūlančių PRF atsparumą ir pajėgumą didelių išpirkimų atvejais; ragina Komisiją 2013 m. pirmoje pusėje pateikti persvarstytą KIPVPS sistemą, joje ypač atkreipti dėmesį į PRF klausimą ir nustatyti reikalavimą, kad PRF arba taikytų kiekvieną dieną iš naujo įvertinamą kintamą turto vertę, arba, jeigu jie išlaiko pastovią vertę, nustatyti prievolę taikyti ribotos veiklos banko licencijas ir kapitalo bei kitus rizikos ribojimo reikalavimus; pabrėžia, kad reguliacinio arbitražo galimybės turi būti kuo labiau sumažintos;

| 32. | ragina Komisiją per KIPVPS persvarstymą toliau nagrinėti galimybes nustatyti konkrečias PRF likvidumo nuostatas – būtiniausius dienos, savaitės ir mėnesio likvidumo reikalavimus (20, 40 ir 60 proc.) ir likvidumo mokesčius reaguojant į problemas, tai taip pat nulemtų prievolę pateikti tiesioginę informaciją kompetentingai priežiūros institucijai ir EVPRI; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją per KIPVPS persvarstymą toliau nagrinėti galimybes nustatyti konkrečias PRF likvidumo nuostatas – būtiniausius dienos, savaitės ir mėnesio likvidumo reikalavimus (20, 40 ir 60 proc.) ir likvidumo mokesčius reaguojant į problemas, tai taip pat nulemtų prievolę pateikti tiesioginę informaciją kompetentingai priežiūros institucijai ir EVPRI;

| 33. | pripažįsta į biržos prekybos sąrašus įtrauktų fondų naudą, kurią jie teikia mažmeniniams investuotojams, suteikdami prieigą prie įvairesnių rūšių turto (ypač prie biržos prekių), tačiau atkreipia dėmesį į riziką, susijusią su šiais fondais dėl jų sudėtingumo, sandorio šalies rizikos, produktų likvidumo ir galimo reguliacinio arbitražo; įspėja dėl rizikos, susijusios su sintetiniais į biržos prekybos sąrašus įtrauktais fondais, kylančios dėl vis didesnio neskaidrumo ir sudėtingumo, ypač kai sintetiniai į biržos prekybos sąrašus įtraukti fondai realizuojami mažmeniniams investuotojams; todėl ragina Komisiją per KIPVPS VI persvarstymą įvertinti ir pašalinti šiuos galimus struktūrinius trūkumus, atsižvelgiant į skirtingas klientų kategorijas (pvz., mažmeninius investuotojus, profesionalius investuotojus, institucinius investuotojus) ir skirtingus jų rizikos profilius; |
| --- | --- |

33.

pripažįsta į biržos prekybos sąrašus įtrauktų fondų naudą, kurią jie teikia mažmeniniams investuotojams, suteikdami prieigą prie įvairesnių rūšių turto (ypač prie biržos prekių), tačiau atkreipia dėmesį į riziką, susijusią su šiais fondais dėl jų sudėtingumo, sandorio šalies rizikos, produktų likvidumo ir galimo reguliacinio arbitražo; įspėja dėl rizikos, susijusios su sintetiniais į biržos prekybos sąrašus įtrauktais fondais, kylančios dėl vis didesnio neskaidrumo ir sudėtingumo, ypač kai sintetiniai į biržos prekybos sąrašus įtraukti fondai realizuojami mažmeniniams investuotojams; todėl ragina Komisiją per KIPVPS VI persvarstymą įvertinti ir pašalinti šiuos galimus struktūrinius trūkumus, atsižvelgiant į skirtingas klientų kategorijas (pvz., mažmeninius investuotojus, profesionalius investuotojus, institucinius investuotojus) ir skirtingus jų rizikos profilius;

| 34. | ragina Komisiją atlikti išsamius visų naujų teisės aktų pasiūlymų poveikio realiosios ekonomikos finansavimui tyrimus; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją atlikti išsamius visų naujų teisės aktų pasiūlymų poveikio realiosios ekonomikos finansavimui tyrimus;

o

o o

| 35. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Finansinio stabilumo tarybai. |
| --- | --- |

35.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Finansinio stabilumo tarybai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0331.

(2)  A7-0170/2012 ir A7-0171/2012.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/33

---

P7_TA(2012)0428

Vaikų apsauga skaitmeniniame pasaulyje

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaikų apsaugos skaitmeniniame pasaulyje (2012/2068(INI))

(2015/C 419/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją ir į Europos Tarybos konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją ir į Europos Tarybos konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/92/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/92/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1718/2006/EB dėl Europos audiovizualinio sektoriaus rėmimo programos (MEDIA 2007) įgyvendinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1718/2006/EB dėl Europos audiovizualinio sektoriaus rėmimo programos (MEDIA 2007) įgyvendinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją 2006/952/EB dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos ir dėl atsakymo teisės, atsižvelgiant į Europos audiovizualinių ir internetinių informacinių paslaugų pramonės konkurencingumą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją 2006/952/EB dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos ir dėl atsakymo teisės, atsižvelgiant į Europos audiovizualinių ir internetinių informacinių paslaugų pramonės konkurencingumą (5),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl vaikų apsaugos skaitmeniniame pasaulyje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl vaikų apsaugos skaitmeniniame pasaulyje (6),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES vaiko teisių darbotvarkė“ (COM(2011)0060), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES vaiko teisių darbotvarkė“ (COM(2011)0060),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pavadinimu „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (COM(2010)0245/2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pavadinimu „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (COM(2010)0245/2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Komisijos komunikatą „Kova su nusikalstamumu skaitmeniniame amžiuje: Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro kūrimas“ (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Komisijos komunikatą „Kova su nusikalstamumu skaitmeniniame amžiuje: Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro kūrimas“ (COM(2012)0140),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 15 d. Europos Tarybos 2012–2015 m. vaiko teisių strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 15 d. Europos Tarybos 2012–2015 m. vaiko teisių strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto“ (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto“ (COM(2012)0196),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 13 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl 1998 m. rugsėjo 24 d. Tarybos rekomendacijos dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos ir 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos ir teisės į atsakymą dėl Europos garso ir vaizdo bei internetinės informacinių paslaugų pramonės konkurencingumo taikymo – „Vaikų apsauga skaitmeniniame pasaulyje“ (COM(2011)0556), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 13 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl 1998 m. rugsėjo 24 d. Tarybos rekomendacijos dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos ir 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos ir teisės į atsakymą dėl Europos garso ir vaizdo bei internetinės informacinių paslaugų pramonės konkurencingumo taikymo – „Vaikų apsauga skaitmeniniame pasaulyje“ (COM(2011)0556),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos vaikų apsaugos nuo seksualinio išnaudojimo ir seksualinės prievartos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos vaikų apsaugos nuo seksualinio išnaudojimo ir seksualinės prievartos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl visapusiško požiūrio į asmens duomenų apsaugą Europos Sąjungoje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl visapusiško požiūrio į asmens duomenų apsaugą Europos Sąjungoje (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A7-0353/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A7-0353/2012),

| A. | kadangi nepilnamečių apsaugos skaitmeniniame pasaulyje klausimas turi būti sprendžiamas reguliavimo lygmeniu – panaudojant veiksmingesnes priemones, įskaitant savireguliaciją, t. y. skatinant pramonės atstovus prisiimti bendrą atsakomybę, taip pat švietimo ir lavinimo lygmeniu – mokant vaikus, tėvus ir mokytojus, kad nepilnamečiai negalėtų pasiekti neteisėto turinio; |
| --- | --- |

A.

kadangi nepilnamečių apsaugos skaitmeniniame pasaulyje klausimas turi būti sprendžiamas reguliavimo lygmeniu – panaudojant veiksmingesnes priemones, įskaitant savireguliaciją, t. y. skatinant pramonės atstovus prisiimti bendrą atsakomybę, taip pat švietimo ir lavinimo lygmeniu – mokant vaikus, tėvus ir mokytojus, kad nepilnamečiai negalėtų pasiekti neteisėto turinio;

| B. | kadangi būtina spręsti visų formų neteisėto interneto turinio problemą ir kadangi seksualinės prievartos prieš vaikus specifika turi būti pripažįstama ne tik kaip neteisėtas turinys, bet ir kaip vienos iš labiausiai atstumiančių formų turinys, prieinamas internetu; |
| --- | --- |

B.

kadangi būtina spręsti visų formų neteisėto interneto turinio problemą ir kadangi seksualinės prievartos prieš vaikus specifika turi būti pripažįstama ne tik kaip neteisėtas turinys, bet ir kaip vienos iš labiausiai atstumiančių formų turinys, prieinamas internetu;

| C. | kadangi vienas iš pagrindinių veiksmingos vaikų apsaugos strategijos tikslų turėtų būti siekis užtikrinti, kad visi vaikai, jaunimas, tėvai/globėjai turėtų informacijos ir įgūdžių ir galėtų apsisaugoti naudodamiesi internetu; |
| --- | --- |

C.

kadangi vienas iš pagrindinių veiksmingos vaikų apsaugos strategijos tikslų turėtų būti siekis užtikrinti, kad visi vaikai, jaunimas, tėvai/globėjai turėtų informacijos ir įgūdžių ir galėtų apsisaugoti naudodamiesi internetu;

| D. | kadangi sparčiai vystantis technologijoms būtina skubiai reaguoti naudojantis savireguliacijos ir bendro reguliavimo priemonėmis, taip pat pasitelkiant nuolatines institucijas, kurios skirtingose aplinkose gali vadovautis holistiniu požiūriu; |
| --- | --- |

D.

kadangi sparčiai vystantis technologijoms būtina skubiai reaguoti naudojantis savireguliacijos ir bendro reguliavimo priemonėmis, taip pat pasitelkiant nuolatines institucijas, kurios skirtingose aplinkose gali vadovautis holistiniu požiūriu;

| E. | kadangi skaitmeninis pasaulis suteikia daugybę su švietimu ir mokymusi susijusių galimybių; kadangi švietimo sektorius taikosi prie skaitmeninio pasaulio, tačiau tokiu greičiu ir būdu, kad nepavyksta pasiekti greito technologinių pokyčių vaikų gyvenime tempo, ir kadangi dėl to tėvams ir pedagogams kyla problemų jiems bandant mokyti vaikus kritiškai vertinti žiniasklaidos priemones, tačiau veikiau liekant jų virtualiojo gyvenimo pakraštyje; |
| --- | --- |

E.

kadangi skaitmeninis pasaulis suteikia daugybę su švietimu ir mokymusi susijusių galimybių; kadangi švietimo sektorius taikosi prie skaitmeninio pasaulio, tačiau tokiu greičiu ir būdu, kad nepavyksta pasiekti greito technologinių pokyčių vaikų gyvenime tempo, ir kadangi dėl to tėvams ir pedagogams kyla problemų jiems bandant mokyti vaikus kritiškai vertinti žiniasklaidos priemones, tačiau veikiau liekant jų virtualiojo gyvenimo pakraštyje;

| F. | kadangi, nors apskritai nepilnamečiai rodo, kad gali labai laisvai naudotis internetu, jiems būtina padėti juo naudotis apgalvotai, atsakingai ir saugiai; |
| --- | --- |

F.

kadangi, nors apskritai nepilnamečiai rodo, kad gali labai laisvai naudotis internetu, jiems būtina padėti juo naudotis apgalvotai, atsakingai ir saugiai;

| G. | kadangi svarbu ne tik tai, kad nepilnamečiai geriau suvoktų potencialius pavojus, su kuriais jie susiduria naudodamiesi internetu, bet ir tai, kad šeimų, mokyklų bendruomenės ir pilietinė visuomenė – visi prisiimtų bendrą atsakomybę už jų švietimą ir siekį užtikrinti, kad vaikams naudojantis internetu ir kitomis naujomis žiniasklaidos priemonėmis jie būtų tinkamai apsaugoti; |
| --- | --- |

G.

kadangi svarbu ne tik tai, kad nepilnamečiai geriau suvoktų potencialius pavojus, su kuriais jie susiduria naudodamiesi internetu, bet ir tai, kad šeimų, mokyklų bendruomenės ir pilietinė visuomenė – visi prisiimtų bendrą atsakomybę už jų švietimą ir siekį užtikrinti, kad vaikams naudojantis internetu ir kitomis naujomis žiniasklaidos priemonėmis jie būtų tinkamai apsaugoti;

| H. | kadangi švietimas, susijęs su žiniasklaida ir naujomis informacinėmis ir ryšių technologijomis, svarbus vystant nepilnamečių apsaugos skaitmeniniame pasaulyje politiką ir užtikrinant saugų, tinkamą ir kritiniu mąstymu pagrįstą naudojimąsi šiomis technologijomis; |
| --- | --- |

H.

kadangi švietimas, susijęs su žiniasklaida ir naujomis informacinėmis ir ryšių technologijomis, svarbus vystant nepilnamečių apsaugos skaitmeniniame pasaulyje politiką ir užtikrinant saugų, tinkamą ir kritiniu mąstymu pagrįstą naudojimąsi šiomis technologijomis;

| I. | kadangi skaitmeninių technologijų vystymasis yra didžiulė galimybė leisti vaikams ir jaunimui veiksmingai naudotis naujosios žiniasklaidos priemonėmis ir internetu suteikiant jiems galimybę pasidalyti savo nuomone su kitais ir taip internetu ir ne internetu dalyvauti visuomenės gyvenime ir išmokti jame atlikti svarbų vaidmenį; |
| --- | --- |

I.

kadangi skaitmeninių technologijų vystymasis yra didžiulė galimybė leisti vaikams ir jaunimui veiksmingai naudotis naujosios žiniasklaidos priemonėmis ir internetu suteikiant jiems galimybę pasidalyti savo nuomone su kitais ir taip internetu ir ne internetu dalyvauti visuomenės gyvenime ir išmokti jame atlikti svarbų vaidmenį;

| J. | kadangi norint naudotis pilietybe ir su ja susijusiomis teisėmis, įskaitant dalyvavimą kultūriniame, socialiniame ir demokratiniame gyvenime, būtina užtikrinti galimybę naudotis pliuralistinėmis ir saugiomis skaitmeninėmis priemonėmis, paslaugomis ir turiniu – taip pat ir nepilnamečiams; |
| --- | --- |

J.

kadangi norint naudotis pilietybe ir su ja susijusiomis teisėmis, įskaitant dalyvavimą kultūriniame, socialiniame ir demokratiniame gyvenime, būtina užtikrinti galimybę naudotis pliuralistinėmis ir saugiomis skaitmeninėmis priemonėmis, paslaugomis ir turiniu – taip pat ir nepilnamečiams;

| K. | kadangi prevencinėmis ir intervencinėmis priemonėmis, skirtomis nepilnamečiams apsaugoti, turi būti ne tik kovojama su neteisėtu ir netinkamu turiniu, bet ir sprendžiamas klausimas dėl daugybės kitų grėsmių, pvz., dėl priekabiavimo, diskriminacijos, galimybės naudotis paslaugomis ribojimo, stebėjimo internetu, išpuolių prieš privatumą ir žodžio bei informavimo laisvę, taip pat dėl nepakankamo asmens duomenų rinkimo tikslų aiškumo; |
| --- | --- |

K.

kadangi prevencinėmis ir intervencinėmis priemonėmis, skirtomis nepilnamečiams apsaugoti, turi būti ne tik kovojama su neteisėtu ir netinkamu turiniu, bet ir sprendžiamas klausimas dėl daugybės kitų grėsmių, pvz., dėl priekabiavimo, diskriminacijos, galimybės naudotis paslaugomis ribojimo, stebėjimo internetu, išpuolių prieš privatumą ir žodžio bei informavimo laisvę, taip pat dėl nepakankamo asmens duomenų rinkimo tikslų aiškumo;

| L. | kadangi skaitmeninio pasaulio siūlomos naujos informavimo ir ryšių galimybės, pvz., kompiuteriai, skirtingų platformų televizija, mobilieji telefonai, videožaidimai, planšetiniai kompiuteriai, išmaniųjų telefonų taikomosios programos, ir viena skaitmenine sistema virstančių skirtingų žiniasklaidos priemonių difuzijos mastas reiškia ne tik daugybę progų ir galimybių vaikams ir paaugliams, bet ir pavojus, t. y. lengvą prieigą prie neteisėto, netinkamo ar nepilnamečių raidai žalingo turinio, taip pat galimybę, kad duomenys bus galimai renkami siekiant nusitaikyti į vaikus kaip į vartotojus, o tai gali daryti žalingą ir neišmatuojamai didelį poveikį; |
| --- | --- |

L.

kadangi skaitmeninio pasaulio siūlomos naujos informavimo ir ryšių galimybės, pvz., kompiuteriai, skirtingų platformų televizija, mobilieji telefonai, videožaidimai, planšetiniai kompiuteriai, išmaniųjų telefonų taikomosios programos, ir viena skaitmenine sistema virstančių skirtingų žiniasklaidos priemonių difuzijos mastas reiškia ne tik daugybę progų ir galimybių vaikams ir paaugliams, bet ir pavojus, t. y. lengvą prieigą prie neteisėto, netinkamo ar nepilnamečių raidai žalingo turinio, taip pat galimybę, kad duomenys bus galimai renkami siekiant nusitaikyti į vaikus kaip į vartotojus, o tai gali daryti žalingą ir neišmatuojamai didelį poveikį;

| M. | kadangi nepilnamečių gerovė ir žmogaus orumas laisvo audiovizualinių paslaugų cirkuliavimo bendrojoje rinkoje kontekste yra ypatingos teisinės apsaugos nusipelnantys interesai; |
| --- | --- |

M.

kadangi nepilnamečių gerovė ir žmogaus orumas laisvo audiovizualinių paslaugų cirkuliavimo bendrojoje rinkoje kontekste yra ypatingos teisinės apsaugos nusipelnantys interesai;

| N. | kadangi priemonės, kurių imasi valstybės narės, siekdamos užkirsti kelią neteisėtam interneto turiniui, ne visuomet veiksmingos ir neišvengiamai susijusios su skirtingais požiūriais į žalingo turinio prevenciją; kadangi pagal tinkamas teisėtas procedūras toks neteisėtas interneto turinys turėtų būti nedelsiant pašalintas; |
| --- | --- |

N.

kadangi priemonės, kurių imasi valstybės narės, siekdamos užkirsti kelią neteisėtam interneto turiniui, ne visuomet veiksmingos ir neišvengiamai susijusios su skirtingais požiūriais į žalingo turinio prevenciją; kadangi pagal tinkamas teisėtas procedūras toks neteisėtas interneto turinys turėtų būti nedelsiant pašalintas;

| O. | kadangi su nepilnamečiais susijusi asmeninė informacija ir duomenys lieka internete ir todėl šie duomenys gali būti neteisėtai apdorojami, minėtieji nepilnamečiai gali būti išnaudojami arba gali nukentėti jų asmens orumas, taigi gali būti labai pakenkta jų tapatybei, psichikos būklei ir socialinei įtraukčiai – pirmiausia todėl, kad ši išsami informacija gali atsidurti netinkamose rankose; |
| --- | --- |

O.

kadangi su nepilnamečiais susijusi asmeninė informacija ir duomenys lieka internete ir todėl šie duomenys gali būti neteisėtai apdorojami, minėtieji nepilnamečiai gali būti išnaudojami arba gali nukentėti jų asmens orumas, taigi gali būti labai pakenkta jų tapatybei, psichikos būklei ir socialinei įtraukčiai – pirmiausia todėl, kad ši išsami informacija gali atsidurti netinkamose rankose;

| P. | kadangi dėl spartaus socialinių tinklų išteklių augimo kyla tam tikrų pavojų nepilnamečių asmeninio gyvenimo, asmens duomenų ir asmens orumo saugumui; |
| --- | --- |

P.

kadangi dėl spartaus socialinių tinklų išteklių augimo kyla tam tikrų pavojų nepilnamečių asmeninio gyvenimo, asmens duomenų ir asmens orumo saugumui;

| Q. | kadangi beveik 15 proc. 10–17 metų amžiaus nepilnamečių interneto vartotojų gauna kurio nors pobūdžio seksualinių pasiūlymų ir kadangi 34 proc. iš jų susiduria su seksualine medžiaga, kurios neieškojo; |
| --- | --- |

Q.

kadangi beveik 15 proc. 10–17 metų amžiaus nepilnamečių interneto vartotojų gauna kurio nors pobūdžio seksualinių pasiūlymų ir kadangi 34 proc. iš jų susiduria su seksualine medžiaga, kurios neieškojo;

| R. | kadangi įvairūs skaitmeninio turinio ir skaitmeninių paslaugų teikėjų taikomi elgesio kodeksai ne visuomet atitinka Europos ar nacionalinių teisės aktų reikalavimus, susijusius su skaidrumu, savarankiškumu, konfidencialumu ir asmens duomenų tvarkymu, ir dėl to gali kilti pavojų, susijusių su profiliavimu komerciniais tikslais, kitų formų išnaudojimu, pvz., su seksualine prievarta ar netgi su prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

R.

kadangi įvairūs skaitmeninio turinio ir skaitmeninių paslaugų teikėjų taikomi elgesio kodeksai ne visuomet atitinka Europos ar nacionalinių teisės aktų reikalavimus, susijusius su skaidrumu, savarankiškumu, konfidencialumu ir asmens duomenų tvarkymu, ir dėl to gali kilti pavojų, susijusių su profiliavimu komerciniais tikslais, kitų formų išnaudojimu, pvz., su seksualine prievarta ar netgi su prekyba žmonėmis;

| S. | kadangi į vaikus orientuota reklama turėtų būti atsakinga ir nuosaiki; |
| --- | --- |

S.

kadangi į vaikus orientuota reklama turėtų būti atsakinga ir nuosaiki;

| T. | kadangi nepilnamečiai turi būti apsaugoti nuo skaitmeninio pasaulio pavojų atsižvelgiant į jų amžių ir vystymosi pažangą; kadangi valstybės narės praneša apie sunkumus koordinuojant aspektus, susijusius su turinio klasifikavimo pagal amžiaus grupes ir pagal turinio rizikingumo laipsnį kategorijų tvirtinimu; |
| --- | --- |

T.

kadangi nepilnamečiai turi būti apsaugoti nuo skaitmeninio pasaulio pavojų atsižvelgiant į jų amžių ir vystymosi pažangą; kadangi valstybės narės praneša apie sunkumus koordinuojant aspektus, susijusius su turinio klasifikavimo pagal amžiaus grupes ir pagal turinio rizikingumo laipsnį kategorijų tvirtinimu;

| U. | kadangi pripažindami daugybę pavojų, su kuriais nepilnamečiai susiduria skaitmeniniame pasaulyje, taip pat turėtume toliau naudotis daugybe galimybių, kurias skaitmeninis pasaulis atneša augindamas žinių visuomenę; |
| --- | --- |

U.

kadangi pripažindami daugybę pavojų, su kuriais nepilnamečiai susiduria skaitmeniniame pasaulyje, taip pat turėtume toliau naudotis daugybe galimybių, kurias skaitmeninis pasaulis atneša augindamas žinių visuomenę;

| V. | kadangi labai svarbus tėvų vaidmuo saugant savo vaikus nuo pavojų, susijusių su skaitmeniniu pasauliu; |
| --- | --- |

V.

kadangi labai svarbus tėvų vaidmuo saugant savo vaikus nuo pavojų, susijusių su skaitmeniniu pasauliu;

Teisių ir valdymo sistema

| 1. | pažymi, kad naujas vaiko teisių apsaugos ES kontekste etapas prasidėjo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ir dabar jau teisiškai privalomai Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijai, pagal kurios 24 straipsnį vaikų apsauga apibrėžiama kaip pagrindinė teisė ir numatoma, kad imantis visų su vaikais susijusių veiksmų – nesvarbu, ar jų imasi valstybinės, ar privačios institucijos – pirmiausia turi būti atsižvelgiama į svarbiausius vaiko interesus; pakartoja, kad ES turi visapusiškai paisyti standartų, nustatytų pagal tuos tarptautinius dokumentus, kurių pati ES nėra patvirtinusi, kaip byloje C-540/03 Europos Parlamentas prieš Europos Sąjungos Tarybą ragino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad naujas vaiko teisių apsaugos ES kontekste etapas prasidėjo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ir dabar jau teisiškai privalomai Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijai, pagal kurios 24 straipsnį vaikų apsauga apibrėžiama kaip pagrindinė teisė ir numatoma, kad imantis visų su vaikais susijusių veiksmų – nesvarbu, ar jų imasi valstybinės, ar privačios institucijos – pirmiausia turi būti atsižvelgiama į svarbiausius vaiko interesus; pakartoja, kad ES turi visapusiškai paisyti standartų, nustatytų pagal tuos tarptautinius dokumentus, kurių pati ES nėra patvirtinusi, kaip byloje C-540/03 Europos Parlamentas prieš Europos Sąjungos Tarybą ragino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas;

| 2. | primygtinai ragina valstybes nares sklandžiai ir laiku į nacionalinę teisę perkelti ir įgyvendinti Direktyvą 2011/92/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija; ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų maksimaliai derinamos jų pastangos nepilnamečių apsaugos skaitmeniniame pasaulyje srityje; |
| --- | --- |

2.

primygtinai ragina valstybes nares sklandžiai ir laiku į nacionalinę teisę perkelti ir įgyvendinti Direktyvą 2011/92/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija; ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų maksimaliai derinamos jų pastangos nepilnamečių apsaugos skaitmeniniame pasaulyje srityje;

| 3. | dar kartą ragina valstybes nares – jei jos iki šiol šito nėra padariusios – pasirašyti ir ratifikuoti tarptautines vaikų apsaugos priemones, pvz., Europos Tarybos vaikų apsaugos nuo seksualinio išnaudojimo ir seksualinės prievartos konvenciją, Vaiko teisių konvencijos trečiąjį fakultatyvinį protokolą ir Europos konvenciją dėl vaiko teisių įgyvendinimo, ir perkelti šiuos dokumentus į nacionalinę teisę užtikrinant būtiną teisinį tikrumą ir aiškumą, kaip reikalaujama pagal ES teisinę tvarką; |
| --- | --- |

3.

dar kartą ragina valstybes nares – jei jos iki šiol šito nėra padariusios – pasirašyti ir ratifikuoti tarptautines vaikų apsaugos priemones, pvz., Europos Tarybos vaikų apsaugos nuo seksualinio išnaudojimo ir seksualinės prievartos konvenciją, Vaiko teisių konvencijos trečiąjį fakultatyvinį protokolą ir Europos konvenciją dėl vaiko teisių įgyvendinimo, ir perkelti šiuos dokumentus į nacionalinę teisę užtikrinant būtiną teisinį tikrumą ir aiškumą, kaip reikalaujama pagal ES teisinę tvarką;

| 4. | ragina Komisiją stiprinti esamus vidinius mechanizmus, kad būtų užtikrintas nuoseklus ir koordinuotas požiūris į nepilnamečių teisių apsaugą skaitmeniniame pasaulyje; palankiai vertina Komisijos pateiktą Europos strategiją dėl geresnio interneto vaikams ir ragina Komisiją stiprinti esamus vidinius mechanizmus, kad būtų užtikrintas nuoseklus ir koordinuotas požiūris į vaikų saugumą naudojantis internetu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją stiprinti esamus vidinius mechanizmus, kad būtų užtikrintas nuoseklus ir koordinuotas požiūris į nepilnamečių teisių apsaugą skaitmeniniame pasaulyje; palankiai vertina Komisijos pateiktą Europos strategiją dėl geresnio interneto vaikams ir ragina Komisiją stiprinti esamus vidinius mechanizmus, kad būtų užtikrintas nuoseklus ir koordinuotas požiūris į vaikų saugumą naudojantis internetu;

| 5. | pabrėžia, kad būtina integruoti vaikų teises į visų sričių ES politiką analizuojant priemonių poveikį vaiko teisėms, saugumui, taip pat fizinei ir psichinei neliečiamybei ir šiuo tikslu įtraukti aiškiai parengtus Komisijos pasiūlymus dėl skaitmeninio pasaulio; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad būtina integruoti vaikų teises į visų sričių ES politiką analizuojant priemonių poveikį vaiko teisėms, saugumui, taip pat fizinei ir psichinei neliečiamybei ir šiuo tikslu įtraukti aiškiai parengtus Komisijos pasiūlymus dėl skaitmeninio pasaulio;

| 6. | pabrėžia, kad tik visapusiškai derinant teisines, technines ir švietimo priemones, įskaitant prevenciją, galima tinkamai spręsti klausimą dėl pavojų, su kuriais internete susiduria vaikai, ir stiprinti vaikų apsaugą interneto aplinkoje; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad tik visapusiškai derinant teisines, technines ir švietimo priemones, įskaitant prevenciją, galima tinkamai spręsti klausimą dėl pavojų, su kuriais internete susiduria vaikai, ir stiprinti vaikų apsaugą interneto aplinkoje;

| 7. | palankiai vertina prie Europolo įsteigtą naująją kibernetinio saugumo agentūrą ir ragina Komisiją užtikrinti, kad vaiko apsaugos klausimus sprendžiančiai naujojo centro komandai būtų užtikrinti adekvatūs ištekliai ir kad ji veiksmingai bendradarbiautų su Interpolu; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina prie Europolo įsteigtą naująją kibernetinio saugumo agentūrą ir ragina Komisiją užtikrinti, kad vaiko apsaugos klausimus sprendžiančiai naujojo centro komandai būtų užtikrinti adekvatūs ištekliai ir kad ji veiksmingai bendradarbiautų su Interpolu;

| 8. | tikisi, kad bus toliau įgyvendinama programa „Saugesnis internetas“ ir kad bus skirti pakankami ištekliai pagal ją numatytai veiklai vykdyti bei išsaugotas jos specifinis pobūdis, ir ragina Komisiją pateikti Parlamentui jos laimėjimų ir nesėkmių ataskaitą siekiant ateityje užtikrinti maksimalų veiksmingumą; |
| --- | --- |

8.

tikisi, kad bus toliau įgyvendinama programa „Saugesnis internetas“ ir kad bus skirti pakankami ištekliai pagal ją numatytai veiklai vykdyti bei išsaugotas jos specifinis pobūdis, ir ragina Komisiją pateikti Parlamentui jos laimėjimų ir nesėkmių ataskaitą siekiant ateityje užtikrinti maksimalų veiksmingumą;

| 9. | primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją imtis tinkamų priemonių, įskaitant veiksmus internetu, pvz., atlikti mokslinius tyrimus ir įgyvendinti švietimo programas prireikus bendradarbiaujant su atitinkamomis pilietinės visuomenės organizacijomis, šeimomis, mokyklomis, audiovizualinėmis tarnybomis, pramonės atstovais ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, siekiant sumažinti vaikų tapimo interneto aukomis riziką; |
| --- | --- |

9.

primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją imtis tinkamų priemonių, įskaitant veiksmus internetu, pvz., atlikti mokslinius tyrimus ir įgyvendinti švietimo programas prireikus bendradarbiaujant su atitinkamomis pilietinės visuomenės organizacijomis, šeimomis, mokyklomis, audiovizualinėmis tarnybomis, pramonės atstovais ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, siekiant sumažinti vaikų tapimo interneto aukomis riziką;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos iniciatyva sukurta generalinių direktorių koalicija vaiko saugumo internete problemai spręsti; atsižvelgdamas į tai ragina glaudžiai bendradarbiauti su pilietinės visuomenės asociacijomis ir organizacijomis, dirbančiomis, inter alia, nepilnamečių apsaugos, duomenų apsaugos, švietimo srityse, su tėvų ir pedagogų atstovais, įskaitant Europos lygmeniu, taip pat su įvairiais Komisijos generaliniais direktoratais, atsakingais už vartotojų apsaugą ir teisingumą; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos iniciatyva sukurta generalinių direktorių koalicija vaiko saugumo internete problemai spręsti; atsižvelgdamas į tai ragina glaudžiai bendradarbiauti su pilietinės visuomenės asociacijomis ir organizacijomis, dirbančiomis, inter alia, nepilnamečių apsaugos, duomenų apsaugos, švietimo srityse, su tėvų ir pedagogų atstovais, įskaitant Europos lygmeniu, taip pat su įvairiais Komisijos generaliniais direktoratais, atsakingais už vartotojų apsaugą ir teisingumą;

Žiniasklaida ir naujoji žiniasklaida: prieiga ir švietimas

| 11. | pažymi, kad internetas suteikia vaikams ir jaunuoliams nepaprastai vertingų priemonių, kurios gali būti naudojamos siekiant reikšti ar ginti nuomonę, gauti informacijos ir mokytis, taip pat reikalauti savo teisių, be to, tai nuostabi bendravimo priemonė, kuria naudojantis sudaromos atvirumo pasauliui ir asmenybės augimo galimybės; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad internetas suteikia vaikams ir jaunuoliams nepaprastai vertingų priemonių, kurios gali būti naudojamos siekiant reikšti ar ginti nuomonę, gauti informacijos ir mokytis, taip pat reikalauti savo teisių, be to, tai nuostabi bendravimo priemonė, kuria naudojantis sudaromos atvirumo pasauliui ir asmenybės augimo galimybės;

| 12. | visgi pažymi, kad interneto aplinka ir socialinės žiniasklaidos šaltiniai kelią didelį galimą pavojų vaikų – vienų iš pažeidžiamiausių jo vartotojų – privatumui ir orumui; |
| --- | --- |

12.

visgi pažymi, kad interneto aplinka ir socialinės žiniasklaidos šaltiniai kelią didelį galimą pavojų vaikų – vienų iš pažeidžiamiausių jo vartotojų – privatumui ir orumui;

| 13. | primena, kad internetas vaikams taip pat gali kelti pavojų dėl tokių reiškinių kaip vaikų pornografija, keitimasis smurtine medžiaga, elektroniniai nusikaltimai, gąsdinimas, priekabiavimas, vaiko viliojimas, galimybė vaikams gauti ar įsigyti teisiškai ribojamų arba pagal amžių netinkamų prekių ir paslaugų, pagal amžių netinkamos agresyvios ar klaidinančios reklamos skelbimas, suktybės, tapatybės vagystės, sukčiavimas ir panaši finansinio pobūdžio rizika, dėl kurios patirtis gali būti trauminė; |
| --- | --- |

13.

primena, kad internetas vaikams taip pat gali kelti pavojų dėl tokių reiškinių kaip vaikų pornografija, keitimasis smurtine medžiaga, elektroniniai nusikaltimai, gąsdinimas, priekabiavimas, vaiko viliojimas, galimybė vaikams gauti ar įsigyti teisiškai ribojamų arba pagal amžių netinkamų prekių ir paslaugų, pagal amžių netinkamos agresyvios ar klaidinančios reklamos skelbimas, suktybės, tapatybės vagystės, sukčiavimas ir panaši finansinio pobūdžio rizika, dėl kurios patirtis gali būti trauminė;

| 14. | todėl remia valstybių narių pastangas skatinti vaikams, tėvams, pedagogams, mokyklų mokytojams ir socialiniams darbuotojams skirtą sistemišką švietimą ir mokymą, kuriuo būtų siekiama padėti jiems perprasti skaitmeninį pasaulį ir atpažinti pavojus, dėl kurių galėtų būti pakenkta vaiko fizinei ar psichinei neliečiamybei, mažinti su skaitmenine žiniasklaida susijusią riziką ir teikti informaciją apie pranešimų centrus ir apie tai, kaip padėti aukomis tapusiems vaikams; kartu pažymi, jog vaikams būtina suvokti, kad jiems patiems naudojantis skaitmeninėmis technologijomis gali būti pažeistos kitų asmenų teisės arba netgi išprovokuotas nusikalstamas elgesys; |
| --- | --- |

14.

todėl remia valstybių narių pastangas skatinti vaikams, tėvams, pedagogams, mokyklų mokytojams ir socialiniams darbuotojams skirtą sistemišką švietimą ir mokymą, kuriuo būtų siekiama padėti jiems perprasti skaitmeninį pasaulį ir atpažinti pavojus, dėl kurių galėtų būti pakenkta vaiko fizinei ar psichinei neliečiamybei, mažinti su skaitmenine žiniasklaida susijusią riziką ir teikti informaciją apie pranešimų centrus ir apie tai, kaip padėti aukomis tapusiems vaikams; kartu pažymi, jog vaikams būtina suvokti, kad jiems patiems naudojantis skaitmeninėmis technologijomis gali būti pažeistos kitų asmenų teisės arba netgi išprovokuotas nusikalstamas elgesys;

| 15. | laikosi nuomonės, kad be galo svarbu kuo anksčiau pradėti naudojimosi žiniasklaidos priemonėmis įgūdžių mokymus, pratinti vaikus ir paauglius kritiškai ir remiantis žinoma informacija rinktis, kuriuo keliu jie pageidauja eiti naudodamiesi internetu ir kurio kelio jie norėtų vengti, taip pat skatinti pagrindines vertybes, susijusias su sambūviu ir pagarbiu bei tolerantišku požiūriu į kitus žmones; |
| --- | --- |

15.

laikosi nuomonės, kad be galo svarbu kuo anksčiau pradėti naudojimosi žiniasklaidos priemonėmis įgūdžių mokymus, pratinti vaikus ir paauglius kritiškai ir remiantis žinoma informacija rinktis, kuriuo keliu jie pageidauja eiti naudodamiesi internetu ir kurio kelio jie norėtų vengti, taip pat skatinti pagrindines vertybes, susijusias su sambūviu ir pagarbiu bei tolerantišku požiūriu į kitus žmones;

| 16. | švietimą žiniasklaidos srityje vadina esmine priemone, kuria naudodamiesi nepilnamečiai galėtų kritiškai naudotis žiniasklaida ir skaitmeninio pasaulio galimybėmis, ir ragina valstybes nares įtraukti jį į mokymo programas; primena Komisijai, kad atsižvelgiant į nuolatinį skaitmeninės rinkos augimą svarbus ir vartotojų švietimas; |
| --- | --- |

16.

švietimą žiniasklaidos srityje vadina esmine priemone, kuria naudodamiesi nepilnamečiai galėtų kritiškai naudotis žiniasklaida ir skaitmeninio pasaulio galimybėmis, ir ragina valstybes nares įtraukti jį į mokymo programas; primena Komisijai, kad atsižvelgiant į nuolatinį skaitmeninės rinkos augimą svarbus ir vartotojų švietimas;

| 17. | pakartoja, kad svarbus nepilnamečių ir jų tėvų skaitmeninis ir žiniasklaidos raštingumas bei įgūdžiai; taip pat pabrėžia, kad valstybėse narėse ir įgyvendinant Sąjungos socialinę, švietimo ir jaunimo politiką – o tai itin svarbus strategijos „Europa 2020“ komponentas – prioritetas turi būti teikiamas nepilnamečių skaitmeniniam raštingumui, jų skaitmeniniams įgūdžiams ir saugiam jų naudojimuisi internetu; |
| --- | --- |

17.

pakartoja, kad svarbus nepilnamečių ir jų tėvų skaitmeninis ir žiniasklaidos raštingumas bei įgūdžiai; taip pat pabrėžia, kad valstybėse narėse ir įgyvendinant Sąjungos socialinę, švietimo ir jaunimo politiką – o tai itin svarbus strategijos „Europa 2020“ komponentas – prioritetas turi būti teikiamas nepilnamečių skaitmeniniam raštingumui, jų skaitmeniniams įgūdžiams ir saugiam jų naudojimuisi internetu;

| 18. | ragina mokyklose rengti nuolatinius skaitmeninius mokymus pedagogams, kurie nuolat dirba su mokiniais; |
| --- | --- |

18.

ragina mokyklose rengti nuolatinius skaitmeninius mokymus pedagogams, kurie nuolat dirba su mokiniais;

| 19. | pabrėžia, kad būtinas auklėjamasis šeimų, mokyklos, pilietinės visuomenės ir suinteresuotųjų šalių, įskaitant žiniasklaidos ir audiovizualinių paslaugų sektorių atstovus, aljansas siekiant užtikrinti subalansuotą ir veiksnią skaitmeninio pasaulio ir nepilnamečių dinamiką; ragina Komisiją remti tėvams ir pedagogams skirtas informavimo skatinimo iniciatyvas siekiant užtikrinti, kad jie galėtų kuo geriau padėti vaikams naudotis skaitmeninėmis priemonėmis ir paslaugomis; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad būtinas auklėjamasis šeimų, mokyklos, pilietinės visuomenės ir suinteresuotųjų šalių, įskaitant žiniasklaidos ir audiovizualinių paslaugų sektorių atstovus, aljansas siekiant užtikrinti subalansuotą ir veiksnią skaitmeninio pasaulio ir nepilnamečių dinamiką; ragina Komisiją remti tėvams ir pedagogams skirtas informavimo skatinimo iniciatyvas siekiant užtikrinti, kad jie galėtų kuo geriau padėti vaikams naudotis skaitmeninėmis priemonėmis ir paslaugomis;

| 20. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti lygiavertę nepilnamečių prieigą prie saugaus aukštos kokybės pliuralistinio skaitmeninio turinio jaunimui skirtų esamų ir naujų programų bei paslaugų kontekste, taip pat prie švietimo, kultūros ir meno; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją ir valstybes nares remti lygiavertę nepilnamečių prieigą prie saugaus aukštos kokybės pliuralistinio skaitmeninio turinio jaunimui skirtų esamų ir naujų programų bei paslaugų kontekste, taip pat prie švietimo, kultūros ir meno;

| 21. | ragina valstybes nares, viešąsias valdžios institucijas ir prieigos paslaugų teikėjus vykdyti aktyvesnes ryšių kampanijas siekiant informuoti nepilnamečius, paauglius, tėvus ir pedagogus apie nevaldomą skaitmeninį pavojų; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares, viešąsias valdžios institucijas ir prieigos paslaugų teikėjus vykdyti aktyvesnes ryšių kampanijas siekiant informuoti nepilnamečius, paauglius, tėvus ir pedagogus apie nevaldomą skaitmeninį pavojų;

| 22. | pripažįsta viešosios žiniasklaidos vaidmenį reklamuojant nepilnamečiams skirtą saugią ir patikimą interneto erdvę; |
| --- | --- |

22.

pripažįsta viešosios žiniasklaidos vaidmenį reklamuojant nepilnamečiams skirtą saugią ir patikimą interneto erdvę;

| 23. | primygtinai ragina Komisiją įtraukti į savo svarbiausių prioritetų sąrašą vaikų apsaugą nuo agresyvios ar klaidinančios televizijos ir interneto reklamos; |
| --- | --- |

23.

primygtinai ragina Komisiją įtraukti į savo svarbiausių prioritetų sąrašą vaikų apsaugą nuo agresyvios ar klaidinančios televizijos ir interneto reklamos;

| 24. | ypatingą dėmesį atkreipia į privačiojo sektoriaus ir pramonės, taip pat kitų suinteresuotųjų šalių vaidmenį, susijusį su jų atsakomybe sprendžiant šiuos klausimus, taip pat su vaikams saugiu tinklalapių ženklinimu ir vaikams skirto žiniatinklio etiketo skatinimu; pabrėžia, kad bet kuri iš šių priemonių turėtų visapusiškai atitikti teisinės valstybės ir teisinio tikrumo principus, jas taikant turėtų būti atsižvelgta į galutinių vartotojų teises ir laikomasi esamų teisinių ir teisminių procedūrų, taip pat į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos žmogaus teisių teismo praktiką; ragina pramonės atstovus paisyti esamų elgesio kodeksų ir panašių iniciatyvų, pvz., „ES įsipareigojimo“ ir Barselonos vartojimo prekių forumo deklaracijos, ir visapusiškai juos įgyvendinti; |
| --- | --- |

24.

ypatingą dėmesį atkreipia į privačiojo sektoriaus ir pramonės, taip pat kitų suinteresuotųjų šalių vaidmenį, susijusį su jų atsakomybe sprendžiant šiuos klausimus, taip pat su vaikams saugiu tinklalapių ženklinimu ir vaikams skirto žiniatinklio etiketo skatinimu; pabrėžia, kad bet kuri iš šių priemonių turėtų visapusiškai atitikti teisinės valstybės ir teisinio tikrumo principus, jas taikant turėtų būti atsižvelgta į galutinių vartotojų teises ir laikomasi esamų teisinių ir teisminių procedūrų, taip pat į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos žmogaus teisių teismo praktiką; ragina pramonės atstovus paisyti esamų elgesio kodeksų ir panašių iniciatyvų, pvz., „ES įsipareigojimo“ ir Barselonos vartojimo prekių forumo deklaracijos, ir visapusiškai juos įgyvendinti;

| 25. | pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turi būti skirtas žalingų medžiagų, kurios gali pasiekti jaunimą, pvz., alkoholio, internetinei rinkodarai; pažymi, kad dėl internetinės rinkodaros metodų pobūdžio ir aprėpties, pvz., naudojimosi socialiniais tinklais, valstybėms narėms atskirai labai sunku stebėti alkoholio internetinę rinkodarą ir todėl šiuo požiūriu Komisijos veiksmai galėtų užtikrinti papildomą vertę; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turi būti skirtas žalingų medžiagų, kurios gali pasiekti jaunimą, pvz., alkoholio, internetinei rinkodarai; pažymi, kad dėl internetinės rinkodaros metodų pobūdžio ir aprėpties, pvz., naudojimosi socialiniais tinklais, valstybėms narėms atskirai labai sunku stebėti alkoholio internetinę rinkodarą ir todėl šiuo požiūriu Komisijos veiksmai galėtų užtikrinti papildomą vertę;

| 26. | atkreipia dėmesį į formaliojo švietimo, savišvietos, neformaliojo švietimo ir mokymosi grupėmis veiksmingumą informuojant nepilnamečius apie saugią praktiką ir apie galimas grėsmes (pateikiant konkrečių pavyzdžių), su kuriomis susiduriama naudojantis internetu, socialiniais tinklais, žaidžiant videožaidimus ir naudojantis mobiliaisiais telefonais, ir ragina Europos mokyklų tinklą (angl. European Schoolnet) skatinti mokinių ugdymą šioje srityje; pabrėžia, kad apie saugią praktiką bei grėsmes būtina informuoti ir tėvus; |
| --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį į formaliojo švietimo, savišvietos, neformaliojo švietimo ir mokymosi grupėmis veiksmingumą informuojant nepilnamečius apie saugią praktiką ir apie galimas grėsmes (pateikiant konkrečių pavyzdžių), su kuriomis susiduriama naudojantis internetu, socialiniais tinklais, žaidžiant videožaidimus ir naudojantis mobiliaisiais telefonais, ir ragina Europos mokyklų tinklą (angl. European Schoolnet) skatinti mokinių ugdymą šioje srityje; pabrėžia, kad apie saugią praktiką bei grėsmes būtina informuoti ir tėvus;

| 27. | ragina Komisiją ir valstybes nares kurti schemas, skirtas tinkamiems vaikų ir jaunuolių įgūdžiams ugdyti ir informacija pagrįstai jų prieigai prie interneto ir naujųjų žiniasklaidos priemonių užtikrinti, ir šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į raštingumo skaitmeninės žiniasklaidos srityje integravimo į visus formaliojo ir neformaliojo švietimo lygmenis, įskaitant kuo ankstesnį mokymosi visą gyvenimą principo taikymą, svarbą; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją ir valstybes nares kurti schemas, skirtas tinkamiems vaikų ir jaunuolių įgūdžiams ugdyti ir informacija pagrįstai jų prieigai prie interneto ir naujųjų žiniasklaidos priemonių užtikrinti, ir šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į raštingumo skaitmeninės žiniasklaidos srityje integravimo į visus formaliojo ir neformaliojo švietimo lygmenis, įskaitant kuo ankstesnį mokymosi visą gyvenimą principo taikymą, svarbą;

Teisė į apsaugą

Kova su neteisėtu turiniu

| 28. | atkreipia dėmesį į sunkumus, su kuriais susiduriama baudžiamosios teisės srityje, t. y. taikant jos nuostatas interneto aplinkoje atsižvelgiant į teisinio tikrumo ir teisėtumo principus, nekaltumo prezumpciją, aukos ir įtariamojo teises; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į iššūkius, su kuriais praeityje susidurta siekiant pateikti aiškias apibrėžtis, pvz., vaiko viliojimo internetu ar vaikų pornografijos bylose – tai dažniau apibrėžiama kaip „vaikų seksualinio išnaudojimo medžiaga“; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į sunkumus, su kuriais susiduriama baudžiamosios teisės srityje, t. y. taikant jos nuostatas interneto aplinkoje atsižvelgiant į teisinio tikrumo ir teisėtumo principus, nekaltumo prezumpciją, aukos ir įtariamojo teises; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į iššūkius, su kuriais praeityje susidurta siekiant pateikti aiškias apibrėžtis, pvz., vaiko viliojimo internetu ar vaikų pornografijos bylose – tai dažniau apibrėžiama kaip „vaikų seksualinio išnaudojimo medžiaga“;

| 29. | todėl ragina Komisiją remiantis jos įsipareigojimu atsiskaityti apie tai, kaip į nacionalinę teisę perkeliama Direktyva 2011/92/ES, surinkti tikslius ir aiškius duomenis apie vaikų viliojimo internetu nusikaltimą, įskaitant tikslų nacionalinių nuostatų, pagal kurias už šį elgesį numatyta baudžiamoji atsakomybė, pateikimą; ragina valstybes nares ir Komisiją rinkti duomenis apie šį nusikaltimą, susijusius su nagrinėtų baudžiamųjų bylų, paskelbtų nuosprendžių skaičiumi ir svarbia nacionalinių teismų praktika, ir keistis geriausia praktika baudžiamojo persekiojimo ir bausmių už minėtąjį nusikaltimą srityse; taip pat ragina Komisiją gerokai patobulinti statistinės informacijos rengimą ir skelbimą, kad būtų galima geriau rengti ir peržiūrėti politiką; |
| --- | --- |

29.

todėl ragina Komisiją remiantis jos įsipareigojimu atsiskaityti apie tai, kaip į nacionalinę teisę perkeliama Direktyva 2011/92/ES, surinkti tikslius ir aiškius duomenis apie vaikų viliojimo internetu nusikaltimą, įskaitant tikslų nacionalinių nuostatų, pagal kurias už šį elgesį numatyta baudžiamoji atsakomybė, pateikimą; ragina valstybes nares ir Komisiją rinkti duomenis apie šį nusikaltimą, susijusius su nagrinėtų baudžiamųjų bylų, paskelbtų nuosprendžių skaičiumi ir svarbia nacionalinių teismų praktika, ir keistis geriausia praktika baudžiamojo persekiojimo ir bausmių už minėtąjį nusikaltimą srityse; taip pat ragina Komisiją gerokai patobulinti statistinės informacijos rengimą ir skelbimą, kad būtų galima geriau rengti ir peržiūrėti politiką;

| 30. | šiuo požiūriu pripažįsta esamą aukšto lygio policijos ir teisminių institucijų bendradarbiavimą valstybėse narėse, taip pat šių institucijų ir Europolo bei Eurojusto aukšto lygio bendradarbiavimą nusikalstamų veiksmų prieš vaikus naudojantis skaitmeninės žiniasklaidos priemonėmis srityje: pvz., 2011 m. įvykdyta operacija „Icarus“, nukreipta prieš interneto tinklus, kuriuose buvo keičiamasi laikmenomis su vaikų seksualinio išnaudojimo medžiaga; |
| --- | --- |

30.

šiuo požiūriu pripažįsta esamą aukšto lygio policijos ir teisminių institucijų bendradarbiavimą valstybėse narėse, taip pat šių institucijų ir Europolo bei Eurojusto aukšto lygio bendradarbiavimą nusikalstamų veiksmų prieš vaikus naudojantis skaitmeninės žiniasklaidos priemonėmis srityje: pvz., 2011 m. įvykdyta operacija „Icarus“, nukreipta prieš interneto tinklus, kuriuose buvo keičiamasi laikmenomis su vaikų seksualinio išnaudojimo medžiaga;

| 31. | tačiau, atsižvelgdamas į esamas visapusiško bendradarbiavimo ir abišalio pasitikėjimo kliūtis, pabrėžia, kad galėtų būti atlikta dar daugiau patobulinimų, susijusių su tolesniu valstybių narių baudžiamosios teisės ir baudžiamojo proceso derinimu, įskaitant įtariamųjų procesines teises ir jų teises į duomenų apsaugą, taip pat pagrindinių teisių laikymąsi remiantis ES chartija; |
| --- | --- |

31.

tačiau, atsižvelgdamas į esamas visapusiško bendradarbiavimo ir abišalio pasitikėjimo kliūtis, pabrėžia, kad galėtų būti atlikta dar daugiau patobulinimų, susijusių su tolesniu valstybių narių baudžiamosios teisės ir baudžiamojo proceso derinimu, įskaitant įtariamųjų procesines teises ir jų teises į duomenų apsaugą, taip pat pagrindinių teisių laikymąsi remiantis ES chartija;

| 32. | palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą apsvarstyti galimas teisėkūros priemones, jei nepavyktų sektoriaus savireguliacija; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą apsvarstyti galimas teisėkūros priemones, jei nepavyktų sektoriaus savireguliacija;

| 33. | tačiau pabrėžia, kad pasiūlymuose dėl ES materialinių baudžiamųjų teisės aktų turi būti visapusiškai paisoma subsidiarumo ir proporcingumo principų, taip pat bendrųjų baudžiamajai teisei taikomų principų ir turi būti aiškiai parodyta, kad jais siekiama papildomos vertės taikant bendrą ES kovos su sunkiais tarpvalstybiniais nusikaltimais principą, kaip pažymėta Parlamento 2012 m. gegužės 22 d. rezoliucijoje (8); |
| --- | --- |

33.

tačiau pabrėžia, kad pasiūlymuose dėl ES materialinių baudžiamųjų teisės aktų turi būti visapusiškai paisoma subsidiarumo ir proporcingumo principų, taip pat bendrųjų baudžiamajai teisei taikomų principų ir turi būti aiškiai parodyta, kad jais siekiama papildomos vertės taikant bendrą ES kovos su sunkiais tarpvalstybiniais nusikaltimais principą, kaip pažymėta Parlamento 2012 m. gegužės 22 d. rezoliucijoje (8);

| 34. | ragina Komisiją ir valstybes nares dėti visas pastangas, kad būtų stiprinamas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis, siekiant nedelsiant šalinti tinklalapius, kuriuose pateikiamas ar platinamas neteisėtas turinys, ar užkirsti kelią jų teritorijoje užfiksuotiems veikimo būdams, taip pat kovoti su elektroniniais nusikaltimais; atsižvelgdamas į tai ragina tarptautiniu mastu keistis profesine patirtimi ir geriausia praktika ir telkti vyriausybių, teisėsaugos institucijų, policijos padalinių, kurie specializuojasi elektroninių nusikaltimų srityje, karštųjų linijų, vaiko apsaugos organizacijų ir interneto sektoriaus atstovų idėjas; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją ir valstybes nares dėti visas pastangas, kad būtų stiprinamas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis, siekiant nedelsiant šalinti tinklalapius, kuriuose pateikiamas ar platinamas neteisėtas turinys, ar užkirsti kelią jų teritorijoje užfiksuotiems veikimo būdams, taip pat kovoti su elektroniniais nusikaltimais; atsižvelgdamas į tai ragina tarptautiniu mastu keistis profesine patirtimi ir geriausia praktika ir telkti vyriausybių, teisėsaugos institucijų, policijos padalinių, kurie specializuojasi elektroninių nusikaltimų srityje, karštųjų linijų, vaiko apsaugos organizacijų ir interneto sektoriaus atstovų idėjas;

| 35. | todėl ragina visapusiškai įgyvendinti visas priemones, nurodytas 2009 m. Tarybos veiksmų plane, skirtame įtariamųjų ar kaltinamųjų nagrinėjamose baudžiamosiose bylose procesinėms teisėms stiprinti, taip pat susitarti dėl bendro požiūrio į įrodymų priimtinumą ir vertinimą siekiant šalinti laisvo kitoje valstybėje narėje surinktų įrodymų cirkuliavimo kliūtis; |
| --- | --- |

35.

todėl ragina visapusiškai įgyvendinti visas priemones, nurodytas 2009 m. Tarybos veiksmų plane, skirtame įtariamųjų ar kaltinamųjų nagrinėjamose baudžiamosiose bylose procesinėms teisėms stiprinti, taip pat susitarti dėl bendro požiūrio į įrodymų priimtinumą ir vertinimą siekiant šalinti laisvo kitoje valstybėje narėje surinktų įrodymų cirkuliavimo kliūtis;

| 36. | pritaria karštųjų linijų, skirtų pranešti apie nusikaltimus ir apie neteisėtą turinį bei elgesį, sistemos taikymui ir stiprinimui atsižvelgdamas, inter alia, į patirtį, įgytą sukūrus Europos pranešimo apie dingusius vaikus karštąją liniją, taip pat nacionalines ankstyvojo perspėjimo sistemas ir Europos automatinę įspėjimo apie dingusius vaikus sistemą; tačiau pabrėžia, kad skubiai imantis bet kokių pranešimais pagrįstų baudžiamųjų veiksmų, viena vertus, turi būti užtikrinta galimų aukų teisių ir pagal Europos žmogaus teisių konvencijos 2 ir 8 straipsnius valstybės narės prisiimto teigiamo įsipareigojimo imtis veiksmų, kaip jau buvo pabrėžta Europos žmogaus teisių teismo praktikoje, ir, kita vertus, įtariamojo teisių pusiausvyra; atsižvelgdamas į tai ragina valstybes nares ir Komisiją keistis geriausia praktika nusikalstamų veiksmų, nukreiptų prieš vaikus skaitmeniniame pasaulyje, tyrimo ir teisminio persekiojimo už juos srityje; primena, kad Komisijos pasiūlymo dėl bendrojo duomenų apsaugos reglamento (COM(2012)0011) 8 straipsnyje numatytos specialios vaikų asmens duomenų tvarkymo apsaugos priemonės, pvz., privalomas tėvų sutikimas leisti tvarkyti jaunesnių nei 13 metų amžiaus vaikų duomenis; |
| --- | --- |

36.

pritaria karštųjų linijų, skirtų pranešti apie nusikaltimus ir apie neteisėtą turinį bei elgesį, sistemos taikymui ir stiprinimui atsižvelgdamas, inter alia, į patirtį, įgytą sukūrus Europos pranešimo apie dingusius vaikus karštąją liniją, taip pat nacionalines ankstyvojo perspėjimo sistemas ir Europos automatinę įspėjimo apie dingusius vaikus sistemą; tačiau pabrėžia, kad skubiai imantis bet kokių pranešimais pagrįstų baudžiamųjų veiksmų, viena vertus, turi būti užtikrinta galimų aukų teisių ir pagal Europos žmogaus teisių konvencijos 2 ir 8 straipsnius valstybės narės prisiimto teigiamo įsipareigojimo imtis veiksmų, kaip jau buvo pabrėžta Europos žmogaus teisių teismo praktikoje, ir, kita vertus, įtariamojo teisių pusiausvyra; atsižvelgdamas į tai ragina valstybes nares ir Komisiją keistis geriausia praktika nusikalstamų veiksmų, nukreiptų prieš vaikus skaitmeniniame pasaulyje, tyrimo ir teisminio persekiojimo už juos srityje; primena, kad Komisijos pasiūlymo dėl bendrojo duomenų apsaugos reglamento (COM(2012)0011) 8 straipsnyje numatytos specialios vaikų asmens duomenų tvarkymo apsaugos priemonės, pvz., privalomas tėvų sutikimas leisti tvarkyti jaunesnių nei 13 metų amžiaus vaikų duomenis;

| 37. | pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse vis dar pernelyg lėtai taikoma „pranešimo ir turinio šalinimo“ (angl. notice and take down) procedūra; palankiai vertina Komisijos iniciatyvą paskelbti su tuo susijusį poveikio vertinimą ir rekomenduoja skatinti šių procedūrų veiksmingumą ir toliau jas tobulinti valstybėse narėse, kad būtų galima keistis geriausia praktika; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse vis dar pernelyg lėtai taikoma „pranešimo ir turinio šalinimo“ (angl. notice and take down) procedūra; palankiai vertina Komisijos iniciatyvą paskelbti su tuo susijusį poveikio vertinimą ir rekomenduoja skatinti šių procedūrų veiksmingumą ir toliau jas tobulinti valstybėse narėse, kad būtų galima keistis geriausia praktika;

| 38. | ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti bendradarbiavimo su policija siekiant apsaugoti nepilnamečius nuo internetinių nusikaltimų, taip pat karštųjų linijų ir esamų susitarimų su interneto paslaugų teikėjais veiksmingumą; ragina vystyti sąveiką su kitomis susijusiomis tarnybomis, įskaitant policiją ir nepilnamečių teisingumo sistemas, siekiant apsaugoti nepilnamečius nuo internetinių nusikaltimų, pirmiausia koordinuojant ir integruojant karštąsias linijas ir informacinius punktus; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti bendradarbiavimo su policija siekiant apsaugoti nepilnamečius nuo internetinių nusikaltimų, taip pat karštųjų linijų ir esamų susitarimų su interneto paslaugų teikėjais veiksmingumą; ragina vystyti sąveiką su kitomis susijusiomis tarnybomis, įskaitant policiją ir nepilnamečių teisingumo sistemas, siekiant apsaugoti nepilnamečius nuo internetinių nusikaltimų, pirmiausia koordinuojant ir integruojant karštąsias linijas ir informacinius punktus;

| 39. | ragina valstybes nares išspręsti klausimą dėl nacionalinių karštųjų linijų ir kitų informacinių punktų, pvz., dėl vadinamųjų saugos mygtukų, kurie atitiktų tarptautinės interneto karštųjų linijų asociacijos INHOPE standartus, siekiant pagerinti jų integravimą ir atidžiai išanalizuoti pasiektus rezultatus; |
| --- | --- |

39.

ragina valstybes nares išspręsti klausimą dėl nacionalinių karštųjų linijų ir kitų informacinių punktų, pvz., dėl vadinamųjų saugos mygtukų, kurie atitiktų tarptautinės interneto karštųjų linijų asociacijos INHOPE standartus, siekiant pagerinti jų integravimą ir atidžiai išanalizuoti pasiektus rezultatus;

| 40. | pabrėžia, kad svarbu platinti tokias patikimas priemones, kaip įspėjamieji puslapiai arba akustiniai ir optiniai signalai, siekiant riboti tiesioginę nepilnamečių prieigą prie jiems žalingo turinio; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad svarbu platinti tokias patikimas priemones, kaip įspėjamieji puslapiai arba akustiniai ir optiniai signalai, siekiant riboti tiesioginę nepilnamečių prieigą prie jiems žalingo turinio;

| 41. | ragina Komisiją ir valstybes nares tobulinti nepilnamečiams ir jų šeimoms skirtą informaciją, susijusią su karštosiomis linijomis ir kitais informaciniais punktais – taip būtų lengviau pranešti apie neteisėtą turinį, taip pat ragina valstybes nares skatinti informavimą apie veikiančias karštąsias linijas, kaip informacinius punktus, skirtus pranešti apie seksualinės prievartos prieš vaikus vaizdus; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją ir valstybes nares tobulinti nepilnamečiams ir jų šeimoms skirtą informaciją, susijusią su karštosiomis linijomis ir kitais informaciniais punktais – taip būtų lengviau pranešti apie neteisėtą turinį, taip pat ragina valstybes nares skatinti informavimą apie veikiančias karštąsias linijas, kaip informacinius punktus, skirtus pranešti apie seksualinės prievartos prieš vaikus vaizdus;

| 42. | pritaria skaitmeninio turinio ir skaitmeninių paslaugų teikėjų įsipareigojimui taikyti galiojančius reglamentus atitinkančius elgesio kodeksus siekiant atpažinti neteisėtą turinį, nuo jo apsaugoti ir jį pašalinti vadovaujantis teisinių institucijų sprendimais; ragina Komisiją ir valstybes nares atlikti vertinimus šioje srityje; |
| --- | --- |

42.

pritaria skaitmeninio turinio ir skaitmeninių paslaugų teikėjų įsipareigojimui taikyti galiojančius reglamentus atitinkančius elgesio kodeksus siekiant atpažinti neteisėtą turinį, nuo jo apsaugoti ir jį pašalinti vadovaujantis teisinių institucijų sprendimais; ragina Komisiją ir valstybes nares atlikti vertinimus šioje srityje;

| 43. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis naujos kampanijos, kuri būtų skirta tėvams ir kurią įgyvendinant jiems būtų padedama suprasti jų vaikų naudojamą skaitmeninę medžiagą ir, svarbiausia, būdus apsaugoti savo vaikus nuo neteisėtos, netinkamos ar pavojingos medžiagos; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis naujos kampanijos, kuri būtų skirta tėvams ir kurią įgyvendinant jiems būtų padedama suprasti jų vaikų naudojamą skaitmeninę medžiagą ir, svarbiausia, būdus apsaugoti savo vaikus nuo neteisėtos, netinkamos ar pavojingos medžiagos;

| 44. | apgailestauja, kad nesilaikoma 2009 m. vasario 9 d. Komisijos ir 17 socialinių tinklaviečių, įskaitant „Facebook“ ir „Myspace“, pasirašyto pakto, pagal kurį skatinama nepilnamečių apsauga ir saugumas internete; |
| --- | --- |

44.

apgailestauja, kad nesilaikoma 2009 m. vasario 9 d. Komisijos ir 17 socialinių tinklaviečių, įskaitant „Facebook“ ir „Myspace“, pasirašyto pakto, pagal kurį skatinama nepilnamečių apsauga ir saugumas internete;

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad internetiniai nusikaltimai dažnai yra tarpvalstybinio pobūdžio, ir todėl svarbus kovos su jais elementas turėtų būti tarptautinis veikiančių teisėsaugos tarnybų bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į tai, kad internetiniai nusikaltimai dažnai yra tarpvalstybinio pobūdžio, ir todėl svarbus kovos su jais elementas turėtų būti tarptautinis veikiančių teisėsaugos tarnybų bendradarbiavimas;

| 46. | primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją remti ir inicijuoti vaikams, tėvams ir pedagogams skirtas informavimo kampanijas, siekiant teikti informaciją, kuri būtina apsisaugoti nuo elektroninių nusikaltimų, taip pat paraginti juos pranešti apie įtartinas tinklavietes ir įtartinus veiksmus internete; |
| --- | --- |

46.

primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją remti ir inicijuoti vaikams, tėvams ir pedagogams skirtas informavimo kampanijas, siekiant teikti informaciją, kuri būtina apsisaugoti nuo elektroninių nusikaltimų, taip pat paraginti juos pranešti apie įtartinas tinklavietes ir įtartinus veiksmus internete;

| 47. | ragina valstybes nares tinkamai įgyvendinti esamas procedūrines tinklaviečių, kuriose pateikiamas išnaudotojiškas, grasinamas, įžeidžiamas, diskriminacinis ar kitoks žalingas turinys, šalinimo taisykles; |
| --- | --- |

47.

ragina valstybes nares tinkamai įgyvendinti esamas procedūrines tinklaviečių, kuriose pateikiamas išnaudotojiškas, grasinamas, įžeidžiamas, diskriminacinis ar kitoks žalingas turinys, šalinimo taisykles;

Kova su žalingu turiniu

| 48. | ragina Komisiją įvertinti valstybėse narėse veikiančių įvairių nepilnamečiams netinkamo turinio savanoriško klasifikavimo sistemų veiksmingumą, taip pat ragina Komisiją, valstybes nares ir interneto pramonę stiprinti bendradarbiavimą vystant strategijas ir standartus siekiant išmokyti nepilnamečius atsakingai naudotis internetu ir informuoti juos apie jiems pagal amžių netinkamo turinio internetinį ir ne internetinį poveikį, įskaitant smurtą, reklamą, kuria skatinama pernelyg išlaidauti, ir virtualių prekių pirkimą ar paskolų gavimą naudojantis mobiliaisiais telefonais; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją įvertinti valstybėse narėse veikiančių įvairių nepilnamečiams netinkamo turinio savanoriško klasifikavimo sistemų veiksmingumą, taip pat ragina Komisiją, valstybes nares ir interneto pramonę stiprinti bendradarbiavimą vystant strategijas ir standartus siekiant išmokyti nepilnamečius atsakingai naudotis internetu ir informuoti juos apie jiems pagal amžių netinkamo turinio internetinį ir ne internetinį poveikį, įskaitant smurtą, reklamą, kuria skatinama pernelyg išlaidauti, ir virtualių prekių pirkimą ar paskolų gavimą naudojantis mobiliaisiais telefonais;

| 49. | palankiai vertina technines inovacijas, kai įmonės siūlo specialius interneto sprendimus, skirtus leisti vaikams saugiai naudotis internetu; |
| --- | --- |

49.

palankiai vertina technines inovacijas, kai įmonės siūlo specialius interneto sprendimus, skirtus leisti vaikams saugiai naudotis internetu;

| 50. | ragina audiovizualinių ir skaitmeninių paslaugų teikėjų asociacijas bendradarbiaujant su kitomis susijusiomis asociacijomis įtraukti į savo įstatus nepilnamečių apsaugos nuostatas ir nurodyti tinkamą amžiaus grupę, |
| --- | --- |

50.

ragina audiovizualinių ir skaitmeninių paslaugų teikėjų asociacijas bendradarbiaujant su kitomis susijusiomis asociacijomis įtraukti į savo įstatus nepilnamečių apsaugos nuostatas ir nurodyti tinkamą amžiaus grupę,

| 51. | ragina valstybes nares bendradarbiaujant su atitinkamais operatoriais ir asociacijomis bei trečiosiomis šalimis tęsti dialogą siekiant suderinti nepilnamečiams skirto skaitmeninio turinio klasifikaciją; |
| --- | --- |

51.

ragina valstybes nares bendradarbiaujant su atitinkamais operatoriais ir asociacijomis bei trečiosiomis šalimis tęsti dialogą siekiant suderinti nepilnamečiams skirto skaitmeninio turinio klasifikaciją;

| 52. | ragina Komisiją ir valstybes nares klasifikuoti elektroninius žaidimus aiškiai juos ženklinant pagal nepilnamečių, kuriems jie skirti, amžiaus grupę ir, svarbiausia, pagal šių žaidimų turinį; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją ir valstybes nares klasifikuoti elektroninius žaidimus aiškiai juos ženklinant pagal nepilnamečių, kuriems jie skirti, amžiaus grupę ir, svarbiausia, pagal šių žaidimų turinį;

| 53. | ragina Komisiją tęsti Europos saugesnio mobiliojo ryšio naudojimo programą naudojantis galimybėmis, kuriomis palengvinama tėvų kontrolė; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją tęsti Europos saugesnio mobiliojo ryšio naudojimo programą naudojantis galimybėmis, kuriomis palengvinama tėvų kontrolė;

| 54. | atkreipia dėmesį į gerą pilietinės visuomenės organizacijų atliktą darbą ir ragina šias organizacijas bendradarbiauti ir dirbti kartu nepaisant sienų, taip pat dirbti partnerysčių su teisėsaugos tarnybomis, vyriausybėmis, interneto pasaugų teikėjais ir visuomene pagrindu; |
| --- | --- |

54.

atkreipia dėmesį į gerą pilietinės visuomenės organizacijų atliktą darbą ir ragina šias organizacijas bendradarbiauti ir dirbti kartu nepaisant sienų, taip pat dirbti partnerysčių su teisėsaugos tarnybomis, vyriausybėmis, interneto pasaugų teikėjais ir visuomene pagrindu;

Privataus gyvenimo apsauga

| 55. | atsižvelgdamas į didėjantį asmens duomenų srautą ir jų prieinamumą naudojant skaitmenines žiniasklaidos priemones pakartoja, kad duomenų apsauga svarbi vaikams, ypač kai tai susiję su greitu socialinių tinklų ir pokalbių svetainių augimu; |
| --- | --- |

55.

atsižvelgdamas į didėjantį asmens duomenų srautą ir jų prieinamumą naudojant skaitmenines žiniasklaidos priemones pakartoja, kad duomenų apsauga svarbi vaikams, ypač kai tai susiję su greitu socialinių tinklų ir pokalbių svetainių augimu;

| 56. | teigiamai vertina naują pasiūlytąjį Duomenų apsaugos reglamentą (COM(2012)0011) ir jo specialiąsias nuostatas dėl vaikų sutikimo ir teisės būti pamirštam, pagal kurias uždraudžiamas informacijos apie nepilnamečių asmeninius duomenis laikymas internete, dėl kurio gali kilti pavojus jų asmeniniam ar profesiniam gyvenimui, primindamas, kad su vaikais susijusios interneto informacijos ir duomenų pastovumu gali būti piktnaudžiaujama pakenkiant jų orumui ir socialinei įtraukčiai; |
| --- | --- |

56.

teigiamai vertina naują pasiūlytąjį Duomenų apsaugos reglamentą (COM(2012)0011) ir jo specialiąsias nuostatas dėl vaikų sutikimo ir teisės būti pamirštam, pagal kurias uždraudžiamas informacijos apie nepilnamečių asmeninius duomenis laikymas internete, dėl kurio gali kilti pavojus jų asmeniniam ar profesiniam gyvenimui, primindamas, kad su vaikais susijusios interneto informacijos ir duomenų pastovumu gali būti piktnaudžiaujama pakenkiant jų orumui ir socialinei įtraukčiai;

| 57. | pabrėžia, kad šios nuostatos turi būti paaiškintos ir išplėtotos taip, kad būtų užtikrinta, jog priėmus naują teisės aktą jos būtų aiškios ir visiškai taikytinos ir jomis nebūtų varžoma interneto laisvė; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad šios nuostatos turi būti paaiškintos ir išplėtotos taip, kad būtų užtikrinta, jog priėmus naują teisės aktą jos būtų aiškios ir visiškai taikytinos ir jomis nebūtų varžoma interneto laisvė;

| 58. | taip pat palankiai vertina ketinimą sukurti elektroninę amžiaus sertifikavimo sistemą; |
| --- | --- |

58.

taip pat palankiai vertina ketinimą sukurti elektroninę amžiaus sertifikavimo sistemą;

| 59. | laikosi nuomonės, kad tinklalapių savininkai ir administratoriai turėtų aiškiai ir matomai pateikti savo duomenų apsaugos politiką ir taikyti privalomo tėvų sutikimo sistemą jaunesnių negu 13 metų amžiaus vaikų duomenims tvarkyti; taip pat ragina dėti daugiau pastangų siekiant automatiškai stiprinti privatumą, kad būtų išvengta tolesnės vaikų viktimizacijos; |
| --- | --- |

59.

laikosi nuomonės, kad tinklalapių savininkai ir administratoriai turėtų aiškiai ir matomai pateikti savo duomenų apsaugos politiką ir taikyti privalomo tėvų sutikimo sistemą jaunesnių negu 13 metų amžiaus vaikų duomenims tvarkyti; taip pat ragina dėti daugiau pastangų siekiant automatiškai stiprinti privatumą, kad būtų išvengta tolesnės vaikų viktimizacijos;

| 60. | pabrėžia, kad svarbu informuoti vartotojus apie tai, kaip paslaugų teikėjai ar socialiniai tinklai tvarko jų asmeninius ir susijusių šalių duomenis, ir apie jiems prieinamas teisių gynimo galimybes tais atvejais, kai duomenys naudojami nesilaikant teisėtų tikslų, kuriais vadovaudamiesi juos surinko teikėjai ir jų partneriai; ši informacija turi būti teikiama vartotoju profilį atitinkančia kalba ir forma, ypatingą dėmesį skiriant nepilnamečiams; mano, kad šiuo požiūriu teikėjams tenka ypatinga atsakomybė, ir ragina juos aiškiai ir suprantamai informuoti vartotojus apie jų įgyvendinamą publikavimo politiką; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad svarbu informuoti vartotojus apie tai, kaip paslaugų teikėjai ar socialiniai tinklai tvarko jų asmeninius ir susijusių šalių duomenis, ir apie jiems prieinamas teisių gynimo galimybes tais atvejais, kai duomenys naudojami nesilaikant teisėtų tikslų, kuriais vadovaudamiesi juos surinko teikėjai ir jų partneriai; ši informacija turi būti teikiama vartotoju profilį atitinkančia kalba ir forma, ypatingą dėmesį skiriant nepilnamečiams; mano, kad šiuo požiūriu teikėjams tenka ypatinga atsakomybė, ir ragina juos aiškiai ir suprantamai informuoti vartotojus apie jų įgyvendinamą publikavimo politiką;

| 61. | tvirtai tikisi, kad kiekviename skaitmeniniame sektoriuje bus skatinamos technologinės galimybės, kurias pasirinkus būtų galima riboti nepilnamečių naršymą žiniatinklyje nustačius atsekamus apribojimus ir sąlyginę prieigą – taip tėvams būtų užtikrinta veiksminga tėvų kontrolės priemonė; vis dėlto pažymi, kad šiomis priemonėmis negali būti pakeistas išsamus nepilnamečių mokymas naudotis žiniasklaidos priemonėmis; |
| --- | --- |

61.

tvirtai tikisi, kad kiekviename skaitmeniniame sektoriuje bus skatinamos technologinės galimybės, kurias pasirinkus būtų galima riboti nepilnamečių naršymą žiniatinklyje nustačius atsekamus apribojimus ir sąlyginę prieigą – taip tėvams būtų užtikrinta veiksminga tėvų kontrolės priemonė; vis dėlto pažymi, kad šiomis priemonėmis negali būti pakeistas išsamus nepilnamečių mokymas naudotis žiniasklaidos priemonėmis;

| 62. | pabrėžia, kad svarbu pačiu ankstyviausiu etapu informuoti vaikus ir paauglius apie jų teises į privatumą internete ir išmokyti juos atpažinti kartais subtilius metodus, kurie naudojami siekiant iš jų išgauti informaciją; |
| --- | --- |

62.

pabrėžia, kad svarbu pačiu ankstyviausiu etapu informuoti vaikus ir paauglius apie jų teises į privatumą internete ir išmokyti juos atpažinti kartais subtilius metodus, kurie naudojami siekiant iš jų išgauti informaciją;

Atsakymo teisė skaitmeninėje žiniasklaidoje

| 63. | ragina valstybes nares kurti ir derinti sistemas, susijusias su atsakymo teise skaitmeninėje žiniasklaidoje, kartu gerinant jų veiksmingumą; |
| --- | --- |

63.

ragina valstybes nares kurti ir derinti sistemas, susijusias su atsakymo teise skaitmeninėje žiniasklaidoje, kartu gerinant jų veiksmingumą;

Teisė į skaitmeninę pilietybę

| 64. | pabrėžia, kad skaitmeninės technologijos yra svarbi mokymo priemonė pilietybės požiūriu: jomis palengvinamas daugybės periferinėse vietovėse gyvenančių piliečių ir ypač jaunimo auditorijos dalyvavimas leidžiant jiems visapusiškai pasinaudoti žodžio laisve ir bendravimu internete; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, kad skaitmeninės technologijos yra svarbi mokymo priemonė pilietybės požiūriu: jomis palengvinamas daugybės periferinėse vietovėse gyvenančių piliečių ir ypač jaunimo auditorijos dalyvavimas leidžiant jiems visapusiškai pasinaudoti žodžio laisve ir bendravimu internete;

| 65. | ragina valstybes nares laikyti skaitmenines platformas kiekvieno vaiko demokratinio dalyvavimo ugdymo priemone, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiausiesiems; |
| --- | --- |

65.

ragina valstybes nares laikyti skaitmenines platformas kiekvieno vaiko demokratinio dalyvavimo ugdymo priemone, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiausiesiems;

| 66. | atkreipia dėmesį į naujosios žiniasklaidos sudaromą galimybę teikiant paslaugas ir skaitmeninį turinį skatinti kartų, lyčių ir įvairių kultūrinių ir etninių grupių savitarpio supratimą ir dialogą; |
| --- | --- |

66.

atkreipia dėmesį į naujosios žiniasklaidos sudaromą galimybę teikiant paslaugas ir skaitmeninį turinį skatinti kartų, lyčių ir įvairių kultūrinių ir etninių grupių savitarpio supratimą ir dialogą;

| 67. | primena, kad informacija ir pilietybė internete glaudžiai susijusios ir kad šiandien grėsmę jaunimo pilietiniam aktyvumui kelia jų rodomas nepakankamas domėjimasis informacija; |
| --- | --- |

67.

primena, kad informacija ir pilietybė internete glaudžiai susijusios ir kad šiandien grėsmę jaunimo pilietiniam aktyvumui kelia jų rodomas nepakankamas domėjimasis informacija;

o

o o

| 68. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

68.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 335, 2011 12 17, p. 1.

(2)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

(3)  OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

(4)  OL L 327, 2006 11 24, p. 12.

(5)  OL L 378, 2006 12 27, p. 72.

(6)  OL C 372, 2011 12 20, p. 15.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0323.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0208.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/42

---

P7_TA(2012)0429

Socialinio verslo iniciatyva

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“ (2012/2004(INI))

(2015/C 419/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 18 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 18 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ (COM(2012)0173),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 22 d. Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriaus nuomonės projektą Nr. INT/606 dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 22 d. Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriaus nuomonės projektą Nr. INT/606 dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 8 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl Europos fondo (FE) statuto (COM(2012)0035), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 8 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl Europos fondo (FE) statuto (COM(2012)0035),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl viešųjų pirkimų (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl viešųjų pirkimų (COM(2011)0896),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl Europos socialinio verslumo fondų (COM(2011)0862), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl Europos socialinio verslumo fondų (COM(2011)0862),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatą „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“ (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatą „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“ (COM(2011)0682),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatą „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatą „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (COM(2011)0681),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 27 d. Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos“ (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 27 d. Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos“ (COM(2010)0608),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Sąjungos socialinių pokyčių ir inovacijų programos (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Sąjungos socialinių pokyčių ir inovacijų programos (COM(2011)0609),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Reglamento dėl Europos socialinio fondo (ESF), kuriuo panaikinamas reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Reglamento dėl Europos socialinio fondo (ESF), kuriuo panaikinamas reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (COM(2011)0607),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758),

| — | atsižvelgdamas į paskelbtą Jungtinių Tautų vystymo programą ir 2008 m. EMES Europos mokslinių tyrimų tinklo dokumentą „Socialinė įmonė. Naujas skurdo mažinimo ir užimtumo skatinimo modelis“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į paskelbtą Jungtinių Tautų vystymo programą ir 2008 m. EMES Europos mokslinių tyrimų tinklo dokumentą „Socialinė įmonė. Naujas skurdo mažinimo ir užimtumo skatinimo modelis“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto tiriamąją nuomonę dėl socialinio verslumo ir socialinių įmonių (IN/589), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto tiriamąją nuomonę dėl socialinio verslumo ir socialinių įmonių (IN/589),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 10 d. pareiškimą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 10 d. pareiškimą (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos kooperatinės bendrovės statuto darbuotojų dalyvavimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos kooperatinės bendrovės statuto darbuotojų dalyvavimo (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7–0305/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7–0305/2012),

| A. | kadangi socialinės įmonės, kuriose ES dirba daugiau kaip 11 mln. žmonių, t. y. 6 proc. visos darbo jėgos Sąjungoje, ir sudaro 10 proc. visų ES įmonių, t. y. 2 mln. įmonių, yra labai svarbi Europos socialinio modelio dalis ir strategijos „Europa 2020“ dalis; |
| --- | --- |

A.

kadangi socialinės įmonės, kuriose ES dirba daugiau kaip 11 mln. žmonių, t. y. 6 proc. visos darbo jėgos Sąjungoje, ir sudaro 10 proc. visų ES įmonių, t. y. 2 mln. įmonių, yra labai svarbi Europos socialinio modelio dalis ir strategijos „Europa 2020“ dalis;

| B. | kadangi dėl skirtingų istorinių aplinkybių visų rūšių įmonių, įskaitant socialinės ekonomikos įmones ir socialinį verslą, reglamentavimo teisinės sistemos valstybėse narėse labai skiriasi; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl skirtingų istorinių aplinkybių visų rūšių įmonių, įskaitant socialinės ekonomikos įmones ir socialinį verslą, reglamentavimo teisinės sistemos valstybėse narėse labai skiriasi;

| C. | kadangi socialinės ekonomikos įmonės nėra pripažįstamos pagal ES lygmeniu nustatytą teisinę sistemą, o pripažįstamos tik nacionaliniu lygmeniu tam tikrose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

C.

kadangi socialinės ekonomikos įmonės nėra pripažįstamos pagal ES lygmeniu nustatytą teisinę sistemą, o pripažįstamos tik nacionaliniu lygmeniu tam tikrose valstybėse narėse;

| D. | kadangi dabartinės socialinės, ekonominės ir finansų krizės padariniai, taip pat demografiniai pokyčiai, kaip antai senėjanti visuomenė, labai apsunkina socialinės apsaugos sistemų, įskaitant įstatymų nustatytas ir savanoriškas socialinio draudimo sistemas, veikimą, taigi siekiant užtikrinti tinkamą ir deramą socialinę apsaugą reikėtų skatinti naujoviškas socialinės paramos sistemas; |
| --- | --- |

D.

kadangi dabartinės socialinės, ekonominės ir finansų krizės padariniai, taip pat demografiniai pokyčiai, kaip antai senėjanti visuomenė, labai apsunkina socialinės apsaugos sistemų, įskaitant įstatymų nustatytas ir savanoriškas socialinio draudimo sistemas, veikimą, taigi siekiant užtikrinti tinkamą ir deramą socialinę apsaugą reikėtų skatinti naujoviškas socialinės paramos sistemas;

| E. | kadangi Bendrosios rinkos aktas ir strategija „Europa 2020“, kuriais siekiama užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, kurti daugiau ir geresnių darbo vietų bei kovoti su skurdu, yra glaudžiai tarpusavyje susijusios iniciatyvos, o socialinis verslas, turintis inovacijų potencialą ir tinkamu būdu tenkinantis socialinius poreikius, gali reikšmingai prisidėti šiose srityse; |
| --- | --- |

E.

kadangi Bendrosios rinkos aktas ir strategija „Europa 2020“, kuriais siekiama užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, kurti daugiau ir geresnių darbo vietų bei kovoti su skurdu, yra glaudžiai tarpusavyje susijusios iniciatyvos, o socialinis verslas, turintis inovacijų potencialą ir tinkamu būdu tenkinantis socialinius poreikius, gali reikšmingai prisidėti šiose srityse;

| F. | kadangi Europos Komisija pripažįsta, kad socialinės ekonomikos dalyviai ir socialinės įmonės yra svarbios ekonomikos augimo ir socialinių inovacijų varomosios jėgos, turinčios potencialą kurti tvarias darbo vietas ir skatinti pažeidžiamoms grupėms priskiriamų asmenų įtraukimą į darbo rinką; |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos Komisija pripažįsta, kad socialinės ekonomikos dalyviai ir socialinės įmonės yra svarbios ekonomikos augimo ir socialinių inovacijų varomosios jėgos, turinčios potencialą kurti tvarias darbo vietas ir skatinti pažeidžiamoms grupėms priskiriamų asmenų įtraukimą į darbo rinką;

| G. | kadangi reikėtų palankiai įvertinti Europos Komisijos pasiūlymus dėl Europos socialinio verslumo fondo reglamento ir Europos socialinių pokyčių ir inovacijų programos; |
| --- | --- |

G.

kadangi reikėtų palankiai įvertinti Europos Komisijos pasiūlymus dėl Europos socialinio verslumo fondo reglamento ir Europos socialinių pokyčių ir inovacijų programos;

| H. | kadangi socialinės įmonės gali padėti teikti socialines paslaugas, kurios yra gerovės valstybės dalis, ir tokiu būdu prisidėti prie bendrų Europos Sąjungos tikslų; |
| --- | --- |

H.

kadangi socialinės įmonės gali padėti teikti socialines paslaugas, kurios yra gerovės valstybės dalis, ir tokiu būdu prisidėti prie bendrų Europos Sąjungos tikslų;

| I. | kadangi socialinės ekonomikos įmonėms dažnai sudėtinga gauti finansavimą ir plėsti veiklą, joms reikia specialiai pritaikytos paramos, kaip antai socialinės bankininkystės, rizikos pasidalijimo finansinių priemonių, filantropinių fondų ir (arba) mikrokreditų, visų pirma labai mažoms įmonėms ir MVĮ; kadangi šiomis aplinkybėmis ES struktūriniai fondai ir programos atlieka labai svarbų vaidmenį palengvinant socialinėms įmonėms finansavimo galimybes, taip pat įmonėms, kurių investavimo intensyvumas aukštas; |
| --- | --- |

I.

kadangi socialinės ekonomikos įmonėms dažnai sudėtinga gauti finansavimą ir plėsti veiklą, joms reikia specialiai pritaikytos paramos, kaip antai socialinės bankininkystės, rizikos pasidalijimo finansinių priemonių, filantropinių fondų ir (arba) mikrokreditų, visų pirma labai mažoms įmonėms ir MVĮ; kadangi šiomis aplinkybėmis ES struktūriniai fondai ir programos atlieka labai svarbų vaidmenį palengvinant socialinėms įmonėms finansavimo galimybes, taip pat įmonėms, kurių investavimo intensyvumas aukštas;

| J. | kadangi dauguma socialinių įmonių skatina politikos reformas, skatindamos gerą valdymą, ypač įtraukdamos darbuotojus, vartotojus ir suinteresuotas šalis, remia tarpusavio mokymą ir socialines inovacijas ir tokiu būdu tenkina didėjančius piliečių poreikius, susijusius su etišku, socialiniu ir aplinkai nekenkiančiu įmonių elgesiu; |
| --- | --- |

J.

kadangi dauguma socialinių įmonių skatina politikos reformas, skatindamos gerą valdymą, ypač įtraukdamos darbuotojus, vartotojus ir suinteresuotas šalis, remia tarpusavio mokymą ir socialines inovacijas ir tokiu būdu tenkina didėjančius piliečių poreikius, susijusius su etišku, socialiniu ir aplinkai nekenkiančiu įmonių elgesiu;

| K. | kadangi socialinės įmonės dėl jų veiklos pobūdžio ir veikimo būdo padeda kurti solidaresnę, demokratiškesnę ir aktyvesnę visuomenę, kuri dažnai siūlo – ir turėtų siūlyti palankias darbo sąlygas, vienodą darbo užmokestį už tą patį darbą, remti lygias vyrų ir moterų galimybes, kartu suteikiant asmeninio ir profesinio gyvenimo derinimo galimybę; |
| --- | --- |

K.

kadangi socialinės įmonės dėl jų veiklos pobūdžio ir veikimo būdo padeda kurti solidaresnę, demokratiškesnę ir aktyvesnę visuomenę, kuri dažnai siūlo – ir turėtų siūlyti palankias darbo sąlygas, vienodą darbo užmokestį už tą patį darbą, remti lygias vyrų ir moterų galimybes, kartu suteikiant asmeninio ir profesinio gyvenimo derinimo galimybę;

| L. | kadangi buvo pažymėtas Komisijos pasiūlymas į rezervuotas sutartis įtraukti naują asmenų kategoriją – nepalankioje padėtyje esančius asmenis; |
| --- | --- |

L.

kadangi buvo pažymėtas Komisijos pasiūlymas į rezervuotas sutartis įtraukti naują asmenų kategoriją – nepalankioje padėtyje esančius asmenis;

Įvadas

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatus „Socialinio verslo iniciatyva“ ir „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ su rekomendacijomis nacionalinėms vyriausybėms socialinių įmonių veiklos bendrų sąlygų gerinimo klausimais, dėl kurių galėtų atsirasti naujų galimybių ir darbo vietų, be kita ko, sparčiai augančiame sveikatos ir socialinės priežiūros (vadinamajame baltajame) ir aplinkos (vadinamajame žaliajame) sektoriuose, – dviejose srityse, kuriomis socialiniam verslui ir ekonomikai plačiąja prasme suteikiama naujų galimybių; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos komunikatus „Socialinio verslo iniciatyva“ ir „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ su rekomendacijomis nacionalinėms vyriausybėms socialinių įmonių veiklos bendrų sąlygų gerinimo klausimais, dėl kurių galėtų atsirasti naujų galimybių ir darbo vietų, be kita ko, sparčiai augančiame sveikatos ir socialinės priežiūros (vadinamajame baltajame) ir aplinkos (vadinamajame žaliajame) sektoriuose, – dviejose srityse, kuriomis socialiniam verslui ir ekonomikai plačiąja prasme suteikiama naujų galimybių;

| 2. | pabrėžia, kad socialinė ekonomika yra ekologinės ir socialinės rinkos ekonomikos, taip pat Europos bendrosios rinkos dalis, ir pabrėžia, kad Europos bendroji rinka yra itin atspari krizėms ir turi tvirtą verslo modelį; pažymi, kad socialinės įmonės, dažnai siekia patenkinti socialinius ir žmogiškuosius poreikius, kurių netenkina arba netinkamai tenkina rinkos subjektai ar valstybė; pabrėžia, kad socialinės ekonomikos kuriamos darbo vietos dažnai apsiriboja vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad socialinė ekonomika yra ekologinės ir socialinės rinkos ekonomikos, taip pat Europos bendrosios rinkos dalis, ir pabrėžia, kad Europos bendroji rinka yra itin atspari krizėms ir turi tvirtą verslo modelį; pažymi, kad socialinės įmonės, dažnai siekia patenkinti socialinius ir žmogiškuosius poreikius, kurių netenkina arba netinkamai tenkina rinkos subjektai ar valstybė; pabrėžia, kad socialinės ekonomikos kuriamos darbo vietos dažnai apsiriboja vietos lygmeniu;

| 3. | teigia, kad socialinė įmonė – įmonė, kuri nepriklausomai nuo jos teisinės formos






  a) | pagal savo įstatus ar bet kokį kitą įstatymu nustatytą įmonės steigimo dokumentą siekia pagrindinio tikslo – išmatuojamo ir teigiamo socialinio poveikio, kai įmonė:






  — | teikia paslaugas ar prekes pažeidžiamiems, atstumtiems, palankių sąlygų neturintiems ar atskirtį patiriantiems asmenims, ir (arba) |
| --- | --- | --- | --- |

3.

teigia, kad socialinė įmonė – įmonė, kuri nepriklausomai nuo jos teisinės formos

a)

pagal savo įstatus ar bet kokį kitą įstatymu nustatytą įmonės steigimo dokumentą siekia pagrindinio tikslo – išmatuojamo ir teigiamo socialinio poveikio, kai įmonė:

—

teikia paslaugas ar prekes pažeidžiamiems, atstumtiems, palankių sąlygų neturintiems ar atskirtį patiriantiems asmenims, ir (arba)

| — | gamina prekes arba teikia paslaugas tokiu būdu, kad būtų siekiama socialinio pobūdžio tikslo; |
| --- | --- |

—

gamina prekes arba teikia paslaugas tokiu būdu, kad būtų siekiama socialinio pobūdžio tikslo;

| b) | reinvestuoja savo pelną pagrindiniams tikslams siekti ir yra nustačiusi iš anksto apibrėžtas procedūras ir taisykles, taikytinas tomis išskirtinėmis aplinkybėmis, kai pelnas paskirstomas akcininkams ir savininkams, siekiant užtikrinti, kad joks pelno paskirstymas netrukdytų siekti pagrindinių tikslų; ir |
| --- | --- |

b)

reinvestuoja savo pelną pagrindiniams tikslams siekti ir yra nustačiusi iš anksto apibrėžtas procedūras ir taisykles, taikytinas tomis išskirtinėmis aplinkybėmis, kai pelnas paskirstomas akcininkams ir savininkams, siekiant užtikrinti, kad joks pelno paskirstymas netrukdytų siekti pagrindinių tikslų; ir

| c) | valdoma versliai, atskaitingai ir skaidriai, visų pirma įtraukiant į valdymą darbuotojus, klientus ir (arba) suinteresuotuosius subjektus, kuriems daro poveikį jos verslo veikla; |
| --- | --- |

c)

valdoma versliai, atskaitingai ir skaidriai, visų pirma įtraukiant į valdymą darbuotojus, klientus ir (arba) suinteresuotuosius subjektus, kuriems daro poveikį jos verslo veikla;

Įvairių rūšių įmonėms rekomenduotini veiksmai

| 4. | pabrėžia, kad savanoriška veikla skirtinguose socialinės ekonomikos sektoriuose, įskaitant vykdoma savo karjerą pradedančio jaunimo, pasitelkiančio savo entuziazmą ir naujus įgūdžius, ir pagyvenusių asmenų, turinčių didelę patirtį ir išlavintus įgūdžius, yra labai svarbus indėlis į ekonomikos augimą, solidarumą ir socialinę sanglaudą, o daugeliui žmonių ji suteikia gyvenimo prasmę; todėl prašo tai pripažinti vietos, valstybių narių ir Europos lygmenimis ir skirti atitinkamą finansinę ir struktūrinę paramą savanoriškai veiklai; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad savanoriška veikla skirtinguose socialinės ekonomikos sektoriuose, įskaitant vykdoma savo karjerą pradedančio jaunimo, pasitelkiančio savo entuziazmą ir naujus įgūdžius, ir pagyvenusių asmenų, turinčių didelę patirtį ir išlavintus įgūdžius, yra labai svarbus indėlis į ekonomikos augimą, solidarumą ir socialinę sanglaudą, o daugeliui žmonių ji suteikia gyvenimo prasmę; todėl prašo tai pripažinti vietos, valstybių narių ir Europos lygmenimis ir skirti atitinkamą finansinę ir struktūrinę paramą savanoriškai veiklai;

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad socialinės įmonės neturėtų atsidurti nepalankioje padėtyje dėl kitų tipų įmonių, kurios išsirenka pelningiausias socialinės ekonomikos sritis; pabrėžia, kad pelningos dažniausiai miestų sritis, o kitos mažiau pelningos – dažniausiai kaimo sritys, kur dėl logistikos trukdžių patiriama didesnių sąnaudų, jose teikiama mažiau paslaugų ir jų kokybė prastesnė; Pabrėžia, kad vartotojai turėtų turėti laisvą pasirinkimą tarp daugelio teikėjų; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad socialinės įmonės neturėtų atsidurti nepalankioje padėtyje dėl kitų tipų įmonių, kurios išsirenka pelningiausias socialinės ekonomikos sritis; pabrėžia, kad pelningos dažniausiai miestų sritis, o kitos mažiau pelningos – dažniausiai kaimo sritys, kur dėl logistikos trukdžių patiriama didesnių sąnaudų, jose teikiama mažiau paslaugų ir jų kokybė prastesnė; Pabrėžia, kad vartotojai turėtų turėti laisvą pasirinkimą tarp daugelio teikėjų;

| 6. | pabrėžia strategijos ir priemonių, skatinančių socialinį verslumą ir novatoriškas socialines įmones, visų pirma susijusių su jaunimu ir nepalankioje padėtyje esančiais asmenimis, svarbą siekiant užtikrinti geresnes ir palankesnes sąlygas verslininkams –tiek moterims, tiek vyrams – dalyvauti ES ir valstybių narių programose ir gauti finansavimą; prašo, kad toliau teikti tinkamą paramą programai „Erasmus jauniesiems verslininkams“, kad ji būtų patrauklesnė ir matomesnė, taip pat socialinėje ekonomikoje; vis dėlto, primena, kad savarankišką darbą turi lydėti atitinkamas konsultavimas; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia strategijos ir priemonių, skatinančių socialinį verslumą ir novatoriškas socialines įmones, visų pirma susijusių su jaunimu ir nepalankioje padėtyje esančiais asmenimis, svarbą siekiant užtikrinti geresnes ir palankesnes sąlygas verslininkams –tiek moterims, tiek vyrams – dalyvauti ES ir valstybių narių programose ir gauti finansavimą; prašo, kad toliau teikti tinkamą paramą programai „Erasmus jauniesiems verslininkams“, kad ji būtų patrauklesnė ir matomesnė, taip pat socialinėje ekonomikoje; vis dėlto, primena, kad savarankišką darbą turi lydėti atitinkamas konsultavimas;

| 7. | atkreipia dėmesį į socialinės ekonomikos įvairovę; pabrėžia, kad bet kokių naujų teisės sistemų plėtra ES lygmeniu įmonėms turėtų būti savanoriška, prieš tai turi būti atliktas poveikio vertinimas siekiant atsižvelgti į įvairius valstybių narių turimus socialinio verslo modelius; pabrėžia, kad bet kokios priemonės turėtų parodyti ES pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į socialinės ekonomikos įvairovę; pabrėžia, kad bet kokių naujų teisės sistemų plėtra ES lygmeniu įmonėms turėtų būti savanoriška, prieš tai turi būti atliktas poveikio vertinimas siekiant atsižvelgti į įvairius valstybių narių turimus socialinio verslo modelius; pabrėžia, kad bet kokios priemonės turėtų parodyti ES pridėtinę vertę;

| 8. | palaiko ES lygmeniu įgyvendintinas iniciatyvas įvairiose narėse valstybėse išplėsti ir sustiprinti jau išplėtotą asociacijų sektorių; ragina parengti Europos asociacijų statutą, kuriuo būtų papildyti esami valstybių narių lygmens teisiniai statutai; |
| --- | --- |

8.

palaiko ES lygmeniu įgyvendintinas iniciatyvas įvairiose narėse valstybėse išplėsti ir sustiprinti jau išplėtotą asociacijų sektorių; ragina parengti Europos asociacijų statutą, kuriuo būtų papildyti esami valstybių narių lygmens teisiniai statutai;

| 9. | palankiai vertina Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą supaprastinti Europos kooperatinės bendrovės statuto reglamentą; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą supaprastinti Europos kooperatinės bendrovės statuto reglamentą;

| 10. | palankiai vertina Komisijos savitarpio pagalbos įmonių padėties Europoje tyrimą, kurį atliekant prisidėjo šio sektoriaus įmonės; pabrėžia, kad pagal Europos statutą savitarpio pagalbos įmonės turėtų būti laikomos atskiromis ir svarbiomis Europos ekonomikos ir visuomenės veikėjomis; pabrėžia Europos statuto, kuris savitarpio pagalbos įmonėms sudarytų palankesnes sąlygas tarpvalstybinei veiklai vykdyti, naudingumą; ragina valstybes nares, kurios dar nepradėjo taikyti savitarpio pagalbos įmonių nacionalinio statuto, pradėti jį taikyti; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina Komisijos savitarpio pagalbos įmonių padėties Europoje tyrimą, kurį atliekant prisidėjo šio sektoriaus įmonės; pabrėžia, kad pagal Europos statutą savitarpio pagalbos įmonės turėtų būti laikomos atskiromis ir svarbiomis Europos ekonomikos ir visuomenės veikėjomis; pabrėžia Europos statuto, kuris savitarpio pagalbos įmonėms sudarytų palankesnes sąlygas tarpvalstybinei veiklai vykdyti, naudingumą; ragina valstybes nares, kurios dar nepradėjo taikyti savitarpio pagalbos įmonių nacionalinio statuto, pradėti jį taikyti;

| 11. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl Europos fondo statuto; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl Europos fondo statuto;

| 12. | primena, kad komunikate COM(2004)0018 Komisija įsipareigojo imtis dvylikos veiksmų siekiant remti kooperatyvų plėtrą ir apgailestauja, kad iki šiol buvo pasiekta tik nedidelė pažanga; ragina Komisiją pateikti plataus užmojo pasiūlymą pagal 2004 m. iniciatyvą dėl tolesnių priemonių, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos kooperatyvų, savitarpio pagalbos įmonių, asociacijų ir fondų veiklai, ir tokiu būdu paremti socialinės ekonomikos raidą apskritai; |
| --- | --- |

12.

primena, kad komunikate COM(2004)0018 Komisija įsipareigojo imtis dvylikos veiksmų siekiant remti kooperatyvų plėtrą ir apgailestauja, kad iki šiol buvo pasiekta tik nedidelė pažanga; ragina Komisiją pateikti plataus užmojo pasiūlymą pagal 2004 m. iniciatyvą dėl tolesnių priemonių, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos kooperatyvų, savitarpio pagalbos įmonių, asociacijų ir fondų veiklai, ir tokiu būdu paremti socialinės ekonomikos raidą apskritai;

| 13. | palankiai vertina tai, kad patvirtintas persvarstytas ES valstybės pagalbos taisyklių, susijusių su socialinių ir vietos paslaugų teikimu, rinkinys, kartu skatinant Komisiją toliau aiškinti šias taisykles, kad vietos ir regioninės valdžios institucijos, visų pirma susijusios su socialinėmis įmonėmis, geriau jas suprastų ir taikytų; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina tai, kad patvirtintas persvarstytas ES valstybės pagalbos taisyklių, susijusių su socialinių ir vietos paslaugų teikimu, rinkinys, kartu skatinant Komisiją toliau aiškinti šias taisykles, kad vietos ir regioninės valdžios institucijos, visų pirma susijusios su socialinėmis įmonėmis, geriau jas suprastų ir taikytų;

Socialinius tikslus įgyvendinančios ar socialinį poveikį darančios įmonės

| 14. | pabrėžia, kad socialinės įmonės yra svarbios visuotinės svarbos socialinių paslaugų teikėjos (VSSP); pažymi, kad tokios įmonės dažnai atsiranda iš arba yra glaudžiai susijusios su pilietinės visuomenės organizacijomis, savanoriškomis organizacijomis ir (arba) gerovės asociacijomis ir teikia į žmogaus poreikius orientuotas paslaugas, įsteigtos siekiant tenkinti gyvybiškai svarbius žmogaus poreikius, visų pirma pažeidžiamoje padėtyje esančių vartotojų poreikius; pažymi, kad socialinės įmonės dažnai atsiduria tarp tradicinio privataus ir viešojo sektorių, teikiančių viešąsias paslaugas, t. y. viešųjų pirkimų sistemoje; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad socialinės įmonės yra svarbios visuotinės svarbos socialinių paslaugų teikėjos (VSSP); pažymi, kad tokios įmonės dažnai atsiranda iš arba yra glaudžiai susijusios su pilietinės visuomenės organizacijomis, savanoriškomis organizacijomis ir (arba) gerovės asociacijomis ir teikia į žmogaus poreikius orientuotas paslaugas, įsteigtos siekiant tenkinti gyvybiškai svarbius žmogaus poreikius, visų pirma pažeidžiamoje padėtyje esančių vartotojų poreikius; pažymi, kad socialinės įmonės dažnai atsiduria tarp tradicinio privataus ir viešojo sektorių, teikiančių viešąsias paslaugas, t. y. viešųjų pirkimų sistemoje;

| 15. | paaiškina, kad reikėtų skirti įmonių socialinės atsakomybės ir socialinės ekonomikos ir socialinių įmonių sąvokas, nors kai kurios pelno siekiančios įmonės, vykdančios nemažai su įmonių socialine atsakomybe siejamos veiklos, gali būti glaudžiai tarpusavyje susijusios su socialiniu verslu; |
| --- | --- |

15.

paaiškina, kad reikėtų skirti įmonių socialinės atsakomybės ir socialinės ekonomikos ir socialinių įmonių sąvokas, nors kai kurios pelno siekiančios įmonės, vykdančios nemažai su įmonių socialine atsakomybe siejamos veiklos, gali būti glaudžiai tarpusavyje susijusios su socialiniu verslu;

Finansinės perspektyvos. Teisinės ir mokestinės aplinkos gerinimas

| 16. | mano, kad 2014–2020 m. ES socialinių pokyčių ir inovacijų programa ir jos mikrofinansų ir socialinio verslumo kryptis gali būti labai svarbios siekiant sudaryti labai mažoms įmonėms palankesnes sąlygas gauti mikrokreditus, tačiau reikia atsižvelgti į įvairius socialinių įmonių finansinius poreikius; |
| --- | --- |

16.

mano, kad 2014–2020 m. ES socialinių pokyčių ir inovacijų programa ir jos mikrofinansų ir socialinio verslumo kryptis gali būti labai svarbios siekiant sudaryti labai mažoms įmonėms palankesnes sąlygas gauti mikrokreditus, tačiau reikia atsižvelgti į įvairius socialinių įmonių finansinius poreikius;

| 17. | mano, kad skirtingos finansinės priemonės, kaip antai Europos socialinio verslumo fondai, Europos rizikos kapitalo fondai ir Europos verslo angelų fondai (angl. European Angels Funds), yra labai reikalingi siekiant sudaryti socialinėms įmonėms palankesnes sąlygas pasinaudoti finansų rinkomis; |
| --- | --- |

17.

mano, kad skirtingos finansinės priemonės, kaip antai Europos socialinio verslumo fondai, Europos rizikos kapitalo fondai ir Europos verslo angelų fondai (angl. European Angels Funds), yra labai reikalingi siekiant sudaryti socialinėms įmonėms palankesnes sąlygas pasinaudoti finansų rinkomis;

| 18. | pabrėžia, kad reikia remti socialines įmones joms skiriant pakankamai finansinių lėšų vietos, regioniniu, nacionaliniu ir ES lygmenimis, ir pažymi atitinkamus fondus pagal 2014–2020 m. Daugiametę finansinę programą (pavyzdžiui, Europos socialinis fondas (ESF), Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir Europos socialinių pokyčių ir inovacijų programa, Mokslinių tyrimų ir inovacijų programa, taip pat programa „Horizontas 2020“); prašo, kad būtų remiamos socialinės įmonės, visų pirma tos, kurios skatina kokybišką užimtumą, kovą su skurdu ir socialine atskirtimi ir investavimą į švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad reikia remti socialines įmones joms skiriant pakankamai finansinių lėšų vietos, regioniniu, nacionaliniu ir ES lygmenimis, ir pažymi atitinkamus fondus pagal 2014–2020 m. Daugiametę finansinę programą (pavyzdžiui, Europos socialinis fondas (ESF), Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir Europos socialinių pokyčių ir inovacijų programa, Mokslinių tyrimų ir inovacijų programa, taip pat programa „Horizontas 2020“); prašo, kad būtų remiamos socialinės įmonės, visų pirma tos, kurios skatina kokybišką užimtumą, kovą su skurdu ir socialine atskirtimi ir investavimą į švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą;

| 19. | pabrėžia, kad reikia supaprastinti Europos Sąjungos fondų finansavimo gavimo sąlygas, atitinkamai suteikiant daugiau lankstumo valstybių narių lygmeniu, ir kad reikia suteikti daugiau galimybių gauti finansavimą, pateikti aiškesnę informaciją apie jas, taip pat, kad reikėtų supaprastinti organizacinius, administracinius ir apskaitos reikalavimus; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad reikia supaprastinti Europos Sąjungos fondų finansavimo gavimo sąlygas, atitinkamai suteikiant daugiau lankstumo valstybių narių lygmeniu, ir kad reikia suteikti daugiau galimybių gauti finansavimą, pateikti aiškesnę informaciją apie jas, taip pat, kad reikėtų supaprastinti organizacinius, administracinius ir apskaitos reikalavimus;

| 20. | pažymi, kad prieš sukuriant naujas finansinės paramos formas bus išnagrinėtos esamos priemonės siekiant patikrinti jų veiksmingumą, todėl mano, kad būtina priimti priemones, kurios leistų vertinti ir lyginti investicijų socialinę naudą, siekiant skatinti skaidresnės investicijų rinkos vystymą; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad prieš sukuriant naujas finansinės paramos formas bus išnagrinėtos esamos priemonės siekiant patikrinti jų veiksmingumą, todėl mano, kad būtina priimti priemones, kurios leistų vertinti ir lyginti investicijų socialinę naudą, siekiant skatinti skaidresnės investicijų rinkos vystymą;

| 21. | mano, kad būtina sudaryti tokias sąlygas, kuriomis socialinės įmonės galėtų tapti finansiškai nepriklausomos ir įsitraukti į komercinę veiklą; |
| --- | --- |

21.

mano, kad būtina sudaryti tokias sąlygas, kuriomis socialinės įmonės galėtų tapti finansiškai nepriklausomos ir įsitraukti į komercinę veiklą;

| 22. | mano, kad siekiant ir toliau skirti daug dėmesio socialiniam verslui ir socialinėms įmonėms reikia taikyti atskaitingo valdymo procesus, kuriuos papildytų tinkami finansavimo stebėjimo ir skaidrumo užtikrinimo mechanizmai; |
| --- | --- |

22.

mano, kad siekiant ir toliau skirti daug dėmesio socialiniam verslui ir socialinėms įmonėms reikia taikyti atskaitingo valdymo procesus, kuriuos papildytų tinkami finansavimo stebėjimo ir skaidrumo užtikrinimo mechanizmai;

Įvertinimas, parama ir skatinimas

| 23. | ragina Komisiją inicijuoti ir, bendradarbiaujant su socialinėmis įmonėmis, atlikti įvairių teisinių socialinių įmonių reglamentavimo sistemų ES ir jų veiklos sąlygų, įskaitant jų skaičių, veiklos sritis, sertifikavimo ir ženklinimo sistemas, valstybėse narėse ir regionuose palyginamąjį tyrimą; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją inicijuoti ir, bendradarbiaujant su socialinėmis įmonėmis, atlikti įvairių teisinių socialinių įmonių reglamentavimo sistemų ES ir jų veiklos sąlygų, įskaitant jų skaičių, veiklos sritis, sertifikavimo ir ženklinimo sistemas, valstybėse narėse ir regionuose palyginamąjį tyrimą;

| 24. | pabrėžia, kad yra labai įvairių socialinių įmonių (formos, dydžio, veiklos, ekonomikos ir bendradarbiavimo požiūriu); pažymi, kad kai kurios socialinės įmonės savo veiklos srityje užima pirmaujančią padėtį plėtros požiūriu ir turi pakankamai pajėgumų savo vystymuisi užtikrinti, tačiau yra tokių, kurioms trūksta praktinės patirties įmonių steigimo, jų vystymo ir valdymo srityje; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad yra labai įvairių socialinių įmonių (formos, dydžio, veiklos, ekonomikos ir bendradarbiavimo požiūriu); pažymi, kad kai kurios socialinės įmonės savo veiklos srityje užima pirmaujančią padėtį plėtros požiūriu ir turi pakankamai pajėgumų savo vystymuisi užtikrinti, tačiau yra tokių, kurioms trūksta praktinės patirties įmonių steigimo, jų vystymo ir valdymo srityje;

| 25. | laikosi nuomonės, kad siekiant padidinti socialinių įmonių konkurencingumą visoje ES, reikia skatinti kurti socialinių inovacijų grupes, kurių pridėtinė vertė neapsiribotų vien tik vietos mastu; taip pat mano, kad jeigu socialinės įmonės būtų deramai skatinamos, galėtų užimti svarbią vietą kuriant darbo vietas iš darbo rinkos pasitraukusiems vyresniems nei 50 metų amžiaus darbuotojams; |
| --- | --- |

25.

laikosi nuomonės, kad siekiant padidinti socialinių įmonių konkurencingumą visoje ES, reikia skatinti kurti socialinių inovacijų grupes, kurių pridėtinė vertė neapsiribotų vien tik vietos mastu; taip pat mano, kad jeigu socialinės įmonės būtų deramai skatinamos, galėtų užimti svarbią vietą kuriant darbo vietas iš darbo rinkos pasitraukusiems vyresniems nei 50 metų amžiaus darbuotojams;

| 26. | pritaria Komisijos pasiūlymui sukurti daugiakalbę, prieinamą ir į vartotojus orientuotą socialinėms įmonėms skirtą interneto programą, kurioje, inter alia, būtų sudarytos sąlygos pasimokyti iš kitų šios srities įmonių patirties, keistis išbandytais modeliais, plėtoti partnerystes, paprasčiau dalytis informacija apie galimybes gauti finansavimą bei mokymo galimybes ir kuri veiktų kaip tarpvalstybinio bendradarbiavimo tinklas; ragina Komisiją ir valstybes nares atkreipti dėmesį į socialinį verslą pagal Atvirą koordinavimo metodą; |
| --- | --- |

26.

pritaria Komisijos pasiūlymui sukurti daugiakalbę, prieinamą ir į vartotojus orientuotą socialinėms įmonėms skirtą interneto programą, kurioje, inter alia, būtų sudarytos sąlygos pasimokyti iš kitų šios srities įmonių patirties, keistis išbandytais modeliais, plėtoti partnerystes, paprasčiau dalytis informacija apie galimybes gauti finansavimą bei mokymo galimybes ir kuri veiktų kaip tarpvalstybinio bendradarbiavimo tinklas; ragina Komisiją ir valstybes nares atkreipti dėmesį į socialinį verslą pagal Atvirą koordinavimo metodą;

| 27. | pritaria Komisijos pasiūlymui sudaryti socialinio verslo ekspertų grupę (GECES), kuri stebėtų ir įvertintų įgyvendinant jos Komunikate COM(2011)0682 numatytas priemones padarytą pažangą; |
| --- | --- |

27.

pritaria Komisijos pasiūlymui sudaryti socialinio verslo ekspertų grupę (GECES), kuri stebėtų ir įvertintų įgyvendinant jos Komunikate COM(2011)0682 numatytas priemones padarytą pažangą;

| 28. | ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę ir naudingumą plėtoti socialinėms įmonėms skirtinas vadinamąsias socialines etiketes, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas dalyvauti viešuosiuose pirkimuose ir socialiniu požiūriu naujoviškuose pirkimuose nepažeidžiant konkurencijos taisyklių; siūlo, kad tokias etiketes naudojančios įmonės būtų reguliariai stebimos dėl etiketėse išdėstytų nuostatų laikymosi; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę ir naudingumą plėtoti socialinėms įmonėms skirtinas vadinamąsias socialines etiketes, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas dalyvauti viešuosiuose pirkimuose ir socialiniu požiūriu naujoviškuose pirkimuose nepažeidžiant konkurencijos taisyklių; siūlo, kad tokias etiketes naudojančios įmonės būtų reguliariai stebimos dėl etiketėse išdėstytų nuostatų laikymosi;

| 29. | ragina, kad perkant paslaugas ES viešųjų pirkimų taisyklės būtų grindžiamos „ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo“, o ne „mažiausios kainos“ principu; |
| --- | --- |

29.

ragina, kad perkant paslaugas ES viešųjų pirkimų taisyklės būtų grindžiamos „ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo“, o ne „mažiausios kainos“ principu;

| 30. | prašo Komisijos pagerinti socialinių įmonių ir socialinės ekonomikos suvokimą ir žinias apie jas bei jų matomumą, skatinant akademinius tyrimus, be kita ko, aštuntojoje bendrojoje programoje („Horizontas“) ir pradėti teikti metines veiklos ataskaitas apie socialines įmones ir jų socialinės veiklos rezultatus, ragina valstybes nares atsiliepti į Komisijos kvietimą teikti pasiūlymus dėl patikimų statistikos duomenų apie socialines įmones rengimą nacionaliniuose statistikos tarnybose; |
| --- | --- |

30.

prašo Komisijos pagerinti socialinių įmonių ir socialinės ekonomikos suvokimą ir žinias apie jas bei jų matomumą, skatinant akademinius tyrimus, be kita ko, aštuntojoje bendrojoje programoje („Horizontas“) ir pradėti teikti metines veiklos ataskaitas apie socialines įmones ir jų socialinės veiklos rezultatus, ragina valstybes nares atsiliepti į Komisijos kvietimą teikti pasiūlymus dėl patikimų statistikos duomenų apie socialines įmones rengimą nacionaliniuose statistikos tarnybose;

| 31. | ragina Komisiją ir valstybes nares integruoti socialines įmones į užimtumo ir socialinės įtrauktiems veiksmų planus, pritaria „Europos socialinio verslumo apdovanojimo“ steigimui, kuriuo pripažįstamas jo socialinis poveikis; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją ir valstybes nares integruoti socialines įmones į užimtumo ir socialinės įtrauktiems veiksmų planus, pritaria „Europos socialinio verslumo apdovanojimo“ steigimui, kuriuo pripažįstamas jo socialinis poveikis;

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad socialinėms įmonėms reikia daugiau paramos ir pripažinimo, tai padėtų pasiekti informavimo kampanijos, paryškindamos jų naudingumą ne vien tik ekonomine prasme, ir ragina surengti plataus masto informavimo kampaniją, kurią remtų Europos Komisija, valstybės narės ir socialiniai partneriai, šiuo tikslu įdiegiant daugiakalbę prieinamą interneto svetainę, kurioje būtų greitai teikiama lengvai suprantama informacija apie socialinius produktus ir paslaugas piliečiams; |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį į tai, kad socialinėms įmonėms reikia daugiau paramos ir pripažinimo, tai padėtų pasiekti informavimo kampanijos, paryškindamos jų naudingumą ne vien tik ekonomine prasme, ir ragina surengti plataus masto informavimo kampaniją, kurią remtų Europos Komisija, valstybės narės ir socialiniai partneriai, šiuo tikslu įdiegiant daugiakalbę prieinamą interneto svetainę, kurioje būtų greitai teikiama lengvai suprantama informacija apie socialinius produktus ir paslaugas piliečiams;

| 33. | ragina valstybes nares apsvarstyti, ar būtų naudinga įtraukti socialinių įmonių, socialinio verslumo ir socialinės atsakomybės principus į mokyklų, universitetų ir kitų mokymo įstaigų mokymo programas ir mokymosi visą gyvenimą programas siekiant ugdyti socialinius ir pilietinius gebėjimus bei remti įdarbinimą socialinėse įmonėse; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares remti socialinių verslininkų tradicinį mokymą ir mokymą internetu, skatinti glaudesnį socialinių įmonių, komercinių bendrovių ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimą siekiant didinti sąmoningumą ir gerinti socialinių įmonių suvokimą, taip pat kovoti su galbūt susiformavusiais stereotipais; |
| --- | --- |

33.

ragina valstybes nares apsvarstyti, ar būtų naudinga įtraukti socialinių įmonių, socialinio verslumo ir socialinės atsakomybės principus į mokyklų, universitetų ir kitų mokymo įstaigų mokymo programas ir mokymosi visą gyvenimą programas siekiant ugdyti socialinius ir pilietinius gebėjimus bei remti įdarbinimą socialinėse įmonėse; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares remti socialinių verslininkų tradicinį mokymą ir mokymą internetu, skatinti glaudesnį socialinių įmonių, komercinių bendrovių ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimą siekiant didinti sąmoningumą ir gerinti socialinių įmonių suvokimą, taip pat kovoti su galbūt susiformavusiais stereotipais;

| 34. | mano, kad įdiegus bendrą Europos duomenų skelbimo sistemą bus teikiama aiškesnė ir veiksmingesnė informacija apie investicijas į socialines įmones; |
| --- | --- |

34.

mano, kad įdiegus bendrą Europos duomenų skelbimo sistemą bus teikiama aiškesnė ir veiksmingesnė informacija apie investicijas į socialines įmones;

| 35. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą ištirti ir apsvarstyti galimybę socialinėms įmonėms naudoti nenaudojamus patentus siekiant palengvinti jų plėtrą ir tikisi, kad artimiausiu metu bus numatyti konkretūs veiksmai; |
| --- | --- |

35.

palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą ištirti ir apsvarstyti galimybę socialinėms įmonėms naudoti nenaudojamus patentus siekiant palengvinti jų plėtrą ir tikisi, kad artimiausiu metu bus numatyti konkretūs veiksmai;

o

o o

| 36. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

36.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  http://www.emes.net/fileadmin/emes/PDF_files/News/2008/11.08_EMES_ UNDP_publication.pdf.

(1)  OL C 76 E, 2010 3 25, p. 16.

(2)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 187

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0071.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/48

---

P7_TA(2012)0430

Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos Vadovų Tarybos, Europos Komisijos, Europos Centrinio Banko ir Euro grupės pirmininkų ataskaitos „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“ (2012/2151(INI))

(2015/C 419/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 28 ir 29 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 28 ir 29 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 29 d. euro zonos valstybių arba vyriausybių vadovų pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 29 d. euro zonos valstybių arba vyriausybių vadovų pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 26 d. Europos Vadovų Tarybos, Europos Komisijos, Europos Centrinio Banko ir Euro grupės pirmininkų ataskaitą „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 26 d. Europos Vadovų Tarybos, Europos Komisijos, Europos Centrinio Banko ir Euro grupės pirmininkų ataskaitą „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 48 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 48 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Konstitucinių reikalų komiteto, Biudžeto komiteto bei Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones (A7-0339/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Konstitucinių reikalų komiteto, Biudžeto komiteto bei Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones (A7-0339/2012),

| A. | kadangi nuo Romos sutarties pasirašymo Europos Sąjungoje padaryta didžiulė pažanga siekiant politinės, ekonominės, fiskalinės ir piniginės integracijos; |
| --- | --- |

A.

kadangi nuo Romos sutarties pasirašymo Europos Sąjungoje padaryta didžiulė pažanga siekiant politinės, ekonominės, fiskalinės ir piniginės integracijos;

| B. | kadangi Ekonominė ir pinigų sąjunga (EPS) yra ne tikslas, o priemonė Sąjungos ir valstybių narių tikslams pasiekti, ypač siekiant subalansuoto ir tvaraus augimo bei aukšto užimtumo lygio; kadangi socialinė įtrauktis ir solidarumas yra Europos socialinio modelio ir visos Europos integracijos pagrindas ir jų negalima neįtraukti į būsimas Sąjungos reformas; |
| --- | --- |

B.

kadangi Ekonominė ir pinigų sąjunga (EPS) yra ne tikslas, o priemonė Sąjungos ir valstybių narių tikslams pasiekti, ypač siekiant subalansuoto ir tvaraus augimo bei aukšto užimtumo lygio; kadangi socialinė įtrauktis ir solidarumas yra Europos socialinio modelio ir visos Europos integracijos pagrindas ir jų negalima neįtraukti į būsimas Sąjungos reformas;

| C. | kadangi globalizuotoje informacinėje visuomenėje aiškiau, nei bet kada anksčiau reikia glaudesnės Europos integracijos, pagrįstos demokratiniu teisėtumu, atskaitomybe, skaidrumu ir piliečių pritarimu; |
| --- | --- |

C.

kadangi globalizuotoje informacinėje visuomenėje aiškiau, nei bet kada anksčiau reikia glaudesnės Europos integracijos, pagrįstos demokratiniu teisėtumu, atskaitomybe, skaidrumu ir piliečių pritarimu;

| D. | kadangi glaudesnė Europos integracija turėtų užtikrinti didesnį parlamentų dalyvavimą tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmenimis; |
| --- | --- |

D.

kadangi glaudesnė Europos integracija turėtų užtikrinti didesnį parlamentų dalyvavimą tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmenimis;

| E. | kadangi Sąjunga atsidūrė kryžkelėje ir būtina pasirinkti aiškią kryptį – arba sujungti turimas Sąjungos jėgas ir pasirūpinti, kad ateityje globalizuotame pasaulyje išliktų stipri ir vertybėmis bei solidarumu pagrįsta Sąjunga, arba atsitraukti ir leisti pasyviai prisitaikyti prie globalizacijos; |
| --- | --- |

E.

kadangi Sąjunga atsidūrė kryžkelėje ir būtina pasirinkti aiškią kryptį – arba sujungti turimas Sąjungos jėgas ir pasirūpinti, kad ateityje globalizuotame pasaulyje išliktų stipri ir vertybėmis bei solidarumu pagrįsta Sąjunga, arba atsitraukti ir leisti pasyviai prisitaikyti prie globalizacijos;

| F. | kadangi dėl ekonomikos, finansų ir bankų krizės ir dabartinio ekonominio nuosmukio susidarė didelės nacionalinio lygmens valstybės ir privačiojo sektoriaus skolos ir keliose valstybėse narėse kilo finansavimo problemų, o tai kartu su visuotiniu makroekonominiu disbalansu, sparčiai, tiesiogiai ir neigiamai paveikė socialinį ir ekonominį euro zonos ir visos Sąjungos vystymąsi; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl ekonomikos, finansų ir bankų krizės ir dabartinio ekonominio nuosmukio susidarė didelės nacionalinio lygmens valstybės ir privačiojo sektoriaus skolos ir keliose valstybėse narėse kilo finansavimo problemų, o tai kartu su visuotiniu makroekonominiu disbalansu, sparčiai, tiesiogiai ir neigiamai paveikė socialinį ir ekonominį euro zonos ir visos Sąjungos vystymąsi;

| G. | kadangi nuo 2008 m. iki 2012 m. vidurio 27 ES valstybėse narėse nedarbas išaugo nuo 7 % iki 10,4 %, t. y. bedarbių padaugėjo 25 milijonais, ir daugiau nei kas penktas jaunuolis neturi darbo (22 %), o jaunimo nedarbo lygis kai kuriose valstybėse narėse viršija 50 %; |
| --- | --- |

G.

kadangi nuo 2008 m. iki 2012 m. vidurio 27 ES valstybėse narėse nedarbas išaugo nuo 7 % iki 10,4 %, t. y. bedarbių padaugėjo 25 milijonais, ir daugiau nei kas penktas jaunuolis neturi darbo (22 %), o jaunimo nedarbo lygis kai kuriose valstybėse narėse viršija 50 %;

| H. | kadangi darbo vietų kūrimas, kokybiškas užimtumas ir tinkamas darbas labai svarbu siekiant įveikti dabartinę krizę; |
| --- | --- |

H.

kadangi darbo vietų kūrimas, kokybiškas užimtumas ir tinkamas darbas labai svarbu siekiant įveikti dabartinę krizę;

| I. | kadangi keletas valstybių narių šiuo metu yra labai sunkioje ekonominėje ir finansinėje padėtyje ir ją dar apsunkina nuolatinė įtampa valstybių obligacijų rinkose, kurią atspindi aukštos skolinimosi palūkanų normos kai kuriose valstybėse narėse, taip pat labai mažos arba neigiamos skolinimosi palūkanų normos kitose šalyse ir didelis finansinis ir ekonominis nestabilumas; |
| --- | --- |

I.

kadangi keletas valstybių narių šiuo metu yra labai sunkioje ekonominėje ir finansinėje padėtyje ir ją dar apsunkina nuolatinė įtampa valstybių obligacijų rinkose, kurią atspindi aukštos skolinimosi palūkanų normos kai kuriose valstybėse narėse, taip pat labai mažos arba neigiamos skolinimosi palūkanų normos kitose šalyse ir didelis finansinis ir ekonominis nestabilumas;

| J. | kadangi įvairiomis kryptimis besiplėtojančio konkurencingumo ir menkų ekonomikos augimo galimybių, didelio nedarbo turint didelį deficitą ir didelę valstybės bei privačiojo sektoriaus skolą derinys ne tik kenkia kai kurioms valstybėms narėms, bet ir visą euro zoną daro pažeidžiamą; |
| --- | --- |

J.

kadangi įvairiomis kryptimis besiplėtojančio konkurencingumo ir menkų ekonomikos augimo galimybių, didelio nedarbo turint didelį deficitą ir didelę valstybės bei privačiojo sektoriaus skolą derinys ne tik kenkia kai kurioms valstybėms narėms, bet ir visą euro zoną daro pažeidžiamą;

| K. | kadangi iš pastarųjų įvykių aiškiai matyti, kad euro zonoje vis dar nėra tinkamų priemonių, kuriomis būtų galima įveikti krizę ar tinkamai reaguoti į regioninius ir pasaulinio masto ekonominius euro zonos sukrėtimus; |
| --- | --- |

K.

kadangi iš pastarųjų įvykių aiškiai matyti, kad euro zonoje vis dar nėra tinkamų priemonių, kuriomis būtų galima įveikti krizę ar tinkamai reaguoti į regioninius ir pasaulinio masto ekonominius euro zonos sukrėtimus;

| L. | kadangi stipri euro, kaip antros pagal svarbą tarptautinės atsargų valiutos, įtaka tiek euro zonoje, tiek pasaulio mastu reikalauja stipraus Europos atsako ir koordinuotų Europos veiksmų, kad ekonomika vėl augtų ir būtų stabili; |
| --- | --- |

L.

kadangi stipri euro, kaip antros pagal svarbą tarptautinės atsargų valiutos, įtaka tiek euro zonoje, tiek pasaulio mastu reikalauja stipraus Europos atsako ir koordinuotų Europos veiksmų, kad ekonomika vėl augtų ir būtų stabili;

| M. | kadangi pastarąjį dešimtmetį euras Sąjungos piliečiams davė daug naudos, pvz., užtikrino kainų stabilumą, , panaikino valiutos konvertavimo išlaidas euro zonoje, užtikrino apsaugą nuo nominalaus konkurencinio valiutų devalvavimo, mažesnes palūkanų normas, skatino finansų rinkų integraciją ir palengvino tarpvalstybinį kapitalo judėjimą; |
| --- | --- |

M.

kadangi pastarąjį dešimtmetį euras Sąjungos piliečiams davė daug naudos, pvz., užtikrino kainų stabilumą, , panaikino valiutos konvertavimo išlaidas euro zonoje, užtikrino apsaugą nuo nominalaus konkurencinio valiutų devalvavimo, mažesnes palūkanų normas, skatino finansų rinkų integraciją ir palengvino tarpvalstybinį kapitalo judėjimą;

| N. | kadangi Sąjungos bendroji valiuta neturėtų tapti visam Europos Sąjungos projektui grėsmę keliančiu susiskaidymo simboliu, o turėtų likti tokiu visos Sąjungos simboliu ir valiuta, kurią naudojant būtų galima ryžtingai veikti ir priimti plataus užmojo sprendimus dėl bendros sėkmingos ateities; |
| --- | --- |

N.

kadangi Sąjungos bendroji valiuta neturėtų tapti visam Europos Sąjungos projektui grėsmę keliančiu susiskaidymo simboliu, o turėtų likti tokiu visos Sąjungos simboliu ir valiuta, kurią naudojant būtų galima ryžtingai veikti ir priimti plataus užmojo sprendimus dėl bendros sėkmingos ateities;

| O. | kadangi pereinant prie tikros EPS reikėtų gerbti valstybių narių, kurios nusprendė neįsivesti euro, kad pasiliktų savo atitinkamą nacionalinę valiutą, pasirinkimą; |
| --- | --- |

O.

kadangi pereinant prie tikros EPS reikėtų gerbti valstybių narių, kurios nusprendė neįsivesti euro, kad pasiliktų savo atitinkamą nacionalinę valiutą, pasirinkimą;

| P. | kadangi narystė euro zonoje lemia didelę ekonominę ir finansinę atitinkamų valstybių narių tarpusavio priklausomybę, todėl būtinas daug glaudesnis finansinės, fiskalinės, socialinės ir ekonominės politikos klausimų koordinavimas ir valstybės narės turi Sąjungai perleisti įgaliojimus, susijusius su griežtesnėmis priežiūros priemonėmis ir veiksmingu vykdymo užtikrinimu, kadangi tokia didesnė valstybių narių, kurių valiuta yra euras, integracija, kuri galėtų būti papildyta kitomis norinčiomis dalyvauti valstybėmis narėmis, vis dėlto turi būti sukurta pagal „dviejų greičių, tačiau vienos Europos“ sistemą, siekiant išvengti politinių žingsnių, kurie galiausiai lemtų dviejų skirtingų Europų sukūrimą; |
| --- | --- |

P.

kadangi narystė euro zonoje lemia didelę ekonominę ir finansinę atitinkamų valstybių narių tarpusavio priklausomybę, todėl būtinas daug glaudesnis finansinės, fiskalinės, socialinės ir ekonominės politikos klausimų koordinavimas ir valstybės narės turi Sąjungai perleisti įgaliojimus, susijusius su griežtesnėmis priežiūros priemonėmis ir veiksmingu vykdymo užtikrinimu, kadangi tokia didesnė valstybių narių, kurių valiuta yra euras, integracija, kuri galėtų būti papildyta kitomis norinčiomis dalyvauti valstybėmis narėmis, vis dėlto turi būti sukurta pagal „dviejų greičių, tačiau vienos Europos“ sistemą, siekiant išvengti politinių žingsnių, kurie galiausiai lemtų dviejų skirtingų Europų sukūrimą;

| Q. | kadangi iš naujausių Eurobarometro tyrimų matyti, kad dėl tebesitęsiančios krizės smarkiai sumažėjo pasitikėjimas politinėmis institucijomis tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmeniu ir stipriai sumenko teigiamas Sąjungos įvaizdis visuomenės akyse; kadangi, nepaisant to, Sąjunga tebėra veikėjas, kuris, Sąjungos piliečių nuomone, veiksmingiausiai kovoja su ekonomikos krize; |
| --- | --- |

Q.

kadangi iš naujausių Eurobarometro tyrimų matyti, kad dėl tebesitęsiančios krizės smarkiai sumažėjo pasitikėjimas politinėmis institucijomis tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmeniu ir stipriai sumenko teigiamas Sąjungos įvaizdis visuomenės akyse; kadangi, nepaisant to, Sąjunga tebėra veikėjas, kuris, Sąjungos piliečių nuomone, veiksmingiausiai kovoja su ekonomikos krize;

| R. | kadangi Sąjungos ir nacionalinės politikos formuotojai turėtų nuolat aiškinti savo piliečiams, kokia Europos integracijos nauda ir bendrosios valiutos reikšmė ir iššūkiai, įskaitant su euro zonos iširimu susijusias išlaidas ir riziką; |
| --- | --- |

R.

kadangi Sąjungos ir nacionalinės politikos formuotojai turėtų nuolat aiškinti savo piliečiams, kokia Europos integracijos nauda ir bendrosios valiutos reikšmė ir iššūkiai, įskaitant su euro zonos iširimu susijusias išlaidas ir riziką;

| S. | kadangi 17 valstybių narių jau įsivedė Sąjungos bendrąją valiutą, o dauguma kitų prisijungs prie euro zonos, kai bus tam pasirengusios; |
| --- | --- |

S.

kadangi 17 valstybių narių jau įsivedė Sąjungos bendrąją valiutą, o dauguma kitų prisijungs prie euro zonos, kai bus tam pasirengusios;

| T. | kadangi bet kokios abejonės dėl EPS ateities apskritai, įskaitant narystės euro zonoje negrįžtamumą, ir ypač dėl Sąjungos bendrosios valiutos ateities yra nepagrįstos, nes stipri Sąjunga yra visų piliečių interesas; |
| --- | --- |

T.

kadangi bet kokios abejonės dėl EPS ateities apskritai, įskaitant narystės euro zonoje negrįžtamumą, ir ypač dėl Sąjungos bendrosios valiutos ateities yra nepagrįstos, nes stipri Sąjunga yra visų piliečių interesas;

| U. | kadangi pagrindinė užduotis siekiant įtikinti Europos piliečius ir įmones vėl pradėti investuoti į ekonomiką ir sukurti tokias sąlygas, kad finansų įstaigos vėl plačiai, bet patikimai teiktų paskolas realiosios ekonomikos subjektams, yra atkurti pasitikėjimą; |
| --- | --- |

U.

kadangi pagrindinė užduotis siekiant įtikinti Europos piliečius ir įmones vėl pradėti investuoti į ekonomiką ir sukurti tokias sąlygas, kad finansų įstaigos vėl plačiai, bet patikimai teiktų paskolas realiosios ekonomikos subjektams, yra atkurti pasitikėjimą;

| V. | kadangi atsakas į euro krizę sudėtingas ir tam būtina nuolat dėti daugialypes pastangas visais institucijų ir politikos lygmenimis; |
| --- | --- |

V.

kadangi atsakas į euro krizę sudėtingas ir tam būtina nuolat dėti daugialypes pastangas visais institucijų ir politikos lygmenimis;

| W. | kadangi Sąjungos institucijos ir visų valstybių narių, ypač euro zonos, valstybių narių ir vyriausybių vadovai atlieka svarbų vaidmenį kuriant fiskalinę sąjungą tokiu būdu, kad visi euro zonos krizių valdymo mechanizmai, pavyzdžiui, Europos stabilumo mechanizmas (ESM), būtų įtraukti į institucinę sistemą, kurioje Europos Parlamentas visapusiškai dalyvautų kaip vienas iš įstatymų leidėjų; kadangi dabartinė tarpvyriausybinė struktūra rodo didelį demokratinio teisėtumo trūkumą; kadangi bendrąją valiutą galima stabilizuoti tik tuo atveju, jei valstybės narės pasirengusios perkelti fiskalinės politikos kompetencijas į Sąjungos lygmenį; |
| --- | --- |

W.

kadangi Sąjungos institucijos ir visų valstybių narių, ypač euro zonos, valstybių narių ir vyriausybių vadovai atlieka svarbų vaidmenį kuriant fiskalinę sąjungą tokiu būdu, kad visi euro zonos krizių valdymo mechanizmai, pavyzdžiui, Europos stabilumo mechanizmas (ESM), būtų įtraukti į institucinę sistemą, kurioje Europos Parlamentas visapusiškai dalyvautų kaip vienas iš įstatymų leidėjų; kadangi dabartinė tarpvyriausybinė struktūra rodo didelį demokratinio teisėtumo trūkumą; kadangi bendrąją valiutą galima stabilizuoti tik tuo atveju, jei valstybės narės pasirengusios perkelti fiskalinės politikos kompetencijas į Sąjungos lygmenį;

| X. | kadangi, siekiant atkurti pasitikėjimą, taip pat būtina, kad tie valstybių ir vyriausybių vadovai bei jų ministrai savo valstybėse narėse apgintų ir paaiškintų politinius sprendimus, dėl kurių susitarta Sąjungos lygmeniu; kadangi, nesąžiningai primetant Sąjungai nepopuliarius sprendimus, kai kuriais atvejais žaidžiamas itin pavojingas suvokimo žaidimas, dėl kurio rizikuojama sugriauti Sąjungą iš apačios, sumenkinti solidarumą ir galiausiai pakenkti valstybių vadovų patikimumui ir galbūt visam Europos Sąjungos projektui; |
| --- | --- |

X.

kadangi, siekiant atkurti pasitikėjimą, taip pat būtina, kad tie valstybių ir vyriausybių vadovai bei jų ministrai savo valstybėse narėse apgintų ir paaiškintų politinius sprendimus, dėl kurių susitarta Sąjungos lygmeniu; kadangi, nesąžiningai primetant Sąjungai nepopuliarius sprendimus, kai kuriais atvejais žaidžiamas itin pavojingas suvokimo žaidimas, dėl kurio rizikuojama sugriauti Sąjungą iš apačios, sumenkinti solidarumą ir galiausiai pakenkti valstybių vadovų patikimumui ir galbūt visam Europos Sąjungos projektui;

| Y. | kadangi šiuo metu Sąjunga yra pažeidžiama socialiniu požiūriu; kadangi keliose valstybėse narėse mėginama vykdyti itin sudėtingas struktūrines reformas ir konsolidavimo programas; kadangi galiausiai politinė sąjunga yra atsakymas, kaip įveikti tokį sunkų laikotarpį, skatinti solidarumą ir toliau vykdyti Europos projektą; |
| --- | --- |

Y.

kadangi šiuo metu Sąjunga yra pažeidžiama socialiniu požiūriu; kadangi keliose valstybėse narėse mėginama vykdyti itin sudėtingas struktūrines reformas ir konsolidavimo programas; kadangi galiausiai politinė sąjunga yra atsakymas, kaip įveikti tokį sunkų laikotarpį, skatinti solidarumą ir toliau vykdyti Europos projektą;

| Z. | kadangi 2012 m. birželio 28 ir 29 d. Europos Vadovų Tarybos ir euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimai patvirtino, kad ES ir euro zonos valstybių vadovai pasiryžę imtis priemonių Europos finansinės padėties stabilumui, konkurencingumui ir gerovei užtikrinti ir taip padidinti piliečių gerovę; |
| --- | --- |

Z.

kadangi 2012 m. birželio 28 ir 29 d. Europos Vadovų Tarybos ir euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimai patvirtino, kad ES ir euro zonos valstybių vadovai pasiryžę imtis priemonių Europos finansinės padėties stabilumui, konkurencingumui ir gerovei užtikrinti ir taip padidinti piliečių gerovę;

| AA. | kadangi didėjantis atotrūkis tarp pagrindinių ir periferinių Sąjungos šalių neturėtų tapti įprastu reiškiniu; kadangi būtina sukurti nuolatinę sistemą, pagal kurią sunkumų turinčios valstybės narės galėtų pasikliauti solidarumu grindžiama kitų valstybių narių parama; kadangi pageidaujančios solidarumo valstybės narės turėtų privalėti prisiimti atsakomybę už visų įsipareigojimų biudžeto srityje, taip pat konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų bei įsipareigojimų pagal Europos semestrą, įskaitant susijusius su Stabilumo ir augimo paktu (SAP), paktu „Euro plus“, strategija „Europa 2020“ir perviršinio disbalanso procedūra, įvykdymą atsižvelgiant į konkrečios šalies aplinkybes; kadangi kiekvienos valstybės narės finansinio stabilumo užtikrinimas yra bendras visų valstybių narių interesas; kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 121 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės savo ekonominę ir užimtumo politiką turi vertinti kaip bendro intereso reikalą ir ją koordinuoti Taryboje. |
| --- | --- |

AA.

kadangi didėjantis atotrūkis tarp pagrindinių ir periferinių Sąjungos šalių neturėtų tapti įprastu reiškiniu; kadangi būtina sukurti nuolatinę sistemą, pagal kurią sunkumų turinčios valstybės narės galėtų pasikliauti solidarumu grindžiama kitų valstybių narių parama; kadangi pageidaujančios solidarumo valstybės narės turėtų privalėti prisiimti atsakomybę už visų įsipareigojimų biudžeto srityje, taip pat konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų bei įsipareigojimų pagal Europos semestrą, įskaitant susijusius su Stabilumo ir augimo paktu (SAP), paktu „Euro plus“, strategija „Europa 2020“ir perviršinio disbalanso procedūra, įvykdymą atsižvelgiant į konkrečios šalies aplinkybes; kadangi kiekvienos valstybės narės finansinio stabilumo užtikrinimas yra bendras visų valstybių narių interesas; kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 121 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės savo ekonominę ir užimtumo politiką turi vertinti kaip bendro intereso reikalą ir ją koordinuoti Taryboje.

| AB. | kadangi siekiant sugrąžinti augimą svarbiausia yra baigti kurti vidaus rinką; kadangi Komisija, kaip Sutarčių sergėtoja, turi dėti daugiau pastangų, kad užtikrintų esamų vidaus rinkos teisės aktų įgyvendinimą ir jų laikymąsi; kadangi siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą būtina, kad rinkos integracijos taisyklės būtų daugiau pagrįstos reglamentais negu direktyvomis; |
| --- | --- |

AB.

kadangi siekiant sugrąžinti augimą svarbiausia yra baigti kurti vidaus rinką; kadangi Komisija, kaip Sutarčių sergėtoja, turi dėti daugiau pastangų, kad užtikrintų esamų vidaus rinkos teisės aktų įgyvendinimą ir jų laikymąsi; kadangi siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą būtina, kad rinkos integracijos taisyklės būtų daugiau pagrįstos reglamentais negu direktyvomis;

| AC. | kadangi neabejojama, kad Europos integracija yra nesugrąžinamas ir nuolat į priekį judantis procesas; |
| --- | --- |

AC.

kadangi neabejojama, kad Europos integracija yra nesugrąžinamas ir nuolat į priekį judantis procesas;

Tolesnė veikla – keturių pirmininkų ataskaita

| AD. | kadangi, vertinant demokratijos požiūriu ir atsižvelgiant į Lisabonos sutarties nuostatas, nepriimtina, kad Europos Parlamento, kurį sudaro išrinkti nariai, atstovaujantys daugiau kaip 502 mln. Europos piliečių, pirmininkas nedalyvavo rengiant pirmiau minėtą ataskaitą „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“; |
| --- | --- |

AD.

kadangi, vertinant demokratijos požiūriu ir atsižvelgiant į Lisabonos sutarties nuostatas, nepriimtina, kad Europos Parlamento, kurį sudaro išrinkti nariai, atstovaujantys daugiau kaip 502 mln. Europos piliečių, pirmininkas nedalyvavo rengiant pirmiau minėtą ataskaitą „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“;

| AE. | kadangi atėjo laikas Europos Sąjungos ir jos valstybių narių politiniams vadovams įrodyti savo ryžtą, kūrybingumą, drąsą, gebėjimą greitai atsitiesti ir sugebėjimą vadovauti siekiant pašalinti likusius trūkumus, kurie ir toliau trukdo EPS tinkamai veikti; kadangi tarpvyriausybinis metodas pasiekė savo ribas ir nebėra gerai pritaikytas demokratiniam ir veiksmingam sprendimų priėmimo procesui XXI a.; kadangi reikia skubiai pereiti prie iš tiesų federacinės Europos; |
| --- | --- |

AE.

kadangi atėjo laikas Europos Sąjungos ir jos valstybių narių politiniams vadovams įrodyti savo ryžtą, kūrybingumą, drąsą, gebėjimą greitai atsitiesti ir sugebėjimą vadovauti siekiant pašalinti likusius trūkumus, kurie ir toliau trukdo EPS tinkamai veikti; kadangi tarpvyriausybinis metodas pasiekė savo ribas ir nebėra gerai pritaikytas demokratiniam ir veiksmingam sprendimų priėmimo procesui XXI a.; kadangi reikia skubiai pereiti prie iš tiesų federacinės Europos;

| AF. | kadangi minėta ataskaita „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“ nedviprasmiškai siekiama žengti į priekį ir išsiveržti iš nepasitikėjimo rato struktūrinėmis priemonėmis; kadangi ataskaitoje dėmesys taip pat turėtų būti kreipiamas į socialinį aspektą; |
| --- | --- |

AF.

kadangi minėta ataskaita „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“ nedviprasmiškai siekiama žengti į priekį ir išsiveržti iš nepasitikėjimo rato struktūrinėmis priemonėmis; kadangi ataskaitoje dėmesys taip pat turėtų būti kreipiamas į socialinį aspektą;

| AG. | kadangi 2012 m. birželio 28 ir 29 d. vykusiame susitikime Europos Vadovų Tarybos pirmininko paprašyta parengti konkretų veiksmų planą su nustatytais terminais siekiant sukurti tikrą EPS; kadangi veiksmų plane išplėtota visuotinė ilgalaikė vizija yra svarbus signalas, galintis padėti atkurti pasitikėjimą, kuris, laipsniškai įgyvendinant veiksmų planą, galėtų didėti; |
| --- | --- |

AG.

kadangi 2012 m. birželio 28 ir 29 d. vykusiame susitikime Europos Vadovų Tarybos pirmininko paprašyta parengti konkretų veiksmų planą su nustatytais terminais siekiant sukurti tikrą EPS; kadangi veiksmų plane išplėtota visuotinė ilgalaikė vizija yra svarbus signalas, galintis padėti atkurti pasitikėjimą, kuris, laipsniškai įgyvendinant veiksmų planą, galėtų didėti;

| AH. | kadangi nuosekli pažanga įgyvendinant ilgalaikį veiksmų planą nesuteikia jokio skubaus krizės sprendimo ir neturėtų trukdyti laiku įgyvendinti būtinas trumpalaikes priemones; |
| --- | --- |

AH.

kadangi nuosekli pažanga įgyvendinant ilgalaikį veiksmų planą nesuteikia jokio skubaus krizės sprendimo ir neturėtų trukdyti laiku įgyvendinti būtinas trumpalaikes priemones;

| AI. | kadangi negalima atmesti galimybės, kad, siekiant sustiprinti tinkamai veikiančios EPS demokratinį teisėtumą, gali prireikti naujų Sutarties pakeitimų; kadangi Komisija turėtų pateikti esamų teisėkūros iniciatyvų, kurių negalima atidėti vykstant ilgalaikei institucijų raidai, sąrašą; |
| --- | --- |

AI.

kadangi negalima atmesti galimybės, kad, siekiant sustiprinti tinkamai veikiančios EPS demokratinį teisėtumą, gali prireikti naujų Sutarties pakeitimų; kadangi Komisija turėtų pateikti esamų teisėkūros iniciatyvų, kurių negalima atidėti vykstant ilgalaikei institucijų raidai, sąrašą;

| AJ. | kadangi norint baigti kurti tikrą EPS Sąjungoje vidutinės trukmės laikotarpiu reikės pakeisti Sutartį; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi norint baigti kurti tikrą EPS Sąjungoje vidutinės trukmės laikotarpiu reikės pakeisti Sutartį;

| AK. | kadangi visapusiškas galiojančiose Sutartyse numatomų procedūrų ir lankstumo sąlygos taikymas siekiant skubiai patobulinti EPS valdymą kuriant tikrą Europos politinę erdvę yra būsimam visapusiam ir sėkmingam Sutarties keitimui reikalingo demokratinio sutarimo užtikrinimo sąlyga; |
| --- | --- |

AK.

kadangi visapusiškas galiojančiose Sutartyse numatomų procedūrų ir lankstumo sąlygos taikymas siekiant skubiai patobulinti EPS valdymą kuriant tikrą Europos politinę erdvę yra būsimam visapusiam ir sėkmingam Sutarties keitimui reikalingo demokratinio sutarimo užtikrinimo sąlyga;

| AL. | kadangi Parlamentas turi teisę teikti Tarybai pasiūlymus dėl Sutarčių pakeitimų, kuriuos vėliau turės išnagrinėti konventas, kad būtų užbaigtas tikros EPS kūrimas padidinant Sąjungos kompetenciją, ypač ekonominės politikos srityje, ir sustiprinant Sąjungos nuosavus išteklius ir biudžetinius pajėgumus, Komisijos vaidmenį ir demokratinę atskaitomybę bei Parlamento prerogatyvas; |
| --- | --- |

AL.

kadangi Parlamentas turi teisę teikti Tarybai pasiūlymus dėl Sutarčių pakeitimų, kuriuos vėliau turės išnagrinėti konventas, kad būtų užbaigtas tikros EPS kūrimas padidinant Sąjungos kompetenciją, ypač ekonominės politikos srityje, ir sustiprinant Sąjungos nuosavus išteklius ir biudžetinius pajėgumus, Komisijos vaidmenį ir demokratinę atskaitomybę bei Parlamento prerogatyvas;

| AM. | kadangi realu ir tinkama manyti, kad toks konventas neturėtų įvykti anksčiau nei kiti Europos Parlamento rinkimai; kadangi pasirengimo šiam konventui darbai turi prasidėti anksčiau nei kiti rinkimai; |
| --- | --- |

AM.

kadangi realu ir tinkama manyti, kad toks konventas neturėtų įvykti anksčiau nei kiti Europos Parlamento rinkimai; kadangi pasirengimo šiam konventui darbai turi prasidėti anksčiau nei kiti rinkimai;

| AN. | kadangi tiek pagal galiojančias Sutartis siūlomomis priemonėmis, tiek būsimais Sutarčių pakeitimais valstybėms narėms turėtų būti paliktas pasirinkimas dalyvauti ir turėtų būti užtikrintas Sąjungos vientisumas; |
| --- | --- |

AN.

kadangi tiek pagal galiojančias Sutartis siūlomomis priemonėmis, tiek būsimais Sutarčių pakeitimais valstybėms narėms turėtų būti paliktas pasirinkimas dalyvauti ir turėtų būti užtikrintas Sąjungos vientisumas;

| AO. | kadangi būsimi Sutarties pakeitimai neturėtų trukdyti sparčiai įgyvendinti tai, ką jau galima pasiekti vadovaujantis esamomis Sutartimis; kadangi galiojančios Sutartys suteikia plačias galimybes daryti esminę pažangą siekiant sukurti EPS, pagrįstą pagerinta ir labiau integruota finansinės, biudžeto ir ekonominės politikos sistema ir stipresniu demokratiniu teisėtumu bei atskaitomybe; |
| --- | --- |

AO.

kadangi būsimi Sutarties pakeitimai neturėtų trukdyti sparčiai įgyvendinti tai, ką jau galima pasiekti vadovaujantis esamomis Sutartimis; kadangi galiojančios Sutartys suteikia plačias galimybes daryti esminę pažangą siekiant sukurti EPS, pagrįstą pagerinta ir labiau integruota finansinės, biudžeto ir ekonominės politikos sistema ir stipresniu demokratiniu teisėtumu bei atskaitomybe;

| AP. | kadangi iki šiol nepasinaudota visomis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybės užimtumo ir socialinės politikos srityse, visų pirma:






  — | SESV 9 straipsniu, pagal kurį, apibrėžiant ir įgyvendinant Sąjungos veiklą ir politikos priemones, reikia atsižvelgti į siekį skatinti didelį užimtumą ir užtikrinti deramą socialinę apsaugą, |
| --- | --- | --- |

AP.

kadangi iki šiol nepasinaudota visomis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybės užimtumo ir socialinės politikos srityse, visų pirma:

—

SESV 9 straipsniu, pagal kurį, apibrėžiant ir įgyvendinant Sąjungos veiklą ir politikos priemones, reikia atsižvelgti į siekį skatinti didelį užimtumą ir užtikrinti deramą socialinę apsaugą,

| — | SESV 151 straipsniu, kuriame teigiama, kad „Sąjunga ir valstybės narės, (...), mano, jog tikslinga didinti užimtumą, skatinti kurti geresnes gyvenimo bei darbo sąlygas, kad palaikant jų gerėjimą būtų galima siekti jų suderinimo, deramos socialinės apsaugos, administracijos ir darbuotojų dialogo, žmogiškųjų išteklių plėtotės siekiant nuolatinio didelio užimtumo ir kovojant su socialine atskirtimi“, |
| --- | --- |

—

SESV 151 straipsniu, kuriame teigiama, kad „Sąjunga ir valstybės narės, (...), mano, jog tikslinga didinti užimtumą, skatinti kurti geresnes gyvenimo bei darbo sąlygas, kad palaikant jų gerėjimą būtų galima siekti jų suderinimo, deramos socialinės apsaugos, administracijos ir darbuotojų dialogo, žmogiškųjų išteklių plėtotės siekiant nuolatinio didelio užimtumo ir kovojant su socialine atskirtimi“,

| — | SESV 153 straipsnio visa 1 dalimi, ypač jos h punktu dėl „iš darbo rinkos išstumtų asmenų integracijos“; |
| --- | --- |

—

SESV 153 straipsnio visa 1 dalimi, ypač jos h punktu dėl „iš darbo rinkos išstumtų asmenų integracijos“;

| AQ. | kadangi Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 48 straipsnio 7 dalyje numatoma konkreti procedūra, taikoma priimant aktus, kuriems pagal SESV reikalaujama taikyti specialią teisėkūros procedūrą pagal įprastą teisėkūros procedūrą; kadangi SESV 333 straipsnyje taip pat pateikiamos nuostatos, kurias taikant galima pasinaudoti įprasta teisėkūros procedūra vykdant tvirtesnį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 48 straipsnio 7 dalyje numatoma konkreti procedūra, taikoma priimant aktus, kuriems pagal SESV reikalaujama taikyti specialią teisėkūros procedūrą pagal įprastą teisėkūros procedūrą; kadangi SESV 333 straipsnyje taip pat pateikiamos nuostatos, kurias taikant galima pasinaudoti įprasta teisėkūros procedūra vykdant tvirtesnį bendradarbiavimą;

| AR. | kadangi reikėtų siekti, kad visos valstybės narės bendrai imtųsi priemonių, kad būtų pasiekta didesnė Europos integracija; kadangi, atsižvelgiant į euro zonos specifiką, esant būtinybei ar kai pateisinama, gali prireikti tik euro zonai taikomų sprendimų, įskaitant pagrįstas ir sąžiningas galimybes dalyvauti kitoms valstybėms narėms, kuriose esam teisių ir įsipareigojimų pusiausvyros; |
| --- | --- |

AR.

kadangi reikėtų siekti, kad visos valstybės narės bendrai imtųsi priemonių, kad būtų pasiekta didesnė Europos integracija; kadangi, atsižvelgiant į euro zonos specifiką, esant būtinybei ar kai pateisinama, gali prireikti tik euro zonai taikomų sprendimų, įskaitant pagrįstas ir sąžiningas galimybes dalyvauti kitoms valstybėms narėms, kuriose esam teisių ir įsipareigojimų pusiausvyros;

| AS. | kadangi bendra Europos jaunimo strategija yra itin svarbi kovojant su jaunimo nedarbu ir pavojumi prarasti visą Europos kartą; |
| --- | --- |

AS.

kadangi bendra Europos jaunimo strategija yra itin svarbi kovojant su jaunimo nedarbu ir pavojumi prarasti visą Europos kartą;

Bankų sąjunga

| AT. | kadangi priemonių, kurių ligi šiol imtasi finansų sistemai stabilizuoti, nepakako siekiant visiškai atkurti pasitikėjimą; kadangi vykdant šias gelbėjimo operacijas Europos Centrinis Bankas (ECB), taikydamas išimtines laikinąsias pagalbos priemones tiek valstybėms narėms, tiek bankams, atliko pagrindinį vaidmenį, nepamiršdamas savo pagrindinio tikslo, t. y. užtikrinti kainų stabilumą; |
| --- | --- |

AT.

kadangi priemonių, kurių ligi šiol imtasi finansų sistemai stabilizuoti, nepakako siekiant visiškai atkurti pasitikėjimą; kadangi vykdant šias gelbėjimo operacijas Europos Centrinis Bankas (ECB), taikydamas išimtines laikinąsias pagalbos priemones tiek valstybėms narėms, tiek bankams, atliko pagrindinį vaidmenį, nepamiršdamas savo pagrindinio tikslo, t. y. užtikrinti kainų stabilumą;

| AU. | kadangi Sutartyje įtvirtintas ECB veiklos nepriklausomumas pinigų politikos srityje tebėra EPS patikimumo ir bendrosios valiutos pagrindas; |
| --- | --- |

AU.

kadangi Sutartyje įtvirtintas ECB veiklos nepriklausomumas pinigų politikos srityje tebėra EPS patikimumo ir bendrosios valiutos pagrindas;

| AV. | kadangi kelių valstybių narių ir visos Sąjungos bankų sektoriuje susiklosčiusi nesaugi padėtis kelia pavojų realiajai ekonomikai ir viešiesiems finansams, o bankų krizės valdymo išlaidos pernelyg smarkiai slegia mokesčių mokėtojų pečius ir realiosios ekonomikos plėtrą, taip varžydamos augimą; kadangi esamų priemonių ir struktūrų nepakanka neigiamam pašaliniam poveikiui pažaboti; |
| --- | --- |

AV.

kadangi kelių valstybių narių ir visos Sąjungos bankų sektoriuje susiklosčiusi nesaugi padėtis kelia pavojų realiajai ekonomikai ir viešiesiems finansams, o bankų krizės valdymo išlaidos pernelyg smarkiai slegia mokesčių mokėtojų pečius ir realiosios ekonomikos plėtrą, taip varžydamos augimą; kadangi esamų priemonių ir struktūrų nepakanka neigiamam pašaliniam poveikiui pažaboti;

| AW. | kadangi valstybėms narėms neigiamą poveikį daro akivaizdus Europos rinkoje operacijas atliekančių bankų ir valstybių prisiimtų neapibrėžtųjų įsipareigojimų neatitikimas; kadangi dabartinės krizės metu tapo akivaizdu, kad bankų ir valstybių ryšys yra stipresnis ir nuostolingesnis, kai yra pinigų sąjunga, kurioje vidaus valiutų kursas yra fiksuotas ir nėra jokio mechanizmo Sąjungos lygmeniu bankų restruktūrizavimo išlaidoms sumažinti; |
| --- | --- |

AW.

kadangi valstybėms narėms neigiamą poveikį daro akivaizdus Europos rinkoje operacijas atliekančių bankų ir valstybių prisiimtų neapibrėžtųjų įsipareigojimų neatitikimas; kadangi dabartinės krizės metu tapo akivaizdu, kad bankų ir valstybių ryšys yra stipresnis ir nuostolingesnis, kai yra pinigų sąjunga, kurioje vidaus valiutų kursas yra fiksuotas ir nėra jokio mechanizmo Sąjungos lygmeniu bankų restruktūrizavimo išlaidoms sumažinti;

| AX. | kadangi, siekiant užtikrinti sklandų EPS veikimą, itin svarbu ištrūkti iš valstybių, bankų ir realiosios ekonomikos subjektų neigiamo grįžtamojo ryšio rato, kuriame jos sukasi; |
| --- | --- |

AX.

kadangi, siekiant užtikrinti sklandų EPS veikimą, itin svarbu ištrūkti iš valstybių, bankų ir realiosios ekonomikos subjektų neigiamo grįžtamojo ryšio rato, kuriame jos sukasi;

| AY. | kadangi šį krizė sukūrė paskolų palūkanų normų dispersiją, o bendra finansinių paslaugų rinka tapo de facto suskaidyta; |
| --- | --- |

AY.

kadangi šį krizė sukūrė paskolų palūkanų normų dispersiją, o bendra finansinių paslaugų rinka tapo de facto suskaidyta;

| AZ. | kadangi Parlamentas ne kartą ir nuosekliai tvirtino, kad reikia nedelsiant imtis papildomų plataus masto priemonių bankų sektoriaus krizei įveikti; kadangi reikėtų skirti trumpalaikes priemones, skirtas staiga kilusiai krizinei bankų padėčiai stabilizuoti, ir vidutinės trukmės bei ilgalaikes priemones, įskaitant per G20 susitikimą prisiimtą įsipareigojimą laiku, visiškai ir nuosekliai įgyvendinti tarptautiniu lygmeniu nustatytas taisykles dėl bankų kapitalo, likvidumo ir svertų, kuriomis siekiama sukurti visapusiškai veiksmingą Europos bankų sąjungą; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi Parlamentas ne kartą ir nuosekliai tvirtino, kad reikia nedelsiant imtis papildomų plataus masto priemonių bankų sektoriaus krizei įveikti; kadangi reikėtų skirti trumpalaikes priemones, skirtas staiga kilusiai krizinei bankų padėčiai stabilizuoti, ir vidutinės trukmės bei ilgalaikes priemones, įskaitant per G20 susitikimą prisiimtą įsipareigojimą laiku, visiškai ir nuosekliai įgyvendinti tarptautiniu lygmeniu nustatytas taisykles dėl bankų kapitalo, likvidumo ir svertų, kuriomis siekiama sukurti visapusiškai veiksmingą Europos bankų sąjungą;

| BA. | kadangi nė viena su tokia bankų sistema susijusi priemonė neturėtų trukdyti nenutrūkstamam tinkamam finansinių paslaugų vidaus rinkos veikimui ir laisvam kapitalo judėjimui; |
| --- | --- |

BA.

kadangi nė viena su tokia bankų sistema susijusi priemonė neturėtų trukdyti nenutrūkstamam tinkamam finansinių paslaugų vidaus rinkos veikimui ir laisvam kapitalo judėjimui;

| BB. | kadangi realiosios ekonomikos labui finansų įstaigos ir jų atstovai turėtų veikti atsakingai ir vadovaudamiesi aukštais moralės standartais; |
| --- | --- |

BB.

kadangi realiosios ekonomikos labui finansų įstaigos ir jų atstovai turėtų veikti atsakingai ir vadovaudamiesi aukštais moralės standartais;

| BC. | kadangi Sąjungai reikia, kad būtų sukurtas bendras Europos bankininkystės įstaigų priežiūros mechanizmas; kadangi, norint užtikrinti reikiamą pasitikėjimą finansų rinka ir bendros finansinių paslaugų rinkos ir laisvo kapitalo judėjimo stabilumą, būtina patikima ir veiksminga Europos lygmens indėlių garantijų ir bankų pertvarkymo sistema; |
| --- | --- |

BC.

kadangi Sąjungai reikia, kad būtų sukurtas bendras Europos bankininkystės įstaigų priežiūros mechanizmas; kadangi, norint užtikrinti reikiamą pasitikėjimą finansų rinka ir bendros finansinių paslaugų rinkos ir laisvo kapitalo judėjimo stabilumą, būtina patikima ir veiksminga Europos lygmens indėlių garantijų ir bankų pertvarkymo sistema;

| BD. | kadangi visos priemonės, kuriomis siekiama bankų sąjungos, turėtų būti papildytos ją įgyvendinančių institucijų skaidrumo ir atskaitomybės pagerinimu; |
| --- | --- |

BD.

kadangi visos priemonės, kuriomis siekiama bankų sąjungos, turėtų būti papildytos ją įgyvendinančių institucijų skaidrumo ir atskaitomybės pagerinimu;

| BE. | kadangi reikėtų išnagrinėti klausimą, ar reikia reikalauti teisiškai atskirti tam tikrą ypač rizikingą finansinę veiklą nuo bankų grupėje indėlius priimančių bankų, kaip nurodyta Liikaneno ataskaitoje; |
| --- | --- |

BE.

kadangi reikėtų išnagrinėti klausimą, ar reikia reikalauti teisiškai atskirti tam tikrą ypač rizikingą finansinę veiklą nuo bankų grupėje indėlius priimančių bankų, kaip nurodyta Liikaneno ataskaitoje;

| BF. | kadangi apskritai, siekdamos išvengti krizės ir išsaugoti finansinį stabilumą ir atsparumą, priežiūros institucijos problemas turėtų nustatyti ir spręsti ankstyvajame etape; |
| --- | --- |

BF.

kadangi apskritai, siekdamos išvengti krizės ir išsaugoti finansinį stabilumą ir atsparumą, priežiūros institucijos problemas turėtų nustatyti ir spręsti ankstyvajame etape;

| BG. | kadangi šiuo metu dauguma bankų priežiūros įgaliojimų Sąjungoje tebėra nacionalinių priežiūros institucijų kompetencijos ribose, o Reglamentu (ES) Nr. 1093/2010 (1) įsteigta Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija, EBI) atlieka koordinatorės funkciją; kadangi įsitikinta, jog dabartinė nacionalinės priežiūros sistema pernelyg suskaidyta, kad pasitelkiant ją būtų galima įveikti šiuo metu iškilusius sunkumus; |
| --- | --- |

BG.

kadangi šiuo metu dauguma bankų priežiūros įgaliojimų Sąjungoje tebėra nacionalinių priežiūros institucijų kompetencijos ribose, o Reglamentu (ES) Nr. 1093/2010 (1) įsteigta Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija, EBI) atlieka koordinatorės funkciją; kadangi įsitikinta, jog dabartinė nacionalinės priežiūros sistema pernelyg suskaidyta, kad pasitelkiant ją būtų galima įveikti šiuo metu iškilusius sunkumus;

| BH. | kadangi aukštos kokybės ir veiksmingas Europos priežiūros mechanizmas būtinas siekiant užtikrinti, kad problemos būtų nustatomos o ir sprendžiamos ryžtingai, užtikrinti visoms bankininkystės įstaigoms vienodas sąlygas, atkurti tarpvalstybinį pasitikėjimą ir išvengti vidaus rinkos susiskaidymo; |
| --- | --- |

BH.

kadangi aukštos kokybės ir veiksmingas Europos priežiūros mechanizmas būtinas siekiant užtikrinti, kad problemos būtų nustatomos o ir sprendžiamos ryžtingai, užtikrinti visoms bankininkystės įstaigoms vienodas sąlygas, atkurti tarpvalstybinį pasitikėjimą ir išvengti vidaus rinkos susiskaidymo;

| BI. | kadangi, atsižvelgiant į bankų dydį ir verslo modelius bei priežiūros tikslus, taikant proporcingumo ir subsidiarumo principus, turėtų būti sutarta dėl aiškaus su veikla susijusių įsipareigojimų padalijimo tarp Europos priežiūros mechanizmo ir nacionalinių priežiūros institucijų; |
| --- | --- |

BI.

kadangi, atsižvelgiant į bankų dydį ir verslo modelius bei priežiūros tikslus, taikant proporcingumo ir subsidiarumo principus, turėtų būti sutarta dėl aiškaus su veikla susijusių įsipareigojimų padalijimo tarp Europos priežiūros mechanizmo ir nacionalinių priežiūros institucijų;

| BJ. | kadangi Europos lygmeniu vykdoma EPS bankininkystės įstaigų priežiūra ir EBI vaidmens siekiant išsaugoti vidaus rinką stiprinimas yra besąlygiški prioritetai norint įveikti krizę; kadangi vis dėlto turėtų būti užtikrinta, kad siekiant vidaus finansų rinkos stabilumo, šalims, kurių valiuta nėra euras, nusprendusioms naudotis bendru priežiūros mechanizmu vykdant glaudų bendradarbiavimą, turėtų būti suteikta dalyvavimo formulė, pagal kurią būtų užtikrinami simetriški prisiimtų įsipareigojimų ir poveikio sprendimų priėmimui ryšiai; |
| --- | --- |

BJ.

kadangi Europos lygmeniu vykdoma EPS bankininkystės įstaigų priežiūra ir EBI vaidmens siekiant išsaugoti vidaus rinką stiprinimas yra besąlygiški prioritetai norint įveikti krizę; kadangi vis dėlto turėtų būti užtikrinta, kad siekiant vidaus finansų rinkos stabilumo, šalims, kurių valiuta nėra euras, nusprendusioms naudotis bendru priežiūros mechanizmu vykdant glaudų bendradarbiavimą, turėtų būti suteikta dalyvavimo formulė, pagal kurią būtų užtikrinami simetriški prisiimtų įsipareigojimų ir poveikio sprendimų priėmimui ryšiai;

| BK. | kadangi bendras priežiūros mechanizmas nuo pat pradžių turėtų apimti finansų įstaigas, kurioms būtina tiesioginė Sąjungos parama, taip pat sisteminės svarbos finansų įstaigas; |
| --- | --- |

BK.

kadangi bendras priežiūros mechanizmas nuo pat pradžių turėtų apimti finansų įstaigas, kurioms būtina tiesioginė Sąjungos parama, taip pat sisteminės svarbos finansų įstaigas;

| BL. | kadangi, nepaisant Europos bendro priežiūros mechanizmo nepriklausomumo nuo politinės ir pramonės įtakos, būtina nuolat arba susiklosčius tam tikroms aplinkybėms paaiškinti ir pagrįsti su Europos lygmens priežiūra susijusius veiksmus bei sprendimus ir atsiskaityti už juos Parlamentui, atsižvelgiant į galimą priežiūros priemonių poveikį viešiesiems finansams, bankams, darbuotojams ir klientams; kadangi siekiant veiksmingos demokratinės atskaitomybės, be kita ko, reikia, kad pasibaigus atvirai atrankos procedūrai Parlamentas patvirtintų bendro priežiūros mechanizmo priežiūros valdybos pirmininką (-ę), kad pirmininkas privalėtų atsiskaityti Parlamentui ir būti jo išklausytas, kad Parlamentas turėtų teisę pateikti rašytinius ar žodinius klausimus ir teisę teikti užklausas laikantis SESV; |
| --- | --- |

BL.

kadangi, nepaisant Europos bendro priežiūros mechanizmo nepriklausomumo nuo politinės ir pramonės įtakos, būtina nuolat arba susiklosčius tam tikroms aplinkybėms paaiškinti ir pagrįsti su Europos lygmens priežiūra susijusius veiksmus bei sprendimus ir atsiskaityti už juos Parlamentui, atsižvelgiant į galimą priežiūros priemonių poveikį viešiesiems finansams, bankams, darbuotojams ir klientams; kadangi siekiant veiksmingos demokratinės atskaitomybės, be kita ko, reikia, kad pasibaigus atvirai atrankos procedūrai Parlamentas patvirtintų bendro priežiūros mechanizmo priežiūros valdybos pirmininką (-ę), kad pirmininkas privalėtų atsiskaityti Parlamentui ir būti jo išklausytas, kad Parlamentas turėtų teisę pateikti rašytinius ar žodinius klausimus ir teisę teikti užklausas laikantis SESV;

| BM. | kadangi ateityje pagal ESM tam tikromis sąlygomis bus galima tiesiogiai finansuoti sunkumų turinčius bankus; kadangi dėl šios priežasties pirmoji užduotis, kurią būtina kuo skubiau atlikti siekiant įgyvendinti bankų sąjungą, yra pasirūpinti bendro priežiūros mechanizmo veikimu; |
| --- | --- |

BM.

kadangi ateityje pagal ESM tam tikromis sąlygomis bus galima tiesiogiai finansuoti sunkumų turinčius bankus; kadangi dėl šios priežasties pirmoji užduotis, kurią būtina kuo skubiau atlikti siekiant įgyvendinti bankų sąjungą, yra pasirūpinti bendro priežiūros mechanizmo veikimu;

| BN. | kadangi EBI rengiamas bendras taisyklių rinkinys (bendras taisyklių sąvadas) turėtų užtikrinti, kad taisyklės būtų visiškai suderintos ir vienodai taikomos visoje Sąjungoje; kadangi baigtinis bendras bankų priežiūros taisyklių sąvadas ir plačiau suderinti bei griežtesni riziką ribojantys reikalavimai yra būtini siekiant, kad bendras priežiūros mechanizmas veiktų veiksmingai, nes Europos priežiūros institucija negali dirbti vadovaudamasi skirtingomis nacionalinėmis riziką ribojančiomis taisyklėmis; |
| --- | --- |

BN.

kadangi EBI rengiamas bendras taisyklių rinkinys (bendras taisyklių sąvadas) turėtų užtikrinti, kad taisyklės būtų visiškai suderintos ir vienodai taikomos visoje Sąjungoje; kadangi baigtinis bendras bankų priežiūros taisyklių sąvadas ir plačiau suderinti bei griežtesni riziką ribojantys reikalavimai yra būtini siekiant, kad bendras priežiūros mechanizmas veiktų veiksmingai, nes Europos priežiūros institucija negali dirbti vadovaudamasi skirtingomis nacionalinėmis riziką ribojančiomis taisyklėmis;

| BO. | kadangi sukūrus bendrą priežiūros mechanizmą EBI balsavimo taisykles reikėtų kruopščiai pritaikyti taip, kad būtų sudaromos palankios sąlygos euro zonos valstybėms narėms ir euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms konstruktyviai bendradarbiauti ir visapusiškai atsižvelgiama į visų valstybių narių interesus; |
| --- | --- |

BO.

kadangi sukūrus bendrą priežiūros mechanizmą EBI balsavimo taisykles reikėtų kruopščiai pritaikyti taip, kad būtų sudaromos palankios sąlygos euro zonos valstybėms narėms ir euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms konstruktyviai bendradarbiauti ir visapusiškai atsižvelgiama į visų valstybių narių interesus;

| BP. | kadangi nebaigtos su bendru priežiūros mechanizmu susijusios teisėkūros procedūros turėtų būti nedelsiant baigtos; |
| --- | --- |

BP.

kadangi nebaigtos su bendru priežiūros mechanizmu susijusios teisėkūros procedūros turėtų būti nedelsiant baigtos;

| BQ. | kadangi, siekiant įgyvendinti naująją finansų sistemą, labai svarbu nedelsiant atnaujinti derybas dėl direktyvų dėl indėlių garantijų sistemų ir investuotojų kompensavimo sistemų, dėl kurių Parlamento ir Tarybos derybos sustabdytos, nors jos ir yra itin svarbios numatant bendrus bankų pertvarkymo ir klientų indėlių garantavimo mechanizmus; |
| --- | --- |

BQ.

kadangi, siekiant įgyvendinti naująją finansų sistemą, labai svarbu nedelsiant atnaujinti derybas dėl direktyvų dėl indėlių garantijų sistemų ir investuotojų kompensavimo sistemų, dėl kurių Parlamento ir Tarybos derybos sustabdytos, nors jos ir yra itin svarbios numatant bendrus bankų pertvarkymo ir klientų indėlių garantavimo mechanizmus;

| BR. | kadangi bendrai Europos indėlių garantijų sistemai reikalingi vienodi, bendri, griežti reikalavimai, taikomi visoms Europos Sąjungos indėlių garantijų sistemoms, siekiant užtikrinti vienodą apsaugą, vienodą indėlių garantijų sistemų stabilumą ir vienodas galimybes; kadangi tik taip gali būti sudarytos išankstinės sąlygos reikiamam lankstumui atsirasti, kad būtų galima pakankamai atsižvelgti į konkrečius nacionalinius ypatumus finansų sektoriuje; |
| --- | --- |

BR.

kadangi bendrai Europos indėlių garantijų sistemai reikalingi vienodi, bendri, griežti reikalavimai, taikomi visoms Europos Sąjungos indėlių garantijų sistemoms, siekiant užtikrinti vienodą apsaugą, vienodą indėlių garantijų sistemų stabilumą ir vienodas galimybes; kadangi tik taip gali būti sudarytos išankstinės sąlygos reikiamam lankstumui atsirasti, kad būtų galima pakankamai atsižvelgti į konkrečius nacionalinius ypatumus finansų sektoriuje;

| BS. | kadangi pradėjus veikti veiksmingai pertvarkymo sistemai ir veiksmingam bendram priežiūros mechanizmui ilgalaikis tikslas galėtų būti bendro Europos indėlių garantijų fondo, paremto tinkamo dydžio finansavimu, sukūrimas, taigi dėl to padidėtų patikimumas ir investuotojų pasitikėjimas; |
| --- | --- |

BS.

kadangi pradėjus veikti veiksmingai pertvarkymo sistemai ir veiksmingam bendram priežiūros mechanizmui ilgalaikis tikslas galėtų būti bendro Europos indėlių garantijų fondo, paremto tinkamo dydžio finansavimu, sukūrimas, taigi dėl to padidėtų patikimumas ir investuotojų pasitikėjimas;

| BT. | kadangi valdant bankų krizes itin svarbu ex ante planavimas, sparta, ankstyvosios intervencinės priemonės, deramas kruopšumas, galimybė susipažinti su kokybiška informacija ir patikimumas; |
| --- | --- |

BT.

kadangi valdant bankų krizes itin svarbu ex ante planavimas, sparta, ankstyvosios intervencinės priemonės, deramas kruopšumas, galimybė susipažinti su kokybiška informacija ir patikimumas;

| BU. | kadangi, siekiant atkurti sunkumų turinčių bankų gyvybingumą ir pertvarkyti neperspektyvias finansų įstaigas, reikėtų sukurti bendrą Europos gaivinimo ir pertvarkymo sistemą, geriausia būtų, kad tai sutaptų su bendro priežiūros mechanizmo veiklos pradžia; |
| --- | --- |

BU.

kadangi, siekiant atkurti sunkumų turinčių bankų gyvybingumą ir pertvarkyti neperspektyvias finansų įstaigas, reikėtų sukurti bendrą Europos gaivinimo ir pertvarkymo sistemą, geriausia būtų, kad tai sutaptų su bendro priežiūros mechanizmo veiklos pradžia;

| BV. | kadangi artimiausiu metu absoliutus prioritetas bus teikiamas Komisijos pasiūlymo dėl dabartinės krizės valdymo sistemos, skirtos krizę patiriantiems bankams, priėmimui; |
| --- | --- |

BV.

kadangi artimiausiu metu absoliutus prioritetas bus teikiamas Komisijos pasiūlymo dėl dabartinės krizės valdymo sistemos, skirtos krizę patiriantiems bankams, priėmimui;

| BW. | kadangi bendras veiksmingos pertvarkymo sistemos ir gaivinimo sistemos tikslas – kuo labiau sumažinti galimą mokesčių mokėtojų išteklių, būtinų bankų įstaigoms gaivinti ir pertvarkyti, naudojimą; |
| --- | --- |

BW.

kadangi bendras veiksmingos pertvarkymo sistemos ir gaivinimo sistemos tikslas – kuo labiau sumažinti galimą mokesčių mokėtojų išteklių, būtinų bankų įstaigoms gaivinti ir pertvarkyti, naudojimą;

| BX. | kadangi, siekiant apsaugoti privačias santaupas, būtina atskirti funkcijas ir kartu užtikrinti, kad Europos indėlių garantijų bei gaivinimo ir pertvarkymo fondai būtų veiksmingai apibrėžti; |
| --- | --- |

BX.

kadangi, siekiant apsaugoti privačias santaupas, būtina atskirti funkcijas ir kartu užtikrinti, kad Europos indėlių garantijų bei gaivinimo ir pertvarkymo fondai būtų veiksmingai apibrėžti;

| BY. | kadangi pertvarkymo ir indėlių garantijų mechanizmai turėtų turėti tvirtą, visų pirma ex ante iš įvairių pramonės sektorių įnašų sudarytą finansinę struktūrą, pagal kurią tam tikros finansų įstaigos įnašas atspindėtų tos įstaigos rizikingumą, o Europos viešosios lėšos būtų naudojamos tik kaip paskutinis finansinės pagalbos rezervas ir jis turėtų būti naudojamas kaip įmanoma mažiau; |
| --- | --- |

BY.

kadangi pertvarkymo ir indėlių garantijų mechanizmai turėtų turėti tvirtą, visų pirma ex ante iš įvairių pramonės sektorių įnašų sudarytą finansinę struktūrą, pagal kurią tam tikros finansų įstaigos įnašas atspindėtų tos įstaigos rizikingumą, o Europos viešosios lėšos būtų naudojamos tik kaip paskutinis finansinės pagalbos rezervas ir jis turėtų būti naudojamas kaip įmanoma mažiau;

Fiskalinė sąjunga

| BZ. | kadangi šiuo požiūriu pirmiau minėtoje ataskaitoje „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“ yra svarbus žingsnis šia linkme, nes šioje ataskaitoje pripažįstama, kad „siekiant sklandaus EPS veikimo būtina ne tik sparčiai ir iki galo įgyvendinti priemones, dėl kurių sutarta pagal sustiprintą ekonominio valdymo sistemą (kaip antai Stabilumo ir augimo paktą ir Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje), bet ir įgyvendinti kokybinius pokyčius, kurie padėtų siekti fiskalinės sąjungos“; |
| --- | --- |

BZ.

kadangi šiuo požiūriu pirmiau minėtoje ataskaitoje „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“ yra svarbus žingsnis šia linkme, nes šioje ataskaitoje pripažįstama, kad „siekiant sklandaus EPS veikimo būtina ne tik sparčiai ir iki galo įgyvendinti priemones, dėl kurių sutarta pagal sustiprintą ekonominio valdymo sistemą (kaip antai Stabilumo ir augimo paktą ir Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje), bet ir įgyvendinti kokybinius pokyčius, kurie padėtų siekti fiskalinės sąjungos“;

| CA. | kadangi patikimi viešieji finansai, per ekonominį ciklą subalansuoti biudžetai ir tvaraus augimo perspektyvos vidutinės trukmės laikotarpiu, taip pat tinkamas viešųjų investicijų lygis yra pagrindinis reikalavimas siekiant ilgalaikio ekonominės ir finansinės padėties stabilumo, gerovės valstybės ir tikėtinos demografinės raidos išlaidų apmokėjimo; |
| --- | --- |

CA.

kadangi patikimi viešieji finansai, per ekonominį ciklą subalansuoti biudžetai ir tvaraus augimo perspektyvos vidutinės trukmės laikotarpiu, taip pat tinkamas viešųjų investicijų lygis yra pagrindinis reikalavimas siekiant ilgalaikio ekonominės ir finansinės padėties stabilumo, gerovės valstybės ir tikėtinos demografinės raidos išlaidų apmokėjimo;

| CB. | kadangi, siekiant sklandaus EPS veikimo, būtina sparčiai ir iki galo įgyvendinti priemones, dėl kurių jau sutarta pagal sustiprintą ekonominio valdymo sistemą (kaip antai sugriežtintas SAP ir Europos semestras), papildytas augimą didinančiomis politikos priemonėmis; kadangi vėliausiai per penkerius metus nuo Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo (SSKV) įsigaliojimo, remiantis patirties ją įgyvendinant vertinimu, reikia imtis reikiamų veiksmų pagal ES sutartį ir SESV, kad esminės SSKV nuostatos būtų įtrauktos į Sąjungos teisinę sistemą; |
| --- | --- |

CB.

kadangi, siekiant sklandaus EPS veikimo, būtina sparčiai ir iki galo įgyvendinti priemones, dėl kurių jau sutarta pagal sustiprintą ekonominio valdymo sistemą (kaip antai sugriežtintas SAP ir Europos semestras), papildytas augimą didinančiomis politikos priemonėmis; kadangi vėliausiai per penkerius metus nuo Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo (SSKV) įsigaliojimo, remiantis patirties ją įgyvendinant vertinimu, reikia imtis reikiamų veiksmų pagal ES sutartį ir SESV, kad esminės SSKV nuostatos būtų įtrauktos į Sąjungos teisinę sistemą;

| CC. | kadangi Susitarime dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo primygtinai reikalaujama vykdyti ekonomikos augimą, skatinantį fiskalinį konsolidavimą, ir raginama itin daug dėmesio skirti investicijoms į ateitį nukreiptas sritis; kadangi Komisija turėtų pateikti pasiūlymų dėl investicijų, kurioms Sąjungoje ir nacionalinėse fiskalinėse sistemose turėtų būti teikiama pirmenybė, nustatymo; |
| --- | --- |

CC.

kadangi Susitarime dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo primygtinai reikalaujama vykdyti ekonomikos augimą, skatinantį fiskalinį konsolidavimą, ir raginama itin daug dėmesio skirti investicijoms į ateitį nukreiptas sritis; kadangi Komisija turėtų pateikti pasiūlymų dėl investicijų, kurioms Sąjungoje ir nacionalinėse fiskalinėse sistemose turėtų būti teikiama pirmenybė, nustatymo;

| CD. | kadangi krizė aiškiai parodė, kad siekiant tvirtesnės ir demokratiškesnės fiskalinės sąjungos, kuri būtų pagrįsta Sąjungos nuosavų išteklių didinimu ir veiksmingesniais mechanizmais, būtina imtis kokybinių pokyčių, kurie padėtų pakoreguoti netvarią valstybių narių fiskalinę raidą, skolos lygį ir nustatyti viršutines valstybių narių biudžetų balanso ribas; |
| --- | --- |

CD.

kadangi krizė aiškiai parodė, kad siekiant tvirtesnės ir demokratiškesnės fiskalinės sąjungos, kuri būtų pagrįsta Sąjungos nuosavų išteklių didinimu ir veiksmingesniais mechanizmais, būtina imtis kokybinių pokyčių, kurie padėtų pakoreguoti netvarią valstybių narių fiskalinę raidą, skolos lygį ir nustatyti viršutines valstybių narių biudžetų balanso ribas;

| CE. | kadangi tikra EPS turi būti paremta ir pripažinta Sąjungos piliečių; kadangi dėl to reikia pabrėžti būtinybę visais politikos lygmenimis įtraukti politikos formuotojus, socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas; |
| --- | --- |

CE.

kadangi tikra EPS turi būti paremta ir pripažinta Sąjungos piliečių; kadangi dėl to reikia pabrėžti būtinybę visais politikos lygmenimis įtraukti politikos formuotojus, socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas;

| CF. | kadangi papildomi mechanizmai, kuriais siekiama užtikrinti, kad visos valstybės narės, vykdydamos savo biudžeto procedūras, laikytųsi savo įsipareigojimų, turėtų stiprinti, o ne silpninti dabartinę ekonomikos valdymo sistemą; kadangi reikia sustiprinti nepriklausomą už ekonomiką ir pinigų reikalus atsakingo Europos Komisijos nario vaidmenį ir papildyti jį griežtais atskaitomybės Parlamentui ir Tarybai mechanizmais; kadangi turėtų būti įsteigtas Europos iždas, kuriam vadovautų Europos finansų ministras, asmeniškai atskaitingas Parlamentui; |
| --- | --- |

CF.

kadangi papildomi mechanizmai, kuriais siekiama užtikrinti, kad visos valstybės narės, vykdydamos savo biudžeto procedūras, laikytųsi savo įsipareigojimų, turėtų stiprinti, o ne silpninti dabartinę ekonomikos valdymo sistemą; kadangi reikia sustiprinti nepriklausomą už ekonomiką ir pinigų reikalus atsakingo Europos Komisijos nario vaidmenį ir papildyti jį griežtais atskaitomybės Parlamentui ir Tarybai mechanizmais; kadangi turėtų būti įsteigtas Europos iždas, kuriam vadovautų Europos finansų ministras, asmeniškai atskaitingas Parlamentui;

| CG. | kadangi lankstumo sąlyga (SESV 352 straipsnis) gali būti taikoma siekiant įsteigti Europos finansų ministro vadovaujamą Europos iždo biurą, kuris yra esminė tikros EPS sudėtinė dalis; |
| --- | --- |

CG.

kadangi lankstumo sąlyga (SESV 352 straipsnis) gali būti taikoma siekiant įsteigti Europos finansų ministro vadovaujamą Europos iždo biurą, kuris yra esminė tikros EPS sudėtinė dalis;

| CH. | kadangi pagal SESV 136 straipsnį leidžiama taikant atitinkamą teisėkūros procedūrą, iš nurodytų SESV 121 ir 126 straipsniuose, priimti konkrečias priemones, kuriomis stiprinamas valstybių narių, kurių valiuta yra euras, biudžetinės drausmės koordinavimas ir priežiūra; kadangi taikant šiuos teisės aktus Komisijai gali būti suteikiami įgaliojimai priimti visuotinai taikomus ne teisėkūros procedūra priimtus aktus, papildančius ar iš dalies keičiančius neesmines teisėkūros procedūra priimto akto nuostatas; kadangi pagal SESV numatoma galimybė Parlamentui arba Tarybai suteikti teisę atšaukti įgaliojimų suteikimą Komisijai; |
| --- | --- |

CH.

kadangi pagal SESV 136 straipsnį leidžiama taikant atitinkamą teisėkūros procedūrą, iš nurodytų SESV 121 ir 126 straipsniuose, priimti konkrečias priemones, kuriomis stiprinamas valstybių narių, kurių valiuta yra euras, biudžetinės drausmės koordinavimas ir priežiūra; kadangi taikant šiuos teisės aktus Komisijai gali būti suteikiami įgaliojimai priimti visuotinai taikomus ne teisėkūros procedūra priimtus aktus, papildančius ar iš dalies keičiančius neesmines teisėkūros procedūra priimto akto nuostatas; kadangi pagal SESV numatoma galimybė Parlamentui arba Tarybai suteikti teisę atšaukti įgaliojimų suteikimą Komisijai;

| CI. | kadangi pagal bendrą Sąjungos teisinės tvarkos taisyklę Europos Sąjungos Teisingumo Teismas įgaliojamas užtikrinti, kad aiškinant ir taikant Sutartis būtų laikomasi Sąjungos teisės aktų, išskyrus atvejus, kai ji aiškiai netaikoma; |
| --- | --- |

CI.

kadangi pagal bendrą Sąjungos teisinės tvarkos taisyklę Europos Sąjungos Teisingumo Teismas įgaliojamas užtikrinti, kad aiškinant ir taikant Sutartis būtų laikomasi Sąjungos teisės aktų, išskyrus atvejus, kai ji aiškiai netaikoma;

| CJ. | kadangi trišalės derybos dėl vadinamojo dviejų dokumentų rinkinio reglamentų netrukus turėtų duoti konkrečių politinių rezultatų; |
| --- | --- |

CJ.

kadangi trišalės derybos dėl vadinamojo dviejų dokumentų rinkinio reglamentų netrukus turėtų duoti konkrečių politinių rezultatų;

| CK. | kadangi SAP yra specialiai sukurta ciklinė stabilizavimo priemonė, pagal kurią valstybės narės gali turėti ne didesnį kaip 3 proc. deficitą, taigi ji sudaro sąlygas atremti ir sumažinti ekonominius sukrėtimus atitinkamose valstybėse narėse; kadangi ši anticiklinė politika gali būti veiksminga tik tada, jeigu esant gerai ekonomikos padėčiai valstybės narės pasiekia, kad jų biudžetas būtų perteklinis; kadangi finansinės paramos priemonės, pvz., ESM, yra kraštutinės priemonės; |
| --- | --- |

CK.

kadangi SAP yra specialiai sukurta ciklinė stabilizavimo priemonė, pagal kurią valstybės narės gali turėti ne didesnį kaip 3 proc. deficitą, taigi ji sudaro sąlygas atremti ir sumažinti ekonominius sukrėtimus atitinkamose valstybėse narėse; kadangi ši anticiklinė politika gali būti veiksminga tik tada, jeigu esant gerai ekonomikos padėčiai valstybės narės pasiekia, kad jų biudžetas būtų perteklinis; kadangi finansinės paramos priemonės, pvz., ESM, yra kraštutinės priemonės;

| CL. | kadangi SSKV pasirašiusios valstybės narės turi pranešti Komisijai ir Tarybai apie planuojamas valstybės skolos vertybinių popierių emisijas, o tai suteikia galimybę ankstyvame etape koordinuoti skolos vertybių popierių emisijas Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

CL.

kadangi SSKV pasirašiusios valstybės narės turi pranešti Komisijai ir Tarybai apie planuojamas valstybės skolos vertybinių popierių emisijas, o tai suteikia galimybę ankstyvame etape koordinuoti skolos vertybių popierių emisijas Sąjungos lygmeniu;

| CM. | kadangi pagal galiojančias Sutartis valstybės narės, kurių valiuta yra euras, įgyvendindamos nuosavų išteklių procedūrą gali finansuoti padidintą Sąjungos biudžetą, nustatydamos konkrečius mokesčius arba rinkliavas pagal tvirtesnio bendradarbiavimo procedūrą; kadangi tai turi būti padaryta teikiant konkrečią pirmenybę jo ryšiui su Sąjungos biudžeto sistema, nepakenkiant Sąjungos biudžeto tradicinėms funkcijoms finansuoti bendrą politiką; kadangi tokios padidintos biudžeto galimybės turėtų skatinti augimą ir socialinę sanglaudą, sprendžiant disbalanso ir struktūrinių skirtumų problemas ir ekstremalias finansines situacijas, tiesiogiai susijusias su pinigų sąjunga; |
| --- | --- |

CM.

kadangi pagal galiojančias Sutartis valstybės narės, kurių valiuta yra euras, įgyvendindamos nuosavų išteklių procedūrą gali finansuoti padidintą Sąjungos biudžetą, nustatydamos konkrečius mokesčius arba rinkliavas pagal tvirtesnio bendradarbiavimo procedūrą; kadangi tai turi būti padaryta teikiant konkrečią pirmenybę jo ryšiui su Sąjungos biudžeto sistema, nepakenkiant Sąjungos biudžeto tradicinėms funkcijoms finansuoti bendrą politiką; kadangi tokios padidintos biudžeto galimybės turėtų skatinti augimą ir socialinę sanglaudą, sprendžiant disbalanso ir struktūrinių skirtumų problemas ir ekstremalias finansines situacijas, tiesiogiai susijusias su pinigų sąjunga;

| CN. | kadangi ilgesniuoju laikotarpiu ir įvykdžius griežtas sąlygas bendros skolos vertybinių popierių emisijos galėtų papildyti EPS; kadangi dėl bendrų solidariosios atsakomybės skolos vertybinių popierių emisijų euro zonoje gali prireikti pakeisti Sutartis; |
| --- | --- |

CN.

kadangi ilgesniuoju laikotarpiu ir įvykdžius griežtas sąlygas bendros skolos vertybinių popierių emisijos galėtų papildyti EPS; kadangi dėl bendrų solidariosios atsakomybės skolos vertybinių popierių emisijų euro zonoje gali prireikti pakeisti Sutartis;

| CO. | kadangi, kaip būtina išankstinė bendrų skolos vertybinių popierių emisijų sąlyga, kuriama tvari fiskalinė sistema, kuria siekiama sustiprinti ekonomikos valdymą, užtikrinti fiskalinę drausmę, SAP laikymąsi ir nustatyti kontrolės priemones, kuriomis siekiama išvengti neatsakingo elgesio rizikos; |
| --- | --- |

CO.

kadangi, kaip būtina išankstinė bendrų skolos vertybinių popierių emisijų sąlyga, kuriama tvari fiskalinė sistema, kuria siekiama sustiprinti ekonomikos valdymą, užtikrinti fiskalinę drausmę, SAP laikymąsi ir nustatyti kontrolės priemones, kuriomis siekiama išvengti neatsakingo elgesio rizikos;

| CP. | kadangi tvirtesnė ir labiau integruota fiskalinė sąjunga turėtų apimti laipsnišką skolos perkėlimą į skolos grąžinimo fondą; |
| --- | --- |

CP.

kadangi tvirtesnė ir labiau integruota fiskalinė sąjunga turėtų apimti laipsnišką skolos perkėlimą į skolos grąžinimo fondą;

| CQ. | kadangi pradėjus nepatikimai taikyti bendrų skolos vertybinių popierių emisijų priemones gali kilti nekontroliuojamų padarinių ir taip ilguoju laikotarpiu gali būti prarastas pasitikėjimas euro zonos gebėjimu veikti ryžtingai; |
| --- | --- |

CQ.

kadangi pradėjus nepatikimai taikyti bendrų skolos vertybinių popierių emisijų priemones gali kilti nekontroliuojamų padarinių ir taip ilguoju laikotarpiu gali būti prarastas pasitikėjimas euro zonos gebėjimu veikti ryžtingai;

| CR. | kadangi dėl skolos krizės Sąjunga ir ypač euro zona turėjo skubiai parengti naujas Europos finansines solidarumo priemones: Europos finansinio stabilumo fondą (EFSF), ESM ir kitus projektus, susijusius su tikros EMS sukūrimo veiksmų planu; kadangi šių priemonių finansinis poveikis, atsižvelgiant į susijusias sumas, daug didesnis negu Sąjungos biudžetas ir kadangi šiuo metu siūloma novatoriška idėja dėl euro zonos narių finansuojamo euro zonos centrinio biudžeto, kuris būtų pagrindinė šio naujo finansinio solidarumo garantija; |
| --- | --- |

CR.

kadangi dėl skolos krizės Sąjunga ir ypač euro zona turėjo skubiai parengti naujas Europos finansines solidarumo priemones: Europos finansinio stabilumo fondą (EFSF), ESM ir kitus projektus, susijusius su tikros EMS sukūrimo veiksmų planu; kadangi šių priemonių finansinis poveikis, atsižvelgiant į susijusias sumas, daug didesnis negu Sąjungos biudžetas ir kadangi šiuo metu siūloma novatoriška idėja dėl euro zonos narių finansuojamo euro zonos centrinio biudžeto, kuris būtų pagrindinė šio naujo finansinio solidarumo garantija;

| CS. | kadangi dėl daugėjančių šių solidarumo priemonių darosi sunku įvertinti kiekvienos šalies indėlį užtikrinant Europos solidarumą ir šis indėlis yra daug didesnis negu atitinkami valstybių narių finansiniai įnašai į Sąjungos biudžetą; kadangi, be to, dėl esamų priemonių įvairovės, atsižvelgiant į teisinius pagrindus, intervencijos būdus ir susijusias valstybes nares, turbūt susidarys tokios sąlygos, kad Europos vadovams bus sunku valdyti visą sistemą, Europos piliečiams apskritai bus sunku ją suprasti ir ji nepasiduos parlamentinei kontrolei; |
| --- | --- |

CS.

kadangi dėl daugėjančių šių solidarumo priemonių darosi sunku įvertinti kiekvienos šalies indėlį užtikrinant Europos solidarumą ir šis indėlis yra daug didesnis negu atitinkami valstybių narių finansiniai įnašai į Sąjungos biudžetą; kadangi, be to, dėl esamų priemonių įvairovės, atsižvelgiant į teisinius pagrindus, intervencijos būdus ir susijusias valstybes nares, turbūt susidarys tokios sąlygos, kad Europos vadovams bus sunku valdyti visą sistemą, Europos piliečiams apskritai bus sunku ją suprasti ir ji nepasiduos parlamentinei kontrolei;

| CT. | kadangi ESM galėtų būti integruotas į Sąjungos teisinę sistemą taikant lankstumo sąlygą (SESV 352 straipsnis) kartu su persvarstytu SESV 136 straipsniu; |
| --- | --- |

CT.

kadangi ESM galėtų būti integruotas į Sąjungos teisinę sistemą taikant lankstumo sąlygą (SESV 352 straipsnis) kartu su persvarstytu SESV 136 straipsniu;

| CU. | kadangi pagal galiojančias Sutartis Taryba Komisijos siūlymu ir pasikonsultavusi su Parlamentu gali apibrėžti finansinės pagalbos neteikimo nuostatos taikymą (SESV 125 straipsnio 2 dalis); |
| --- | --- |

CU.

kadangi pagal galiojančias Sutartis Taryba Komisijos siūlymu ir pasikonsultavusi su Parlamentu gali apibrėžti finansinės pagalbos neteikimo nuostatos taikymą (SESV 125 straipsnio 2 dalis);

| CV. | kadangi trejetui turi būti taikomi aukšti demokratinės atskaitomybės reikalavimai Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

CV.

kadangi trejetui turi būti taikomi aukšti demokratinės atskaitomybės reikalavimai Sąjungos lygmeniu;

| CW. | kadangi Komisijos veikla fiskalinės ir ekonominės sąjungos srityje turėtų būti grindžiama tinkamu socialiniu dialogu ir ja turėtų būti visiškai gerbiamas socialinių partnerių savarankiškumas; |
| --- | --- |

CW.

kadangi Komisijos veikla fiskalinės ir ekonominės sąjungos srityje turėtų būti grindžiama tinkamu socialiniu dialogu ir ja turėtų būti visiškai gerbiamas socialinių partnerių savarankiškumas;

| CX. | kadangi siekiant išsaugoti Europos statistikos sistemos (ESS) patikimumą – jis atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant visavertę fiskalinę sąjungą (taikomi aukštos kokybės standartai ir sisteminis požiūris į valdžios sektoriaus finansų statistikos formavimą, rengimą ir tikslumo tikrinimą) – ir nacionaliniu, ir Sąjungos lygmeniu turi būti išsaugota Europos statistikos sistema; |
| --- | --- |

CX.

kadangi siekiant išsaugoti Europos statistikos sistemos (ESS) patikimumą – jis atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant visavertę fiskalinę sąjungą (taikomi aukštos kokybės standartai ir sisteminis požiūris į valdžios sektoriaus finansų statistikos formavimą, rengimą ir tikslumo tikrinimą) – ir nacionaliniu, ir Sąjungos lygmeniu turi būti išsaugota Europos statistikos sistema;

| CY. | kadangi visose valstybėse narėse turėtų būti standartizuotai taikomi valstybinio sektoriaus finansų apskaitos standartai ir jiems turėtų būti taikomi vidaus ir išorės audito mechanizmai, tai turėtų iš esmės papildyti didesnius Komisijos įgaliojimus ir didesnį Europos Audito Rūmų ir nacionalinių audito rūmų atliekamą koordinavimo vaidmenį tikrinant nacionalinių šaltinių, naudojamų apskaičiuojant skolą ir deficitą, kokybę; |
| --- | --- |

CY.

kadangi visose valstybėse narėse turėtų būti standartizuotai taikomi valstybinio sektoriaus finansų apskaitos standartai ir jiems turėtų būti taikomi vidaus ir išorės audito mechanizmai, tai turėtų iš esmės papildyti didesnius Komisijos įgaliojimus ir didesnį Europos Audito Rūmų ir nacionalinių audito rūmų atliekamą koordinavimo vaidmenį tikrinant nacionalinių šaltinių, naudojamų apskaičiuojant skolą ir deficitą, kokybę;

Ekonominė sąjunga

| CZ. | kadangi iki šiol daug dėmesio buvo skiriama piniginei EPS pusei, tačiau būtina nedelsiant sukurti tikrą ekonominę sąjungą, kurioje remiantis strategija „Europa 2020“, turėtų būti numatoma privaloma ekonomikos politikos kūrimo ir įgyvendinimo sistema; |
| --- | --- |

CZ.

kadangi iki šiol daug dėmesio buvo skiriama piniginei EPS pusei, tačiau būtina nedelsiant sukurti tikrą ekonominę sąjungą, kurioje remiantis strategija „Europa 2020“, turėtų būti numatoma privaloma ekonomikos politikos kūrimo ir įgyvendinimo sistema;

| DA. | kadangi paktas „Euro plius“, strategija „Europa 2020“ ir Susitarimas dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo turėtų būti įtraukti į Sąjungos teisę ir padėti pagrindą valstybių narių ekonomikos konvergencijos kodeksui nustatyti; |
| --- | --- |

DA.

kadangi paktas „Euro plius“, strategija „Europa 2020“ ir Susitarimas dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo turėtų būti įtraukti į Sąjungos teisę ir padėti pagrindą valstybių narių ekonomikos konvergencijos kodeksui nustatyti;

| DB. | kadangi Europos semestras, kaip nurodyta SAP prevencinėje dalyje, yra tinkama nacionaliniu lygmeniu įgyvendinamos ekonominės ir biudžeto politikos koordinavimo, atsižvelgiant į konkrečiai šaliai skirtas Tarybos rekomendacijas, sistema; |
| --- | --- |

DB.

kadangi Europos semestras, kaip nurodyta SAP prevencinėje dalyje, yra tinkama nacionaliniu lygmeniu įgyvendinamos ekonominės ir biudžeto politikos koordinavimo, atsižvelgiant į konkrečiai šaliai skirtas Tarybos rekomendacijas, sistema;

| DC. | kadangi SESV 9 straipsnyje raginama skatinti didelį užimtumą, garantuoti tinkamą socialinę apsaugą, kovoti su socialine atskirtimi, užtikrinti aukšto lygio švietimą, mokymą ir žmonių sveikatos apsaugą; |
| --- | --- |

DC.

kadangi SESV 9 straipsnyje raginama skatinti didelį užimtumą, garantuoti tinkamą socialinę apsaugą, kovoti su socialine atskirtimi, užtikrinti aukšto lygio švietimą, mokymą ir žmonių sveikatos apsaugą;

| DD. | kadangi fiskalinis konsolidavimas, perviršinio disbalanso sumažinimas, struktūrinės reformos ir investicijos būtini krizei įveikti ir užtikrinti kokybišką ir tvarų augimą ir užimtumą žinių visuomenėje, kad narystės EPS tikrovė atsispindėtų socialinėje rinkos ekonomikoje; kadangi struktūrinės reformos duoda naudos tik ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

DD.

kadangi fiskalinis konsolidavimas, perviršinio disbalanso sumažinimas, struktūrinės reformos ir investicijos būtini krizei įveikti ir užtikrinti kokybišką ir tvarų augimą ir užimtumą žinių visuomenėje, kad narystės EPS tikrovė atsispindėtų socialinėje rinkos ekonomikoje; kadangi struktūrinės reformos duoda naudos tik ilguoju laikotarpiu;

| DE. | kadangi 2012 m. birželio 28 ir 29 d. vykusiame Europos aukščiausiojo lygio susitikime pasirašytu Susitarimu dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gali būti reikšmingai prisidėta prie augimo, užimtumo ir geresnio Europos gebėjimo konkuruoti; kadangi Sąjunga ir valstybės narės privalo prisiimti atsakomybę ir nedelsdamos imtis veiksmų, kad sukurtų vidaus rinką ir panaudotų jos potencialą; palankiai vertina, tai, kad dėmesys buvo nukreiptas kitur ir buvo priimtas Stabilumo ir augimo paktas, nors struktūrinių fondų lėšų mobilizavimas augimą skatinančioms priemonėms susijęs tik su esamų lėšų perskirstymu, todėl juo neteikiama papildomų finansinių išteklių; |
| --- | --- |

DE.

kadangi 2012 m. birželio 28 ir 29 d. vykusiame Europos aukščiausiojo lygio susitikime pasirašytu Susitarimu dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gali būti reikšmingai prisidėta prie augimo, užimtumo ir geresnio Europos gebėjimo konkuruoti; kadangi Sąjunga ir valstybės narės privalo prisiimti atsakomybę ir nedelsdamos imtis veiksmų, kad sukurtų vidaus rinką ir panaudotų jos potencialą; palankiai vertina, tai, kad dėmesys buvo nukreiptas kitur ir buvo priimtas Stabilumo ir augimo paktas, nors struktūrinių fondų lėšų mobilizavimas augimą skatinančioms priemonėms susijęs tik su esamų lėšų perskirstymu, todėl juo neteikiama papildomų finansinių išteklių;

| DF. | kadangi valstybės narės turi nedelsdamos vykdyti nacionalinėse reformų programose sutartas reformas, ir nuo nacionalinių parlamentų priklauso, ar bus laiku įvykdyta jų vyriausybių veiksmų šiuo klausimu kontrolė, paremta informacija; |
| --- | --- |

DF.

kadangi valstybės narės turi nedelsdamos vykdyti nacionalinėse reformų programose sutartas reformas, ir nuo nacionalinių parlamentų priklauso, ar bus laiku įvykdyta jų vyriausybių veiksmų šiuo klausimu kontrolė, paremta informacija;

| DG. | kadangi vidaus rinkai visapusiškai veikti trukdo kai kuriose valstybėse narėse tebesančios kliūtys; kadangi, siekiant panaudoti visą Sąjungos ekonomikos augimo potencialą, būtina sukurti vidaus rinką, visų pirma tokiose srityse kaip paslaugos, energetika, telekomunikacijos, standartizacija, viešųjų pirkimų taisyklių paprastinimas, tinklų pramonės šakos, e. prekyba ir autorių teisių tvarka; |
| --- | --- |

DG.

kadangi vidaus rinkai visapusiškai veikti trukdo kai kuriose valstybėse narėse tebesančios kliūtys; kadangi, siekiant panaudoti visą Sąjungos ekonomikos augimo potencialą, būtina sukurti vidaus rinką, visų pirma tokiose srityse kaip paslaugos, energetika, telekomunikacijos, standartizacija, viešųjų pirkimų taisyklių paprastinimas, tinklų pramonės šakos, e. prekyba ir autorių teisių tvarka;

| DH. | kadangi didesnei ekonominei ir biudžeto integracijai bus kenkiama, jeigu nebus glaudžiau bendradarbiaujama apmokestinimo srityje; kadangi vieningo balsavimo taisyklė apmokestinimo srityje trukdo šioje srityje siekti pokyčių, reikėtų dažniau pasitelkti tvirtesnio bendradarbiavimo priemones; kadangi galima remtis Parlamento nuomone dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) ir finansinių sandorių mokesčio (FSM); kadangi aišku, kad apmokestinimo srityje būtina susieti valstybių narių mokesčių sistemų struktūrą ir mokesčio bazę; kadangi žalinga valstybių narių mokesčių konkurencija neabejotinai prieštarauja vidaus rinkos logikai ir šį klausimą reikia spręsti; |
| --- | --- |

DH.

kadangi didesnei ekonominei ir biudžeto integracijai bus kenkiama, jeigu nebus glaudžiau bendradarbiaujama apmokestinimo srityje; kadangi vieningo balsavimo taisyklė apmokestinimo srityje trukdo šioje srityje siekti pokyčių, reikėtų dažniau pasitelkti tvirtesnio bendradarbiavimo priemones; kadangi galima remtis Parlamento nuomone dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) ir finansinių sandorių mokesčio (FSM); kadangi aišku, kad apmokestinimo srityje būtina susieti valstybių narių mokesčių sistemų struktūrą ir mokesčio bazę; kadangi žalinga valstybių narių mokesčių konkurencija neabejotinai prieštarauja vidaus rinkos logikai ir šį klausimą reikia spręsti;

| DI. | kadangi svarbu, kad gaivinant ekonomiką kartu būtų įgyvendinama darbo rinkos politika, kuria būtų skatinama ieškoti darbo, skatinamas verslumas ir mažinamas struktūrinis nedarbas, ypač jaunimo, vyresnio amžiaus asmenų ir moterų, drauge išsaugomas Europos socialinis modelis ir visapusiškai gerbiamas socialinių partnerių vaidmuo ir jų teisė derėtis, sudaryti kolektyvinius susitarimus ar užtikrinti jų vykdymą arba imtis kolektyvinių veiksmų remiantis nacionalinės teisės aktais ir praktika; kadangi šiuo požiūriu reikėtų skatinti valstybių narių darbo rinkų integraciją, siekiant didinti tarpvalstybinį darbuotojų judumą; |
| --- | --- |

DI.

kadangi svarbu, kad gaivinant ekonomiką kartu būtų įgyvendinama darbo rinkos politika, kuria būtų skatinama ieškoti darbo, skatinamas verslumas ir mažinamas struktūrinis nedarbas, ypač jaunimo, vyresnio amžiaus asmenų ir moterų, drauge išsaugomas Europos socialinis modelis ir visapusiškai gerbiamas socialinių partnerių vaidmuo ir jų teisė derėtis, sudaryti kolektyvinius susitarimus ar užtikrinti jų vykdymą arba imtis kolektyvinių veiksmų remiantis nacionalinės teisės aktais ir praktika; kadangi šiuo požiūriu reikėtų skatinti valstybių narių darbo rinkų integraciją, siekiant didinti tarpvalstybinį darbuotojų judumą;

| DJ. | kadangi reikėtų privalomai Sąjungos lygmeniu koordinuoti tam tikrus svarbiausius ekonominės politikos klausimus, ypač svarbius ekonomikos augimui ir užimtumui; |
| --- | --- |

DJ.

kadangi reikėtų privalomai Sąjungos lygmeniu koordinuoti tam tikrus svarbiausius ekonominės politikos klausimus, ypač svarbius ekonomikos augimui ir užimtumui;

| DK. | kadangi tvarūs ilgalaikiai viešieji finansai – tai ne tik negausių valdžios išteklių ekonomiško naudojimo, bet ir teisingo apmokestinimo, progresinio mokesčio, gerai organizuoto mokesčių rinkimo, veiksmingesnės kovos su visų formų mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių vengimu, bendradarbiavimo ir koordinavimo mokesčių srityje siekiant apriboti žalingą konkurenciją mokesčių srityje, taip pat gerai sukurtos mokesčių sistemos, pagal kurią skatinama vystyti verslą ir kurti darbo vietas, klausimas; |
| --- | --- |

DK.

kadangi tvarūs ilgalaikiai viešieji finansai – tai ne tik negausių valdžios išteklių ekonomiško naudojimo, bet ir teisingo apmokestinimo, progresinio mokesčio, gerai organizuoto mokesčių rinkimo, veiksmingesnės kovos su visų formų mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių vengimu, bendradarbiavimo ir koordinavimo mokesčių srityje siekiant apriboti žalingą konkurenciją mokesčių srityje, taip pat gerai sukurtos mokesčių sistemos, pagal kurią skatinama vystyti verslą ir kurti darbo vietas, klausimas;

| DL. | kadangi valstybės narės turėtų būti atskaitingos už strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą; |
| --- | --- |

DL.

kadangi valstybės narės turėtų būti atskaitingos už strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą;

| DM. | kadangi reikia atlikti strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūrą, kurioje neturėtų būti vengiama įvardyti ir sugėdyti ir kurioje būtų nagrinėjama, ar reikia patobulinti arba pakoreguoti iškeltus tikslus ir kaip padidinti spaudimą valstybėms narėms, kad jos pasiektų tikslus; |
| --- | --- |

DM.

kadangi reikia atlikti strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūrą, kurioje neturėtų būti vengiama įvardyti ir sugėdyti ir kurioje būtų nagrinėjama, ar reikia patobulinti arba pakoreguoti iškeltus tikslus ir kaip padidinti spaudimą valstybėms narėms, kad jos pasiektų tikslus;

| DN. | kadangi aukštos kokybės Europos statistikos prieinamumas labai svarbus naujajam ekonomikos valdymui ir ši statistika visų pirma yra išankstinė sąlyga siekiant paremti tinkamą pagrindinių jo priežiūros ir vykdymo užtikrinimo priemonių, kaip antai Europos semestro, perviršinio disbalanso procedūros ir strategijos „Europa 2020“, veikimą; |
| --- | --- |

DN.

kadangi aukštos kokybės Europos statistikos prieinamumas labai svarbus naujajam ekonomikos valdymui ir ši statistika visų pirma yra išankstinė sąlyga siekiant paremti tinkamą pagrindinių jo priežiūros ir vykdymo užtikrinimo priemonių, kaip antai Europos semestro, perviršinio disbalanso procedūros ir strategijos „Europa 2020“, veikimą;

| DO. | kadangi reikia dėti pastangas siekiant modernizuoti Europos statistikos rengimo būdus, kad būtų užtikrinta aukšti jų kokybės standartai, išlaidų efektvymas ir išteklių proporcingumas, palengvinta jos sklaida ir prieiga prie jų viešosios valdžios institucijoms, ekonomikos subjektams ir piliečiams; |
| --- | --- |

DO.

kadangi reikia dėti pastangas siekiant modernizuoti Europos statistikos rengimo būdus, kad būtų užtikrinta aukšti jų kokybės standartai, išlaidų efektvymas ir išteklių proporcingumas, palengvinta jos sklaida ir prieiga prie jų viešosios valdžios institucijoms, ekonomikos subjektams ir piliečiams;

Nuo demokratinio teisėtumo ir atskaitingumo iki politinės sąjungos

| DP. | kadangi Sąjungos teisėtumą lėmė jos demokratinės vertybės, tikslai, kurių ji siekia, ir jos kompetencija, priemonės bei institucijos; |
| --- | --- |

DP.

kadangi Sąjungos teisėtumą lėmė jos demokratinės vertybės, tikslai, kurių ji siekia, ir jos kompetencija, priemonės bei institucijos;

| DQ. | kadangi tas teisėtumas atsiranda remiantis dvejopu atstovavimu – asmenų, kuriems atstovauja Parlamentas, ir valstybių narių, kurioms atstovauja Taryba; |
| --- | --- |

DQ.

kadangi tas teisėtumas atsiranda remiantis dvejopu atstovavimu – asmenų, kuriems atstovauja Parlamentas, ir valstybių narių, kurioms atstovauja Taryba;

| DR. | kadangi tebesitęsiant ekonomikos krizei ir dėl to, kaip imtasi krizės įveikimo priemonių, išplito diskusija dėl EPS sprendimų priėmimo demokratiškumo; |
| --- | --- |

DR.

kadangi tebesitęsiant ekonomikos krizei ir dėl to, kaip imtasi krizės įveikimo priemonių, išplito diskusija dėl EPS sprendimų priėmimo demokratiškumo;

| DS. | kadangi institucijų, agentūrų ir kitų Sąjungos įstaigų vadovai ir atstovai turėtų būti politiškai atskaitingi Parlamentui; kadangi kompetentingam Parlamento komitetui turėtų būti nuolat pranešama apie jų veiklą ir prognozes ir jos turėtų būti kasmet pristatomos; |
| --- | --- |

DS.

kadangi institucijų, agentūrų ir kitų Sąjungos įstaigų vadovai ir atstovai turėtų būti politiškai atskaitingi Parlamentui; kadangi kompetentingam Parlamento komitetui turėtų būti nuolat pranešama apie jų veiklą ir prognozes ir jos turėtų būti kasmet pristatomos;

| DT. | kadangi pastaraisiais metais Europos Vadovų Taryba stengėsi rasti būdą, kaip įveikti krizę, ir parengė daug pasiūlymų, su kuriais susijusi kompetencija Sutartyse ne visada aiškiai priskiriama Sąjungai; |
| --- | --- |

DT.

kadangi pastaraisiais metais Europos Vadovų Taryba stengėsi rasti būdą, kaip įveikti krizę, ir parengė daug pasiūlymų, su kuriais susijusi kompetencija Sutartyse ne visada aiškiai priskiriama Sąjungai;

| DU. | kadangi tenka apgailestauti dėl jos pasirinkimo eiti tarpvyriausybiniu keliu ir – nors kartais tai neišvengiama – neįtraukti Parlamento, kaip svarbaus dalyvio, ieškant krizės įveikimo būdų; |
| --- | --- |

DU.

kadangi tenka apgailestauti dėl jos pasirinkimo eiti tarpvyriausybiniu keliu ir – nors kartais tai neišvengiama – neįtraukti Parlamento, kaip svarbaus dalyvio, ieškant krizės įveikimo būdų;

| DV. | kadangi pasiūlymai, dėl kurių spręsti yra Sąjungos kompetencija, turėtų būti priimami vadovaujantis įprasta teisėkūros procedūra, visapusiškai įtraukiant Parlamentą; |
| --- | --- |

DV.

kadangi pasiūlymai, dėl kurių spręsti yra Sąjungos kompetencija, turėtų būti priimami vadovaujantis įprasta teisėkūros procedūra, visapusiškai įtraukiant Parlamentą;

| DW. | kadangi Komisijos vykdomiesiems įgaliojimams laikantis taisyklėmis grindžiamo požiūrio dėl ekonominio valdymo sistemos, kaip visų pirma nustatyta sugriežtintame SAP ir pagal makroekonominės priežiūros mechanizmą, turėtų būti taikoma ex post demokratinė Parlamento vykdoma kontrolė ir dėl jų reikėtų atsiskaityti Parlamentui; |
| --- | --- |

DW.

kadangi Komisijos vykdomiesiems įgaliojimams laikantis taisyklėmis grindžiamo požiūrio dėl ekonominio valdymo sistemos, kaip visų pirma nustatyta sugriežtintame SAP ir pagal makroekonominės priežiūros mechanizmą, turėtų būti taikoma ex post demokratinė Parlamento vykdoma kontrolė ir dėl jų reikėtų atsiskaityti Parlamentui;

| DX. | kadangi nuo 2009 m. gruodžio mėn. prasidėjusios krizės sukurtoms tarpvyriausybinėms priemonėms turėtų būti suteiktas Bendrijos statusas; |
| --- | --- |

DX.

kadangi nuo 2009 m. gruodžio mėn. prasidėjusios krizės sukurtoms tarpvyriausybinėms priemonėms turėtų būti suteiktas Bendrijos statusas;

| DY. | kadangi reikia daugiau demokratinės kontrolės, didesnio dalyvavimo ir daugiau bendrų sprendimų, susijusių su ekonomikos, pinigų ir socialine politika, apmokestinimu, daugiamete finansine programa ir nuosavais ištekliais; kadangi šiam tikslui reikėtų pasitelkti esamas nuostatas dėl pereigos; |
| --- | --- |

DY.

kadangi reikia daugiau demokratinės kontrolės, didesnio dalyvavimo ir daugiau bendrų sprendimų, susijusių su ekonomikos, pinigų ir socialine politika, apmokestinimu, daugiamete finansine programa ir nuosavais ištekliais; kadangi šiam tikslui reikėtų pasitelkti esamas nuostatas dėl pereigos;

| DZ. | kadangi nepriimtina, kad Europos Parlamento Pirmininkas negali dalyvauti Europos Vadovų Tarybos ir euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo posėdžiuose visą jų trukmę; kadangi reikėtų šioms dviem institucijoms pasirašyti politinį susitarimą ir taip nedelsiant išspręsti demokratinio teisėtumo stokos klausimą; |
| --- | --- |

DZ.

kadangi nepriimtina, kad Europos Parlamento Pirmininkas negali dalyvauti Europos Vadovų Tarybos ir euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo posėdžiuose visą jų trukmę; kadangi reikėtų šioms dviem institucijoms pasirašyti politinį susitarimą ir taip nedelsiant išspręsti demokratinio teisėtumo stokos klausimą;

| EA. | kadangi būtina nedelsiant spręsti dabartinę EPS demokratijos stokos problemą ir griežtai susieti visus tolesnius veiksmus kuriant bankų, fiskalinę ir ekonominę sąjungas, kurioms būdingas didesnis demokratinis teisėtumas ir atskaitingumas Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

EA.

kadangi būtina nedelsiant spręsti dabartinę EPS demokratijos stokos problemą ir griežtai susieti visus tolesnius veiksmus kuriant bankų, fiskalinę ir ekonominę sąjungas, kurioms būdingas didesnis demokratinis teisėtumas ir atskaitingumas Sąjungos lygmeniu;

| EB. | kadangi kiekvienu atveju, kai Sąjungai perduodamos naujos kompetencijos sritys ar jos lygmeniu sukuriami nauji įgaliojimai arba įsteigiamos naujos Sąjungos institucijos, turėtų būti užtikrinamas atitinkamas jų teisėtumas, Parlamento vykdoma demokratinė kontrolė ir atskaitingumas jam; |
| --- | --- |

EB.

kadangi kiekvienu atveju, kai Sąjungai perduodamos naujos kompetencijos sritys ar jos lygmeniu sukuriami nauji įgaliojimai arba įsteigiamos naujos Sąjungos institucijos, turėtų būti užtikrinamas atitinkamas jų teisėtumas, Parlamento vykdoma demokratinė kontrolė ir atskaitingumas jam;

| EC. | kadangi jokiu tarpvyriausybiniu valstybių narių susitarimu negalima sukurti jokių į Sąjungos institucijas panašių institucijų; kadangi visiems susitarimams, kuriais nustatoma tarptautinė ar viršvalstybinė sistema, turi būti taikoma visapusiška Europos Parlamento vykdoma demokratinė kontrolė; |
| --- | --- |

EC.

kadangi jokiu tarpvyriausybiniu valstybių narių susitarimu negalima sukurti jokių į Sąjungos institucijas panašių institucijų; kadangi visiems susitarimams, kuriais nustatoma tarptautinė ar viršvalstybinė sistema, turi būti taikoma visapusiška Europos Parlamento vykdoma demokratinė kontrolė;

| ED. | kadangi aukštos kokybės Europos statistikos rengimo, tikrinimo ir sklaidos užtikrinimas naudojant tikrą ESS yra pagrindinis įnašas siekiant paremti visišką skaidrumą ir veiksmingą viešąją atskaitomybę kuriant, valdant, įgyvendinant Sąjungos politiką ir užtikrinant jos vykdymą tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

ED.

kadangi aukštos kokybės Europos statistikos rengimo, tikrinimo ir sklaidos užtikrinimas naudojant tikrą ESS yra pagrindinis įnašas siekiant paremti visišką skaidrumą ir veiksmingą viešąją atskaitomybę kuriant, valdant, įgyvendinant Sąjungos politiką ir užtikrinant jos vykdymą tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmenimis;

| EE. | kadangi Parlamento ir nacionalinių parlamentų bendradarbiavimas remiantis Protokolu Nr. 1, kuris pridėtas prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens ES (Protokolas Nr. 1), turėtų būti sustiprintas siekiant pagerinti keitimąsi nuomonėmis ir EPS valdymo srityje vykdomos parlamentinės veiklos kokybę tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmenimis; kadangi toks bendradarbiavimas neturėtų būti vertinamas kaip naujos mišrios parlamentinės institucijos, kuri būtų neveiksminga ir neteisėta demokratiniu ir konstituciniu požiūriais, kūrimas; |
| --- | --- |

EE.

kadangi Parlamento ir nacionalinių parlamentų bendradarbiavimas remiantis Protokolu Nr. 1, kuris pridėtas prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens ES (Protokolas Nr. 1), turėtų būti sustiprintas siekiant pagerinti keitimąsi nuomonėmis ir EPS valdymo srityje vykdomos parlamentinės veiklos kokybę tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmenimis; kadangi toks bendradarbiavimas neturėtų būti vertinamas kaip naujos mišrios parlamentinės institucijos, kuri būtų neveiksminga ir neteisėta demokratiniu ir konstituciniu požiūriais, kūrimas;

| 1. | mano, kad EPS valdymą būtina įtraukti į Sąjungos institucijų sistemą, nes tai yra išankstinė šios sąjungos veiksmingumo ir dabartinio politinio atotrūkio tarp valstybių narių ir Europos politikos šalinimo sąlyga; |
| --- | --- |

1.

mano, kad EPS valdymą būtina įtraukti į Sąjungos institucijų sistemą, nes tai yra išankstinė šios sąjungos veiksmingumo ir dabartinio politinio atotrūkio tarp valstybių narių ir Europos politikos šalinimo sąlyga;

| 2. | ragina institucijas skubiai imtis veiksmų ir kuo labiau padidinti pagal galiojančias Sutartis suteikiamas galimybes ir jų lankstumo aspektus, tuo pat metu pasirengti būtiniems Sutarties pakeitimams, kad būtų užtikrintas teisinis tikrumas ir demokratinis teisėtumas; pakartoja, kad galimybė sudaryti naują tarpvyriausybinį susitarimą turėtų būti atmesta; |
| --- | --- |

2.

ragina institucijas skubiai imtis veiksmų ir kuo labiau padidinti pagal galiojančias Sutartis suteikiamas galimybes ir jų lankstumo aspektus, tuo pat metu pasirengti būtiniems Sutarties pakeitimams, kad būtų užtikrintas teisinis tikrumas ir demokratinis teisėtumas; pakartoja, kad galimybė sudaryti naują tarpvyriausybinį susitarimą turėtų būti atmesta;

| 3. | pabrėžia, kad tiek pagal galiojančias Sutartis siūlomomis priemonėmis, tiek būsimais Sutarčių pakeitimais turėtų būti paliktas pasirinkimas dalyvauti ir turėtų būti užtikrintas Sąjungos vientisumas; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad tiek pagal galiojančias Sutartis siūlomomis priemonėmis, tiek būsimais Sutarčių pakeitimais turėtų būti paliktas pasirinkimas dalyvauti ir turėtų būti užtikrintas Sąjungos vientisumas;

| 4. | ragina Tarybą, kuri suteikė įgaliojimą autoriams parengti minėtą ataskaitą „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“, nedelsiant įtraukti Europos Parlamento Pirmininką kaip lygiateisį šio pasiūlymo bendraautorių, siekiant sustiprinti demokratinį teisėtumą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą, kuri suteikė įgaliojimą autoriams parengti minėtą ataskaitą „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“, nedelsiant įtraukti Europos Parlamento Pirmininką kaip lygiateisį šio pasiūlymo bendraautorių, siekiant sustiprinti demokratinį teisėtumą;

| 5. | palankiai vertina tai, kad Parlamento pirmininkų sueiga, nepaisant to, kad iki šiol ji dalyvauja tik neoficialiai, paprašė kompetentingo Parlamento komiteto išnagrinėti esminius pasiūlymus drauge su trimis atstovais (šerpais), kurie Parlamento vardu derasi su nuolatiniu Europos Vadovų Tarybos pirmininku; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad Parlamento pirmininkų sueiga, nepaisant to, kad iki šiol ji dalyvauja tik neoficialiai, paprašė kompetentingo Parlamento komiteto išnagrinėti esminius pasiūlymus drauge su trimis atstovais (šerpais), kurie Parlamento vardu derasi su nuolatiniu Europos Vadovų Tarybos pirmininku;

| 6. | patvirtina, kad visapusiškai pasinaudos savo prerogatyvomis teikti Tarybai pasiūlymus dėl Sutarčių pakeitimų, kuriuos vėliau turės išnagrinėti konventas, kad, padidinus Sąjungos kompetenciją, ypač ekonominės politikos srityje, ir sustiprinus Sąjungos nuosavų išteklių ir biudžetinius pajėgumus, Komisijos vaidmenį ir demokratinę atskaitomybę ir Parlamento prerogatyvas, būtų užbaigtas tikros EPS kūrimas; |
| --- | --- |

6.

patvirtina, kad visapusiškai pasinaudos savo prerogatyvomis teikti Tarybai pasiūlymus dėl Sutarčių pakeitimų, kuriuos vėliau turės išnagrinėti konventas, kad, padidinus Sąjungos kompetenciją, ypač ekonominės politikos srityje, ir sustiprinus Sąjungos nuosavų išteklių ir biudžetinius pajėgumus, Komisijos vaidmenį ir demokratinę atskaitomybę ir Parlamento prerogatyvas, būtų užbaigtas tikros EPS kūrimas;

| 7. | ragina nacionalinius parlamentus dalyvauti rengiant jų vyriausybių fiskalinės politikos ir reformų planus prieš juos pateikiant Sąjungai; ketina pasiūlyti konvente papildyti šia aiškiai priskiriama atsakomybe nacionalines parlamentų funkcijas pagal ES sutarties 12 straipsnį; |
| --- | --- |

7.

ragina nacionalinius parlamentus dalyvauti rengiant jų vyriausybių fiskalinės politikos ir reformų planus prieš juos pateikiant Sąjungai; ketina pasiūlyti konvente papildyti šia aiškiai priskiriama atsakomybe nacionalines parlamentų funkcijas pagal ES sutarties 12 straipsnį;

| 8. | ragina Tarybos pirmininką nedelsiant suderinus su Parlamentu pagal Lisabonos sutartyje numatytą įprastą teisėkūros procedūrą užbaigti teisėkūros procedūras, kurias stabdo Taryba, ir priimti atitinkamus teisės aktus, visų pirma susijusius su 4-uoju dokumentų rinkiniu dėl direktyvų dėl kapitalo poreikio ir nacionalinėmis indėlių garantijų sistemomis; |
| --- | --- |

8.

ragina Tarybos pirmininką nedelsiant suderinus su Parlamentu pagal Lisabonos sutartyje numatytą įprastą teisėkūros procedūrą užbaigti teisėkūros procedūras, kurias stabdo Taryba, ir priimti atitinkamus teisės aktus, visų pirma susijusius su 4-uoju dokumentų rinkiniu dėl direktyvų dėl kapitalo poreikio ir nacionalinėmis indėlių garantijų sistemomis;

| 9. | mano, kad svarbu iš esmės padidinti EPS valdymo demokratinį teisėtumą ir atskaitingumą Sąjungos lygmeniu didinant Europos Parlamento vaidmenį, tai yra absoliuti būtinybė ir išankstinė bet kokio tolesnio veiksmo kuriant bankų, fiskalinę ir ekonominę sąjungas sąlyga; |
| --- | --- |

9.

mano, kad svarbu iš esmės padidinti EPS valdymo demokratinį teisėtumą ir atskaitingumą Sąjungos lygmeniu didinant Europos Parlamento vaidmenį, tai yra absoliuti būtinybė ir išankstinė bet kokio tolesnio veiksmo kuriant bankų, fiskalinę ir ekonominę sąjungas sąlyga;

| 10. | mano, kad pagal galiojančias Sutartis valstybių narių, kurių valiuta yra euras, biudžetinės drausmės koordinavimas ir priežiūra galėtų būti padaryta privaloma ir jai galėtų būti taikoma Europos Sąjungos Teisingumo Teismo vykdoma kontrolė remiantis tik SESV 136 straipsniu kartu su 121 straipsnio 6 dalimi, tačiau konstituciniu požiūriu šis veiksmas turėtų būti apsvarstytas tik tuo atveju, jeigu juo būtų itin sustiprintas Parlamento vaidmuo tiek, kiek tai susiję su nuodugniu SESV 121 straipsnio 3 ir 4 dalių įgyvendinimu, siekiant užbaigti ir įgyvendinti daugiašalės priežiūros procedūrą deleguotaisiais aktais remiantis SESV 290 straipsniu; primena, kad pagal Sutartis nustatant ir įgyvendinant Sąjungos politiką ir veiksmus turi būti skatinamas didelis užimtumas ir užtikrinama tinkama socialinė apsauga, pvz., remiantis esamomis strategijomis turi būti pradėtas taikyti valstybėms narėms skirtas gairių rinkinys, į kurį įeitų socialinės ir ekonominės gairės, kuriomis nurodomi minimalūs jų ekonomikos pagrindiniams ramsčiams taikomi standartai; |
| --- | --- |

10.

mano, kad pagal galiojančias Sutartis valstybių narių, kurių valiuta yra euras, biudžetinės drausmės koordinavimas ir priežiūra galėtų būti padaryta privaloma ir jai galėtų būti taikoma Europos Sąjungos Teisingumo Teismo vykdoma kontrolė remiantis tik SESV 136 straipsniu kartu su 121 straipsnio 6 dalimi, tačiau konstituciniu požiūriu šis veiksmas turėtų būti apsvarstytas tik tuo atveju, jeigu juo būtų itin sustiprintas Parlamento vaidmuo tiek, kiek tai susiję su nuodugniu SESV 121 straipsnio 3 ir 4 dalių įgyvendinimu, siekiant užbaigti ir įgyvendinti daugiašalės priežiūros procedūrą deleguotaisiais aktais remiantis SESV 290 straipsniu; primena, kad pagal Sutartis nustatant ir įgyvendinant Sąjungos politiką ir veiksmus turi būti skatinamas didelis užimtumas ir užtikrinama tinkama socialinė apsauga, pvz., remiantis esamomis strategijomis turi būti pradėtas taikyti valstybėms narėms skirtas gairių rinkinys, į kurį įeitų socialinės ir ekonominės gairės, kuriomis nurodomi minimalūs jų ekonomikos pagrindiniams ramsčiams taikomi standartai;

| 11. | mano, kad tikra EPS negali būti tik taisyklių sistema, jai reikia padidintų biudžeto pajėgumų, kurių pagrindas būtų konkretūs nuosavi ištekliai (įskaitant finansinį sandorių mokestį), kuriais vykdant Sąjungos biudžetą turėtų būti remiamas augimas ir socialinė sanglauda, būtų sprendžiamos disbalanso ir struktūrinių skirtumų problemos bei taisomos ekstremalios finansinės situacijos, tiesiogiai susijusios su pinigų sąjunga, nepakenkiant tradicinėms funkcijoms finansuoti bendrą politiką; |
| --- | --- |

11.

mano, kad tikra EPS negali būti tik taisyklių sistema, jai reikia padidintų biudžeto pajėgumų, kurių pagrindas būtų konkretūs nuosavi ištekliai (įskaitant finansinį sandorių mokestį), kuriais vykdant Sąjungos biudžetą turėtų būti remiamas augimas ir socialinė sanglauda, būtų sprendžiamos disbalanso ir struktūrinių skirtumų problemos bei taisomos ekstremalios finansinės situacijos, tiesiogiai susijusios su pinigų sąjunga, nepakenkiant tradicinėms funkcijoms finansuoti bendrą politiką;

| 12. | mano, kad pagal galiojančias Sutartis SESV 136 straipsniu Tarybai leidžiama remiantis Komisijos rekomendacija ir tik valstybių narių, kurių valiuta yra euras, balsavimu priimti euro zonos šalims privalomas ekonominės politikos gaires įgyvendinant Europos semestrą; pabrėžia, kad skatinamasis mechanizmas padėtų sustiprinti privalomą ekonominės politikos koordinavimo pobūdį; ragina sudaryti tarpinstitucinį susitarimą siekiant įtraukti Parlamentą į metinės augimo apžvalgos, ekonominės politikos ir užimtumo gairių sudarymą ir patvirtinimą; |
| --- | --- |

12.

mano, kad pagal galiojančias Sutartis SESV 136 straipsniu Tarybai leidžiama remiantis Komisijos rekomendacija ir tik valstybių narių, kurių valiuta yra euras, balsavimu priimti euro zonos šalims privalomas ekonominės politikos gaires įgyvendinant Europos semestrą; pabrėžia, kad skatinamasis mechanizmas padėtų sustiprinti privalomą ekonominės politikos koordinavimo pobūdį; ragina sudaryti tarpinstitucinį susitarimą siekiant įtraukti Parlamentą į metinės augimo apžvalgos, ekonominės politikos ir užimtumo gairių sudarymą ir patvirtinimą;

| 13. | patvirtina savo ketinimą intensyviau bendradarbiauti su nacionaliniais parlamentais pagal Protokolą Nr. 1, tačiau pabrėžia, kad toks bendradarbiavimas neturėtų būti vertinamas kaip naujos mišrios parlamentinės institucijos, kuri būtų neveiksminga ir neteisėta demokratiniu ir konstituciniu požiūriais, kūrimas; pabrėžia Parlamento, kaip Sąjungos lygmens parlamentinės institucijos, visapusišką teisėtumą siekiant, kad EPS būtų valdoma tvirčiau ir demokratiškai; |
| --- | --- |

13.

patvirtina savo ketinimą intensyviau bendradarbiauti su nacionaliniais parlamentais pagal Protokolą Nr. 1, tačiau pabrėžia, kad toks bendradarbiavimas neturėtų būti vertinamas kaip naujos mišrios parlamentinės institucijos, kuri būtų neveiksminga ir neteisėta demokratiniu ir konstituciniu požiūriais, kūrimas; pabrėžia Parlamento, kaip Sąjungos lygmens parlamentinės institucijos, visapusišką teisėtumą siekiant, kad EPS būtų valdoma tvirčiau ir demokratiškai;

| 14. | prašo Komisijos, pasitarus su visomis suinteresuotosiomis šalimis ir Parlamentui atliekant vienos iš teisėkūros institucijų vaidmenį, kuo skubiau pateikti Parlamentui pasiūlymų dėl aktų, pagal kuriuos būtų taikomos išsamios šio dokumento priede pateikiamos rekomendacijos; |
| --- | --- |

14.

prašo Komisijos, pasitarus su visomis suinteresuotosiomis šalimis ir Parlamentui atliekant vienos iš teisėkūros institucijų vaidmenį, kuo skubiau pateikti Parlamentui pasiūlymų dėl aktų, pagal kuriuos būtų taikomos išsamios šio dokumento priede pateikiamos rekomendacijos;

| 15. | patvirtina, kad rekomendacijose laikomasi subsidiarumo principo ir pagrindinių Sąjungos piliečių teisių; |
| --- | --- |

15.

patvirtina, kad rekomendacijose laikomasi subsidiarumo principo ir pagrindinių Sąjungos piliečių teisių;

| 16. | ragina Komisiją ne tik nedelsiant imtis priemonių, kurių galima ir būtina imtis pagal galiojančias Sutartis, bet ir išvardyti institucinius pokyčius, kurių gali prireikti siekiant sukurti tvirtesnę EPS struktūrą, atsižvelgiant į poreikį sukurti integruotą finansų sistemą, integruotą biudžeto sistemą ir integruotą ekonominės politikos sistemą, sukurtą padidinus Parlamento vaidmenį; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją ne tik nedelsiant imtis priemonių, kurių galima ir būtina imtis pagal galiojančias Sutartis, bet ir išvardyti institucinius pokyčius, kurių gali prireikti siekiant sukurti tvirtesnę EPS struktūrą, atsižvelgiant į poreikį sukurti integruotą finansų sistemą, integruotą biudžeto sistemą ir integruotą ekonominės politikos sistemą, sukurtą padidinus Parlamento vaidmenį;

| 17. | mano, kad finansiniai padariniai, susiję su prašomu pateikti pasiūlymu, turėtų būti padengti atitinkamas biudžeto asignavimais; |
| --- | --- |

17.

mano, kad finansiniai padariniai, susiję su prašomu pateikti pasiūlymu, turėtų būti padengti atitinkamas biudžeto asignavimais;

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Euro grupės pirmininkui ir valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms. |
| --- | --- |

18.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Euro grupės pirmininkui ir valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms.

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 12.

---

PRIEDAS

IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

1.   Integruota finansų sistema

1.1 rekomendacija dėl bendro priežiūros mechanizmo

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

Siekiant užtikrinti veiksmingą visos Sąjungos kredito įstaigų rizikos ribojimo taisyklių taikymą, rizikos kontrolę ir krizių prevencijos priemones, dabartiniai Komisijos pasiūlymai dėl bendro Europos finansų įstaigų priežiūros mechanizmo turėtų būti kuo greičiau priimti.

Pasiūlymo teisinis pagrindas, forma ir turinys turėtų suteikti galimybę visoms valstybėms narėms visapusiškai dalyvauti Europos priežiūros mechanizmo veikloje taip, kad būtų užtikrinamas visapusiškas valstybių narių, kurių valiuta nėra euras, įtraukimas į sprendimų priėmimo procesą ir užtikrinamas proporcingas prisiimtų įpareigojimų ir poveikio sprendimų priėmimui santykis.

Euro zonos valstybių narių dalyvavimas Europos priežiūros institucijos veikloje turėtų būti privalomas.

Pasiūlymui turėtų būti taikoma plati Europos Parlamento vykdoma demokratinė kontrolė pagal Sutarčių nuostatas.

Teisiniame pagrinde Europos Parlamentas turėtų būti nurodytas kaip viena iš teisėkūros institucijų, jeigu pagal priežiūros teisės aktų rinkinio koncepciją Europos Parlamentui negalima suteikti teisės vykdyti bendro sprendimo procedūrą. pagal SESV 263 straipsnį Europos Sąjungos Teisingumo Teismas privalo prižiūrėti ECB teisės aktų (ne rekomendacijų ir nuomonių), kurie, kaip numatoma, darys teisinį poveikį trečiosioms šalims, teisėtumą;

Pasiūlymu reikėtų užtikrinti, kad visos Reglamente (ES) Nr. 1093/2010 numatytos EBI užduotys ir toliau būtų vykdomos Sąjungos mastu ir kad pasiūlymai būtų suderinti su patikimu Europos priežiūros institucijų veikimu, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 1093/2010.

Bendras Europos priežiūros mechanizmas turi būti atskaitinga Europos Parlamentui ir Tarybai už veiksmus ir sprendimus, susijusius su Europos lygmens priežiūra, jis turėtų teikti ataskaitas kompetentingam Europos Parlamento komitetui. Siekiant demokratinės atskaitomybės, be kita ko, reikia, kad pasibaigus atvirai atrankos procedūrai Parlamentas patvirtintų bendro priežiūros mechanizmo priežiūros valdybos pirmininką (-ę), kad pirmininkas privalėtų atsiskaityti Europos Parlamentui ir būti jo išklausytas, kad Europos Parlamentas turėtų teisę pateikti rašytinius ar žodinius klausimus ir teisę teikti užklausas laikantis SESV;

Bendras Europos priežiūros mechanizmas turėtų būti nepriklausomas nuo nacionalinės politikos interesų ir turėtų užtikrinti, kad suteikiant Sąjungos įgaliojimus bei vykdant deramą valdymą pirmenybė būtų teikiama ne nacionaliniams, bet Europos interesams.

Sprendimų priėmimo procedūros, taikytinos pagal bendrą priežiūros mechanizmą, turėtų būti apibrėžtos atitinkamame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, nagrinėjamo pagal įprastą teisėkūros procedūrą.

Turėtų būti numatytos tokios Europos priežiūros institucijos kompetencijos sritys ir pareigos:

| — | vykdyti į sistemą įtrauktų šalių kredito įstaigų priežiūrą, bet tik aiškiai paskirsčius su veikla susijusias pareigas Europos ir nacionalinėms priežiūros institucijoms, atsižvelgiant į bankų dydį ir verslo modelius bei priežiūros funkcijų pobūdį; |
| --- | --- |

—

vykdyti į sistemą įtrauktų šalių kredito įstaigų priežiūrą, bet tik aiškiai paskirsčius su veikla susijusias pareigas Europos ir nacionalinėms priežiūros institucijoms, atsižvelgiant į bankų dydį ir verslo modelius bei priežiūros funkcijų pobūdį;

| — | veikti tokiu būdu, kuris atitiktų poreikį išsaugoti vidaus rinkos vieningumą ir vientisumą bei tarptautinį konkurencingumą, pvz., užtikrinti, kad nebūtų kliūčių konkurencijai tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

—

veikti tokiu būdu, kuris atitiktų poreikį išsaugoti vidaus rinkos vieningumą ir vientisumą bei tarptautinį konkurencingumą, pvz., užtikrinti, kad nebūtų kliūčių konkurencijai tarp valstybių narių;

| — | tinkamai atsižvelgti į savo veiklos įtaką konkurencijai ir naujovėms vidaus rinkoje, visos Sąjungos vientisumui, Sąjungos konkurencingumui pasaulio mastu, finansinei įtraukčiau, vartotojų apsaugai ir Sąjungos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijai; |
| --- | --- |

—

tinkamai atsižvelgti į savo veiklos įtaką konkurencijai ir naujovėms vidaus rinkoje, visos Sąjungos vientisumui, Sąjungos konkurencingumui pasaulio mastu, finansinei įtraukčiau, vartotojų apsaugai ir Sąjungos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijai;

| — | apsaugoti dalyvaujančių valstybių narių visų finansų sistemos dalių stabilumą ir atsparumą, rinkų ir finansinių priemonių skaidrumą ir užtikrinti indėlininkų ir investuotojų bei mokesčių mokėtojų apsaugą, atsižvelgiant į rinkų ir institucinių formų įvairovę; |
| --- | --- |

—

apsaugoti dalyvaujančių valstybių narių visų finansų sistemos dalių stabilumą ir atsparumą, rinkų ir finansinių priemonių skaidrumą ir užtikrinti indėlininkų ir investuotojų bei mokesčių mokėtojų apsaugą, atsižvelgiant į rinkų ir institucinių formų įvairovę;

| — | vengti reguliuojamojo arbitražo ir užtikrinti vienodas sąlygas; |
| --- | --- |

—

vengti reguliuojamojo arbitražo ir užtikrinti vienodas sąlygas;

| — | geriau koordinuoti priežiūrą tarptautiniu mastu ir prireikus atstovauti Sąjungai tarptautinėse finansų įstaigose. |
| --- | --- |

—

geriau koordinuoti priežiūrą tarptautiniu mastu ir prireikus atstovauti Sąjungai tarptautinėse finansų įstaigose.

| — | atitinkamų nacionalinės valdžios institucijų neveikimo atveju imtis reikiamų priemonių pertvarkyti, išgelbėti arba likviduoti finansų įstaigas, kurios žlunga arba kurių žlugimas keltų susirūpinimą bendrojo viešojo intereso požiūriu. |
| --- | --- |

—

atitinkamų nacionalinės valdžios institucijų neveikimo atveju imtis reikiamų priemonių pertvarkyti, išgelbėti arba likviduoti finansų įstaigas, kurios žlunga arba kurių žlugimas keltų susirūpinimą bendrojo viešojo intereso požiūriu.

Institucijoms, atsakingoms už priežiūrą viršvalstybiniu lygmeniu, turėtų būti skirta pakankamai išteklių, įskaitant personalą, siekiant užtikrinti, kad jos turėtų reikiamus veiklos pajėgumus savo uždaviniams atlikti.

1.2. rekomendacija dėl indėlių garantijų sistemų

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

Europos Parlamentas ragina Komisiją imtis visų įmanomų priemonių, kad būtų galima kuo greičiau baigti Direktyvos dėl indėlių garantijų sistemų (naujos redakcijos) teisėkūros procesą remiantis 2012 m. vasario 16 d. Europos Parlamento pozicija.

Atsižvelgiant į ilgalaikį tikslą sukurti bendrą Europos indėlių garantijų sistemą, visoms Europos Sąjungos indėlių garantijų sistemoms turėtų būti taikomi vienodi, griežti reikalavimai, siekiant užtikrinti vienodą plačią apsaugą, vienodą indėlių garantijų sistemų stabilumą ir vienodas konkurencines sąlygas. Tik taip bus sukurtos sąlygos reikiamam lankstumui atsirasti, kad būtų galima pakankamai atsižvelgti į konkrečius nacionalinius finansų sektoriaus ypatumus.

Pradėjus veikti veiksmingai pertvarkymo sistemai ir veiksmingam bendram priežiūros mechanizmui turėtų būti išnagrinėtos galimybės sukurti bendrą Europos indėlių garantijų fondą su veikiančiomis indėlių garantijų sistemomis, jis būtų paremtas tinkamo dydžio finansavimu, taigi dėl to padidėtų patikimumas ir investuotojų pasitikėjimas.

Siekiant apsaugoti privačias santaupas, būtina atskirti funkcijas ir kartu užtikrinti, kad indėlių garantijų bei gaivinimo ir pertvarkymo fondai būtų veiksmingai apibrėžti.

Europos indėlių garantijų mechanizmai ir gaivinimo bei pertvarkymo sistemos turėtų turėti tvirtą iš įvairių pramonės sektorių įnašų, visų pirma ex-ante, sudarytą finansinę struktūrą, pagal kurią tam tikros finansų įstaigos įnašas turėtų atspindėti tos įstaigos rizikingumą, o viešosios lėšos turėtų būti naudojamos tik kaip paskutinis finansinės pagalbos rezervas ir jis turėtų būti naudojamas kiek įmanoma mažiau.

1.3. rekomendacija dėl gaivinimo ir pertvarkymo

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

Dabartinis pasiūlymas dėl direktyvos, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema, turėtų būti kuo greičiau patvirtintas, kad būtų galima sukurti Europos pertvarkymo priemonių taikymo institucijoms, kurių tiesioginė priežiūra vykdoma pagal bendrą priežiūros mechanizmą, sistemą ir sudaryti sąlygas sukurti bendrą Europos gaivinimo ir pertvarkymo sistemą. Reikėtų atsižvelgti į tai, kad tam tikruose bankų sektoriuose jau įdiegti visapusiškos apsaugos mechanizmai ir gaivinimo bei pertvarkymo priemonės, kurie turėtų būti pripažinti, remiami ir aptarti teisėkūros procedūra priimame akte.

Bendras veiksmingos pertvarkymo ir gaivinimo sistemos tikslas yra kuo labiau sumažinti galimą mokesčių mokėtojų lėšų naudojimą bankininkystės įstaigoms gaivinti ir pertvarkyti.

Siekiant apsaugoti privačias santaupas, būtina atskirti funkcijas ir kartu užtikrinti, kad Europos indėlių garantijų bei gaivinimo ir pertvarkymo fondai būtų veiksmingai apibrėžti.

Europos gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, taip pat indėlių garantijų sistemos turėtų turėti tvirtą iš įvairių pramonės sektorių įnašų, visų pirma ex-ante, sudarytą finansinę struktūrą, pagal kurią tam tikros finansų įstaigos įnašas turėtų atspindėti tos įstaigos rizikingumą, o viešosios lėšos turėtų būti naudojamos tik kaip paskutinis finansinės pagalbos rezervas ir jis turėtų būti naudojamas kaip įmanoma mažiau.

Pasiūlymas taip pat turėtų derėti su kitais 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucijos su rekomendacijomis Komisijai dėl bankų sektoriaus tarpvalstybinių krizių valdymo aspektais, kaip antai su nemokumo procedūras reglamentuojančiais teisės aktais ir bendrais rizikos vertinimais, bendru priemonių rinkiniu ir intervencijos priemonėmis.

1.4. rekomendacija dėl bankininkystės sąjungos papildomų aspektų

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

| — | reikalavimą, jei reikia, teisiškai atskirti tam tikrą ypač rizikingą finansinę veiklą nuo bankų grupėje indėlius priimančių bankų, kaip nurodyta Liikaneno ataskaitoje; |
| --- | --- |

—

reikalavimą, jei reikia, teisiškai atskirti tam tikrą ypač rizikingą finansinę veiklą nuo bankų grupėje indėlius priimančių bankų, kaip nurodyta Liikaneno ataskaitoje;

| — | reguliavimo sistemą pagal principą „ta pati rizika, ta pati taisyklė“ siekiant užtikrinti, kad ne bankai, vykdantys panašią į bankinę veiklą ir palaikantys ryšius su kitais bankais, nebūtų nepasiekiami reguliuotojui; |
| --- | --- |

—

reguliavimo sistemą pagal principą „ta pati rizika, ta pati taisyklė“ siekiant užtikrinti, kad ne bankai, vykdantys panašią į bankinę veiklą ir palaikantys ryšius su kitais bankais, nebūtų nepasiekiami reguliuotojui;

| — | patikimo ir nuolat atliekamo bankų finansinės būklės testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, tai sudarytų palankias sąlygas anksti aptikti problemas ir atitinkamu mastu veiksmingai reaguoti; |
| --- | --- |

—

patikimo ir nuolat atliekamo bankų finansinės būklės testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, tai sudarytų palankias sąlygas anksti aptikti problemas ir atitinkamu mastu veiksmingai reaguoti;

| — | bendro taisyklių sąvado dėl riziką ribojančios visų bankų priežiūros ir bendros makrorizikos ribojimo priežiūros sistemos, siekiant mažinti tolesnį finansų rinkų susiskaidymą. |
| --- | --- |

—

bendro taisyklių sąvado dėl riziką ribojančios visų bankų priežiūros ir bendros makrorizikos ribojimo priežiūros sistemos, siekiant mažinti tolesnį finansų rinkų susiskaidymą.

2.   Integruota fiskalinė sistema

2.1. rekomendacija dėl dviejų dokumentų rinkinio

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

Reikėtų nustatyti, kad Komisija turi veiksmingai įgyvendinti kompromisus, kurių Europos Parlamentas ir Taryba pasieks per trišales derybas dėl dviejų dokumentų rinkinio, susijusius su:

| — | bendro biudžeto tvarkaraščio sudarymu; |
| --- | --- |

—

bendro biudžeto tvarkaraščio sudarymu;

| — | nacionalinių biudžeto sistemų reformavimu; |
| --- | --- |

—

nacionalinių biudžeto sistemų reformavimu;

| — | biudžeto planų, įskaitant viešųjų investicijų ir išlaidų, susijusių su strategijos „Europa 2020“ tikslais, kokybinį vertinimą; |
| --- | --- |

—

biudžeto planų, įskaitant viešųjų investicijų ir išlaidų, susijusių su strategijos „Europa 2020“ tikslais, kokybinį vertinimą;

| — | ekonominės partnerystės programų parengimu; |
| --- | --- |

—

ekonominės partnerystės programų parengimu;

| — | atidesne valstybių narių, kurių valiuta yra euras, ir kuriose vykdoma perviršinio deficito procedūra, stebėsena; |
| --- | --- |

—

atidesne valstybių narių, kurių valiuta yra euras, ir kuriose vykdoma perviršinio deficito procedūra, stebėsena;

| — | atidesne valstybių narių, kurių valiuta yra euras, ir kurioms kyla pavojus neįvykdyti savo įsipareigojimų pagal perviršinio deficito procedūrą, stebėsena; |
| --- | --- |

—

atidesne valstybių narių, kurių valiuta yra euras, ir kurioms kyla pavojus neįvykdyti savo įsipareigojimų pagal perviršinio deficito procedūrą, stebėsena;

| — | ataskaitų apie skolos vertybinių popierių emisijas teikimu; |
| --- | --- |

—

ataskaitų apie skolos vertybinių popierių emisijas teikimu;

| — | iniciatyva, kurioje pateikiamas rinkinys programų, reikalingų norint sutelkti papildomas ilgalaikes investicijas, sudarančias maždaug 1 proc. BVP, kurių reikia siekiant stiprinti tvarų augimą ir baigti vykdyti reikiamas struktūrines reformas; |
| --- | --- |

—

iniciatyva, kurioje pateikiamas rinkinys programų, reikalingų norint sutelkti papildomas ilgalaikes investicijas, sudarančias maždaug 1 proc. BVP, kurių reikia siekiant stiprinti tvarų augimą ir baigti vykdyti reikiamas struktūrines reformas;

2.2. rekomendacija dėl fiskalinio susitarimo nuostatų suvienodinamo Bendrijoje

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

Remiantis patirties įgyvendinant fiskalinį susitarimą vertinimu ir laikantis ES sutarties ir SESV, šis susitarimas turėtų būti kuo greičiau perkeltas į antrinę Sąjungos teisę.

2.3. rekomendacija: apmokestinimas

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

Vis glaudesnėje ekonominėje, fiskalinėje ir biudžetinėje Sąjungoje turi būti padaryta daugiau siekiant koordinuoti apmokestinimo sistemas ir spręsti žalingos valstybių narių mokesčių konkurencijos problemą, akivaizdžiai prieštaraujančią vidaus rinkos logikai. Visų pirma tada, kai nepadeda jokios diskusijos ir kompromisai, apmokestinimo srityje (pvz., nustatant BKPMB arba finansinių sandorių mokestį) reikėtų dažniau pasitelkti tvirtesnio bendradarbiavimo priemones, nes suderinus mokesčių sistemas didės biudžeto politikos integracija.

2.4. rekomendacija: dėl nuosavais ištekliais finansuojamo centrinio Europos biudžeto

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

Reikėtų nustatyti, kad Komisija ir Taryba, rengdamos politikos galimybes, atsižvelgtų į Europos Parlamento poziciją dėl daugiametės finansinės programos ir nuosavų išteklių. Europos Parlamentas ne kartą pareiškė, kad būtina skubiai reformuoti nuosavų išteklių sistemą ir grįžti prie SESV, kurioje teigiama, kad Sąjungos biudžetas turi būti finansuojamas tik nuosavais ištekliais, prasmės ir formuluotės.

Padėtis, kai Sąjungos biudžeto finansavimo poreikiai nesuderinami su būtinu biudžeto konsolidavimu valstybėse narėse, turėtų būti taisoma nedelsiant. Taigi atėjo laikas laipsniškai grįžti prie Sąjungos biudžeto finansavimo tikrais nuosavais ištekliais, tai atitinkamai palengvintų nacionalinių biudžetų naštą. Be to primena, kad savo 2007 m. kovo 29 d., 2011 m. birželio 8 d., 2012 m. birželio 13 d. ir 2012 m. spalio 23 d. rezoliucijose Europos Parlamentas paaiškino savo požiūrį į tikrų nuosavų išteklių sistemą ir kaip šią sistemą suderinti su artimiausioje ateityje būtinu fiskaliniu konsolidavimu nacionaliniu lygmeniu.

Siekiant tolesnio biudžeto koordinavimo Sąjungoje reikia gauti konsoliduotus duomenis apie Sąjungos, valstybių narių ir vietos bei regionų valdžios institucijų finansus, šie duomenys turėtų atspindėti Sąjungos tikslus. Taigi Komisija būsimuose pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų numatyti, kad būtų parengti tokie konsoliduoti duomenys;

2.5. rekomendacija: laipsniškas skolos perkėlimas į skolos grąžinimo fondą

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

Perviršinė skola turėtų būti palaipsniui pervedama į skolos grąžinimo fondą, įsteigtą remiantis Vokietijos ekonominės tarybos ekspertų pasiūlymu, pagal kurį numatoma įsteigti fondą, kurį sudarytų visa didesnė nei 60 proc. valstybių narių skola, atitinkanti tam tikrus kriterijus. Skola būtų grąžinama per maždaug 25 metus; taigi būtų įsteigtas fondas, kuris, drauge užtikrinus visų esamų mechanizmų taikymą, padėtų užtikrinti, kad bendra valstybių narių skola ateityje būtų ne didesnė kaip 60 proc.

2.6. rekomendacija dėl kovos su mokesčių vengimu

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

Laisvu kapitalo judėjimu negali būti remiamasi siekiant išvengti mokesčių, ypač valstybėse narėse, kurių valiuta yra euras, ir turi didelių su euro zonos finansiniu stabilumu susijusių sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia. Todėl Komisija, vadovaudamasi savo svarbia 2012 m. birželio 27 d. iniciatyva, skirta kovai su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu bei agresyviu mokesčių planavimu stiprinti, turėtų užbaigti derybas dėl tarptautinių susitarimų ir pateikti pasiūlymus, kuriuose būtų numatytas glaudesnis mokesčių administratorių bendradarbiavimas ir veiksmingesnis jų veiklos koordinavimas.

Vykdant tvirtesnį bendradarbiavimą pagal SESV 326 ir 333 straipsnius turėtų būti nustatytas finansinių sandorių mokestis.

2.7. rekomendacija dėl demokratinės ESM priežiūros užtikrinimo

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu, turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

ESM turėtų būti plėtojamas taikant Bendrijos metodą ir užtikrinant atskaitingumą Europos Parlamentui. Svarbiausi sprendimai, pvz., dėl finansinės paramos teikimo kuriai nors valstybei narei ir memorandumų sudarymo, turėtų būti vykdomi Europos Parlamentui tinkamai juos patikrinus.

Prieš pradedant eiti pareigas trejeto atstovams, paskirtiems siekiant užtikrinti memorandumo įgyvendinimą, turėtų būti surengtas jų klausymas Europos Parlamente, be to, jie turėtų nuolat teikti ataskaitas Europos Parlamentui ir Parlamentas turėtų vykdyti demokratinę jų kontrolę.

2.8. rekomendacija dėl fiskalinio koordinavimo priemonių demokratinės atskaitomybės ir teisėtumo užtikrinimo

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

Visi naujai sukurti fiskalinės politikos koordinavimo mechanizmai turėtų būti derinami su tinkamomis nuostatomis, siekiant užtikrinti demokratinę atskaitomybę ir teisėtumą.

3.   Integruota ekonominės politikos sistema

3.1. rekomendacija dėl geresnio ekonominės politikos ex ante koordinavimo ir Europos semestro veiksmingumo didinimo

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

Komisija turėtų užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendinti kompromisai, kurių per trišales derybas dėl dviejų dokumentų rinkinio pasieks Europos Parlamentas ir Taryba.

Turėtų būti kruopščiai išnagrinėtos Sąjungos taikomos Europos socialinės apsaugos priemonės ir minimalūs socialiniai standartai, įskaitant jaunimo nedarbo problemos sprendimą, kaip antai Europos jaunimo garantiją.

Komisija turėtų nedelsdama pateikti pasiūlymų dėl įprasta teisėkūros procedūra priimamo akto dėl įsipareigojimų, kuriuos valstybių arba vyriausybių vadovai įtraukė į 2012 m. birželio 28 d. Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, perkėlimo į antrinės teisės aktus. Visų pirma ekonomikos koordinavimo sistemos atveju turėtų būti tinkamai atsižvelgta į valstybės narės įsipareigojimą „tęsti diferencijuotą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, remiantis SAP bei atsižvelgiant į konkrečios šalies aplinkybes“, ir skatinti „investicijas į ateitį orientuotose srityse, tiesiogiai susijusiose su ekonomikos augimo potencialu“.

Komisija turėtų pateikti paaiškinimą dėl metinės augimo apžvalgos statuso. Europos semestre turėtų dalyvauti Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai.

Siekiant tolesnio biudžeto koordinavimo Sąjungoje reikia gauti konsoliduotus duomenis apie Sąjungos, valstybių narių ir vietos bei regionų valdžios institucijų finansus; šie duomenys turėtų atspindėti Sąjungos tikslus. Todėl Komisija būsimuose pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų numatyti, kad būtų parengti tokie konsoliduoti duomenys.

Remiantis Europos semestro įvairių etapų svarstymais, kaip numatyta pagal sustiprintą SAP ir makroekonominės priežiūros mechanizmą, turėtų būti įvertintas papildomų teisės aktų poreikis, atsižvelgiant į nurodytus aspektus:

| — | siekiant skatinti tvarų ekonomikos augimą, didinti konkurencingumą ir spręsti makroekonominio disbalanso problemą, itin svarbu plėtoti ir stiprinti vidaus rinką bei skatinti tarptautinės prekybos ryšius. Todėl reikėtų nustatyti, kad Komisija savo metinėje augimo apžvalgoje atsižvelgtų į tai, kokių veiksmų dar reikia imtis valstybėms narėms, siekiant baigti kurti vidaus rinką; |
| --- | --- |

—

siekiant skatinti tvarų ekonomikos augimą, didinti konkurencingumą ir spręsti makroekonominio disbalanso problemą, itin svarbu plėtoti ir stiprinti vidaus rinką bei skatinti tarptautinės prekybos ryšius. Todėl reikėtų nustatyti, kad Komisija savo metinėje augimo apžvalgoje atsižvelgtų į tai, kokių veiksmų dar reikia imtis valstybėms narėms, siekiant baigti kurti vidaus rinką;

| — | nacionalinės reformų programos (NRP) ir nacionalinės stabilumo programos (NSP) turėtų būti glaudžiai susietos. Vykdant tinkamą stebėseną turėtų būti užtikrinta NRP ir NSP darna; |
| --- | --- |

—

nacionalinės reformų programos (NRP) ir nacionalinės stabilumo programos (NSP) turėtų būti glaudžiai susietos. Vykdant tinkamą stebėseną turėtų būti užtikrinta NRP ir NSP darna;

| — | Europos semestras turėtų suteikti galimybę pasiekti didesnę Sąjungos ir valstybių narių biudžetų sąveiką įgyvendinant strategijoje „Europa 2020“ nustatytus tikslus; be to, Europos semestras taip pat turėtų būti vystomas toliau, įtraukiant išteklių naudojimo efektyvumo rodiklius; |
| --- | --- |

—

Europos semestras turėtų suteikti galimybę pasiekti didesnę Sąjungos ir valstybių narių biudžetų sąveiką įgyvendinant strategijoje „Europa 2020“ nustatytus tikslus; be to, Europos semestras taip pat turėtų būti vystomas toliau, įtraukiant išteklių naudojimo efektyvumo rodiklius;

| — | regionų ir vietos valdžios institucijos bei socialiniai partneriai turėtų aktyviau dalyvauti planuojant ir įgyvendinant atitinkamas programas, kad visais lygmenimis būtų jaučiama didesnė atsakomybė už strategijos tikslus ir vietose būtų užtikrintas didesnis informuotumas apie strategijos tikslus ir įgyvendinimo rezultatus; |
| --- | --- |

—

regionų ir vietos valdžios institucijos bei socialiniai partneriai turėtų aktyviau dalyvauti planuojant ir įgyvendinant atitinkamas programas, kad visais lygmenimis būtų jaučiama didesnė atsakomybė už strategijos tikslus ir vietose būtų užtikrintas didesnis informuotumas apie strategijos tikslus ir įgyvendinimo rezultatus;

| — | Komisija turėtų kasmet, ne vėliau kaip gruodžio 1 d., patvirtinti metinę augimo apžvalgą ir įspėjimo mechanizmą bei vieną apžvalgos skyrių skirti euro zonai. Komisija turėtų visiškai atskleisti savo pagrindinius makroekonomikos metodus ir prognozes; |
| --- | --- |

—

Komisija turėtų kasmet, ne vėliau kaip gruodžio 1 d., patvirtinti metinę augimo apžvalgą ir įspėjimo mechanizmą bei vieną apžvalgos skyrių skirti euro zonai. Komisija turėtų visiškai atskleisti savo pagrindinius makroekonomikos metodus ir prognozes;

| — | metinėje augimo apžvalgoje Komisija turėtų aiškiai įvertinti pagrindines Sąjungos ir pavienių valstybių narių ekonomines ir fiskalines problemas, siūlyti svarbiausias priemones šioms problemoms įveikti ir nustatyti iniciatyvas, kurių imtasi Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu siekiant didinti konkurencingumą ir skatinti ilgalaikes investicijas, panaikinti ekonomikos augimo kliūtis, pasiekti Sutartyse ir dabartinėje strategijoje „Europa 2020“ iškeltus tikslus, įgyvendinti septynias pavyzdines iniciatyvas ir sumažinti makroekonominį disbalansą; |
| --- | --- |

—

metinėje augimo apžvalgoje Komisija turėtų aiškiai įvertinti pagrindines Sąjungos ir pavienių valstybių narių ekonomines ir fiskalines problemas, siūlyti svarbiausias priemones šioms problemoms įveikti ir nustatyti iniciatyvas, kurių imtasi Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu siekiant didinti konkurencingumą ir skatinti ilgalaikes investicijas, panaikinti ekonomikos augimo kliūtis, pasiekti Sutartyse ir dabartinėje strategijoje „Europa 2020“ iškeltus tikslus, įgyvendinti septynias pavyzdines iniciatyvas ir sumažinti makroekonominį disbalansą;

| — | valstybės narės ir jų regionai turėtų ypač labiau įtraukti nacionalinius ir regionų parlamentus, socialinius partnerius, valstybės institucijas ir pilietinę visuomenę į nacionalinių reformų, vystymosi bei sanglaudos programų rengimą ir nuolat su jais konsultuotis; |
| --- | --- |

—

valstybės narės ir jų regionai turėtų ypač labiau įtraukti nacionalinius ir regionų parlamentus, socialinius partnerius, valstybės institucijas ir pilietinę visuomenę į nacionalinių reformų, vystymosi bei sanglaudos programų rengimą ir nuolat su jais konsultuotis;

| — | metinėje augimo apžvalgoje Komisija turėtų konkrečiai nustatyti galimą Sąjungos lygmeniu ir valstybėse narėse įgyvendinamų pagrindinių ekonominės politikos priemonių tarpvalstybinį šalutinį poveikį; |
| --- | --- |

—

metinėje augimo apžvalgoje Komisija turėtų konkrečiai nustatyti galimą Sąjungos lygmeniu ir valstybėse narėse įgyvendinamų pagrindinių ekonominės politikos priemonių tarpvalstybinį šalutinį poveikį;

| — | už Europos semestrą atsakingi Komisijos nariai turėtų atvykti ir aptarti metinę augimo apžvalgą atitinkamuose Parlamento komitetuose iškart po jos patvirtinimo Komisijoje; |
| --- | --- |

—

už Europos semestrą atsakingi Komisijos nariai turėtų atvykti ir aptarti metinę augimo apžvalgą atitinkamuose Parlamento komitetuose iškart po jos patvirtinimo Komisijoje;

| — | liepos mėnesį Taryba turėtų atvykti į kompetentingą Parlamento komitetą ir paaiškinti visus jos padarytus svarbius Komisijos pasiūlytų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų pakeitimus; Komisija turėtų dalyvauti šiame klausyme ir pateikti savo nuomonę šiuo klausimu; |
| --- | --- |

—

liepos mėnesį Taryba turėtų atvykti į kompetentingą Parlamento komitetą ir paaiškinti visus jos padarytus svarbius Komisijos pasiūlytų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų pakeitimus; Komisija turėtų dalyvauti šiame klausyme ir pateikti savo nuomonę šiuo klausimu;

| — | valstybės narės turėtų pateikti kuo išsamesnę informaciją apie nacionalinėse reformų programose numatytus veiksmus ir priemones, kuriais siekiama įgyvendinti užsibrėžtus nacionalinius tikslus, įskaitant jų įgyvendinimo galutinį terminą, numatomą poveikį, galimą šalutinį poveikį, nesėkmingo įgyvendinimo riziką, biudžeto išlaidas ir, jei taikoma, Sąjungos struktūrinių fondų lėšų naudojimą. |
| --- | --- |

—

valstybės narės turėtų pateikti kuo išsamesnę informaciją apie nacionalinėse reformų programose numatytus veiksmus ir priemones, kuriais siekiama įgyvendinti užsibrėžtus nacionalinius tikslus, įskaitant jų įgyvendinimo galutinį terminą, numatomą poveikį, galimą šalutinį poveikį, nesėkmingo įgyvendinimo riziką, biudžeto išlaidas ir, jei taikoma, Sąjungos struktūrinių fondų lėšų naudojimą.

| — | skatinimo mechanizmai padėtų sustiprinti privalomą ekonominės politikos koordinavimo pobūdį. |
| --- | --- |

—

skatinimo mechanizmai padėtų sustiprinti privalomą ekonominės politikos koordinavimo pobūdį.

3.2. rekomendacija dėl Europos socialinio pakto

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

Pagal Sutartis nustatant ir įgyvendinant Sąjungos politikos ir veiklos sritis turi būti atsižvelgiama į didelio užimtumo skatinimą ir tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimą.

Specialios taisyklės, skirtos privalomai biudžetinės drausmės euro zonoje priežiūrai, gali ir turėtų papildyti fiskalinius ir makroekonominius kriterijus užimtumo ir socialiniais kriterijais, siekiant užtikrinti tinkamą pirmiau minėtos nuostatos įgyvendinimą, taikant atitinkamas Sąjungos finansines nuostatas.

Europos socialinis paktas turėtų būti parengtas siekiant skatinti:

| — | jaunimo užimtumą, įskaitant tokias iniciatyvas kaip Europos jaunimo garantija; |
| --- | --- |

—

jaunimo užimtumą, įskaitant tokias iniciatyvas kaip Europos jaunimo garantija;

| — | aukštos kokybės ir tinkamą viešųjų paslaugų finansavimą; |
| --- | --- |

—

aukštos kokybės ir tinkamą viešųjų paslaugų finansavimą;

| — | pragyvenimo lygį, atitinkantį darbo užmokestį; |
| --- | --- |

—

pragyvenimo lygį, atitinkantį darbo užmokestį;

| — | galimybes gauti prieinamą socialinį būstą; |
| --- | --- |

—

galimybes gauti prieinamą socialinį būstą;

| — | socialinę apsaugą, siekiant užtikrinti visuotinę prieigą prie pagrindinių sveikatos apsaugos paslaugų, neatsižvelgiant į pajamas; |
| --- | --- |

—

socialinę apsaugą, siekiant užtikrinti visuotinę prieigą prie pagrindinių sveikatos apsaugos paslaugų, neatsižvelgiant į pajamas;

| — | socialinio protokolo įgyvendinimą, siekiant apsaugoti pagrindines socialines ir darbo teises; |
| --- | --- |

—

socialinio protokolo įgyvendinimą, siekiant apsaugoti pagrindines socialines ir darbo teises;

| — | Europos standartus, skirtus socialiai tinkamu ir atsakingu būdu valdyti restruktūrizavimą; |
| --- | --- |

—

Europos standartus, skirtus socialiai tinkamu ir atsakingu būdu valdyti restruktūrizavimą;

| — | naują sveikatos ir saugos strategiją, apimančią su stresu susijusias ligas; |
| --- | --- |

—

naują sveikatos ir saugos strategiją, apimančią su stresu susijusias ligas;

| — | vienodo darbo užmokesčio už vienodos vertės darbą ir lygias teises visiems. |
| --- | --- |

—

vienodo darbo užmokesčio už vienodos vertės darbą ir lygias teises visiems.

4.   Demokratinio teisėtumo ir atskaitomybės stiprinimas

4.1. rekomendacija dėl dialogo ekonomikos klausimais

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

Reikėtų nustatyti, kad Komisija visapusiškai įgyvendintų kompromisus, kurių per trišales derybas dėl dviejų dokumentų rinkinio pasieks Europos Parlamentas ir Taryba.

4.2. rekomendacija dėl finansinės apsaugos priemonių

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

Europos Parlamentas turėtų nuolat vykdyti Europos finansinio stabilumo fondo (dabar – ESM) ir visų būsimų panašių struktūrų operacijų demokratinę kontrolę ir priežiūrą, o Audito Rūmai ir OLAF turėtų dalyvauti atliekant tą kontrolę ir priežiūrą. ESM turi būti taikomas vadovaujantis Bendrijos metodu.

4.3. rekomendacija dėl Europos Parlamento įtakos didinimo ir tarpparlamentinio bendradarbiavimo stiprinimo taikant Europos semestro priemonę

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

| — | Europos Parlamento Pirmininkas pavasario Europos Vadovų Taryboje turėtų pristatyti Parlamento nuomonę apie metinę augimo apžvalgą; turėtų būti susiderėta dėl tarpinstitucinio susitarimo siekiant įtraukti Europos Parlamentą į metinės augimo apžvalgos, ekonominės politikos ir užimtumo gairių sudarymą ir patvirtinimą; |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento Pirmininkas pavasario Europos Vadovų Taryboje turėtų pristatyti Parlamento nuomonę apie metinę augimo apžvalgą; turėtų būti susiderėta dėl tarpinstitucinio susitarimo siekiant įtraukti Europos Parlamentą į metinės augimo apžvalgos, ekonominės politikos ir užimtumo gairių sudarymą ir patvirtinimą;

| — | Komisija ir Taryba turėtų dalyvauti svarbiausiais Europos semestro momentais (t. y. po metinės augimo apžvalgos paskelbimo ir po konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų paskelbimo) rengiamuose nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento atstovų tarpparlamentiniuose posėdžiuose, kad svarstydami šalies biudžetą nacionaliniai parlamentai galėtų atsižvelgti į Europos perspektyvą. |
| --- | --- |

—

Komisija ir Taryba turėtų dalyvauti svarbiausiais Europos semestro momentais (t. y. po metinės augimo apžvalgos paskelbimo ir po konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų paskelbimo) rengiamuose nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento atstovų tarpparlamentiniuose posėdžiuose, kad svarstydami šalies biudžetą nacionaliniai parlamentai galėtų atsižvelgti į Europos perspektyvą.

4.4. rekomendacija dėl skaidrumo, teisėtumo ir atskaitingumo didinimo

Europos Parlamentas mano, kad teisėkūros procedūra priimamu aktu turėtų būti siekiama reglamentuoti šiuos toliau nurodytus klausimus:

| — | siekiant didinti skaidrumą, reikėtų reikalauti, kad Ekonomikos ir finansų reikalų taryba ir Euro grupė prieš savo posėdžius perduotų Europos Parlamentui svarbiausius vidaus dokumentus, darbotvarkes ir bendrąją informaciją; be to, Euro grupės pirmininkas turėtų reguliariai vykti į Europos Parlamentą, pvz., į klausymus, kurie bus rengiami remiant Europos Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui; |
| --- | --- |

—

siekiant didinti skaidrumą, reikėtų reikalauti, kad Ekonomikos ir finansų reikalų taryba ir Euro grupė prieš savo posėdžius perduotų Europos Parlamentui svarbiausius vidaus dokumentus, darbotvarkes ir bendrąją informaciją; be to, Euro grupės pirmininkas turėtų reguliariai vykti į Europos Parlamentą, pvz., į klausymus, kurie bus rengiami remiant Europos Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui;

| — | Europos Parlamentas turi visapusiškai dalyvauti tolesniame keturių pirmininkų ataskaitos rengimo procese, vadovaujantis Bendrijos metodu; šiame procese Parlamentas gali dalyvauti darbo grupių lygmeniu (atliekant parengiamąjį darbą) ir pirmininkų lygmeniu (priimant sprendimus); |
| --- | --- |

—

Europos Parlamentas turi visapusiškai dalyvauti tolesniame keturių pirmininkų ataskaitos rengimo procese, vadovaujantis Bendrijos metodu; šiame procese Parlamentas gali dalyvauti darbo grupių lygmeniu (atliekant parengiamąjį darbą) ir pirmininkų lygmeniu (priimant sprendimus);

| — | Europos Parlamento Pirmininkas turėtų būti kviečiamas dalyvauti Europos Vadovų Tarybos posėdžiuose ir euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimuose; |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento Pirmininkas turėtų būti kviečiamas dalyvauti Europos Vadovų Tarybos posėdžiuose ir euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimuose;

| — | Sąjungos lygmeniu atsiradus naujoms kompetencijos sritims ar jas perduodant arba įsteigus naujas Sąjungos institucijas, turėtų būti užtikrinama jų demokratinė kontrolė Europos Parlamente ir atskaitingumas Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

—

Sąjungos lygmeniu atsiradus naujoms kompetencijos sritims ar jas perduodant arba įsteigus naujas Sąjungos institucijas, turėtų būti užtikrinama jų demokratinė kontrolė Europos Parlamente ir atskaitingumas Europos Parlamentui;

| — | Europos Parlamente turėtų būti rengiamas klausymas ir pritariama skiriamo ESM pirmininko kandidatūrai. Pirmininkas turėtų nuolat atsiskaityti Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

—

Europos Parlamente turėtų būti rengiamas klausymas ir pritariama skiriamo ESM pirmininko kandidatūrai. Pirmininkas turėtų nuolat atsiskaityti Europos Parlamentui;

| — | prieš Komisijos atstovui (-ams) pradedant eiti pareigas trejete, turėtų būti surengtas jų klausymas Europos Parlamente, be to, jis (jie) turėtų nuolat teikti ataskaitas Europos Parlamentui. |
| --- | --- |

—

prieš Komisijos atstovui (-ams) pradedant eiti pareigas trejete, turėtų būti surengtas jų klausymas Europos Parlamente, be to, jis (jie) turėtų nuolat teikti ataskaitas Europos Parlamentui.

| — | Už ekonomiką ir pinigų reikalus atsakingo Komisijos nario vaidmens stiprinimas arba Europos iždo biuro steigimas turi būti susieti su atitinkamomis demokratinio atskaitingumo ir teisėtumo priemonėmis, apimančiomis Europos Parlamento pritarimo ir kontrolės procedūras. |
| --- | --- |

—

Už ekonomiką ir pinigų reikalus atsakingo Komisijos nario vaidmens stiprinimas arba Europos iždo biuro steigimas turi būti susieti su atitinkamomis demokratinio atskaitingumo ir teisėtumo priemonėmis, apimančiomis Europos Parlamento pritarimo ir kontrolės procedūras.

| — | Tik taikant Bendrijos metodą, laikantis Sąjungos teisės aktų ir gerbiant Sąjungos institucijas gali būti užtikrinta pagarba demokratiniam atskaitingumui ir teisėtumui Europos Sąjungoje; pagal Sutartis EPS gali įsteigti tik Sąjunga; |
| --- | --- |

—

Tik taikant Bendrijos metodą, laikantis Sąjungos teisės aktų ir gerbiant Sąjungos institucijas gali būti užtikrinta pagarba demokratiniam atskaitingumui ir teisėtumui Europos Sąjungoje; pagal Sutartis EPS gali įsteigti tik Sąjunga;

| — | Sąjungos valiuta yra euras, o jos aukščiausiasis atstovaujamasis organas yra Europos Parlamentas; nustatant būsimą EPS struktūrą turi būti pripažinta, kad Europos Parlamentas yra vieta, kurioje įgyvendinamas atskaitingumas Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

—

Sąjungos valiuta yra euras, o jos aukščiausiasis atstovaujamasis organas yra Europos Parlamentas; nustatant būsimą EPS struktūrą turi būti pripažinta, kad Europos Parlamentas yra vieta, kurioje įgyvendinamas atskaitingumas Europos lygmeniu;

| — | Procese, kurio metu rengiamas EPS ateities projektas, taikant Bendrijos metodą turi visapusiškai dalyvauti Parlamentas. |
| --- | --- |

—

Procese, kurio metu rengiamas EPS ateities projektas, taikant Bendrijos metodą turi visapusiškai dalyvauti Parlamentas.

Visi sprendimai, susiję su EPS stiprinimu, turi būti priimami remiantis Europos Sąjungos sutartimi; bet koks nukrypimas nuo Bendrijos metodo ir dažnesnis tarpvyriausybinių susitarimų naudojimas skaldys ir silpnins Europos Sąjungą, įskaitant euro zoną.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/69

---

P7_TA(2012)0431

AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos veikla 2011 m.

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos veiklos 2011 m. (2012/2048(INI))

(2015/C 419/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (AKR) ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Kotonu partnerystės susitarimas) (1) ir persvarstytą 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge ir 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (AKR) ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Kotonu partnerystės susitarimas) (1) ir persvarstytą 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge ir 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu (2),

| — | atsižvelgdamas į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) darbo tvarkos taisykles, priimtas 2003 m. balandžio 3 d. (3) ir paskutinį kartą iš dalies keistas Budapešte (Vengrija) 2011 m. gegužės 18 d. (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) darbo tvarkos taisykles, priimtas 2003 m. balandžio 3 d. (3) ir paskutinį kartą iš dalies keistas Budapešte (Vengrija) 2011 m. gegužės 18 d. (4),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (5),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 22 d. Kigalyje (Ruanda) priimtą JPA deklaraciją siekiant vystymuisi palankių ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 22 d. Kigalyje (Ruanda) priimtą JPA deklaraciją siekiant vystymuisi palankių ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) (6),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola) JPA priimtą Luandos deklaraciją dėl AKR ir ES valstybių partnerystės susitarimo (Kotonu susitarimo) antrosios peržiūros (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola) JPA priimtą Luandos deklaraciją dėl AKR ir ES valstybių partnerystės susitarimo (Kotonu susitarimo) antrosios peržiūros (7),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 29 d. Jaundėje (Kamerūnas) JPA Centrinės Afrikos regiono susitikime priimtą komunikatą (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 29 d. Jaundėje (Kamerūnas) JPA Centrinės Afrikos regiono susitikime priimtą komunikatą (8),

| — | atsižvelgdamas į JPA Budapešte (2011 m. gegužės mėn.) priimtas rezoliucijas dėl: demokratinių permainų Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose: padariniai AKR šalims, Europai ir pasauliui; padėties Dramblio Kaulo Krante; iššūkių, susijusių su demokratijos ateitimi ir konstitucinės tvarkos palaikymu AKR ir ES šalyse; biudžeto paramos kaip oficialios paramos vystymuisi (OPV) priemonės AKR šalyse; vandens taršos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JPA Budapešte (2011 m. gegužės mėn.) priimtas rezoliucijas dėl: demokratinių permainų Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose: padariniai AKR šalims, Europai ir pasauliui; padėties Dramblio Kaulo Krante; iššūkių, susijusių su demokratijos ateitimi ir konstitucinės tvarkos palaikymu AKR ir ES šalyse; biudžeto paramos kaip oficialios paramos vystymuisi (OPV) priemonės AKR šalyse; vandens taršos,

| — | atsižvelgdamas į JPA Budapešte (2011 m. gegužės mėn.) priimtas deklaracijas dėl: 2011 m. Busane (Pietų Korėja) vyksiančio Ketvirtojo aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais; vienybės visuotinio prieinamumo labui rengiantis 2011 m. birželio mėn. vyksiančiam aukšto lygio susitikimui dėl AIDS (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JPA Budapešte (2011 m. gegužės mėn.) priimtas deklaracijas dėl: 2011 m. Busane (Pietų Korėja) vyksiančio Ketvirtojo aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais; vienybės visuotinio prieinamumo labui rengiantis 2011 m. birželio mėn. vyksiančiam aukšto lygio susitikimui dėl AIDS (9),

| — | atsižvelgdamas į JPA Lomėje (2011 m. lapkričio mėn.) priimtas rezoliucijas dėl: Lisabonos sutarties poveikio AKR ir ES šalių partnerystei; skolos poveikio AKR šalių vystomajam finansavimui; neįgaliųjų įtraukties besivystančiose šalyse; maisto krizės Afrikos Kyšulio regione, ypač Somalyje; Arabų pavasario poveikio kaimyninėms valstybėms Afrikoje į pietus nuo Sacharos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JPA Lomėje (2011 m. lapkričio mėn.) priimtas rezoliucijas dėl: Lisabonos sutarties poveikio AKR ir ES šalių partnerystei; skolos poveikio AKR šalių vystomajam finansavimui; neįgaliųjų įtraukties besivystančiose šalyse; maisto krizės Afrikos Kyšulio regione, ypač Somalyje; Arabų pavasario poveikio kaimyninėms valstybėms Afrikoje į pietus nuo Sacharos (10),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A7-0328/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A7-0328/2012),

| A. | kadangi Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja užtikrino, kad ES Tarybai asamblėjos sesijose turėtų būti atstovaujama ministrų lygmeniu, ir paaiškino, kad tai, jog ES Tarybos atstovai nedalyvavo 20-ojoje sesijoje Kinšasoje 2010 m., buvo vienkartinė išimtis; kadangi ES Tarybai abiejose 2011 m. vykusiose sesijose atstovavo ministrai; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja užtikrino, kad ES Tarybai asamblėjos sesijose turėtų būti atstovaujama ministrų lygmeniu, ir paaiškino, kad tai, jog ES Tarybos atstovai nedalyvavo 20-ojoje sesijoje Kinšasoje 2010 m., buvo vienkartinė išimtis; kadangi ES Tarybai abiejose 2011 m. vykusiose sesijose atstovavo ministrai;

| B. | kadangi AKR ir ES JPA yra didžiausias parlamentinis organas, apimantis Šiaurės ir Pietų šalis; |
| --- | --- |

B.

kadangi AKR ir ES JPA yra didžiausias parlamentinis organas, apimantis Šiaurės ir Pietų šalis;

| C. | kadangi Tarybai pirmininkavusi Vengrija ir įvairios vietos valdžios institucijos labai prisidėjo prie 21-osios sesijos Budapešte organizavimo ir paties turinio, |
| --- | --- |

C.

kadangi Tarybai pirmininkavusi Vengrija ir įvairios vietos valdžios institucijos labai prisidėjo prie 21-osios sesijos Budapešte organizavimo ir paties turinio,

| D. | kadangi 2011 m. buvo suorganizuotos dvi faktų nustatymo misijos: viena – į Rytų Timorą, o kita – į Ketvirtąjį aukšto lygio forumą pagalbos veiksmingumo klausimais Busane (Pietų Korėja); |
| --- | --- |

D.

kadangi 2011 m. buvo suorganizuotos dvi faktų nustatymo misijos: viena – į Rytų Timorą, o kita – į Ketvirtąjį aukšto lygio forumą pagalbos veiksmingumo klausimais Busane (Pietų Korėja);

| E. | kadangi Kotonu partnerystės susitarimo persvarstymas, vykęs 2010 m., buvo gera proga stiprinti JPA vaidmenį ir jos regioninį aspektą, taip pat plėtoti parlamentinę kontrolę AKR regionuose ir šalyse; kadangi persvarstytas susitarimas nebuvo ratifikuotas iki 2011 m. pabaigos; |
| --- | --- |

E.

kadangi Kotonu partnerystės susitarimo persvarstymas, vykęs 2010 m., buvo gera proga stiprinti JPA vaidmenį ir jos regioninį aspektą, taip pat plėtoti parlamentinę kontrolę AKR regionuose ir šalyse; kadangi persvarstytas susitarimas nebuvo ratifikuotas iki 2011 m. pabaigos;

| F. | kadangi, vadovaujantis Kotonu susitarimu, politinis dialogas pagal 8 straipsnio nuostatas turi būti vykdomas dalyvaujant JPA; |
| --- | --- |

F.

kadangi, vadovaujantis Kotonu susitarimu, politinis dialogas pagal 8 straipsnio nuostatas turi būti vykdomas dalyvaujant JPA;

| G. | kadangi JPA regioninis posėdis, įvykęs 2011 m. Kamerūne, buvo labai sėkmingas ir baigėsi patvirtinant minėtąjį Jaundės komunikatą, kuriame buvo atkreiptas ypatingas dėmesys į narių pasipiktinimą dėl seksualinio smurto plitimo, jo menkinimo pavojaus ir paplitusio nebaudžiamumo; |
| --- | --- |

G.

kadangi JPA regioninis posėdis, įvykęs 2011 m. Kamerūne, buvo labai sėkmingas ir baigėsi patvirtinant minėtąjį Jaundės komunikatą, kuriame buvo atkreiptas ypatingas dėmesys į narių pasipiktinimą dėl seksualinio smurto plitimo, jo menkinimo pavojaus ir paplitusio nebaudžiamumo;

| H. | kadangi dėl Europos Parlamento patvirtintų naujų taisyklių, kuriomis reglamentuojamos Europos Parlamento narių padėjėjų kelionės, padėjėjai negalėjo padėti misijoje dalyvaujantiems Europos Parlamento nariams; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl Europos Parlamento patvirtintų naujų taisyklių, kuriomis reglamentuojamos Europos Parlamento narių padėjėjų kelionės, padėjėjai negalėjo padėti misijoje dalyvaujantiems Europos Parlamento nariams;

| 1. | palankiai vertina tai, kad JPA ir toliau 2011 m. sudarė sąlygas atviram, demokratiniam ir išsamiam Europos Sąjungos ir AKR šalių dialogui Kotonu partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo bei ekonominės partnerystės susitarimų klausimais; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad JPA ir toliau 2011 m. sudarė sąlygas atviram, demokratiniam ir išsamiam Europos Sąjungos ir AKR šalių dialogui Kotonu partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo bei ekonominės partnerystės susitarimų klausimais;

| 2. | pabrėžia pridėtine vertę, sukuriamą rengiant JPA posėdžius ES valstybėse narėse rotacijos tvarka, ir mano kad rotacijos tvarka turėtų būti ir toliau taikoma, kaip tai daroma nuo 2003 m.; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia pridėtine vertę, sukuriamą rengiant JPA posėdžius ES valstybėse narėse rotacijos tvarka, ir mano kad rotacijos tvarka turėtų būti ir toliau taikoma, kaip tai daroma nuo 2003 m.;

| 3. | sveikina Tarybai pirmininkavusią Vengriją aktyviai prisidėjusią organizuojant 21-ąją sesiją, ypač seminarus; |
| --- | --- |

3.

sveikina Tarybai pirmininkavusią Vengriją aktyviai prisidėjusią organizuojant 21-ąją sesiją, ypač seminarus;

| 4. | pabrėžia, kad reikia skirti daugiau dėmesio AKR ir ES JPA veiklos rezultatams ir užtikrinti jos ir Europos Parlamento rezoliucijų suderinamumą; yra susirūpinęs dėl pasyvaus Europos Parlamento narių dalyvavimo, visų pirma JPA komiteto posėdžiuose, ir prašo Europos Parlamento narius aktyviau dalyvauti šio komiteto posėdžiuose ir veikloje; ragina nustatyti lankstesnę Europos Parlamento narių padėjėjų dalyvavimo JPA posėdžiuose tvarką, kad būtų užtikrinta didesnė Europos Parlamento narių darbo kokybė; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad reikia skirti daugiau dėmesio AKR ir ES JPA veiklos rezultatams ir užtikrinti jos ir Europos Parlamento rezoliucijų suderinamumą; yra susirūpinęs dėl pasyvaus Europos Parlamento narių dalyvavimo, visų pirma JPA komiteto posėdžiuose, ir prašo Europos Parlamento narius aktyviau dalyvauti šio komiteto posėdžiuose ir veikloje; ragina nustatyti lankstesnę Europos Parlamento narių padėjėjų dalyvavimo JPA posėdžiuose tvarką, kad būtų užtikrinta didesnė Europos Parlamento narių darbo kokybė;

| 5. | primena Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos išsakytą įsipareigojimą, kad ES Tarybai asamblėjos sesijose turėtų būti atstovaujama ministrų lygmeniu; teigiamai vertina tai, kad ES Taryba 2011 m. vėl dalyvavo sesijose ir kad vyriausioji įgaliotinė užtikrino, jog bus nustatytas aiškesnis ES Tarybos vaidmuo; ragina aiškiau nustatyti EIVT ir Komisijos atsakomybės sritis, susijusias su Kotonu partnerystės susitarimo įgyvendinimu; |
| --- | --- |

5.

primena Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos išsakytą įsipareigojimą, kad ES Tarybai asamblėjos sesijose turėtų būti atstovaujama ministrų lygmeniu; teigiamai vertina tai, kad ES Taryba 2011 m. vėl dalyvavo sesijose ir kad vyriausioji įgaliotinė užtikrino, jog bus nustatytas aiškesnis ES Tarybos vaidmuo; ragina aiškiau nustatyti EIVT ir Komisijos atsakomybės sritis, susijusias su Kotonu partnerystės susitarimo įgyvendinimu;

| 6. | pabrėžia esminį AKR šalių nacionalinių parlamentų, vietos valdžios institucijų ir nevalstybinių organizacijų vaidmenį rengiant nacionalinės ir regioninės strategijos dokumentus ir atliekant jų stebėseną, taip pat įgyvendinant Europos plėtros fondo (EPF) biudžetą ir ragina Komisiją ir AKR šalių vyriausybes užtikrinti šių subjektų dalyvavimą; taip pat pabrėžia, kad derantis dėl EPS ir juos sudarant būtina griežta parlamentinė kontrolė; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia esminį AKR šalių nacionalinių parlamentų, vietos valdžios institucijų ir nevalstybinių organizacijų vaidmenį rengiant nacionalinės ir regioninės strategijos dokumentus ir atliekant jų stebėseną, taip pat įgyvendinant Europos plėtros fondo (EPF) biudžetą ir ragina Komisiją ir AKR šalių vyriausybes užtikrinti šių subjektų dalyvavimą; taip pat pabrėžia, kad derantis dėl EPS ir juos sudarant būtina griežta parlamentinė kontrolė;

| 7. | reiškia susirūpinimą dėl ES valstybių narių biudžetų mažinimo, susijusio su vystymosi politikai skirtomis lėšomis; ragina JPA toliau daryti spaudimą ES valstybėms narėms, kad jos iki 2015 m. pasiektų 0,7 proc. BNP tikslą; ragina JPA narius atidžiau apsvarstyti galimybę išteklius skirti toms sritims, kuriose jie labiausiai reikalingi, siekiant mažinti skurdą ir laikytis labiau diferencijuoto požiūrio į pagalbos sąlygas; |
| --- | --- |

7.

reiškia susirūpinimą dėl ES valstybių narių biudžetų mažinimo, susijusio su vystymosi politikai skirtomis lėšomis; ragina JPA toliau daryti spaudimą ES valstybėms narėms, kad jos iki 2015 m. pasiektų 0,7 proc. BNP tikslą; ragina JPA narius atidžiau apsvarstyti galimybę išteklius skirti toms sritims, kuriose jie labiausiai reikalingi, siekiant mažinti skurdą ir laikytis labiau diferencijuoto požiūrio į pagalbos sąlygas;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina įtraukti parlamentus į demokratijos procesą ir nacionalines vystymo strategijas; pabrėžia, kad jie atlieka esminį vaidmenį nustatant, stebint ir kontroliuojant vystymosi politiką; ragina Komisiją suteikti AKR šalių parlamentams visą turimą informaciją ir padėti jiems vykdyti demokratinę kontrolę, ypač didinant pajėgumus; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad būtina įtraukti parlamentus į demokratijos procesą ir nacionalines vystymo strategijas; pabrėžia, kad jie atlieka esminį vaidmenį nustatant, stebint ir kontroliuojant vystymosi politiką; ragina Komisiją suteikti AKR šalių parlamentams visą turimą informaciją ir padėti jiems vykdyti demokratinę kontrolę, ypač didinant pajėgumus;

| 9. | pabrėžia, kad reikia ginti žiniasklaidos laisvę ir nepriklausomumą, nes tai yra esminiai elementai užtikrinant pliuralizmą ir demokratinės opozicijos bei mažumų dalyvavimą politiniame gyvenime; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad reikia ginti žiniasklaidos laisvę ir nepriklausomumą, nes tai yra esminiai elementai užtikrinant pliuralizmą ir demokratinės opozicijos bei mažumų dalyvavimą politiniame gyvenime;

| 10. | ragina ES ir AKR šalis skatinti piliečius, o ypač moteris, dalyvauti sprendžiant su vystymusi susijusius klausimus, nes visuomenės dalyvavimas yra labai svarbus siekiant pažangos šioje srityje; pripažįsta moterų gebėjimus spręsti problemas ir konfliktus, primygtinai ragina Komisiją ir JPA įtraukti daugiau moterų į specialios paskirties ir paprastas darbo grupes ir pabrėžia vertingą Moterų forumo indėlį šioje srityje; |
| --- | --- |

10.

ragina ES ir AKR šalis skatinti piliečius, o ypač moteris, dalyvauti sprendžiant su vystymusi susijusius klausimus, nes visuomenės dalyvavimas yra labai svarbus siekiant pažangos šioje srityje; pripažįsta moterų gebėjimus spręsti problemas ir konfliktus, primygtinai ragina Komisiją ir JPA įtraukti daugiau moterų į specialios paskirties ir paprastas darbo grupes ir pabrėžia vertingą Moterų forumo indėlį šioje srityje;

| 11. | ragina parlamentus vykdyti griežtą EPF parlamentinę kontrolę; pabrėžia, kad šiose diskusijose JPA užima svarbią padėtį, ir ragina JPA ir AKR valstybių parlamentus jose aktyviai dalyvauti, ypač ratifikuojant persvarstytą Kotonu partnerystės susitarimą; |
| --- | --- |

11.

ragina parlamentus vykdyti griežtą EPF parlamentinę kontrolę; pabrėžia, kad šiose diskusijose JPA užima svarbią padėtį, ir ragina JPA ir AKR valstybių parlamentus jose aktyviai dalyvauti, ypač ratifikuojant persvarstytą Kotonu partnerystės susitarimą;

| 12. | ragina Europos Komisiją pateikti naujausią informaciją JPA apie Kotonu partnerystės susitarimo, kuris buvo persvarstytas 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu, ratifikavimo padėtį; |
| --- | --- |

12.

ragina Europos Komisiją pateikti naujausią informaciją JPA apie Kotonu partnerystės susitarimo, kuris buvo persvarstytas 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu, ratifikavimo padėtį;

| 13. | primena, kad, vadovaujantis Kotonu partnerystės susitarimu, politinis dialogas pagal 8 straipsnio nuostatas turi būti vykdomas dalyvaujant JPA, todėl JPA turėtų būti tinkamai informuojama ir įtraukiama; |
| --- | --- |

13.

primena, kad, vadovaujantis Kotonu partnerystės susitarimu, politinis dialogas pagal 8 straipsnio nuostatas turi būti vykdomas dalyvaujant JPA, todėl JPA turėtų būti tinkamai informuojama ir įtraukiama;

| 14. | pakartoja sustiprinto, tikro ir visapusiškesnio politinio dialogo žmogaus teisių klausimais, taip pat nediskriminavimo dėl lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar lytinės orientacijos svarbą; |
| --- | --- |

14.

pakartoja sustiprinto, tikro ir visapusiškesnio politinio dialogo žmogaus teisių klausimais, taip pat nediskriminavimo dėl lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar lytinės orientacijos svarbą;

| 15. | palankiai vertina tai, kad JPA vis labiau įgauna parlamentinį, taigi ir politinį pobūdį ir tai, kad kartu jos nariai atlieka vis aktyvesnį vaidmenį, ir kad diskusijos tapo kokybiškesnės, o tai padeda JPA iš esmės prisidėti stiprinant AKR ir ES partnerystę; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina tai, kad JPA vis labiau įgauna parlamentinį, taigi ir politinį pobūdį ir tai, kad kartu jos nariai atlieka vis aktyvesnį vaidmenį, ir kad diskusijos tapo kokybiškesnės, o tai padeda JPA iš esmės prisidėti stiprinant AKR ir ES partnerystę;

| 16. | yra susirūpinęs dėl vis dažnesnio prieš homoseksualus nukreipto smurto ir jų diskriminacijos kai kuriose šalyse ir ragina JPA įtraukti šį klausimą į savo diskusijų darbotvarkę; |
| --- | --- |

16.

yra susirūpinęs dėl vis dažnesnio prieš homoseksualus nukreipto smurto ir jų diskriminacijos kai kuriose šalyse ir ragina JPA įtraukti šį klausimą į savo diskusijų darbotvarkę;

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad jau pradėtos diskusijos dėl AKR grupės ateities po 2020 m., ir pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį JPA atliks per šias diskusijas; todėl atkreipia dėmesį į tai, kad reikia patikslinti skirtingų grupių (AKR, Afrikos Sąjungos, mažiausiai išsivysčiusių šalių, G-77, regioninių grupių) būsimą vaidmenį ir santykius; pabrėžia, kad reikia vykdyti išsamią jungtinę parlamentinę priežiūrą, neatsižvelgiant į galutinį rezultatą; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į tai, kad jau pradėtos diskusijos dėl AKR grupės ateities po 2020 m., ir pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį JPA atliks per šias diskusijas; todėl atkreipia dėmesį į tai, kad reikia patikslinti skirtingų grupių (AKR, Afrikos Sąjungos, mažiausiai išsivysčiusių šalių, G-77, regioninių grupių) būsimą vaidmenį ir santykius; pabrėžia, kad reikia vykdyti išsamią jungtinę parlamentinę priežiūrą, neatsižvelgiant į galutinį rezultatą;

| 18. | atkreipia dėmesį į JPA skiriamą svarbą skaidriam gamtos išteklių naudojimui ir prekybai jais, ir pabrėžia, kad JPA toliau skatins priimti tinkamus teisės aktus šioje srityje; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į JPA skiriamą svarbą skaidriam gamtos išteklių naudojimui ir prekybai jais, ir pabrėžia, kad JPA toliau skatins priimti tinkamus teisės aktus šioje srityje;

| 19. | ragina JPA toliau stebėti padėtį krizės ištiktoje Šiaurės Afrikoje ir AKR šalyse ir didesnį dėmesį skirti su valstybiniu nestabilumu susijusioms situacijoms; |
| --- | --- |

19.

ragina JPA toliau stebėti padėtį krizės ištiktoje Šiaurės Afrikoje ir AKR šalyse ir didesnį dėmesį skirti su valstybiniu nestabilumu susijusioms situacijoms;

| 20. | ragina JPA toliau rengti savo rinkimų stebėjimo misijas tais pačiais pagrindais, kuriais remiantis 2010 m. buvo surengta sėkminga misija į Burundį, siekiant, kad jos atspindėtų JPA priklausomybę abiem šalims, užtikrinant šių rinkimų misijų nepriklausomumą ir glaudų veiksmų su kitomis regioninėmis stebėjimo organizacijomis koordinavimą; |
| --- | --- |

20.

ragina JPA toliau rengti savo rinkimų stebėjimo misijas tais pačiais pagrindais, kuriais remiantis 2010 m. buvo surengta sėkminga misija į Burundį, siekiant, kad jos atspindėtų JPA priklausomybę abiem šalims, užtikrinant šių rinkimų misijų nepriklausomumą ir glaudų veiksmų su kitomis regioninėmis stebėjimo organizacijomis koordinavimą;

| 21. | džiaugiasi, kad 2011 m. buvo surengtas dar vienas regioninis posėdis, numatytas Kotonu partnerystės susitarime ir JPA darbo tvarkos taisyklėse; mano, kad šie posėdžiai iš tiesų suteikia galimybes keistis nuomonėmis regioniniais klausimais, įskaitant konfliktų prevenciją ir sprendimą, regionų sanglaudą ir derybas dėl EPS; giria sėkmingo susitikimo Kamerūne organizatorius; |
| --- | --- |

21.

džiaugiasi, kad 2011 m. buvo surengtas dar vienas regioninis posėdis, numatytas Kotonu partnerystės susitarime ir JPA darbo tvarkos taisyklėse; mano, kad šie posėdžiai iš tiesų suteikia galimybes keistis nuomonėmis regioniniais klausimais, įskaitant konfliktų prevenciją ir sprendimą, regionų sanglaudą ir derybas dėl EPS; giria sėkmingo susitikimo Kamerūne organizatorius;

| 22. | palankiai vertina darbo metodų darbo grupės pasiektus rezultatus ir pirmąjį Budapešte patvirtintą darbo tvarkos taisyklių pakeitimų rinkinį ir ragina JPA biurą įgyvendinti likusias jos rekomendacijas, kad būtų padidintas JPA veiksmingumas ir politinė įtaka tiek įgyvendinant Kotonu partnerystės susitarimą, tiek tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina darbo metodų darbo grupės pasiektus rezultatus ir pirmąjį Budapešte patvirtintą darbo tvarkos taisyklių pakeitimų rinkinį ir ragina JPA biurą įgyvendinti likusias jos rekomendacijas, kad būtų padidintas JPA veiksmingumas ir politinė įtaka tiek įgyvendinant Kotonu partnerystės susitarimą, tiek tarptautiniu lygmeniu;

| 23. | pabrėžia, kad labai svarbūs JPA sesijų metu rengiami vizitai vietoje, kurie papildo sesijų diskusijas; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad labai svarbūs JPA sesijų metu rengiami vizitai vietoje, kurie papildo sesijų diskusijas;

| 24. | ragina JPA ir toliau diskutuoti dėl posėdžių organizavimo išlaidų; |
| --- | --- |

24.

ragina JPA ir toliau diskutuoti dėl posėdžių organizavimo išlaidų;

| 25. | džiaugiasi, kad 2011 m. liepos 14–15 d. Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujanti Lenkija Sopote suorganizavo neoficialų vystomojo bendradarbiavimo ministrų susitikimą, kuriame dalyvavo Europos Parlamento ir JPA atstovai, ir ragina, kad ir kitos Europos Sąjungos Tarybai pirmininkausiančios šalys sektų šiuo pavyzdžiu; |
| --- | --- |

25.

džiaugiasi, kad 2011 m. liepos 14–15 d. Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujanti Lenkija Sopote suorganizavo neoficialų vystomojo bendradarbiavimo ministrų susitikimą, kuriame dalyvavo Europos Parlamento ir JPA atstovai, ir ragina, kad ir kitos Europos Sąjungos Tarybai pirmininkausiančios šalys sektų šiuo pavyzdžiu;

| 26. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, AKR tarybai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, JPA biurui, Vengrijos ir Togo vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

26.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, AKR tarybai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, JPA biurui, Vengrijos ir Togo vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

(2)  OL L 287, 2010 11 4, p. 3.

(3)  OL C 231, 2003 9 26, p. 68.

(4)  DV\875101.

(5)  OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

(6)  OL C 58, 2008 3 1, p. 44.

(7)  OL C 68, 2010 3 18, p. 43.

(8)  APP 100.945.

(9)  OL C 327, 2011 11 10, p. 42.

(10)  OL C 145, 2012 5 23, p. 21.

---

2012 m. lapkričio 21 d., trečiadienis

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/73

---

P7_TA(2012)0442

ES teisės taikymo kontrolė (2010 m.)

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 28-osios metinės Europos Sąjungos teisės taikymo kontrolės ataskaitos (2010 m.) (2011/2275(INI))

(2015/C 419/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 28-ąją metinę Europos Sąjungos teisės taikymo kontrolės ataskaitą (2010 m.) (COM(2011)0588), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 28-ąją metinę Europos Sąjungos teisės taikymo kontrolės ataskaitą (2010 m.) (COM(2011)0588),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos parengtą „EU Pilot“ vertinimo ataskaitą (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos parengtą „EU Pilot“ vertinimo ataskaitą (COM(2010)0070),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos parengtą antrąją „EU Pilot“ vertinimo ataskaitą (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos parengtą antrąją „EU Pilot“ vertinimo ataskaitą (COM(2011)0930),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 5 d. Komisijos komunikatą „Rezultatų siekianti Europa – Bendrijos teisės taikymas“ (COM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 5 d. Komisijos komunikatą „Rezultatų siekianti Europa – Bendrijos teisės taikymas“ (COM(2007)0502),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 20 d. Komisijos komunikatą dėl santykių su skundų dėl Bendrijos teisės pažeidimų teikėju (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 20 d. Komisijos komunikatą dėl santykių su skundų dėl Bendrijos teisės pažeidimų teikėju (COM(2002)0141),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 2 d. Komisijos komunikatą „Santykių su skundų dėl Sąjungos teisės taikymo pateikėjais administravimo nuostatų atnaujinimas“ (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 2 d. Komisijos komunikatą „Santykių su skundų dėl Sąjungos teisės taikymo pateikėjais administravimo nuostatų atnaujinimas“ (COM(2012)0154),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl 27-osios metinės Europos Sąjungos teisės taikymo stebėsenos ataskaitos (2009 m.) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl 27-osios metinės Europos Sąjungos teisės taikymo stebėsenos ataskaitos (2009 m.) (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl 26-osios metinės Europos Sąjungos teisės taikymo stebėsenos ataskaitos (2008 m.) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl 26-osios metinės Europos Sąjungos teisės taikymo stebėsenos ataskaitos (2008 m.) (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinius dokumentus (SEC(2011)0193, SEC(2011)0194 ir SEC(2011)1626), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinius dokumentus (SEC(2011)0193, SEC(2011)0194 ir SEC(2011)1626),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl Peticijų komiteto svarstymo rezultatų 2010 darbo metais (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl Peticijų komiteto svarstymo rezultatų 2010 darbo metais (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį ir 119 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį ir 119 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Konstitucinių reikalų komiteto bei Peticijų komiteto nuomones (A7-0330/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Konstitucinių reikalų komiteto bei Peticijų komiteto nuomones (A7-0330/2012),

| A. | kadangi Lisabonos sutartimi nustatyta įvairių naujų teisinių pagrindų, kuriais siekiama supaprastinti ES teisės įgyvendinimą, taikymą ir vykdymą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Lisabonos sutartimi nustatyta įvairių naujų teisinių pagrindų, kuriais siekiama supaprastinti ES teisės įgyvendinimą, taikymą ir vykdymą;

| B. | kadangi SESV 298 straipsnyje įtvirtinta, kad „Sąjungos institucijos, įstaigos, tarnybos ir agentūros, vykdydamos savo užduotis, remiasi atvira, veiksminga ir nepriklausoma Europos administracija“; |
| --- | --- |

B.

kadangi SESV 298 straipsnyje įtvirtinta, kad „Sąjungos institucijos, įstaigos, tarnybos ir agentūros, vykdydamos savo užduotis, remiasi atvira, veiksminga ir nepriklausoma Europos administracija“;

| C. | kadangi aplinkos apsaugos, vidaus rinkos ir mokesčių sistemos srityse padaroma daugiausia pažeidimų, kurie sudaro 52 proc. visų pažeidimo atvejų; |
| --- | --- |

C.

kadangi aplinkos apsaugos, vidaus rinkos ir mokesčių sistemos srityse padaroma daugiausia pažeidimų, kurie sudaro 52 proc. visų pažeidimo atvejų;

| 1. | primena, kad Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnyje Komisijai priskiriamas pagrindinis Sutarčių sergėtojos vaidmuo; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad Komisijos įgaliojimai ir pareiga pradėti taikyti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą valstybei narei, kuri nevykdo savo įsipareigojimų pagal Sutartis (4), yra ES teisinės tvarkos pagrindas ir atitinka Sąjungos, paremtos teisinės valstybės principu, sampratą; |
| --- | --- |

1.

primena, kad Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnyje Komisijai priskiriamas pagrindinis Sutarčių sergėtojos vaidmuo; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad Komisijos įgaliojimai ir pareiga pradėti taikyti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą valstybei narei, kuri nevykdo savo įsipareigojimų pagal Sutartis (4), yra ES teisinės tvarkos pagrindas ir atitinka Sąjungos, paremtos teisinės valstybės principu, sampratą;

| 2. | pabrėžia pamatinę teisinės valstybės svarbą, nes tai bet kokios demokratinio valdymo formos teisėtumo sąlyga ir visapusiška garantija piliečiams, kad jie gali naudotis teisės aktuose nustatytomis savo teisėmis; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia pamatinę teisinės valstybės svarbą, nes tai bet kokios demokratinio valdymo formos teisėtumo sąlyga ir visapusiška garantija piliečiams, kad jie gali naudotis teisės aktuose nustatytomis savo teisėmis;

| 3. | pritaria Komisijos taikomam sumanaus reguliavimo metodui, kuriuo pirmiausia stengiamasi integruoti ES teisės taikymo stebėjimą į platesnį politikos ciklą, o komitetas tai laiko viena iš svarbiausių prevencinių priemonių; |
| --- | --- |

3.

pritaria Komisijos taikomam sumanaus reguliavimo metodui, kuriuo pirmiausia stengiamasi integruoti ES teisės taikymo stebėjimą į platesnį politikos ciklą, o komitetas tai laiko viena iš svarbiausių prevencinių priemonių;

| 4. | pažymi, kad pažeidimo nagrinėjimo procedūra sudaryta iš dviejų etapų: administracinio (tyrimų) etapo ir teisminio etapo Teisingumo Teisme; mano, kad piliečių, kaip skundų teikėjų, vaidmuo administraciniame etape, kai reikia užtikrinti, kad praktiškai būtų laikomasi Sąjungos teisės, yra itin svarbus; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad pažeidimo nagrinėjimo procedūra sudaryta iš dviejų etapų: administracinio (tyrimų) etapo ir teisminio etapo Teisingumo Teisme; mano, kad piliečių, kaip skundų teikėjų, vaidmuo administraciniame etape, kai reikia užtikrinti, kad praktiškai būtų laikomasi Sąjungos teisės, yra itin svarbus;

| 5. | palankiai vertina tai, kad Komisija, siekdama sklandesnio perkėlimo proceso, naudoja daug įvairių priemonių (perkėlimo kontroliniai sąrašai, vadovai arba aiškinamieji raštai), ir ragina Komisiją iki perkėlimo galutinio termino dar atidžiau stebėti direktyvų perkėlimą, ypač anksčiau netinkamai tai dariusių valstybių narių atliekamą perkėlimą, kad būtų galima skubiai imtis veiksmų; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad Komisija, siekdama sklandesnio perkėlimo proceso, naudoja daug įvairių priemonių (perkėlimo kontroliniai sąrašai, vadovai arba aiškinamieji raštai), ir ragina Komisiją iki perkėlimo galutinio termino dar atidžiau stebėti direktyvų perkėlimą, ypač anksčiau netinkamai tai dariusių valstybių narių atliekamą perkėlimą, kad būtų galima skubiai imtis veiksmų;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad direktyvų nuostatos taikomos tiesiogiai, jei jos yra pakankamai tikslios ir besąlyginės (tiesioginis veikimas), remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad direktyvų nuostatos taikomos tiesiogiai, jei jos yra pakankamai tikslios ir besąlyginės (tiesioginis veikimas), remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika;

| 7. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis bendrų ir nuoseklių veiksmų siekiant išspręsti perteklinio reglamentavimo problemą; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis bendrų ir nuoseklių veiksmų siekiant išspręsti perteklinio reglamentavimo problemą;

| 8. | pabrėžia, kad neseniai Komisija paskelbė naują komunikatą „Santykių su skundų dėl Sąjungos teisės taikymo pateikėjais administravimo nuostatų atnaujinimas“ (COM(2012)0154), kuriame persvarstytos skundų registravimo sąlygos ir kuris dėl to turėjo įtakos visai pažeidimo nagrinėjimo procedūrai; primygtinai ragina Komisiją vykdant pažeidimo nagrinėjimo procedūrą netaikyti privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų, bet pateikti pasiūlymą dėl reglamento (5), kad Parlamentas, kaip viena iš teisėkūros institucijų, visapusiškai dalyvautų tokioje svarbioje ES teisinės tvarkos dalyje; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad neseniai Komisija paskelbė naują komunikatą „Santykių su skundų dėl Sąjungos teisės taikymo pateikėjais administravimo nuostatų atnaujinimas“ (COM(2012)0154), kuriame persvarstytos skundų registravimo sąlygos ir kuris dėl to turėjo įtakos visai pažeidimo nagrinėjimo procedūrai; primygtinai ragina Komisiją vykdant pažeidimo nagrinėjimo procedūrą netaikyti privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų, bet pateikti pasiūlymą dėl reglamento (5), kad Parlamentas, kaip viena iš teisėkūros institucijų, visapusiškai dalyvautų tokioje svarbioje ES teisinės tvarkos dalyje;

| 9. | tačiau apgailestauja dėl itin didelio bylų dėl nepranešimo apie perkėlimo priemones skaičiaus (2010 m. buvo 470 neišnagrinėtų bylų); |
| --- | --- |

9.

tačiau apgailestauja dėl itin didelio bylų dėl nepranešimo apie perkėlimo priemones skaičiaus (2010 m. buvo 470 neišnagrinėtų bylų);

| 10. | apgailestauja, kad pirmiau minėtame naujajame komunikate nėra nuorodos į „EU Pilot“, kuris, kaip apibrėžė pati Komisija, yra „išbandytas darbo metodas“ (6), kuriuo ji naudojasi nagrinėdama skundus ir pradėdama skundo nagrinėjimo procedūrą, kai tikėtina, jog bus vykdoma tokia procedūra (7); pažymi, kad komunikate net neminimas projekto „EU Pilot“ pavadinimas ir nenurodomos jokios teisės ar apsaugos priemonės, suteikiamos skundo teikėjui pagal „EU Pilot“; todėl daro išvadą, kad Komisijos sprendimai, kurie priimti prieš pažeidimo nagrinėjimo procedūrą arba kuriais nusprendžiama, kad ši procedūra nereikalinga, tokiu atveju neatitinka skaidrumo bei atskaitomybės taisyklių ir yra priimti vien Komisijos nuožiūra; |
| --- | --- |

10.

apgailestauja, kad pirmiau minėtame naujajame komunikate nėra nuorodos į „EU Pilot“, kuris, kaip apibrėžė pati Komisija, yra „išbandytas darbo metodas“ (6), kuriuo ji naudojasi nagrinėdama skundus ir pradėdama skundo nagrinėjimo procedūrą, kai tikėtina, jog bus vykdoma tokia procedūra (7); pažymi, kad komunikate net neminimas projekto „EU Pilot“ pavadinimas ir nenurodomos jokios teisės ar apsaugos priemonės, suteikiamos skundo teikėjui pagal „EU Pilot“; todėl daro išvadą, kad Komisijos sprendimai, kurie priimti prieš pažeidimo nagrinėjimo procedūrą arba kuriais nusprendžiama, kad ši procedūra nereikalinga, tokiu atveju neatitinka skaidrumo bei atskaitomybės taisyklių ir yra priimti vien Komisijos nuožiūra;

| 11. | ragina Komisiją paaiškinti sistemos „EU Pilot“ statusą ir aiškiai apibrėžti jos taikymo pagrindą ir taisykles taip, kad jas suprastų piliečiai; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją paaiškinti sistemos „EU Pilot“ statusą ir aiškiai apibrėžti jos taikymo pagrindą ir taisykles taip, kad jas suprastų piliečiai;

| 12. | pabrėžia, kad valstybių narių, dalyvaujančių projekte „EU Pilot“, skaičius (18 iki 2010 m. pabaigos) ir didelis skaičius užbaigtų nagrinėti bylų, kai valstybės narės atsakymas buvo įvertintas kaip priimtinas (81 proc. atvejų); įrodo, kokia svarbi šių vertinimų kokybė tiek pagrįstos ir patvirtintos informacijos, tiek Teisingumo Teismo pripažintų bendrųjų administracinės teisės principų paisymo požiūriu; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad valstybių narių, dalyvaujančių projekte „EU Pilot“, skaičius (18 iki 2010 m. pabaigos) ir didelis skaičius užbaigtų nagrinėti bylų, kai valstybės narės atsakymas buvo įvertintas kaip priimtinas (81 proc. atvejų); įrodo, kokia svarbi šių vertinimų kokybė tiek pagrįstos ir patvirtintos informacijos, tiek Teisingumo Teismo pripažintų bendrųjų administracinės teisės principų paisymo požiūriu;

| 13. | pakartoja savo nuomonę, kad Sutartimis Komisijai suteikiama veiksmų laisvė vykdant pažeidimo nagrinėjimo procedūrą turi atitikti teisinės valstybės principą, teisinio aiškumo principą, skaidrumo bei atvirumo reikalavimus ir proporcingumo principą, taip pat niekas jokiomis aplinkybėmis neturėtų trukdyti siekti pagrindinio šių įgaliojimų tikslo – užtikrinti, kad Sąjungos teisė būtų taikoma laiku ir tinkamai (8); |
| --- | --- |

13.

pakartoja savo nuomonę, kad Sutartimis Komisijai suteikiama veiksmų laisvė vykdant pažeidimo nagrinėjimo procedūrą turi atitikti teisinės valstybės principą, teisinio aiškumo principą, skaidrumo bei atvirumo reikalavimus ir proporcingumo principą, taip pat niekas jokiomis aplinkybėmis neturėtų trukdyti siekti pagrindinio šių įgaliojimų tikslo – užtikrinti, kad Sąjungos teisė būtų taikoma laiku ir tinkamai (8);

| 14. | atkreipia dėmesį į teigiamai nuteikiantį skaičių – 2010 m. 88 proc. pažeidimo tyrimo bylų „užbaigta nesikreipus į Teisingumo Teismą, nes valstybės narės ištaisė teisinius trūkumus, kuriuos nurodė Komisija, todėl nereikėjo pradėti kito pažeidimo procedūros etapo“; tačiau mano, jog būtina toliau atidžiai stebėti valstybių narių veiksmus, nes kai kuriose peticijose nurodomos problemos neišsprendžiamos net ir baigus nagrinėti bylą (pvz., žr. peticijas Nr. 0808/2006, 1322/2007, 0492/2010, 1060/2010 ir 0947/2011); |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į teigiamai nuteikiantį skaičių – 2010 m. 88 proc. pažeidimo tyrimo bylų „užbaigta nesikreipus į Teisingumo Teismą, nes valstybės narės ištaisė teisinius trūkumus, kuriuos nurodė Komisija, todėl nereikėjo pradėti kito pažeidimo procedūros etapo“; tačiau mano, jog būtina toliau atidžiai stebėti valstybių narių veiksmus, nes kai kuriose peticijose nurodomos problemos neišsprendžiamos net ir baigus nagrinėti bylą (pvz., žr. peticijas Nr. 0808/2006, 1322/2007, 0492/2010, 1060/2010 ir 0947/2011);

| 15. | apskritai pabrėžia, kad siekiant didinti Parlamento ryšių su Komisija skaidrumą ir abipusiškumą reikia dėti papildomų pastangų; pavyzdžiui, pažymi, kad geresnės galimybės gauti informacijos apie skundus, pažeidimo tyrimo bylas ir kitas vykdymo užtikrinimo priemones galėtų būti suteiktos nepakenkiant tyrimo tikslui ir kad galimybę gauti šią informaciją būtų galima tinkamai pagrįsti svarbesniais visuomenės interesais, ypač tais atvejais, kai gali kilti pavojus žmonių sveikatai ir gali būti padaryta nepataisoma žala aplinkai; |
| --- | --- |

15.

apskritai pabrėžia, kad siekiant didinti Parlamento ryšių su Komisija skaidrumą ir abipusiškumą reikia dėti papildomų pastangų; pavyzdžiui, pažymi, kad geresnės galimybės gauti informacijos apie skundus, pažeidimo tyrimo bylas ir kitas vykdymo užtikrinimo priemones galėtų būti suteiktos nepakenkiant tyrimo tikslui ir kad galimybę gauti šią informaciją būtų galima tinkamai pagrįsti svarbesniais visuomenės interesais, ypač tais atvejais, kai gali kilti pavojus žmonių sveikatai ir gali būti padaryta nepataisoma žala aplinkai;

| 16. | pažymi, kad, siekdama tinkamo projekto „EU Pilot“ veikimo, Komisija sukūrė konfidencialią internetinę duomenų bazę, skirtą Komisijos tarnybų ir valstybių narių institucijų bendravimui; dar kartą atkreipia dėmesį, kad vykdant projektą „EU Pilot“ trūksta skaidrumo skundų pareiškėjų atžvilgiu, ir dar kartą prašo suteikti prieigą prie duomenų bazės, kurioje surinkti visi skundai, kad Parlamentas galėtų kontroliuoti, kaip Komisija atlieka savo, kaip Sutarčių sergėtojos, vaidmenį; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad, siekdama tinkamo projekto „EU Pilot“ veikimo, Komisija sukūrė konfidencialią internetinę duomenų bazę, skirtą Komisijos tarnybų ir valstybių narių institucijų bendravimui; dar kartą atkreipia dėmesį, kad vykdant projektą „EU Pilot“ trūksta skaidrumo skundų pareiškėjų atžvilgiu, ir dar kartą prašo suteikti prieigą prie duomenų bazės, kurioje surinkti visi skundai, kad Parlamentas galėtų kontroliuoti, kaip Komisija atlieka savo, kaip Sutarčių sergėtojos, vaidmenį;

| 17. | apgailestauja, kad nenumatyta jokių tolesnių priemonių, susijusių su pirmiau minėta Parlamento rezoliucija dėl 27-osios metinės ataskaitos, ypač su Parlamento raginimu remiantis SESV 298 straipsniu pateikti pasiūlymą dėl proceso teisės, t. y. reglamentą, kuriame būtų išdėstyti įvairūs pažeidimo nagrinėjimo procedūros ir procedūros prieš pradedant nagrinėjimą aspektai, įskaitant pranešimus, privalomus laiko terminus, teisę būti išklausytam, įpareigojimą nurodyti priežastis ir teisę kiekvienam asmeniui turėti galimybę susipažinti su savo byla, siekiant, kad būtų paisoma piliečių teisių ir būtų užtikrintas skaidrumas; |
| --- | --- |

17.

apgailestauja, kad nenumatyta jokių tolesnių priemonių, susijusių su pirmiau minėta Parlamento rezoliucija dėl 27-osios metinės ataskaitos, ypač su Parlamento raginimu remiantis SESV 298 straipsniu pateikti pasiūlymą dėl proceso teisės, t. y. reglamentą, kuriame būtų išdėstyti įvairūs pažeidimo nagrinėjimo procedūros ir procedūros prieš pradedant nagrinėjimą aspektai, įskaitant pranešimus, privalomus laiko terminus, teisę būti išklausytam, įpareigojimą nurodyti priežastis ir teisę kiekvienam asmeniui turėti galimybę susipažinti su savo byla, siekiant, kad būtų paisoma piliečių teisių ir būtų užtikrintas skaidrumas;

| 18. | todėl dar kartą ragina Komisiją, remiantis nauju SESV 298 straipsnio teisiniu pagrindu, pateikti pasiūlymą dėl proceso teisės, t. y. reglamentą; |
| --- | --- |

18.

todėl dar kartą ragina Komisiją, remiantis nauju SESV 298 straipsnio teisiniu pagrindu, pateikti pasiūlymą dėl proceso teisės, t. y. reglamentą;

| 19. | atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į Komisijos atsakymą į Parlamento prašymą dėl proceso teisės, kuriame Komisija reiškia abejones dėl galimybės ateityje priimti bet kokį SESV 298 straipsniu pagrįstą reglamentą, nes Sutartyse Komisijai suteikta veiksmų laisvė numatyti pažeidimo nagrinėjimo procedūros ir su juo susijusio darbo metodą siekiant užtikrinti tinkamą ES teisės taikymą; yra įsitikinęs, kad tokiomis proceso teisės nuostatomis jokiu būdu nebūtų apribojama Komisijos veiksmų laisvė, tik būtų užtikrinama, kad Komisija, vykdydama savo įgaliojimus, gerbtų atviros, veiksmingos ir nepriklausomos Europos administracijos principą, kaip nurodyta SESV 298 straipsnyje, ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje numatytą teisę į gerą administravimą; |
| --- | --- |

19.

atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į Komisijos atsakymą į Parlamento prašymą dėl proceso teisės, kuriame Komisija reiškia abejones dėl galimybės ateityje priimti bet kokį SESV 298 straipsniu pagrįstą reglamentą, nes Sutartyse Komisijai suteikta veiksmų laisvė numatyti pažeidimo nagrinėjimo procedūros ir su juo susijusio darbo metodą siekiant užtikrinti tinkamą ES teisės taikymą; yra įsitikinęs, kad tokiomis proceso teisės nuostatomis jokiu būdu nebūtų apribojama Komisijos veiksmų laisvė, tik būtų užtikrinama, kad Komisija, vykdydama savo įgaliojimus, gerbtų atviros, veiksmingos ir nepriklausomos Europos administracijos principą, kaip nurodyta SESV 298 straipsnyje, ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje numatytą teisę į gerą administravimą;

| 20. | pabrėžia pažeidimo procedūrų skaidrumo svarbą, taip pat numatant galimybę Parlamentui stebėti Sąjungos teisės taikymą; šiomis aplinkybėmis primena, kad persvarstytame pagrindų susitarime dėl Europos Parlamento ir Komisijos santykių įsipareigoja pateikti „Parlamentui apibendrintą informaciją apie visas procedūras dėl įsipareigojimų nevykdymo, pradedant oficialiais įspėjimais, įskaitant, jei to paprašo Parlamentas, [...] klausimais, susijusiais su procedūra dėl įsipareigojimų nevykdymo“, ir tikisi, kad ši sąlyga bus teisėtai taikoma praktikoje; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia pažeidimo procedūrų skaidrumo svarbą, taip pat numatant galimybę Parlamentui stebėti Sąjungos teisės taikymą; šiomis aplinkybėmis primena, kad persvarstytame pagrindų susitarime dėl Europos Parlamento ir Komisijos santykių įsipareigoja pateikti „Parlamentui apibendrintą informaciją apie visas procedūras dėl įsipareigojimų nevykdymo, pradedant oficialiais įspėjimais, įskaitant, jei to paprašo Parlamentas, [...] klausimais, susijusiais su procedūra dėl įsipareigojimų nevykdymo“, ir tikisi, kad ši sąlyga bus teisėtai taikoma praktikoje;

| 21. | pažymi, kad peticija yra tinkama priemonė, kuria piliečiai, pilietinės visuomenės organizacijos ir įmonės gali naudotis, kad praneštų apie ES teisės aktų nesilaikymo atvejus valstybių narių valdžios institucijose įvairiais lygmenimis; šiuo požiūriu ragina Komisiją užtikrinti nuolatinių pažeidimo nagrinėjimo procedūrų skaidrumą laiku ir tinkamai informuojant piliečius apie veiksmus, kurių imtasi jų prašymu; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad peticija yra tinkama priemonė, kuria piliečiai, pilietinės visuomenės organizacijos ir įmonės gali naudotis, kad praneštų apie ES teisės aktų nesilaikymo atvejus valstybių narių valdžios institucijose įvairiais lygmenimis; šiuo požiūriu ragina Komisiją užtikrinti nuolatinių pažeidimo nagrinėjimo procedūrų skaidrumą laiku ir tinkamai informuojant piliečius apie veiksmus, kurių imtasi jų prašymu;

| 22. | pažymi, kad piliečiai ir pilietinės visuomenės organizacijos peticijų teikimo sistema ir toliau naudojasi daugiausia siekdami pranešti apie ES teisės aktų nesilaikymą įvairaus lygmens valstybių narių institucijose ir dėl šio nesilaikymo pateikti skundus; atsižvelgdamas į tai pabrėžia Peticijų komiteto, kaip veiksmingos piliečių, Parlamento ir Komisijos jungties, vaidmenį; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad piliečiai ir pilietinės visuomenės organizacijos peticijų teikimo sistema ir toliau naudojasi daugiausia siekdami pranešti apie ES teisės aktų nesilaikymą įvairaus lygmens valstybių narių institucijose ir dėl šio nesilaikymo pateikti skundus; atsižvelgdamas į tai pabrėžia Peticijų komiteto, kaip veiksmingos piliečių, Parlamento ir Komisijos jungties, vaidmenį;

| 23. | teigiamai vertina 28-ojoje metinėje ataskaitoje pateiktą konkretų skirsnį apie peticijas, kurio prašė Parlamentas ir kuriame Komisija pateikia gautų naujų peticijų analizę; teigiamai vertina Komisijos ataskaitos teiginį, kad daugelyje sričių „pagal Europos Parlamentui pateiktas peticijas pradėtos pažeidimų nagrinėjimo procedūros“; pabrėžia, kad net jei peticijos nesusijusios su pažeidimais, jomis Parlamentui ir Komisijai suteikiama įsidėmėtinos informacijos apie piliečiams rūpimus dalykus; |
| --- | --- |

23.

teigiamai vertina 28-ojoje metinėje ataskaitoje pateiktą konkretų skirsnį apie peticijas, kurio prašė Parlamentas ir kuriame Komisija pateikia gautų naujų peticijų analizę; teigiamai vertina Komisijos ataskaitos teiginį, kad daugelyje sričių „pagal Europos Parlamentui pateiktas peticijas pradėtos pažeidimų nagrinėjimo procedūros“; pabrėžia, kad net jei peticijos nesusijusios su pažeidimais, jomis Parlamentui ir Komisijai suteikiama įsidėmėtinos informacijos apie piliečiams rūpimus dalykus;

| 24. | pabrėžia, kad nemažai peticijų gauta su aplinkos teisės aktais, ypač su atliekų tvarkymo nuostatomis, susijusiais klausimais; primena aspektus, kuriuos Pirmininkas pabrėžė per 2011 m. birželio 15 d. įvykusią Komisijos konferenciją dėl ES aplinkos teisės aktų įgyvendinimo, paminėdamas, jog dažnai neatliekama patikimų poveikio aplinkai vertinimų, nepaisoma pareigos rengti viešas konsultacijas, o atliekų tvarkymo sistemos turi ir įvairių kitų trūkumų; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad nemažai peticijų gauta su aplinkos teisės aktais, ypač su atliekų tvarkymo nuostatomis, susijusiais klausimais; primena aspektus, kuriuos Pirmininkas pabrėžė per 2011 m. birželio 15 d. įvykusią Komisijos konferenciją dėl ES aplinkos teisės aktų įgyvendinimo, paminėdamas, jog dažnai neatliekama patikimų poveikio aplinkai vertinimų, nepaisoma pareigos rengti viešas konsultacijas, o atliekų tvarkymo sistemos turi ir įvairių kitų trūkumų;

| 25. | primena, kad iš pradžių chartijoje buvo numatyta kodifikuoti ES piliečių pagrindines teises ir kad valstybių ir vyriausybių vadovai ne kartą oficialiai pareiškė, kad chartijoje įtvirtintos ES piliečių teisės; ragina visas valstybes nares dar kartą apsvarstyti, ar chartijos 51 straipsnis reikalingas, ir skatina jas vienbalsiai pareikšti, kad savo jurisdikcijoje jos neapribos asmenų teisių remdamosi to straipsnio nuostatomis; |
| --- | --- |

25.

primena, kad iš pradžių chartijoje buvo numatyta kodifikuoti ES piliečių pagrindines teises ir kad valstybių ir vyriausybių vadovai ne kartą oficialiai pareiškė, kad chartijoje įtvirtintos ES piliečių teisės; ragina visas valstybes nares dar kartą apsvarstyti, ar chartijos 51 straipsnis reikalingas, ir skatina jas vienbalsiai pareikšti, kad savo jurisdikcijoje jos neapribos asmenų teisių remdamosi to straipsnio nuostatomis;

| 26. | pabrėžia, kad piliečiai, teikdami peticiją Europos Parlamentui, tikisi būti ginami pagal chartijos nuostatas, nepaisant to, kurioje valstybėje narėje jie nuolat gyvena, ir nepaisant to, ar ES teisė įgyvendinama, ar ne; šiuo požiūriu tebėra susirūpinęs, kad piliečiai jaučiasi suklaidinti dėl tikrosios chartijos taikymo srities; todėl mano, kad būtina tinkamai išaiškinti subsidiarumo principą ir remiantis chartijos 51 straipsniu išaiškinti, kaip Parlamentas suvokia šios chartijos taikymo sritį; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad piliečiai, teikdami peticiją Europos Parlamentui, tikisi būti ginami pagal chartijos nuostatas, nepaisant to, kurioje valstybėje narėje jie nuolat gyvena, ir nepaisant to, ar ES teisė įgyvendinama, ar ne; šiuo požiūriu tebėra susirūpinęs, kad piliečiai jaučiasi suklaidinti dėl tikrosios chartijos taikymo srities; todėl mano, kad būtina tinkamai išaiškinti subsidiarumo principą ir remiantis chartijos 51 straipsniu išaiškinti, kaip Parlamentas suvokia šios chartijos taikymo sritį;

| 27. | pabrėžia, kad daugelį su pagrindinėmis teisėmis susijusių peticijų teikiama dėl laisvo asmenų judėjimo principo, taip pat pabrėžia, kad, kaip matyti iš 2010 m. Europos Sąjungos pilietybės ataskaitos, ES pilietybės suteikiamos teisės yra esminė svarbi sąlyga, kad piliečiai galėtų laisvai naudotis vidaus rinkos teikiamais pranašumais; pabrėžia, kad piliečiams labiau naudojantis šiomis galimybėmis gali labai padidėti vidaus rinkos augimo galimybės, todėl, atsižvelgdamas į dabartinius ekonomikos sunkumus Europoje, pakartoja savo raginimą Komisijai ir valstybėms narėms šioje srityje dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad ES teisė šioje srityje būtų visapusiškai ir greitai perkelta į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad daugelį su pagrindinėmis teisėmis susijusių peticijų teikiama dėl laisvo asmenų judėjimo principo, taip pat pabrėžia, kad, kaip matyti iš 2010 m. Europos Sąjungos pilietybės ataskaitos, ES pilietybės suteikiamos teisės yra esminė svarbi sąlyga, kad piliečiai galėtų laisvai naudotis vidaus rinkos teikiamais pranašumais; pabrėžia, kad piliečiams labiau naudojantis šiomis galimybėmis gali labai padidėti vidaus rinkos augimo galimybės, todėl, atsižvelgdamas į dabartinius ekonomikos sunkumus Europoje, pakartoja savo raginimą Komisijai ir valstybėms narėms šioje srityje dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad ES teisė šioje srityje būtų visapusiškai ir greitai perkelta į nacionalinę teisę;

| 28. | taip pat pabrėžia, kad piliečiai jaučiasi panašiai klaidinami ir dėl Bendrijos teisės taikymo pavėluoto teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę atvejais; atkreipia dėmesį į nerimą keliančią tikrovę, kad piliečiai, kurie negali pasinaudoti taikytina Bendrijos teise, nes atitinkama valstybė narė jos dar neperkėlė į nacionalinę teisę, neturi galimybės naudotis jokiomis teisių gynimo priemonėmis; |
| --- | --- |

28.

taip pat pabrėžia, kad piliečiai jaučiasi panašiai klaidinami ir dėl Bendrijos teisės taikymo pavėluoto teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę atvejais; atkreipia dėmesį į nerimą keliančią tikrovę, kad piliečiai, kurie negali pasinaudoti taikytina Bendrijos teise, nes atitinkama valstybė narė jos dar neperkėlė į nacionalinę teisę, neturi galimybės naudotis jokiomis teisių gynimo priemonėmis;

| 29. | pritaria Europos Parlamento Teisės tarnybos požiūriui, kad peticijų priimtinumo klausimu Europos Sąjungos veiklos sritys yra platesnės negu jos kompetencijos sritys; pabrėžia, kad šia nuostata Parlamentas ir Komisija turėtų remtis nagrinėdami peticijas; |
| --- | --- |

29.

pritaria Europos Parlamento Teisės tarnybos požiūriui, kad peticijų priimtinumo klausimu Europos Sąjungos veiklos sritys yra platesnės negu jos kompetencijos sritys; pabrėžia, kad šia nuostata Parlamentas ir Komisija turėtų remtis nagrinėdami peticijas;

| 30. | pakartoja, kad visi atskiri įmonių ir pavienių asmenų skundai išlieka pagrindinis Europos Sąjungos teisės pažeidimų nustatymo šaltinis, o toliau – pagrindinė priežastis pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą; todėl ragina sukurti veiksmingesnius teisiškai privalomus administracinius teisės aktus, kuriais būtų tvirtai ir patikimai apibrėžti procedūriniai Komisijos ir skundo teikėjo santykiai prieš pradedant pažeidimo nagrinėjimo procedūrą, jai vykstant ir pasibaigus, ir taip, visų pirma, sustiprinti kiekvieno skundo pateikėjo padėtį; |
| --- | --- |

30.

pakartoja, kad visi atskiri įmonių ir pavienių asmenų skundai išlieka pagrindinis Europos Sąjungos teisės pažeidimų nustatymo šaltinis, o toliau – pagrindinė priežastis pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą; todėl ragina sukurti veiksmingesnius teisiškai privalomus administracinius teisės aktus, kuriais būtų tvirtai ir patikimai apibrėžti procedūriniai Komisijos ir skundo teikėjo santykiai prieš pradedant pažeidimo nagrinėjimo procedūrą, jai vykstant ir pasibaigus, ir taip, visų pirma, sustiprinti kiekvieno skundo pateikėjo padėtį;

| 31. | palankiai vertina SESV 260 straipsnyje numatytą naują nuostatą, pagal kurią Komisija, remdamasi SESV 258 straipsniu, gali kreiptis į Teisingumo Teismą ir prašyti Teismo taikyti finansines sankcijas valstybei narei dėl pavėluoto direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina SESV 260 straipsnyje numatytą naują nuostatą, pagal kurią Komisija, remdamasi SESV 258 straipsniu, gali kreiptis į Teisingumo Teismą ir prašyti Teismo taikyti finansines sankcijas valstybei narei dėl pavėluoto direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę;

| 32. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą iš esmės pasinaudoti SESV 260 straipsnio 3 dalimi, kai neįvykdoma pareiga, kuriai taikoma ši nuostata, susijusi su pagal teisėkūros procedūrą priimtų direktyvų perkėlimu į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą iš esmės pasinaudoti SESV 260 straipsnio 3 dalimi, kai neįvykdoma pareiga, kuriai taikoma ši nuostata, susijusi su pagal teisėkūros procedūrą priimtų direktyvų perkėlimu į nacionalinę teisę;

| 33. | mano, jog itin svarbu, kad Komisija pasinaudotų šia galimybe, kartu ir visomis kitomis galimomis priemonėmis, kuriomis užtikrinama, kad valstybės narės Sąjungos teisės aktus į nacionalinę teisę perkeltų laiku ir tinkamai; turėtų būti įvardytos tos valstybės narės, kurios vėluoja ir laiku neįgyvendino teisės aktų; |
| --- | --- |

33.

mano, jog itin svarbu, kad Komisija pasinaudotų šia galimybe, kartu ir visomis kitomis galimomis priemonėmis, kuriomis užtikrinama, kad valstybės narės Sąjungos teisės aktus į nacionalinę teisę perkeltų laiku ir tinkamai; turėtų būti įvardytos tos valstybės narės, kurios vėluoja ir laiku neįgyvendino teisės aktų;

| 34. | atkreipia dėmesį į tai, kad nuo tada, kai buvo paskelbtas šis pranešimas, Parlamentas, Taryba, Komisija ir valstybės narės susitarė dėl aiškinamųjų dokumentų, kuriais nustatomas direktyvos sudedamųjų dalių ir atitinkamų perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių dalių („atitikties lentelių“) ryšys, klausimo; pabrėžia, kad šios trys institucijos ir valstybės narės susitarė įtraukti į direktyvas konstatuojamąją dalį, kurioje būtų nurodyta, kad susijusios valstybės narės pateikia atitikties lentelę, kai konkrečiu atveju tai būtina ir proporcinga; |
| --- | --- |

34.

atkreipia dėmesį į tai, kad nuo tada, kai buvo paskelbtas šis pranešimas, Parlamentas, Taryba, Komisija ir valstybės narės susitarė dėl aiškinamųjų dokumentų, kuriais nustatomas direktyvos sudedamųjų dalių ir atitinkamų perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių dalių („atitikties lentelių“) ryšys, klausimo; pabrėžia, kad šios trys institucijos ir valstybės narės susitarė įtraukti į direktyvas konstatuojamąją dalį, kurioje būtų nurodyta, kad susijusios valstybės narės pateikia atitikties lentelę, kai konkrečiu atveju tai būtina ir proporcinga;

| 35. | pabrėžia, kad atitikties lentelės yra neįkainojama priemonė siekiant suteikti Komisijai ir Parlamentui galimybę prižiūrėti, ar valstybės narės tinkamai perkelia Sąjungos teisės aktus į nacionalinę teisę ir ar tinkamai juos taiko, nes direktyvos ir atitinkamų nacionalinių nuostatų ryšys dažnai būna labai sudėtingas ir kartais beveik neįmanoma jo atsekti; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad atitikties lentelės yra neįkainojama priemonė siekiant suteikti Komisijai ir Parlamentui galimybę prižiūrėti, ar valstybės narės tinkamai perkelia Sąjungos teisės aktus į nacionalinę teisę ir ar tinkamai juos taiko, nes direktyvos ir atitinkamų nacionalinių nuostatų ryšys dažnai būna labai sudėtingas ir kartais beveik neįmanoma jo atsekti;

| 36. | ragina Komisiją pateikti Europos Parlamentui aiškias Bendrijos teisės atitikties lentelių kūrimo, įtraukimo ir taikymo gaires bei atlikti skaidrų vertinimą, kuris reikšmingai padėtų įvertinti šios teisės įgyvendinimą valstybės narės lygmeniu; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją pateikti Europos Parlamentui aiškias Bendrijos teisės atitikties lentelių kūrimo, įtraukimo ir taikymo gaires bei atlikti skaidrų vertinimą, kuris reikšmingai padėtų įvertinti šios teisės įgyvendinimą valstybės narės lygmeniu;

| 37. | pažymi, kad nacionaliniai teismai atlieka esminį vaidmenį taikant ES teisę, ir visiškai remia ES pastangas gerinti ir koordinuoti teisinių, teisminių ir administracinių valdžios institucijų bei nacionalinių administracijų ir regioninių bei vietos valdžios institucijų teisininkų pareigūnų bei valstybės tarnautojų mokymą Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad nacionaliniai teismai atlieka esminį vaidmenį taikant ES teisę, ir visiškai remia ES pastangas gerinti ir koordinuoti teisinių, teisminių ir administracinių valdžios institucijų bei nacionalinių administracijų ir regioninių bei vietos valdžios institucijų teisininkų pareigūnų bei valstybės tarnautojų mokymą Europos lygmeniu;

| 38. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Europos ombudsmenui ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

38.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Europos ombudsmenui ir valstybių narių parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0377.

(2)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 46.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0382.

(4)  SESV 258 ir 260 straipsniuose apibrėžti Komisijos įgaliojimai pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš valstybę narę. Visų pirma 258 straipsnyje teigiama, kad Komisija „pareiškia pagrįstą savo nuomonę“, jei mano, kad valstybė narė nevykdė savo pareigos pagal Sutartis.

(5)  Žr. 7 dalį, kurioje raginama priimti pasiūlymą dėl „proceso teisės“.

(6)  Komisijos antroji „EU Pilot“ vertinimo ataskaita (SEC(2011)1626), p. 7.

(7)  Žr. pirmiau minėtą ataskaitą, p. 3. Žr. pirmiau minėtą 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją.

(8)  Parlamentas pirmiau minėtoje 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliucijoje pareiškė, kad „absoliuti veiksmų laisvė, pridėjus visiško skaidrumo trūkumą, iš esmės prieštarauja teisinės valstybės principams“.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/77

---

P7_TA(2012)0443

Skalūnų dujų ir skalūnų alyvos gavybos poveikis aplinkai

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl skalūnų dujų ir skalūnų alyvos gavybos poveikio aplinkai (2011/2308(INI))

(2015/C 419/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (1),

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyvą 92/91/EEB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos gerinimo būtiniausių reikalavimų, taikomų naudingųjų iškasenų gavybos mechaniniais gręžiniais įmonėse (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyvą 92/91/EEB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos gerinimo būtiniausių reikalavimų, taikomų naudingųjų iškasenų gavybos mechaniniais gręžiniais įmonėse (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/21/EB dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo (Direktyva dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo) ir iš dalies keičiančią Direktyvą 2004/35/EB (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/21/EB dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo (Direktyva dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo) ir iš dalies keičiančią Direktyvą 2004/35/EB (3),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinančią kai kurias direktyvas (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinančią kai kurias direktyvas (4),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (Buveinių direktyva) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (Buveinių direktyva) (6),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (7),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (Direktyva dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą arba DAAA) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (Direktyva dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą arba DAAA) (8),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (Vandens pagrindų direktyva) (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (Vandens pagrindų direktyva) (9),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyvą 98/83/EB dėl žmogaus vartojamo vandens kokybės (Geriamojo vandens direktyva) (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyvą 98/83/EB dėl žmogaus vartojamo vandens kokybės (Geriamojo vandens direktyva) (10),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/118/EB dėl požeminio vandens apsaugos nuo taršos ir jo būklės blogėjimo (Požeminio vandens direktyva) (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/118/EB dėl požeminio vandens apsaugos nuo taršos ir jo būklės blogėjimo (Požeminio vandens direktyva) (11),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą (iš dalies pakeista) (12) ir 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti į aplinką išmetamus šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą (iš dalies pakeista) (12) ir 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti į aplinką išmetamus šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (13),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantį Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantį Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (REACH reglamentas) (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantį Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantį Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (REACH reglamentas) (14),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 dėl medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo bei pakavimo (kuriuo esami ES teisės aktai suderinami su JT pasauline suderinta sistema (PSS)) (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 dėl medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo bei pakavimo (kuriuo esami ES teisės aktai suderinami su JT pasauline suderinta sistema (PSS)) (15),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (Biocidinių produktų direktyva) (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (Biocidinių produktų direktyva) (16),

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos direktyvą 96/82/EB dėl didelių, su pavojingomis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės (Seveso II direktyva) (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos direktyvą 96/82/EB dėl didelių, su pavojingomis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės (Seveso II direktyva) (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl naftos ir dujų žvalgymo atviroje jūroje saugos problemų (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl naftos ir dujų žvalgymo atviroje jūroje saugos problemų (18),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Komisijos Energetikos generalinio direktorato parengtą ataskaitą apie netradicinius dujų išteklius Europoje (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Komisijos Energetikos generalinio direktorato parengtą ataskaitą apie netradicinius dujų išteklius Europoje (19),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 26 d. Komisijos Aplinkos generalinio direktorato perduotą pranešimą Europos Parlamento nariams dėl skalūnų dujų projektams taikomos ES aplinkos teisinės sistemos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 26 d. Komisijos Aplinkos generalinio direktorato perduotą pranešimą Europos Parlamento nariams dėl skalūnų dujų projektams taikomos ES aplinkos teisinės sistemos,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m.“ (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m.“ (COM(2011)0885),

| — | atsižvelgdamas į Peticijas Nr. 886/2011 (dėl rizikos, susijusios su skalūnų dujų žvalgyba ir gavyba Bulgarijoje) ir Nr. 1378/2011 (dėl skalūnų dujų gavybos Lenkijoje), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Peticijas Nr. 886/2011 (dėl rizikos, susijusios su skalūnų dujų žvalgyba ir gavyba Bulgarijoje) ir Nr. 1378/2011 (dėl skalūnų dujų gavybos Lenkijoje),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio mėn. paskelbtą Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato A teminio skyriaus „Ekonomikos ir mokslo politika“ tyrimą „Skalūnų dujų ir skalūnų alyvos gavybos poveikis aplinkai ir žmogaus sveikatai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio mėn. paskelbtą Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato A teminio skyriaus „Ekonomikos ir mokslo politika“ tyrimą „Skalūnų dujų ir skalūnų alyvos gavybos poveikis aplinkai ir žmogaus sveikatai“,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4, 11, 191, 192, 193 ir 194 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4, 11, 191, 192, 193 ir 194 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0283/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0283/2012),

| A. | kadangi dėl naujausios technologijų pažangos tam tikrose pasaulio vietose jau pradėta sparti, komercinė netradicinio iškastinio kuro (angl. UFF) rūšių gavyba; kadangi ES dar nėra komercinio masto išnaudojimo ir buvo dar kruopščiau tikrinamos potencialios atsargos ir galimas poveikis aplinkai ir visuomenės sveikatai; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl naujausios technologijų pažangos tam tikrose pasaulio vietose jau pradėta sparti, komercinė netradicinio iškastinio kuro (angl. UFF) rūšių gavyba; kadangi ES dar nėra komercinio masto išnaudojimo ir buvo dar kruopščiau tikrinamos potencialios atsargos ir galimas poveikis aplinkai ir visuomenės sveikatai;

| B. | kadangi skalūnų dujų gavybos plėtra vertinama prieštaringai ES ar pasaulyje, būtina atlikti išsamų visų rūšių poveikio (aplinkai, visuomenės sveikatai ir klimato kaitai) vertinimą prieš toliau plėtojant šią technologiją; |
| --- | --- |

B.

kadangi skalūnų dujų gavybos plėtra vertinama prieštaringai ES ar pasaulyje, būtina atlikti išsamų visų rūšių poveikio (aplinkai, visuomenės sveikatai ir klimato kaitai) vertinimą prieš toliau plėtojant šią technologiją;

| C. | kadangi Energetikos veiksmų plane iki 2050 m. nustatyta, kad skalūnų dujos ir kiti netradiciniai ištekliai tapo svarbiu nauju tiekimo šaltiniu Europoje arba kaimyninėse šalyse; kadangi anglį ir alyvą per trumpalaikį ir vidutinį laikotarpį pakeitus dujomis galėtų būti sumažintas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis priklausomai nuo jų būvio ciklo; |
| --- | --- |

C.

kadangi Energetikos veiksmų plane iki 2050 m. nustatyta, kad skalūnų dujos ir kiti netradiciniai ištekliai tapo svarbiu nauju tiekimo šaltiniu Europoje arba kaimyninėse šalyse; kadangi anglį ir alyvą per trumpalaikį ir vidutinį laikotarpį pakeitus dujomis galėtų būti sumažintas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis priklausomai nuo jų būvio ciklo;

| D. | kadangi dujos gali būti naudojamos gaminant bazinės apkrovos energiją ir patikimai tiekiant atsarginę energiją įvairių rūšių energijos, pvz., vėjo ir saulės, šaltiniams ir toks patikimumas mažina technines subalansuotų tinklų naudojimo problemas; kadangi dujos taip pat yra efektyvus kuras, kuris naudojamas šildymui ir (arba) šaldymui ir įvairioms kitoms pramonės reikmėms, didinant ES konkurencingumą; |
| --- | --- |

D.

kadangi dujos gali būti naudojamos gaminant bazinės apkrovos energiją ir patikimai tiekiant atsarginę energiją įvairių rūšių energijos, pvz., vėjo ir saulės, šaltiniams ir toks patikimumas mažina technines subalansuotų tinklų naudojimo problemas; kadangi dujos taip pat yra efektyvus kuras, kuris naudojamas šildymui ir (arba) šaldymui ir įvairioms kitoms pramonės reikmėms, didinant ES konkurencingumą;

| E. | netradiciniam kurui (skalūnų dujoms ir anglies sluoksnio metanui) išgauti dar tik dešimtmetį kartu naudojamos dvi pagrindinės technologijos – horizontalus gręžimas ir hidraulinis ardymas, ir jos neturėtų būti painiojamos su gręžinio stimuliacijos technologijomis, kurios naudojamos tradicinio iškastinio kuro gavyboje, atsižvelgiant į šių dviejų technologijų derinį ir susijusios intervencijos mastą; |
| --- | --- |

E.

netradiciniam kurui (skalūnų dujoms ir anglies sluoksnio metanui) išgauti dar tik dešimtmetį kartu naudojamos dvi pagrindinės technologijos – horizontalus gręžimas ir hidraulinis ardymas, ir jos neturėtų būti painiojamos su gręžinio stimuliacijos technologijomis, kurios naudojamos tradicinio iškastinio kuro gavyboje, atsižvelgiant į šių dviejų technologijų derinį ir susijusios intervencijos mastą;

| F. | kadangi ES įsipareigojusi siekti privalomo išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslo ir padidinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį; kadangi sprendimus naudoti netradicinį iškastinį kurą reikėtų vertinti atsižvelgiant į poreikį sumažinti išmetamų dujų kiekį; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES įsipareigojusi siekti privalomo išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslo ir padidinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį; kadangi sprendimus naudoti netradicinį iškastinį kurą reikėtų vertinti atsižvelgiant į poreikį sumažinti išmetamų dujų kiekį;

| G. | kadangi iki šiol nėra priimta kasybos veiklą reglamentuojanti ES (pagrindų) direktyva; |
| --- | --- |

G.

kadangi iki šiol nėra priimta kasybos veiklą reglamentuojanti ES (pagrindų) direktyva;

| H. | kadangi duomenų apie ardymo chemines medžiagas ir su hidrauliniu ardymu susijusį pavojų aplinkai ir sveikatai nepakanka; kadangi svarbi analizė tebevykdoma ir vis didėja poreikis atlikti papildomus ir nuolatinius mokslinius tyrimus; kadangi kokybiškiems moksliniams tyrimams, sustiprinantiems tinkamą reguliavimą saugant visuomenės sveikatą ir aplinką, užtikrinti labai svarbu turėti skaidrius duomenis, imti mėginius ir atlikti bandymus; |
| --- | --- |

H.

kadangi duomenų apie ardymo chemines medžiagas ir su hidrauliniu ardymu susijusį pavojų aplinkai ir sveikatai nepakanka; kadangi svarbi analizė tebevykdoma ir vis didėja poreikis atlikti papildomus ir nuolatinius mokslinius tyrimus; kadangi kokybiškiems moksliniams tyrimams, sustiprinantiems tinkamą reguliavimą saugant visuomenės sveikatą ir aplinką, užtikrinti labai svarbu turėti skaidrius duomenis, imti mėginius ir atlikti bandymus;

| I. | kadangi bet kokios rūšies iškastinio kuro ir mineralinių išteklių gavyba yra neišvengiamai susijusi su žmogaus sveikatai ir aplinkai keliamu pavojumi; kadangi labai svarbu, kad ateityje priimant sprendimus dėl iškastinio kuro išteklių gavybos Europoje, būtų laikomasi atsargumo ir teršėjas moka principų, atsižvelgiant į galimą poveikį, kylantį visuose žvalgymo ir eksploatavimo proceso etapuose; |
| --- | --- |

I.

kadangi bet kokios rūšies iškastinio kuro ir mineralinių išteklių gavyba yra neišvengiamai susijusi su žmogaus sveikatai ir aplinkai keliamu pavojumi; kadangi labai svarbu, kad ateityje priimant sprendimus dėl iškastinio kuro išteklių gavybos Europoje, būtų laikomasi atsargumo ir teršėjas moka principų, atsižvelgiant į galimą poveikį, kylantį visuose žvalgymo ir eksploatavimo proceso etapuose;

| J. | kadangi ES valstybės narės, pvz., Prancūzija ir Bulgarija, jau paskelbė moratoriumą dėl skalūnų dujų gavybos dėl jos poveikio aplinkai ir visuomenės sveikatai; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES valstybės narės, pvz., Prancūzija ir Bulgarija, jau paskelbė moratoriumą dėl skalūnų dujų gavybos dėl jos poveikio aplinkai ir visuomenės sveikatai;

| K. | kadangi įgyvendinant projektus, nors šie projektai kelia pavojų aplinkai, paprastai nėra atliekamas poveikio aplinkai vertinimas; |
| --- | --- |

K.

kadangi įgyvendinant projektus, nors šie projektai kelia pavojų aplinkai, paprastai nėra atliekamas poveikio aplinkai vertinimas;

| L. | kadangi ES turėtų užtikrinti aukštą žmogaus sveikatos apsaugos lygį visose Europos Sąjungos politikos srityse ir veikloje; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES turėtų užtikrinti aukštą žmogaus sveikatos apsaugos lygį visose Europos Sąjungos politikos srityse ir veikloje;

| M. | kadangi daugelis Europos valdžios institucijų, pvz., Prancūzijos, Bulgarijos, Šiaurės Reino–Vestfalijos žemės Vokietijoje, Fribūro ir Vo kantonų Šveicarijoje, taip pat įvairių JAV valstijų (Šiaurės Karolinos, Niujorko, Niudžersio ir Vermonto ir daugiau kaip 100 vietos vyriausybių) ir kitų pasaulio šalių valdžios institucijos (Pietų Afrikos, Kvebeko Kanadoje, Naujojo Pietų Velso Australijoje) šiuo metu draudžia ar yra paskelbusios moratoriumą hidraulinio ardymo procesams dujų ar alyvos gavyboje iš skalūnų ar kitų kietųjų uolienų darinių; |
| --- | --- |

M.

kadangi daugelis Europos valdžios institucijų, pvz., Prancūzijos, Bulgarijos, Šiaurės Reino–Vestfalijos žemės Vokietijoje, Fribūro ir Vo kantonų Šveicarijoje, taip pat įvairių JAV valstijų (Šiaurės Karolinos, Niujorko, Niudžersio ir Vermonto ir daugiau kaip 100 vietos vyriausybių) ir kitų pasaulio šalių valdžios institucijos (Pietų Afrikos, Kvebeko Kanadoje, Naujojo Pietų Velso Australijoje) šiuo metu draudžia ar yra paskelbusios moratoriumą hidraulinio ardymo procesams dujų ar alyvos gavyboje iš skalūnų ar kitų kietųjų uolienų darinių;

| N. | kadangi šiuo metu kai kurios valstybės narės, pvz., Čekija, Rumunija ir Vokietija, svarsto galimybę paskelbti moratoriumą alyvos ir dujų žvalgybai ir gavybai iš skalūnų ar kitų kietųjų uolienų darinių; |
| --- | --- |

N.

kadangi šiuo metu kai kurios valstybės narės, pvz., Čekija, Rumunija ir Vokietija, svarsto galimybę paskelbti moratoriumą alyvos ir dujų žvalgybai ir gavybai iš skalūnų ar kitų kietųjų uolienų darinių;

| O. | kadangi, nors su avarijomis kasybos pramonės srityje susijusios išlaidos yra didelės, Direktyvoje dėl atsakomybės dėl aplinkos apsaugos subjektai nėra įpareigojami apsidrausti atitinkamu draudimu; |
| --- | --- |

O.

kadangi, nors su avarijomis kasybos pramonės srityje susijusios išlaidos yra didelės, Direktyvoje dėl atsakomybės dėl aplinkos apsaugos subjektai nėra įpareigojami apsidrausti atitinkamu draudimu;

Bendroji sistema: reguliavimas, įgyvendinimas, stebėsena ir bendradarbiavimas

| 1. | supranta, kad skalūnų dujų žvalgymui ir gavybai taikomi netradiciniai angliavandenilių žvalgymo ir gavybos metodai naudojant horizontalaus gręžimo įrenginius ir didelio masto hidraulinį ardymą, kuriuos pasaulio mastu naudoja iškastinio kuro pramonėje; |
| --- | --- |

1.

supranta, kad skalūnų dujų žvalgymui ir gavybai taikomi netradiciniai angliavandenilių žvalgymo ir gavybos metodai naudojant horizontalaus gręžimo įrenginius ir didelio masto hidraulinį ardymą, kuriuos pasaulio mastu naudoja iškastinio kuro pramonėje;

| 2. | pabrėžia, kad nepaisant valstybių narių išskirtinės teisės eksploatuoti savo energijos išteklius, plėtojant netradicinio iškastinio kuro gavybą turėtų būti užtikrinamos sąžiningos ir vienodos veiklos sąlygos visoje Sąjungoje ir visapusiškai laikomasi susijusių ES saugos ir aplinkos apsaugos teisės aktų; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad nepaisant valstybių narių išskirtinės teisės eksploatuoti savo energijos išteklius, plėtojant netradicinio iškastinio kuro gavybą turėtų būti užtikrinamos sąžiningos ir vienodos veiklos sąlygos visoje Sąjungoje ir visapusiškai laikomasi susijusių ES saugos ir aplinkos apsaugos teisės aktų;

| 3. | mano, kad reikia atlikti kruopščią ES elektroninių ryšių tinklų analizę, ypač kas susiję su netradicinio iškastinio kuro žvalgymu ir panaudojimu; todėl palankiai vertina būsimą pabaigą daugelio Komisijos tyrimų dėl: rizikos nustatymo, šiltnamio efektą sukeliančių dujų būvio ciklo, cheminių medžiagų, vandens, žemės naudojimo ir poveikio ES energijos rinkoms; ragina valstybes nares atsargiai plėtoti netradicinio iškastinio kuro gavybą iki kol bus užbaigta besitęsianti reglamentavimo tvarkos analizė ir ragina veiksmingai taikyti esamus teisės aktus kaip itin svarbią priemonę mažinant riziką visoje dujų gavybos veikloje; |
| --- | --- |

3.

mano, kad reikia atlikti kruopščią ES elektroninių ryšių tinklų analizę, ypač kas susiję su netradicinio iškastinio kuro žvalgymu ir panaudojimu; todėl palankiai vertina būsimą pabaigą daugelio Komisijos tyrimų dėl: rizikos nustatymo, šiltnamio efektą sukeliančių dujų būvio ciklo, cheminių medžiagų, vandens, žemės naudojimo ir poveikio ES energijos rinkoms; ragina valstybes nares atsargiai plėtoti netradicinio iškastinio kuro gavybą iki kol bus užbaigta besitęsianti reglamentavimo tvarkos analizė ir ragina veiksmingai taikyti esamus teisės aktus kaip itin svarbią priemonę mažinant riziką visoje dujų gavybos veikloje;

| 4. | ragina Komisiją užbaigus tyrimus atlikti vertinimą remiantis Europos reguliavimo sistema sveikatos ir aplinkos apsaugos srityse ir kaip galima greičiau laikantis Sutarties principų siūlyti atitinkamas priemones, įskaitant, jei reikia, teisines priemones; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją užbaigus tyrimus atlikti vertinimą remiantis Europos reguliavimo sistema sveikatos ir aplinkos apsaugos srityse ir kaip galima greičiau laikantis Sutarties principų siūlyti atitinkamas priemones, įskaitant, jei reikia, teisines priemones;

| 5. | pabrėžia, kad dėl netradicinio iškastinio kuro, kaip ir dėl tradicinio iškastinio kuro, gavybos kyla pavojus; mano, kad šis pavojus turi būti sustabdytas taikant prevencines priemones, įskaitant tinkamą planavimą, bandymus, naujų ir geriausiai prieinamų technologijų naudojimą, gerąją patirtį ir nuolatinį duomenų rinkimą, stebėseną ir ataskaitų teikimą, taikant griežtus teisės aktus; mano, kad prieš pradedant netradicinio iškastinio kuro operacijas yra labai svarbu reikalauti išmatuoti natūraliai susidariusio metano ir cheminių medžiagų bazinius lygius vandeningųjų sluoksnių požeminiame vandenyje ir esamus oro kokybės lygius galimose gręžinių vietose; be to, mano, kad nuolat dalyvaujant pirminės įrangos gamintojams arba lygiavertės įrangos gamintojams galima užtikrinti, kad ir toliau bus veiksmingiausiai naudojama svarbiausia saugos ir aplinkos apsaugos įranga ir bus laikomasi saugos standartų; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad dėl netradicinio iškastinio kuro, kaip ir dėl tradicinio iškastinio kuro, gavybos kyla pavojus; mano, kad šis pavojus turi būti sustabdytas taikant prevencines priemones, įskaitant tinkamą planavimą, bandymus, naujų ir geriausiai prieinamų technologijų naudojimą, gerąją patirtį ir nuolatinį duomenų rinkimą, stebėseną ir ataskaitų teikimą, taikant griežtus teisės aktus; mano, kad prieš pradedant netradicinio iškastinio kuro operacijas yra labai svarbu reikalauti išmatuoti natūraliai susidariusio metano ir cheminių medžiagų bazinius lygius vandeningųjų sluoksnių požeminiame vandenyje ir esamus oro kokybės lygius galimose gręžinių vietose; be to, mano, kad nuolat dalyvaujant pirminės įrangos gamintojams arba lygiavertės įrangos gamintojams galima užtikrinti, kad ir toliau bus veiksmingiausiai naudojama svarbiausia saugos ir aplinkos apsaugos įranga ir bus laikomasi saugos standartų;

| 6. | atkreipia dėmesį į Komisijos atliktą preliminarų ES aplinkos teisinės sistemos, taikomos hidrauliniam ardymui, vertinimą; primygtinai ragina Komisiją panaudoti savo įgaliojimus, susijusius su pagrindinių ES aplinkos teisės aktų tinkamu perkėlimu ir taikymu visose valstybėse narėse, ir nedelsiant parengti gaires dėl bazinių vandens stebėsenos duomenų, kurie reikalingi atliekant poveikio aplinkai vertinimą dėl skalūnų dujų žvalgymo ir gavybos, taip pat kriterijus, kurie bus naudojami vertinant hidraulinio ardymo poveikį požeminio vandens telkiniams skirtinguose geologiniuose sluoksniuose, įskaitant galimą nuotėkį ir bendrą poveikį; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į Komisijos atliktą preliminarų ES aplinkos teisinės sistemos, taikomos hidrauliniam ardymui, vertinimą; primygtinai ragina Komisiją panaudoti savo įgaliojimus, susijusius su pagrindinių ES aplinkos teisės aktų tinkamu perkėlimu ir taikymu visose valstybėse narėse, ir nedelsiant parengti gaires dėl bazinių vandens stebėsenos duomenų, kurie reikalingi atliekant poveikio aplinkai vertinimą dėl skalūnų dujų žvalgymo ir gavybos, taip pat kriterijus, kurie bus naudojami vertinant hidraulinio ardymo poveikį požeminio vandens telkiniams skirtinguose geologiniuose sluoksniuose, įskaitant galimą nuotėkį ir bendrą poveikį;

| 7. | ragina Komisiją įvesti ES lygmens rizikos valdymo sistemą, skirtą netradicinio iškastinio kuro žvalgymui ar gavybai, norint užtikrinti, kad suderintos nuostatos dėl žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos būtų taikomos visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją įvesti ES lygmens rizikos valdymo sistemą, skirtą netradicinio iškastinio kuro žvalgymui ar gavybai, norint užtikrinti, kad suderintos nuostatos dėl žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos būtų taikomos visose valstybėse narėse;

| 8. | ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir kompetentingomis reguliavimo institucijomis užtikrinti nuolatinę pokyčių šioje srityje stebėseną ir imtis būtinų veiksmų papildant ir išplečiant galiojančius ES aplinkos teisės aktus; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir kompetentingomis reguliavimo institucijomis užtikrinti nuolatinę pokyčių šioje srityje stebėseną ir imtis būtinų veiksmų papildant ir išplečiant galiojančius ES aplinkos teisės aktus;

| 9. | pažymi, kad metanas yra stiprios šiltnamio efektą sukeliančios dujos, kurių išmetimas turi visiškai atitikti Direktyvą 2003/87/EB (apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos direktyvą) arba Sprendimą Nr. 406/2009/EB („Sprendimas dėl pastangų pasidalijimo“); |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad metanas yra stiprios šiltnamio efektą sukeliančios dujos, kurių išmetimas turi visiškai atitikti Direktyvą 2003/87/EB (apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos direktyvą) arba Sprendimą Nr. 406/2009/EB („Sprendimas dėl pastangų pasidalijimo“);

| 10. | pabrėžia, kad netradicinio iškastinio kuro žvalgymo ir gavybos, kuri vykdoma visiškai laikantis galiojančių ES teisės aktų, veiksmingas reguliavimas visiškai priklauso nuo susijusių nacionalinės valdžios institucijų noro ir išteklių; todėl ragina valstybes nares užtikrinti pakankamus žmogiškuosius ir techninius pajėgumus, skirtus veiklai, kuriai išduotas leidimas, prižiūrėti, tikrinti ir vykdyti, įskaitant tinkamą kompetentingų nacionalinės valdžios institucijų darbuotojų mokymą; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad netradicinio iškastinio kuro žvalgymo ir gavybos, kuri vykdoma visiškai laikantis galiojančių ES teisės aktų, veiksmingas reguliavimas visiškai priklauso nuo susijusių nacionalinės valdžios institucijų noro ir išteklių; todėl ragina valstybes nares užtikrinti pakankamus žmogiškuosius ir techninius pajėgumus, skirtus veiklai, kuriai išduotas leidimas, prižiūrėti, tikrinti ir vykdyti, įskaitant tinkamą kompetentingų nacionalinės valdžios institucijų darbuotojų mokymą;

| 11. | atkreipia dėmesį į gerą reputaciją turinčių institucijų, visų pirma Tarptautinės energijos agentūros (angl. IEA), darbo, kurio jos ėmėsi siekdamos parengti gaires dėl geriausios patirties, susijusios su netradicinių dujų gavybai ir hidraulinio ardymo procesui taikomų taisyklių, svarbą; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į gerą reputaciją turinčių institucijų, visų pirma Tarptautinės energijos agentūros (angl. IEA), darbo, kurio jos ėmėsi siekdamos parengti gaires dėl geriausios patirties, susijusios su netradicinių dujų gavybai ir hidraulinio ardymo procesui taikomų taisyklių, svarbą;

| 12. | ragina parengti suprantamą geriausių galimų priemonių (GGP) informacinių dokumentų rinkinį, skirtą ardymo veiklai, paremtai tvirta moksline inžinerine praktika; |
| --- | --- |

12.

ragina parengti suprantamą geriausių galimų priemonių (GGP) informacinių dokumentų rinkinį, skirtą ardymo veiklai, paremtai tvirta moksline inžinerine praktika;

| 13. | ragina tas nacionalinės valdžios institucijas, kurios išdavė leidimus netradicinio iškastinio kuro žvalgymui, persvarstyti galiojančias valstybės nustatytas gręžinių, skirtų tradiciniam iškastiniam kurui, konstravimo taisykles ir atnaujinti minėtas nuostatas atsižvelgiant į netradicinio iškastinio kuro gavybos ypatumus; |
| --- | --- |

13.

ragina tas nacionalinės valdžios institucijas, kurios išdavė leidimus netradicinio iškastinio kuro žvalgymui, persvarstyti galiojančias valstybės nustatytas gręžinių, skirtų tradiciniam iškastiniam kurui, konstravimo taisykles ir atnaujinti minėtas nuostatas atsižvelgiant į netradicinio iškastinio kuro gavybos ypatumus;

| 14. | pripažįsta, kad pramonės sektoriui tenka pagrindinė atsakomybė užkertant kelią nelaimingiems atsitikimams ir į juos reaguojant; ragina Komisiją numatyti su hidrauliniu valdymu susijusias operacijas įtraukti į Direktyvos dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą III priedą ir ragina, kad atitinkamos valdžios institucijos iš veiklos vykdytojų reikalautų pakankamų finansinių garantijų, susijusių su aplinkos apsaugos ir pilietine atsakomybe, kurios padengtų visus nelaimingus atsitikimus ir netyčinį neigiamą poveikį, kilusį dėl jų pačių veiklos ar dėl užsakomosios veiklos; mano, kad „teršėjas moka“ principas turi būti taikomas aplinkos taršos atveju; teigiamai vertina įmonių padarytą pažangą nustatant aukštus aplinkos ir saugos standartus; pabrėžia, kad, parengtiems ir nepriklausomiems specialistams atliekant reguliarius patikrinimus, svarbu stebėti, kaip įmonėse laikomasi teisės aktų reikalavimų; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta, kad pramonės sektoriui tenka pagrindinė atsakomybė užkertant kelią nelaimingiems atsitikimams ir į juos reaguojant; ragina Komisiją numatyti su hidrauliniu valdymu susijusias operacijas įtraukti į Direktyvos dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą III priedą ir ragina, kad atitinkamos valdžios institucijos iš veiklos vykdytojų reikalautų pakankamų finansinių garantijų, susijusių su aplinkos apsaugos ir pilietine atsakomybe, kurios padengtų visus nelaimingus atsitikimus ir netyčinį neigiamą poveikį, kilusį dėl jų pačių veiklos ar dėl užsakomosios veiklos; mano, kad „teršėjas moka“ principas turi būti taikomas aplinkos taršos atveju; teigiamai vertina įmonių padarytą pažangą nustatant aukštus aplinkos ir saugos standartus; pabrėžia, kad, parengtiems ir nepriklausomiems specialistams atliekant reguliarius patikrinimus, svarbu stebėti, kaip įmonėse laikomasi teisės aktų reikalavimų;

| 15. | ragina energetikos bendroves, veikiančias netradicinio iškastinio kuro gavybos srityje, investuoti į mokslinius tyrimus siekiant geresnių rezultatų aplinkosaugos srityje dėl netradicinio iškastinio kuro technologijų naudojimo; primygtinai ragina ES įsteigtas įmones ir akademines institucijas kurti susijusias bendradarbiavimu pagrįstas mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas, kurios padėtų užtikrinti didesnį supratimą apie žvalgymo ir gamybos operacijų saugą ir pavojus; |
| --- | --- |

15.

ragina energetikos bendroves, veikiančias netradicinio iškastinio kuro gavybos srityje, investuoti į mokslinius tyrimus siekiant geresnių rezultatų aplinkosaugos srityje dėl netradicinio iškastinio kuro technologijų naudojimo; primygtinai ragina ES įsteigtas įmones ir akademines institucijas kurti susijusias bendradarbiavimu pagrįstas mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas, kurios padėtų užtikrinti didesnį supratimą apie žvalgymo ir gamybos operacijų saugą ir pavojus;

| 16. | pakartoja raginimą Komisijai ir valstybėms narėms, pareikštą 2012 m. kovo 15 d. rezoliucijoje dėl Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plano, skatinant sparčiau įgyvendinti Didžiojo dvidešimtuko (G20) susitarimą dėl subsidijų iškastiniam kurui panaikinimo; mano, kad iškastinio kuro išteklių žvalgymas ir eksploatavimas, įskaitant netradicinius išteklius, neturi būti subsidijuojamas naudojant viešąsias lėšas; |
| --- | --- |

16.

pakartoja raginimą Komisijai ir valstybėms narėms, pareikštą 2012 m. kovo 15 d. rezoliucijoje dėl Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plano, skatinant sparčiau įgyvendinti Didžiojo dvidešimtuko (G20) susitarimą dėl subsidijų iškastiniam kurui panaikinimo; mano, kad iškastinio kuro išteklių žvalgymas ir eksploatavimas, įskaitant netradicinius išteklius, neturi būti subsidijuojamas naudojant viešąsias lėšas;

| 17. | mano, kad tarpusavio susitarimai, kuriais draudžiama atskleisti informaciją apie padarytą žalą aplinkai, žmonių bei gyvūnų sveikatai, pvz., JAV sudaryti netoli skalūnų dujų gręžinių esančios žemės savininkų ir skalūnų dujų operatorių susitarimai, neatitiktų ES ir valstybių narių įsipareigojimų pagal Orhuso konvenciją, Galimybės susipažinti su informacija direktyvą (2003/4/EB) ir Direktyvą dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą; |
| --- | --- |

17.

mano, kad tarpusavio susitarimai, kuriais draudžiama atskleisti informaciją apie padarytą žalą aplinkai, žmonių bei gyvūnų sveikatai, pvz., JAV sudaryti netoli skalūnų dujų gręžinių esančios žemės savininkų ir skalūnų dujų operatorių susitarimai, neatitiktų ES ir valstybių narių įsipareigojimų pagal Orhuso konvenciją, Galimybės susipažinti su informacija direktyvą (2003/4/EB) ir Direktyvą dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą;

Su aplinka susiję hidraulinio ardymo aspektai

| 18. | pripažįsta, kad dėl skalūnų dujų žvalgymo ir gavybos galėtų atsirasti sąveika su aplinka, visų pirma dėl taikomų hidraulinio ardymo technologijų ir ardymo skysčio sudėties, taip pat dėl gręžiamų gręžinių statybos ir gilumos ir naudojamo žemės paviršiaus ploto; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad dėl skalūnų dujų žvalgymo ir gavybos galėtų atsirasti sąveika su aplinka, visų pirma dėl taikomų hidraulinio ardymo technologijų ir ardymo skysčio sudėties, taip pat dėl gręžiamų gręžinių statybos ir gilumos ir naudojamo žemės paviršiaus ploto;

| 19. | pripažįsta, kad nuo kiekviename atskirame regione esančių uolienų rūšių priklauso gavybos projektas ir metodas; ragina prieš išduodant leidimą nustatyti privalomą pirminę požeminio vandens analizę ir geologinę giluminių ir paviršiaus skalūnų sluoksnių analizę, įskaitant ataskaitas apie visą ankstesnę arba vykdomą kasybą regione; |
| --- | --- |

19.

pripažįsta, kad nuo kiekviename atskirame regione esančių uolienų rūšių priklauso gavybos projektas ir metodas; ragina prieš išduodant leidimą nustatyti privalomą pirminę požeminio vandens analizę ir geologinę giluminių ir paviršiaus skalūnų sluoksnių analizę, įskaitant ataskaitas apie visą ankstesnę arba vykdomą kasybą regione;

| 20. | pabrėžia, kad būtina atlikti mokslinius tyrimus, susijusius su ilgalaikiu ardymo veiklos sukeltu oro taršos ir vandens užteršimo poveikiu žmogaus sveikatai; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad būtina atlikti mokslinius tyrimus, susijusius su ilgalaikiu ardymo veiklos sukeltu oro taršos ir vandens užteršimo poveikiu žmogaus sveikatai;

| 21. | ragina Komisiją užtikrinti, kad į nacionalinius įstatymus iš tikrųjų būtų įtrauktos nuostatos dėl gavybos poveikio aplinkai vertinimo; kartu pabrėžia, kad kiekvienas poveikio vertinimas turi būti atliekamas vykstant atviram ir skaidriam procesui; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją užtikrinti, kad į nacionalinius įstatymus iš tikrųjų būtų įtrauktos nuostatos dėl gavybos poveikio aplinkai vertinimo; kartu pabrėžia, kad kiekvienas poveikio vertinimas turi būti atliekamas vykstant atviram ir skaidriam procesui;

| 22. | primena, kad 2011 m. gruodžio 12 d. Komisijos Aplinkos GD parengtose aiškinamosiose pastabose (Ares (2011)1339393) dėl Tarybos direktyvos 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo taikymo netradicinių angliavandenilių žvalgymo ir gavybos projektams patvirtinta, jog Tarybos direktyva 85/337/EEB, pakeista ir kodifikuota Direktyva 2011/92/ES dėl valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai (žinomoje kaip Poveikio aplinkai vertinimo arba PAV direktyva), apima netradicinių angliavandenilių žvalgymą ir gavybą; be to, primena, bet kokia naudojama hidraulinio ardymo technologija sudaro bendros tradicinės ir netradicinės angliavandenilių žvalgymo ir gavybos veiklos, kuriai taikomi pirmiau minėti ES aplinkos teisės aktai ir 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų, dalį; |
| --- | --- |

22.

primena, kad 2011 m. gruodžio 12 d. Komisijos Aplinkos GD parengtose aiškinamosiose pastabose (Ares (2011)1339393) dėl Tarybos direktyvos 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo taikymo netradicinių angliavandenilių žvalgymo ir gavybos projektams patvirtinta, jog Tarybos direktyva 85/337/EEB, pakeista ir kodifikuota Direktyva 2011/92/ES dėl valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai (žinomoje kaip Poveikio aplinkai vertinimo arba PAV direktyva), apima netradicinių angliavandenilių žvalgymą ir gavybą; be to, primena, bet kokia naudojama hidraulinio ardymo technologija sudaro bendros tradicinės ir netradicinės angliavandenilių žvalgymo ir gavybos veiklos, kuriai taikomi pirmiau minėti ES aplinkos teisės aktai ir 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų, dalį;

| 23. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymus siekiant užtikrinti, kad Poveikio aplinkai vertinimo direktyvos nuostatose būtų tinkamai atsižvelgta į skalūnų dujų, skalūnų alyvos ir anglies sluoksnio metano žvalgymo ir gavybos ypatumus; primygtinai ragina į išankstinį poveikio aplinkai vertinimą įtraukti viso gyvavimo ciklo poveikį oro, dirvos, vandens kokybei, geologiniam stabilumui, žemės naudojimui ir akustinei taršai; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymus siekiant užtikrinti, kad Poveikio aplinkai vertinimo direktyvos nuostatose būtų tinkamai atsižvelgta į skalūnų dujų, skalūnų alyvos ir anglies sluoksnio metano žvalgymo ir gavybos ypatumus; primygtinai ragina į išankstinį poveikio aplinkai vertinimą įtraukti viso gyvavimo ciklo poveikį oro, dirvos, vandens kokybei, geologiniam stabilumui, žemės naudojimui ir akustinei taršai;

| 24. | ragina į Poveikio aplinkai vertinimo direktyvos I priedą įtraukti projektus, kuriuose taikomas hidraulinis ardymas; |
| --- | --- |

24.

ragina į Poveikio aplinkai vertinimo direktyvos I priedą įtraukti projektus, kuriuose taikomas hidraulinis ardymas;

| 25. | pažymi, kad kyla seisminių smūgių pavojus, kaip rodo skalūnų dujų žvalgymas Šiaurės Vakarų Anglijoje; pritaria Jungtinės Karalystės vyriausybės užsakytoje ataskaitoje pateiktoms rekomendacijoms, kad operatoriai turėtų laikytis tam tikrų seisminių ir labai mažų seisminių smūgių standartų; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad kyla seisminių smūgių pavojus, kaip rodo skalūnų dujų žvalgymas Šiaurės Vakarų Anglijoje; pritaria Jungtinės Karalystės vyriausybės užsakytoje ataskaitoje pateiktoms rekomendacijoms, kad operatoriai turėtų laikytis tam tikrų seisminių ir labai mažų seisminių smūgių standartų;

| 26. | primena, kad dar nėra patvirtintas skalūnų dujų gavybos tvarumas; ragina Komisiją ir valstybes nares išsamiai įvertinti per visą gavybos ir gamybos procesą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, siekiant įrodyti vientisumą aplinkos atžvilgiu; |
| --- | --- |

26.

primena, kad dar nėra patvirtintas skalūnų dujų gavybos tvarumas; ragina Komisiją ir valstybes nares išsamiai įvertinti per visą gavybos ir gamybos procesą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, siekiant įrodyti vientisumą aplinkos atžvilgiu;

| 27. | mano, kad atsakomybės atveju tikslinga numatyti prievolės įrodyti perkėlimą skalūnų dujų operatoriams, kai, atsižvelgiant į sutrikimo pobūdį ir neigiamą jo poveikį, kitas galimas priežastis ir visas kitas aplinkybes, labiausiai tikėtina, kad skalūnų dujų operacijos padarė žalą aplinkai; |
| --- | --- |

27.

mano, kad atsakomybės atveju tikslinga numatyti prievolės įrodyti perkėlimą skalūnų dujų operatoriams, kai, atsižvelgiant į sutrikimo pobūdį ir neigiamą jo poveikį, kitas galimas priežastis ir visas kitas aplinkybes, labiausiai tikėtina, kad skalūnų dujų operacijos padarė žalą aplinkai;

| 28. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymus dėl tikslaus ardymo skysčių kaip „pavojingų atliekų“ įtraukimo į Europos atliekų direktyvos (2008/98/EB) III priedą; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymus dėl tikslaus ardymo skysčių kaip „pavojingų atliekų“ įtraukimo į Europos atliekų direktyvos (2008/98/EB) III priedą;

| 29. | pripažįsta, kad hidraulinio ardymo procese yra naudojami labai dideli kiekiai vandens atsižvelgiant į tai, kad vandens išteklių klausimas ES yra ypatingai delikatus; atkreipia dėmesį į poreikį iš anksto parengti vandens tiekimo planus, atsižvelgiant į vietos hidrologinę padėtį, kreipiant dėmesį į vietos vandens išteklius, kitų vietos vandens vartotojų poreikius ir nuotekų tvarkymo pajėgumus; |
| --- | --- |

29.

pripažįsta, kad hidraulinio ardymo procese yra naudojami labai dideli kiekiai vandens atsižvelgiant į tai, kad vandens išteklių klausimas ES yra ypatingai delikatus; atkreipia dėmesį į poreikį iš anksto parengti vandens tiekimo planus, atsižvelgiant į vietos hidrologinę padėtį, kreipiant dėmesį į vietos vandens išteklius, kitų vietos vandens vartotojų poreikius ir nuotekų tvarkymo pajėgumus;

| 30. | ragina Komisiją pasirūpinti, kad būtų visiškai laikomasi galiojančių Europos Sąjungos aplinkos apsaugos standartų, ypač standartų dėl hidraulinio ardymo metu naudojamo vandens, ir kad būtų atitinkamai baudžiama už pažeidimus; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją pasirūpinti, kad būtų visiškai laikomasi galiojančių Europos Sąjungos aplinkos apsaugos standartų, ypač standartų dėl hidraulinio ardymo metu naudojamo vandens, ir kad būtų atitinkamai baudžiama už pažeidimus;

| 31. | primena, jog Vandens pagrindų direktyvoje reikalaujama, kad valstybės narės įgyvendintų priemones, būtinas siekiant užkirsti kelią visų požeminio vandens telkinių būklės blogėjimui, įskaitant blogėjimą dėl tam tikrų objektų šaltinių, pvz., angliavandenilių žvalgymo ir gavybos; |
| --- | --- |

31.

primena, jog Vandens pagrindų direktyvoje reikalaujama, kad valstybės narės įgyvendintų priemones, būtinas siekiant užkirsti kelią visų požeminio vandens telkinių būklės blogėjimui, įskaitant blogėjimą dėl tam tikrų objektų šaltinių, pvz., angliavandenilių žvalgymo ir gavybos;

| 32. | ragina pramonės atstovus, skaidriai bendradarbiaujant su nacionalinėmis reglamentavimo institucijomis, aplinkos apsaugos grupėmis ir bendruomenėmis, imtis reikiamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias visų atitinkamų požeminio vandens telkinių būklės blogėjimui, tokiu būdu siekiant išsaugoti gerą požeminio vandens būklę, kaip nurodyta Vandens pagrindų direktyvoje ir Požeminio vandens direktyvoje; |
| --- | --- |

32.

ragina pramonės atstovus, skaidriai bendradarbiaujant su nacionalinėmis reglamentavimo institucijomis, aplinkos apsaugos grupėmis ir bendruomenėmis, imtis reikiamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias visų atitinkamų požeminio vandens telkinių būklės blogėjimui, tokiu būdu siekiant išsaugoti gerą požeminio vandens būklę, kaip nurodyta Vandens pagrindų direktyvoje ir Požeminio vandens direktyvoje;

| 33. | pripažįsta, kad hidraulinis ardymas vyksta žemiau gruntinio vandens sluoksnio; be to, mano, kad kadangi vykdant gręžimo darbus pereinami geriamojo vandens sluoksniai, pagrindinė su požeminio vandens tarša susijusi problema yra gręžinio vientisumas ir vamzdžių tiesimo bei sutvirtinimo kokybė ir gebėjimas atlaikyti aukštą įpurkšto skysčio spaudimą ir sukeltus požeminius smūgius; |
| --- | --- |

33.

pripažįsta, kad hidraulinis ardymas vyksta žemiau gruntinio vandens sluoksnio; be to, mano, kad kadangi vykdant gręžimo darbus pereinami geriamojo vandens sluoksniai, pagrindinė su požeminio vandens tarša susijusi problema yra gręžinio vientisumas ir vamzdžių tiesimo bei sutvirtinimo kokybė ir gebėjimas atlaikyti aukštą įpurkšto skysčio spaudimą ir sukeltus požeminius smūgius;

| 34. | ragina tam tikrose paveikiose ir ypač pažeidžiamose vietovėse, pvz., saugomose geriamojo vandens teritorijose ir anglies kasybos zonose, taip pat po jomis, visiškai uždrausti naudoti hidraulinį ardymą; |
| --- | --- |

34.

ragina tam tikrose paveikiose ir ypač pažeidžiamose vietovėse, pvz., saugomose geriamojo vandens teritorijose ir anglies kasybos zonose, taip pat po jomis, visiškai uždrausti naudoti hidraulinį ardymą;

| 35. | pabrėžia, kad veiksmingai prevencijai užtikrinti būtina nuosekliai stebėti, ar griežtai laikomasi aukščiausių gręžinio kanalo konstravimo ir priežiūros standartų ir praktikos; mano, kad veiklos vykdytojai turėtų kompetentingoms valdžios institucijoms pateikti užbaigtų gręžti gręžinių ataskaitas; pabrėžia, kad įmonės ir kompetentingos valdžios institucijos visuose etapuose turėtų užtikrinti reguliarią gręžinių vamzdžių tiesimo ir sutvirtinimo vientisumo kokybės kontrolę, taip pat pirminių požeminio vandens mėginių ėmimą siekiant kontroliuoti geriamo vandens kokybę, glaudžiai bendradarbiaujant su geriamojo vandens tiekėjais; pažymi, kad tam reikia didelių žmogiškųjų išteklių ir techninės kompetencijos visais lygmenimis; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad veiksmingai prevencijai užtikrinti būtina nuosekliai stebėti, ar griežtai laikomasi aukščiausių gręžinio kanalo konstravimo ir priežiūros standartų ir praktikos; mano, kad veiklos vykdytojai turėtų kompetentingoms valdžios institucijoms pateikti užbaigtų gręžti gręžinių ataskaitas; pabrėžia, kad įmonės ir kompetentingos valdžios institucijos visuose etapuose turėtų užtikrinti reguliarią gręžinių vamzdžių tiesimo ir sutvirtinimo vientisumo kokybės kontrolę, taip pat pirminių požeminio vandens mėginių ėmimą siekiant kontroliuoti geriamo vandens kokybę, glaudžiai bendradarbiaujant su geriamojo vandens tiekėjais; pažymi, kad tam reikia didelių žmogiškųjų išteklių ir techninės kompetencijos visais lygmenimis;

| 36. | ragina Komisiją nedelsiant parengti gaires tiek dėl pirminių vandens stebėjimo duomenų, reikalingų atliekant skalūnų dujų žvalgymo ir gavybos poveikio aplinkai vertinimą, tiek dėl kriterijų, taikomų vertinant hidraulinio ardymo poveikį skirtingų geologinių klodų požeminio vandens telkiniams, įskaitant galimą nuotėkį ir bendrą poveikį, nustatymo; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją nedelsiant parengti gaires tiek dėl pirminių vandens stebėjimo duomenų, reikalingų atliekant skalūnų dujų žvalgymo ir gavybos poveikio aplinkai vertinimą, tiek dėl kriterijų, taikomų vertinant hidraulinio ardymo poveikį skirtingų geologinių klodų požeminio vandens telkiniams, įskaitant galimą nuotėkį ir bendrą poveikį, nustatymo;

| 37. | rekomenduoja, kad veiklos vykdytojai, reguliavimo institucijos ir avarinės tarnybos kartu parengtų tipinius avarijos likvidavimo planus ir sukurtų specializuotas avarinio reagavimo komandas; |
| --- | --- |

37.

rekomenduoja, kad veiklos vykdytojai, reguliavimo institucijos ir avarinės tarnybos kartu parengtų tipinius avarijos likvidavimo planus ir sukurtų specializuotas avarinio reagavimo komandas;

| 38. | mano, kad vietoje esanti apytakinė vandens perdirbimo sistema, kurioje naudojami iš plieno pagaminti saugojimo rezervuarai, yra aplinkos požiūriu patikimiausia grįžtančio vandens valdymo priemonė, padedanti kuo labiau sumažinti vandens kiekius, galimo išsiliejimo į paviršių atvejus ir su nuotekų perdavimu susijusias išlaidas, eismą ir žalą keliams; mano, kad, kiek įmanoma, reikia taikyti šio tipo perdirbimo sistemą; nepritaria tam, kad grįžtantis nuotekų vanduo būtų išleidžiamas į geologinius klodus pagal Vandens pagrindų direktyvos nuostatas; |
| --- | --- |

38.

mano, kad vietoje esanti apytakinė vandens perdirbimo sistema, kurioje naudojami iš plieno pagaminti saugojimo rezervuarai, yra aplinkos požiūriu patikimiausia grįžtančio vandens valdymo priemonė, padedanti kuo labiau sumažinti vandens kiekius, galimo išsiliejimo į paviršių atvejus ir su nuotekų perdavimu susijusias išlaidas, eismą ir žalą keliams; mano, kad, kiek įmanoma, reikia taikyti šio tipo perdirbimo sistemą; nepritaria tam, kad grįžtantis nuotekų vanduo būtų išleidžiamas į geologinius klodus pagal Vandens pagrindų direktyvos nuostatas;

| 39. | ragina, kad veiklos vykdytojai, bendradarbiaudami su geriamojo vandens tiekimo bendrovėmis ir kompetentingomis valdžios institucijomis, griežtai laikytųsi galiojančių nuotekų valymo standartų ir privalomų vandentvarkos planų; tačiau pabrėžia, kad esami valymo įrenginiai yra prastai aprūpinti, kad galėtų išvalyti hidraulinio ardymo proceso metu susidariusias nuotekas, todėl į upes ir upelius gali būti išleidžiami teršalai; todėl mano, kad kompetentingos valdžios institucijos turėtų atlikti visapusišką visų atitinkamų vandens valymo įrenginių, esančių susijusiose valstybėse narėse, vertinimą; |
| --- | --- |

39.

ragina, kad veiklos vykdytojai, bendradarbiaudami su geriamojo vandens tiekimo bendrovėmis ir kompetentingomis valdžios institucijomis, griežtai laikytųsi galiojančių nuotekų valymo standartų ir privalomų vandentvarkos planų; tačiau pabrėžia, kad esami valymo įrenginiai yra prastai aprūpinti, kad galėtų išvalyti hidraulinio ardymo proceso metu susidariusias nuotekas, todėl į upes ir upelius gali būti išleidžiami teršalai; todėl mano, kad kompetentingos valdžios institucijos turėtų atlikti visapusišką visų atitinkamų vandens valymo įrenginių, esančių susijusiose valstybėse narėse, vertinimą;

| 40. | pabrėžia, kad turėtų būti išlaikytas mažiausias saugos atstumas tarp gręžybos aikštelių ir vandens gręžinių; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad turėtų būti išlaikytas mažiausias saugos atstumas tarp gręžybos aikštelių ir vandens gręžinių;

| 41. | mano, kad daugelis esamų nesutarimų dėl netradicinio iškastinio kuro iš dalies kilo dėl pradinio pramonės įmonių atsisakymo atskleisti cheminę ardymo skysčių sudėtį; mano, kad reikalingas visapusiškas skaidrumas, taip pat nustatomas privalomas visų veiklos vykdytojų įsipareigojimas visiškai atskleisti ardymo skysčio cheminę sudėtį ir koncentraciją ir atitikti galiojančius ES teisės aktus pagal REACH reglamentą; |
| --- | --- |

41.

mano, kad daugelis esamų nesutarimų dėl netradicinio iškastinio kuro iš dalies kilo dėl pradinio pramonės įmonių atsisakymo atskleisti cheminę ardymo skysčių sudėtį; mano, kad reikalingas visapusiškas skaidrumas, taip pat nustatomas privalomas visų veiklos vykdytojų įsipareigojimas visiškai atskleisti ardymo skysčio cheminę sudėtį ir koncentraciją ir atitikti galiojančius ES teisės aktus pagal REACH reglamentą;

| 42. | mano, kad tarpusavio susitarimai, kuriais draudžiama atskleisti informaciją apie padarytą žalą aplinkai, žmonių bei gyvūnų sveikatai, pvz., JAV sudaryti netoli skalūnų dujų gręžinių esančios žemės savininkų ir skalūnų dujų operatorių susitarimai, neatitiktų ES ir valstybių narių įsipareigojimų pagal Orhuso konvenciją, Galimybės susipažinti su informacija direktyvą (2003/4/EB) ir Direktyvą dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą. |
| --- | --- |

42.

mano, kad tarpusavio susitarimai, kuriais draudžiama atskleisti informaciją apie padarytą žalą aplinkai, žmonių bei gyvūnų sveikatai, pvz., JAV sudaryti netoli skalūnų dujų gręžinių esančios žemės savininkų ir skalūnų dujų operatorių susitarimai, neatitiktų ES ir valstybių narių įsipareigojimų pagal Orhuso konvenciją, Galimybės susipažinti su informacija direktyvą (2003/4/EB) ir Direktyvą dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą.

| 43. | pažymi, kad kelių aukštų gręžiniai iš vienos gręžimo aikštelės padeda sumažinti naudojamos žemės plotą ir mažiau darko kraštovaizdį; |
| --- | --- |

43.

pažymi, kad kelių aukštų gręžiniai iš vienos gręžimo aikštelės padeda sumažinti naudojamos žemės plotą ir mažiau darko kraštovaizdį;

| 44. | atkreipia dėmesį į tai, kad skalūnų dujų gręžinių Jungtinėse Amerikos Valstijose gamybos apimtys po pirmų dviejų metų smarkiai mažėja, ir tai lemia intensyvų tolesnį naujų gręžinių gręžimą; pažymi, kad saugojimo rezervuarai, kompresorių stotys ir vamzdynų infrastruktūra taip pat stiprina su skalūnų dujų gavyba susijusios veiklos poveikį žemės naudojimui; |
| --- | --- |

44.

atkreipia dėmesį į tai, kad skalūnų dujų gręžinių Jungtinėse Amerikos Valstijose gamybos apimtys po pirmų dviejų metų smarkiai mažėja, ir tai lemia intensyvų tolesnį naujų gręžinių gręžimą; pažymi, kad saugojimo rezervuarai, kompresorių stotys ir vamzdynų infrastruktūra taip pat stiprina su skalūnų dujų gavyba susijusios veiklos poveikį žemės naudojimui;

| 45. | ragina valstybes nares, kurios nusprendė plėtoti skalūnų dujų ar kitų netradicinio iškastinio kuro rūšių išteklių gavybą, pateikti Komisijai nacionalinius planus, kuriuose būtų nurodyta, ar šių išteklių eksploatavimas atitinka jų nacionalinius išmetamų dujų kiekio mažinimo tikslus, nustatytus ES sprendime dėl pastangų pasidalijimo; |
| --- | --- |

45.

ragina valstybes nares, kurios nusprendė plėtoti skalūnų dujų ar kitų netradicinio iškastinio kuro rūšių išteklių gavybą, pateikti Komisijai nacionalinius planus, kuriuose būtų nurodyta, ar šių išteklių eksploatavimas atitinka jų nacionalinius išmetamų dujų kiekio mažinimo tikslus, nustatytus ES sprendime dėl pastangų pasidalijimo;

| 46. | pripažįsta, kad nuolatinė pažanga hidraulinio ardymo ir horizontalaus gręžimo technologijų srityje gali padėti pagerinti netradicinio iškastinio kuro saugumą ir apriboti galimą poveikį aplinkai; ragina įmones toliau stengtis tobulinti technologijas ir naudoti pažangiausius technologinius sprendimus plėtojant netradicinių iškastinio kuro išteklių gavybą; |
| --- | --- |

46.

pripažįsta, kad nuolatinė pažanga hidraulinio ardymo ir horizontalaus gręžimo technologijų srityje gali padėti pagerinti netradicinio iškastinio kuro saugumą ir apriboti galimą poveikį aplinkai; ragina įmones toliau stengtis tobulinti technologijas ir naudoti pažangiausius technologinius sprendimus plėtojant netradicinių iškastinio kuro išteklių gavybą;

| 47. | ragina kompetentingus nacionalinius geologinių tyrimų centrus atlikti bazinius seisminių smūgių stebėjimus seismiškai aktyviose vietose, kur suteikti leidimai skalūnų dujų gavybai, siekiant nustatyti bazinį seismingumą, kuriuo remiantis būtų galima įvertinti žemės drebėjimų tikimybę ir galimą jų poveikį; |
| --- | --- |

47.

ragina kompetentingus nacionalinius geologinių tyrimų centrus atlikti bazinius seisminių smūgių stebėjimus seismiškai aktyviose vietose, kur suteikti leidimai skalūnų dujų gavybai, siekiant nustatyti bazinį seismingumą, kuriuo remiantis būtų galima įvertinti žemės drebėjimų tikimybę ir galimą jų poveikį;

| 48. | pabrėžia, kad siekiant tinkamai palyginti šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų skalūnų dujų ir anglies būvio ciklo metu kiekio pusiausvyrą reikia taikyti šimto metų išlikimo atmosferoje trukmės prielaidą; mano, kad esant būtinybei iki 2020 m. pasiekti aukščiausią pasaulio išmetamųjų dujų kiekio lygį reikėtų atlikti tyrimą taikant trumpesnį laiko tarpą, pvz., 20 metų, kuris šiuo atveju būtų tinkamesnis; ragina atlikti tolesnius išmetamo lakiojo metano kiekio tyrimus siekiant labiau atsižvelgti į tokius išmetamus kiekius pagal valstybių narių metinį inventorių ir tikslus, nustatytus ES sprendime dėl pastangų pasidalijimo; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad siekiant tinkamai palyginti šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų skalūnų dujų ir anglies būvio ciklo metu kiekio pusiausvyrą reikia taikyti šimto metų išlikimo atmosferoje trukmės prielaidą; mano, kad esant būtinybei iki 2020 m. pasiekti aukščiausią pasaulio išmetamųjų dujų kiekio lygį reikėtų atlikti tyrimą taikant trumpesnį laiko tarpą, pvz., 20 metų, kuris šiuo atveju būtų tinkamesnis; ragina atlikti tolesnius išmetamo lakiojo metano kiekio tyrimus siekiant labiau atsižvelgti į tokius išmetamus kiekius pagal valstybių narių metinį inventorių ir tikslus, nustatytus ES sprendime dėl pastangų pasidalijimo;

| 49. | primygtinai ragina Komisiją pateikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų siekiant nustatyti privalomą deginimo įrenginių naudojimą baigiant įrengti gręžinį (taikyti „ekologišką gręžinių įrengimo užbaigimą“), kuris būtų privalomas visiems ES skalūnų dujų gręžiniams, apriboti nesunaudotų dujų deginimą fakelu, jei iškilą saugos problemų, ir visiškai uždrausti dujų išleidimą visuose skalūnų dujų gręžiniuose, kad būtų mažinami išmetamo lakiojo metano ir lakiųjų organinių junginių, susijusių su skalūnų dujomis, kiekiai; |
| --- | --- |

49.

primygtinai ragina Komisiją pateikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų siekiant nustatyti privalomą deginimo įrenginių naudojimą baigiant įrengti gręžinį (taikyti „ekologišką gręžinių įrengimo užbaigimą“), kuris būtų privalomas visiems ES skalūnų dujų gręžiniams, apriboti nesunaudotų dujų deginimą fakelu, jei iškilą saugos problemų, ir visiškai uždrausti dujų išleidimą visuose skalūnų dujų gręžiniuose, kad būtų mažinami išmetamo lakiojo metano ir lakiųjų organinių junginių, susijusių su skalūnų dujomis, kiekiai;

Visuomenės dalyvavimas ir vietos sąlygos

| 50. | pripažįsta, kad gręžimas gali pabloginti gyvenimo sąlygas; todėl ragina atsižvelgti į tai išduodant angliavandenio išteklių žvalgymo ir eksploatavimo darbams reikalingus leidimus, taip pat ragina pirmiausia įmones taikant geriausias turimas technologijas ir valdžios institucijas taikant griežtas taisykles, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų kuo labiau sumažinti neigiami tokios veiklos padariniai; |
| --- | --- |

50.

pripažįsta, kad gręžimas gali pabloginti gyvenimo sąlygas; todėl ragina atsižvelgti į tai išduodant angliavandenio išteklių žvalgymo ir eksploatavimo darbams reikalingus leidimus, taip pat ragina pirmiausia įmones taikant geriausias turimas technologijas ir valdžios institucijas taikant griežtas taisykles, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų kuo labiau sumažinti neigiami tokios veiklos padariniai;

| 51. | ragina įmones įtraukti vietos bendruomenes ir apsvarstyti bendrus sprendimus, kaip būtų galima kuo labiau sumažinti skalūnų dujų gavybos plėtros poveikį transportui, kelių kokybei ir triukšmui tose vietose, kuriose vykdoma gavybos plėtros veikla; |
| --- | --- |

51.

ragina įmones įtraukti vietos bendruomenes ir apsvarstyti bendrus sprendimus, kaip būtų galima kuo labiau sumažinti skalūnų dujų gavybos plėtros poveikį transportui, kelių kokybei ir triukšmui tose vietose, kuriose vykdoma gavybos plėtros veikla;

| 52. | prašo valstybių narių siekti, kad vietos valdžios institucijos būtų visiškai apie tai informuotos ir su jomis viskas būtų suderinta, ypač nagrinėjant prašymus išduoti leidimus žvalgymo ir eksploatavimo darbams; ypač prašo suteikti visas galimybes susipažinti su poveikio aplinkai, gyventojų sveikatai ir vietos ekonomikai vertinimo tyrimais; |
| --- | --- |

52.

prašo valstybių narių siekti, kad vietos valdžios institucijos būtų visiškai apie tai informuotos ir su jomis viskas būtų suderinta, ypač nagrinėjant prašymus išduoti leidimus žvalgymo ir eksploatavimo darbams; ypač prašo suteikti visas galimybes susipažinti su poveikio aplinkai, gyventojų sveikatai ir vietos ekonomikai vertinimo tyrimais;

| 53. | mano, kad visuomenės dalyvavimas turėtų būti užtikrintas tinkamai informuojant visuomenę ir konsultuojantis su visuomene prieš pradedant kiekvieną eksploatavimo ir žvalgymo etapą; ragina užtikrinti didesnį skaidrumą atsižvelgiant į poveikį ir į naudojamas chemines medžiagas ir technologijas, taip pat į visas skaidresnio patikrinimo ir kontrolės priemones siekiant užtikrinti visuomenės supratimą ir pasitikėjimą šios veiklos reguliavimu; |
| --- | --- |

53.

mano, kad visuomenės dalyvavimas turėtų būti užtikrintas tinkamai informuojant visuomenę ir konsultuojantis su visuomene prieš pradedant kiekvieną eksploatavimo ir žvalgymo etapą; ragina užtikrinti didesnį skaidrumą atsižvelgiant į poveikį ir į naudojamas chemines medžiagas ir technologijas, taip pat į visas skaidresnio patikrinimo ir kontrolės priemones siekiant užtikrinti visuomenės supratimą ir pasitikėjimą šios veiklos reguliavimu;

| 54. | pripažįsta, kad siekiant spręsti visus su netradicinio iškastinio kuro gavyba susijusius klausimus reikia kur kas geresnio keitimosi informacija tarp įmonių, reguliavimo institucijų ir visuomenės; |
| --- | --- |

54.

pripažįsta, kad siekiant spręsti visus su netradicinio iškastinio kuro gavyba susijusius klausimus reikia kur kas geresnio keitimosi informacija tarp įmonių, reguliavimo institucijų ir visuomenės;

| 55. | šiuo atžvilgiu teigiamai vertina 2012 m. ES biudžete tokiam dialogui su visuomene numatytus asignavimus ir ragina valstybes nares pasinaudoti šiomis lėšomis siekiant užtikrinti, kad vietovėse, kuriose gali būti vystoma netradicinio iškastinio kuro gavyba, gyvenantys piliečiai būtų geriau informuojami ir galėtų veiksmingai dalyvauti sprendimų priėmimo procesuose savo vietos ir nacionalinėse valdymo struktūrose; |
| --- | --- |

55.

šiuo atžvilgiu teigiamai vertina 2012 m. ES biudžete tokiam dialogui su visuomene numatytus asignavimus ir ragina valstybes nares pasinaudoti šiomis lėšomis siekiant užtikrinti, kad vietovėse, kuriose gali būti vystoma netradicinio iškastinio kuro gavyba, gyvenantys piliečiai būtų geriau informuojami ir galėtų veiksmingai dalyvauti sprendimų priėmimo procesuose savo vietos ir nacionalinėse valdymo struktūrose;

Tarptautiniai aspektai

| 56. | mano, kad skalūnų dujų ir kito iškastinio kuro naudojimas turi atitikti Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos 2 straipsnį, kuriame raginama „siekti tokios stabilios šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracijos atmosferoje, kad būtų išvengta pavojingo žmogaus kišimosi į klimato sistemą“, ir pabrėžia, kad dėl didelės priklausomybės nuo iškastinio kuro, pvz., skalūnų dujų, infrastruktūrų, šis tarptautinis tikslas taptų nepasiekiamas; |
| --- | --- |

56.

mano, kad skalūnų dujų ir kito iškastinio kuro naudojimas turi atitikti Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos 2 straipsnį, kuriame raginama „siekti tokios stabilios šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracijos atmosferoje, kad būtų išvengta pavojingo žmogaus kišimosi į klimato sistemą“, ir pabrėžia, kad dėl didelės priklausomybės nuo iškastinio kuro, pvz., skalūnų dujų, infrastruktūrų, šis tarptautinis tikslas taptų nepasiekiamas;

| 57. | mano, kad visame pasaulyje padidinus skalūnų dujų žvalgymą ir gamybą labai padidės išmetamas lakiojo metano kiekis ir kad dar neįvertintas bendras skalūnų dujų poveikis visuotiniam klimato atšilimui; pabrėžia, kad netradicinių naftos ir dujų išteklių naudojimas gali trukdyti įgyvendinti 7-ąjį JT tūkstantmečio vystymosi tikslą (TVT) – užtikrinti aplinkos tvarumą – ir trukdyti įgyvendinti naujausius Kopenhagos susitarime įtvirtintus tarptautinius įsipareigojimus dėl klimato kaitos; pažymi, kad klimato kaita jau dabar turi didžiausią įtaką neturtingoms šalims; be to, pabrėžia, kad, be tiesioginio poveikio sveikatai ir aplinkai, netradicinių dujų ar naftos gavyba kelia itin didelę grėsmę žmonių pragyvenimo šaltiniams, ypač Afrikos šalyse, kuriose vietos bendruomenės daugiausia priklauso nuo natūralių žemės ūkio ir žuvininkystės išteklių; |
| --- | --- |

57.

mano, kad visame pasaulyje padidinus skalūnų dujų žvalgymą ir gamybą labai padidės išmetamas lakiojo metano kiekis ir kad dar neįvertintas bendras skalūnų dujų poveikis visuotiniam klimato atšilimui; pabrėžia, kad netradicinių naftos ir dujų išteklių naudojimas gali trukdyti įgyvendinti 7-ąjį JT tūkstantmečio vystymosi tikslą (TVT) – užtikrinti aplinkos tvarumą – ir trukdyti įgyvendinti naujausius Kopenhagos susitarime įtvirtintus tarptautinius įsipareigojimus dėl klimato kaitos; pažymi, kad klimato kaita jau dabar turi didžiausią įtaką neturtingoms šalims; be to, pabrėžia, kad, be tiesioginio poveikio sveikatai ir aplinkai, netradicinių dujų ar naftos gavyba kelia itin didelę grėsmę žmonių pragyvenimo šaltiniams, ypač Afrikos šalyse, kuriose vietos bendruomenės daugiausia priklauso nuo natūralių žemės ūkio ir žuvininkystės išteklių;

| 58. | reikalauja pasimokyti iš JAV įgytos patirties eksploatuojant skalūnų dujų; itin susirūpinęs pažymi, kad norint vykdyti skalūnų dujų gavybą reikia labai daug vandens, o dėl to kils pavojus, kad nebus pasiektas 7-asis TVT dėl galimybės naudotis švariu vandeniu ir aprūpinimo maistu, ypač neturtingose šalyse, kuriose jau dabar labai trūksta vandens; |
| --- | --- |

58.

reikalauja pasimokyti iš JAV įgytos patirties eksploatuojant skalūnų dujų; itin susirūpinęs pažymi, kad norint vykdyti skalūnų dujų gavybą reikia labai daug vandens, o dėl to kils pavojus, kad nebus pasiektas 7-asis TVT dėl galimybės naudotis švariu vandeniu ir aprūpinimo maistu, ypač neturtingose šalyse, kuriose jau dabar labai trūksta vandens;

| 59. | pabrėžia, kad žemės įsigijimas naftos ir dujų gavybai yra pagrindinė paskata užgrobti žemę besivystančiose šalyse ir kelia didelę grėsmę pasaulio čiabuvių bendruomenėms, ūkininkams ir neturtingiems žmonėms, neturintiems pakankamai vandens, derlingos dirvos ir maisto; pažymi, kad po 2008 m. finansų rinkų griūties labai padidėjo pasaulinės rizikos draudimo ir pensijų fondų investicijos į gavybos pramonės šakas, o tai dar labiau paskatino gavybą; todėl pabrėžia, kad Europos ekonominės veiklos vykdytojai veiklą visada turėtų vykdyti skaidriai ir glaudžiai konsultuodamiesi su visomis atitinkamomis valdžios institucijomis ir vietos bendruomenėmis žemės nuomos ir (arba) įsigijimo klausimais; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad žemės įsigijimas naftos ir dujų gavybai yra pagrindinė paskata užgrobti žemę besivystančiose šalyse ir kelia didelę grėsmę pasaulio čiabuvių bendruomenėms, ūkininkams ir neturtingiems žmonėms, neturintiems pakankamai vandens, derlingos dirvos ir maisto; pažymi, kad po 2008 m. finansų rinkų griūties labai padidėjo pasaulinės rizikos draudimo ir pensijų fondų investicijos į gavybos pramonės šakas, o tai dar labiau paskatino gavybą; todėl pabrėžia, kad Europos ekonominės veiklos vykdytojai veiklą visada turėtų vykdyti skaidriai ir glaudžiai konsultuodamiesi su visomis atitinkamomis valdžios institucijomis ir vietos bendruomenėmis žemės nuomos ir (arba) įsigijimo klausimais;

| 60. | pažymi, kad neaišku, ar dabartinė ES teisės aktuose įtvirtinta reguliavimo sistema suteikia tinkamą apsaugą nuo grėsmių, kurias skalūnų dujų gavyba kelia aplinkai ir žmonių sveikatai, dėl to Komisija atlieka daugybę tyrimų, kuriuos numatoma užbaigti dar šiais metais; mano, kad besivystančiose šalyse veikiančios Europos bendrovės turėtų visapusiškai atsižvelgti į patirtį, įgytą atliekant šiuos skalūnų dujų eksploatavimo tyrimus, ir į visas su juo susijusias rekomendacijas; yra susirūpinęs dėl naftos bendrovių veiklos poveikio aplinkai, sveikatai ir vystymuisi, ypač į pietus nuo Sacharos esančiose šalyse, atsižvelgiant į nedideles galimybes įgyvendinti aplinkos ir sveikatos apsaugos įstatymus ir užtikrinti, kad jų būtų laikomasi kai kuriose šalyse; be to, nurodo, kad Europos bendrovės turėtų taikyti atsakingos pramonės standartus visur, kur tik jos vykdo veiklą; |
| --- | --- |

60.

pažymi, kad neaišku, ar dabartinė ES teisės aktuose įtvirtinta reguliavimo sistema suteikia tinkamą apsaugą nuo grėsmių, kurias skalūnų dujų gavyba kelia aplinkai ir žmonių sveikatai, dėl to Komisija atlieka daugybę tyrimų, kuriuos numatoma užbaigti dar šiais metais; mano, kad besivystančiose šalyse veikiančios Europos bendrovės turėtų visapusiškai atsižvelgti į patirtį, įgytą atliekant šiuos skalūnų dujų eksploatavimo tyrimus, ir į visas su juo susijusias rekomendacijas; yra susirūpinęs dėl naftos bendrovių veiklos poveikio aplinkai, sveikatai ir vystymuisi, ypač į pietus nuo Sacharos esančiose šalyse, atsižvelgiant į nedideles galimybes įgyvendinti aplinkos ir sveikatos apsaugos įstatymus ir užtikrinti, kad jų būtų laikomasi kai kuriose šalyse; be to, nurodo, kad Europos bendrovės turėtų taikyti atsakingos pramonės standartus visur, kur tik jos vykdo veiklą;

| 61. | yra susirūpinęs dėl bet kokių galimų Europos bendrovių investicijų į netradicinius naftos ir dujų išteklius besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

61.

yra susirūpinęs dėl bet kokių galimų Europos bendrovių investicijų į netradicinius naftos ir dujų išteklius besivystančiose šalyse;

| 62. | be to, pabrėžia, kad būtina laikytis ES įsipareigojimo užtikrinti SESV 208 straipsnyje įtvirtintą politikos suderinamumą vystymosi labui; laikosi nuomonės, kad priimdama įmones, investuojančias į gavybos veiklą, ES turėtų daryti įtaką jų elgsenai siekiant skatinti tvaresnę veiklą, pvz., griežtinant įmonių valdymo standartus ir taisykles, taikomas jas finansuojantiems bankams ir fondams, taip pat užtikrinant Pusiaujo principų, atsakingo investavimo principų ir Europos investicijų banko bei Bazelio bankų priežiūros komiteto taisyklių taikymą; |
| --- | --- |

62.

be to, pabrėžia, kad būtina laikytis ES įsipareigojimo užtikrinti SESV 208 straipsnyje įtvirtintą politikos suderinamumą vystymosi labui; laikosi nuomonės, kad priimdama įmones, investuojančias į gavybos veiklą, ES turėtų daryti įtaką jų elgsenai siekiant skatinti tvaresnę veiklą, pvz., griežtinant įmonių valdymo standartus ir taisykles, taikomas jas finansuojantiems bankams ir fondams, taip pat užtikrinant Pusiaujo principų, atsakingo investavimo principų ir Europos investicijų banko bei Bazelio bankų priežiūros komiteto taisyklių taikymą;

| 63. | primena, kad tarptautinėms naftos bendrovėms ne tik turėtų būti taikomos tų šalių, kuriose jos vykdo veiklą, taisyklės, bet šios bendrovės taip pat turėtų turi būti pavaldžios tų šalių, į kurių biržą tos bendrovės įtrauktos, teismų jurisdikcijai; mano, kad buveinės šalies taisyklėse, vadovaujantis Jungtinių Amerikos Valstijų užsieniečių atsakomybės reikalavimo teisės aktų pavyzdžiu, reikėtų numatyti veiksmingas žmogaus teisių apsaugos priemones tais atvejais, kai trūksta atskaitomybės; |
| --- | --- |

63.

primena, kad tarptautinėms naftos bendrovėms ne tik turėtų būti taikomos tų šalių, kuriose jos vykdo veiklą, taisyklės, bet šios bendrovės taip pat turėtų turi būti pavaldžios tų šalių, į kurių biržą tos bendrovės įtrauktos, teismų jurisdikcijai; mano, kad buveinės šalies taisyklėse, vadovaujantis Jungtinių Amerikos Valstijų užsieniečių atsakomybės reikalavimo teisės aktų pavyzdžiu, reikėtų numatyti veiksmingas žmogaus teisių apsaugos priemones tais atvejais, kai trūksta atskaitomybės;

| 64. | pažymi, kad esama daug priemonių, kurios galėtų padėti kovoti su neigiamu gavybos pramonės veiklos socialiniu poveikiu ir poveikiu aplinkai, pvz., Visuotinė ataskaitų teikimo iniciatyva, JT pasaulinio susitarimo iniciatyva ir EBPO gairės tarpvalstybinėms įmonėms; vis dėlto pažymi, kad savanoriškų gairių nepakanka siekiant sušvelninti neigiamą gavybos poveikį; |
| --- | --- |

64.

pažymi, kad esama daug priemonių, kurios galėtų padėti kovoti su neigiamu gavybos pramonės veiklos socialiniu poveikiu ir poveikiu aplinkai, pvz., Visuotinė ataskaitų teikimo iniciatyva, JT pasaulinio susitarimo iniciatyva ir EBPO gairės tarpvalstybinėms įmonėms; vis dėlto pažymi, kad savanoriškų gairių nepakanka siekiant sušvelninti neigiamą gavybos poveikį;

| 65. | pažymi, kad šiuo metu persvarstomos ES Apskaitos ir Skaidrumo direktyvos ir tai yra puiki galimybė užkirsti kelią mokesčių vengimui ir korupcijai gavybos pramonės sektoriuose; |
| --- | --- |

65.

pažymi, kad šiuo metu persvarstomos ES Apskaitos ir Skaidrumo direktyvos ir tai yra puiki galimybė užkirsti kelią mokesčių vengimui ir korupcijai gavybos pramonės sektoriuose;

| 66. | ragina Komisiją ieškoti naujų būdų griežtinti standartus, susijusius su tarptautinių korporacijų atsakomybe už socialines ir aplinkos teises, ir galimų įgyvendinimo priemonių; |
| --- | --- |

66.

ragina Komisiją ieškoti naujų būdų griežtinti standartus, susijusius su tarptautinių korporacijų atsakomybe už socialines ir aplinkos teises, ir galimų įgyvendinimo priemonių;

| 67. | yra susirūpinęs, kad netradicinių naftos ir dujų išteklių bendrovės veiklą visame pasaulyje vykdo remdamosi skirtingais saugos standartais; ragina valstybes nares reikalauti, kad Europos Sąjungoje įsisteigusios bendrovės visai savo veiklai, kurią jos vykdo visame pasaulyje, taikytų ES standartus. |
| --- | --- |

67.

yra susirūpinęs, kad netradicinių naftos ir dujų išteklių bendrovės veiklą visame pasaulyje vykdo remdamosi skirtingais saugos standartais; ragina valstybes nares reikalauti, kad Europos Sąjungoje įsisteigusios bendrovės visai savo veiklai, kurią jos vykdo visame pasaulyje, taikytų ES standartus.

o

o o

| 68. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

68.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams.

---

(1)  OL L 164, 1994 6 30, p. 3.

(2)  OL L 348, 1992 11 28, p. 9.

(3)  OL L 102, 2006 4 11, p. 15.

(4)  OL L 312, 2008 11 22, p. 3.

(5)  OL L 26, 2012 1 28, p. 1.

(6)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7.

(7)  OL L 334, 2010 12 17, p. 17.

(8)  OL L 143, 2004 4 30, p. 56.

(9)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

(10)  OL L 330, 1998 12 5, p. 32.

(11)  OL L 372, 2006 12 27, p. 12.

(12)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.

(13)  OL L 140, 2009 6 5, p. 136.

(14)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

(15)  OL L 353, 2008 12 31, p. 1.

(16)  OL L 123, 1998 4 24, p. 1.

(17)  OL L 10, 1997 1 14, p. 13.

(18)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0366.

(19)  TREN/R1/350-2008, 1 serija, galima rasti adresu http://ec.europa.eu/energy/studies/doc/2012_unconventional_gas_in_europe.pdf.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/87

---

P7_TA(2012)0444

Skalūnų dujų ir skalūnų alyvos pramoniniai, energetiniai ir kiti aspektai

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl skalūnų dujų ir skalūnų alyvos pramoninių, energetinių ir kitų aspektų (2011/2309(INI))

(2015/C 419/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 194 straipsnį, kuriame teigiama, kad taikant šio straipsnio nuostatas, kuriomis įtvirtinamos energetikos srityje taikomos Sąjungos priemonės, inter alia, nepažeidžiamas kitų Sutarties, ypač 192 straipsnio 2 dalies, nuostatų taikymas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 194 straipsnį, kuriame teigiama, kad taikant šio straipsnio nuostatas, kuriomis įtvirtinamos energetikos srityje taikomos Sąjungos priemonės, inter alia, nepažeidžiamas kitų Sutarties, ypač 192 straipsnio 2 dalies, nuostatų taikymas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl naujos energetikos strategijos Europai 2011–2020 m. (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl naujos energetikos strategijos Europai 2011–2020 m. (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl bendros ES pozicijos priėmimo rengiantis Jungtinių Tautų konferencijai darnaus vystymosi klausimais („Rio+20“) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl bendros ES pozicijos priėmimo rengiantis Jungtinių Tautų konferencijai darnaus vystymosi klausimais („Rio+20“) (2),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 994/2010 dėl dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 2004/67/EB (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 994/2010 dėl dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 2004/67/EB (4),

| — | atsižvelgdamas į ES aplinkos apsaugos teisės aktus, susijusius su skalūnų dujų gavybos plėtra, įskaitant: 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvą 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (5); Direktyvą 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo (6); Direktyvą 2006/21/EB dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo (7); Direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (8); Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo ir autorizacijos (9); Direktyvą 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (10); Direktyvą 96/82/EB dėl didelių, su pavojingomis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės (11); 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (12); 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (13); 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje (14); ir 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES aplinkos apsaugos teisės aktus, susijusius su skalūnų dujų gavybos plėtra, įskaitant: 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvą 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (5); Direktyvą 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo (6); Direktyvą 2006/21/EB dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo (7); Direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (8); Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo ir autorizacijos (9); Direktyvą 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (10); Direktyvą 96/82/EB dėl didelių, su pavojingomis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės (11); 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (12); 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (13); 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje (14); ir 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (15),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 24 d. Tarybos išvadas dėl ES energetikos politikos išorės aspekto stiprinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 24 d. Tarybos išvadas dėl ES energetikos politikos išorės aspekto stiprinimo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Energetikos veiksmų plano iki 2050 m. (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Energetikos veiksmų plano iki 2050 m. (16),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB (17),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A7-0284/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A7-0284/2012),

| A. | kadangi Tarptautinė energetikos agentūra apskaičiavo, kad nuo 2011 iki 2020 m. pasauliniai suskystinimo pajėgumai padidės nuo 380 mlrd. iki 540 mlrd. kubinių metrų; |
| --- | --- |

A.

kadangi Tarptautinė energetikos agentūra apskaičiavo, kad nuo 2011 iki 2020 m. pasauliniai suskystinimo pajėgumai padidės nuo 380 mlrd. iki 540 mlrd. kubinių metrų;

| B. | kadangi pagal ES Sutartis valstybės narės turi teisę nustatyti savo energijos rūšių derinius; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal ES Sutartis valstybės narės turi teisę nustatyti savo energijos rūšių derinius;

| C. | kadangi skalūnų dujų gavybos plėtra gali daryti didelį poveikį gamtinių dujų rinkos kaitai bei kainoms ir energijos gamybai; |
| --- | --- |

C.

kadangi skalūnų dujų gavybos plėtra gali daryti didelį poveikį gamtinių dujų rinkos kaitai bei kainoms ir energijos gamybai;

| D. | kadangi hidrauliniam ardymui naudojamos cheminės medžiagos turi būti registruojamos Europos cheminių medžiagų agentūroje ir jų negalima patvirtinti, kol užtikrinama, kad jos nedarys žalos aplinkai ar kad tokia žala bus sumažinta (pagal REACH reglamentą); |
| --- | --- |

D.

kadangi hidrauliniam ardymui naudojamos cheminės medžiagos turi būti registruojamos Europos cheminių medžiagų agentūroje ir jų negalima patvirtinti, kol užtikrinama, kad jos nedarys žalos aplinkai ar kad tokia žala bus sumažinta (pagal REACH reglamentą);

| E. | kadangi netradicinės dujos, t. y. uolienų porose susikaupusios dujos, skalūnų dujos ir anglies sluoksnio metanas, jau sudaro daugiau nei pusę JAV dujų gavybos ir skalūnų dujų gavyba didėja sparčiausiai; |
| --- | --- |

E.

kadangi netradicinės dujos, t. y. uolienų porose susikaupusios dujos, skalūnų dujos ir anglies sluoksnio metanas, jau sudaro daugiau nei pusę JAV dujų gavybos ir skalūnų dujų gavyba didėja sparčiausiai;

| F. | kadangi Estijoje alyva jau išgaunama iš alyvos turinčių skalūnų, o Paryžiaus baseine vykdoma alyvos žvalgyba skalūnų telkiniuose; |
| --- | --- |

F.

kadangi Estijoje alyva jau išgaunama iš alyvos turinčių skalūnų, o Paryžiaus baseine vykdoma alyvos žvalgyba skalūnų telkiniuose;

Energetiniai aspektai

Potencialūs ištekliai

| 1. | pažymi, kad atlikti įvairūs Europos skalūnų dujų išteklių vertinimai, taip pat atlikti JAV Energetikos informacijos administracijos ir Tarptautinės energetikos agentūros, kuriais buvo nustatyta, kad kelios valstybės narės turi išteklių; pripažįsta, kad nors dėl savo pobūdžio yra netikslūs, šie vertinimai rodo, jog esama galimai didelių vietos energijos išteklių, vis dėlto ne visus iš jų būtų naudinga išgauti ekonominiu požiūriu; taip pat pažymi, kad kai kurios valstybės narės turi skalūnų alyvos išteklių ir kad dar reikia plačiau išžvalgyti kitus netradicinius naftos šaltinius; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad atlikti įvairūs Europos skalūnų dujų išteklių vertinimai, taip pat atlikti JAV Energetikos informacijos administracijos ir Tarptautinės energetikos agentūros, kuriais buvo nustatyta, kad kelios valstybės narės turi išteklių; pripažįsta, kad nors dėl savo pobūdžio yra netikslūs, šie vertinimai rodo, jog esama galimai didelių vietos energijos išteklių, vis dėlto ne visus iš jų būtų naudinga išgauti ekonominiu požiūriu; taip pat pažymi, kad kai kurios valstybės narės turi skalūnų alyvos išteklių ir kad dar reikia plačiau išžvalgyti kitus netradicinius naftos šaltinius;

| 2. | mano, kad politikos formuotojai turėtų naudotis tikslesniais, atnaujintais ir išsamiais moksliniais duomenimis, kad galėtų sprendimus priimti remdamiesi informacija; todėl pritaria Europos Vadovų Tarybai, kad, siekiant galimai padidinti tiekimo saugumą, , reikėtų įvertinti ir kartografuoti Europos skalūnų dujų ir skalūnų alyvos išteklių tvarios gavybos ir naudojimo potencialą, nekeliant grėsmės vandens išteklių prieinamumui ir kokybei; palankiai vertina valstybių narių atliktus vertinimus, ragina jas tęsti šį darbą ir prašo Komisijos prisidėti įvertinant skalūnų dujų ir skalūnų alyvos išteklių potencialą Europos Sąjungoje, surenkant valstybių narių vertinimų rezultatus ir turimus žvalgymo projektų rezultatus ir pramonės, ekonomikos, energijos, aplinkos bei kitų aspektų požiūriais išnagrinėjant ir įvertinant galimybes įgyvendinti vidaus skalūnų dujų gavybą; |
| --- | --- |

2.

mano, kad politikos formuotojai turėtų naudotis tikslesniais, atnaujintais ir išsamiais moksliniais duomenimis, kad galėtų sprendimus priimti remdamiesi informacija; todėl pritaria Europos Vadovų Tarybai, kad, siekiant galimai padidinti tiekimo saugumą, , reikėtų įvertinti ir kartografuoti Europos skalūnų dujų ir skalūnų alyvos išteklių tvarios gavybos ir naudojimo potencialą, nekeliant grėsmės vandens išteklių prieinamumui ir kokybei; palankiai vertina valstybių narių atliktus vertinimus, ragina jas tęsti šį darbą ir prašo Komisijos prisidėti įvertinant skalūnų dujų ir skalūnų alyvos išteklių potencialą Europos Sąjungoje, surenkant valstybių narių vertinimų rezultatus ir turimus žvalgymo projektų rezultatus ir pramonės, ekonomikos, energijos, aplinkos bei kitų aspektų požiūriais išnagrinėjant ir įvertinant galimybes įgyvendinti vidaus skalūnų dujų gavybą;

Energijos rinkos

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad skalūnų dujų populiarumas JAV jau turėjo didelį teigiamą poveikį gamtinių dujų rinkai ir dujų bei elektros energijos kainoms, visų pirma privertė JAV rinkai skirtas suskystinas gamtines dujas nukreipti kur nors kitur; pažymi, kad JAV momentinės kainos tapo istoriškai žemos, todėl padidėjo ilgalaikėmis sutartimis susaistytų JAV ir Europos kainų atotrūkis, žemos kainos JAV taip pat turėjo įtakos Europos ekonomikos ir pramonės konkurencingumui; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad skalūnų dujų populiarumas JAV jau turėjo didelį teigiamą poveikį gamtinių dujų rinkai ir dujų bei elektros energijos kainoms, visų pirma privertė JAV rinkai skirtas suskystinas gamtines dujas nukreipti kur nors kitur; pažymi, kad JAV momentinės kainos tapo istoriškai žemos, todėl padidėjo ilgalaikėmis sutartimis susaistytų JAV ir Europos kainų atotrūkis, žemos kainos JAV taip pat turėjo įtakos Europos ekonomikos ir pramonės konkurencingumui;

| 4. | pažymi, kad, remiantis JAV energijos informacijos administracijos duomenimis, numatyta, jog iki 2035 m. JAV vidaus produkcija sudarys 46 proc. tiekiamų dujų; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad, remiantis JAV energijos informacijos administracijos duomenimis, numatyta, jog iki 2035 m. JAV vidaus produkcija sudarys 46 proc. tiekiamų dujų;

| 5. | pažymi, kad JAV dujų kainos vis dar mažėja, todėl ES susiduria su dar didesniais konkurencingumo iššūkiais; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad JAV dujų kainos vis dar mažėja, todėl ES susiduria su dar didesniais konkurencingumo iššūkiais;

| 6. | pabrėžia, kad, dujų rinkai tampant vis labiau pasauline ir susieta, skalūnų dujų gavybos plėtra didins pasaulinę dujų konkurenciją, todėl ir toliau turės didelį poveikį kainoms; atkreipia dėmesį į tai, kad skalūnų dujos padės sustiprinti klientų padėtį dujų tiekėjų atžvilgiu, todėl tai turėtų paskatinti kainų mažėjimą; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad, dujų rinkai tampant vis labiau pasauline ir susieta, skalūnų dujų gavybos plėtra didins pasaulinę dujų konkurenciją, todėl ir toliau turės didelį poveikį kainoms; atkreipia dėmesį į tai, kad skalūnų dujos padės sustiprinti klientų padėtį dujų tiekėjų atžvilgiu, todėl tai turėtų paskatinti kainų mažėjimą;

| 7. | kita vertus, pažymi, kad, siekiant sukurti visas reikiamas infrastruktūras, susijusias su gręžimu ir dujų bei hidraulinio ardymo skysčio laikymu, vežimu bei perdirbimu, reikia didelių investicijų, kurias turi visiškai padengti pramonė; |
| --- | --- |

7.

kita vertus, pažymi, kad, siekiant sukurti visas reikiamas infrastruktūras, susijusias su gręžimu ir dujų bei hidraulinio ardymo skysčio laikymu, vežimu bei perdirbimu, reikia didelių investicijų, kurias turi visiškai padengti pramonė;

| 8. | ragina Komisiją, Europoje plėtojantis dujų rinkai ir kylant dujų centrų nustatytoms kainoms, per kitą ES ir JAV energetikos tarybos susitikimą spręsti galimo pasaulinės skalūnų dujų gavybos plėtros poveikio suskystintų gamtinių dujų (LNG) rinkai ir galimų apribojimų pasaulinei suskystinų gamtinių dujų prekybai panaikinimo klausimą; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją, Europoje plėtojantis dujų rinkai ir kylant dujų centrų nustatytoms kainoms, per kitą ES ir JAV energetikos tarybos susitikimą spręsti galimo pasaulinės skalūnų dujų gavybos plėtros poveikio suskystintų gamtinių dujų (LNG) rinkai ir galimų apribojimų pasaulinei suskystinų gamtinių dujų prekybai panaikinimo klausimą;

| 9. | pabrėžia, kad ES lygmeniu skalūnų dujų žvalgybai ir (arba) išgavimui taikomas subsidiarumo principas energijos rūšių derinio sprendimų atžvilgiu; vis dėlto pažymi, kad skalūnų dujų gavyba gali būti tarpvalstybinio pobūdžio, ypač, kai gręžimas vykdomas netoli sausumos sienos su kita valstybe nare arba kai jis turi poveikio daugiau nei vienos šalies požeminiams vandenims, orui ar dirvožemiui; ragina visiškai atskleisti visą techninę ir su aplinka susijusią informaciją dėl skalūnų dujų žvalgybos ir tinkamai bendradarbiauti su visais suinteresuotaisiais subjektais ir prieš suteikiant koncesijas, ir jas įgyvendinant; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad ES lygmeniu skalūnų dujų žvalgybai ir (arba) išgavimui taikomas subsidiarumo principas energijos rūšių derinio sprendimų atžvilgiu; vis dėlto pažymi, kad skalūnų dujų gavyba gali būti tarpvalstybinio pobūdžio, ypač, kai gręžimas vykdomas netoli sausumos sienos su kita valstybe nare arba kai jis turi poveikio daugiau nei vienos šalies požeminiams vandenims, orui ar dirvožemiui; ragina visiškai atskleisti visą techninę ir su aplinka susijusią informaciją dėl skalūnų dujų žvalgybos ir tinkamai bendradarbiauti su visais suinteresuotaisiais subjektais ir prieš suteikiant koncesijas, ir jas įgyvendinant;

| 10. | pastebi, kad pasaulinis gamtinių dujų vartojimas šiuo metu didėja ir kad Europa ir toliau yra vienas iš regionų, kuriuose dujų importo poreikis didžiausias; pažymi, kad, remiantis Tarptautinės energetikos agentūros duomenimis, numatyta, jog iki 2035 m. Europos vidaus dujų gavyba sumažės, o paklausa padidės, todėl importas išaugs 450 mlrd. kubinių metrų; todėl pripažįsta svarbų pasaulinės skalūnų dujų gavybos vaidmenį vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu užtikrinant energetinį saugumą ir energijos išteklių bei tiekėjų įvairovę; supranta, kad vidaus skalūnų dujų gavyba galėtų suteikti kai kurioms valstybėms narėms galimybę toliau įvairinti savo gamtinių dujų tiekimo šaltinius, turint omenyje valstybių narių priklausomumą nuo gamtinių dujų importo iš trečiųjų šalių; pripažįsta, kad dėl didėjančios JAV gamtinių dujų gavybos iš skalūnų dabar Europai prieinama daugiau LNG išteklių ir kad, derinant didesnę gamtinių dujų vidaus pasiūlą bei geresnį LNG prieinamumą, suteikiama patrauklių galimybių dujų tiekimui įvairinti; |
| --- | --- |

10.

pastebi, kad pasaulinis gamtinių dujų vartojimas šiuo metu didėja ir kad Europa ir toliau yra vienas iš regionų, kuriuose dujų importo poreikis didžiausias; pažymi, kad, remiantis Tarptautinės energetikos agentūros duomenimis, numatyta, jog iki 2035 m. Europos vidaus dujų gavyba sumažės, o paklausa padidės, todėl importas išaugs 450 mlrd. kubinių metrų; todėl pripažįsta svarbų pasaulinės skalūnų dujų gavybos vaidmenį vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu užtikrinant energetinį saugumą ir energijos išteklių bei tiekėjų įvairovę; supranta, kad vidaus skalūnų dujų gavyba galėtų suteikti kai kurioms valstybėms narėms galimybę toliau įvairinti savo gamtinių dujų tiekimo šaltinius, turint omenyje valstybių narių priklausomumą nuo gamtinių dujų importo iš trečiųjų šalių; pripažįsta, kad dėl didėjančios JAV gamtinių dujų gavybos iš skalūnų dabar Europai prieinama daugiau LNG išteklių ir kad, derinant didesnę gamtinių dujų vidaus pasiūlą bei geresnį LNG prieinamumą, suteikiama patrauklių galimybių dujų tiekimui įvairinti;

| 11. | vis dėlto pabrėžia, kad labai svarbu, vadovaujantis skaidrumo, abipusio pasitikėjimo bei nediskriminavimo principais ir laikantis Energetikos chartijos ir ES Trečiojo energetikos srities teisės aktų rinkinio principų, patvirtinti kitas tiekimo saugumo priemones ir politikos kryptis, turinčias ilgalaikę perspektyvą, kaip antai itin didinančias atsinaujinančių energijos išteklių naudojimą, gerinančias energijos vartojimo efektyvumą ir energijos taupymą, užtikrinančias pakankamą infrastruktūrą ir saugyklų skaičių, įvairinančias tiekimo ir tranzito maršrutus ir kuriančias patikimą partnerystę su tiekėjų, tranzito ir vartotojų šalimis; |
| --- | --- |

11.

vis dėlto pabrėžia, kad labai svarbu, vadovaujantis skaidrumo, abipusio pasitikėjimo bei nediskriminavimo principais ir laikantis Energetikos chartijos ir ES Trečiojo energetikos srities teisės aktų rinkinio principų, patvirtinti kitas tiekimo saugumo priemones ir politikos kryptis, turinčias ilgalaikę perspektyvą, kaip antai itin didinančias atsinaujinančių energijos išteklių naudojimą, gerinančias energijos vartojimo efektyvumą ir energijos taupymą, užtikrinančias pakankamą infrastruktūrą ir saugyklų skaičių, įvairinančias tiekimo ir tranzito maršrutus ir kuriančias patikimą partnerystę su tiekėjų, tranzito ir vartotojų šalimis;

| 12. | dar kartą pakartoja savo raginimą Komisijai iki 2013 m. pabaigos pateikti pasaulio ir ES dujų rinkos ateities analizę, įskaitant jau suplanuotų dujų infrastruktūros projektų (pvz., projektų, kurie buvo plėtojami kuriant Pietinį dujų koridorių) poveikį, naujus LNG terminalus, skalūnų dujų poveikį JAV dujų rinkai (visų pirma dėl LNG importo poreikių) ir galimų pokyčių skalūnų dujų rinkoje poveikį ES būsimam dujų tiekimo saugumui ir kainoms; mano, kad analizė turi atspindėti dabartinę infrastruktūros vystymosi ir ES 2020 m. su CO2 susijusių tikslų siekimo rezultatų padėtį bei šia tema prasidėti; pabrėžia, kad turi būti konsultuojamasi su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

12.

dar kartą pakartoja savo raginimą Komisijai iki 2013 m. pabaigos pateikti pasaulio ir ES dujų rinkos ateities analizę, įskaitant jau suplanuotų dujų infrastruktūros projektų (pvz., projektų, kurie buvo plėtojami kuriant Pietinį dujų koridorių) poveikį, naujus LNG terminalus, skalūnų dujų poveikį JAV dujų rinkai (visų pirma dėl LNG importo poreikių) ir galimų pokyčių skalūnų dujų rinkoje poveikį ES būsimam dujų tiekimo saugumui ir kainoms; mano, kad analizė turi atspindėti dabartinę infrastruktūros vystymosi ir ES 2020 m. su CO2 susijusių tikslų siekimo rezultatų padėtį bei šia tema prasidėti; pabrėžia, kad turi būti konsultuojamasi su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais;

| 13. | pabrėžia, kad visiškai veikianti, susieta ir integruota ES vidaus energetikos rinka yra taip pat labai svarbi, inter alia, siekiant visiškai išnaudoti galimą skalūnų dujų gavybą ES, nedarant neigiamo poveikio aplinkai ir netoli tokių dujų gavybos vietų gyvenančioms bendruomenėms; ragina Komisiją ir valstybes nares ryžtingai siekti šio tikslo, visų pirma užtikrinant sklandų ES trečiojo energijos vidaus rinkos išteklių dokumentų rinkinio ir energetikos infrastruktūros dokumentų rinkinio reikalavimų įgyvendinimą ir taikymą, siekiant iki 2014 m. suderinti ir visiškai liberalizuoti didmenines Europos energijos rinkas; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad visiškai veikianti, susieta ir integruota ES vidaus energetikos rinka yra taip pat labai svarbi, inter alia, siekiant visiškai išnaudoti galimą skalūnų dujų gavybą ES, nedarant neigiamo poveikio aplinkai ir netoli tokių dujų gavybos vietų gyvenančioms bendruomenėms; ragina Komisiją ir valstybes nares ryžtingai siekti šio tikslo, visų pirma užtikrinant sklandų ES trečiojo energijos vidaus rinkos išteklių dokumentų rinkinio ir energetikos infrastruktūros dokumentų rinkinio reikalavimų įgyvendinimą ir taikymą, siekiant iki 2014 m. suderinti ir visiškai liberalizuoti didmenines Europos energijos rinkas;

Perėjimas prie nuo anglies dioksido išmetimo atsietos ekonomikos

| 14. | pritaria Komisijai, kad dujos bus svarbios energetikos sistemos pakeitimui, kaip nurodyta minėtame Energetikos veiksmų plane iki 2050 m, nes tai yra greitas, laikinas ir ekonomiškas būdas, prieš pereinant prie visiškai tvarios, mažo anglies dioksido kiekio energijos gamybos, sumažinti priklausomumą nuo kito, nešvaresnio, iškastinio kuro, kartu sumažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; visų pirma tose valstybėse narėse, kurios elektros energijai gaminti šiuo metu naudoja labai daug anglių, jeigu atliekant poveikio vertinimus nustatoma, kad nesukeliamas neigiamas poveikis aplinkai, visų pirma požeminiams vandenims, ar netoli žvalgybos vietų gyvenančioms bendruomenėms; |
| --- | --- |

14.

pritaria Komisijai, kad dujos bus svarbios energetikos sistemos pakeitimui, kaip nurodyta minėtame Energetikos veiksmų plane iki 2050 m, nes tai yra greitas, laikinas ir ekonomiškas būdas, prieš pereinant prie visiškai tvarios, mažo anglies dioksido kiekio energijos gamybos, sumažinti priklausomumą nuo kito, nešvaresnio, iškastinio kuro, kartu sumažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; visų pirma tose valstybėse narėse, kurios elektros energijai gaminti šiuo metu naudoja labai daug anglių, jeigu atliekant poveikio vertinimus nustatoma, kad nesukeliamas neigiamas poveikis aplinkai, visų pirma požeminiams vandenims, ar netoli žvalgybos vietų gyvenančioms bendruomenėms;

| 15. | atsižvelgdamas į tai, kad trūksta išsamių Europos duomenų apie skalūnų dujų anglies dioksido išmetimo rodiklį, ragina Komisijos Jungtinį tyrimų centrą greitai pabaigti išgaunant skalūnų dujas išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio viso būvio ciklo analizę, siekiant, kad ateityje šių dujų kiekis būtų teisingai apskaičiuojamas; |
| --- | --- |

15.

atsižvelgdamas į tai, kad trūksta išsamių Europos duomenų apie skalūnų dujų anglies dioksido išmetimo rodiklį, ragina Komisijos Jungtinį tyrimų centrą greitai pabaigti išgaunant skalūnų dujas išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio viso būvio ciklo analizę, siekiant, kad ateityje šių dujų kiekis būtų teisingai apskaičiuojamas;

| 16. | taip pat pažymi, kad tam tikros atsinaujinančiosios energijos rūšys, pvz., vėjo energija, yra nepastovios ir turi būti palaikomos arba balansuojamos taikant lanksčias energetikos technologijas; mano, kad gamtinės dujos, įskaitant skalūnų dujas, galėtų būti viena siekiant šio tikslo turima galimybė šalia keleto kitų sprendimų, pvz., daugiau tarpusavio jungčių, geresnė valdymo ir kontrolės sistema, visais tinklo lygmenimis kuriant pažangiuosius elektros energijos tinklus, kaupiant energiją ir valdant paklausą; pripažįsta anglies dioksido surinkimo ir saugojimo svarbą siekiant užtikrinti ilgalaikį dujų ir energijos išteklių tvarumą; |
| --- | --- |

16.

taip pat pažymi, kad tam tikros atsinaujinančiosios energijos rūšys, pvz., vėjo energija, yra nepastovios ir turi būti palaikomos arba balansuojamos taikant lanksčias energetikos technologijas; mano, kad gamtinės dujos, įskaitant skalūnų dujas, galėtų būti viena siekiant šio tikslo turima galimybė šalia keleto kitų sprendimų, pvz., daugiau tarpusavio jungčių, geresnė valdymo ir kontrolės sistema, visais tinklo lygmenimis kuriant pažangiuosius elektros energijos tinklus, kaupiant energiją ir valdant paklausą; pripažįsta anglies dioksido surinkimo ir saugojimo svarbą siekiant užtikrinti ilgalaikį dujų ir energijos išteklių tvarumą;

| 17. | ragina Komisiją atlikti ekonominę dujoms taikomos anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijos analizę, siekiant, kad ši technologija būtų greičiau sukurta ir taikoma; taip pat ragina Komisiją ištirti, kokį poveikį anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologija galėtų turėti dujų energijos gamybos lankstumui ir jų reikšmei palaikant atsinaujinančiuosius energijos išteklius; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją atlikti ekonominę dujoms taikomos anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijos analizę, siekiant, kad ši technologija būtų greičiau sukurta ir taikoma; taip pat ragina Komisiją ištirti, kokį poveikį anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologija galėtų turėti dujų energijos gamybos lankstumui ir jų reikšmei palaikant atsinaujinančiuosius energijos išteklius;

| 18. | ragina Komisiją, laikantis ES Energetikos veiksmų plano iki 2050 m. strategijos, įvertinti netradicinių dujų išteklių ekonominį poveikį ir poveikį aplinkai bei perspektyvas ES, atsižvelgiant į tai, ko galima pasimokyti iš JAV patirties ir taisyklių šioje srityje, kartu pripažįsta, kad netradicinių dujų išteklių naudojimo ES mastą galiausiai lems rinkos ir valstybių narių, taikančių ES tikslų ilgalaikės klimato ir energetikos politikos srityje programą, sprendimai; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją, laikantis ES Energetikos veiksmų plano iki 2050 m. strategijos, įvertinti netradicinių dujų išteklių ekonominį poveikį ir poveikį aplinkai bei perspektyvas ES, atsižvelgiant į tai, ko galima pasimokyti iš JAV patirties ir taisyklių šioje srityje, kartu pripažįsta, kad netradicinių dujų išteklių naudojimo ES mastą galiausiai lems rinkos ir valstybių narių, taikančių ES tikslų ilgalaikės klimato ir energetikos politikos srityje programą, sprendimai;

| 19. | ragina valdžios institucijas atlikti regioninį poveikio geologinei aplinkai vertinimą, siekiant kuo tinkamiau paskirstyti lėšas geoterminei energijai, skalūnų dujoms bei kitiems požeminiams ištekliams ir taip padidinti visuomenei teikiamą naudą; |
| --- | --- |

19.

ragina valdžios institucijas atlikti regioninį poveikio geologinei aplinkai vertinimą, siekiant kuo tinkamiau paskirstyti lėšas geoterminei energijai, skalūnų dujoms bei kitiems požeminiams ištekliams ir taip padidinti visuomenei teikiamą naudą;

| 20. | ragina Komisiją paprašyti Europos aplinkos agentūros (EAA) parengti išsamią mokslinę aplinkos apsaugos srities skalūnų dujų bei skalūnų alyvos žvalgybos ir galimo turimų metodų poveikio analizę; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją paprašyti Europos aplinkos agentūros (EAA) parengti išsamią mokslinę aplinkos apsaugos srities skalūnų dujų bei skalūnų alyvos žvalgybos ir galimo turimų metodų poveikio analizę;

Pramoniniai ir ekonominiai netradicinių naftos ir dujų šaltinių aspektai

Pramoninė aplinka

| 21. | primena, kad didžiulį JAV skalūnų dujų gavybos augimą sustiprino sukurta pramonės aplinka, įskaitant pakankamą įrenginių skaičių, reikalingą darbo jėgą ir kvalifikuotą ir gerai parengtą paslaugų pramonę; supranta, kad ES reikiamam paslaugų sektoriui prireiks laiko, kol bus sukurti pakankami pajėgumai ir įmonės įsigis reikiamą įrangą ir įgis patirties, dėl ko trumpuoju laikotarpiu taip pat gali padidėti išlaidos; skatina atitinkamas ES ir JAV įmones bendradarbiauti siekiant taikyti ekologišką gręžinių įrengimo užbaigimą, geriausias turimas technologijas, vykdyti ekologinius pramoninius procesus ir sumažinti išlaidas; mano, kad lūkesčiai dėl skalūnų dujų gavybos plėtros ES tempo turėtų būti realistiški ir kad bet kokią galimą komercinę gavybą reikėtų vykdyti palaipsniui ir tinkamu tempu, siekiant išvengti ekonomikos pakilimo ir nuosmukio ciklų bei didelio neigiamo poveikio vietos mastu; |
| --- | --- |

21.

primena, kad didžiulį JAV skalūnų dujų gavybos augimą sustiprino sukurta pramonės aplinka, įskaitant pakankamą įrenginių skaičių, reikalingą darbo jėgą ir kvalifikuotą ir gerai parengtą paslaugų pramonę; supranta, kad ES reikiamam paslaugų sektoriui prireiks laiko, kol bus sukurti pakankami pajėgumai ir įmonės įsigis reikiamą įrangą ir įgis patirties, dėl ko trumpuoju laikotarpiu taip pat gali padidėti išlaidos; skatina atitinkamas ES ir JAV įmones bendradarbiauti siekiant taikyti ekologišką gręžinių įrengimo užbaigimą, geriausias turimas technologijas, vykdyti ekologinius pramoninius procesus ir sumažinti išlaidas; mano, kad lūkesčiai dėl skalūnų dujų gavybos plėtros ES tempo turėtų būti realistiški ir kad bet kokią galimą komercinę gavybą reikėtų vykdyti palaipsniui ir tinkamu tempu, siekiant išvengti ekonomikos pakilimo ir nuosmukio ciklų bei didelio neigiamo poveikio vietos mastu;

| 22. | pažymi, kad stabili reguliavimo sistema yra labai svarbi, ir siekiant sukurti tinkamą aplinką dujų įmonėms investuoti į labai reikalingą infrastruktūrą, mokslinius tyrimus ir plėtrą, ir siekiant užkirsti kelią rinkos iškraipymams; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad stabili reguliavimo sistema yra labai svarbi, ir siekiant sukurti tinkamą aplinką dujų įmonėms investuoti į labai reikalingą infrastruktūrą, mokslinius tyrimus ir plėtrą, ir siekiant užkirsti kelią rinkos iškraipymams;

| 23. | ragina skalūnų dujų gavybos plėtra suinteresuotas valstybes nares įtraukti reikalaujamus būtinus įgūdžius į savo pagrindines švietimo ir mokymo sistemas siekiant parengti reikalingą kvalifikuotą darbo jėgą; |
| --- | --- |

23.

ragina skalūnų dujų gavybos plėtra suinteresuotas valstybes nares įtraukti reikalaujamus būtinus įgūdžius į savo pagrindines švietimo ir mokymo sistemas siekiant parengti reikalingą kvalifikuotą darbo jėgą;

| 24. | pabrėžia, kad skalūnų dujų ir alyvos žvalgyba vykdoma ne tik Europoje ir kad yra didelis susidomėjimas plėtoti naujų alyvos ir dujų išteklių gavybą, kaip priemonę įvairių šalių ir regionų Azijoje, Šiaurės Amerikoje, Lotynų Amerikoje, Afrikoje ir Australijoje konkurencingumui energijos ir ekonomikos srityse padidinti; pabrėžia, kad, siekiant keistis praktine patirtimi ir geriausia patirtimi, reikia įtraukti skalūnų dujų ir alyvos temą į dvišalį ES dialogą, taip pat į partnerystes su jau netradicinių išteklių gavybą plėtojančiomis ar jų plėtra ir (arba) naudojimu besidominčiomis šalimis; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad skalūnų dujų ir alyvos žvalgyba vykdoma ne tik Europoje ir kad yra didelis susidomėjimas plėtoti naujų alyvos ir dujų išteklių gavybą, kaip priemonę įvairių šalių ir regionų Azijoje, Šiaurės Amerikoje, Lotynų Amerikoje, Afrikoje ir Australijoje konkurencingumui energijos ir ekonomikos srityse padidinti; pabrėžia, kad, siekiant keistis praktine patirtimi ir geriausia patirtimi, reikia įtraukti skalūnų dujų ir alyvos temą į dvišalį ES dialogą, taip pat į partnerystes su jau netradicinių išteklių gavybą plėtojančiomis ar jų plėtra ir (arba) naudojimu besidominčiomis šalimis;

| 25. | pabrėžia, kad reikia priimti visas naujas būsimas energijos mokslinių tyrimų srities technologijas; ragina toliau vykdyti mokslinius tyrimus ir vystymo veiklą, susijusią su priemonėms ir technologijoms, įskaitant anglies dioksido surinkimą ir saugojimą, siekiant išnagrinėti galimybę plėtoti tvaresnę ir saugesnę netradicinių dujų gavybą; taigi pripažįsta didesnę technologijų ir naujovių dujų sektoriuje svarbą, kurią jos gali turėti ES gebėjimų bazei ir konkurencingumui; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad reikia priimti visas naujas būsimas energijos mokslinių tyrimų srities technologijas; ragina toliau vykdyti mokslinius tyrimus ir vystymo veiklą, susijusią su priemonėms ir technologijoms, įskaitant anglies dioksido surinkimą ir saugojimą, siekiant išnagrinėti galimybę plėtoti tvaresnę ir saugesnę netradicinių dujų gavybą; taigi pripažįsta didesnę technologijų ir naujovių dujų sektoriuje svarbą, kurią jos gali turėti ES gebėjimų bazei ir konkurencingumui;

| 26. | pažymi technologijų pokyčius Austrijoje, kurioje pramonėje siūloma naudoti hidraulinio ardymo skysčius, kuriuos sudaro tik vanduo, smėlis ir kukurūzų krakmolas; rekomenduoja, kad kitos valstybės narės ir Komisija ištirtų galimybę išgauti skalūnų dujas nenaudojant cheminių medžiagų, ir ragina toliau vykdyti mokslinius tyrimus ir vystymo veiklą, susijusią su tokiais metodais ir (ar) praktika, kurie galėtų sumažinti galimą poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

26.

pažymi technologijų pokyčius Austrijoje, kurioje pramonėje siūloma naudoti hidraulinio ardymo skysčius, kuriuos sudaro tik vanduo, smėlis ir kukurūzų krakmolas; rekomenduoja, kad kitos valstybės narės ir Komisija ištirtų galimybę išgauti skalūnų dujas nenaudojant cheminių medžiagų, ir ragina toliau vykdyti mokslinius tyrimus ir vystymo veiklą, susijusią su tokiais metodais ir (ar) praktika, kurie galėtų sumažinti galimą poveikį aplinkai;

| 27. | ragina Komisiją pateikti visiems ES skalūnų dujų gręžiniams rekomendacijas mažinti nenumatytai išmetamo metano kiekį; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją pateikti visiems ES skalūnų dujų gręžiniams rekomendacijas mažinti nenumatytai išmetamo metano kiekį;

Licencijų išdavimo sistema

| 28. | ragina valstybes nares sukurti patikimą reguliavimo tvarką ir užtikrinti, kad jos įdiegs būtinas administravimo ir stebėsenos priemones tvariai visos su skalūnų dujų gavyba susijusios veiklos plėtrai, įskaitant priemones, kurių reikalaujama pagal ES aplinkos ir klimato apsaugos teisės aktus; primena, kad pagal subsidiarumo principą kiekviena valstybė narė turi teisę pati priimti sprendimą dėl skalūnų alyvos ir dujų gavybos; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybes nares sukurti patikimą reguliavimo tvarką ir užtikrinti, kad jos įdiegs būtinas administravimo ir stebėsenos priemones tvariai visos su skalūnų dujų gavyba susijusios veiklos plėtrai, įskaitant priemones, kurių reikalaujama pagal ES aplinkos ir klimato apsaugos teisės aktus; primena, kad pagal subsidiarumo principą kiekviena valstybė narė turi teisę pati priimti sprendimą dėl skalūnų alyvos ir dujų gavybos;

| 29. | pažymi, kad dabartinę skalūnų dujų žvalgymo licencijų išdavimo procedūrą reglamentuoja bendrieji teisės aktai dėl kasybos arba angliavandenilio; pažymi, kad pagal Komisijai parengtą 2011 m. lapkričio 8 d. galutinį pranešimą dėl netradicinių dujų išteklių Europoje ir Komisijos parengtą 2012 m. sausio 26 d. perduotą pranešimą dėl skalūnų dujų projektams taikomos ES aplinkos teisinės sistemos, ES teisės aktų sistema tinkamai apima visus licencijų išdavimo skalūnų dujų projektams, išankstinio žvalgymo ir gavybos aspektus; vis dėlto pažymi, kad vykdant didelės apimties skalūnų dujų gavybą gali reikėti visapusiškai pritaikyti visus atitinkamus galiojančius ES aplinkos teisės aktus, įskaitant REACH reglamentą, kad būtų atsižvelgta į netradicinio iškastinio kuro gavybos ypatumus; ragina Komisiją ir valstybių narių valdžios institucijas nedelsiant patikrinti ir, jei reikia, pagerinti reguliavimo sistemas siekiant užtikrinti jų atitiktį skalūnų dujų ir skalūnų alyvos projektams, ypač siekiant būti pasirengusiems galimai būsimai komercinei gavybai Europoje ir spręsti pavojaus aplinkai problemas; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad dabartinę skalūnų dujų žvalgymo licencijų išdavimo procedūrą reglamentuoja bendrieji teisės aktai dėl kasybos arba angliavandenilio; pažymi, kad pagal Komisijai parengtą 2011 m. lapkričio 8 d. galutinį pranešimą dėl netradicinių dujų išteklių Europoje ir Komisijos parengtą 2012 m. sausio 26 d. perduotą pranešimą dėl skalūnų dujų projektams taikomos ES aplinkos teisinės sistemos, ES teisės aktų sistema tinkamai apima visus licencijų išdavimo skalūnų dujų projektams, išankstinio žvalgymo ir gavybos aspektus; vis dėlto pažymi, kad vykdant didelės apimties skalūnų dujų gavybą gali reikėti visapusiškai pritaikyti visus atitinkamus galiojančius ES aplinkos teisės aktus, įskaitant REACH reglamentą, kad būtų atsižvelgta į netradicinio iškastinio kuro gavybos ypatumus; ragina Komisiją ir valstybių narių valdžios institucijas nedelsiant patikrinti ir, jei reikia, pagerinti reguliavimo sistemas siekiant užtikrinti jų atitiktį skalūnų dujų ir skalūnų alyvos projektams, ypač siekiant būti pasirengusiems galimai būsimai komercinei gavybai Europoje ir spręsti pavojaus aplinkai problemas;

| 30. | pabrėžia skaidrumo ir visapusiško konsultavimosi su visuomene svarbą, visų pirma atsižvelgiant į naujo požiūrio į dujų žvalgybą sukūrimą; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse leidimų išdavimo etapu trūksta viešųjų konsultacijų; ragina valstybes nares įvertinti savo teisės aktus siekiant išsiaiškinti, ar tinkamai atsižvelgta į šį aspektą, įskaitant visapusišką Orhuso konvencijos nuostatų ir atitinkamų Europos Sąjungos teisės aktų nuostatų taikymą; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia skaidrumo ir visapusiško konsultavimosi su visuomene svarbą, visų pirma atsižvelgiant į naujo požiūrio į dujų žvalgybą sukūrimą; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse leidimų išdavimo etapu trūksta viešųjų konsultacijų; ragina valstybes nares įvertinti savo teisės aktus siekiant išsiaiškinti, ar tinkamai atsižvelgta į šį aspektą, įskaitant visapusišką Orhuso konvencijos nuostatų ir atitinkamų Europos Sąjungos teisės aktų nuostatų taikymą;

| 31. | mano, kad valstybės narės, kurios imasi skalūnų dujų projektų, turėtų patvirtinti vieno langelio sistemą leidimų ir licencijų išdavimui ir aplinkos apsaugos taisyklių laikymosi tikrinimui (įskaitant privalomą poveikio aplinkai vertinimą), – kai kuriose valstybėse narėse tai įprasta taikyti visiems energetikos projektams; |
| --- | --- |

31.

mano, kad valstybės narės, kurios imasi skalūnų dujų projektų, turėtų patvirtinti vieno langelio sistemą leidimų ir licencijų išdavimui ir aplinkos apsaugos taisyklių laikymosi tikrinimui (įskaitant privalomą poveikio aplinkai vertinimą), – kai kuriose valstybėse narėse tai įprasta taikyti visiems energetikos projektams;

| 32. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad keičiant teisės aktus – tai būtina atlikti siekiant išduoti skalūnų dujų žvalgybos licencijas – būtų nustatytas privalomas reikalavimas gauti atitinkamų vietos institucijų pritarimą; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad keičiant teisės aktus – tai būtina atlikti siekiant išduoti skalūnų dujų žvalgybos licencijas – būtų nustatytas privalomas reikalavimas gauti atitinkamų vietos institucijų pritarimą;

Visuomenės nuomonė ir geriausia patirtis

Visuomenės požiūris

| 33. | žino, kad visuomenės požiūris į skalūnų dujų gavybos plėtrą valstybėse narėse skiriasi ir kad neigiamą požiūrį gali lemti informacijos trūkumas ar klaidinga informacija; reikalauja gerinti visuomenės informavimą ir teikti išsamesnę, skaidrią ir objektyvią informaciją apie skalūnų dujų gavybą ir palaiko portalų, kuriuose teikiama prieiga prie plataus spektro viešosios informacijos apie tokią gavybą, kūrimą; ragina ES įmones, svarstančias galimybę užsiimti skalūnų dujų gavyba ES, prieš pradedant gręžimo darbus pateikti išsamią informaciją apie savo veiklą, konsultuotis su vietos bendruomenėmis ir vietos valdžios institucijomis ir viešai paskelbti visas chemines medžiagas, kurias jos, atsižvelgdamos į skalūnų telkinio įvertinimą, naudoja hidrauliniam ardymui, įskaitant naudojamus koncentratus; |
| --- | --- |

33.

žino, kad visuomenės požiūris į skalūnų dujų gavybos plėtrą valstybėse narėse skiriasi ir kad neigiamą požiūrį gali lemti informacijos trūkumas ar klaidinga informacija; reikalauja gerinti visuomenės informavimą ir teikti išsamesnę, skaidrią ir objektyvią informaciją apie skalūnų dujų gavybą ir palaiko portalų, kuriuose teikiama prieiga prie plataus spektro viešosios informacijos apie tokią gavybą, kūrimą; ragina ES įmones, svarstančias galimybę užsiimti skalūnų dujų gavyba ES, prieš pradedant gręžimo darbus pateikti išsamią informaciją apie savo veiklą, konsultuotis su vietos bendruomenėmis ir vietos valdžios institucijomis ir viešai paskelbti visas chemines medžiagas, kurias jos, atsižvelgdamos į skalūnų telkinio įvertinimą, naudoja hidrauliniam ardymui, įskaitant naudojamus koncentratus;

| 34. | mano, jog geriausias būdas užtikrinti, kad vietos bendruomenės būtų prasmingai ir laiku įtraukiamos – atlikti privalomą poveikio aplinkai vertinimą, užtikrinti aukštą skaidrumo lygį ir konsultuotis su visuomene siūlomų skalūnų dujų projektų klausimais, neatsižvelgiant į projekto trukmę ir apimtį; |
| --- | --- |

34.

mano, jog geriausias būdas užtikrinti, kad vietos bendruomenės būtų prasmingai ir laiku įtraukiamos – atlikti privalomą poveikio aplinkai vertinimą, užtikrinti aukštą skaidrumo lygį ir konsultuotis su visuomene siūlomų skalūnų dujų projektų klausimais, neatsižvelgiant į projekto trukmę ir apimtį;

| 35. | pažymi, kad ES su skalūnų dujomis susijusiems veiklos vykdytojams ypač svarbu kiekvienu savo veiklos etapu užmegzti ir palaikyti stiprius ryšius su vietos bendruomenėmis, atsižvelgiant į tai, kad ES gyventojų tankumas yra didesnis negu JAV, o žemės savininkai Europoje nevaldo požeminių išteklių ir todėl neturi tiesioginės naudos iš gavybos, kaip JAV; todėl ragina sukurti sistemas, kurias pasitelkiant būtų užtikrinamas pramonės konkurencingumas, tačiau tuo pat metu sudaromos sąlygos nacionalinėms ir vietos bendruomenėms iš skalūnų dujų išteklių gauti naudos; taip pat ragina skalūnų dujų įmones nustatyti atsakingos veiklos bendruomenėse praktiką, užtikrinti, kad vietos bendruomenėms skalūnų dujų gavyba būtų naudinga, užtikrinti principo „teršėjas moka“ taikymą ir padengti bet kokios tiesioginės ar netiesioginės žalos, kurią jos gali sukelti, išlaidas; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad ES su skalūnų dujomis susijusiems veiklos vykdytojams ypač svarbu kiekvienu savo veiklos etapu užmegzti ir palaikyti stiprius ryšius su vietos bendruomenėmis, atsižvelgiant į tai, kad ES gyventojų tankumas yra didesnis negu JAV, o žemės savininkai Europoje nevaldo požeminių išteklių ir todėl neturi tiesioginės naudos iš gavybos, kaip JAV; todėl ragina sukurti sistemas, kurias pasitelkiant būtų užtikrinamas pramonės konkurencingumas, tačiau tuo pat metu sudaromos sąlygos nacionalinėms ir vietos bendruomenėms iš skalūnų dujų išteklių gauti naudos; taip pat ragina skalūnų dujų įmones nustatyti atsakingos veiklos bendruomenėse praktiką, užtikrinti, kad vietos bendruomenėms skalūnų dujų gavyba būtų naudinga, užtikrinti principo „teršėjas moka“ taikymą ir padengti bet kokios tiesioginės ar netiesioginės žalos, kurią jos gali sukelti, išlaidas;

| 36. | pripažįsta, kad ir ex ante, ir stebėsenos etapais dėmesys turėtų būti skiriamas skaidriam ir atviram dialogui su pilietine visuomene, pagrįstam turimais moksliniais įrodymais, kurį palaikant aiškiai aptariami klausimai, susiję su dujų nuotėkiu, skalūnų dujų žvalgybos poveikiu požeminiams vandenims, kraštovaizdžiui, žemės ūkiui ir turizmo pramonei; primena, kad 2012 m. ES biudžetas apima bandomiesiems projektams ir kitai paramos veiklai finansuoti skirtus asignavimus siekiant skatinti tokį dialogą; mano, kad tai turėtų būti įgyvendinama nešališkai ir glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, įskaitant nacionalines valdžios institucijas, vietos bendruomenes, plačiąją visuomenę, verslą ir nevyriausybines organizacijas; |
| --- | --- |

36.

pripažįsta, kad ir ex ante, ir stebėsenos etapais dėmesys turėtų būti skiriamas skaidriam ir atviram dialogui su pilietine visuomene, pagrįstam turimais moksliniais įrodymais, kurį palaikant aiškiai aptariami klausimai, susiję su dujų nuotėkiu, skalūnų dujų žvalgybos poveikiu požeminiams vandenims, kraštovaizdžiui, žemės ūkiui ir turizmo pramonei; primena, kad 2012 m. ES biudžetas apima bandomiesiems projektams ir kitai paramos veiklai finansuoti skirtus asignavimus siekiant skatinti tokį dialogą; mano, kad tai turėtų būti įgyvendinama nešališkai ir glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, įskaitant nacionalines valdžios institucijas, vietos bendruomenes, plačiąją visuomenę, verslą ir nevyriausybines organizacijas;

| 37. | pabrėžia, kad svarbu skaidriai ir bendrai valdyti alyvos ir dujų įmones, vykdančias su skalūnų dujų ir skalūnų alyva susijusią veiklą; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad svarbu skaidriai ir bendrai valdyti alyvos ir dujų įmones, vykdančias su skalūnų dujų ir skalūnų alyva susijusią veiklą;

Geriausia patirtis

| 38. | pabrėžia, kad skalūnų dujų žvalgymo ir gavybos srityje svarbu taikyti aukščiausius saugos standartus, geriausias turimas technologijas ir geriausią veiklos patirtį bei nuolat tobulinti technologijas ir praktiką ir mažinti neigiamą poveikį; todėl pabrėžia, kad svarbu užtikrinti dideles pramonės investicijas mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje; teigiamai vertina Tarptautinės energetikos agentūros bei alyvos ir dujų gamintojų asociacijų iniciatyvas nustatyti geriausią skalūnų dujų ir skalūnų alyvos žvalgymo bei gavybos patirtį; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad skalūnų dujų žvalgymo ir gavybos srityje svarbu taikyti aukščiausius saugos standartus, geriausias turimas technologijas ir geriausią veiklos patirtį bei nuolat tobulinti technologijas ir praktiką ir mažinti neigiamą poveikį; todėl pabrėžia, kad svarbu užtikrinti dideles pramonės investicijas mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje; teigiamai vertina Tarptautinės energetikos agentūros bei alyvos ir dujų gamintojų asociacijų iniciatyvas nustatyti geriausią skalūnų dujų ir skalūnų alyvos žvalgymo bei gavybos patirtį;

| 39. | mano, kad susirūpinimą, jog plėtojant skalūnų dujų gavybą pasitaikius nuotėkiams iš gręžinių gali būti užteršti vandens ištekliai, galima pašalinti pritaikant geriausią gręžinių rengimo ir statymo praktiką, ypač vamzdžių tiesimo, sutvirtinimo ir spaudimo valdymo, taip pat sutvirtintų vamzdžių ir modernių cemento perrišų bandymą slėgiu, siekiant užtikrinti konstrukcijos izoliaciją; ragina valstybes nares užtikrinti, kad šia praktika būtų vadovaujamasi plėtojant skalūnų dujų gavybą, inter alia, atliekant gavybos vietovės patikrinimus; |
| --- | --- |

39.

mano, kad susirūpinimą, jog plėtojant skalūnų dujų gavybą pasitaikius nuotėkiams iš gręžinių gali būti užteršti vandens ištekliai, galima pašalinti pritaikant geriausią gręžinių rengimo ir statymo praktiką, ypač vamzdžių tiesimo, sutvirtinimo ir spaudimo valdymo, taip pat sutvirtintų vamzdžių ir modernių cemento perrišų bandymą slėgiu, siekiant užtikrinti konstrukcijos izoliaciją; ragina valstybes nares užtikrinti, kad šia praktika būtų vadovaujamasi plėtojant skalūnų dujų gavybą, inter alia, atliekant gavybos vietovės patikrinimus;

| 40. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į su netradicinių dujų žvalgymu susijusias pasaulines aplinkosaugos problemas, kurdami geresnes technologijas ir kaupdami patirtį pagal griežtas taisykles susijusios veiklos vykdytojai ir paslaugų pramonė ne tik pasieks, kad visuomenė labiau pritartų skalūnų dujų projektams, bet ir įgis verslo galimybių bei pagerins eksporto galimybes; todėl rekomenduoja valstybėms narėms atsižvelgti į Tarptautinės energetikos agentūros išsamiame informaciniame dokumente apie geriausias turimas technologijas pateiktas rekomendacijas dėl hidraulinio ardymo, kai tik šis dokumentas bus prieinamas; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad, atsižvelgiant į su netradicinių dujų žvalgymu susijusias pasaulines aplinkosaugos problemas, kurdami geresnes technologijas ir kaupdami patirtį pagal griežtas taisykles susijusios veiklos vykdytojai ir paslaugų pramonė ne tik pasieks, kad visuomenė labiau pritartų skalūnų dujų projektams, bet ir įgis verslo galimybių bei pagerins eksporto galimybes; todėl rekomenduoja valstybėms narėms atsižvelgti į Tarptautinės energetikos agentūros išsamiame informaciniame dokumente apie geriausias turimas technologijas pateiktas rekomendacijas dėl hidraulinio ardymo, kai tik šis dokumentas bus prieinamas;

| 41. | pabrėžia, kad būtini aukščiausi saugumo ir aplinkos apsaugos standartai ir svarbiais etapais reikia atlikti nuolatinius gręžinių statybos ir hidraulinio ardymo patikrinimus saugumo požiūriu; ypač pabrėžia, kad veiklos vykdytojai turėtų mažinti išmetamų dujų kiekį, utilizuoti dujas, surinkti nenumatytai išmetamas dujas ir dar kartą panaudoti arba valyti nuotekas; ragina ES sekti JAV pavyzdžiu nustatant su skalūnų dujomis susijusius hidrauliniam ardymui taikomus aplinkos standartus, pagal kuriuos reikalaujama, kad įmonės surinktų metaną ir kitas teršiančias išmetamas dujas, kaip pasiūlė JAV Aplinkos apsaugos agentūra; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad būtini aukščiausi saugumo ir aplinkos apsaugos standartai ir svarbiais etapais reikia atlikti nuolatinius gręžinių statybos ir hidraulinio ardymo patikrinimus saugumo požiūriu; ypač pabrėžia, kad veiklos vykdytojai turėtų mažinti išmetamų dujų kiekį, utilizuoti dujas, surinkti nenumatytai išmetamas dujas ir dar kartą panaudoti arba valyti nuotekas; ragina ES sekti JAV pavyzdžiu nustatant su skalūnų dujomis susijusius hidrauliniam ardymui taikomus aplinkos standartus, pagal kuriuos reikalaujama, kad įmonės surinktų metaną ir kitas teršiančias išmetamas dujas, kaip pasiūlė JAV Aplinkos apsaugos agentūra;

| 42. | taip pat ragina su skalūnų dujomis susijusius veiklos vykdytojus ir prieš gavybą, ir ją vykdant tikrinti netoli jų gręžinių esančius buitinius vandens šulinius ir pateikti visuomenei gautą informaciją taip, kad ji būtų prieinama, suprantama ir skaidri; |
| --- | --- |

42.

taip pat ragina su skalūnų dujomis susijusius veiklos vykdytojus ir prieš gavybą, ir ją vykdant tikrinti netoli jų gręžinių esančius buitinius vandens šulinius ir pateikti visuomenei gautą informaciją taip, kad ji būtų prieinama, suprantama ir skaidri;

| 43. | pabrėžia, jog svarbu, kad veiklos vykdytojai utilizuotų ir atkurtų naudotą žemę ir baigus veiklą atliktų savo veiklos užbaigimo stebėseną; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, jog svarbu, kad veiklos vykdytojai utilizuotų ir atkurtų naudotą žemę ir baigus veiklą atliktų savo veiklos užbaigimo stebėseną;

| 44. | ragina ES valstybes nares, taip pat ES, JAV ir Kanadą, keistis geriausia patirtimi ir informacija; ypač ragina skalūnų dujų atradusius Europos ir Šiaurės Amerikos miestus ir savivaldybes jungtis po du; pabrėžia, kad svarbu perkelti žinias apie skalūnų dujų gavybą iš pramonės sektoriaus į vietos bendruomenes; |
| --- | --- |

44.

ragina ES valstybes nares, taip pat ES, JAV ir Kanadą, keistis geriausia patirtimi ir informacija; ypač ragina skalūnų dujų atradusius Europos ir Šiaurės Amerikos miestus ir savivaldybes jungtis po du; pabrėžia, kad svarbu perkelti žinias apie skalūnų dujų gavybą iš pramonės sektoriaus į vietos bendruomenes;

| 45. | ragina skalūnų dujų ir alyvos pramonės atstovus vienodai taikyti aukščiausius aplinkos apsaugos ir saugos standartus, nepaisant to, kurioje pasaulio dalyje bendrovės vykdytų veiklą; ragina Komisiją ištirti, kokių tinkamų priemonių reikėtų imtis, siekiant užtikrinti, kad ES įsikūrusios įmonės vykdytų veiklą visame pasaulyje laikydamosi aukščiausių standartų; mano, kad įmonių socialinė atsakomybė taip pat turėtų būti pagrindinis šios srities veiksnys ir kad pagal valstybių narių licencijų išdavimo sistemas išduodant licencijas galėtų būti atsižvelgiama į pasaulinio masto įvykius, turinčius įtakos bendrovėms, jeigu atliekamos išsamios šių įvykių analizės; |
| --- | --- |

45.

ragina skalūnų dujų ir alyvos pramonės atstovus vienodai taikyti aukščiausius aplinkos apsaugos ir saugos standartus, nepaisant to, kurioje pasaulio dalyje bendrovės vykdytų veiklą; ragina Komisiją ištirti, kokių tinkamų priemonių reikėtų imtis, siekiant užtikrinti, kad ES įsikūrusios įmonės vykdytų veiklą visame pasaulyje laikydamosi aukščiausių standartų; mano, kad įmonių socialinė atsakomybė taip pat turėtų būti pagrindinis šios srities veiksnys ir kad pagal valstybių narių licencijų išdavimo sistemas išduodant licencijas galėtų būti atsižvelgiama į pasaulinio masto įvykius, turinčius įtakos bendrovėms, jeigu atliekamos išsamios šių įvykių analizės;

| 46. | pažymi svarbą, tenkančią veiksmų, kuriais siekiama sukurti nepriklausomas pramonės ir mokslo atstovų platformas, kurių tikslas – teikti nuomones ir nustatyti gerąją patirtį, susijusią su švariomis skalūnų dujų gavybos technologijomis, rėmimui ir bendram finansavimui; |
| --- | --- |

46.

pažymi svarbą, tenkančią veiksmų, kuriais siekiama sukurti nepriklausomas pramonės ir mokslo atstovų platformas, kurių tikslas – teikti nuomones ir nustatyti gerąją patirtį, susijusią su švariomis skalūnų dujų gavybos technologijomis, rėmimui ir bendram finansavimui;

| 47. | primena, kad principas „teršėjas moka“ turi būti nuosekliai taikomas su skalūnų dujomis ir skalūnų alyva susijusiai veiklai, ypač atsižvelgiant į nuotekų valymą, ir kad įmonės turi būti visiškai atsakingos už bet kokią tiesioginę ir netiesioginę žalą, kurią jos gali sukelti; ragina Komisiją įvertinti poreikį pateikti pasiūlymus, kuriais į Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvą būtų specialiai įtrauktas hidraulinis ardymas ir kita su skalūnų dujų gavyba susijusi veikla, ir įpareigoti su skalūnų dujomis susijusius veiklos vykdytojus numatyti privalomus finansinių garantijų ar draudimo reikalavimus, siekiant, kad bet kokios su jų veikla susijusios žalos aplinkai atveju atitinkamiems gyventojams būtų užtikrintas teisinis tikrumas; |
| --- | --- |

47.

primena, kad principas „teršėjas moka“ turi būti nuosekliai taikomas su skalūnų dujomis ir skalūnų alyva susijusiai veiklai, ypač atsižvelgiant į nuotekų valymą, ir kad įmonės turi būti visiškai atsakingos už bet kokią tiesioginę ir netiesioginę žalą, kurią jos gali sukelti; ragina Komisiją įvertinti poreikį pateikti pasiūlymus, kuriais į Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvą būtų specialiai įtrauktas hidraulinis ardymas ir kita su skalūnų dujų gavyba susijusi veikla, ir įpareigoti su skalūnų dujomis susijusius veiklos vykdytojus numatyti privalomus finansinių garantijų ar draudimo reikalavimus, siekiant, kad bet kokios su jų veikla susijusios žalos aplinkai atveju atitinkamiems gyventojams būtų užtikrintas teisinis tikrumas;

o

o o

| 48. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

48.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 64.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0430.

(3)  OL L 164, 1994 6 30, p. 3.

(4)  OL L 295, 2010 11 12, p. 1.

(5)  OL L 175, 1985 7 5, p. 40.

(6)  OL L 197, 2001 7 21, p. 30.

(7)  OL L 102, 2006 4 11, p. 15.

(8)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

(9)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

(10)  OL L 123, 1998 4 24, p. 1.

(11)  OL L 10, 1997 1 14, p. 13.

(12)  OL L 143, 2004 4 30, p. 56.

(13)  OL L 334, 2010 12 17, p. 17.

(14)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.

(15)  OL L 140, 2009 6 5, p. 136.

(16)  COM(2011)0885.

(17)  COM(2011)0658.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/94 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/94

---

P7_TA(2012)0445

Peticijų komiteto 2011 m. veikla

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2011 m. Peticijų komiteto veiklos (2011/2317(INI))

(2015/C 419/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes Europos Parlamento rezoliucijas dėl Peticijų komiteto svarstymų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes Europos Parlamento rezoliucijas dėl Peticijų komiteto svarstymų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 10 ir 11 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 10 ir 11 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 24, 227, 228, 258 ir 260 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 24, 227, 228, 258 ir 260 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį ir 202 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį ir 202 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A7-0240/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A7-0240/2012),

| A. | kadangi pagal Sutarties Protokolą Nr. 30 Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija tapo teisiškai privaloma įsigaliojus Lisabonos sutarčiai; ir kadangi šioje sutartyje taip pat nustatytas teisinis pagrindas ES prisijungti prie Europos žmogaus teisių konvencijos, taip pat sukurta Europos piliečių iniciatyva; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Sutarties Protokolą Nr. 30 Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija tapo teisiškai privaloma įsigaliojus Lisabonos sutarčiai; ir kadangi šioje sutartyje taip pat nustatytas teisinis pagrindas ES prisijungti prie Europos žmogaus teisių konvencijos, taip pat sukurta Europos piliečių iniciatyva;

| B. | kadangi Reglamentas dėl piliečių iniciatyvos (1) įsigaliojo 2012 m. balandžio 1 d. ir kadangi Parlamentas atsakingas už sėkmingų iniciatyvų, kurioms pavyko surinkti vieną milijoną parašų mažiausiai septyniose valstybėse narėse, viešųjų svarstymų rengimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Reglamentas dėl piliečių iniciatyvos (1) įsigaliojo 2012 m. balandžio 1 d. ir kadangi Parlamentas atsakingas už sėkmingų iniciatyvų, kurioms pavyko surinkti vieną milijoną parašų mažiausiai septyniose valstybėse narėse, viešųjų svarstymų rengimą;

| C. | kadangi Peticijų komitetas turi pareigą nuolat persvarstyti ir, kai įmanoma, stiprinti savo vaidmenį, visų pirma demokratijos principų puoselėjimo srityje, pavyzdžiui, skatinti piliečius labiau dalyvavausi ES sprendimų priėmimo procese ir didinti skaidrumą bei atskaitomybę; ir kadangi vykdydamas savo įprastą veiklą komitetas glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, Komisija, Europos ombudsmenu ir kitais organais, siekdamas užtikrinti, kad būtų laikomasi ES teisės raidės ir dvasios; |
| --- | --- |

C.

kadangi Peticijų komitetas turi pareigą nuolat persvarstyti ir, kai įmanoma, stiprinti savo vaidmenį, visų pirma demokratijos principų puoselėjimo srityje, pavyzdžiui, skatinti piliečius labiau dalyvavausi ES sprendimų priėmimo procese ir didinti skaidrumą bei atskaitomybę; ir kadangi vykdydamas savo įprastą veiklą komitetas glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, Komisija, Europos ombudsmenu ir kitais organais, siekdamas užtikrinti, kad būtų laikomasi ES teisės raidės ir dvasios;

| D. | palankiai vertina faktą, kad sukurtas bendras piliečiams skirtas langelis, kuriame teikiama informacija arba galima pateikti skundą ar ieškinį naudojantis portalu „Jūsų teisės ES“; |
| --- | --- |

D.

palankiai vertina faktą, kad sukurtas bendras piliečiams skirtas langelis, kuriame teikiama informacija arba galima pateikti skundą ar ieškinį naudojantis portalu „Jūsų teisės ES“;

| E. | palankiai vertina nusistovėjusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnio aiškinimo atžvilgiu, kai sprendime dėl ERT bylos pabrėžiama, kad valstybių narių institucijoms privalomos Sąjungos pagrindinės teisės net tuomet, kai šios institucijos nacionalinėmis priemonėmis nori riboti SESV užtikrintas pagrindines laisves |
| --- | --- |

E.

palankiai vertina nusistovėjusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnio aiškinimo atžvilgiu, kai sprendime dėl ERT bylos pabrėžiama, kad valstybių narių institucijoms privalomos Sąjungos pagrindinės teisės net tuomet, kai šios institucijos nacionalinėmis priemonėmis nori riboti SESV užtikrintas pagrindines laisves

| F. | kadangi Europos piliečiai ir nuolatiniai gyventojai puoselėja teisėtus lūkesčius, kad problemos, dėl kurių jie kreipiasi į Peticijų komitetą, bus išspręstos per daug nevilkinant ir vadovaujantis Europos Sąjungos teisine sistema, kuria jie pasikliauja siekdami apginti savo, kaip Sąjungos piliečių, teises, ypač teisę į natūralią gamtinę aplinką, sveikatą, judėjimo laisvę, orumą ir pagrindines teises bei laisves; |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos piliečiai ir nuolatiniai gyventojai puoselėja teisėtus lūkesčius, kad problemos, dėl kurių jie kreipiasi į Peticijų komitetą, bus išspręstos per daug nevilkinant ir vadovaujantis Europos Sąjungos teisine sistema, kuria jie pasikliauja siekdami apginti savo, kaip Sąjungos piliečių, teises, ypač teisę į natūralią gamtinę aplinką, sveikatą, judėjimo laisvę, orumą ir pagrindines teises bei laisves;

| G. | kadangi ES institucijos turi teikti daugiau informacijos ir turi būti skaidresnės ES piliečiams; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES institucijos turi teikti daugiau informacijos ir turi būti skaidresnės ES piliečiams;

| H. | kadangi 998 peticijos buvo paskelbtos priimtinomis, iš kurių 649 buvo perduotos Komisijai, kad ji pagal SESV 258 ir 260 straipsnius atliktų tolesnius tyrimus, o 416 peticijų buvo paskelbtos nepriimtinomis; |
| --- | --- |

H.

kadangi 998 peticijos buvo paskelbtos priimtinomis, iš kurių 649 buvo perduotos Komisijai, kad ji pagal SESV 258 ir 260 straipsnius atliktų tolesnius tyrimus, o 416 peticijų buvo paskelbtos nepriimtinomis;

| I. | kadangi peticijų procedūra gali būti papildomos kitos ES priemonės, kuriomis naudojasi piliečiai, pavyzdžiui, galimybė teikti skundus Europos ombudsmenui arba Europos Komisijai; |
| --- | --- |

I.

kadangi peticijų procedūra gali būti papildomos kitos ES priemonės, kuriomis naudojasi piliečiai, pavyzdžiui, galimybė teikti skundus Europos ombudsmenui arba Europos Komisijai;

| J. | kadangi 2011 m. vis dar buvo daug nepriimtinų peticijų, tai dar kartą įrodo, kad Parlamentas turėtų dėti daugiau pastangų informuodamas piliečius apie savo kompetencijos peticijų srityje ribas; kadangi atsižvelgiant į tai, kad asmenys ir vietos bendruomenės, taip pat savanoriškos, labdaringos ir profesinės asociacijos gali tinkamai įvertinti jiems taikytinų ES teisės aktų veiksmingumą ir atkreipti dėmesį į galimas spragas, kurias reikia nagrinėti siekiant užtikrinti geresnį ir lengviau palyginimą ES teisės įgyvendinimą visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2011 m. vis dar buvo daug nepriimtinų peticijų, tai dar kartą įrodo, kad Parlamentas turėtų dėti daugiau pastangų informuodamas piliečius apie savo kompetencijos peticijų srityje ribas; kadangi atsižvelgiant į tai, kad asmenys ir vietos bendruomenės, taip pat savanoriškos, labdaringos ir profesinės asociacijos gali tinkamai įvertinti jiems taikytinų ES teisės aktų veiksmingumą ir atkreipti dėmesį į galimas spragas, kurias reikia nagrinėti siekiant užtikrinti geresnį ir lengviau palyginimą ES teisės įgyvendinimą visose valstybėse narėse;

| K. | kadangi atsižvelgiant į šiame pranešime pateikiamą statistinę analizę, Vokietijos piliečiai tebepateikia daugiausia peticijų, nors jų pateikiamų peticijų skaičius proporcingai mažėja, toliau pagal peticijų skaičių – Ispanijos ir Italijos peticijų pateikėjai; |
| --- | --- |

K.

kadangi atsižvelgiant į šiame pranešime pateikiamą statistinę analizę, Vokietijos piliečiai tebepateikia daugiausia peticijų, nors jų pateikiamų peticijų skaičius proporcingai mažėja, toliau pagal peticijų skaičių – Ispanijos ir Italijos peticijų pateikėjai;

| L. | kadangi visiems ES piliečiams ir nuolatiniams gyventojams pagal Sutarties nuostatas suteiktos teisės teikti peticijas įgyvendinimo aprėptis ir modus operandi skiriasi nuo kitų teisės gynimo priemonių, kuriomis jie gali naudotis, pvz., nuo skundų teikimo Komisijai ar ombudsmenui, ir kadangi valstybės narės, naudodamosi krize, vis dažniau nepaiso šios teisės, ir tai kelia didelių rūpesčių Europos piliečiams; |
| --- | --- |

L.

kadangi visiems ES piliečiams ir nuolatiniams gyventojams pagal Sutarties nuostatas suteiktos teisės teikti peticijas įgyvendinimo aprėptis ir modus operandi skiriasi nuo kitų teisės gynimo priemonių, kuriomis jie gali naudotis, pvz., nuo skundų teikimo Komisijai ar ombudsmenui, ir kadangi valstybės narės, naudodamosi krize, vis dažniau nepaiso šios teisės, ir tai kelia didelių rūpesčių Europos piliečiams;

| M. | kadangi daugiausia rūpesčių klausimais, susijusiais su bendra aplinkos tema, kyla dėl prasto ir dažnai netinkamo Poveikio aplinkai vertinimo (PAV) direktyvos (2) ir Vandens pagrindų direktyvos (3) taikymo valstybėse narėse ir jų žemesnio lygio administraciniuose vienetuose; kadangi dėl peticijų, susijusių su galimais Paukščių ir Buveinių direktyvų pažeidimais, neretai kyla susirūpinimas dėl spartaus biologinės įvairovės nykimo, kurį lemia tinklo „Natura 2000“ teritorijose planuojami įgyvendinti dideli projektai, o iš peticijų dėl vandentvarkos paaiškėjo didelės taršos atvejai, taip pat jose iškelti klausimai dėl galimo projektų poveikio vandens išteklių tvarumui ir kokybei; |
| --- | --- |

M.

kadangi daugiausia rūpesčių klausimais, susijusiais su bendra aplinkos tema, kyla dėl prasto ir dažnai netinkamo Poveikio aplinkai vertinimo (PAV) direktyvos (2) ir Vandens pagrindų direktyvos (3) taikymo valstybėse narėse ir jų žemesnio lygio administraciniuose vienetuose; kadangi dėl peticijų, susijusių su galimais Paukščių ir Buveinių direktyvų pažeidimais, neretai kyla susirūpinimas dėl spartaus biologinės įvairovės nykimo, kurį lemia tinklo „Natura 2000“ teritorijose planuojami įgyvendinti dideli projektai, o iš peticijų dėl vandentvarkos paaiškėjo didelės taršos atvejai, taip pat jose iškelti klausimai dėl galimo projektų poveikio vandens išteklių tvarumui ir kokybei;

| N. | kadangi PAV direktyva šiuo metu persvarstoma ir kadangi Peticijų komiteto pranešime atliekų klausimu atskleisti dideli trūkumai keliose valstybėse narėse, tačiau nepakanka tik įgyvendinti šią direktyvą, todėl problema nebus išspręsta ją persvarsčius – Europos Komisija turi vykdyti veiksmingesnę kontrolę; |
| --- | --- |

N.

kadangi PAV direktyva šiuo metu persvarstoma ir kadangi Peticijų komiteto pranešime atliekų klausimu atskleisti dideli trūkumai keliose valstybėse narėse, tačiau nepakanka tik įgyvendinti šią direktyvą, todėl problema nebus išspręsta ją persvarsčius – Europos Komisija turi vykdyti veiksmingesnę kontrolę;

| O. | kadangi Europos piliečių ir nuolatinių gyventojų teisė į jų teisėtai įsigytą nuosavybę tebėra itin svarbus klausimas keliems tūkstančiams žmonių; tai rodo šia tema tebegaunamos peticijos; ir kadangi kompetentingoms valdžios institucijoms neišsprendus šios problemos nebus įmanoma atkurti teisinio tikrumo ar pasitikėjimo tvirtinimais, kad tarpvalstybinė būstų rinka bus atkurta, o tai turi rimtų pasekmių galimybėms atgaivinti ekonomiką; taip pat kadangi būtent 2011 m. dar buvo 70 nebaigtų nagrinėti peticijų dėl Ispanijos pakrančių įstatymo (isp. Ley de Costas), iš kurių 51 peticiją pateikė Ispanijos piliečiai arba Ispanijos piliečių grupės, o likusias – kitų valstybių piliečiai; |
| --- | --- |

O.

kadangi Europos piliečių ir nuolatinių gyventojų teisė į jų teisėtai įsigytą nuosavybę tebėra itin svarbus klausimas keliems tūkstančiams žmonių; tai rodo šia tema tebegaunamos peticijos; ir kadangi kompetentingoms valdžios institucijoms neišsprendus šios problemos nebus įmanoma atkurti teisinio tikrumo ar pasitikėjimo tvirtinimais, kad tarpvalstybinė būstų rinka bus atkurta, o tai turi rimtų pasekmių galimybėms atgaivinti ekonomiką; taip pat kadangi būtent 2011 m. dar buvo 70 nebaigtų nagrinėti peticijų dėl Ispanijos pakrančių įstatymo (isp. Ley de Costas), iš kurių 51 peticiją pateikė Ispanijos piliečiai arba Ispanijos piliečių grupės, o likusias – kitų valstybių piliečiai;

| P. | kadangi savo ankstesnėje metinėje ataskaitoje Peticijų komitetas labai palankiai įvertino bendradarbiavimą su Komisija ir Europos ombudsmenu nagrinėjant peticijas ir skundus; kadangi Peticijų komitetas ne kartą prašė Komisijos nuolat jį informuoti apie vykdomų pažeidimų tyrimo procedūrų, per kurias nagrinėjami ir peticijose iškelti klausimai, eigą; |
| --- | --- |

P.

kadangi savo ankstesnėje metinėje ataskaitoje Peticijų komitetas labai palankiai įvertino bendradarbiavimą su Komisija ir Europos ombudsmenu nagrinėjant peticijas ir skundus; kadangi Peticijų komitetas ne kartą prašė Komisijos nuolat jį informuoti apie vykdomų pažeidimų tyrimo procedūrų, per kurias nagrinėjami ir peticijose iškelti klausimai, eigą;

| Q. | kadangi daugelyje pateiktų peticijų tvirtinama, kad ES lėšos buvo netinkamai naudojamos ar neteisėtai pasisavintos, o kitose reiškiami įtarimai dėl netinkamo ES administravimo atvejų, įskaitant interesų konfliktus įtakingose agentūrose, arba raginama keisti ES politiką; |
| --- | --- |

Q.

kadangi daugelyje pateiktų peticijų tvirtinama, kad ES lėšos buvo netinkamai naudojamos ar neteisėtai pasisavintos, o kitose reiškiami įtarimai dėl netinkamo ES administravimo atvejų, įskaitant interesų konfliktus įtakingose agentūrose, arba raginama keisti ES politiką;

| R. | kadangi trūkumai ir problemos, kurių turi žmonės dėl netinkamo vidaus rinkos veikimo ir apie kuriuos pranešama peticijose, patvirtinti Komisijos parengtoje 2010 m. ES pilietybės ataskaitoje (4), visų pirma tai problemos, susijusios su ES piliečių ir visiškai teisėtai ES teritorijoje esančių jų šeimos narių teise laisvai judėti, galimybėmis naudotis socialinės apsaugos išmokomis, abipusiu kvalifikacijos pripažinimu, kliūtys, kurias patiria neįgalūs asmenys, šeimos teisės problemos ir masiniai išsiuntimai iš šalies dėl etninės ar nacionalinės kilmės, pvz., tokie, nuo kurių nukentėjo romai, taip pat dvigubo apmokestinimo klausimai; |
| --- | --- |

R.

kadangi trūkumai ir problemos, kurių turi žmonės dėl netinkamo vidaus rinkos veikimo ir apie kuriuos pranešama peticijose, patvirtinti Komisijos parengtoje 2010 m. ES pilietybės ataskaitoje (4), visų pirma tai problemos, susijusios su ES piliečių ir visiškai teisėtai ES teritorijoje esančių jų šeimos narių teise laisvai judėti, galimybėmis naudotis socialinės apsaugos išmokomis, abipusiu kvalifikacijos pripažinimu, kliūtys, kurias patiria neįgalūs asmenys, šeimos teisės problemos ir masiniai išsiuntimai iš šalies dėl etninės ar nacionalinės kilmės, pvz., tokie, nuo kurių nukentėjo romai, taip pat dvigubo apmokestinimo klausimai;

| S. | kadangi ir 2011 m. piliečiai pateikė nemažai peticijų, iš kurių matyti, kaip svarbu užkirsti kelią nepataisomam biologinės įvairovės nykimui tinklo „Natura 2000“ teritorijose ir užtikrinti pagal Buveinių direktyvą nustatytų vietovių apsaugą; |
| --- | --- |

S.

kadangi ir 2011 m. piliečiai pateikė nemažai peticijų, iš kurių matyti, kaip svarbu užkirsti kelią nepataisomam biologinės įvairovės nykimui tinklo „Natura 2000“ teritorijose ir užtikrinti pagal Buveinių direktyvą nustatytų vietovių apsaugą;

| T. | kadangi 2011 m. rugsėjo 14 d. Bendrasis Teismas bylos T-308/07 sprendime palaikė peticijos pateikėjo skundą komiteto sprendimo paskelbti jo peticiją nepriimtina klausimu ir taip aiškiai nustatė, kad Parlamentas, paskelbdamas peticijas nepriimtinomis, privalo savo sprendimą tinkamai motyvuoti; |
| --- | --- |

T.

kadangi 2011 m. rugsėjo 14 d. Bendrasis Teismas bylos T-308/07 sprendime palaikė peticijos pateikėjo skundą komiteto sprendimo paskelbti jo peticiją nepriimtina klausimu ir taip aiškiai nustatė, kad Parlamentas, paskelbdamas peticijas nepriimtinomis, privalo savo sprendimą tinkamai motyvuoti;

| U. | kadangi komiteto veiklos veiksmingumas iš esmės priklauso nuo spartaus ir nuodugnaus darbo ir šį veiksmingumą būtų galima toliau didinti, visų pirma, trumpinant peticijų svarstymo laiką ir nustatant peticijų įvertinimo procedūros sistemą; |
| --- | --- |

U.

kadangi komiteto veiklos veiksmingumas iš esmės priklauso nuo spartaus ir nuodugnaus darbo ir šį veiksmingumą būtų galima toliau didinti, visų pirma, trumpinant peticijų svarstymo laiką ir nustatant peticijų įvertinimo procedūros sistemą;

| 1. | pažymi, kad 2011 m. gautose peticijose ir toliau daugiausia dėmesio skiriama įtarimams dėl ES teisės pažeidimų aplinkos, teisingumo ir vidaus rinkos srityse; tai atspindi piliečių nuomonę apie tai, ar ES teisės aktais, kaip juos perkelia ir įgyvendina valstybės narės, iš tikrųjų pasiekiami rezultatai, kurių tikimasi, ir ar jie atitinka ES teisę; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad 2011 m. gautose peticijose ir toliau daugiausia dėmesio skiriama įtarimams dėl ES teisės pažeidimų aplinkos, teisingumo ir vidaus rinkos srityse; tai atspindi piliečių nuomonę apie tai, ar ES teisės aktais, kaip juos perkelia ir įgyvendina valstybės narės, iš tikrųjų pasiekiami rezultatai, kurių tikimasi, ir ar jie atitinka ES teisę;

| 2. | pažymi, kad piliečiai, siekiantys teisinio ir finansinio žalos atlyginimo dėl atvejų, kurie pagal Sutarties 227 straipsnį ir ES pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnį nepriskiriami ES kompetencijos sričiai, pateikia vis daugiau peticijų ir kitų dokumentų, pvz., jie prašo peržiūrėti nacionalinių pensijų apskaičiavimą, panaikinti nacionalinių teismų sprendimus, teikia pasiūlymus iš naujo nustatyti Europos valstybių sienas, prašo priversti bankus suteikti asmenines paskolas ir kt.; visapusiškai palaiko veiksmus, kurių ėmėsi atsakingi Parlamento generaliniai direktoratai, siekdami rasti šių piliečių pateiktų dokumentų nagrinėjimo būdą, kartu atsižvelgdami į Parlamento įsipareigojimus laiškais palaikyti ryšius su piliečiais; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad piliečiai, siekiantys teisinio ir finansinio žalos atlyginimo dėl atvejų, kurie pagal Sutarties 227 straipsnį ir ES pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnį nepriskiriami ES kompetencijos sričiai, pateikia vis daugiau peticijų ir kitų dokumentų, pvz., jie prašo peržiūrėti nacionalinių pensijų apskaičiavimą, panaikinti nacionalinių teismų sprendimus, teikia pasiūlymus iš naujo nustatyti Europos valstybių sienas, prašo priversti bankus suteikti asmenines paskolas ir kt.; visapusiškai palaiko veiksmus, kurių ėmėsi atsakingi Parlamento generaliniai direktoratai, siekdami rasti šių piliečių pateiktų dokumentų nagrinėjimo būdą, kartu atsižvelgdami į Parlamento įsipareigojimus laiškais palaikyti ryšius su piliečiais;

| 3. | mano, kad Peticijų komitetas geriausiai atliktų savo vaidmenį ir įgyvendintų atsakomybę, pagerintų savo žinomumą, veiksmingumą, atskaitomybę ir skaidrumą, jeigu būtų patobulintos jo turimos priemonės Europos piliečiams svarbius klausimus teikti plenarinėje sesijoje ir jeigu jis turėtų daugiau galimybių kviesti liudytojus, vykdyti tyrimus ir rengti svarstymus peticijose iškeltų klausimų vietoje; |
| --- | --- |

3.

mano, kad Peticijų komitetas geriausiai atliktų savo vaidmenį ir įgyvendintų atsakomybę, pagerintų savo žinomumą, veiksmingumą, atskaitomybę ir skaidrumą, jeigu būtų patobulintos jo turimos priemonės Europos piliečiams svarbius klausimus teikti plenarinėje sesijoje ir jeigu jis turėtų daugiau galimybių kviesti liudytojus, vykdyti tyrimus ir rengti svarstymus peticijose iškeltų klausimų vietoje;

| 4. | primena, kad sėkmingų piliečių iniciatyvų viešųjų svarstymų organizavimo pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 11 straipsnį klausimu Parlamentas nusprendė, jog Peticijų komitetas kiekvienam svarstymui skiriamas susijusiu komitetu kartu su atsakingu komitetu, kurio kompetencijai priklauso atitinkamas klausimas; mano, kad tai patvirtina jo kaip daugiausia patirties tiesioginių kontaktų su piliečiais srityje turinčio organo vaidmenį ir taip užtikrinama, kad visoms sėkmingoms piliečių iniciatyvų procedūroms bus taikoma vienoda tvarka; ragina Pirmininkų sueigą komiteto kompetencijos paaiškinimą šiuo klausimu patvirtinti Darbo tvarkos taisyklių VII priedo XX punkte; taip pat pabrėžia, kad visuomenei turi būti suprantamai paaiškinti peticijų, teikiamų pagal SESV 227 straipsnį, ir piliečių iniciatyvos skirtumai; |
| --- | --- |

4.

primena, kad sėkmingų piliečių iniciatyvų viešųjų svarstymų organizavimo pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 11 straipsnį klausimu Parlamentas nusprendė, jog Peticijų komitetas kiekvienam svarstymui skiriamas susijusiu komitetu kartu su atsakingu komitetu, kurio kompetencijai priklauso atitinkamas klausimas; mano, kad tai patvirtina jo kaip daugiausia patirties tiesioginių kontaktų su piliečiais srityje turinčio organo vaidmenį ir taip užtikrinama, kad visoms sėkmingoms piliečių iniciatyvų procedūroms bus taikoma vienoda tvarka; ragina Pirmininkų sueigą komiteto kompetencijos paaiškinimą šiuo klausimu patvirtinti Darbo tvarkos taisyklių VII priedo XX punkte; taip pat pabrėžia, kad visuomenei turi būti suprantamai paaiškinti peticijų, teikiamų pagal SESV 227 straipsnį, ir piliečių iniciatyvos skirtumai;

| 5. | palankiai vertina Parlamento sprendimą sukurti gerokai praktiškesnį ir labiau žinomą peticijų portalą savo interneto svetainėje, kuris, laikantis Sutarties 227 straipsnio, Parlamento darbo tvarkos taisyklių 202 straipsnio ir ES pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnio nuostatų, padės piliečiams lengviau dalyvauti peticijų procese, jame bus teikiama informacija piliečiams ir sudaromos galimybės pateikti peticijas vartotojams palankesnėmis sąlygomis, taip pat elektroniniu būdu pareikšti savo paramą peticijoms; mano, kad šiame portale taip pat turėtų būti pateiktos praktinės nuorodos į kitų rūšių žalos atlyginimą, kuris prieinamas Europos, nacionaliniu ar regionų lygmeniu, ir į išsamią Peticijų komiteto kompetencijos apžvalgą, kartu nurodytos viešojo administravimo institucijoms nustatytos tam tikros elgesio taisyklės tokiu mastu kaip portale CURIA, oficialioje Teisingumo Teismo interneto svetainėje, kurioje skelbiami šio teismo sprendimai; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina Parlamento sprendimą sukurti gerokai praktiškesnį ir labiau žinomą peticijų portalą savo interneto svetainėje, kuris, laikantis Sutarties 227 straipsnio, Parlamento darbo tvarkos taisyklių 202 straipsnio ir ES pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnio nuostatų, padės piliečiams lengviau dalyvauti peticijų procese, jame bus teikiama informacija piliečiams ir sudaromos galimybės pateikti peticijas vartotojams palankesnėmis sąlygomis, taip pat elektroniniu būdu pareikšti savo paramą peticijoms; mano, kad šiame portale taip pat turėtų būti pateiktos praktinės nuorodos į kitų rūšių žalos atlyginimą, kuris prieinamas Europos, nacionaliniu ar regionų lygmeniu, ir į išsamią Peticijų komiteto kompetencijos apžvalgą, kartu nurodytos viešojo administravimo institucijoms nustatytos tam tikros elgesio taisyklės tokiu mastu kaip portale CURIA, oficialioje Teisingumo Teismo interneto svetainėje, kurioje skelbiami šio teismo sprendimai;

| 6. | patvirtina, kad yra pasiryžęs ir toliau skatinti ir ginti piliečių pagrindines teises ir laisves pasinaudodamas savo politine įtaka tokiais atvejais, kuriuos komitetas paskelbia priimtinais, artimai bendradarbiaudamas su Komisija ir atitinkamomis Sąjungos valstybių narių valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

6.

patvirtina, kad yra pasiryžęs ir toliau skatinti ir ginti piliečių pagrindines teises ir laisves pasinaudodamas savo politine įtaka tokiais atvejais, kuriuos komitetas paskelbia priimtinais, artimai bendradarbiaudamas su Komisija ir atitinkamomis Sąjungos valstybių narių valdžios institucijomis;

| 7 | ragina Peticijų komitetą išnagrinėti ERT bylose nustatytos Teismo praktikos įtaką peticijų patikimumui ir imtis svarstyti klausimą, su kokiomis faktiškomis kliūtimis susiduria Sąjungos piliečiai, norėdami Teisingumo Teismui pateikti prašymus priimti prejudicinius sprendimus dėl patikimo ES teisės esminių klausimų, iškilusių nacionaliniuose teismuose nagrinėjant bylas, išaiškinimo; |
| --- | --- |

7

ragina Peticijų komitetą išnagrinėti ERT bylose nustatytos Teismo praktikos įtaką peticijų patikimumui ir imtis svarstyti klausimą, su kokiomis faktiškomis kliūtimis susiduria Sąjungos piliečiai, norėdami Teisingumo Teismui pateikti prašymus priimti prejudicinius sprendimus dėl patikimo ES teisės esminių klausimų, iškilusių nacionaliniuose teismuose nagrinėjant bylas, išaiškinimo;

| 8. | mano, kad svarbu remiantis abipusiškumo principu glaudžiau bendradarbiauti su valstybių narių parlamentais ir vyriausybėmis ir, kai būtina, skatinti valstybių narių valdžios institucijas visiškai skaidriai perkelti ES teisės aktus į nacionalinę teisę ir juos taikyti; |
| --- | --- |

8.

mano, kad svarbu remiantis abipusiškumo principu glaudžiau bendradarbiauti su valstybių narių parlamentais ir vyriausybėmis ir, kai būtina, skatinti valstybių narių valdžios institucijas visiškai skaidriai perkelti ES teisės aktus į nacionalinę teisę ir juos taikyti;

| 9. | teigia, jog svarbu, kad Europos Komisija ir valstybės narės bendradarbiautų, tačiau apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės neatsakingai atidėlioja ES teisės aktų aplinkosaugos srityje perkėlimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

9.

teigia, jog svarbu, kad Europos Komisija ir valstybės narės bendradarbiautų, tačiau apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės neatsakingai atidėlioja ES teisės aktų aplinkosaugos srityje perkėlimą ir įgyvendinimą;

| 10. | mano, kad valstybėse narėse peticijų pateikimo procedūra neturėtų būti naudojama politiniais tikslais, priešingai, tai turėtų būti objektyvi priemonė, kuri parodytų Europos Parlamento poziciją; |
| --- | --- |

10.

mano, kad valstybėse narėse peticijų pateikimo procedūra neturėtų būti naudojama politiniais tikslais, priešingai, tai turėtų būti objektyvi priemonė, kuri parodytų Europos Parlamento poziciją;

| 11. | palankiai vertina naudingą Peticijų komiteto ir Europos ombudsmeno tarnybų bendradarbiavimą ir dar kartą patvirtina, kad yra pasiryžęs palaikyti ombudsmeną nustatant netinkamo ES institucijų administravimo atvejus ir imantis veiksmų dėl jų; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina naudingą Peticijų komiteto ir Europos ombudsmeno tarnybų bendradarbiavimą ir dar kartą patvirtina, kad yra pasiryžęs palaikyti ombudsmeną nustatant netinkamo ES institucijų administravimo atvejus ir imantis veiksmų dėl jų;

| 12. | ragina Komisiją pateikti Peticijų komitetui jos tiriamų Europos piliečių skundų išsamią informaciją ir statistinę analizę, taip pat pasiektus rezultatus ir nurodyti skundų pateikėjų kilmės šalį; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją pateikti Peticijų komitetui jos tiriamų Europos piliečių skundų išsamią informaciją ir statistinę analizę, taip pat pasiektus rezultatus ir nurodyti skundų pateikėjų kilmės šalį;

| 13. | mano, kad pažeidimo nagrinėjimo procedūrų taikymo pagal SESV 258 ir 260 straipsnius atžvilgiu Komisija turėtų užtikrinti, kad Parlamentui pateikiamos peticijos ir Komisijai pateikiami skundai būtų nagrinėjami vienodai dėmesingai; |
| --- | --- |

13.

mano, kad pažeidimo nagrinėjimo procedūrų taikymo pagal SESV 258 ir 260 straipsnius atžvilgiu Komisija turėtų užtikrinti, kad Parlamentui pateikiamos peticijos ir Komisijai pateikiami skundai būtų nagrinėjami vienodai dėmesingai;

| 14. | mano, kad Peticijų komiteto veiklos veiksmingumą ir nuoseklumą galima padidinti nustačius tikslesnes raštu išdėstytas procedūrų taikymo taisykles dėl pasirengimo komiteto delegacijų kelionėms, pačių kelionių ir jų įvertinimo; |
| --- | --- |

14.

mano, kad Peticijų komiteto veiklos veiksmingumą ir nuoseklumą galima padidinti nustačius tikslesnes raštu išdėstytas procedūrų taikymo taisykles dėl pasirengimo komiteto delegacijų kelionėms, pačių kelionių ir jų įvertinimo;

| 15. | mano, kad itin svarbu tinkamai įgyvendinti Vandens pagrindų direktyvą visose valstybėse narėse; todėl ragina valstybes nares, patiriančias problemų atliekų tvarkymo srityje, imtis ryžtingų ir skubių veiksmų; |
| --- | --- |

15.

mano, kad itin svarbu tinkamai įgyvendinti Vandens pagrindų direktyvą visose valstybėse narėse; todėl ragina valstybes nares, patiriančias problemų atliekų tvarkymo srityje, imtis ryžtingų ir skubių veiksmų;

| 16. | dar kartą primygtinai ragina valstybes nares laikytis įsipareigojimų, prisiimtų pagal Laisvo judėjimo direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi ES teritorijoje; primena valstybėms narėms jų įsipareigojimą sudaryti palankesnes sąlygas asmenims atvykti ir gyventi šalyje nepatiriant jokios diskriminacijos, įskaitant tos pačios lyties asmenų poras ir jų vaikus, romus ir kitas mažumų grupes; |
| --- | --- |

16.

dar kartą primygtinai ragina valstybes nares laikytis įsipareigojimų, prisiimtų pagal Laisvo judėjimo direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi ES teritorijoje; primena valstybėms narėms jų įsipareigojimą sudaryti palankesnes sąlygas asmenims atvykti ir gyventi šalyje nepatiriant jokios diskriminacijos, įskaitant tos pačios lyties asmenų poras ir jų vaikus, romus ir kitas mažumų grupes;

| 17. | visiškai palaiko pagrindinį Pakrančių įstatymo (isp. Ley de Costas) tikslą, t. y. apsaugoti Ispanijos pakrančių aplinką nuo pernelyg intensyvios statybų plėtros, kad ji būtų išsaugota laukinių gyvūnų reikmėms ir ateities kartoms; tačiau susirūpinęs pastebi, kad šio įstatymo problemos vis dar sudaro sunkumų peticijų pateikėjams, ypač Ispanijos piliečiams; palaiko peticijų pateikėjų pastangas išspręsti problemas, susijusias su šiuo įstatymu ir jo taikymu, ypač atsižvelgiant į Peticijų komiteto sprendimą sukurti darbo grupę, kuri išsamiau svarstytų šį klausimą; |
| --- | --- |

17.

visiškai palaiko pagrindinį Pakrančių įstatymo (isp. Ley de Costas) tikslą, t. y. apsaugoti Ispanijos pakrančių aplinką nuo pernelyg intensyvios statybų plėtros, kad ji būtų išsaugota laukinių gyvūnų reikmėms ir ateities kartoms; tačiau susirūpinęs pastebi, kad šio įstatymo problemos vis dar sudaro sunkumų peticijų pateikėjams, ypač Ispanijos piliečiams; palaiko peticijų pateikėjų pastangas išspręsti problemas, susijusias su šiuo įstatymu ir jo taikymu, ypač atsižvelgiant į Peticijų komiteto sprendimą sukurti darbo grupę, kuri išsamiau svarstytų šį klausimą;

| 18. | mano, jog dabartinėmis ekonominėmis aplinkybėmis visiems subjektams naudinga pašalinti teisinį neapibrėžtumą, sietiną su nuosavybe, kuriai galbūt daro poveikį Pakrančių įstatymas; palankiai vertina tai, kad Ispanijos vyriausybė paskelbė apie savo ketinimus persvarstyti Pakrančių įstatymą, kad ateityje būtų suderinta Ispanijos pakrančių apsauga ir ekonomikos augimas, taip pat teisių turėtojams užtikrintas didesnis teisinis tikrumas; ragina Ispanijos vyriausybę užtikrinti sąžiningai įsigijusių turtą asmenų ir bendrijų, kurios visada gyveno tvariai prižiūrėdamos jūrą, interesus; ypač ją ragina išnagrinėti konkrečius įstatymo taikymo aspektus siekiant, kad juo nebūtų skatinami savavališki, neproporcingi sprendimai ar sprendimai, priimti atgaline data, o užtikrinamas tinkamas teismo procesas, teisė skųsti sprendimą, tinkama kompensacija ir galimybė gauti informaciją; |
| --- | --- |

18.

mano, jog dabartinėmis ekonominėmis aplinkybėmis visiems subjektams naudinga pašalinti teisinį neapibrėžtumą, sietiną su nuosavybe, kuriai galbūt daro poveikį Pakrančių įstatymas; palankiai vertina tai, kad Ispanijos vyriausybė paskelbė apie savo ketinimus persvarstyti Pakrančių įstatymą, kad ateityje būtų suderinta Ispanijos pakrančių apsauga ir ekonomikos augimas, taip pat teisių turėtojams užtikrintas didesnis teisinis tikrumas; ragina Ispanijos vyriausybę užtikrinti sąžiningai įsigijusių turtą asmenų ir bendrijų, kurios visada gyveno tvariai prižiūrėdamos jūrą, interesus; ypač ją ragina išnagrinėti konkrečius įstatymo taikymo aspektus siekiant, kad juo nebūtų skatinami savavališki, neproporcingi sprendimai ar sprendimai, priimti atgaline data, o užtikrinamas tinkamas teismo procesas, teisė skųsti sprendimą, tinkama kompensacija ir galimybė gauti informaciją;

| 19. | primena, kad Parlamentas nustatė (5), jog Pakrančių įstatymas daro neproporcingą poveikį privačios nuosavybės turėtojams ir kartu daro nepakankamą poveikį tikriesiems pakrančių naikinimo kaltininkams, kurie daugeliu atvejų buvo atsakingi už pernelyg intensyvią miestų plėtrą pakrantėse; ragina Ispanijos vyriausybę užtikrinti, kad asmenys, dėl kurių sukčiavimo nemažai ES piliečių yra netoleruotinoje padėtyje, nes jie prarado arba jiems kyla grėsmė prarasti namus būtų tinkamai persekiojami ir būtų reikalaujama, kad jie atlygintų padarytą žalą; |
| --- | --- |

19.

primena, kad Parlamentas nustatė (5), jog Pakrančių įstatymas daro neproporcingą poveikį privačios nuosavybės turėtojams ir kartu daro nepakankamą poveikį tikriesiems pakrančių naikinimo kaltininkams, kurie daugeliu atvejų buvo atsakingi už pernelyg intensyvią miestų plėtrą pakrantėse; ragina Ispanijos vyriausybę užtikrinti, kad asmenys, dėl kurių sukčiavimo nemažai ES piliečių yra netoleruotinoje padėtyje, nes jie prarado arba jiems kyla grėsmė prarasti namus būtų tinkamai persekiojami ir būtų reikalaujama, kad jie atlygintų padarytą žalą;

| 20. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Poveikio aplinkai vertinimo direktyva būtų sugriežtinta nustatant aiškesniu kriterijus, susijusius su ekspertų tyrimų nešališkumu, bendromis ES ribinėmis vertėmis, ilgiausiais galimais proceso terminais, taip pat veiksmingas viešas konsultacijas, reikalavimą pagrįsti sprendimus, privalomą pagrįstų alternatyvų vertinimą ir kokybės kontrolės sistemą; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją užtikrinti, kad Poveikio aplinkai vertinimo direktyva būtų sugriežtinta nustatant aiškesniu kriterijus, susijusius su ekspertų tyrimų nešališkumu, bendromis ES ribinėmis vertėmis, ilgiausiais galimais proceso terminais, taip pat veiksmingas viešas konsultacijas, reikalavimą pagrįsti sprendimus, privalomą pagrįstų alternatyvų vertinimą ir kokybės kontrolės sistemą;

| 21. | be to, ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės įgyvendintų ir vykdytų Buveinių ir Paukščių direktyvų nuostatas, taip pat kad jos geriau perkeltų Direktyvos 2004/38/EB dėl ES piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje nuostatas į nacionalinės teisės aktus ir jas taikytų; |
| --- | --- |

21.

be to, ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės įgyvendintų ir vykdytų Buveinių ir Paukščių direktyvų nuostatas, taip pat kad jos geriau perkeltų Direktyvos 2004/38/EB dėl ES piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje nuostatas į nacionalinės teisės aktus ir jas taikytų;

| 22. | atkreipia dėmesį į didelį peticijų pateikėjų skaičių, kurie į Peticijų komitetą kreipiasi su asmeniniais skundais dėl Vokietijos nepilnamečių, jaunimo ir šeimos gerovės klausimų ir ypač dėl Vokietijos nepilnamečių ir jaunimo reikalų tarnybų, ir, veikdamas savo kompetencijos srityje bei Europos Sąjungos kompetencijos srityje, patvirtina savo pasiryžimą siekti, kad peticijų pateikėjų skundai dėl valdžios įstaigų būtų sprendžiami konstruktyviai; pažymi, kad tokiais atvejais negali būti kišamasi į autonomines valstybių narių administracijos sistemų procedūras; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į didelį peticijų pateikėjų skaičių, kurie į Peticijų komitetą kreipiasi su asmeniniais skundais dėl Vokietijos nepilnamečių, jaunimo ir šeimos gerovės klausimų ir ypač dėl Vokietijos nepilnamečių ir jaunimo reikalų tarnybų, ir, veikdamas savo kompetencijos srityje bei Europos Sąjungos kompetencijos srityje, patvirtina savo pasiryžimą siekti, kad peticijų pateikėjų skundai dėl valdžios įstaigų būtų sprendžiami konstruktyviai; pažymi, kad tokiais atvejais negali būti kišamasi į autonomines valstybių narių administracijos sistemų procedūras;

| 23. | yra pasiryžęs pakeisti peticijų teikimo ir nagrinėjimo procedūrą, kad ji taptų veiksmingesnė, skaidresnė, nešališka, ir kad būtų užtikrinamos Peticijų komiteto narių teisės sprendimų priėmimo procesuose, taip, kad peticijų nagrinėjimo procedūriniai aspektai atitiktų teisminės priežiūros reikalavimus; |
| --- | --- |

23.

yra pasiryžęs pakeisti peticijų teikimo ir nagrinėjimo procedūrą, kad ji taptų veiksmingesnė, skaidresnė, nešališka, ir kad būtų užtikrinamos Peticijų komiteto narių teisės sprendimų priėmimo procesuose, taip, kad peticijų nagrinėjimo procedūriniai aspektai atitiktų teisminės priežiūros reikalavimus;

| 24. | pabrėžia būtinybę užtikrinti peticijų svarstymo nuoseklumą skirtingose kadencijose ir keičiantis asmenims; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia būtinybę užtikrinti peticijų svarstymo nuoseklumą skirtingose kadencijose ir keičiantis asmenims;

| 25. | mano, kad Parlamento narių dalyvavimas faktų nustatymo misijose (angl. fact finding missions) būtų suvokiamas ne tik kaip parlamentinės veiklos teisė, bet ir kaip įsipareigojimas peticijos pateikėjams; |
| --- | --- |

25.

mano, kad Parlamento narių dalyvavimas faktų nustatymo misijose (angl. fact finding missions) būtų suvokiamas ne tik kaip parlamentinės veiklos teisė, bet ir kaip įsipareigojimas peticijos pateikėjams;

| 26. | ragina tobulinant komiteto veiklą parengti faktų nustatymo misijoms taikomą procedūrą, kuria būtų užtikrinta visų faktų nustatymo misijose dalyvavusių asmenų teisė pateikti nuomonę apie gautą informaciją ir kuria kiekvienam komiteto nariui būtų užtikrinta galimybė dalyvauti priimant sprendimus dėl Peticijų komiteto išvadų; |
| --- | --- |

26.

ragina tobulinant komiteto veiklą parengti faktų nustatymo misijoms taikomą procedūrą, kuria būtų užtikrinta visų faktų nustatymo misijose dalyvavusių asmenų teisė pateikti nuomonę apie gautą informaciją ir kuria kiekvienam komiteto nariui būtų užtikrinta galimybė dalyvauti priimant sprendimus dėl Peticijų komiteto išvadų;

| 27. | pabrėžia, kad Peticijų komitetas, be kitų tarnybų ir institucijų, kaip antai tyrimo komitetų, Europos piliečių iniciatyvos ir Europos ombudsmeno, turi savarankišką aiškiai apibrėžtą vaidmenį ir yra vieta, į kurią gali kreiptis visi piliečiai; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad Peticijų komitetas, be kitų tarnybų ir institucijų, kaip antai tyrimo komitetų, Europos piliečių iniciatyvos ir Europos ombudsmeno, turi savarankišką aiškiai apibrėžtą vaidmenį ir yra vieta, į kurią gali kreiptis visi piliečiai;

| 28. | prašo Pirmininkų sueigos patikrinti, kokiu mastu būtų tikslinga keisti Darbo tvarkos taisykles, norint įgyvendinti šiuos oficialius peticijų teikimo ir nagrinėjimo procedūrai keliamus reikalavimus; |
| --- | --- |

28.

prašo Pirmininkų sueigos patikrinti, kokiu mastu būtų tikslinga keisti Darbo tvarkos taisykles, norint įgyvendinti šiuos oficialius peticijų teikimo ir nagrinėjimo procedūrai keliamus reikalavimus;

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Peticijų komiteto pranešimą Tarybai, Komisijai, Europos ombudsmenui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat šių parlamentų peticijų komitetams, valstybių narių ombudsmenams ar kitoms atitinkamoms atsakingoms įstaigoms. |
| --- | --- |

29.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Peticijų komiteto pranešimą Tarybai, Komisijai, Europos ombudsmenui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat šių parlamentų peticijų komitetams, valstybių narių ombudsmenams ar kitoms atitinkamoms atsakingoms įstaigoms.

---

(1)  Reglamentas (ES) Nr. 211/2011 (OL L 65, 2011 3 11, p. 1).

(2)  Direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo, OL L 26, 2012 1 28, p. 1.

(3)  Direktyva 2008/98/EB dėl atliekų (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

(4)  2010 m. ES pilietybės ataskaita: Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas (COM(2010)0603).

(5)  Žr. 2009 m. kovo 26 d. rezoliucijos Q konstatuojamąją dalį ir 17 dalį (OL C 117 E, 2010 5 6, p. 189.).

---

2012 m. lapkričio 22 d., ketvirtadienis

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/100 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/100

---

P7_TA(2012)0450

Konvencija dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl valstybių narių pareiškimų siekiant Europos Sąjungos interesų dėl aštuonių trečiųjų šalių prisijungimo prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų priėmimo (2012/2791(RSP))

(2015/C 419/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2 straipsnio 2 dalį, 3 straipsnio 2 dalį, 4 straipsnio 2 dalies j punktą, 81 straipsnio 3 dalį, 216 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies b punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2 straipsnio 2 dalį, 3 straipsnio 2 dalį, 4 straipsnio 2 dalies j punktą, 81 straipsnio 3 dalį, 216 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies b punktą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, ypač į sprendimus bylose 22/70 (1) ir C-467/98 (2) ir nuomonę Nr. 1/03 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, ypač į sprendimus bylose 22/70 (1) ir C-467/98 (2) ir nuomonę Nr. 1/03 (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymus dėl Tarybos sprendimų dėl valstybių narių pareiškimų siekiant Europos Sąjungos interesų dėl Gabono (4), Andoros (5), Seišelių (6), Rusijos Federacijos (7), Albanijos (8), Singapūro (9), Maroko (10) ir Armėnijos (11) prisijungimo prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų priėmimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymus dėl Tarybos sprendimų dėl valstybių narių pareiškimų siekiant Europos Sąjungos interesų dėl Gabono (4), Andoros (5), Seišelių (6), Rusijos Federacijos (7), Albanijos (8), Singapūro (9), Maroko (10) ir Armėnijos (11) prisijungimo prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų priėmimo,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Taryba dar nepaprašė Parlamento pritarimo dėl šių sprendimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Taryba dar nepaprašė Parlamento pritarimo dėl šių sprendimų,

| — | atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą dėl valstybių narių pareiškimų siekiant Europos Sąjungos interesų dėl aštuonių trečiųjų šalių prisijungimo prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų priėmimo (O-000159/2012 – B7-0367/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą dėl valstybių narių pareiškimų siekiant Europos Sąjungos interesų dėl aštuonių trečiųjų šalių prisijungimo prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų priėmimo (O-000159/2012 – B7-0367/2012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvencija dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų yra nepaprastai svarbi, nes joje nustatoma sistema, pagal kurią dalyvaujančios valstybės gali bendradarbiauti siekdamos rasti sprendimus tarptautinio vaikų grobimo atvejais, – numatoma, kokie teismai kompetentingi ir kokia teisė taikoma priimant sprendimą dėl vaiko gyvenamosios vietos; |
| --- | --- |

A.

kadangi 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvencija dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų yra nepaprastai svarbi, nes joje nustatoma sistema, pagal kurią dalyvaujančios valstybės gali bendradarbiauti siekdamos rasti sprendimus tarptautinio vaikų grobimo atvejais, – numatoma, kokie teismai kompetentingi ir kokia teisė taikoma priimant sprendimą dėl vaiko gyvenamosios vietos;

| B. | kadangi Konvencijoje taip numatoma pagrobtus vaikus greitai grąžinti į jų gyvenamąją šalį; |
| --- | --- |

B.

kadangi Konvencijoje taip numatoma pagrobtus vaikus greitai grąžinti į jų gyvenamąją šalį;

| C. | kadangi Konvencija taikoma tik ją ratifikavusių arba prisijungusių prie jos šalių tarpusavio santykiams; |
| --- | --- |

C.

kadangi Konvencija taikoma tik ją ratifikavusių arba prisijungusių prie jos šalių tarpusavio santykiams;

| D. | kadangi naujų šalių prisijungimui turi pritarti tos valstybės, kurios jau yra narės, kad Konvenciją būtų galima taikyti šių valstybių tarpusavio santykiams; |
| --- | --- |

D.

kadangi naujų šalių prisijungimui turi pritarti tos valstybės, kurios jau yra narės, kad Konvenciją būtų galima taikyti šių valstybių tarpusavio santykiams;

| E. | kadangi dėl to pritarimas prisijungimui yra ypatingos svarbos; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl to pritarimas prisijungimui yra ypatingos svarbos;

| F. | kadangi Europos Sąjunga jau pasinaudojo savo vidaus kompetencija tarptautinio vaikų grobimo srityje, ypač priėmusi Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo (12); |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos Sąjunga jau pasinaudojo savo vidaus kompetencija tarptautinio vaikų grobimo srityje, ypač priėmusi Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo (12);

| G. | kadangi iš to išplaukia, kad Europos Sąjunga įgijo išimtinę išorės kompetenciją tarptautinio vaikų grobimo srityje; |
| --- | --- |

G.

kadangi iš to išplaukia, kad Europos Sąjunga įgijo išimtinę išorės kompetenciją tarptautinio vaikų grobimo srityje;

| H. | kadangi Europos Sąjunga turėtų įgalioti valstybes nares veikti jos interesais, kai reikia pritarti minėtam prisijungimui, nes pagal Konvenciją tarptautinės organizacijos negali būti Konvencijos šalys; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Sąjunga turėtų įgalioti valstybes nares veikti jos interesais, kai reikia pritarti minėtam prisijungimui, nes pagal Konvenciją tarptautinės organizacijos negali būti Konvencijos šalys;

| I. | kadangi dėl to Taryba turėtų kuo greičiau imtis veiksmų, taip pat nedelsti pasikonsultuoti su Parlamentu, kad priimtų Komisijos pasiūlytus sprendimus; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl to Taryba turėtų kuo greičiau imtis veiksmų, taip pat nedelsti pasikonsultuoti su Parlamentu, kad priimtų Komisijos pasiūlytus sprendimus;

| J. | kadangi, nepaisydama šio klausimo skubos ir teisinės padėties aiškumo, Taryba nusprendė atidėti konsultacijas su Parlamentu ir minėtų sprendimų priėmimą, siekdama dėl teisinių priežasčių užginčyti šių sprendimų principą; |
| --- | --- |

J.

kadangi, nepaisydama šio klausimo skubos ir teisinės padėties aiškumo, Taryba nusprendė atidėti konsultacijas su Parlamentu ir minėtų sprendimų priėmimą, siekdama dėl teisinių priežasčių užginčyti šių sprendimų principą;

| 1. | teikia Tarybai šias rekomendacijas:






  a) | Taryba turėtų nedelsdama tęsti minėtųjų pasiūlytų sprendimų priėmimo procedūrą; |
| --- | --- | --- |

1.

teikia Tarybai šias rekomendacijas:

a)

Taryba turėtų nedelsdama tęsti minėtųjų pasiūlytų sprendimų priėmimo procedūrą;

| b) | tuo tikslu ji turėtų pasikonsultuoti su Parlamentu dėl aštuonių pasiūlytų sprendimų; |
| --- | --- |

b)

tuo tikslu ji turėtų pasikonsultuoti su Parlamentu dėl aštuonių pasiūlytų sprendimų;

| c) | galvodama apie ES piliečių, kuriems būtų naudinga, kad šie sprendimai būtų priimti, interesus, ji neturėtų trukdyti Europos Sąjungai tinkamai veikti dėl tariamų teisinių priežasčių; |
| --- | --- |

c)

galvodama apie ES piliečių, kuriems būtų naudinga, kad šie sprendimai būtų priimti, interesus, ji neturėtų trukdyti Europos Sąjungai tinkamai veikti dėl tariamų teisinių priežasčių;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, taip pat Komisijai ir Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos nuolatiniam biurui susipažinti. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, taip pat Komisijai ir Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos nuolatiniam biurui susipažinti.

---

(1)  Sprendimo byloje 22/70, Komisija prieš Tarybą (AETR), [1971] Rink., p. 263, 16 punktas.

(2)  Sprendimo byloje C-467/98 Komisija prieš Italiją, [2002] Rink. p. I-9519, 77 punktas.

(3)  Nuomonės Nr. 1/03 dėl Bendrijos kompetencijos sudaryti naują Lugano konvenciją dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo, [2006] Rink. I-1145, 126 punktas.

(4)  COM(2011)0904.

(5)  COM(2011)0908.

(6)  COM(2011)0909.

(7)  COM(2011)0911.

(8)  COM(2011)0912.

(9)  COM(2011)0915.

(10)  COM(2011)0916.

(11)  COM(2011)0917.

(12)  OL L 338, 2003 12 23, p. 1.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/101

---

P7_TA(2012)0451

Būsimoji 2012 m. pasaulinė tarptautinių telekomunikacijų konferencija ir galimas Tarptautinio telekomunikacijų reglamento taikymo srities išplėtimas

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būsimosios Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos rengiamos 2012 m. pasaulinės tarptautinių telekomunikacijų konferencijos ir galimo tarptautinių telekomunikacijų reglamentų taikymo srities išplėtimo (2012/2881(RSP))

(2015/C 419/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/140/EB (1), iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/140/EB (1), iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo;

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/136/EB (2), iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/136/EB (2), iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. rugsėjo 16 d. Komisijos direktyvą 2002/77/EB (3) dėl konkurencijos elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų rinkose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. rugsėjo 16 d. Komisijos direktyvą 2002/77/EB (3) dėl konkurencijos elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų rinkose,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl atviro interneto ir tinklo neutralumo Europoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl atviro interneto ir tinklo neutralumo Europoje (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl tolesnių interneto valdymo etapų (5),, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl tolesnių interneto valdymo etapų (5),,

| — | atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. A/HRC/20/L13, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. A/HRC/20/L13,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma ES pozicija dėl Tarptautinių telekomunikacijų reglamento persvarstymo, kurios turi būti laikomasi Pasaulinėje tarptautinių telekomunikacijų konferencijoje arba jos parengiamuosiuose organuose (COM(2012)0430), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma ES pozicija dėl Tarptautinių telekomunikacijų reglamento persvarstymo, kurios turi būti laikomasi Pasaulinėje tarptautinių telekomunikacijų konferencijoje arba jos parengiamuosiuose organuose (COM(2012)0430),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi tarptautinius telekomunikacijų reglamentus (TTR) Pasaulinė administracinė telegrafijos ir telefonijos konferencija priėmė 1988 m. Melburne ir nuo tada jie nebuvo persvarstyti; |
| --- | --- |

A.

kadangi tarptautinius telekomunikacijų reglamentus (TTR) Pasaulinė administracinė telegrafijos ir telefonijos konferencija priėmė 1988 m. Melburne ir nuo tada jie nebuvo persvarstyti;

| B. | kadangi šiuos tarptautinius telekomunikacijų reglamentus yra pasirašiusios 27 Europos Sąjungos valstybės narės; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiuos tarptautinius telekomunikacijų reglamentus yra pasirašiusios 27 Europos Sąjungos valstybės narės;

| C. | kadangi Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga (ITU) paragino 2012 m. gruodžio 3–14 d. Dubajuje surengti susitikimą (Pasaulinę tarptautinių telekomunikacijų konferenciją) siekiant susitarti dėl naujo šių tarptautinių telekomunikacijų reglamentų teksto; |
| --- | --- |

C.

kadangi Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga (ITU) paragino 2012 m. gruodžio 3–14 d. Dubajuje surengti susitikimą (Pasaulinę tarptautinių telekomunikacijų konferenciją) siekiant susitarti dėl naujo šių tarptautinių telekomunikacijų reglamentų teksto;

| 1. | ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad bet kokie tarptautinių telekomunikacijų reglamentų pakeitimai būtų suderinami su ES teisynu ir prisidėtų siekiant Sąjungos tikslo ir siekio padaryti internetą tikrai vieša erdve, kurioje gerbiamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, ypač saviraiškos ir susirinkimų laisvės, ir laikomasi laisvos rinkos principų, užtikrinamas tinklo neutralumas ir verslumas; |
| --- | --- |

1.

ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad bet kokie tarptautinių telekomunikacijų reglamentų pakeitimai būtų suderinami su ES teisynu ir prisidėtų siekiant Sąjungos tikslo ir siekio padaryti internetą tikrai vieša erdve, kurioje gerbiamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, ypač saviraiškos ir susirinkimų laisvės, ir laikomasi laisvos rinkos principų, užtikrinamas tinklo neutralumas ir verslumas;

| 2. | apgailestauja, kad stokojama skaidrumo ir įtraukties, susijusių su derybomis 2012 m. pasaulinėje tarptautinių telekomunikacijų konferencijoje, atsižvelgiant į tai, kad šio susitikimo rezultatai galėtų daryti poveikį visuomenės interesams; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad stokojama skaidrumo ir įtraukties, susijusių su derybomis 2012 m. pasaulinėje tarptautinių telekomunikacijų konferencijoje, atsižvelgiant į tai, kad šio susitikimo rezultatai galėtų daryti poveikį visuomenės interesams;

| 3. | mano, kad Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga ar jokia kita viena centralizuota tarptautinė institucija nėra tinkama institucija interneto reguliavimo ar interneto duomenų srauto valdžiai įtvirtinti; |
| --- | --- |

3.

mano, kad Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga ar jokia kita viena centralizuota tarptautinė institucija nėra tinkama institucija interneto reguliavimo ar interneto duomenų srauto valdžiai įtvirtinti;

| 4. | pabrėžia, kad kai kurie tarptautinių telekomunikacijų reglamentų reformos pasiūlymai turėtų neigiamą poveikį internetui, jo architektūrai, veiklai, turiniui ir saugumui, verslo santykiams, interneto valdymui ir laisvam informacijos srautui internete; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad kai kurie tarptautinių telekomunikacijų reglamentų reformos pasiūlymai turėtų neigiamą poveikį internetui, jo architektūrai, veiklai, turiniui ir saugumui, verslo santykiams, interneto valdymui ir laisvam informacijos srautui internete;

| 5. | mano, kad galima kai kurių pateiktų pasiūlymų pasekmė – Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga imtų valdyti kai kuriuos interneto aspektus, taip nebūtų daugiau taikomas vartotojų interesais ir daugiašališkumu grindžiamas modelis; reiškia susirūpinimą, kad, priėmus šiuos pasiūlymus, jie galėtų labai paveikti interneto paslaugų, skirtų galutiniams vartotojams, raidą ir prieigą prie šių paslaugų, taip pat visą skaitmeninę ekonomiką; mano, kad interneto valdymo ir susijusio reglamentavimo klausimai turėtų būti ir toliau išsamiai ir įvairiais lygmenimis apibrėžiami; |
| --- | --- |

5.

mano, kad galima kai kurių pateiktų pasiūlymų pasekmė – Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga imtų valdyti kai kuriuos interneto aspektus, taip nebūtų daugiau taikomas vartotojų interesais ir daugiašališkumu grindžiamas modelis; reiškia susirūpinimą, kad, priėmus šiuos pasiūlymus, jie galėtų labai paveikti interneto paslaugų, skirtų galutiniams vartotojams, raidą ir prieigą prie šių paslaugų, taip pat visą skaitmeninę ekonomiką; mano, kad interneto valdymo ir susijusio reglamentavimo klausimai turėtų būti ir toliau išsamiai ir įvairiais lygmenimis apibrėžiami;

| 6. | yra susirūpinęs, kad į šiuos Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos reformos pasiūlymus įtrauktas naujų pelno nustatymo mechanizmų, kurie, didindami kainas ir kliudydami inovacijoms, galėtų kelti didžiulę grėsmę atviram ir konkurencingam interneto pobūdžiui, nustatymas; primena, kad internetas turi likti laisvas ir atviras; |
| --- | --- |

6.

yra susirūpinęs, kad į šiuos Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos reformos pasiūlymus įtrauktas naujų pelno nustatymo mechanizmų, kurie, didindami kainas ir kliudydami inovacijoms, galėtų kelti didžiulę grėsmę atviram ir konkurencingam interneto pobūdžiui, nustatymas; primena, kad internetas turi likti laisvas ir atviras;

| 7. | remia pasiūlymus išsaugoti dabartinę tarptautinių telekomunikacijų reglamentų taikymo sritį ir Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos įgaliojimus; prieštarauja bet kokiems pasiūlymams, kuriais siekiama išplėsti taikymą tokioms sritims, kaip internetas, įskaitant domenų vardų sritį, IP adreso skyrimą, interneto srauto maršruto parinkimą ir su turiniu susijusius klausimus; |
| --- | --- |

7.

remia pasiūlymus išsaugoti dabartinę tarptautinių telekomunikacijų reglamentų taikymo sritį ir Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos įgaliojimus; prieštarauja bet kokiems pasiūlymams, kuriais siekiama išplėsti taikymą tokioms sritims, kaip internetas, įskaitant domenų vardų sritį, IP adreso skyrimą, interneto srauto maršruto parinkimą ir su turiniu susijusius klausimus;

| 8. | ragina valstybes nares užkirsti kelią bet kokiems tarptautinių telekomunikacijų reglamentų pakeitimams, kurie gali pakenkti interneto atvirumui, tinklo neutralumui, principo „nuo pradžios iki galo“ taikymui, įpareigojimui teikti universaliąsias paslaugas ir dalyvaujamajam valdymui, patikėtam daugeliui veikėjų, kaip antai vyriausybės, viršnacionalinės institucijos, nevyriausybinės organizacijos, didelės ir mažos įmonės, technologinė bendruomenė ir interneto naudotojai bei vartotojai apskritai; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares užkirsti kelią bet kokiems tarptautinių telekomunikacijų reglamentų pakeitimams, kurie gali pakenkti interneto atvirumui, tinklo neutralumui, principo „nuo pradžios iki galo“ taikymui, įpareigojimui teikti universaliąsias paslaugas ir dalyvaujamajam valdymui, patikėtam daugeliui veikėjų, kaip antai vyriausybės, viršnacionalinės institucijos, nevyriausybinės organizacijos, didelės ir mažos įmonės, technologinė bendruomenė ir interneto naudotojai bei vartotojai apskritai;

| 9. | ragina Komisiją Europos Sąjungos vardu koordinuoti derybas dėl tarptautinių telekomunikacijų reglamentų persvarstymo ir remtis tik iš daugelio subjektų surinkta informacija, vadovaujantis strategija, kurioje visų pirma siekiama užtikrinti ir išsaugoti interneto atvirumą, apsaugoti interneto naudotojų teises ir laisves; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją Europos Sąjungos vardu koordinuoti derybas dėl tarptautinių telekomunikacijų reglamentų persvarstymo ir remtis tik iš daugelio subjektų surinkta informacija, vadovaujantis strategija, kurioje visų pirma siekiama užtikrinti ir išsaugoti interneto atvirumą, apsaugoti interneto naudotojų teises ir laisves;

| 10. | primena spartaus visomis įmanomomis pastangomis užtikrinamo interneto, skatinančio inovacijas ir saviraiškos laisvę, užtikrinančio konkurenciją ir padedančio išvengti naujos skaitmeninės atskirties, svarbą; |
| --- | --- |

10.

primena spartaus visomis įmanomomis pastangomis užtikrinamo interneto, skatinančio inovacijas ir saviraiškos laisvę, užtikrinančio konkurenciją ir padedančio išvengti naujos skaitmeninės atskirties, svarbą;

| 11. | pabrėžia, kad tarptautinių telekomunikacijų reglamentuose reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos rekomendacijos nėra privalomos, jos skatina gerąją patirtį; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad tarptautinių telekomunikacijų reglamentuose reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos rekomendacijos nėra privalomos, jos skatina gerąją patirtį;

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

12.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 337, 2009 12 18, p. 37.

(2)  OL L 337, 2009 12 18, p. 11.

(3)  OL L 249, 2002 9 17, p. 21.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0511.

(5)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 33.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/103

---

P7_TA(2012)0452

Klimato kaitos konferencija Dohoje (COP 18)

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl klimato kaitos konferencijos Dohoje, Katare (COP 18) (2012/2722(RSP))

(2015/C 419/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK) ir į JTBKKK Kioto protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK) ir į JTBKKK Kioto protokolą,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Balyje rezultatus ir į Balio veiksmų planą (Sprendimas Nr. 1/COP 13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Balyje rezultatus ir į Balio veiksmų planą (Sprendimas Nr. 1/COP 13),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 7–18 d. Kopenhagoje (Danija) vykusią 15-ąją JTBKKK šalių konferenciją (toliau – COP 15) ir į 5-ąją šalių konferenciją, kuri traktuojama kaip Kioto protokolo šalių susitikimas (COP/MOP 5), taip pat į Kopenhagos susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 7–18 d. Kopenhagoje (Danija) vykusią 15-ąją JTBKKK šalių konferenciją (toliau – COP 15) ir į 5-ąją šalių konferenciją, kuri traktuojama kaip Kioto protokolo šalių susitikimas (COP/MOP 5), taip pat į Kopenhagos susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 29 – gruodžio 10 d. Kankūne (Meksika) vykusią 16-ąją JTBKKK šalių konferenciją (COP 16) ir į šeštąją šalių konferenciją, kuri traktuojama kaip Kioto protokolo šalių susitikimas (COP/MOP 6), ir į Kankūno susitarimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 29 – gruodžio 10 d. Kankūne (Meksika) vykusią 16-ąją JTBKKK šalių konferenciją (COP 16) ir į šeštąją šalių konferenciją, kuri traktuojama kaip Kioto protokolo šalių susitikimas (COP/MOP 6), ir į Kankūno susitarimus,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 28 – gruodžio 9 d. Durbane (Pietų Afrika) vykusią 17-ąją JTBKKK šalių konferenciją (COP 17) ir į septintąją šalių konferenciją, kuri traktuojama kaip Kioto protokolo šalių susitikimas (COP/MOP 7), ir ypač į sprendimus dėl Durbano efektyvesnių veiksmų platformos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 28 – gruodžio 9 d. Durbane (Pietų Afrika) vykusią 17-ąją JTBKKK šalių konferenciją (COP 17) ir į septintąją šalių konferenciją, kuri traktuojama kaip Kioto protokolo šalių susitikimas (COP/MOP 7), ir ypač į sprendimus dėl Durbano efektyvesnių veiksmų platformos,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 26 – gruodžio 8 d. Dohoje (Kataras) vyksiančią 18-ąją JTBKKK šalių konferenciją (COP 18) ir į aštuntąją šalių konferenciją, kuri traktuojama kaip Kioto protokolo šalių susitikimas (COP/MOP 8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 26 – gruodžio 8 d. Dohoje (Kataras) vyksiančią 18-ąją JTBKKK šalių konferenciją (COP 18) ir į aštuntąją šalių konferenciją, kuri traktuojama kaip Kioto protokolo šalių susitikimas (COP/MOP 8),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio mėn. ES klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio mėn. ES klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/101/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2003/87/EB, kad į šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų prekybos sistemą Bendrijoje būtų įtrauktos aviacijos veiklos rūšys (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/101/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2003/87/EB, kad į šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų prekybos sistemą Bendrijoje būtų įtrauktos aviacijos veiklos rūšys (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 4 d. rezoliuciją „2050 m.: ateitis prasideda šiandien – rekomendacijos dėl būsimos integruotos ES kovos su klimato kaita politikos“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 4 d. rezoliuciją „2050 m.: ateitis prasideda šiandien – rekomendacijos dėl būsimos integruotos ES kovos su klimato kaita politikos“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES strategijos Kopenhagos konferencijoje klimato kaitos klausimu (3), į 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl Kopenhagoje vykusios konferencijos klimato kaitos klausimu (COP 15) rezultatų (4), į 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos konferencijos Kankūne (5) ir į 2011 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos konferencijos Durbane (6) (COP 17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES strategijos Kopenhagos konferencijoje klimato kaitos klausimu (3), į 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl Kopenhagoje vykusios konferencijos klimato kaitos klausimu (COP 15) rezultatų (4), į 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos konferencijos Kankūne (5) ir į 2011 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos konferencijos Durbane (6) (COP 17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plano (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plano (7),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 9 d. Tarybos išvadas dėl tolesnių veiksmų po 2011 m. lapkričio 28–gruodžio 9 d. Durbane (Pietų Afrika) vykusios 17-osios JTBKKK šalių konferencijos (COP 17) ir septintosios šalių konferencijos, kuri traktuojama kaip Kioto protokolo šalių susitikimas (CMP 7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 9 d. Tarybos išvadas dėl tolesnių veiksmų po 2011 m. lapkričio 28–gruodžio 9 d. Durbane (Pietų Afrika) vykusios 17-osios JTBKKK šalių konferencijos (COP 17) ir septintosios šalių konferencijos, kuri traktuojama kaip Kioto protokolo šalių susitikimas (CMP 7),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 15 d. Tarybos išvadas dėl kovos su klimato kaita finansavimo – „skubios pradžios“ finansavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 15 d. Tarybos išvadas dėl kovos su klimato kaita finansavimo – „skubios pradžios“ finansavimo,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 18 d. Tarybos išvadas dėl ES diplomatinių veiksmų klimato kaitos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 18 d. Tarybos išvadas dėl ES diplomatinių veiksmų klimato kaitos srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio mėn. Jungtinių Tautų aplinkos programos (angl. UNEP) apibendrinamąją ataskaitą „Atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje šalinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio mėn. Jungtinių Tautų aplinkos programos (angl. UNEP) apibendrinamąją ataskaitą „Atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje šalinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendrą pareiškimą „Europos Sąjungos vystymosi politika: „Europos konsensusas“ (8), ypač jo 22, 38, 75, 76 ir 105 punktus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendrą pareiškimą „Europos Sąjungos vystymosi politika: „Europos konsensusas“ (8), ypač jo 22, 38, 75, 76 ir 105 punktus,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. JT Tūkstantmečio deklaraciją, kurioje buvo nustatyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT), kaip tarptautinės bendruomenės bendrai patvirtinti skurdo panaikinimo siekiai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. JT Tūkstantmečio deklaraciją, kurioje buvo nustatyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT), kaip tarptautinės bendruomenės bendrai patvirtinti skurdo panaikinimo siekiai,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 24–25 d. Didžiojo dvidešimtuko valstybių aukščiausiojo lygio susitikime Pitsburge prisiimtus įsipareigojimus nutraukti subsidijas iškastinio kuro projektams vidutinės trukmės laikotarpiu ir teikti tikslinę paramą siekiant, kad neturtingiausios šalys prisitaikytų prie klimato kaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 24–25 d. Didžiojo dvidešimtuko valstybių aukščiausiojo lygio susitikime Pitsburge prisiimtus įsipareigojimus nutraukti subsidijas iškastinio kuro projektams vidutinės trukmės laikotarpiu ir teikti tikslinę paramą siekiant, kad neturtingiausios šalys prisitaikytų prie klimato kaitos,

| — | atsižvelgdamas į vienuoliktąją Šalių konferenciją (COP 11) biologinės įvairovės klausimais, kuri vyks 2012 m. spalio 8–19 d. Hiderabade (Indija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vienuoliktąją Šalių konferenciją (COP 11) biologinės įvairovės klausimais, kuri vyks 2012 m. spalio 8–19 d. Hiderabade (Indija),

| — | atsižvelgdamas į klausimus žodžiu (O-000160/2012 – B7–0364/2012 ir O-000161/2012–B7–0365/2012), kuriuos pateikė Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsniu, taip pat atsižvelgdamas į Tarybos ir Komisijos pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimus žodžiu (O-000160/2012 – B7–0364/2012 ir O-000161/2012–B7–0365/2012), kuriuos pateikė Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsniu, taip pat atsižvelgdamas į Tarybos ir Komisijos pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi sprendimuose dėl Durbano efektyvesnių veiksmų platformos (Durbano dokumentų rinkinyje) pripažįstama, kad klimato kaita yra neišvengiama ir galbūt neatitaisoma grėsmė žmonių bendruomenėms ir planetai ir todėl šį klausimą tarptautiniu lygmeniu turi spręsti visos šalys; |
| --- | --- |

A.

kadangi sprendimuose dėl Durbano efektyvesnių veiksmų platformos (Durbano dokumentų rinkinyje) pripažįstama, kad klimato kaita yra neišvengiama ir galbūt neatitaisoma grėsmė žmonių bendruomenėms ir planetai ir todėl šį klausimą tarptautiniu lygmeniu turi spręsti visos šalys;

| B. | kadangi Durbano dokumentų rinkinys iš esmės yra išsamaus, plataus užmojo tarptautinio teisiškai privalomo susitarimo, kurį visos šalys turi pasirašyti iki 2015 m. ir įgyvendinti iki 2020 m., pagrindas; |
| --- | --- |

B.

kadangi Durbano dokumentų rinkinys iš esmės yra išsamaus, plataus užmojo tarptautinio teisiškai privalomo susitarimo, kurį visos šalys turi pasirašyti iki 2015 m. ir įgyvendinti iki 2020 m., pagrindas;

| C. | kadangi Dohos konferencijoje (COP 18) privaloma pasinaudoti Durbane pasiektu postūmiu, siekiant užtikrinti, kad šis visuotinis teisiškai privalomas susitarimas išliktų aktualus ir būtų pasirašytas iki 2015 m.; |
| --- | --- |

C.

kadangi Dohos konferencijoje (COP 18) privaloma pasinaudoti Durbane pasiektu postūmiu, siekiant užtikrinti, kad šis visuotinis teisiškai privalomas susitarimas išliktų aktualus ir būtų pasirašytas iki 2015 m.;

| D. | kadangi toks visuotinis teisiškai privalomas susitarimas turi derėti su bendros, bet diferencijuotos atsakomybės bei atitinkamų pajėgumų principu, tačiau jame turi būti pripažinta, kad visiems didžiausiems teršėjams reikia prisiimti plataus užmojo ir pakankamus šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo tikslus ir patvirtinti atitinkamas politikos priemones šiems tikslams pasiekti atsižvelgiant į kintančias galimybes; |
| --- | --- |

D.

kadangi toks visuotinis teisiškai privalomas susitarimas turi derėti su bendros, bet diferencijuotos atsakomybės bei atitinkamų pajėgumų principu, tačiau jame turi būti pripažinta, kad visiems didžiausiems teršėjams reikia prisiimti plataus užmojo ir pakankamus šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo tikslus ir patvirtinti atitinkamas politikos priemones šiems tikslams pasiekti atsižvelgiant į kintančias galimybes;

| E. | kadangi Durbano dokumentų rinkinyje neatkreipiamas pakankamas dėmesys į veiksmus, kurių reikia imtis klimato kaitos švelninimo srityje iki 2020 m., o dabartiniai įsipareigojimai ir pažadai yra nepakankami norint pasiekti tikslą apriboti bendrą kasmetinį pasaulio vidutinės paviršiaus temperatūros kilimą iki 2o oC palyginti su ikipramoninio laikotarpio temperatūra (2o oC tikslas) ir kadangi Dohos konferencijoje šių klausimų sprendimui būtina teikti pirmenybę; |
| --- | --- |

E.

kadangi Durbano dokumentų rinkinyje neatkreipiamas pakankamas dėmesys į veiksmus, kurių reikia imtis klimato kaitos švelninimo srityje iki 2020 m., o dabartiniai įsipareigojimai ir pažadai yra nepakankami norint pasiekti tikslą apriboti bendrą kasmetinį pasaulio vidutinės paviršiaus temperatūros kilimą iki 2o oC palyginti su ikipramoninio laikotarpio temperatūra (2o oC tikslas) ir kadangi Dohos konferencijoje šių klausimų sprendimui būtina teikti pirmenybę;

| F. | kadangi, remiantis Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (angl. IPCC) pateiktais moksliniais įrodymais, norint įgyvendinti 2o oC tikslą, didžiausias 2015 m. pasaulinis išmetamas dujų kiekis iki 2050 m. turi būti sumažintas mažiausiai 50 proc., palyginti su 1990 m., ir nuo tada toliau mažėti; kadangi todėl ES turėtų raginti visus didžiausius teršėjus imtis konkrečių veiksmų ir juos veiksmingai įgyvendinti iki 2020 m.; |
| --- | --- |

F.

kadangi, remiantis Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (angl. IPCC) pateiktais moksliniais įrodymais, norint įgyvendinti 2o oC tikslą, didžiausias 2015 m. pasaulinis išmetamas dujų kiekis iki 2050 m. turi būti sumažintas mažiausiai 50 proc., palyginti su 1990 m., ir nuo tada toliau mažėti; kadangi todėl ES turėtų raginti visus didžiausius teršėjus imtis konkrečių veiksmų ir juos veiksmingai įgyvendinti iki 2020 m.;

| G. | kadangi iš naujausių mokslinių tyrimų rezultatų matyti, kad, pvz., Arkties regione klimato kaitos poveikis yra greitesnis ir labiau jaučiamas, nei anksčiau prognozuota; |
| --- | --- |

G.

kadangi iš naujausių mokslinių tyrimų rezultatų matyti, kad, pvz., Arkties regione klimato kaitos poveikis yra greitesnis ir labiau jaučiamas, nei anksčiau prognozuota;

| H. | kadangi, pasak Tarptautinės energetikos agentūros, prognozuojama, kad 2010–2035 m. energijos poreikis pasaulyje padidės trečdaliu; kadangi šis energijos poreikis sparčiausiai didės ir daugiausia teršalų bus išmetama besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse; kadangi netaupus iškastinio kuro vartojimas remiamas 400 mlrd. JAV dolerių vertės subsidijomis; |
| --- | --- |

H.

kadangi, pasak Tarptautinės energetikos agentūros, prognozuojama, kad 2010–2035 m. energijos poreikis pasaulyje padidės trečdaliu; kadangi šis energijos poreikis sparčiausiai didės ir daugiausia teršalų bus išmetama besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse; kadangi netaupus iškastinio kuro vartojimas remiamas 400 mlrd. JAV dolerių vertės subsidijomis;

| I. | kadangi anglies dioksido išmetimo energetikos sektoriuje ir pramonėje mažinimas taikant inovacijas būtų laikomas Europos pranašumu, nes ji pirmoji įžengtų į augančią tarptautinę su energija susijusių produktų ir paslaugų rinką; |
| --- | --- |

I.

kadangi anglies dioksido išmetimo energetikos sektoriuje ir pramonėje mažinimas taikant inovacijas būtų laikomas Europos pranašumu, nes ji pirmoji įžengtų į augančią tarptautinę su energija susijusių produktų ir paslaugų rinką;

| J. | kadangi tausios energetikos sektoriuje (ir gamybos, ir vartotojų lygmenimis) diegiamos inovacijos visame pasaulyje padeda kurti darbo vietas, skatinti ekonomikos augimą, didinti energetinę nepriklausomybę ir rūpintis švaresniu pasauliu, kuriame švelninama klimato kaita ir užtikrinamas pakankamas energijos tiekimas; |
| --- | --- |

J.

kadangi tausios energetikos sektoriuje (ir gamybos, ir vartotojų lygmenimis) diegiamos inovacijos visame pasaulyje padeda kurti darbo vietas, skatinti ekonomikos augimą, didinti energetinę nepriklausomybę ir rūpintis švaresniu pasauliu, kuriame švelninama klimato kaita ir užtikrinamas pakankamas energijos tiekimas;

| K. | kadangi investicijos į energetikos sektorių labai dažnai trunka 30 ar daugiau metų, o naujiems projektams ir politikos krytims planuoti reikia daug laiko – tai aiškiai parodo būtinybę visame pasaulyje energetikos srityje imtis naujų veiksmų; |
| --- | --- |

K.

kadangi investicijos į energetikos sektorių labai dažnai trunka 30 ar daugiau metų, o naujiems projektams ir politikos krytims planuoti reikia daug laiko – tai aiškiai parodo būtinybę visame pasaulyje energetikos srityje imtis naujų veiksmų;

| L. | kadangi, norint diegti veiksmingas inovacijas energetikos ir transporto sistemoje, reikia atlikti daugiau mokslinių tyrimų; |
| --- | --- |

L.

kadangi, norint diegti veiksmingas inovacijas energetikos ir transporto sistemoje, reikia atlikti daugiau mokslinių tyrimų;

| M. | kadangi ES turėtų imtis lyderės vaidmens kovojant su klimato kaita, siekdama parodyti savo pastangų rimtumą ir atsižvelgdama į savo technologines bei ekonomines galimybes; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES turėtų imtis lyderės vaidmens kovojant su klimato kaita, siekdama parodyti savo pastangų rimtumą ir atsižvelgdama į savo technologines bei ekonomines galimybes;

| N. | kadangi 2015 m. nebus įmanoma pasiekti teisiškai privalomo susitarimo jeigu nebus sutarta dėl vienodų ilgalaikės trukmės pastangų mažinant klimato kaitą; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2015 m. nebus įmanoma pasiekti teisiškai privalomo susitarimo jeigu nebus sutarta dėl vienodų ilgalaikės trukmės pastangų mažinant klimato kaitą;

| O. | kadangi 16-osios JTBKKK šalių konferencijos (COP 16) Kankūne metu išsivysčiusios šalys įsipareigojo iki 2020 m. kasmet suteikti 100 mlrd. JAV dolerių naują ir papildomą finansavimą, skirtą kovai su klimato kaita besivystančiose šalyse, tačiau kadangi tarptautiniu mastu iki šiol nesusitarta, ką reiškia „naujas ir papildomas“; |
| --- | --- |

O.

kadangi 16-osios JTBKKK šalių konferencijos (COP 16) Kankūne metu išsivysčiusios šalys įsipareigojo iki 2020 m. kasmet suteikti 100 mlrd. JAV dolerių naują ir papildomą finansavimą, skirtą kovai su klimato kaita besivystančiose šalyse, tačiau kadangi tarptautiniu mastu iki šiol nesusitarta, ką reiškia „naujas ir papildomas“;

| P. | kadangi po 2012 m. – paskutiniųjų „skubios pradžios“ finansavimo metų (30 mlrd. JAV dolerių dydžio per trejus metus įsipareigojimas, prisiimtas Kopenhagoje) – nėra užtikrintumo dėl kovos su klimato kaita finansavimo; |
| --- | --- |

P.

kadangi po 2012 m. – paskutiniųjų „skubios pradžios“ finansavimo metų (30 mlrd. JAV dolerių dydžio per trejus metus įsipareigojimas, prisiimtas Kopenhagoje) – nėra užtikrintumo dėl kovos su klimato kaita finansavimo;

| Q. | kadangi pasauliniu mastu apie 20 proc. šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio išskiriama dėl miškų naikinimo ir kitų pavidalų žemės naudojimo bei naudojimo paskirties pakeitimų ir kadangi plėtojant agrarinę miškininkystę mažėja išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis saugant daugiau anglies dioksido bei mažėja skurdas įvairinant vietos bendruomenių gaunamas pajamas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi pasauliniu mastu apie 20 proc. šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio išskiriama dėl miškų naikinimo ir kitų pavidalų žemės naudojimo bei naudojimo paskirties pakeitimų ir kadangi plėtojant agrarinę miškininkystę mažėja išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis saugant daugiau anglies dioksido bei mažėja skurdas įvairinant vietos bendruomenių gaunamas pajamas;

| R. | kadangi geresnis miškų valdymas yra būtina sąlyga norint ilgam sumažinti miškų naikinimą; |
| --- | --- |

R.

kadangi geresnis miškų valdymas yra būtina sąlyga norint ilgam sumažinti miškų naikinimą;

Durbano efektyvesnių veiksmų platforma

| 1. | palankiai vertina Durbano efektyvesnių veiksmų platformos ad hoc darbo grupės įsteigimą ir pažymi, kad pagal Sprendimą Nr. 1/CP 17 darbo grupė skubos tvarka turi pradėti savo darbą, kad parengtų visoms šalims taikomą pagal konvenciją teisinę galią turintį protokolą, teisinę priemonę arba sutartą dokumentą, ir savo darbą baigti kuo anksčiau ir ne vėliau kaip 2015 m.; be to, pažymi, kad jos darbas turi remtis Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos penktąja vertinimo ataskaita, kuri turi būti paskelbta iki 2014 m.; taip pat palankai vertina procesą, kuriuo siekiama didinti iki 2020 m. užsibrėžtų tikslų užmojį; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Durbano efektyvesnių veiksmų platformos ad hoc darbo grupės įsteigimą ir pažymi, kad pagal Sprendimą Nr. 1/CP 17 darbo grupė skubos tvarka turi pradėti savo darbą, kad parengtų visoms šalims taikomą pagal konvenciją teisinę galią turintį protokolą, teisinę priemonę arba sutartą dokumentą, ir savo darbą baigti kuo anksčiau ir ne vėliau kaip 2015 m.; be to, pažymi, kad jos darbas turi remtis Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos penktąja vertinimo ataskaita, kuri turi būti paskelbta iki 2014 m.; taip pat palankai vertina procesą, kuriuo siekiama didinti iki 2020 m. užsibrėžtų tikslų užmojį;

| 2. | pabrėžia, jog siekiant užtikrinti, kad Durbano efektyvesnių veiksmų platforma būtų pakankamai naudinga klimatui, lygybė ir bendri, bet diferencijuoti įsipareigojimai ir atitinkami pajėgumai turi būti esminės šios veiksmų platformos dalys; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, jog siekiant užtikrinti, kad Durbano efektyvesnių veiksmų platforma būtų pakankamai naudinga klimatui, lygybė ir bendri, bet diferencijuoti įsipareigojimai ir atitinkami pajėgumai turi būti esminės šios veiksmų platformos dalys;

| 3. | pažymi, kad sykiu su veiksmais pagal Durbano dokumentų rinkinį reikia, kad ad hoc darbo grupė dėl ilgalaikių bendradarbiavimo veiksmų parengtų suderintas išvadas iki Dohos konferencijos; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad sykiu su veiksmais pagal Durbano dokumentų rinkinį reikia, kad ad hoc darbo grupė dėl ilgalaikių bendradarbiavimo veiksmų parengtų suderintas išvadas iki Dohos konferencijos;

| 4. | pabrėžia, kad naujoji teisinė priemonė turės padėti užtikrinti, kad klimato kaitos švelninimo veiksmai atitiktų pasaulinį „anglies dioksido biudžetą“, kuris yra suderintas su siekiu stabilizuoti klimato kaitą, kad temperatūra nekiltų daugiau kaip 2o oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, taip pat įdiegti priemones, kurių reikia norint imtis veiksmų klimato srityje besivystančiose šalyse, ir nustatyti griežtą apskaitos, stebėsenos ir ataskaitų teikimo bei vykdymo užtikrinimo ir reikalavimų laikymosi tvarką; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad naujoji teisinė priemonė turės padėti užtikrinti, kad klimato kaitos švelninimo veiksmai atitiktų pasaulinį „anglies dioksido biudžetą“, kuris yra suderintas su siekiu stabilizuoti klimato kaitą, kad temperatūra nekiltų daugiau kaip 2o oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, taip pat įdiegti priemones, kurių reikia norint imtis veiksmų klimato srityje besivystančiose šalyse, ir nustatyti griežtą apskaitos, stebėsenos ir ataskaitų teikimo bei vykdymo užtikrinimo ir reikalavimų laikymosi tvarką;

| 5. | todėl reiškia susirūpinimą dėl sunkumų keliančios tam tikrų šalių pozicijos, išreikštos Bonos derybose, kurios įvyko 2012 m. gegužės mėn., tačiau palankiai vertina nedidelius, bet akivaizdžius veiksmus konvergencijai užtikrinti, kurių imtasi 2012 m. rugpjūčio 30 – rugsėjo 5 d. Bankoke, Tailande, vykusiuose neoficialiuose papildomuose posėdžiuose; |
| --- | --- |

5.

todėl reiškia susirūpinimą dėl sunkumų keliančios tam tikrų šalių pozicijos, išreikštos Bonos derybose, kurios įvyko 2012 m. gegužės mėn., tačiau palankiai vertina nedidelius, bet akivaizdžius veiksmus konvergencijai užtikrinti, kurių imtasi 2012 m. rugpjūčio 30 – rugsėjo 5 d. Bankoke, Tailande, vykusiuose neoficialiuose papildomuose posėdžiuose;

| 6. | ragina prieš sudarant ad hoc darbo grupę dėl ilgalaikių bendradarbiavimo veiksmų siekti didesnio aiškumo ir sutarimo pastangų palyginamumo ir išsivysčiusioms šalims, kurios nėra Kioto protokolo šalys, taikomos bendros apskaitos klausimais; |
| --- | --- |

6.

ragina prieš sudarant ad hoc darbo grupę dėl ilgalaikių bendradarbiavimo veiksmų siekti didesnio aiškumo ir sutarimo pastangų palyginamumo ir išsivysčiusioms šalims, kurios nėra Kioto protokolo šalys, taikomos bendros apskaitos klausimais;

| 7. | pabrėžia, kad ES turi rodyti pavyzdį įgyvendindama prisiimtus įsipareigojimus ir pabrėžiamai rodydama klimato kaitos švelninimo ir finansų sričių siekius; todėl mano, kad visų Europos Sąjungos institucijų atsakomybė yra prieš Dohos konferenciją aktyviai imtis diplomatijos klimato kaitos srityje veiksmų ir sudaryti tarptautines sąjungas siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Durbano dokumentų rinkinyje numatytų įsipareigojimų ir kad JTBKKK procesas būtų integruotas į naują daugiašalę sistemą, kuri turi būti suderinta iki 2015 m.; pabrėžia, kad svarbu išaiškinti, kaip šios konvencijos principai bus taikomi po 2020 m., kad visos šalys prisiimtų įsipareigojimus; taip pat laikosi nuomonės, kad naujoji per 17-ąją Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferenciją apibrėžta rinka grindžiama priemonė šiuo požiūriu yra labai svarbi, ir tikisi, kad ad hoc darbo grupei dėl ilgalaikių bendradarbiavimo veiksmų pavyks nustatyti šios priemonės veikimo sąlygas ir procedūras; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad ES turi rodyti pavyzdį įgyvendindama prisiimtus įsipareigojimus ir pabrėžiamai rodydama klimato kaitos švelninimo ir finansų sričių siekius; todėl mano, kad visų Europos Sąjungos institucijų atsakomybė yra prieš Dohos konferenciją aktyviai imtis diplomatijos klimato kaitos srityje veiksmų ir sudaryti tarptautines sąjungas siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Durbano dokumentų rinkinyje numatytų įsipareigojimų ir kad JTBKKK procesas būtų integruotas į naują daugiašalę sistemą, kuri turi būti suderinta iki 2015 m.; pabrėžia, kad svarbu išaiškinti, kaip šios konvencijos principai bus taikomi po 2020 m., kad visos šalys prisiimtų įsipareigojimus; taip pat laikosi nuomonės, kad naujoji per 17-ąją Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferenciją apibrėžta rinka grindžiama priemonė šiuo požiūriu yra labai svarbi, ir tikisi, kad ad hoc darbo grupei dėl ilgalaikių bendradarbiavimo veiksmų pavyks nustatyti šios priemonės veikimo sąlygas ir procedūras;

Kioto protokolas – antrasis įsipareigojimų laikotarpis

| 8. | palaiko šalių sprendimą, kuris atsispindi Durbano dokumentų rinkinyje ir iš viso apima apie 15 proc. visame pasaulyje išmetamų teršalų – priežastis dėl kurios ES turėtų sustiprinti savo pastangas ieškant sprendimų bendroms priemonėms siekiant visų pagrindinių veikėjų pritarimo, kad kaip tarpinis žingsnis antrasis Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpis prasidėtų 2013 m. sausio 1 d. ir būtų pereinama prie naujos efektyvesnės ir tiesiškai privalomos tarptautinės sistemos, kuri įtrauktų visas šalis ir įsigaliotų iki 2020 m.; |
| --- | --- |

8.

palaiko šalių sprendimą, kuris atsispindi Durbano dokumentų rinkinyje ir iš viso apima apie 15 proc. visame pasaulyje išmetamų teršalų – priežastis dėl kurios ES turėtų sustiprinti savo pastangas ieškant sprendimų bendroms priemonėms siekiant visų pagrindinių veikėjų pritarimo, kad kaip tarpinis žingsnis antrasis Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpis prasidėtų 2013 m. sausio 1 d. ir būtų pereinama prie naujos efektyvesnės ir tiesiškai privalomos tarptautinės sistemos, kuri įtrauktų visas šalis ir įsigaliotų iki 2020 m.;

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad galimu antruoju Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiu Jungtinės Amerikos Valstijos, Rusija, Japonija ir Kanada neprisiėmė įsipareigojimų, o Australija ir Naujoji Zelandija šiuo klausimu neapsisprendė; be to, pažymi, kad ir toliau trūksta besivystančioms šalims, pvz., Kinijai, Indijai, Brazilijai ir Indonezijai, taikytinų išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslų; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į tai, kad galimu antruoju Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiu Jungtinės Amerikos Valstijos, Rusija, Japonija ir Kanada neprisiėmė įsipareigojimų, o Australija ir Naujoji Zelandija šiuo klausimu neapsisprendė; be to, pažymi, kad ir toliau trūksta besivystančioms šalims, pvz., Kinijai, Indijai, Brazilijai ir Indonezijai, taikytinų išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslų;

| 10. | ragina Dohoje priimti reikalingus pakeitimus, kad antrasis Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpis, taikant laikinąją tvarką, galėtų būti iš karto pradėtas; |
| --- | --- |

10.

ragina Dohoje priimti reikalingus pakeitimus, kad antrasis Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpis, taikant laikinąją tvarką, galėtų būti iš karto pradėtas;

| 11. | atkreipia dėmesį į Durbano dokumentų rinkinio Sprendime Nr. 1/CMP 7 nustatytą pažadą, kad dėl antrojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigos datos bus nuspręsta Dohos konferencijoje, ir pritaria sumanymui nustatyti aštuonerių metų įsipareigojimų laikotarpį, kuris baigtųsi 2020 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į Durbano dokumentų rinkinio Sprendime Nr. 1/CMP 7 nustatytą pažadą, kad dėl antrojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigos datos bus nuspręsta Dohos konferencijoje, ir pritaria sumanymui nustatyti aštuonerių metų įsipareigojimų laikotarpį, kuris baigtųsi 2020 m. gruodžio 31 d.;

| 12. | pabrėžia, kad pagal dabartinę Kioto protokolo veikimo struktūrą reikia kiekiais nustatytus įsipareigojimus riboti ar mažinti išmetamuosius teršalus, kuriuos šalys turėjo pateikti iki 2012 m. gegužės mėn., Dohos konferencijoje patvirtinti kaip Kioto protokolo pakeitimus pagal Sprendimą Nr. 1/CMP 7; ragina B priede išvardytas šalis, kurios dar nepateikė kiekiais nustatytų įsipareigojimų riboti ar mažinti išmetamuosius teršalus, juos pateikti; ragina tas B priedo šalis, kurios to dar nepadarė, pateikti savo kiekiais nustatytus įsipareigojimus riboti ar mažinti išmetamuosius teršalus ir sveikina ES tai padarius; pabrėžia, kad perkeliant nustatytosios normos vienetus į antrąjį įsipareigojimų laikotarpį būtų pakenkta Kioto protokolo vientisumui; atkreipia dėmesį į tai, kad, jei valstybėms narėms bus leidžiama perkelti nustatytosios normos vienetus, Kioto protokolas klimato kaitos švelninimui nedarys jokio tikro poveikio; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad pagal dabartinę Kioto protokolo veikimo struktūrą reikia kiekiais nustatytus įsipareigojimus riboti ar mažinti išmetamuosius teršalus, kuriuos šalys turėjo pateikti iki 2012 m. gegužės mėn., Dohos konferencijoje patvirtinti kaip Kioto protokolo pakeitimus pagal Sprendimą Nr. 1/CMP 7; ragina B priede išvardytas šalis, kurios dar nepateikė kiekiais nustatytų įsipareigojimų riboti ar mažinti išmetamuosius teršalus, juos pateikti; ragina tas B priedo šalis, kurios to dar nepadarė, pateikti savo kiekiais nustatytus įsipareigojimus riboti ar mažinti išmetamuosius teršalus ir sveikina ES tai padarius; pabrėžia, kad perkeliant nustatytosios normos vienetus į antrąjį įsipareigojimų laikotarpį būtų pakenkta Kioto protokolo vientisumui; atkreipia dėmesį į tai, kad, jei valstybėms narėms bus leidžiama perkelti nustatytosios normos vienetus, Kioto protokolas klimato kaitos švelninimui nedarys jokio tikro poveikio;

| 13. | palankiai vertina 77-ių grupės ir Kinijos pateiktą pasiūlymą pertekliaus naudojimui veiksmingai valdyti ir mažinti; pažymi, kad Europos Sąjunga iki šiol nepateikė pasiūlymo, kaip būtų galima išspręsti nustatytosios normos vienetų pertekliaus klausimą; primena, kad Lisabonos sutartyje nurodyta, jog Europos Sąjungos Taryba ir dėl bendrųjų priemonių (ES sutarties 16 straipsnis), ir per visą procedūrą, kai deramasi dėl naujų tarptautinių susitarimų ir jie sudaromi (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnis), priima sprendimus kvalifikuota balsų dauguma; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina 77-ių grupės ir Kinijos pateiktą pasiūlymą pertekliaus naudojimui veiksmingai valdyti ir mažinti; pažymi, kad Europos Sąjunga iki šiol nepateikė pasiūlymo, kaip būtų galima išspręsti nustatytosios normos vienetų pertekliaus klausimą; primena, kad Lisabonos sutartyje nurodyta, jog Europos Sąjungos Taryba ir dėl bendrųjų priemonių (ES sutarties 16 straipsnis), ir per visą procedūrą, kai deramasi dėl naujų tarptautinių susitarimų ir jie sudaromi (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnis), priima sprendimus kvalifikuota balsų dauguma;

| 14. | dar kartą reikalauja, kad švarios plėtros mechanizmas būtų reformuotas, nustatant griežtus kokybės standartus, kuriais būtų užtikrinamas aukštas šių projektų lygmuo, kad šie projektai padėtų patikimai, patikrinamai, faktiškai ir papildomai mažinti išmetamuosius teršalus, prisidedant prie besivystančių šalių tvaraus vystymosi ir užtikrinant, kad šis mechanizmas nebūtų naudojamas netinkamai pagal didelio anglies dioksido kiekio infrastruktūros projektus; mano, kad ateityje švarios plėtros mechanizmas turi būti taikomas tik mažiausiai išsivysčiusioms šalims; |
| --- | --- |

14.

dar kartą reikalauja, kad švarios plėtros mechanizmas būtų reformuotas, nustatant griežtus kokybės standartus, kuriais būtų užtikrinamas aukštas šių projektų lygmuo, kad šie projektai padėtų patikimai, patikrinamai, faktiškai ir papildomai mažinti išmetamuosius teršalus, prisidedant prie besivystančių šalių tvaraus vystymosi ir užtikrinant, kad šis mechanizmas nebūtų naudojamas netinkamai pagal didelio anglies dioksido kiekio infrastruktūros projektus; mano, kad ateityje švarios plėtros mechanizmas turi būti taikomas tik mažiausiai išsivysčiusioms šalims;

Atotrūkis klimato kaitos švelninimo srityje

| 15. | pabrėžia, kad visos šalys pirmiausia turi skubiai įvykdyti prisiimtus įsipareigojimus, o antra – padidinti siektiną lygį nuo dabar iki 2020 m., kad pasiektų 2o oC tikslą; pakartotinai primena, kad reikia skubiai daryti pažangą panaikinant milijardų tonų dydžio mokslinių tyrimų rezultatų ir konferencijos šalių prisiimtų dabartinių įsipareigojimų skirtumą, tvirtinant privalomus įsipareigojimus ir veiksmus, kurie būtų platesnio užmojo už Kopenhagos susitarime numatytus taršos mažinimo įsipareigojimus ir veiksmus, remiantis bendros, bet diferencijuotos atsakomybės ir atitinkamų pajėgumų principu, pagal kurį skurdesnėms šalims teikiant finansinę ir technologinę pagalbą bei pasinaudojant pajėgumų stiprinimo priemonėmis būtų padedama tiesiogiai pereiti prie pažangios mažo anglies dioksido kiekio technologijų energetikos bei ekonomikos sistemos; visų pirma ragina šalis skubiai imtis priemonių, kurios įsigaliotų vėliausiai 2015 m., tarptautinio oro ir jūrų transporto bei kitų sektorių išmetamųjų teršalų, taip pat hidrofluorangliavandenilių (HFC), juodosios anglies, metano ir kitų trumpaamžių klimatui poveikį darančių medžiagų kiekiui mažinti, kad būtų panaikintas su 2 oC tikslu susijęs atotrūkis; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad visos šalys pirmiausia turi skubiai įvykdyti prisiimtus įsipareigojimus, o antra – padidinti siektiną lygį nuo dabar iki 2020 m., kad pasiektų 2o oC tikslą; pakartotinai primena, kad reikia skubiai daryti pažangą panaikinant milijardų tonų dydžio mokslinių tyrimų rezultatų ir konferencijos šalių prisiimtų dabartinių įsipareigojimų skirtumą, tvirtinant privalomus įsipareigojimus ir veiksmus, kurie būtų platesnio užmojo už Kopenhagos susitarime numatytus taršos mažinimo įsipareigojimus ir veiksmus, remiantis bendros, bet diferencijuotos atsakomybės ir atitinkamų pajėgumų principu, pagal kurį skurdesnėms šalims teikiant finansinę ir technologinę pagalbą bei pasinaudojant pajėgumų stiprinimo priemonėmis būtų padedama tiesiogiai pereiti prie pažangios mažo anglies dioksido kiekio technologijų energetikos bei ekonomikos sistemos; visų pirma ragina šalis skubiai imtis priemonių, kurios įsigaliotų vėliausiai 2015 m., tarptautinio oro ir jūrų transporto bei kitų sektorių išmetamųjų teršalų, taip pat hidrofluorangliavandenilių (HFC), juodosios anglies, metano ir kitų trumpaamžių klimatui poveikį darančių medžiagų kiekiui mažinti, kad būtų panaikintas su 2 oC tikslu susijęs atotrūkis;

| 16. | ragina Dohos konferencijoje priimti sprendimą dėl pasaulinio atotrūkio klimato kaitos švelninimo srityje dydžio įvertinimo ir šį atotrūkį nuolat stebėti, kad būtų galima imtis būtinų veiksmų jam panaikinti; |
| --- | --- |

16.

ragina Dohos konferencijoje priimti sprendimą dėl pasaulinio atotrūkio klimato kaitos švelninimo srityje dydžio įvertinimo ir šį atotrūkį nuolat stebėti, kad būtų galima imtis būtinų veiksmų jam panaikinti;

| 17. | primygtinai ragina Komisiją ir Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujantį Kiprą rasti sąjungininkų vadinamajam milijardų tonų atotrūkiui, t. y. dabartinio siektino lygio ir reikalaujamo lygio, kad pasaulio klimato atšilimas neviršytų 2o oC, skirtumui panaikinti; |
| --- | --- |

17.

primygtinai ragina Komisiją ir Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujantį Kiprą rasti sąjungininkų vadinamajam milijardų tonų atotrūkiui, t. y. dabartinio siektino lygio ir reikalaujamo lygio, kad pasaulio klimato atšilimas neviršytų 2o oC, skirtumui panaikinti;

| 18. | pripažįsta, kad veiksmingas laipsniškas iškastinio kuro subsidijavimo atsisakymas labai padėtų sumažinti atotrūkį klimato kaitos švelninimo srityje; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad veiksmingas laipsniškas iškastinio kuro subsidijavimo atsisakymas labai padėtų sumažinti atotrūkį klimato kaitos švelninimo srityje;

| 19. | primena, jog, remiantis Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos Ketvirtąja vertinimo ataskaita, reikia, kad iki 2020 m. pramoninės šalys sumažintų jų teritorijoje išmetamų teršalų kiekį 25–40 proc., palyginti su 1990 m. kiekiu, o visų besivystančių šalių grupė iki 2020 m. turėtų gerokai sumažinti šiuo metu numatomą išmetamųjų teršalų kiekio augimą, t. y. maždaug 15–30 proc.; be to, primena, kad apskritai iki 2020 m. pasaulio išmetamųjų teršalų kiekis turi nustoti didėti, ir ragina atvirai diskutuoti apie veiksmingesnes politikos strategijas, skirtas atotrūkiui klimato kaitos švelninimo srityje panaikinti; |
| --- | --- |

19.

primena, jog, remiantis Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos Ketvirtąja vertinimo ataskaita, reikia, kad iki 2020 m. pramoninės šalys sumažintų jų teritorijoje išmetamų teršalų kiekį 25–40 proc., palyginti su 1990 m. kiekiu, o visų besivystančių šalių grupė iki 2020 m. turėtų gerokai sumažinti šiuo metu numatomą išmetamųjų teršalų kiekio augimą, t. y. maždaug 15–30 proc.; be to, primena, kad apskritai iki 2020 m. pasaulio išmetamųjų teršalų kiekis turi nustoti didėti, ir ragina atvirai diskutuoti apie veiksmingesnes politikos strategijas, skirtas atotrūkiui klimato kaitos švelninimo srityje panaikinti;

| 20. | pabrėžia, kad reikia patikimo mokslinio pagrindo, kokį pateikė Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija, kurios struktūra ir procedūros buvo iš esmės pertvarkytos, ir pažymi Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos 5-osios vertinimo ataskaitos, kuri bus pateikta 2014 m., išvadų svarbą šioje srityje; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad reikia patikimo mokslinio pagrindo, kokį pateikė Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija, kurios struktūra ir procedūros buvo iš esmės pertvarkytos, ir pažymi Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos 5-osios vertinimo ataskaitos, kuri bus pateikta 2014 m., išvadų svarbą šioje srityje;

| 21. | primena, kad pačiai Europos Sąjungai naudinga siekti klimato apsaugos tikslo iki 2020 m. 30 proc. sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir taip užtikrinti tvarų ekonomikos augimą, kurti papildomas darbo vietas ir mažinti priklausomybę nuo energijos importo; |
| --- | --- |

21.

primena, kad pačiai Europos Sąjungai naudinga siekti klimato apsaugos tikslo iki 2020 m. 30 proc. sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir taip užtikrinti tvarų ekonomikos augimą, kurti papildomas darbo vietas ir mažinti priklausomybę nuo energijos importo;

| 22. | palankiai vertina pasiūlymą įtraukti į ES teisės aktus Kankūno susitarimą, kad išsivysčiusios šalys, kurios yra šio susitarimo šalys, parengtų anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamas vystymosi strategijas, ir pabrėžia, kaip svarbu teikti finansinę ir techninę paramą besivystančioms šalims, kurios yra šio susitarimo šalys, kad jos galėtų patvirtinti ir įgyvendinti anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamus vystymosi planus; pažymi, kad šiuose planuose ir strategijose turėtų būti apibrėžtos politikos kryptys ir priemonės, apimančios išankstinius veiksmus šalies viduje, kad būtų išvengta su didelio CO2 kiekio išmetimu susijusių investicijų ir infrastruktūros įšaldymo bei trumpalaikiai ir vidutinės trukmės energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos tikslai; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina pasiūlymą įtraukti į ES teisės aktus Kankūno susitarimą, kad išsivysčiusios šalys, kurios yra šio susitarimo šalys, parengtų anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamas vystymosi strategijas, ir pabrėžia, kaip svarbu teikti finansinę ir techninę paramą besivystančioms šalims, kurios yra šio susitarimo šalys, kad jos galėtų patvirtinti ir įgyvendinti anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamus vystymosi planus; pažymi, kad šiuose planuose ir strategijose turėtų būti apibrėžtos politikos kryptys ir priemonės, apimančios išankstinius veiksmus šalies viduje, kad būtų išvengta su didelio CO2 kiekio išmetimu susijusių investicijų ir infrastruktūros įšaldymo bei trumpalaikiai ir vidutinės trukmės energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos tikslai;

Kovos su klimato kaita finansavimas

| 23. | pabrėžia, kad būtina išvengti finansavimo spragų po 2012 m. (kai baigiasi „skubios pradžios“ finansavimo laikotarpis) ir siekti parengti planą, pagal kurį turėtų būti užtikrinamas įvairių šaltinių skiriamas finansavimas kovai su klimato kaita 2013–2020 m. laikotarpiu; mano, kad, siekiant paspartinti pereinamuosius procesus ir išvengti prisirišimo prie iškastinio kuro daugumoje besivystančių šalių, taip pat remti besivystančių šalių pastangas švelninti klimato kaitą bei prie jos prisitaikyti, konkretūs įsipareigojimai dėl finansavimo 2013–2020 m. laikotarpiu yra ypač svarbūs; primena, kad dauguma valstybių narių iki šiol neprisiėmė jokių kovos su klimato kaita finansavimo po - 2013 m. įsipareigojimų; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad būtina išvengti finansavimo spragų po 2012 m. (kai baigiasi „skubios pradžios“ finansavimo laikotarpis) ir siekti parengti planą, pagal kurį turėtų būti užtikrinamas įvairių šaltinių skiriamas finansavimas kovai su klimato kaita 2013–2020 m. laikotarpiu; mano, kad, siekiant paspartinti pereinamuosius procesus ir išvengti prisirišimo prie iškastinio kuro daugumoje besivystančių šalių, taip pat remti besivystančių šalių pastangas švelninti klimato kaitą bei prie jos prisitaikyti, konkretūs įsipareigojimai dėl finansavimo 2013–2020 m. laikotarpiu yra ypač svarbūs; primena, kad dauguma valstybių narių iki šiol neprisiėmė jokių kovos su klimato kaita finansavimo po - 2013 m. įsipareigojimų;

| 24. | susirūpinęs pastebi, kad, nors išsivysčiusios šalys įsipareigojo iki 2020 m. kasmet suteikti 100 mlrd. JAV dolerių naują ir papildomą finansavimą, skirtą kovai su klimato kaita besivystančiose šalyse, iki šiol nėra tarptautiniu mastu sutarta kas yra „naujas ir papildomas“; |
| --- | --- |

24.

susirūpinęs pastebi, kad, nors išsivysčiusios šalys įsipareigojo iki 2020 m. kasmet suteikti 100 mlrd. JAV dolerių naują ir papildomą finansavimą, skirtą kovai su klimato kaita besivystančiose šalyse, iki šiol nėra tarptautiniu mastu sutarta kas yra „naujas ir papildomas“;

| 25. | pabrėžia, kad kovai su klimato kaita skirtų lėšų vertinimas, tikrinimas ir stebėjimas, kartu su jų papildomumo aspektu, yra būtinas ir tam reikalingas tarptautiniu mastu priimtas apibrėžimas; ragina ES patvirtinti bendrą metodą, kuriuo būtų užtikrinama, kad oficiali parama vystymuisi nebus nukreipta nuo turimų vystymosi tikslų, tačiau bus iš tiesų papildoma; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad kovai su klimato kaita skirtų lėšų vertinimas, tikrinimas ir stebėjimas, kartu su jų papildomumo aspektu, yra būtinas ir tam reikalingas tarptautiniu mastu priimtas apibrėžimas; ragina ES patvirtinti bendrą metodą, kuriuo būtų užtikrinama, kad oficiali parama vystymuisi nebus nukreipta nuo turimų vystymosi tikslų, tačiau bus iš tiesų papildoma;

| 26. | palankiai vertina ilgalaikio finansavimo šaltinių ir besivystančių šalių poreikių finansavimo darbo programos veiklą ir laukia, kol bus pateikta pirmininkų ataskaita, kuri bus svarstoma Dohos konferencijoje; |
| --- | --- |

26.

palankiai vertina ilgalaikio finansavimo šaltinių ir besivystančių šalių poreikių finansavimo darbo programos veiklą ir laukia, kol bus pateikta pirmininkų ataskaita, kuri bus svarstoma Dohos konferencijoje;

| 27. | mano, kad skiriant finansavimą kovos su klimato kaita besivystančiose šalyse priemonėms reikia spręsti jau šiandien jaučiamo neigiamo klimato kaitos poveikio klausimą ir padėti didinti atsparumą, visų pirma skurdžiausiose ir pažeidžiamiausiose šalyse, taip pat padėti iki 2020 m. panaikinti siekių klimato kaitos švelninimo srityje atotrūkį ir kartu prisidėti prie tvaraus vystymosi; |
| --- | --- |

27.

mano, kad skiriant finansavimą kovos su klimato kaita besivystančiose šalyse priemonėms reikia spręsti jau šiandien jaučiamo neigiamo klimato kaitos poveikio klausimą ir padėti didinti atsparumą, visų pirma skurdžiausiose ir pažeidžiamiausiose šalyse, taip pat padėti iki 2020 m. panaikinti siekių klimato kaitos švelninimo srityje atotrūkį ir kartu prisidėti prie tvaraus vystymosi;

| 28. | todėl atkreipia dėmesį į tai, kad reikėtų ieškoti novatoriškų ir papildomų finansavimo šaltinių (tarptautiniai finansinių sandorių mokesčiai ir tarptautinio oro ir jūrų transporto rinkliavos); |
| --- | --- |

28.

todėl atkreipia dėmesį į tai, kad reikėtų ieškoti novatoriškų ir papildomų finansavimo šaltinių (tarptautiniai finansinių sandorių mokesčiai ir tarptautinio oro ir jūrų transporto rinkliavos);

| 29. | ragina Komisiją užtikrinti, kad toks finansavimas bus naujas ir papildomas ir toliau skatinti naujoviškus finansavimo šaltinius; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją užtikrinti, kad toks finansavimas bus naujas ir papildomas ir toliau skatinti naujoviškus finansavimo šaltinius;

| 30. | pabrėžia dideles sąnaudų ekonomijos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo teikiamas galimybes atsisakyti iškastiniam kurui skiriamų subsidijų; ragina Dohos konferencijoje patvirtinti planus dėl laipsniško iškastiniam kurui skiriamų subsidijų atsisakymo tiek išsivysčiusiose, tiek besivystančiose šalyse, pirmenybę teikiant I priede išvardytoms šalims; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia dideles sąnaudų ekonomijos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo teikiamas galimybes atsisakyti iškastiniam kurui skiriamų subsidijų; ragina Dohos konferencijoje patvirtinti planus dėl laipsniško iškastiniam kurui skiriamų subsidijų atsisakymo tiek išsivysčiusiose, tiek besivystančiose šalyse, pirmenybę teikiant I priede išvardytoms šalims;

| 31. | palankiai vertina tai, kad buvo įsteigta Ekologinio klimato fondo valdyba, ir laukia sprendimo dėl šio fondo sekretoriato atstovo Dohos konferencijoje; atkreipia dėmesį, kad Dohos konferencijoje reikia priimti tolesnius sprendimus, kad būtų pradėtas naudoti Ekologinis klimato fondas, kaip nustatyta Kankūno susitarimais, ypač kiek tai sietina su jo pradiniu kapitalu, ir pabrėžia poreikį mobilizuoti šalių finansinę paramą, siekiant pradėti šio fondo veiklą; pripažįsta, kad Ekologinis klimato fondas yra labai svarbus didinat mažiausiai išsivysčiusių šalių pajėgumus švelninti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos padarinių, o konkretūs finansiniai įsipareigojimai šioje srityje yra ypač svarbūs; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina tai, kad buvo įsteigta Ekologinio klimato fondo valdyba, ir laukia sprendimo dėl šio fondo sekretoriato atstovo Dohos konferencijoje; atkreipia dėmesį, kad Dohos konferencijoje reikia priimti tolesnius sprendimus, kad būtų pradėtas naudoti Ekologinis klimato fondas, kaip nustatyta Kankūno susitarimais, ypač kiek tai sietina su jo pradiniu kapitalu, ir pabrėžia poreikį mobilizuoti šalių finansinę paramą, siekiant pradėti šio fondo veiklą; pripažįsta, kad Ekologinis klimato fondas yra labai svarbus didinat mažiausiai išsivysčiusių šalių pajėgumus švelninti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos padarinių, o konkretūs finansiniai įsipareigojimai šioje srityje yra ypač svarbūs;

| 32. | pabrėžia, kad Kankūno susitarimuose yra aiškiai nurodoma, jog besivystančioms šalims per Ekologinį klimato fondą teikiamos lėšos turi būti „naujos“ ir „papildomos“ prie jau turimos pagalbos vystymuisi; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad Kankūno susitarimuose yra aiškiai nurodoma, jog besivystančioms šalims per Ekologinį klimato fondą teikiamos lėšos turi būti „naujos“ ir „papildomos“ prie jau turimos pagalbos vystymuisi;

| 33. | primena, kad, nors besivystančios šalys mažiausiai prisidėjo prie vis didesnės šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracijos atmosferoje, jos yra labiausiai pažeidžiamos klimato kaitos poveikio požiūriu ir turi mažiausiai pajėgumų prie jos prisitaikyti; |
| --- | --- |

33.

primena, kad, nors besivystančios šalys mažiausiai prisidėjo prie vis didesnės šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracijos atmosferoje, jos yra labiausiai pažeidžiamos klimato kaitos poveikio požiūriu ir turi mažiausiai pajėgumų prie jos prisitaikyti;

| 34. | pabrėžia, kad politikos nuoseklumo užtikrinimas ir aplinkos aspekto įtraukimas į vystymosi projektus – tai esminė veiksmingos ES klimato kaitos padarinių švelninimo ir prisitaikymo prie jų strategijos dalis; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad politikos nuoseklumo užtikrinimas ir aplinkos aspekto įtraukimas į vystymosi projektus – tai esminė veiksmingos ES klimato kaitos padarinių švelninimo ir prisitaikymo prie jų strategijos dalis;

| 35. | ragina ES ir jos valstybes nares remti veiksmus besivystančiose šalyse, kuriais būtų keliami labiausiai skurstančiųjų gyvenimo standartai; ypač ragina ES užtikrinti, kad finansavimas būtų skiriamas tik ekologiškoms vystymosi tendencijoms remti – tai apima veiksmingą tiesioginės ar netiesioginės ES paramos iškastiniu kuru paremtai pramonei panaikinimą (pasinaudojant EIB paskolomis, eksporto kredito agentūromis ir t. t.), laikantis 2009 m. Didžiojo dvidešimtuko valstybių aukščiausiojo lygio susitikime Pitsburge ES prisiimtų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

35.

ragina ES ir jos valstybes nares remti veiksmus besivystančiose šalyse, kuriais būtų keliami labiausiai skurstančiųjų gyvenimo standartai; ypač ragina ES užtikrinti, kad finansavimas būtų skiriamas tik ekologiškoms vystymosi tendencijoms remti – tai apima veiksmingą tiesioginės ar netiesioginės ES paramos iškastiniu kuru paremtai pramonei panaikinimą (pasinaudojant EIB paskolomis, eksporto kredito agentūromis ir t. t.), laikantis 2009 m. Didžiojo dvidešimtuko valstybių aukščiausiojo lygio susitikime Pitsburge ES prisiimtų įsipareigojimų;

| 36. | pabrėžia, kad dabartinė ekonomikos krizė negali būti dingstis neveiklumui arba atsisakymui skirti lėšų prisitaikymo priemonėms besivystančiose šalyse; pabrėžia, kad, priešingai, ekonomikos, kurios sąlygomis į aplinką išskiriama mažai anglies dioksido, plėtra yra svarbus žingsnis įveikiant krizę; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad dabartinė ekonomikos krizė negali būti dingstis neveiklumui arba atsisakymui skirti lėšų prisitaikymo priemonėms besivystančiose šalyse; pabrėžia, kad, priešingai, ekonomikos, kurios sąlygomis į aplinką išskiriama mažai anglies dioksido, plėtra yra svarbus žingsnis įveikiant krizę;

| 37. | mano, kad besivystančias šalis – šioms pritaikant tvarias ir veiksmingas technologijas – turėtų remti pramoninės šalys, teikdamos pakankamas finansines ir technologines priemones; |
| --- | --- |

37.

mano, kad besivystančias šalis – šioms pritaikant tvarias ir veiksmingas technologijas – turėtų remti pramoninės šalys, teikdamos pakankamas finansines ir technologines priemones;

| 38. | mano, kad vykdant šias priemones reikia gerbti besivystančių šalių interesus ir prioritetus, atsižvelgti į vietos patirtį, skatinti pietų šalių savitarpio bendradarbiavimą ir mažo bei vidutinio masto žemės ūkį, tinkamai laikantis gamtinės ir ekologinės pusiausvyros; |
| --- | --- |

38.

mano, kad vykdant šias priemones reikia gerbti besivystančių šalių interesus ir prioritetus, atsižvelgti į vietos patirtį, skatinti pietų šalių savitarpio bendradarbiavimą ir mažo bei vidutinio masto žemės ūkį, tinkamai laikantis gamtinės ir ekologinės pusiausvyros;

| 39. | pabrėžia, kad be jau esamos pagalbos vystymuisi lėšas kovos su klimato kaita priemonėms reikėtų teikti kaip naują ir papildomą įnašą; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad be jau esamos pagalbos vystymuisi lėšas kovos su klimato kaita priemonėms reikėtų teikti kaip naują ir papildomą įnašą;

| 40. | primena ES bei jos valstybėms narėms, kad oficiali parama plėtrai yra esminė pagrindinių vystymosi poreikių, tokių kaip sveikatos apsauga ir švietimas, finansavimo priemonė ir tam skirtų lėšų negalima nukreipti kovai su klimato kaita; ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti pakankamą finansavimą, reikalingą Tūkstantmečio vystymosi tikslams pasiekti, kartu su naujomis ir papildomomis lėšomis, skirtomis kovai su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos; |
| --- | --- |

40.

primena ES bei jos valstybėms narėms, kad oficiali parama plėtrai yra esminė pagrindinių vystymosi poreikių, tokių kaip sveikatos apsauga ir švietimas, finansavimo priemonė ir tam skirtų lėšų negalima nukreipti kovai su klimato kaita; ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti pakankamą finansavimą, reikalingą Tūkstantmečio vystymosi tikslams pasiekti, kartu su naujomis ir papildomomis lėšomis, skirtomis kovai su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos;

Žemės naudojimas, žemės naudojimo paskirties keitimas ir miškininkystė

| 41. | palankiai vertina Sprendimą Nr. 2/CMP 7, kuris buvo priimtas Durbano konferencijoje, kaip svarbų žingsnį įvedant patikimas žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės sektoriaus apskaitos taisykles; atkreipia dėmesį į tai, kad sprendime numatoma dvimetė darbo programa siekiant ištirti, ar reikalinga išsamesnė apskaitos sistema, kad būtų užtikrintas sektoriaus indėlio mažinant išmetamųjų teršalų kiekį vientisumas aplinkosaugos požiūriu; |
| --- | --- |

41.

palankiai vertina Sprendimą Nr. 2/CMP 7, kuris buvo priimtas Durbano konferencijoje, kaip svarbų žingsnį įvedant patikimas žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės sektoriaus apskaitos taisykles; atkreipia dėmesį į tai, kad sprendime numatoma dvimetė darbo programa siekiant ištirti, ar reikalinga išsamesnė apskaitos sistema, kad būtų užtikrintas sektoriaus indėlio mažinant išmetamųjų teršalų kiekį vientisumas aplinkosaugos požiūriu;

| 42. | primena, kad besivystančiose šalyse dėl žemės paskirties keitimo ir žemės ūkio išmetama dalis didelė šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio; ragina ES remti agrarinę miškininkystę ar ekologinį žemės ūkį, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, nes šios abi šakos, sudarydamos sąlygas vietos bendruomenių pajamoms įvairinti, prisideda prie klimato kaitos padarinių švelninimo ir skurdo mažinimo; |
| --- | --- |

42.

primena, kad besivystančiose šalyse dėl žemės paskirties keitimo ir žemės ūkio išmetama dalis didelė šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio; ragina ES remti agrarinę miškininkystę ar ekologinį žemės ūkį, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, nes šios abi šakos, sudarydamos sąlygas vietos bendruomenių pajamoms įvairinti, prisideda prie klimato kaitos padarinių švelninimo ir skurdo mažinimo;

| 43. | primena, kad gaminant kurą iš maistinių pasėlių (tokių kaip aliejinių kultūrų sėklos, palmių aliejus, cukranendrės, cukriniai runkeliai ir kviečiai) būtų galima sukelti didžiulį žemės plotų poreikį ir sukelti pavojų žmonėms skurdžiose šalyse, kurių pragyvenimas priklauso nuo galimybės naudotis žeme bei gamtiniais ištekliais; |
| --- | --- |

43.

primena, kad gaminant kurą iš maistinių pasėlių (tokių kaip aliejinių kultūrų sėklos, palmių aliejus, cukranendrės, cukriniai runkeliai ir kviečiai) būtų galima sukelti didžiulį žemės plotų poreikį ir sukelti pavojų žmonėms skurdžiose šalyse, kurių pragyvenimas priklauso nuo galimybės naudotis žeme bei gamtiniais ištekliais;

| 44. | apgailestauja dėl to, kad Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvoje bei Degalų kokybės direktyvoje pateikti tvarumo kriterijai biokuro atveju yra ribotos apimties ir nepakankami norint įtraukti neigiamą biokuro naudojimo poveikį, ypač kai tai susiję su netiesioginiu žemės naudojimo paskirties keitimu; ragina ES atnaujinti savo tvarumo ir licencijavimo kriterijus, susijusius su biokuru, siekiant užtikrinti derėjimą su ES įsipareigojimu kovoti su klimato kaita ir jos teisiniais politinės vystymosi darnos kriterijais, išdėstytais Lisabonos sutarties 208 straipsnyje; |
| --- | --- |

44.

apgailestauja dėl to, kad Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvoje bei Degalų kokybės direktyvoje pateikti tvarumo kriterijai biokuro atveju yra ribotos apimties ir nepakankami norint įtraukti neigiamą biokuro naudojimo poveikį, ypač kai tai susiję su netiesioginiu žemės naudojimo paskirties keitimu; ragina ES atnaujinti savo tvarumo ir licencijavimo kriterijus, susijusius su biokuru, siekiant užtikrinti derėjimą su ES įsipareigojimu kovoti su klimato kaita ir jos teisiniais politinės vystymosi darnos kriterijais, išdėstytais Lisabonos sutarties 208 straipsnyje;

| 45. | pakartoja, kad intensyvesnis biomasės panaudojimas galėtų skatinti miškų kirtimą ir miškų anglies dioksido atsargų mažinimą – tai galėtų kelti pavojų ES tikslui apriboti klimato kaitos temperatūros augimo rodiklį 2o oC; prašo ES ir jos valstybes nares leisti naudoti tik tokius agrodegalus, kuriais akivaizdžiai galima sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, jais nebūtų keliama pavojaus žemės naudojimui ir nesutrikdomas gyventojų aprūpinimas maistu, o taip pat nekeliama pavojaus saugomoms teritorijoms; todėl primygtinai ragina Komisiją sukurti teisiškai privalomus biomasės tvarumo kriterijus, įtraukti netiesioginio žemės paskirties keitimo apskaičiavimus į jau galiojančius agrodegalų tvarumo kriterijus bei įtraukti netiesioginio žemės paskirties keitimo apskaičiavimus bei anglies dioksido „skolos“ apskaičiavimus į bioenergijos tvarumo kriterijus; |
| --- | --- |

45.

pakartoja, kad intensyvesnis biomasės panaudojimas galėtų skatinti miškų kirtimą ir miškų anglies dioksido atsargų mažinimą – tai galėtų kelti pavojų ES tikslui apriboti klimato kaitos temperatūros augimo rodiklį 2o oC; prašo ES ir jos valstybes nares leisti naudoti tik tokius agrodegalus, kuriais akivaizdžiai galima sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, jais nebūtų keliama pavojaus žemės naudojimui ir nesutrikdomas gyventojų aprūpinimas maistu, o taip pat nekeliama pavojaus saugomoms teritorijoms; todėl primygtinai ragina Komisiją sukurti teisiškai privalomus biomasės tvarumo kriterijus, įtraukti netiesioginio žemės paskirties keitimo apskaičiavimus į jau galiojančius agrodegalų tvarumo kriterijus bei įtraukti netiesioginio žemės paskirties keitimo apskaičiavimus bei anglies dioksido „skolos“ apskaičiavimus į bioenergijos tvarumo kriterijus;

Dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas (angl. REDD +)

| 46. | palankiai vertina Durbane priimtus sprendimus, susijusius su finansavimo, apsaugos priemonių ir atskaitos lygiais; mano, kad Dohoje reikia siekti tolesnės pažangos, ypač dėl miškų atskaitos lygių techninio įvertinimo; be to, atkreipia dėmesį, kad dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui tenka svarbus vaidmuo mažinant atotrūkį klimato kaitos švelninimo srityje; |
| --- | --- |

46.

palankiai vertina Durbane priimtus sprendimus, susijusius su finansavimo, apsaugos priemonių ir atskaitos lygiais; mano, kad Dohoje reikia siekti tolesnės pažangos, ypač dėl miškų atskaitos lygių techninio įvertinimo; be to, atkreipia dėmesį, kad dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui tenka svarbus vaidmuo mažinant atotrūkį klimato kaitos švelninimo srityje;

| 47. | pabrėžia, kad pagal Jungtinių Tautų bendrą klimato kaitos konvenciją dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo, toks mažinimas besivystančiose šalyse (REDD+) bus finansuojamas viešosioms lėšomis, ir ragina šalis prisiimti tvirtus politinius įsipareigojimus ieškoti naujoviškų finansavimo būdų; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad pagal Jungtinių Tautų bendrą klimato kaitos konvenciją dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo, toks mažinimas besivystančiose šalyse (REDD+) bus finansuojamas viešosioms lėšomis, ir ragina šalis prisiimti tvirtus politinius įsipareigojimus ieškoti naujoviškų finansavimo būdų;

| 48. | nepritaria sumanymams prekiauti miškų anglimi ir įtraukti REDD+ į anglies dioksido rinkas, nes tai lemtų kreditų paskirstymo perviršį ir tolesnį anglies dioksido kainos didėjimą; |
| --- | --- |

48.

nepritaria sumanymams prekiauti miškų anglimi ir įtraukti REDD+ į anglies dioksido rinkas, nes tai lemtų kreditų paskirstymo perviršį ir tolesnį anglies dioksido kainos didėjimą;

| 49. | pabrėžia, kad norint veiksmingai mažinti dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarantį išmetamųjų teršalų kiekį reikia užtikrinti skaidrumą ir įdiegti patikimas stebėsenos sistemas; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad norint veiksmingai mažinti dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarantį išmetamųjų teršalų kiekį reikia užtikrinti skaidrumą ir įdiegti patikimas stebėsenos sistemas;

| 50. | pripažįsta REDD+ svarbą kovojant su miškininkystės sektoriuje išmetamomis dujomis; ypač ragina, kad įgyvendinant REDD+ nebūtų pakenkta bet kokiai pažangai, kuri iki šiol buvo padaryta taikant ES veiksmų planą dėl miškų teisės aktų vykdymo, valdymo ir prekybos (FLEGT), visų pirma tokiais klausimais, kaip miškų valdymas bei paprotinių naudojimo teisių išaiškinimas ir pripažinimas; ragina ES daryti spaudimą dėl stipresnių ir detalesnių socialinių, valdymo bei aplinkos apsaugos garantijų REDD+ projektams, įskaitant apsauginius mechanizmus, užtikrinančius pagarbą miškuose gyvenančių žmonių teisėms; |
| --- | --- |

50.

pripažįsta REDD+ svarbą kovojant su miškininkystės sektoriuje išmetamomis dujomis; ypač ragina, kad įgyvendinant REDD+ nebūtų pakenkta bet kokiai pažangai, kuri iki šiol buvo padaryta taikant ES veiksmų planą dėl miškų teisės aktų vykdymo, valdymo ir prekybos (FLEGT), visų pirma tokiais klausimais, kaip miškų valdymas bei paprotinių naudojimo teisių išaiškinimas ir pripažinimas; ragina ES daryti spaudimą dėl stipresnių ir detalesnių socialinių, valdymo bei aplinkos apsaugos garantijų REDD+ projektams, įskaitant apsauginius mechanizmus, užtikrinančius pagarbą miškuose gyvenančių žmonių teisėms;

| 51. | mano, kad miškų apsaugai ilguoju laikotarpiu reikalingi ypač stabilūs pinigų srautai; pabrėžia, kad, jei būtų skiriama mažiau lėšų negu tam tikras nustatytas lygis, vėl prasidėtų miškų naikinimas; |
| --- | --- |

51.

mano, kad miškų apsaugai ilguoju laikotarpiu reikalingi ypač stabilūs pinigų srautai; pabrėžia, kad, jei būtų skiriama mažiau lėšų negu tam tikras nustatytas lygis, vėl prasidėtų miškų naikinimas;

Tarptautinė aviacija ir jūrų transportas

| 52. | primena savo raginimą dėl tarptautinių priemonių, kuriomis būtų siekiama mažinti bendrą išmetamų teršalų kiekį, stengiantis suvaldyti tarptautinės aviacijos ir jūrų transporto daromą poveikį klimato kaitai; toliau pritaria, kad aviacija būtų įtraukta į Europos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą; |
| --- | --- |

52.

primena savo raginimą dėl tarptautinių priemonių, kuriomis būtų siekiama mažinti bendrą išmetamų teršalų kiekį, stengiantis suvaldyti tarptautinės aviacijos ir jūrų transporto daromą poveikį klimato kaitai; toliau pritaria, kad aviacija būtų įtraukta į Europos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą;

| 53. | ragina valstybes nares visas įmanomas iš aviacijos apyvartinių taršos leidimų aukcionų gaunamas pajamas skirti laipsniškam kovos su klimato kaita finansavimo besivystančiose šalyse nuo 2013 m. didinimui; |
| --- | --- |

53.

ragina valstybes nares visas įmanomas iš aviacijos apyvartinių taršos leidimų aukcionų gaunamas pajamas skirti laipsniškam kovos su klimato kaita finansavimo besivystančiose šalyse nuo 2013 m. didinimui;

Klimato apsauga, ypač per ekonomikos krizę

| 54. | pabrėžia, kad dabartiniu ekonomikos krizės laikotarpiu aiškiai matyti, kad tik tvari ekonomika gali padėti užtikrinti ilgalaikę gerovę ir kad klimato apsauga yra vienas iš pagrindinių tokios tvarios ekonomikos ramsčių; pabrėžia, kad dar niekada nebuvo taip svarbu paaiškinti politinių veiksmų klimato apsaugos srityje priežastis: taip siekiama daugiau žmonių sudaryti sąlygas pasiekti aukštą gyvenimo lygį kartu apsaugant išteklius bei suteikiant augimo galimybių ir ateities kartoms; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad dabartiniu ekonomikos krizės laikotarpiu aiškiai matyti, kad tik tvari ekonomika gali padėti užtikrinti ilgalaikę gerovę ir kad klimato apsauga yra vienas iš pagrindinių tokios tvarios ekonomikos ramsčių; pabrėžia, kad dar niekada nebuvo taip svarbu paaiškinti politinių veiksmų klimato apsaugos srityje priežastis: taip siekiama daugiau žmonių sudaryti sąlygas pasiekti aukštą gyvenimo lygį kartu apsaugant išteklius bei suteikiant augimo galimybių ir ateities kartoms;

| 55. | primena, kad klimato kaitos problemos negalima laikyti pavieniu klausimu ir kad ją visada reikia spręsti atsižvelgiant į tvarų vystimąsi, pramonės politiką ir išteklių politiką; |
| --- | --- |

55.

primena, kad klimato kaitos problemos negalima laikyti pavieniu klausimu ir kad ją visada reikia spręsti atsižvelgiant į tvarų vystimąsi, pramonės politiką ir išteklių politiką;

Struktūrinė reforma

| 56. | laikosi nuomonės, kad viena iš sėkmingos Durbano konferencijos priežasčių buvo tai, kad šioje konferencijoje buvo nustatytas pagrindas ankstesniems dideliems šalių ir stebėtojų, išsivysčiusių šalių ir besivystančių šalių, taip pat I priede nurodytų šalių ir I priede nenurodytų šalių skirtumams panaikinti, ir todėl ragina visus dalyvius siekti nustatyti naują, visapusišką ir daugiau aspektų apimančią būsimų derybų struktūrą; |
| --- | --- |

56.

laikosi nuomonės, kad viena iš sėkmingos Durbano konferencijos priežasčių buvo tai, kad šioje konferencijoje buvo nustatytas pagrindas ankstesniems dideliems šalių ir stebėtojų, išsivysčiusių šalių ir besivystančių šalių, taip pat I priede nurodytų šalių ir I priede nenurodytų šalių skirtumams panaikinti, ir todėl ragina visus dalyvius siekti nustatyti naują, visapusišką ir daugiau aspektų apimančią būsimų derybų struktūrą;

| 57. | laikosi nuomonės, kad dabartinė įsipareigojimų ir patikros sistema nepadės pasiekti esminių ilgalaikei kovai su klimato kaita reikalingų pokyčių, ir todėl primygtinai ragina visas šalis svarstyti ir kitus metodus; |
| --- | --- |

57.

laikosi nuomonės, kad dabartinė įsipareigojimų ir patikros sistema nepadės pasiekti esminių ilgalaikei kovai su klimato kaita reikalingų pokyčių, ir todėl primygtinai ragina visas šalis svarstyti ir kitus metodus;

| 58. | pažymi, kad nėra stebuklingo klimato kaitos problemos sprendimo būdo, ir todėl pabrėžia, kad yra daug galimybių pasiekti būtinus išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslus ir – dar svarbiau – iš esmės pakeisti mąstymą; šiuo požiūriu palankiai vertina tai, kad dauguma šalių jau imasi plataus užmojo klimato kaitos švelninimo veiksmų, ir ragina užtikrinti, kad pagal JTBKKK būtų sudarytos sąlygos esamos padėties skaidrumui didinti; |
| --- | --- |

58.

pažymi, kad nėra stebuklingo klimato kaitos problemos sprendimo būdo, ir todėl pabrėžia, kad yra daug galimybių pasiekti būtinus išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslus ir – dar svarbiau – iš esmės pakeisti mąstymą; šiuo požiūriu palankiai vertina tai, kad dauguma šalių jau imasi plataus užmojo klimato kaitos švelninimo veiksmų, ir ragina užtikrinti, kad pagal JTBKKK būtų sudarytos sąlygos esamos padėties skaidrumui didinti;

Perėjimas prie tvarios ekonomikos ir pramonės

| 59. | Nerimauja dėl visame pasaulyje deginant iškastinį kurą išmetamo CO2 kiekio, kuris, Tarptautinės energetikos agentūros duomenimis, 2011 m. pasiekė rekordinį lygį; primena, kad numatomas pasaulinis energijos vartojimo didėjimas bus grindžiamas visų energijos išteklių plėtojimu; todėl mano, kad siekiant užtikrinti Europos konkurencinį pranašumą tvarių technologijų srityje ir susijusią patirtį, ES privalo tolygiai stengtis pereiti prie tvarios ekonomikos; mano, kad Europa tarptautiniu mastu turėtų skatinti aplinkos neteršiančių technologijų, įskaitant atsinaujinančiosios energijos srities technologijas, naujoviškas ir veiksmingas iškastinio kuro technologijas ir ypač energijos vartojimo efektyvumo technologijas, sklaidą; |
| --- | --- |

59.

Nerimauja dėl visame pasaulyje deginant iškastinį kurą išmetamo CO2 kiekio, kuris, Tarptautinės energetikos agentūros duomenimis, 2011 m. pasiekė rekordinį lygį; primena, kad numatomas pasaulinis energijos vartojimo didėjimas bus grindžiamas visų energijos išteklių plėtojimu; todėl mano, kad siekiant užtikrinti Europos konkurencinį pranašumą tvarių technologijų srityje ir susijusią patirtį, ES privalo tolygiai stengtis pereiti prie tvarios ekonomikos; mano, kad Europa tarptautiniu mastu turėtų skatinti aplinkos neteršiančių technologijų, įskaitant atsinaujinančiosios energijos srities technologijas, naujoviškas ir veiksmingas iškastinio kuro technologijas ir ypač energijos vartojimo efektyvumo technologijas, sklaidą;

| 60. | ragina glaudžiau koordinuoti Tarybos, Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos darbą, kad tarptautinėse organizacijose, pvz., Tarptautinėje energetikos agentūroje (TEA), Tarptautinėje atsinaujinančiosios energijos agentūroje (IRENA), Tarptautinėje bendradarbiavimo energijos vartojimo efektyvumo srityje partnerystės organizacijoje (IPEEC) ir Tarptautinėje atominės energijos agentūroje (TATENA) ES galėtų laikytis vieningos ir nuoseklios pozicijos ir taip atlikti aktyvesnį ir įtakingesnį vaidmenį, visų pirma raginant įgyvendinti tvarios energetikos ir energetinio saugumo politikos kryptis; |
| --- | --- |

60.

ragina glaudžiau koordinuoti Tarybos, Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos darbą, kad tarptautinėse organizacijose, pvz., Tarptautinėje energetikos agentūroje (TEA), Tarptautinėje atsinaujinančiosios energijos agentūroje (IRENA), Tarptautinėje bendradarbiavimo energijos vartojimo efektyvumo srityje partnerystės organizacijoje (IPEEC) ir Tarptautinėje atominės energijos agentūroje (TATENA) ES galėtų laikytis vieningos ir nuoseklios pozicijos ir taip atlikti aktyvesnį ir įtakingesnį vaidmenį, visų pirma raginant įgyvendinti tvarios energetikos ir energetinio saugumo politikos kryptis;

| 61. | pabrėžia, kad daugelis valstybių dėl įvairių priežasčių, įskaitant klimato apsaugą, išteklių trūkumą ir efektyvų jų naudojimą, energetinį saugumą, inovacijas ir konkurencingumą, imasi su ekonomikos ekologiškumo didinimu susijusių veiksmų; atkreipia dėmesį į, pvz., tokiose valstybėse, kaip Kinija ir Pietų Korėja, įgyvendinamas investicines energetikos sistemos pertvarkymo programas ir ragina Komisiją išnagrinėti tokias programas bei jų poveikį ES konkurencingumui atitinkamuose sektoriuose; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad daugelis valstybių dėl įvairių priežasčių, įskaitant klimato apsaugą, išteklių trūkumą ir efektyvų jų naudojimą, energetinį saugumą, inovacijas ir konkurencingumą, imasi su ekonomikos ekologiškumo didinimu susijusių veiksmų; atkreipia dėmesį į, pvz., tokiose valstybėse, kaip Kinija ir Pietų Korėja, įgyvendinamas investicines energetikos sistemos pertvarkymo programas ir ragina Komisiją išnagrinėti tokias programas bei jų poveikį ES konkurencingumui atitinkamuose sektoriuose;

| 62. | palankiai vertina šiuos pokyčius ir pakartoja, kad tarptautiniu mastu koordinuojami veiksmai turėtų padėti spręsti anglies dioksido nutekėjimo ir atitinkamų sektorių, visų pirma tų sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos, konkurencingumo problemas; ragina pasirašyti susitarimą, kuriuo tarptautiniu lygmeniu būtų užtikrintos vienodos sąlygos daug anglies dioksido išskiriančioms pramonės šakoms; |
| --- | --- |

62.

palankiai vertina šiuos pokyčius ir pakartoja, kad tarptautiniu mastu koordinuojami veiksmai turėtų padėti spręsti anglies dioksido nutekėjimo ir atitinkamų sektorių, visų pirma tų sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos, konkurencingumo problemas; ragina pasirašyti susitarimą, kuriuo tarptautiniu lygmeniu būtų užtikrintos vienodos sąlygos daug anglies dioksido išskiriančioms pramonės šakoms;

| 63. | nerimauja dėl to, kad daugėja vadinamųjų importuotų išmetamųjų teršalų, kai dėl importuojamų prekių išmetamų teršalų kiekis didėja sparčiau, nei mažėja šalies viduje dėl gamybos išmetamų teršalų; mano, kad, jei ES geriau stebėtų ir didintų informuotumą apie importuotų išmetamųjų teršalų padėties pokyčius, tai galėtų paskatinti pramonės konkurentus, siekiant didesnio savo produktų pripažinimo ES rinkoje, laikytis griežtesnės išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tvarkos; |
| --- | --- |

63.

nerimauja dėl to, kad daugėja vadinamųjų importuotų išmetamųjų teršalų, kai dėl importuojamų prekių išmetamų teršalų kiekis didėja sparčiau, nei mažėja šalies viduje dėl gamybos išmetamų teršalų; mano, kad, jei ES geriau stebėtų ir didintų informuotumą apie importuotų išmetamųjų teršalų padėties pokyčius, tai galėtų paskatinti pramonės konkurentus, siekiant didesnio savo produktų pripažinimo ES rinkoje, laikytis griežtesnės išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tvarkos;

| 64. | pabrėžia, kad dėl neigiamą įtaką Europos Sąjungai darančios finansų ir biudžeto krizės neturėtų mažėti Europos Sąjungos, jos pramonės įmonių, vartotojų ir valstybių narių užmojis, susijęs su Dohoje vyksiančiomis tarptautinėmis derybomis klimato klausimais; mano, kad ES, siekdama išvengti, pvz., darbo vietų – visų pirma ekologiškų darbo vietų – naikinimo, neturi mažinti pastangų pertvarkyti savo ekonomiką, taip pat mano, kad ES turi įtikinti savo partnerius visame pasaulyje, įskaitant Kiniją ir Jungtines Amerikos Valstijas, kad naudinga prisijungti prie tarptautinio susitarimo ir kad galima sumažinti išmetamų teršalų kiekį neprarandant konkurencingumo ir nenaikinant darbo vietų, ypač jeigu visos suinteresuotosios šalys išmetamųjų teršalų kiekį mažina kartu; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, kad dėl neigiamą įtaką Europos Sąjungai darančios finansų ir biudžeto krizės neturėtų mažėti Europos Sąjungos, jos pramonės įmonių, vartotojų ir valstybių narių užmojis, susijęs su Dohoje vyksiančiomis tarptautinėmis derybomis klimato klausimais; mano, kad ES, siekdama išvengti, pvz., darbo vietų – visų pirma ekologiškų darbo vietų – naikinimo, neturi mažinti pastangų pertvarkyti savo ekonomiką, taip pat mano, kad ES turi įtikinti savo partnerius visame pasaulyje, įskaitant Kiniją ir Jungtines Amerikos Valstijas, kad naudinga prisijungti prie tarptautinio susitarimo ir kad galima sumažinti išmetamų teršalų kiekį neprarandant konkurencingumo ir nenaikinant darbo vietų, ypač jeigu visos suinteresuotosios šalys išmetamųjų teršalų kiekį mažina kartu;

| 65. | pabrėžia, kad siekiant ilgalaikio tvaraus ekonomikos augimo būtina kuo greičiau parengti ir įgyvendinti holistinę žaliavų ir išteklių strategiją, susijusią su išteklių naudojimo efektyvumu visuose išsivysčiusių ir besivystančių šalių sektoriuose, ir ragina ES ir jos valstybes nares rodyti pavyzdį sprendžiant šį klausimą; ragina ES ir jos valstybes nares remti besivystančias šalis ir nacionaliniu, ir vietos lygmenimis, joms perduodant turimą tausios gavybos, efektyvesnio išteklių naudojimo ir pakartotinio naudojimo bei perdirbimo patirtį; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad siekiant ilgalaikio tvaraus ekonomikos augimo būtina kuo greičiau parengti ir įgyvendinti holistinę žaliavų ir išteklių strategiją, susijusią su išteklių naudojimo efektyvumu visuose išsivysčiusių ir besivystančių šalių sektoriuose, ir ragina ES ir jos valstybes nares rodyti pavyzdį sprendžiant šį klausimą; ragina ES ir jos valstybes nares remti besivystančias šalis ir nacionaliniu, ir vietos lygmenimis, joms perduodant turimą tausios gavybos, efektyvesnio išteklių naudojimo ir pakartotinio naudojimo bei perdirbimo patirtį;

| 66. | mano, kad sektorinis požiūris, derinamas su visoje ekonomikoje taikoma didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo sistema, pramoninėse šalyse gali prisidėti prie veiksmų klimato kaitos srityje ir užtikrinti konkurencingumą bei ekonomikos augimą; pabrėžia, kaip svarbu, atsižvelgiant į tarptautines derybas, patvirtinti sektorinį požiūrį į pramoninius išmetamuosius teršalus, visų pirma besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse; tikisi, kad šis požiūris taip pat gali būti įtrauktas į tarptautinės klimato kaitos veiksmų po 2012 m. programą; |
| --- | --- |

66.

mano, kad sektorinis požiūris, derinamas su visoje ekonomikoje taikoma didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo sistema, pramoninėse šalyse gali prisidėti prie veiksmų klimato kaitos srityje ir užtikrinti konkurencingumą bei ekonomikos augimą; pabrėžia, kaip svarbu, atsižvelgiant į tarptautines derybas, patvirtinti sektorinį požiūrį į pramoninius išmetamuosius teršalus, visų pirma besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse; tikisi, kad šis požiūris taip pat gali būti įtrauktas į tarptautinės klimato kaitos veiksmų po 2012 m. programą;

| 67. | atkreipia dėmesį, kad skirtingų energijos išteklių kainos daro didelę įtaką rinkos veikėjų, įskaitant pramonės įmones ir vartotojus, elgesiui, ir pažymi, kad dėl nesugebėjimo pagal dabartinę tarptautinės politikos sistemą visapusiškai įtraukti išorinių sąnaudų įtvirtinami netausaus vartojimo įpročiai; taip pat pakartoja, kad pasaulinė anglies dioksido rinka būtų tvirtas esminio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo ir vienodų sąlygų sudarymo pramonei pagrindas; ragina ES ir jos partneres artimiausioje ateityje rasti veiksmingiausią būdą ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos ir kitų su pasauline anglies dioksido rinka susijusių prekybos sistemų ryšiams skatinti, užtikrinant didesnę taršos mažinimo būdų įvairovę, didesnį rinkos mastą ir likvidumą, skaidrumą ir galiausiai veiksmingesnį išteklių paskirstymą energetikos sektoriui ir pramonės šakoms; |
| --- | --- |

67.

atkreipia dėmesį, kad skirtingų energijos išteklių kainos daro didelę įtaką rinkos veikėjų, įskaitant pramonės įmones ir vartotojus, elgesiui, ir pažymi, kad dėl nesugebėjimo pagal dabartinę tarptautinės politikos sistemą visapusiškai įtraukti išorinių sąnaudų įtvirtinami netausaus vartojimo įpročiai; taip pat pakartoja, kad pasaulinė anglies dioksido rinka būtų tvirtas esminio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo ir vienodų sąlygų sudarymo pramonei pagrindas; ragina ES ir jos partneres artimiausioje ateityje rasti veiksmingiausią būdą ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos ir kitų su pasauline anglies dioksido rinka susijusių prekybos sistemų ryšiams skatinti, užtikrinant didesnę taršos mažinimo būdų įvairovę, didesnį rinkos mastą ir likvidumą, skaidrumą ir galiausiai veiksmingesnį išteklių paskirstymą energetikos sektoriui ir pramonės šakoms;

Moksliniai tyrimai ir technologijos

| 68. | apgailestauja, kad Rio de Žaneire vykusioje Jungtinių Tautų konferencijoje tvaraus vystymosi klausimais (RIO+20) sprendžiant būsimus svarbiausius su tvarumu susijusius klausimus nepasiekta didelės pažangos; taip pat apgailestauja, kad pasaulio lyderiai nenustatė konkrečių tikslų, nesiėmė įvertinamų veiksmų ir neprisiėmė įsipareigojimų; atkreipia dėmesį į Durbano konferencijos rezultatus, įskaitant su Durbano efektyvesnių veiksmų platforma susijusią pažangą, tolesnį Kioto protokolo įgyvendinimą, 100 mlrd. JAV dolerių vertės Ekologinio klimato fondo įsteigimą, ir į tolesnius Technologijų vykdomojo komiteto tobulinimus, skirtus mažo anglies dioksido kieko technologijoms diegti; |
| --- | --- |

68.

apgailestauja, kad Rio de Žaneire vykusioje Jungtinių Tautų konferencijoje tvaraus vystymosi klausimais (RIO+20) sprendžiant būsimus svarbiausius su tvarumu susijusius klausimus nepasiekta didelės pažangos; taip pat apgailestauja, kad pasaulio lyderiai nenustatė konkrečių tikslų, nesiėmė įvertinamų veiksmų ir neprisiėmė įsipareigojimų; atkreipia dėmesį į Durbano konferencijos rezultatus, įskaitant su Durbano efektyvesnių veiksmų platforma susijusią pažangą, tolesnį Kioto protokolo įgyvendinimą, 100 mlrd. JAV dolerių vertės Ekologinio klimato fondo įsteigimą, ir į tolesnius Technologijų vykdomojo komiteto tobulinimus, skirtus mažo anglies dioksido kieko technologijoms diegti;

| 69. | pabrėžia, kad pažangių technologijų kūrimas ir diegimas yra itin svarbus kovojant su klimato kaita ir kartu įtikinant ES partnerius visame pasaulyje, jog galima sumažinti išmetamų teršalų kiekį neprarandant konkurencingumo ir darbo vietų; ragina prisiimti tarptautinį įsipareigojimą didinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros investicijas į atitinkamų sektorių pažangias technologijas; mano, jog labai svarbu, kad Europa rodytų pavyzdį numatydama kur kas daugiau lėšų moksliniams tyrimams, susijusiems su klimatui žalos nedarančiomis ir efektyviai energiją naudojančiomis pramonės ir energetikos technologijomis, ir kad vykdant šios srities mokslinius tyrimus Europa turėtų glaudžiai bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais, pvz., BRIC šalimis (Brazilija, Rusija, Indija ir Kinija) ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis; |
| --- | --- |

69.

pabrėžia, kad pažangių technologijų kūrimas ir diegimas yra itin svarbus kovojant su klimato kaita ir kartu įtikinant ES partnerius visame pasaulyje, jog galima sumažinti išmetamų teršalų kiekį neprarandant konkurencingumo ir darbo vietų; ragina prisiimti tarptautinį įsipareigojimą didinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros investicijas į atitinkamų sektorių pažangias technologijas; mano, jog labai svarbu, kad Europa rodytų pavyzdį numatydama kur kas daugiau lėšų moksliniams tyrimams, susijusiems su klimatui žalos nedarančiomis ir efektyviai energiją naudojančiomis pramonės ir energetikos technologijomis, ir kad vykdant šios srities mokslinius tyrimus Europa turėtų glaudžiai bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais, pvz., BRIC šalimis (Brazilija, Rusija, Indija ir Kinija) ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis;

| 70. | mano, jog siekiant užtikrinti, kad pasaulio klimato atšilimo lygis nedidėtų daugiau kaip 2 oC, inovacijos yra labai svarbios, ir pažymi, kad rinkos ekonomikos sąlygomis inovacijas galima skatinti įvairiais būdais; ragina Komisiją įvertinti įvairias sistemas, skirtas pirmaujančioms verslo įmonėms, turinčioms skirtingus naujovių diegimo ir technologijų perdavimo ir perkėlimo pasaulio mastu gebėjimus, atlyginti; ragina pripažinti besivystančių šalių teisę naudotis visomis Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS), lanksčiomis nuostatomis; |
| --- | --- |

70.

mano, jog siekiant užtikrinti, kad pasaulio klimato atšilimo lygis nedidėtų daugiau kaip 2 oC, inovacijos yra labai svarbios, ir pažymi, kad rinkos ekonomikos sąlygomis inovacijas galima skatinti įvairiais būdais; ragina Komisiją įvertinti įvairias sistemas, skirtas pirmaujančioms verslo įmonėms, turinčioms skirtingus naujovių diegimo ir technologijų perdavimo ir perkėlimo pasaulio mastu gebėjimus, atlyginti; ragina pripažinti besivystančių šalių teisę naudotis visomis Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS), lanksčiomis nuostatomis;

| 71. | pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti glaudesnį Europos ir mažiausiai išsivysčiusių šalių bendradarbiavimą; mano, kad ES turėtų palaikyti pastangas sudaryti sąlygas mažiausiai išsivysčiusioms šalims rasti partnerius ir užsitikrinti finansavimui investicijoms į atsinaujinančiąją energiją bei ekologiškas technologijas, ir ragina Komisiją pateikti pasiūlymus dėl bendrų mokslinių tyrimų programų, susijusių su alternatyviais energijos ištekliais, įgyvendinimo ir dėl ES galimybių skatinti įvairių išsivysčiusių šalių ir besivystančių šalių pramonės sektorių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

71.

pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti glaudesnį Europos ir mažiausiai išsivysčiusių šalių bendradarbiavimą; mano, kad ES turėtų palaikyti pastangas sudaryti sąlygas mažiausiai išsivysčiusioms šalims rasti partnerius ir užsitikrinti finansavimui investicijoms į atsinaujinančiąją energiją bei ekologiškas technologijas, ir ragina Komisiją pateikti pasiūlymus dėl bendrų mokslinių tyrimų programų, susijusių su alternatyviais energijos ištekliais, įgyvendinimo ir dėl ES galimybių skatinti įvairių išsivysčiusių šalių ir besivystančių šalių pramonės sektorių bendradarbiavimą;

Energija, energijos vartojimo efektyvumas ir efektyvus išteklių naudojimas

| 72. | atkreipia dėmesį į tai, kad iš neseniai atliktos Tarptautinės energetikos agentūros analizės matyti, kad didesnis vartojimo efektyvumas yra tinkamiausias geresnio energijos valdymo užtikrinimo ateinančiais dešimtmečiais būdas, suteikiantis galimybę siekiant 2050 m. užsibrėžtų klimato apsaugos tikslų gauti trejopos investicijų grąžos, tačiau tam reikia vyriausybių ryžtingų politinių veiksmų ir paskatų; |
| --- | --- |

72.

atkreipia dėmesį į tai, kad iš neseniai atliktos Tarptautinės energetikos agentūros analizės matyti, kad didesnis vartojimo efektyvumas yra tinkamiausias geresnio energijos valdymo užtikrinimo ateinančiais dešimtmečiais būdas, suteikiantis galimybę siekiant 2050 m. užsibrėžtų klimato apsaugos tikslų gauti trejopos investicijų grąžos, tačiau tam reikia vyriausybių ryžtingų politinių veiksmų ir paskatų;

| 73. | apgailestauja, kad tarptautiniu mastu ir Europos Sąjungoje energijos taupymo galimybės nėra tinkamai išnaudojamos, ir pabrėžia, kad taupant energiją sudaromos sąlygos kurti darbo vietas, taupyti lėšas ir užtikrinti energetinį saugumą, konkurencingumą bei sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį; ragina ES tarptautinėse derybose aptariant technologijų perdavimą, besivystančioms šalims skirtus vystymosi planus ar teikiamą finansinę pagalbą daugiau dėmesio skirti energijos taupymui; pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės, norėdamos būti patikimos, privalo atitikti savo pačių nustatytus rodiklius; |
| --- | --- |

73.

apgailestauja, kad tarptautiniu mastu ir Europos Sąjungoje energijos taupymo galimybės nėra tinkamai išnaudojamos, ir pabrėžia, kad taupant energiją sudaromos sąlygos kurti darbo vietas, taupyti lėšas ir užtikrinti energetinį saugumą, konkurencingumą bei sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį; ragina ES tarptautinėse derybose aptariant technologijų perdavimą, besivystančioms šalims skirtus vystymosi planus ar teikiamą finansinę pagalbą daugiau dėmesio skirti energijos taupymui; pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės, norėdamos būti patikimos, privalo atitikti savo pačių nustatytus rodiklius;

| 74. | atkreipia dėmesį į tai, kad visame pasaulyje apie 2 mlrd. žmonių ir toliau neturi galimybės naudotis tvaria energija už priimtiną kainą; pabrėžia, kad energijos nepritekliaus klausimas turi būti sprendžiamas atsižvelgiant į klimato politikos tikslus; pažymi, kad yra sukurtos energijos technologijos, tenkinančios ir pasaulinius aplinkos apsaugos, ir vietos plėtros poreikius; |
| --- | --- |

74.

atkreipia dėmesį į tai, kad visame pasaulyje apie 2 mlrd. žmonių ir toliau neturi galimybės naudotis tvaria energija už priimtiną kainą; pabrėžia, kad energijos nepritekliaus klausimas turi būti sprendžiamas atsižvelgiant į klimato politikos tikslus; pažymi, kad yra sukurtos energijos technologijos, tenkinančios ir pasaulinius aplinkos apsaugos, ir vietos plėtros poreikius;

| 75. | apgailestauja, kad netinkamai koordinuojamos JTBKKK ir Biologinės įvairovės konvencija, todėl yra švaistomi ištekliai ir prarandamos vertingos viena kitą papildančių politikos šakų galimybės; pabrėžia, kad įvairiais tyrimais, įskaitant tyrimą „Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika“, pademonstruojama, kad saugoti ekosistemas taikant tvarias praktikas dažnai yra pigiau nei pakeisti prarastas funkcijas investuojant į alternatyvias sudėtingas infrastruktūras bei technologinius sprendimus; reikalauja, kad ES ir jos valstybės narės būsimosios Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos (CBD COP 11), kuri vyks Hiderabade, metu glaudžiau susietų savo kovos su klimato kaita tikslus ir biologinės įvairovės apsaugos tikslus; |
| --- | --- |

75.

apgailestauja, kad netinkamai koordinuojamos JTBKKK ir Biologinės įvairovės konvencija, todėl yra švaistomi ištekliai ir prarandamos vertingos viena kitą papildančių politikos šakų galimybės; pabrėžia, kad įvairiais tyrimais, įskaitant tyrimą „Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika“, pademonstruojama, kad saugoti ekosistemas taikant tvarias praktikas dažnai yra pigiau nei pakeisti prarastas funkcijas investuojant į alternatyvias sudėtingas infrastruktūras bei technologinius sprendimus; reikalauja, kad ES ir jos valstybės narės būsimosios Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos (CBD COP 11), kuri vyks Hiderabade, metu glaudžiau susietų savo kovos su klimato kaita tikslus ir biologinės įvairovės apsaugos tikslus;

| 76. | pabrėžia, kad yra būtina skatinti naudojimąsi ekologiškomis technologijomis bei tokių technologijų perdavimą visoms, tačiau ypač – besivystančioms šalims, siekiant pagerinti prieigą prie technologinės informacijos, parengti ir platinti patikimus duomenis apie turimus patentus ir technologijas, lengvinti ir aktyvinti dalijimąsi ir keitimąsi intelektinės nuosavybės teisėmis bei tokių teisių kaupimą pasinaudojant skaidriais ir saugiais mechanizmais bei kurti naujus mechanizmus, skirtus skatinti moksliniams tyrimams, netrukdančius naudotis inovacijomis; todėl ragina ES ir jos valstybes nares spręsti intelektinės nuosavybės teisių klausimą, siekiant veiksmingai ir sparčiai kurti bei skleisti inovacinius sprendimus, kurie yra būtini kovojant su klimato kaita; |
| --- | --- |

76.

pabrėžia, kad yra būtina skatinti naudojimąsi ekologiškomis technologijomis bei tokių technologijų perdavimą visoms, tačiau ypač – besivystančioms šalims, siekiant pagerinti prieigą prie technologinės informacijos, parengti ir platinti patikimus duomenis apie turimus patentus ir technologijas, lengvinti ir aktyvinti dalijimąsi ir keitimąsi intelektinės nuosavybės teisėmis bei tokių teisių kaupimą pasinaudojant skaidriais ir saugiais mechanizmais bei kurti naujus mechanizmus, skirtus skatinti moksliniams tyrimams, netrukdančius naudotis inovacijomis; todėl ragina ES ir jos valstybes nares spręsti intelektinės nuosavybės teisių klausimą, siekiant veiksmingai ir sparčiai kurti bei skleisti inovacinius sprendimus, kurie yra būtini kovojant su klimato kaita;

Diplomatija klimato srityje

| 77. | pabrėžia, kad ES ir toliau privalo konstruktyviai veikti tarptautinėse derybose klimato klausimais ir kad rengdamosi susitikimui Dohoje visos ES institucijos toliau turi plėtoti ES diplomatijos klimato srityje veiksmus vadovaujant EIVT, kad būtų parengta aiškesnė ES pozicija klimato politikos klausimu ir taip tarptautinėms deryboms klimato klausimais suteikta naujų paskatų, o partneriai visame pasaulyje būtų paskatinti pradėti taikyti privalomas, palyginamas ir veiksmingas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo ir tinkamas klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemones; |
| --- | --- |

77.

pabrėžia, kad ES ir toliau privalo konstruktyviai veikti tarptautinėse derybose klimato klausimais ir kad rengdamosi susitikimui Dohoje visos ES institucijos toliau turi plėtoti ES diplomatijos klimato srityje veiksmus vadovaujant EIVT, kad būtų parengta aiškesnė ES pozicija klimato politikos klausimu ir taip tarptautinėms deryboms klimato klausimais suteikta naujų paskatų, o partneriai visame pasaulyje būtų paskatinti pradėti taikyti privalomas, palyginamas ir veiksmingas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo ir tinkamas klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemones;

| 78. | apgailestauja, kad ES nustatyti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslai neatitinka jos patvirtinto 2 oC tikslo bei ekonomiško būdo šiltnamio efektą sukeliančių dujų sumažinimo tikslui iki 2050 m. pasiekti; |
| --- | --- |

78.

apgailestauja, kad ES nustatyti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslai neatitinka jos patvirtinto 2 oC tikslo bei ekonomiško būdo šiltnamio efektą sukeliančių dujų sumažinimo tikslui iki 2050 m. pasiekti;

| 79. | primena, jog svarbu sudaryti (pasaulines) sąjungas su pažangiausiomis šalimis, siekiant toliau skatinti derybas ir užtikrinti, kad daugiausia teršalų išmetančios valstybės pritartų tinkamiems plataus užmojo tikslams ir būtų mažinamas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis; |
| --- | --- |

79.

primena, jog svarbu sudaryti (pasaulines) sąjungas su pažangiausiomis šalimis, siekiant toliau skatinti derybas ir užtikrinti, kad daugiausia teršalų išmetančios valstybės pritartų tinkamiems plataus užmojo tikslams ir būtų mažinamas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis;

| 80. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu, jog Europos Sąjunga, būdama pagrindinė veikėja, laikytųsi vienodos pozicijos Dohos konferencijoje, siekdama pažangos dėl tarptautinio susitarimo ir būtų vieninga šiuo klausimu; |
| --- | --- |

80.

atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu, jog Europos Sąjunga, būdama pagrindinė veikėja, laikytųsi vienodos pozicijos Dohos konferencijoje, siekdama pažangos dėl tarptautinio susitarimo ir būtų vieninga šiuo klausimu;

| 81. | ragina šalis pripažinti, jog teisės aktų leidėjų dalyvavimas derybose yra labai svarbus norint, kad tarpvalstybinis procesas būtų sėkmingas ir 2015 m. būtų pasiektas visuotinis susitarimas, atsižvelgiant į tai, kokios politinės sąlygos daugiašalėms deryboms susidarys dėl šalių nacionalinės teisės aktų, susijusių su klimatu, pažangos ir kiek jos galės padėti kelti bendrą užmojų lygį; |
| --- | --- |

81.

ragina šalis pripažinti, jog teisės aktų leidėjų dalyvavimas derybose yra labai svarbus norint, kad tarpvalstybinis procesas būtų sėkmingas ir 2015 m. būtų pasiektas visuotinis susitarimas, atsižvelgiant į tai, kokios politinės sąlygos daugiašalėms deryboms susidarys dėl šalių nacionalinės teisės aktų, susijusių su klimatu, pažangos ir kiek jos galės padėti kelti bendrą užmojų lygį;

| 82. | pabrėžia esmines abiejų konferencijas siekiančių organizuoti valstybių – Kataro, vieno iš svarbiausių pasaulyje naftos ir dujų gamintojų, kurio turimi ištekliai senka, tačiau išmetamųjų teršalų kiekis vienam gyventojui tebėra didžiausias pasaulyje, ir Pietų Korėjos, ekologiškų technologijų srityje pirmaujančios ir pirmosios Azijos valstybės, ketinančios priimti klimato kaitos teisės aktus, kuriais būtų įgyvendinama su didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos sistema susijusi politika – pozicijas ir ragina abi šiuo metu į I priedą neįtrauktas valstybes rodyti pavyzdį ir padėti sudaryti naujas sąjungas; |
| --- | --- |

82.

pabrėžia esmines abiejų konferencijas siekiančių organizuoti valstybių – Kataro, vieno iš svarbiausių pasaulyje naftos ir dujų gamintojų, kurio turimi ištekliai senka, tačiau išmetamųjų teršalų kiekis vienam gyventojui tebėra didžiausias pasaulyje, ir Pietų Korėjos, ekologiškų technologijų srityje pirmaujančios ir pirmosios Azijos valstybės, ketinančios priimti klimato kaitos teisės aktus, kuriais būtų įgyvendinama su didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos sistema susijusi politika – pozicijas ir ragina abi šiuo metu į I priedą neįtrauktas valstybes rodyti pavyzdį ir padėti sudaryti naujas sąjungas;

| 83. | reiškia susirūpinimą, kad dėl neoficialios praktikos laukti, kol visos Tarybos delegacijos pasieks sutarimą, delsiama imtis skubių veiksmų klimato srityje, todėl primygtinai ragina Tarybą visais atvejais imtis veiksmų remiantis kvalifikuota balsų dauguma priimamais sprendimais pagal Sutartis, visų pirma dėl bendrųjų teisės aktų (ES sutarties 16 straipsnio 3 dalis) ir ypač visais tarptautinių susitarimų sudarymo etapais (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 8 dalis); |
| --- | --- |

83.

reiškia susirūpinimą, kad dėl neoficialios praktikos laukti, kol visos Tarybos delegacijos pasieks sutarimą, delsiama imtis skubių veiksmų klimato srityje, todėl primygtinai ragina Tarybą visais atvejais imtis veiksmų remiantis kvalifikuota balsų dauguma priimamais sprendimais pagal Sutartis, visų pirma dėl bendrųjų teisės aktų (ES sutarties 16 straipsnio 3 dalis) ir ypač visais tarptautinių susitarimų sudarymo etapais (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 8 dalis);

| 84. | pažymi, kad Komisija pasiūlė veiksmų planą, kaip iki 2050 m. pereiti prie anglies dioksido neišskiriančios Europos, ir mano kad šis tikslas yra labai plataus užmojo, bet įgyvendinamas; šiuo požiūriu primena įsipareigojimą mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį net neatsižvelgiant į tarptautiniame susitarime nustatytas ribas; |
| --- | --- |

84.

pažymi, kad Komisija pasiūlė veiksmų planą, kaip iki 2050 m. pereiti prie anglies dioksido neišskiriančios Europos, ir mano kad šis tikslas yra labai plataus užmojo, bet įgyvendinamas; šiuo požiūriu primena įsipareigojimą mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį net neatsižvelgiant į tarptautiniame susitarime nustatytas ribas;

| 85. | atkreipia dėmesį į tai, kad pasaulio klimato atšilimo aplinkybėmis išryškėja visų valstybių tarpusavio priklausomybė; todėl mano, kad siekiant išvengti pražūtingų pokyčių, dėl kurių labai nukentėtų visa žmonija, būtina sudaryti pasaulinio masto susitarimą; |
| --- | --- |

85.

atkreipia dėmesį į tai, kad pasaulio klimato atšilimo aplinkybėmis išryškėja visų valstybių tarpusavio priklausomybė; todėl mano, kad siekiant išvengti pražūtingų pokyčių, dėl kurių labai nukentėtų visa žmonija, būtina sudaryti pasaulinio masto susitarimą;

Europos Parlamento delegacija

| 86. | laikosi nuomonės, kad ES delegacijai tenka labai svarbus vaidmuo derybose dėl klimato kaitos, taigi mano, jog nepriimtina, kad Europos Parlamento nariai negalėjo dalyvauti ES koordinatorių posėdžiuose per ankstesnes šalių konferencijas; tikisi, kad bent Europos Parlamento delegacijos pirmininkui bus leista dalyvauti ES koordinatorių posėdžiuose Dohoje; |
| --- | --- |

86.

laikosi nuomonės, kad ES delegacijai tenka labai svarbus vaidmuo derybose dėl klimato kaitos, taigi mano, jog nepriimtina, kad Europos Parlamento nariai negalėjo dalyvauti ES koordinatorių posėdžiuose per ankstesnes šalių konferencijas; tikisi, kad bent Europos Parlamento delegacijos pirmininkui bus leista dalyvauti ES koordinatorių posėdžiuose Dohoje;

| 87. | pažymi, kad pagal 2010 m. lapkričio mėn. Komisijos ir Europos Parlamento sudarytą pagrindų susitarimą Komisija privalo sudaryti sąlygas tam, kad Parlamento nariai stebėtojų teisėmis galėtų dalyvauti Sąjungos delegacijose derantis dėl daugiašalių susitarimų; primena, kad pagal Lisabonos sutartį (SESV 218 straipsnis) Europos Parlamentas turi duoti pritarimą Sąjungos ir trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų susitarimams; |
| --- | --- |

87.

pažymi, kad pagal 2010 m. lapkričio mėn. Komisijos ir Europos Parlamento sudarytą pagrindų susitarimą Komisija privalo sudaryti sąlygas tam, kad Parlamento nariai stebėtojų teisėmis galėtų dalyvauti Sąjungos delegacijose derantis dėl daugiašalių susitarimų; primena, kad pagal Lisabonos sutartį (SESV 218 straipsnis) Europos Parlamentas turi duoti pritarimą Sąjungos ir trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų susitarimams;

o

o o

| 88. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir JTBKKK sekretoriatui, prašydamas toliau perduoti šią rezoliuciją visoms Konvencijos šalims narėms, kurios nėra ES valstybės narės. |
| --- | --- |

88.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir JTBKKK sekretoriatui, prašydamas toliau perduoti šią rezoliuciją visoms Konvencijos šalims narėms, kurios nėra ES valstybės narės.

---

(1)  OL L 8, 2009 1 13, p. 3.

(2)  OL C 67 E, 2010 3 18, p. 44.

(3)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 1.

(4)  OL C 341 E, 2010 12 16, p. 25.

(5)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 77.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0504.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0086.

(8)  OL C 46, 2006 2 24, p. 1.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/114

---

P7_TA(2012)0453

Plėtra: politika, kriterijai ir ES strateginiai interesai

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija „Plėtra: politika, kriterijai ir ES strateginiai interesai“ (2012/2025(INI))

(2015/C 419/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2, 21 ir 49 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2, 21 ir 49 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) (COM(2011)0838/4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) (COM(2011)0838/4),

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. birželio 21–22 d. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos išvadas, 1995 m. gruodžio 15–16 d. Madrido Europos Vadovų Tarybos, 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikų Europos Vadovų Tarybos ir 2006 m. gruodžio 14–15 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos susitikimų išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. birželio 21–22 d. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos išvadas, 1995 m. gruodžio 15–16 d. Madrido Europos Vadovų Tarybos, 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikų Europos Vadovų Tarybos ir 2006 m. gruodžio 14–15 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos susitikimų išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2011 m. gruodžio 5 d. išvadas dėl plėtros ir stabilizacijos ir asociacijos proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2011 m. gruodžio 5 d. išvadas dėl plėtros ir stabilizacijos ir asociacijos proceso,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. Tarybos priimtą atnaujintą konsensusą dėl plėtros ir konsoliduotąją plėtros strategiją, kurią įgyvendino Komisija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. Tarybos priimtą atnaujintą konsensusą dėl plėtros ir konsoliduotąją plėtros strategiją, kurią įgyvendino Komisija,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „Penkeri išsiplėtusios ES metai. Ekonomikos laimėjimai ir iššūkiai“ (COM(2009)0079/3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „Penkeri išsiplėtusios ES metai. Ekonomikos laimėjimai ir iššūkiai“ (COM(2009)0079/3),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl plėtros strategijos ir pagrindinių iššūkių 2006–2007 m. (1), 2008 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos 2007 m. plėtros strategijos dokumento (2) ir 2009 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos 2009 m. plėtros strategijos dokumento, susijusio su Vakarų Balkanų šalimis, Islandija ir Turkija (3), taip pat į Komisijos komunikatus dėl 2009–2010 m., 2010–2011 m. ir 2011–2012 m. plėtros strategijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl plėtros strategijos ir pagrindinių iššūkių 2006–2007 m. (1), 2008 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos 2007 m. plėtros strategijos dokumento (2) ir 2009 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos 2009 m. plėtros strategijos dokumento, susijusio su Vakarų Balkanų šalimis, Islandija ir Turkija (3), taip pat į Komisijos komunikatus dėl 2009–2010 m., 2010–2011 m. ir 2011–2012 m. plėtros strategijų,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Vakarų Balkanų šalių, Islandijos ir Turkijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Vakarų Balkanų šalių, Islandijos ir Turkijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0274/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0274/2012),

| A. | kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties 49 straipsnį kiekviena Europos valstybė, gerbianti ir įsipareigojusi remti tokias vertybes kaip žmogaus orumas, laisvė, demokratija, lygybė, teisinė valstybė ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant tautinėms mažumoms priklausančių asmenų teises, gali pareikšti norą tapti Sąjungos nare; kadangi šios vertybės yra pačios Europos Sąjungos pagrindas ir jomis grindžiami jos veiksmai tarptautinėje arenoje, ir jų privaloma laikytis bei jas gerbti visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties 49 straipsnį kiekviena Europos valstybė, gerbianti ir įsipareigojusi remti tokias vertybes kaip žmogaus orumas, laisvė, demokratija, lygybė, teisinė valstybė ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant tautinėms mažumoms priklausančių asmenų teises, gali pareikšti norą tapti Sąjungos nare; kadangi šios vertybės yra pačios Europos Sąjungos pagrindas ir jomis grindžiami jos veiksmai tarptautinėje arenoje, ir jų privaloma laikytis bei jas gerbti visose valstybėse narėse;

| B. | kadangi plėtros klausimas buvo įtrauktas į ES darbotvarkę nuo XX a. 7-ojo dešimtmečio; kadangi nuo pirmojo plėtros etapo 1973 m. ES nuosekliai plėtėsi, o jos narių skaičius padidėjo nuo šešių narių steigėjų iki dabartinių 27 narių (netrukus bus 28 narės); kadangi kelios kitos šalys siekia tapti ES valstybėmis narėmis, nes ši narystė joms yra saugios, demokratiškos ir klestinčios ateities garantija; |
| --- | --- |

B.

kadangi plėtros klausimas buvo įtrauktas į ES darbotvarkę nuo XX a. 7-ojo dešimtmečio; kadangi nuo pirmojo plėtros etapo 1973 m. ES nuosekliai plėtėsi, o jos narių skaičius padidėjo nuo šešių narių steigėjų iki dabartinių 27 narių (netrukus bus 28 narės); kadangi kelios kitos šalys siekia tapti ES valstybėmis narėmis, nes ši narystė joms yra saugios, demokratiškos ir klestinčios ateities garantija;

| C. | kadangi pastarąjį dešimtmetį vykdyta integracijos politika parodė, kad plėtros procesas naudingas visai ES, nes taip sutvirtėja jos pozicija sprendžiant pasaulinius uždavinius; |
| --- | --- |

C.

kadangi pastarąjį dešimtmetį vykdyta integracijos politika parodė, kad plėtros procesas naudingas visai ES, nes taip sutvirtėja jos pozicija sprendžiant pasaulinius uždavinius;

| D. | kadangi plėtra yra sėkmingas ES ir visos Europos procesas, padėjęs įveikti šaltojo karo nesutarimus, visoje Europoje stiprinti taiką, didinti stabilumą ir gerovę, stiprinti konfliktų prevenciją, skatinti reformas, įtvirtinti laisvę, demokratiją, pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinei valstybei, taip pat plėtoti rinkos ekonomiką ir socialiniu bei ekologiniu požiūriu tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

D.

kadangi plėtra yra sėkmingas ES ir visos Europos procesas, padėjęs įveikti šaltojo karo nesutarimus, visoje Europoje stiprinti taiką, didinti stabilumą ir gerovę, stiprinti konfliktų prevenciją, skatinti reformas, įtvirtinti laisvę, demokratiją, pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinei valstybei, taip pat plėtoti rinkos ekonomiką ir socialiniu bei ekologiniu požiūriu tvarų vystymąsi;

| E. | kadangi praėjus beveik dvidešimčiai metų po Europos Vadovų Tarybos susitikimo Kopenhagoje 1993 m., kuriame buvo patvirtintos Vidurio ir Rytų Europos šalių narystės ES galimybės ir stojimo kriterijai, atėjo laikas dar kartą įvertinti nustatytas susijusias procedūras ir visą plėtros politiką, nepakenkiant vykstančioms deryboms; |
| --- | --- |

E.

kadangi praėjus beveik dvidešimčiai metų po Europos Vadovų Tarybos susitikimo Kopenhagoje 1993 m., kuriame buvo patvirtintos Vidurio ir Rytų Europos šalių narystės ES galimybės ir stojimo kriterijai, atėjo laikas dar kartą įvertinti nustatytas susijusias procedūras ir visą plėtros politiką, nepakenkiant vykstančioms deryboms;

| F. | kadangi Kopenhagos kriterijai išlaikė laiko išbandymus ir liko ES plėtros politikos pagrindas; kadangi tikimasi, jog konsoliduotoji plėtros strategija ir naujas dėmesys teisingumui ir vidaus reikalams, teisinei valstybei ir pagarbai pagrindinėms teisėms bus efektyvios ir veiksmingos priemonės; |
| --- | --- |

F.

kadangi Kopenhagos kriterijai išlaikė laiko išbandymus ir liko ES plėtros politikos pagrindas; kadangi tikimasi, jog konsoliduotoji plėtros strategija ir naujas dėmesys teisingumui ir vidaus reikalams, teisinei valstybei ir pagarbai pagrindinėms teisėms bus efektyvios ir veiksmingos priemonės;

| G. | kadangi Europos Parlamentas, kasmet pateikdamas rezoliucijas dėl kandidačių ir potencialių šalių kandidačių, padeda didinti plėtros proceso skaidrumą ir atskaitomybę, atspindėdamas ES piliečių nuomonę; kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Parlamento vaidmuo sustiprėjo pripažinus jo, kaip vieno iš teisės aktų leidėjų, įgaliojimus, taip pat ir susijusius su Pasirengimo narystei pagalbos priemone; |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos Parlamentas, kasmet pateikdamas rezoliucijas dėl kandidačių ir potencialių šalių kandidačių, padeda didinti plėtros proceso skaidrumą ir atskaitomybę, atspindėdamas ES piliečių nuomonę; kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Parlamento vaidmuo sustiprėjo pripažinus jo, kaip vieno iš teisės aktų leidėjų, įgaliojimus, taip pat ir susijusius su Pasirengimo narystei pagalbos priemone;

| H. | kadangi galimybė įstoti į ES smarkiai veikia į ES įstoti norinčių šalių politinį, socialinį ir ekonominį bei kultūrinį klimatą, atnešdama daug pokyčių, ir yra galinga paskata siekti būtinų politinių, ekonominių ir teisėkūros reformų, stiprinti taiką ir stabilumą ir siekti susitaikymo bei plėtoti gerus kaimyniškus santykius; kadangi dėl tokių galimybių vykdyti reformas plėtra yra ES švelniosios galios esmė ir svarbi jos išorės veiksmų dalis; |
| --- | --- |

H.

kadangi galimybė įstoti į ES smarkiai veikia į ES įstoti norinčių šalių politinį, socialinį ir ekonominį bei kultūrinį klimatą, atnešdama daug pokyčių, ir yra galinga paskata siekti būtinų politinių, ekonominių ir teisėkūros reformų, stiprinti taiką ir stabilumą ir siekti susitaikymo bei plėtoti gerus kaimyniškus santykius; kadangi dėl tokių galimybių vykdyti reformas plėtra yra ES švelniosios galios esmė ir svarbi jos išorės veiksmų dalis;

| I. | kadangi stojimo proceso pagrindas – įsipareigojimų vykdymas, sąlygų tenkinimas ir patikimumas; |
| --- | --- |

I.

kadangi stojimo proceso pagrindas – įsipareigojimų vykdymas, sąlygų tenkinimas ir patikimumas;

| J. | kadangi labai svarbu, kad valstybės narės ir toliau visapusiškai laikytųsi stojimo kriterijų ir pagrindinių teisių siekdamos stiprinti plėtros proceso patikimumą ir nuoseklumą, taip pat vengtų bet kokios galimų naujų narių diskriminacijos: |
| --- | --- |

J.

kadangi labai svarbu, kad valstybės narės ir toliau visapusiškai laikytųsi stojimo kriterijų ir pagrindinių teisių siekdamos stiprinti plėtros proceso patikimumą ir nuoseklumą, taip pat vengtų bet kokios galimų naujų narių diskriminacijos:

| K. | kadangi įsipareigojimas vykdyti politines, ekonomines ir teisėkūros reformas atitinka svarbiausius šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių bei jų piliečių interesus; |
| --- | --- |

K.

kadangi įsipareigojimas vykdyti politines, ekonomines ir teisėkūros reformas atitinka svarbiausius šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių bei jų piliečių interesus;

| L. | kadangi kiekviena narystės ES siekianti šalis turi būti vertinama pagal tuos pačius kriterijus atsižvelgiant į jos pranašumus šiuo kriterijus vykdant, įgyvendinant ir jų laikantis; kadangi stojimo proceso pažangos tempas turėtų būti nustatytas atsižvelgiant į gebėjimą veiksmingai įgyvendinti ir laikytis stojimo į ES kriterijų, taip pat Europos ir stojimo partnerystės prioritetų ir derybų programos; kadangi atitiktį narystės reikalavimams reikia įvertinti kuo teisingiau ir skaidriau; |
| --- | --- |

L.

kadangi kiekviena narystės ES siekianti šalis turi būti vertinama pagal tuos pačius kriterijus atsižvelgiant į jos pranašumus šiuo kriterijus vykdant, įgyvendinant ir jų laikantis; kadangi stojimo proceso pažangos tempas turėtų būti nustatytas atsižvelgiant į gebėjimą veiksmingai įgyvendinti ir laikytis stojimo į ES kriterijų, taip pat Europos ir stojimo partnerystės prioritetų ir derybų programos; kadangi atitiktį narystės reikalavimams reikia įvertinti kuo teisingiau ir skaidriau;

| M. | kadangi plėtros procesas turi didelę įtaką pačiai ES, sudaro galimybę jai geriau apibrėžti savo tapatybę, tikslus, vertybes ir politiką, taip pat geriau perteikti šiuos dalykus savo piliečiais; |
| --- | --- |

M.

kadangi plėtros procesas turi didelę įtaką pačiai ES, sudaro galimybę jai geriau apibrėžti savo tapatybę, tikslus, vertybes ir politiką, taip pat geriau perteikti šiuos dalykus savo piliečiais;

| N. | kadangi pagal atnaujintą 2006 m. konsensusą dėl plėtros šis procesas turėtų būti pagrįstas konsolidavimu, sąlygomis ir bendravimu ir turėtų vykti atsižvelgiant į ES gebėjimą integruoti naujas nares; kadangi integracijos į ES pajėgumai yra svarbiausias aspektas ir būtina politikos tvarumo ir viso integracijos proceso sąlyga; kadangi šis aspektas paskatino stiprinti institucinę struktūrą, kaip matyti iš to, kad sutartys buvo peržiūrimos po įvairių plėtros etapų ir kad pagal jas buvo plečiamos Sąjungos funkcijos ir veikla; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal atnaujintą 2006 m. konsensusą dėl plėtros šis procesas turėtų būti pagrįstas konsolidavimu, sąlygomis ir bendravimu ir turėtų vykti atsižvelgiant į ES gebėjimą integruoti naujas nares; kadangi integracijos į ES pajėgumai yra svarbiausias aspektas ir būtina politikos tvarumo ir viso integracijos proceso sąlyga; kadangi šis aspektas paskatino stiprinti institucinę struktūrą, kaip matyti iš to, kad sutartys buvo peržiūrimos po įvairių plėtros etapų ir kad pagal jas buvo plečiamos Sąjungos funkcijos ir veikla;

| O. | kadangi iš tiesų sutaikinus skirtingas tautas ir žmones, taikiai sprendžiant konfliktus ir plėtojant gerus kaimyniškus santykius kuriama tvari taika ir stabilumas ir iš esmės prisidedama prie tikrojo Europos integracijos proceso, todėl tai itin svarbu ir plėtros procesui; kadangi daug šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių dar nėra išsprendusios tam tikrų su savo kaimynėmis susijusių problemų, todėl visos susijusios šalys turėtų atvirai siekti išspręsti tarpusavio nesutarimus; kadangi šios problemos turėtų būti išspręstos iki stojimo; |
| --- | --- |

O.

kadangi iš tiesų sutaikinus skirtingas tautas ir žmones, taikiai sprendžiant konfliktus ir plėtojant gerus kaimyniškus santykius kuriama tvari taika ir stabilumas ir iš esmės prisidedama prie tikrojo Europos integracijos proceso, todėl tai itin svarbu ir plėtros procesui; kadangi daug šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių dar nėra išsprendusios tam tikrų su savo kaimynėmis susijusių problemų, todėl visos susijusios šalys turėtų atvirai siekti išspręsti tarpusavio nesutarimus; kadangi šios problemos turėtų būti išspręstos iki stojimo;

Bendrosios nuostatos

| 1. | tvirtai pritaria plėtros procesui ir yra įsitikinęs, kad plėtros politika turi likti patikima politika, remiama teik ES, tiek kandidačių ir potencialių šalių kandidačių; todėl pabrėžia, kad svarbu, jog ES ir šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės įvykdytų visas savo prievoles, laikytųsi visų įsipareigojimų ir sukurtų sąlygas, užtikrinančias būsimos plėtros sėkmę, inter alia, atitinkamoms šalims teikiant pagalbą, kad jos atitiktų narystės ES kriterijus; |
| --- | --- |

1.

tvirtai pritaria plėtros procesui ir yra įsitikinęs, kad plėtros politika turi likti patikima politika, remiama teik ES, tiek kandidačių ir potencialių šalių kandidačių; todėl pabrėžia, kad svarbu, jog ES ir šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės įvykdytų visas savo prievoles, laikytųsi visų įsipareigojimų ir sukurtų sąlygas, užtikrinančias būsimos plėtros sėkmę, inter alia, atitinkamoms šalims teikiant pagalbą, kad jos atitiktų narystės ES kriterijus;

| 2. | pripažįsta plėtros ir stojimo į ES proceso naudą tiek šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių piliečiams, tiek ES piliečiams; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta plėtros ir stojimo į ES proceso naudą tiek šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių piliečiams, tiek ES piliečiams;

| 3. | mano, kad Kopenhagos kriterijai ir toliau sudaro esminį pagrindą ir kad jais reikėtų toliau remtis įgyvendinant plėtros politiką; pabrėžia, kad visiška ir tiksli atitiktis Kopenhagos kriterijams yra būtina, kad reikia tinkamai atsižvelgiant į socialinius padarinius šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse ir kad reikia visiškai atsižvelgti į Sąjungos integracijos pajėgumus; |
| --- | --- |

3.

mano, kad Kopenhagos kriterijai ir toliau sudaro esminį pagrindą ir kad jais reikėtų toliau remtis įgyvendinant plėtros politiką; pabrėžia, kad visiška ir tiksli atitiktis Kopenhagos kriterijams yra būtina, kad reikia tinkamai atsižvelgiant į socialinius padarinius šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse ir kad reikia visiškai atsižvelgti į Sąjungos integracijos pajėgumus;

| 4. | mano, kad integracijos gebėjimo sąvoka apima keturis aspektus:






  i) | stojančiosios valstybės turėtų ne mažinti, o didinti Europos Sąjungos gebėjimą dinamiškai siekti įgyvendinti savo politinius tikslus; |
| --- | --- | --- |

4.

mano, kad integracijos gebėjimo sąvoka apima keturis aspektus:

i)

stojančiosios valstybės turėtų ne mažinti, o didinti Europos Sąjungos gebėjimą dinamiškai siekti įgyvendinti savo politinius tikslus;

| ii) | Sąjungos institucinė sandara turėtų būti pajėgi užtikrinti veiksmingą valdymą; |
| --- | --- |

ii)

Sąjungos institucinė sandara turėtų būti pajėgi užtikrinti veiksmingą valdymą;

| iii) | finansiniai Europos Sąjungos ištekliai turėtų būti pakankami ekonominės ir socialinės sanglaudos ir ES bendros politikos siekiams įgyvendinti; |
| --- | --- |

iii)

finansiniai Europos Sąjungos ištekliai turėtų būti pakankami ekonominės ir socialinės sanglaudos ir ES bendros politikos siekiams įgyvendinti;

| iv) | turėtų būti sukurta visapusiška ryšių strategija, kad visuomenei būtų pranešama apie plėtros padarinius; |
| --- | --- |

iv)

turėtų būti sukurta visapusiška ryšių strategija, kad visuomenei būtų pranešama apie plėtros padarinius;

| 5. | tačiau pabrėžia, kad Sąjunga yra atsakinga už savo integracijos pajėgumų gerinimą vykdydama šalių kandidačių, potencialių šalių kandidačių ar potencialių paraišką pateikusių šalių teisėtų europinių siekių svarstymo procesą; |
| --- | --- |

5.

tačiau pabrėžia, kad Sąjunga yra atsakinga už savo integracijos pajėgumų gerinimą vykdydama šalių kandidačių, potencialių šalių kandidačių ar potencialių paraišką pateikusių šalių teisėtų europinių siekių svarstymo procesą;

| 6. | pabrėžia, kad ES išlieka patraukli ir dėl išskirtinio ekonominio dinamiškumo ir socialinio modelio derinio, ir apgailestauja, kad plėtros procese šio socialinio aspekto dažniausiai buvo nepaisoma; ragina Komisiją spręsti šį klausimą, visų pirma atsižvelgiant į 19 skyrių (Socialinė politika ir užimtumas), skatinti teigiamus socialinius pokyčius būsimose ES valstybėse narėse ir skirti tinkamą dėmesį socialiniam teisingumui; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad ES išlieka patraukli ir dėl išskirtinio ekonominio dinamiškumo ir socialinio modelio derinio, ir apgailestauja, kad plėtros procese šio socialinio aspekto dažniausiai buvo nepaisoma; ragina Komisiją spręsti šį klausimą, visų pirma atsižvelgiant į 19 skyrių (Socialinė politika ir užimtumas), skatinti teigiamus socialinius pokyčius būsimose ES valstybėse narėse ir skirti tinkamą dėmesį socialiniam teisingumui;

| 7. | primena, kad socialinės srities acquis apima būtiniausius standartus tokiose srityse kaip darbo teisė, vienodas požiūris į moteris ir vyrus, sveikata ir sauga darbe ir kova su diskriminacija, ir kad ES sutartyje įtvirtintas įsipareigojimas laikytis 1961 m. Europos socialinės chartijos ir 1989 m. Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartijos, o Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje išvardytos įvairios pagrindinės socialinės teisės; pabrėžia, kad negebėjimas laikytis bendrų pagrindinių ES socialinių standartų prilygsta socialiniam dempingui, dėl kurio daroma žala Europos įmonėms ir darbuotojams, ir tai išties užkirstų kelią šalims kandidatėms dalyvauti bendrojoje rinkoje; pabrėžia, kad socialiniams partneriams ir ypač profesinėms sąjungoms reikalinga tikslinė ES parama siekiant sustiprinti jų pajėgumus; |
| --- | --- |

7.

primena, kad socialinės srities acquis apima būtiniausius standartus tokiose srityse kaip darbo teisė, vienodas požiūris į moteris ir vyrus, sveikata ir sauga darbe ir kova su diskriminacija, ir kad ES sutartyje įtvirtintas įsipareigojimas laikytis 1961 m. Europos socialinės chartijos ir 1989 m. Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartijos, o Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje išvardytos įvairios pagrindinės socialinės teisės; pabrėžia, kad negebėjimas laikytis bendrų pagrindinių ES socialinių standartų prilygsta socialiniam dempingui, dėl kurio daroma žala Europos įmonėms ir darbuotojams, ir tai išties užkirstų kelią šalims kandidatėms dalyvauti bendrojoje rinkoje; pabrėžia, kad socialiniams partneriams ir ypač profesinėms sąjungoms reikalinga tikslinė ES parama siekiant sustiprinti jų pajėgumus;

| 8. | laikosi nuomonės, kad remiantis stojimo kriterijais turėtų būti tinkamai nustatyti aiškūs, konkretūs ir išmatuojami PNPP tikslai, kad būtų aiškiai parodyta sąsaja tarp narystės siekiančių šalyse Europos Sąjungos finansuojamos politikos ir pažangos atitinkant bendruosius stojimo kriterijus; |
| --- | --- |

8.

laikosi nuomonės, kad remiantis stojimo kriterijais turėtų būti tinkamai nustatyti aiškūs, konkretūs ir išmatuojami PNPP tikslai, kad būtų aiškiai parodyta sąsaja tarp narystės siekiančių šalyse Europos Sąjungos finansuojamos politikos ir pažangos atitinkant bendruosius stojimo kriterijus;

| 9. | pripažįsta, kad narystės siekiančių šalių ekonomika turi būti plėtojama ta pačia kryptimi kaip ES valstybių narių ekonomika siekiant palengvinti suderinamumą; todėl skatina narystės siekiančias šalis nustatyti įgyvendinamus konkrečiai šaliai skirtus tikslus kiekvienam iš pagrindinių strategijos „Europa 2020“ rodiklių siekiant pažangios, tvarios ir integracinės ekonomikos; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad narystės siekiančių šalių ekonomika turi būti plėtojama ta pačia kryptimi kaip ES valstybių narių ekonomika siekiant palengvinti suderinamumą; todėl skatina narystės siekiančias šalis nustatyti įgyvendinamus konkrečiai šaliai skirtus tikslus kiekvienam iš pagrindinių strategijos „Europa 2020“ rodiklių siekiant pažangios, tvarios ir integracinės ekonomikos;

| 10. | atkreipia dėmesį į Madrido kriterijų (nustatytų 1995 m. gruodžio mėn. Madride vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime), kuriais pabrėžiamas šalių kandidačių gebėjimas įgyvendinti ES taisykles ir procedūras, svarbą; mano, kad vadovaujantis griežtų sąlygų principu kandidatės ir (arba) potencialios šalies kandidatės pažanga nustatant ir įgyvendinant reformas turi būti veiksmingai įvertinama remiantis aiškiai nustatytais kriterijais kiekviename proceso etape ir kad į ES įstoti norinčios šalys turėtų iš vieno etapo pereiti į kitą tik įvykdžiusios visas atitinkamo etapo sąlygas; pabrėžia, kad siekdamos didinti plėtros strategijos patikimumą ir veiksmingumą Kopenhagos kriterijų turi visapusiškai laikytis ir valstybės narės, kad nesusidarytų padėtis, kai iš šalių kandidačių reikalaujama laikytis aukštesnių standartų negu taikomi tam tikrose ES valstybėse narėse; pabrėžia, kad svarbu aiškiau apibrėžti įvairius etapus ir per visą procesą nustatyti skaidrius ir tinkamus standartus, pagal kuriuos bendri narystės kriterijai turėtų virsti konkrečiais veiksmais, vedančiais į narystę, ir įvertinti, ar įvykdyti būtini reikalavimai, taip nenustatyti ar nepažadėti įstojimo datos, jei derybos dar nebaigtos; pabrėžia, kad turėtų būti aišku, jog įgyvendinus tam tikrą kriterijų, jo turėtų būti toliau laikomasi, o atsisakius jo laikytis turėtų būti sulaukta atitinkamo šiuos kriterijus nustatančių institucijų atsako; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į Madrido kriterijų (nustatytų 1995 m. gruodžio mėn. Madride vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime), kuriais pabrėžiamas šalių kandidačių gebėjimas įgyvendinti ES taisykles ir procedūras, svarbą; mano, kad vadovaujantis griežtų sąlygų principu kandidatės ir (arba) potencialios šalies kandidatės pažanga nustatant ir įgyvendinant reformas turi būti veiksmingai įvertinama remiantis aiškiai nustatytais kriterijais kiekviename proceso etape ir kad į ES įstoti norinčios šalys turėtų iš vieno etapo pereiti į kitą tik įvykdžiusios visas atitinkamo etapo sąlygas; pabrėžia, kad siekdamos didinti plėtros strategijos patikimumą ir veiksmingumą Kopenhagos kriterijų turi visapusiškai laikytis ir valstybės narės, kad nesusidarytų padėtis, kai iš šalių kandidačių reikalaujama laikytis aukštesnių standartų negu taikomi tam tikrose ES valstybėse narėse; pabrėžia, kad svarbu aiškiau apibrėžti įvairius etapus ir per visą procesą nustatyti skaidrius ir tinkamus standartus, pagal kuriuos bendri narystės kriterijai turėtų virsti konkrečiais veiksmais, vedančiais į narystę, ir įvertinti, ar įvykdyti būtini reikalavimai, taip nenustatyti ar nepažadėti įstojimo datos, jei derybos dar nebaigtos; pabrėžia, kad turėtų būti aišku, jog įgyvendinus tam tikrą kriterijų, jo turėtų būti toliau laikomasi, o atsisakius jo laikytis turėtų būti sulaukta atitinkamo šiuos kriterijus nustatančių institucijų atsako;

| 11. | pabrėžia, kad stojimo proceso tikslas – visapusiška narystė ES; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad stojimo proceso tikslas – visapusiška narystė ES;

| 12. | ragina Komisiją taikyti ir toliau labiau kontroliuoti stojimo proceso eigą ir teikti pagalbą šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms siekiant užtikrinti jų visišką parengtį, kuri bus naudinga ir joms pačioms, ir ES; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją taikyti ir toliau labiau kontroliuoti stojimo proceso eigą ir teikti pagalbą šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms siekiant užtikrinti jų visišką parengtį, kuri bus naudinga ir joms pačioms, ir ES;

| 13. | mano, kad, norint užtikrinti plėtros proceso patikimumą, ES integracijos pajėgumus reikėtų įvertinti ankstyvame etape ir kad Komisija turėtų juos tinkamai atspindėti savo nuomonėje kiekvienos potencialios šalies kandidatės atveju nurodydama pagrindines su tuo susijusias problemas ir galimus būdus joms išspręsti; mano, kad vėliau reikėtų atlikti išsamų poveikio vertinimą; todėl pabrėžia, kad siekiant sėkmingo plėtros proceso turi būti užtikrintas ES gebėjimas demokratiškai ir veiksmingai veikti, vystytis ir priimti sprendimus, turėti finansinių išteklių ekonominei ir socialinei sanglaudai remti bei siekti savo politinių tikslų; |
| --- | --- |

13.

mano, kad, norint užtikrinti plėtros proceso patikimumą, ES integracijos pajėgumus reikėtų įvertinti ankstyvame etape ir kad Komisija turėtų juos tinkamai atspindėti savo nuomonėje kiekvienos potencialios šalies kandidatės atveju nurodydama pagrindines su tuo susijusias problemas ir galimus būdus joms išspręsti; mano, kad vėliau reikėtų atlikti išsamų poveikio vertinimą; todėl pabrėžia, kad siekiant sėkmingo plėtros proceso turi būti užtikrintas ES gebėjimas demokratiškai ir veiksmingai veikti, vystytis ir priimti sprendimus, turėti finansinių išteklių ekonominei ir socialinei sanglaudai remti bei siekti savo politinių tikslų;

Plėtros politika

| 14. | palankiai vertina naują požiūrį į derybas būsimose derybų programose, pagal kurį pirmenybė skiriama su teismų institucijomis ir pagrindinėmis teisėmis susijusiems klausimams bei teisingumo ir vidaus reikalams; sutinka, kad jie turėtų būti sprendžiami vos prasidėjus stojimo procesui, o derybos dėl 23 ir 24 skyrių, kaip įprasta, turi būti pradėtos atsižvelgiant į veiksmų planus, nes joms pradėti būtini įtikinami rezultatai; ragina Komisiją reguliariai teikti Parlamentui šiose srityse padarytos pažangos ataskaitas, o ES delegacijų mėnesines pasirengimo narystei ataskaitas pateikti Užsienio reikalų komiteto nariams, jiems paprašius; tačiau pažymi, kad sutelkiant dėmesį į nagrinėjamas sritis neturėtų būti pakenkta pastangoms ir kitose srityse padarytai pažangai, kurios nurodytos atskirose šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių plėtros darbotvarkėse; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina naują požiūrį į derybas būsimose derybų programose, pagal kurį pirmenybė skiriama su teismų institucijomis ir pagrindinėmis teisėmis susijusiems klausimams bei teisingumo ir vidaus reikalams; sutinka, kad jie turėtų būti sprendžiami vos prasidėjus stojimo procesui, o derybos dėl 23 ir 24 skyrių, kaip įprasta, turi būti pradėtos atsižvelgiant į veiksmų planus, nes joms pradėti būtini įtikinami rezultatai; ragina Komisiją reguliariai teikti Parlamentui šiose srityse padarytos pažangos ataskaitas, o ES delegacijų mėnesines pasirengimo narystei ataskaitas pateikti Užsienio reikalų komiteto nariams, jiems paprašius; tačiau pažymi, kad sutelkiant dėmesį į nagrinėjamas sritis neturėtų būti pakenkta pastangoms ir kitose srityse padarytai pažangai, kurios nurodytos atskirose šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių plėtros darbotvarkėse;

| 15. | mano, kad plėtros politikoje svarbu deramą dėmesį skirti veiksmingos, nepriklausomos ir nešališkos teismų sistemos bei skaidrios demokratinės politinės sistemos, kuri galėtų stiprinti teisinę valstybę, kūrimui; kartu pabrėžia, kad svarbu užtikrinti visų rūšių žodžio laisvę ir kad teisiškai ir praktiškai reikia užtikrinti žiniasklaidos laisvę, taip pat veiksmingai kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

15.

mano, kad plėtros politikoje svarbu deramą dėmesį skirti veiksmingos, nepriklausomos ir nešališkos teismų sistemos bei skaidrios demokratinės politinės sistemos, kuri galėtų stiprinti teisinę valstybę, kūrimui; kartu pabrėžia, kad svarbu užtikrinti visų rūšių žodžio laisvę ir kad teisiškai ir praktiškai reikia užtikrinti žiniasklaidos laisvę, taip pat veiksmingai kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu;

| 16. | pabrėžia, kad vizų režimo liberalizavimas yra geras ES sąlygų, apimančių politinius ir techninius kriterijus, taip pat pageidaujamą tikslą ir apčiuopiamą naudą, pavyzdys; todėl palankiai vertina ir remia Komisijos ir suinteresuotųjų šalių pastangas šioje srityje; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad vizų režimo liberalizavimas yra geras ES sąlygų, apimančių politinius ir techninius kriterijus, taip pat pageidaujamą tikslą ir apčiuopiamą naudą, pavyzdys; todėl palankiai vertina ir remia Komisijos ir suinteresuotųjų šalių pastangas šioje srityje;

| 17. | ragina Komisiją supaprastinti administracinę procedūrą ir mažinti administracinę naštą finansavimui pagal PNPP, kad ši priemonė būtų prieinamesnė ir būtų padidintas mažesnių ir necentralizuotų pilietinių organizacijų, profesinių sąjungų ir kitų pagalbos gavėjų dalyvavimas; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją supaprastinti administracinę procedūrą ir mažinti administracinę naštą finansavimui pagal PNPP, kad ši priemonė būtų prieinamesnė ir būtų padidintas mažesnių ir necentralizuotų pilietinių organizacijų, profesinių sąjungų ir kitų pagalbos gavėjų dalyvavimas;

| 18. | skatina pilietinę visuomenę, nevalstybinius veikėjus ir socialinius partnerius tiek šalyse kandidatėse, teik valstybėse narėse, aktyviau dalyvauti stojimo procese; ragina Komisiją vykdyti nenutrūkstamą dialogą su jais; ragina šalis kandidates ir potencialias šalis kandidates užtikrinti savo dalyvavimą visais etapais; pabrėžia, kad pilietinė visuomenė gali veikti kaip svarbus priartėjimo prie ES variklis ir daryti spaudimą iš apačios į viršų, kad būtų daroma pažanga įgyvendinant Europos darbotvarkę, gerinti proceso skaidrumą ir stiprinti visuomenės paramą stojimui; pabrėžia, kad svarbu teikti tinkamą finansinę paramą, be kita ko, taikant Pilietinės visuomenės priemonę, visų pirma siekiant padidinti pilietinės visuomenės gebėjimus stebėti acquis įgyvendinimą; pabrėžia, kad Europos pilietinės visuomenės organizacijų ir jų kolegų šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse bendradarbiavimo svarbą; |
| --- | --- |

18.

skatina pilietinę visuomenę, nevalstybinius veikėjus ir socialinius partnerius tiek šalyse kandidatėse, teik valstybėse narėse, aktyviau dalyvauti stojimo procese; ragina Komisiją vykdyti nenutrūkstamą dialogą su jais; ragina šalis kandidates ir potencialias šalis kandidates užtikrinti savo dalyvavimą visais etapais; pabrėžia, kad pilietinė visuomenė gali veikti kaip svarbus priartėjimo prie ES variklis ir daryti spaudimą iš apačios į viršų, kad būtų daroma pažanga įgyvendinant Europos darbotvarkę, gerinti proceso skaidrumą ir stiprinti visuomenės paramą stojimui; pabrėžia, kad svarbu teikti tinkamą finansinę paramą, be kita ko, taikant Pilietinės visuomenės priemonę, visų pirma siekiant padidinti pilietinės visuomenės gebėjimus stebėti acquis įgyvendinimą; pabrėžia, kad Europos pilietinės visuomenės organizacijų ir jų kolegų šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse bendradarbiavimo svarbą;

| 19. | tvirtai pabrėžia, kad būtina didinti administracinius pajėgumus ir žmogiškuosius išteklius siekiant, kad jos galėtų perkelti, įgyvendinti ir vykdyti acquis; mano, kad plėtros programos procesai neturėtų būti vien tik techniniai, ir pabrėžia, kad patikros procesas turi būti labiau susijęs su realiais įvykiais; todėl ragina Komisiją įtraukti į šias užduotis NVO, profesines sąjungas ir, kai tinkama, pagrindines suinteresuotąsias šalis; |
| --- | --- |

19.

tvirtai pabrėžia, kad būtina didinti administracinius pajėgumus ir žmogiškuosius išteklius siekiant, kad jos galėtų perkelti, įgyvendinti ir vykdyti acquis; mano, kad plėtros programos procesai neturėtų būti vien tik techniniai, ir pabrėžia, kad patikros procesas turi būti labiau susijęs su realiais įvykiais; todėl ragina Komisiją įtraukti į šias užduotis NVO, profesines sąjungas ir, kai tinkama, pagrindines suinteresuotąsias šalis;

| 20. | ragina, pripažindamas svarbų socialinio dialogo vaidmenį ES priimant sprendimus, labiau atsižvelgti į socialinių partnerių pajėgumų stiprinimą ir socialinio dialogo vaidmenį plėtros procese; be to, prašo daugiau dėmesio skirti tokių vykdymo užtikrinimo priemonių kaip darbo inspekcija kūrimui siekiant ginti darbuotojus ir užtikrinti, kad būtų gerbiamos jų socialinės teisės ir laikomasi sveikatos ir saugos standartų, taip pat kovojama su asmenų, ypač nelegaliai dirbančių, išnaudojimu; |
| --- | --- |

20.

ragina, pripažindamas svarbų socialinio dialogo vaidmenį ES priimant sprendimus, labiau atsižvelgti į socialinių partnerių pajėgumų stiprinimą ir socialinio dialogo vaidmenį plėtros procese; be to, prašo daugiau dėmesio skirti tokių vykdymo užtikrinimo priemonių kaip darbo inspekcija kūrimui siekiant ginti darbuotojus ir užtikrinti, kad būtų gerbiamos jų socialinės teisės ir laikomasi sveikatos ir saugos standartų, taip pat kovojama su asmenų, ypač nelegaliai dirbančių, išnaudojimu;

| 21. | ragina Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą (EESRK) labiau įsitraukti į plėtros procesą; pabrėžia šio komiteto vaidmenį perduodant geriausią praktiką šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms, taip pat sutelkti pilietinę visuomenę siekiant integracijos į ES tikslo; remia tolesnį ES pilietinės visuomenės organizacijų ir narystės siekiančių šalių dialogo stiprinimą ir skatina glaudesnį EESRK, Komisijos ir Europos Parlamento bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

21.

ragina Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą (EESRK) labiau įsitraukti į plėtros procesą; pabrėžia šio komiteto vaidmenį perduodant geriausią praktiką šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms, taip pat sutelkti pilietinę visuomenę siekiant integracijos į ES tikslo; remia tolesnį ES pilietinės visuomenės organizacijų ir narystės siekiančių šalių dialogo stiprinimą ir skatina glaudesnį EESRK, Komisijos ir Europos Parlamento bendradarbiavimą;

| 22. | primena, kad tvarus ekonomikos atsigavimas daugeliui narystės siekiančių šalių yra pagrindinis iššūkis ir pabrėžia, kad būtina skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“; ragina daugiau paramos teikti mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), nes jos itin svarbios socialinei ir ekonominei pažangai, ir primygtinai ragina Komisiją atkakliai reikalauti vykdyti prioritetines reformas, kuriomis kuriama palanki reguliavimo aplinka inovacinėms ir didelių augimo galimybių turinčioms MVĮ; kartu pabrėžia, kad būtina ir toliau spręsti besiplečiančio neoficialaus sektoriaus, didelio nedarbo ir labiausiai pažeidžiamų visuomenės narių integracijos problemas; |
| --- | --- |

22.

primena, kad tvarus ekonomikos atsigavimas daugeliui narystės siekiančių šalių yra pagrindinis iššūkis ir pabrėžia, kad būtina skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“; ragina daugiau paramos teikti mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), nes jos itin svarbios socialinei ir ekonominei pažangai, ir primygtinai ragina Komisiją atkakliai reikalauti vykdyti prioritetines reformas, kuriomis kuriama palanki reguliavimo aplinka inovacinėms ir didelių augimo galimybių turinčioms MVĮ; kartu pabrėžia, kad būtina ir toliau spręsti besiplečiančio neoficialaus sektoriaus, didelio nedarbo ir labiausiai pažeidžiamų visuomenės narių integracijos problemas;

| 23. | yra įsitikinęs, kad reikia skatinti tolerancijos ir tarpusavio pagarbos, gerų kaimyniškų santykių ir regionų bei valstybių bendradarbiavimo, kurie yra būtini siekiant užtikrinti stabilumą ir palengvinti tikrą ir ilgalaikį sutaikinimą, atmosferą; mano, kad regionuose, kuriuose neseniai vyko konfliktai, baudžiamasis karo nusikaltimų persekiojimas, taikus skirtingų etninių, kultūrinių ir religinių bendruomenių sambūvis, mažumų apsauga, pagarba žmogaus teisėms, tai pat pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų reintegracija ir sugrąžinimas turi likti pagrindiniai stojimo proceso veiksniai; todėl ragina šalis kandidates ir potencialias šalis kandidates, kurios dar neratifikavo Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijos, ją ratifikuoti; todėl mano, kad tokiais atvejais kitų šalių istorijos ir kalbos mokymo ir mokymosi bei kultūrinio paveldo skatinimas stojimo proceso metu ir po šio proceso palengvintų tarpusavio supratimą ir prisidėtų prie istorinio susitaikymo; |
| --- | --- |

23.

yra įsitikinęs, kad reikia skatinti tolerancijos ir tarpusavio pagarbos, gerų kaimyniškų santykių ir regionų bei valstybių bendradarbiavimo, kurie yra būtini siekiant užtikrinti stabilumą ir palengvinti tikrą ir ilgalaikį sutaikinimą, atmosferą; mano, kad regionuose, kuriuose neseniai vyko konfliktai, baudžiamasis karo nusikaltimų persekiojimas, taikus skirtingų etninių, kultūrinių ir religinių bendruomenių sambūvis, mažumų apsauga, pagarba žmogaus teisėms, tai pat pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų reintegracija ir sugrąžinimas turi likti pagrindiniai stojimo proceso veiksniai; todėl ragina šalis kandidates ir potencialias šalis kandidates, kurios dar neratifikavo Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijos, ją ratifikuoti; todėl mano, kad tokiais atvejais kitų šalių istorijos ir kalbos mokymo ir mokymosi bei kultūrinio paveldo skatinimas stojimo proceso metu ir po šio proceso palengvintų tarpusavio supratimą ir prisidėtų prie istorinio susitaikymo;

| 24. | mano, kad lyčių lygybė ir nediskriminavimas turėtų ir toliau išlikti prioritetinėmis sritimis plėtros politikoje; pabrėžia, kad vyrų ir moterų lygybė, kaip pagrindinė teisė, yra esminė ES vertybė ir pagrindinis principas vykdant išorės veiksmus bei suteikia didelių galimybių siekiant strategijoje „Europa 2020“ numatytų tikslų, prisidėdama prie augimo ir visiško užimtumo skatinimo; todėl skatina moterų dalyvavimą stojimo procese ir pabrėžia lyčių lygybės politikos sričių integravimo svarbą; pabrėžia, kad bet kokia diskriminacija yra draudžiama, todėl ES vertinimas turėtų apimti lesbiečių, gėjų, biseksualų ir transseksualų (LGBT) bendruomenės teises ir šių mažumų integraciją į politinį, socialinį ir ekonominį gyvenimą; |
| --- | --- |

24.

mano, kad lyčių lygybė ir nediskriminavimas turėtų ir toliau išlikti prioritetinėmis sritimis plėtros politikoje; pabrėžia, kad vyrų ir moterų lygybė, kaip pagrindinė teisė, yra esminė ES vertybė ir pagrindinis principas vykdant išorės veiksmus bei suteikia didelių galimybių siekiant strategijoje „Europa 2020“ numatytų tikslų, prisidėdama prie augimo ir visiško užimtumo skatinimo; todėl skatina moterų dalyvavimą stojimo procese ir pabrėžia lyčių lygybės politikos sričių integravimo svarbą; pabrėžia, kad bet kokia diskriminacija yra draudžiama, todėl ES vertinimas turėtų apimti lesbiečių, gėjų, biseksualų ir transseksualų (LGBT) bendruomenės teises ir šių mažumų integraciją į politinį, socialinį ir ekonominį gyvenimą;

| 25. | ragina Komisiją įtraukti narystės siekiančias šalis į savo iniciatyvas, kuriomis siekiama socialinės įtraukties, pvz., ES romų integracijos nacionalinių strategijų planą, kad būtų geriau sutelkta PNP, ir primygtinai raginti narystės siekiančias šalis siekti šių tikslų įgyvendinant Stabilizacijos ir asociacijos proceso (SAP) priemonę; ragina narystės siekiančias šalis aktyviai dalyvauti iniciatyvoje „Romų įtraukties dešimtmetis“ ir užtikrinti, kad romai galėtų naudotis pagrindinėmis teisėmis, pagerinti jų socialinę ir ekonominę padėtį ir užtikrinti jiems galimybę gauti būstą; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją įtraukti narystės siekiančias šalis į savo iniciatyvas, kuriomis siekiama socialinės įtraukties, pvz., ES romų integracijos nacionalinių strategijų planą, kad būtų geriau sutelkta PNP, ir primygtinai raginti narystės siekiančias šalis siekti šių tikslų įgyvendinant Stabilizacijos ir asociacijos proceso (SAP) priemonę; ragina narystės siekiančias šalis aktyviai dalyvauti iniciatyvoje „Romų įtraukties dešimtmetis“ ir užtikrinti, kad romai galėtų naudotis pagrindinėmis teisėmis, pagerinti jų socialinę ir ekonominę padėtį ir užtikrinti jiems galimybę gauti būstą;

| 26. | mano, kad prieš įstojant į Sąjungą kiekviena stojančioji šalis turėtų išspręsti pagrindinius dvišalius klausimus ir svarbiausius ginčus su kaimynais, visų pirma su teritorija susijusias problemas; primygtinai rekomenduoja, kad šie klausimai stojimo procese būtų konstruktyviai ir kaimyniškai sprendžiami kuo anksčiau, ir, pageidautina, prieš pradedant derybas dėl stojimo kad vėliau joms nebūtų pakenkta; todėl mano, kad itin, svarbu atsižvelgti į bendrus ES interesus ir vertybes, taip pat pareigą laikytis viso teisyno ir principų, kuriais grindžiama ES; |
| --- | --- |

26.

mano, kad prieš įstojant į Sąjungą kiekviena stojančioji šalis turėtų išspręsti pagrindinius dvišalius klausimus ir svarbiausius ginčus su kaimynais, visų pirma su teritorija susijusias problemas; primygtinai rekomenduoja, kad šie klausimai stojimo procese būtų konstruktyviai ir kaimyniškai sprendžiami kuo anksčiau, ir, pageidautina, prieš pradedant derybas dėl stojimo kad vėliau joms nebūtų pakenkta; todėl mano, kad itin, svarbu atsižvelgti į bendrus ES interesus ir vertybes, taip pat pareigą laikytis viso teisyno ir principų, kuriais grindžiama ES;

| 27. | ragina ES remti siekius iki stojimo išspręsti neišspręstus ginčus, įskaitant pasienio ginčus; atsižvelgdamas į tarptautinių teisės aktų, JT chartijos ir atitinkamų JT rezoliucijų, taip pat Helsinkio galutinio akto nuostatas, ragina visas ginčų, kuriems užsitęsus gali būti kliudoma įgyvendinti acquis arba kilti pavojus tarptautinės taikos ir saugumo išsaugojimui, šalis konstruktyviai ir taikiai spręsti ginčus ir, prireikus, jeigu jos negali pasiekti dvišalio susitarimo, kreiptis į Tarptautinį Teisingumo Teismą arba taikyti pasirinktą privalomą arbitražo mechanizmą ar kitaip konstruktyviai dirbti pasitelkiant intensyvią tarpininkavimo misiją; dar kartą ragina Komisiją ir Tarybą, remiantis ES sutartimis, pradėti kurti arbitražo mechanizmą, skirtą dvišaliams ir daugiašaliams ginčams spręsti; |
| --- | --- |

27.

ragina ES remti siekius iki stojimo išspręsti neišspręstus ginčus, įskaitant pasienio ginčus; atsižvelgdamas į tarptautinių teisės aktų, JT chartijos ir atitinkamų JT rezoliucijų, taip pat Helsinkio galutinio akto nuostatas, ragina visas ginčų, kuriems užsitęsus gali būti kliudoma įgyvendinti acquis arba kilti pavojus tarptautinės taikos ir saugumo išsaugojimui, šalis konstruktyviai ir taikiai spręsti ginčus ir, prireikus, jeigu jos negali pasiekti dvišalio susitarimo, kreiptis į Tarptautinį Teisingumo Teismą arba taikyti pasirinktą privalomą arbitražo mechanizmą ar kitaip konstruktyviai dirbti pasitelkiant intensyvią tarpininkavimo misiją; dar kartą ragina Komisiją ir Tarybą, remiantis ES sutartimis, pradėti kurti arbitražo mechanizmą, skirtą dvišaliams ir daugiašaliams ginčams spręsti;

| 28. | palankiai vertina iniciatyvas, pvz., pozityvią Turkijos darbotvarkę ir aukšto lygio dialogą dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stojimo bei struktūrinį dialogą su Kosovu dėl teisinės valstybės (4); pritaria siekiui suteikti reformų procesui naujo dinamiškumo kartu pabrėždamas, kad šios iniciatyvos jokiu būdu neturi pakeisti oficialių darybų procedūrų. o turi visiškai atitikti derybų programą; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina iniciatyvas, pvz., pozityvią Turkijos darbotvarkę ir aukšto lygio dialogą dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stojimo bei struktūrinį dialogą su Kosovu dėl teisinės valstybės (4); pritaria siekiui suteikti reformų procesui naujo dinamiškumo kartu pabrėždamas, kad šios iniciatyvos jokiu būdu neturi pakeisti oficialių darybų procedūrų. o turi visiškai atitikti derybų programą;

| 29. | pabrėžia, kad būtina, jog šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės darytų pažangą demokratijos, žmogaus teisių ir susitaikymo procesų srityse – šioms sritims turėtų būti nuolat skiriamas pagrindinis dėmesys vykdant plėtros procesą ir jos turėtų būti atspindėtos finansinėse priemonėse; atsižvelgdamas į tai primena finansinės paramos svarbą, turint mintyje būtinybę konfliktų zonose atkurti kultūrinio paveldo vietas, atsižvelgiant į tai, kokį vaidmenį tai atlieka užtikrinant skirtingų etninių ir religinių bendruomenių tarpusavio pasitikėjimą ir įtrauktį. |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad būtina, jog šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės darytų pažangą demokratijos, žmogaus teisių ir susitaikymo procesų srityse – šioms sritims turėtų būti nuolat skiriamas pagrindinis dėmesys vykdant plėtros procesą ir jos turėtų būti atspindėtos finansinėse priemonėse; atsižvelgdamas į tai primena finansinės paramos svarbą, turint mintyje būtinybę konfliktų zonose atkurti kultūrinio paveldo vietas, atsižvelgiant į tai, kokį vaidmenį tai atlieka užtikrinant skirtingų etninių ir religinių bendruomenių tarpusavio pasitikėjimą ir įtrauktį.

| 30. | pabrėžia, kad ES plėtros politika yra modernizacijos, demokratizacijos ir stabilizavimo priemonė ir kad jos tikslas – stiprinti ES iš vidaus ir kaip pasaulinę veikėją; ragina Komisiją atlikti išsamius poveikio vertinimus kaskart, kai svarstomos naujos paraiškos dėl ES narystės ir kai ji siūlo pradėti arba, iš esmės pasikeitus aplinkybėms, baigti derybas dėl stojimo; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad ES plėtros politika yra modernizacijos, demokratizacijos ir stabilizavimo priemonė ir kad jos tikslas – stiprinti ES iš vidaus ir kaip pasaulinę veikėją; ragina Komisiją atlikti išsamius poveikio vertinimus kaskart, kai svarstomos naujos paraiškos dėl ES narystės ir kai ji siūlo pradėti arba, iš esmės pasikeitus aplinkybėms, baigti derybas dėl stojimo;

| 31. | remia Komisijos įsipareigojimą gerinti stojimo proceso kokybę užtikrinant, kad jis būtų grindžiamas nuopelnais, skaidresnis ir vykdomas labiau atsižvelgiant į kriterijus; mano, kad procesas taps teisingesnis ir kad jį bus galima objektyviau įvertinti, todėl padidės jo patikimumas; atsižvelgdamas į tai, siūlo, kad pažangos ataskaitose vertinimai būtų išdėstyti aiškiau; pabrėžia, kad nustatomi kriterijai šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms turėtų tapti ne papildomomis sąlygomis, o bendri narystės kriterijai ir ES pasirengimo narystei pagalbos tikslai turėtų virsti konkrečiais veiksmais ir rezultatais siekiant narystės, visiškai laikantis derybų programos; |
| --- | --- |

31.

remia Komisijos įsipareigojimą gerinti stojimo proceso kokybę užtikrinant, kad jis būtų grindžiamas nuopelnais, skaidresnis ir vykdomas labiau atsižvelgiant į kriterijus; mano, kad procesas taps teisingesnis ir kad jį bus galima objektyviau įvertinti, todėl padidės jo patikimumas; atsižvelgdamas į tai, siūlo, kad pažangos ataskaitose vertinimai būtų išdėstyti aiškiau; pabrėžia, kad nustatomi kriterijai šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms turėtų tapti ne papildomomis sąlygomis, o bendri narystės kriterijai ir ES pasirengimo narystei pagalbos tikslai turėtų virsti konkrečiais veiksmais ir rezultatais siekiant narystės, visiškai laikantis derybų programos;

| 32. | pabrėžia ypatingą kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu svarbą sėkmingam stojimo procesui; ragina Komisiją priimti naują požiūrį į šią problemą, atkreipiant šalių kandidačių valdžios institucijų dėmesį į atskirus sisteminės korupcijos atvejus; ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su Valstybių prieš korupciją grupe (GRECO) ir antikorupcinėmis institucijomis šiose šalyse; pabrėžia, kad toks naujas požiūris būtų itin naudingas Sąjungos įvaizdžiui tarp narystės siekiančių šalių piliečių ir galimai palengvintų kovą su korupcija; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia ypatingą kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu svarbą sėkmingam stojimo procesui; ragina Komisiją priimti naują požiūrį į šią problemą, atkreipiant šalių kandidačių valdžios institucijų dėmesį į atskirus sisteminės korupcijos atvejus; ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su Valstybių prieš korupciją grupe (GRECO) ir antikorupcinėmis institucijomis šiose šalyse; pabrėžia, kad toks naujas požiūris būtų itin naudingas Sąjungos įvaizdžiui tarp narystės siekiančių šalių piliečių ir galimai palengvintų kovą su korupcija;

| 33. | primygtinai ragina Komisiją numatyti, kad bendra finansavimo suma kiekvienam gavėjui nebūtų realiai mažinama; pabrėžia, kad šie skaičiavimai turėtų būti atliekami atsižvelgiant į tai, kad: a) bendros numatytos PNPP pagalbos ir kiekvienos šalies BVP santykis turėtų santykinai nemažėti net jeigu realiai kiekvienos pagalbą gaunančios šalies vardiklis (BVP) apskritai išaugo 2007–2013 m. laikotarpiu; b) šalių, galinčių gauti finansavimą taikant būsimą priemonę, skaičius tikriausiai sumažės po Kroatijos įstojimo, o dėl to galbūt pasikeis lyginamasis finansavimo fondo paskirstymas; c) įgyvendinus siūlomus naujosios priemonės pakeitimus, kuriais siekiama panaikinti šalių skirstymą pagal tai, ar jos yra šalys kandidatės, ar ne, daugiau šalių galės gauti finansavimą, kuris ligi šiol buvo neprieinamas kandidatės statuso neturinčioms šalims ir kuris skiriamas su socialiniu ir ekonominiu vystymusi susijusioms politikos sritims; šiomis aplinkybėmis rekomenduoja nė vienai šaliai gavėjai dėl ribotų ES išteklių nesudaryti kliūčių sąžiningai gauti pakankamą finansavimą, ypač su institucijų stiprinimu susijusioje politikos srityje; |
| --- | --- |

33.

primygtinai ragina Komisiją numatyti, kad bendra finansavimo suma kiekvienam gavėjui nebūtų realiai mažinama; pabrėžia, kad šie skaičiavimai turėtų būti atliekami atsižvelgiant į tai, kad: a) bendros numatytos PNPP pagalbos ir kiekvienos šalies BVP santykis turėtų santykinai nemažėti net jeigu realiai kiekvienos pagalbą gaunančios šalies vardiklis (BVP) apskritai išaugo 2007–2013 m. laikotarpiu; b) šalių, galinčių gauti finansavimą taikant būsimą priemonę, skaičius tikriausiai sumažės po Kroatijos įstojimo, o dėl to galbūt pasikeis lyginamasis finansavimo fondo paskirstymas; c) įgyvendinus siūlomus naujosios priemonės pakeitimus, kuriais siekiama panaikinti šalių skirstymą pagal tai, ar jos yra šalys kandidatės, ar ne, daugiau šalių galės gauti finansavimą, kuris ligi šiol buvo neprieinamas kandidatės statuso neturinčioms šalims ir kuris skiriamas su socialiniu ir ekonominiu vystymusi susijusioms politikos sritims; šiomis aplinkybėmis rekomenduoja nė vienai šaliai gavėjai dėl ribotų ES išteklių nesudaryti kliūčių sąžiningai gauti pakankamą finansavimą, ypač su institucijų stiprinimu susijusioje politikos srityje;

| 34. | primena, kad ES plėtros politiką reikia papildyti suderinta, veiksmingesne ir skaidresne bendravimo politika, taikoma visoms ES institucijoms, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei pilietinės visuomenės atstovams, siekiant pradėti atviras ir nuoširdžias diskusijas dėl plėtros padarinių, apimančias viešąją nuomonę tiek ES valstybėse narėse, tiek šalyse kandidatėse; pabrėžia, kad tokia bendravimo politika turėtų būti taikoma ir šalyse kandidatėse bendradarbiaujant visiems veikėjams; |
| --- | --- |

34.

primena, kad ES plėtros politiką reikia papildyti suderinta, veiksmingesne ir skaidresne bendravimo politika, taikoma visoms ES institucijoms, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei pilietinės visuomenės atstovams, siekiant pradėti atviras ir nuoširdžias diskusijas dėl plėtros padarinių, apimančias viešąją nuomonę tiek ES valstybėse narėse, tiek šalyse kandidatėse; pabrėžia, kad tokia bendravimo politika turėtų būti taikoma ir šalyse kandidatėse bendradarbiaujant visiems veikėjams;

| 35. | mano, kad siekiant paskatinti paramą tarp ES piliečių tolesnei plėtrai ir šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių piliečių įsipareigojimą tęsti reformas, svarbu pateikti jiems aiškią ir suprantamą informaciją apie politinę, socialinę, ekonominę ir kultūrinę plėtros naudą; mano, kad ypač svarbu paaiškinti visuomenei, kaip plėtra atvėrė naujas investicijų ir eksporto galimybes ir kaip ji gali prisidėti įgyvendinant ES tikslus: didinti konfliktų prevenciją, skatinti taikų konfliktų sprendimą, kovoti su ekonomikos krize, sukurti darbo vietas, palengvinti laisvą darbo jėgos judėjimą, apsaugoti aplinką, padidinti saugumą ir saugą, kartu paspartinti reformų darbotvarkės įgyvendinimą, sudaryti lengvesnes sąlygas naudotis finansiniais ištekliais ir taip pagerinti gyvenimo sąlygas į ES įstojusiose šalyse visų ES piliečių naudai, taip pat mažinti socialinius ir ekonominius skirtumus; pabrėžia, kad dėmesį reikia skirti visiems sektoriams, skatinant į bakalauro ar atitinkamo mokymo lygmenis, be kitų klausimų, įtraukti konkretų kursą apie Europos Sąjungos praeitį, tikslus ir veiklą, taip pat apie jos plėtos procesus; taip pat pabrėžia, kad reikia dėmesį skirti pagrindiniams nuomonės formuotojams, pvz., žurnalistams, pilietinės visuomenės atstovams, ūkinės veiklos vykdytojams ir profesinėms sąjungoms; mano, kad turėtų būti remiamos ir skatinamos panašios šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių pastangos; |
| --- | --- |

35.

mano, kad siekiant paskatinti paramą tarp ES piliečių tolesnei plėtrai ir šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių piliečių įsipareigojimą tęsti reformas, svarbu pateikti jiems aiškią ir suprantamą informaciją apie politinę, socialinę, ekonominę ir kultūrinę plėtros naudą; mano, kad ypač svarbu paaiškinti visuomenei, kaip plėtra atvėrė naujas investicijų ir eksporto galimybes ir kaip ji gali prisidėti įgyvendinant ES tikslus: didinti konfliktų prevenciją, skatinti taikų konfliktų sprendimą, kovoti su ekonomikos krize, sukurti darbo vietas, palengvinti laisvą darbo jėgos judėjimą, apsaugoti aplinką, padidinti saugumą ir saugą, kartu paspartinti reformų darbotvarkės įgyvendinimą, sudaryti lengvesnes sąlygas naudotis finansiniais ištekliais ir taip pagerinti gyvenimo sąlygas į ES įstojusiose šalyse visų ES piliečių naudai, taip pat mažinti socialinius ir ekonominius skirtumus; pabrėžia, kad dėmesį reikia skirti visiems sektoriams, skatinant į bakalauro ar atitinkamo mokymo lygmenis, be kitų klausimų, įtraukti konkretų kursą apie Europos Sąjungos praeitį, tikslus ir veiklą, taip pat apie jos plėtos procesus; taip pat pabrėžia, kad reikia dėmesį skirti pagrindiniams nuomonės formuotojams, pvz., žurnalistams, pilietinės visuomenės atstovams, ūkinės veiklos vykdytojams ir profesinėms sąjungoms; mano, kad turėtų būti remiamos ir skatinamos panašios šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių pastangos;

Perspektyvos ir ES strateginiai interesai

| 36. | yra įsitikinęs, kad plėtros politika ES gali duoti didelę strateginę naudą; pabrėžia, kad sparčiai kintančioje tarptautinėje aplinkoje ES narystė suteikia stabilumo ir kad ji ir toliau suteikia galimybę vykdyti socialinę plėtrą ir užsitikrinti gerovę; mano, kad plėtra yra ilgalaikis strateginis ES interesas, kurį įvertinti galima nebūtinai pagal trumpalaikes balanso ataskaitas; mano, kad svarbu tinkamai atsižvelgti į jos, kaip švelniosios, bet pagrindinės ES galios, didelę ir ilgalaikę vertę; |
| --- | --- |

36.

yra įsitikinęs, kad plėtros politika ES gali duoti didelę strateginę naudą; pabrėžia, kad sparčiai kintančioje tarptautinėje aplinkoje ES narystė suteikia stabilumo ir kad ji ir toliau suteikia galimybę vykdyti socialinę plėtrą ir užsitikrinti gerovę; mano, kad plėtra yra ilgalaikis strateginis ES interesas, kurį įvertinti galima nebūtinai pagal trumpalaikes balanso ataskaitas; mano, kad svarbu tinkamai atsižvelgti į jos, kaip švelniosios, bet pagrindinės ES galios, didelę ir ilgalaikę vertę;

| 37. | ir toliau lieka įsipareigojęs skatinti plėtrą ir ragina valstybes nares nelėtinti plėtros proceso; pabrėžia, kad yra įsitikinęs, jog, įgyvendindama Lisabonos sutartį, ES gali toliau įgyvendinti plėtros darbotvarkę, kartu išlaikydama ir gilesnės integracijos tempą; |
| --- | --- |

37.

ir toliau lieka įsipareigojęs skatinti plėtrą ir ragina valstybes nares nelėtinti plėtros proceso; pabrėžia, kad yra įsitikinęs, jog, įgyvendindama Lisabonos sutartį, ES gali toliau įgyvendinti plėtros darbotvarkę, kartu išlaikydama ir gilesnės integracijos tempą;

| 38. | primena, kad šis procesas nesibaigia vien perkėlus teisyną, ir pabrėžia, kad svarbu jį veiksmingai įgyvendinti ir jų nuolat laikytis – tiek teisyno, tiek ir Kopenhagos kriterijų; mano, kad siekiant išlaikyti stojimo sąlygų patikimumą, taip pat reikėtų įvertinti, ar ES valstybės narės nuolat puoselėja ES pagrindines vertybes ir vykdo įsipareigojimus, susijusius su demokratinių institucijų ir teisinės valstybės veikimu; ragina Komisiją parengti išsamų pasiūlymą dėl priežiūros mechanizmo remiantis ES sutarties 7 straipsnio ir SESV 258 straipsnio nuostatomis; |
| --- | --- |

38.

primena, kad šis procesas nesibaigia vien perkėlus teisyną, ir pabrėžia, kad svarbu jį veiksmingai įgyvendinti ir jų nuolat laikytis – tiek teisyno, tiek ir Kopenhagos kriterijų; mano, kad siekiant išlaikyti stojimo sąlygų patikimumą, taip pat reikėtų įvertinti, ar ES valstybės narės nuolat puoselėja ES pagrindines vertybes ir vykdo įsipareigojimus, susijusius su demokratinių institucijų ir teisinės valstybės veikimu; ragina Komisiją parengti išsamų pasiūlymą dėl priežiūros mechanizmo remiantis ES sutarties 7 straipsnio ir SESV 258 straipsnio nuostatomis;

| 39. | primena, kad racionalizuota, į ateitį orientuota plėtros politika galėtų būti vertinga strateginė ES ir regiono ekonomikos vystymo priemonė ir ja turėtų būti siekiama kurti biudžeto sąveiką ir tvirtesnį koordinavimą su ES, valstybių narių ir tarptautinių finansų institucijų įvairiomis teikiamos pagalbos priemonėmis ir rūšimis, taip pat su taikomomis priemonėmis, būtent su PNPP, vengiant galimų finansavimo sutapimų, dubliavimo arba spragų, ypač esant suvaržytai biudžeto padėčiai; |
| --- | --- |

39.

primena, kad racionalizuota, į ateitį orientuota plėtros politika galėtų būti vertinga strateginė ES ir regiono ekonomikos vystymo priemonė ir ja turėtų būti siekiama kurti biudžeto sąveiką ir tvirtesnį koordinavimą su ES, valstybių narių ir tarptautinių finansų institucijų įvairiomis teikiamos pagalbos priemonėmis ir rūšimis, taip pat su taikomomis priemonėmis, būtent su PNPP, vengiant galimų finansavimo sutapimų, dubliavimo arba spragų, ypač esant suvaržytai biudžeto padėčiai;

| 40. | pabrėžia, kad pastarojo meto pasaulinė finansų krizė ir dabartiniai euro zonos sunkumai išryškino tiek ES valstybių narių, tiek ES nepriklausančių šalių ekonomikos tarpusavio priklausomybę; todėl pabrėžia, kad svarbu toliau stiprinti ekonominį ir finansinį stabilumą ir skatinti augimą taip pat šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse; šiomis sudėtingomis aplinkybėmis pabrėžia poreikį šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms teikti tinkamą ir tikslingesnę finansinę paramą joms rengiantis narystei ES; pažymi Komisijos pasiūlymą parengti naują PNPP, kurioje būtų numatyta didesnė finansinė parama pagal 2014–2020 m. finansinę programą; pabrėžia, kad šiuo požiūriu reikia supaprastinti ir paspartinti procedūras, taip pat stiprinti šalių gavėjų administracinius gebėjimus, siekiant užtikrinti jų aktyvų dalyvavimą ES programose ir pagerinti jų gebėjimus įsisavinti lėšas; atkreipia dėmesį į tai, kad išsami Europos Parlamento pozicija dėl PNPP bus pateikta taikant įprastą teisėkūros procedūrą; pabrėžia valstybių narių fiskalinio stabilumo ir didesnio ES dėmesio sutelkimo į ekonomikos valdyseną reikšmę; rekomenduoja vykdant stojimo procesą deramai svarstyti patikimų viešųjų finansų klausimą; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad pastarojo meto pasaulinė finansų krizė ir dabartiniai euro zonos sunkumai išryškino tiek ES valstybių narių, tiek ES nepriklausančių šalių ekonomikos tarpusavio priklausomybę; todėl pabrėžia, kad svarbu toliau stiprinti ekonominį ir finansinį stabilumą ir skatinti augimą taip pat šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse; šiomis sudėtingomis aplinkybėmis pabrėžia poreikį šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms teikti tinkamą ir tikslingesnę finansinę paramą joms rengiantis narystei ES; pažymi Komisijos pasiūlymą parengti naują PNPP, kurioje būtų numatyta didesnė finansinė parama pagal 2014–2020 m. finansinę programą; pabrėžia, kad šiuo požiūriu reikia supaprastinti ir paspartinti procedūras, taip pat stiprinti šalių gavėjų administracinius gebėjimus, siekiant užtikrinti jų aktyvų dalyvavimą ES programose ir pagerinti jų gebėjimus įsisavinti lėšas; atkreipia dėmesį į tai, kad išsami Europos Parlamento pozicija dėl PNPP bus pateikta taikant įprastą teisėkūros procedūrą; pabrėžia valstybių narių fiskalinio stabilumo ir didesnio ES dėmesio sutelkimo į ekonomikos valdyseną reikšmę; rekomenduoja vykdant stojimo procesą deramai svarstyti patikimų viešųjų finansų klausimą;

| 41. | pabrėžia, kad strategijos „Europa 2020“ tikslai nustatyti vadovaujantis visuotiniais principais, kurie yra stiprus ekonominės gerovės variklis; todėl rekomenduoja į pasirengimo narystei dialogą įtraukti pažangą įgyvendinant pavyzdines iniciatyvas ir ją paskatinti papildomu finansavimu; mano, kad ypatingas dėmesys turi būti skiriamas mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos augimo modeliui, kuris turi būti aktyviai įgyvendinamas vykdant plėtros procesą; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad strategijos „Europa 2020“ tikslai nustatyti vadovaujantis visuotiniais principais, kurie yra stiprus ekonominės gerovės variklis; todėl rekomenduoja į pasirengimo narystei dialogą įtraukti pažangą įgyvendinant pavyzdines iniciatyvas ir ją paskatinti papildomu finansavimu; mano, kad ypatingas dėmesys turi būti skiriamas mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos augimo modeliui, kuris turi būti aktyviai įgyvendinamas vykdant plėtros procesą;

| 42. | ragina nuolat vesti valstybių donorių tarpusavio dialogą ir, jeigu reikia, panaudoti tinkamas pagalbos koordinavimo ir valdymo sistemas; atsižvelgdamas į tai, ragina atidžiau išnagrinėti, kaip naudojamos novatoriškos finansinės priemonės, kurioms reikia koordinavimo sistemų, kaip antai, Vakarų Balkanų investicijų programa, kuri papildo PNPP administravimo sistemas ir kurios tikslas – pritraukti, sutelkti ir nukreipti paramą į prioritetines sritis; pabrėžia projektų finansavimo, kai naudojamasi įvairiais fondais (ES, valstybių narių arba tarptautinių finansų institucijų), finansinio ir politinio poveikio potencialą siekiant užtikrinti griežtą geriausios praktikos finansų valdymo srityje laikymąsi ir pagrindinių veikėjų koordinavimą; |
| --- | --- |

42.

ragina nuolat vesti valstybių donorių tarpusavio dialogą ir, jeigu reikia, panaudoti tinkamas pagalbos koordinavimo ir valdymo sistemas; atsižvelgdamas į tai, ragina atidžiau išnagrinėti, kaip naudojamos novatoriškos finansinės priemonės, kurioms reikia koordinavimo sistemų, kaip antai, Vakarų Balkanų investicijų programa, kuri papildo PNPP administravimo sistemas ir kurios tikslas – pritraukti, sutelkti ir nukreipti paramą į prioritetines sritis; pabrėžia projektų finansavimo, kai naudojamasi įvairiais fondais (ES, valstybių narių arba tarptautinių finansų institucijų), finansinio ir politinio poveikio potencialą siekiant užtikrinti griežtą geriausios praktikos finansų valdymo srityje laikymąsi ir pagrindinių veikėjų koordinavimą;

o

o o

| 43. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kroatijos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Islandijos, Kosovo, Juodkalnijos, Serbijos ir Turkijos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

43.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kroatijos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Islandijos, Kosovo, Juodkalnijos, Serbijos ir Turkijos vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 317 E, 2006 12 23, p. 480.

(2)  OL C 294 E, 2009 12 3, p. 60.

(3)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 47.

(4)  Šia nuoroda nedaroma poveikio pozicijoms dėl statuso ir ji neprieštarauja JT Saugumo Tarybos rezoliucijai Nr. 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonei dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/122

---

P7_TA(2012)0454

Padėtis Gazoje

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Gazoje (2012/2883(RSP))

(2015/C 419/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2012 m. lapkričio 19 d. posėdžio išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2012 m. lapkričio 19 d. posėdžio išvadas,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki Moono 2012 m. lapkričio 18 ir 19 d. pranešimus spaudai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki Moono 2012 m. lapkričio 18 ir 19 d. pranešimus spaudai,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 14 d., 2011 m. liepos 18 d. bei gegužės 23 d. ir 2009 m. gruodžio 8 d. Tarybos išvadas dėl Artimųjų Rytų taikos proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 14 d., 2011 m. liepos 18 d. bei gegužės 23 d. ir 2009 m. gruodžio 8 d. Tarybos išvadas dėl Artimųjų Rytų taikos proceso,

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton 2012 m. lapkričio 12 d. pareiškimą dėl naujausio smurto protrūkio tarp Izraelio ir Gazos ir 2012 m. lapkričio 16 d. pareiškimą dėl tolesnio smurto eskalavimo Izraelyje ir Gazoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton 2012 m. lapkričio 12 d. pareiškimą dėl naujausio smurto protrūkio tarp Izraelio ir Gazos ir 2012 m. lapkričio 16 d. pareiškimą dėl tolesnio smurto eskalavimo Izraelyje ir Gazoje,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 21 d. paliaubų susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 21 d. paliaubų susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 1949 m. Ketvirtąją Ženevos konvenciją dėl civilių apsaugos karo metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1949 m. Ketvirtąją Ženevos konvenciją dėl civilių apsaugos karo metu,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo 18 d. laikinąjį susitarimą dėl Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo 18 d. laikinąjį susitarimą dėl Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo,

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. rugsėjo 13 d. Oslo susitarimus („Pereinamojo laikotarpio savivaldos principų deklaracija“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. rugsėjo 13 d. Oslo susitarimus („Pereinamojo laikotarpio savivaldos principų deklaracija“),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi dėl paskutiniu metu vykstančio smurto žuvo žmonės ir abiejų susijusių šalių civiliai gyventojai patyrė nepriimtinas kančias; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl paskutiniu metu vykstančio smurto žuvo žmonės ir abiejų susijusių šalių civiliai gyventojai patyrė nepriimtinas kančias;

| B. | kadangi Egipto užsienio reikalų ministras M. Kamel Amr ir JAV valstybės sekretorė H. Clinton 2012 m. lapkričio 21 d. spaudos konferencijoje Kaire paskelbė apie paliaubas; kadangi pagal šį paliaubų susitarimą „Izraelis nutrauks ugnį Gazos Ruože, sausumoje, jūroje ir ore, įskaitant kovas ir civilių asmenų puolimus“, o „visos palestiniečių grupuotės sustabdys bet kokio pobūdžio smurtą Gazos Ruože prieš Izraelį, įskaitant raketų atakas ir pasienio kovas; |
| --- | --- |

B.

kadangi Egipto užsienio reikalų ministras M. Kamel Amr ir JAV valstybės sekretorė H. Clinton 2012 m. lapkričio 21 d. spaudos konferencijoje Kaire paskelbė apie paliaubas; kadangi pagal šį paliaubų susitarimą „Izraelis nutrauks ugnį Gazos Ruože, sausumoje, jūroje ir ore, įskaitant kovas ir civilių asmenų puolimus“, o „visos palestiniečių grupuotės sustabdys bet kokio pobūdžio smurtą Gazos Ruože prieš Izraelį, įskaitant raketų atakas ir pasienio kovas;

| C. | kadangi Parlamentas ne kartą pareiškė palaikantis dviejų valstybių sambūviu pagrįstą sprendimą, pagal kurį Izraelio Valstybė ir nepriklausoma, demokratinė ir gyvybinga Palestinos Valstybė taikiai ir saugiai gyvuotų viena šalia kitos, ir ragino sukurti sąlygas tiesioginėms šalių taikos deryboms atnaujinti; |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamentas ne kartą pareiškė palaikantis dviejų valstybių sambūviu pagrįstą sprendimą, pagal kurį Izraelio Valstybė ir nepriklausoma, demokratinė ir gyvybinga Palestinos Valstybė taikiai ir saugiai gyvuotų viena šalia kitos, ir ragino sukurti sąlygas tiesioginėms šalių taikos deryboms atnaujinti;

| D. | kadangi Gazos Ruožo blokada ir humanitarinė krizė jame tęsiasi nepaisant daugybės tarptautinės bendruomenės raginimų atverti sienos kirtimo punktus, kad humanitarinės pagalbos, komercinių prekių ir asmenų srautai galėtų judėti į Gazą ir iš jos, kaip taip pat pakartota Tarybos 2012 m. gegužės 14 d. išvadose; |
| --- | --- |

D.

kadangi Gazos Ruožo blokada ir humanitarinė krizė jame tęsiasi nepaisant daugybės tarptautinės bendruomenės raginimų atverti sienos kirtimo punktus, kad humanitarinės pagalbos, komercinių prekių ir asmenų srautai galėtų judėti į Gazą ir iš jos, kaip taip pat pakartota Tarybos 2012 m. gegužės 14 d. išvadose;

| E. | kadangi Parlamentas ne kartą pareiškė savo tvirtą įsipareigojimą remti Izraelio Valstybės saugumą; kadangi 2012 m. gegužės 14 d. Tarybos išvadose taip pat pakartota, kad ES ir jos valstybės narės yra iš esmės įsipareigojusios siekti Izraelio saugumo, kuo griežčiausiai pasmerktas tyčinis smurtas prieš civilius gyventojus, įskaitant raketų atakas iš Gazos Ruožo, ir paraginta imtis veiksmingos ginklų kontrabandos į Gazą prevencijos; |
| --- | --- |

E.

kadangi Parlamentas ne kartą pareiškė savo tvirtą įsipareigojimą remti Izraelio Valstybės saugumą; kadangi 2012 m. gegužės 14 d. Tarybos išvadose taip pat pakartota, kad ES ir jos valstybės narės yra iš esmės įsipareigojusios siekti Izraelio saugumo, kuo griežčiausiai pasmerktas tyčinis smurtas prieš civilius gyventojus, įskaitant raketų atakas iš Gazos Ruožo, ir paraginta imtis veiksmingos ginklų kontrabandos į Gazą prevencijos;

| 1. | išreiškia didelį susirūpinimą dėl padėties Gazoje ir Izraelyje ir labai apgailestauja, kad žūsta civiliai gyventojai, įskaitant moteris ir vaikus; teigiamai vertina Kaire paskelbtą paliaubų susitarimą ir ragina jį visą įgyvendinti; pabrėžia, kad reikia nedelsiant nutraukti visus antpuolius, nes jie sukelia nepateisinamas civilių gyventojų kančias, taip pat ragina skubiai mažinti įtampą ir nutraukti karo veiksmus; teigiamai vertina Egipto ir kitų subjektų tarpininkavimo pastangas siekiant ilgam nutraukti ugnį ir palankiai vertina Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus misiją šiame regione; |
| --- | --- |

1.

išreiškia didelį susirūpinimą dėl padėties Gazoje ir Izraelyje ir labai apgailestauja, kad žūsta civiliai gyventojai, įskaitant moteris ir vaikus; teigiamai vertina Kaire paskelbtą paliaubų susitarimą ir ragina jį visą įgyvendinti; pabrėžia, kad reikia nedelsiant nutraukti visus antpuolius, nes jie sukelia nepateisinamas civilių gyventojų kančias, taip pat ragina skubiai mažinti įtampą ir nutraukti karo veiksmus; teigiamai vertina Egipto ir kitų subjektų tarpininkavimo pastangas siekiant ilgam nutraukti ugnį ir palankiai vertina Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus misiją šiame regione;

| 2. | griežtai smerkia iš Gazos Ruožo į Izraelį nukreiptas raketų atakas, kurias „Hamas“ ir kitos Gazoje veikiančios ginkluotos grupuotės turi tuoj pat nutraukti; pabrėžia, kad Izraelis turi teisę apsaugoti savo gyventojus nuo tokio pobūdžio išpuolių, tačiau nurodo, kad tai darydamas Izraelis turi imtis proporcingų veiksmų ir visais atvejais užtikrinti civilių gyventojų apsaugą; pabrėžia, kad visos konflikto pusės turi visapusiškai laikytis tarptautinės humanitarinės teisės, ir kad tyčinis antpuolių nukreipimas prieš nekaltus civilius asmenis negali būti pateisinamas jokiais argumentais; |
| --- | --- |

2.

griežtai smerkia iš Gazos Ruožo į Izraelį nukreiptas raketų atakas, kurias „Hamas“ ir kitos Gazoje veikiančios ginkluotos grupuotės turi tuoj pat nutraukti; pabrėžia, kad Izraelis turi teisę apsaugoti savo gyventojus nuo tokio pobūdžio išpuolių, tačiau nurodo, kad tai darydamas Izraelis turi imtis proporcingų veiksmų ir visais atvejais užtikrinti civilių gyventojų apsaugą; pabrėžia, kad visos konflikto pusės turi visapusiškai laikytis tarptautinės humanitarinės teisės, ir kad tyčinis antpuolių nukreipimas prieš nekaltus civilius asmenis negali būti pateisinamas jokiais argumentais;

| 3. | smerkia 2012 m. lapkričio 21 d. teroristinį išpuolį Tel Avive prieš civilius asmenis gabenusį autobusą; |
| --- | --- |

3.

smerkia 2012 m. lapkričio 21 d. teroristinį išpuolį Tel Avive prieš civilius asmenis gabenusį autobusą;

| 4. | pakartoja, kad tvirtai remia dviejų valstybių sambūviu ir 1967 m. sienomis grindžiamą sprendimą, pagal kurį Jeruzalė taptų abiejų valstybių sostine ir Izraelio Valstybė ir nepriklausoma, demokratinė ir gyvybinga Palestinos Valstybė taikiai ir saugiai gyvuotų viena šalia kitos; |
| --- | --- |

4.

pakartoja, kad tvirtai remia dviejų valstybių sambūviu ir 1967 m. sienomis grindžiamą sprendimą, pagal kurį Jeruzalė taptų abiejų valstybių sostine ir Izraelio Valstybė ir nepriklausoma, demokratinė ir gyvybinga Palestinos Valstybė taikiai ir saugiai gyvuotų viena šalia kitos;

| 5. | dar kartą pabrėžia, kad taikios ir nesmurtinės priemonės yra vienintelis būdas tvariai ir ilgalaikei izraeliečių ir palestiniečių taikai pasiekti; dar kartą ragina sukurti sąlygas tiesioginėms abiejų šalių taikos deryboms atnaujinti; |
| --- | --- |

5.

dar kartą pabrėžia, kad taikios ir nesmurtinės priemonės yra vienintelis būdas tvariai ir ilgalaikei izraeliečių ir palestiniečių taikai pasiekti; dar kartą ragina sukurti sąlygas tiesioginėms abiejų šalių taikos deryboms atnaujinti;

| 6. | atsižvelgdamas į tai, remia Palestinos siekį tapti JT narės statuso neturinčia valstybe stebėtoja ir mano, kad tai svarbus žingsnis siekiant užtikrinti, kad Palestinos reikalavimai būtų matomesni, stipresni ir veiksmingesni; atitinkamai ragina ES valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę pasiekti susitarimą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

6.

atsižvelgdamas į tai, remia Palestinos siekį tapti JT narės statuso neturinčia valstybe stebėtoja ir mano, kad tai svarbus žingsnis siekiant užtikrinti, kad Palestinos reikalavimai būtų matomesni, stipresni ir veiksmingesni; atitinkamai ragina ES valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę pasiekti susitarimą šiuo klausimu;

| 7. | dar kartą primygtinai ragina ES ir jos valstybes narės atlikti aktyvesnį politinį vaidmenį dedant pastangas, skirtas teisingai ir tvariai taikai tarp izraeliečių ir palestiniečių pasiekti; remia Vyriausiosios įgaliotinės pastangas sukurti patikimą taikos proceso atnaujinimo perspektyvą; |
| --- | --- |

7.

dar kartą primygtinai ragina ES ir jos valstybes narės atlikti aktyvesnį politinį vaidmenį dedant pastangas, skirtas teisingai ir tvariai taikai tarp izraeliečių ir palestiniečių pasiekti; remia Vyriausiosios įgaliotinės pastangas sukurti patikimą taikos proceso atnaujinimo perspektyvą;

| 8. | pakartoja savo raginimą nutraukti Gazos Ruožo blokadą, jei bus sukurtas veiksmingas kontrolės mechanizmas, užkertantis kelią ginklų kontrabandai į Gazą, pripažįstant teisėtus Izraelio saugumo poreikius; taip pat ragina imtis veiksmų, kad būtų galima atkurti ir atgaivinti Gazos ekonomiką; |
| --- | --- |

8.

pakartoja savo raginimą nutraukti Gazos Ruožo blokadą, jei bus sukurtas veiksmingas kontrolės mechanizmas, užkertantis kelią ginklų kontrabandai į Gazą, pripažįstant teisėtus Izraelio saugumo poreikius; taip pat ragina imtis veiksmų, kad būtų galima atkurti ir atgaivinti Gazos ekonomiką;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ES specialiajam įgaliotiniui Artimųjų Rytų taikos procese, JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui, JT Saugumo Tarybos narių vyriausybėms ir parlamentams, Artimųjų Rytų ketverto atstovui, Izraelio Knesetui ir vyriausybei, Palestinos Administracijos Prezidentui ir Palestinos Įstatymų Leidžiamajai Tarybai. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ES specialiajam įgaliotiniui Artimųjų Rytų taikos procese, JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui, JT Saugumo Tarybos narių vyriausybėms ir parlamentams, Artimųjų Rytų ketverto atstovui, Izraelio Knesetui ir vyriausybei, Palestinos Administracijos Prezidentui ir Palestinos Įstatymų Leidžiamajai Tarybai.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/124 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/124

---

P7_TA(2012)0455

Bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimas

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (pagal Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos) (12562/2011 – 2012/2138(INI))

(2015/C 419/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos, ypač į jo dalį, susijusią su Europos bendra saugumo ir gynybos politika (BSGP) (12562/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos, ypač į jo dalį, susijusią su Europos bendra saugumo ir gynybos politika (BSGP) (12562/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 23 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pranešimą Tarybai dėl BSGP, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 23 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pranešimą Tarybai dėl BSGP,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 23 d. Tarybos išvadas dėl BSGP, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 23 d. Tarybos išvadas dėl BSGP,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 1 d. Tarybos išvadas dėl BSGP, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 1 d. Tarybos išvadas dėl BSGP,

| — | atsižvelgdamas į Gento iniciatyvą, susijusią su kariniais pajėgumais, pradėtą per 2010 m. rugsėjo mėn. vykusį neoficialų ES gynybos ministrų susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Gento iniciatyvą, susijusią su kariniais pajėgumais, pradėtą per 2010 m. rugsėjo mėn. vykusį neoficialų ES gynybos ministrų susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 3, 24 ir 36 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 3, 24 ir 36 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 43 punktą (1); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 43 punktą (1);

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

| — | atsižvelgdamas į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją, kurią Taryba patvirtino 2003 m. gruodžio 9 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją, kurią Taryba patvirtino 2003 m. gruodžio 9 d.,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo strategiją „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2003 m. gruodžio 12 d., ir į jos įgyvendinimo ataskaitą „Saugumo užtikrinimas besikeičiančiame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2008 m. gruodžio 11–12 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo strategiją „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2003 m. gruodžio 12 d., ir į jos įgyvendinimo ataskaitą „Saugumo užtikrinimas besikeičiančiame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2008 m. gruodžio 11–12 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo strategijos ir bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo strategijos ir bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl civilinio ir karinio bendradarbiavimo ir civilinių ir karinių pajėgumų tobulinimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl civilinio ir karinio bendradarbiavimo ir civilinių ir karinių pajėgumų tobulinimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos plėtojimo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos plėtojimo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl finansų krizės poveikio ES valstybių narių gynybos sektoriams (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl finansų krizės poveikio ES valstybių narių gynybos sektoriams (5),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 15 d. Tarybos išvadas dėl padėties Malyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 15 d. Tarybos išvadas dėl padėties Malyje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 119 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 119 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7-0357/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7-0357/2012),

| A. | kadangi šiuo metu vyksta svarbūs geografiniai strateginiai pokyčiai bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) srityse, ypač dėl didelių sukrėtimų Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje (įskaitant revoliucijas, konfliktus ir/arba režimų pasikeitimus Libijoje, Tunise, Egipte ir Sirijoje), taip pat atsižvelgiant į tai, kad atsiranda naujų tarptautiniu mastu veikiančių subjektų, turinčių užmojų regioniniu ar net pasauliniu lygmeniu, taip pat atsižvelgiant į tai, kad JAV gynybos politikos prioritetai nukreipti į Azijos ir Ramiojo vandenyno šalis; |
| --- | --- |

A.

kadangi šiuo metu vyksta svarbūs geografiniai strateginiai pokyčiai bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) srityse, ypač dėl didelių sukrėtimų Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje (įskaitant revoliucijas, konfliktus ir/arba režimų pasikeitimus Libijoje, Tunise, Egipte ir Sirijoje), taip pat atsižvelgiant į tai, kad atsiranda naujų tarptautiniu mastu veikiančių subjektų, turinčių užmojų regioniniu ar net pasauliniu lygmeniu, taip pat atsižvelgiant į tai, kad JAV gynybos politikos prioritetai nukreipti į Azijos ir Ramiojo vandenyno šalis;

| B. | kadangi tuo pat metu didėja grėsmė ir iššūkiai visuotiniam saugumui dėl neužtikrintumo, susijusio su programose, kuriomis pavojingai skatinamas masinio naikinimo ginklų platinimas (įskaitant branduolinį ginklą), dalyvaujančių valstybių ir nevalstybinių veikėjų (kaip antai teroristų organizacijos) nusistatymu, dėl ES kaimynystėje vykstančių vietinių krizių, kurios sukels didžiules pasekmes regione (kaip antai dabartinis konfliktas Sirijoje), eskalavimo, dėl pereinamojo proceso nukrypimų ir jo saugumo aspekto arabų šalyse (pvz., Libijoje ir Sinajaus pusiasalyje), dėl Afganistano ir Pakistano zonoje vykstančių pokyčių raidos galimo NATO karinių pajėgų išvedimo sąlygomis ir dėl didėjančios terorizmo grėsmės Afrikoje, ypač Sahelyje, Somalio pusiasalyje ir Nigerijoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi tuo pat metu didėja grėsmė ir iššūkiai visuotiniam saugumui dėl neužtikrintumo, susijusio su programose, kuriomis pavojingai skatinamas masinio naikinimo ginklų platinimas (įskaitant branduolinį ginklą), dalyvaujančių valstybių ir nevalstybinių veikėjų (kaip antai teroristų organizacijos) nusistatymu, dėl ES kaimynystėje vykstančių vietinių krizių, kurios sukels didžiules pasekmes regione (kaip antai dabartinis konfliktas Sirijoje), eskalavimo, dėl pereinamojo proceso nukrypimų ir jo saugumo aspekto arabų šalyse (pvz., Libijoje ir Sinajaus pusiasalyje), dėl Afganistano ir Pakistano zonoje vykstančių pokyčių raidos galimo NATO karinių pajėgų išvedimo sąlygomis ir dėl didėjančios terorizmo grėsmės Afrikoje, ypač Sahelyje, Somalio pusiasalyje ir Nigerijoje;

| C. | kadangi plačiai pripažįstama, kad klimato kaita yra esminė visuotinio saugumo, taikos ir stabilumo varomoji jėga, taip pat ir grėsmę jiems didinantis veiksnys; |
| --- | --- |

C.

kadangi plačiai pripažįstama, kad klimato kaita yra esminė visuotinio saugumo, taikos ir stabilumo varomoji jėga, taip pat ir grėsmę jiems didinantis veiksnys;

| D. | kadangi Europos Sąjunga, reaguodama į šias grėsmes ir iššūkius, privalo turėti bendrą poziciją, kad užtikrintų nuoseklumą, privalo veikti solidariai su valstybėmis narėmis ir panaudoti visas turimas priemones ir mechanizmus taikai ir piliečių saugumui užtikrinti; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjunga, reaguodama į šias grėsmes ir iššūkius, privalo turėti bendrą poziciją, kad užtikrintų nuoseklumą, privalo veikti solidariai su valstybėmis narėmis ir panaudoti visas turimas priemones ir mechanizmus taikai ir piliečių saugumui užtikrinti;

| E. | kadangi pagal BSGP, sudarančią neatskiriamą dalį BUSP, kurios tikslai išdėstyti Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje, Sąjungai suteikiami operaciniai pajėgumai, pagrįsti civilinėmis ir karinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal BSGP, sudarančią neatskiriamą dalį BUSP, kurios tikslai išdėstyti Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje, Sąjungai suteikiami operaciniai pajėgumai, pagrįsti civilinėmis ir karinėmis priemonėmis;

| F. | kadangi įgyvendinant BSGP reikia labiau prisidėti prie taikos ir stabilumo kūrimo pasaulyje pasitelkiant savo misijas ir operacijas, kurios sudaro dalį šaliai ar regionui skirto visapusiško ES požiūrio, ir pasitelkiant daugiašalį bendradarbiavimą tarptautinėse organizacijose ir su jomis, ypač su Jungtinėmis Tautomis, taip pat regioninėmis organizacijomis, remiantis Jungtinių Tautų chartija; |
| --- | --- |

F.

kadangi įgyvendinant BSGP reikia labiau prisidėti prie taikos ir stabilumo kūrimo pasaulyje pasitelkiant savo misijas ir operacijas, kurios sudaro dalį šaliai ar regionui skirto visapusiško ES požiūrio, ir pasitelkiant daugiašalį bendradarbiavimą tarptautinėse organizacijose ir su jomis, ypač su Jungtinėmis Tautomis, taip pat regioninėmis organizacijomis, remiantis Jungtinių Tautų chartija;

| G. | kadangi nusiginklavimas ir ginklų neplatinimas yra neatskiriama BSGP dalis, ir tai būtina pabrėžti ES politiniame dialoge su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis institucijomis, ir kadangi pagal tarptautinius susitarimus ir konvencijas tai yra ES valstybėms narėms skirtas įsipareigojimas; kadangi toks įsipareigojimas visiškai suderinamas su BSGP siekiu stiprinti civilinius ir karinius pajėgumus; |
| --- | --- |

G.

kadangi nusiginklavimas ir ginklų neplatinimas yra neatskiriama BSGP dalis, ir tai būtina pabrėžti ES politiniame dialoge su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis institucijomis, ir kadangi pagal tarptautinius susitarimus ir konvencijas tai yra ES valstybėms narėms skirtas įsipareigojimas; kadangi toks įsipareigojimas visiškai suderinamas su BSGP siekiu stiprinti civilinius ir karinius pajėgumus;

| H. | kadangi pagal Lisabonos sutartį numatyta svarbių naujovių, dėl kurių turi būti stiprinama BSGP, tačiau jos dar ne visiškai panaudotos; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagal Lisabonos sutartį numatyta svarbių naujovių, dėl kurių turi būti stiprinama BSGP, tačiau jos dar ne visiškai panaudotos;

| I. | kadangi ES nuo 2003 m. pagal Europos saugumo ir gynybos politiką ir vėliau pagal BSGP pradėjo 19 civilinių misijų ir 7 karines operacijas ir kadangi šiuo metu vykdoma 11 civilinių misijų ir 3 karinės operacijos; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES nuo 2003 m. pagal Europos saugumo ir gynybos politiką ir vėliau pagal BSGP pradėjo 19 civilinių misijų ir 7 karines operacijas ir kadangi šiuo metu vykdoma 11 civilinių misijų ir 3 karinės operacijos;

BSGP strateginė programa

Nauja strateginė programa

| 1. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga turėtų būti visapusiška tarptautinio lygmens politine veikėja tam, kad tarptautiniu mastu galėtų skatinti taiką ir saugumą, saugoti savo interesus pasaulyje ir užtikrinti savo piliečių saugumą; mano, kad ES turėtų gebėti prisiimti savo atsakomybę kai kyla tarptautinio lygmens grėsmių, krizių ir konfliktų, ypač kaimyninėse šalyse; todėl šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad ES turi nuosekliai įgyvendinti savo politiką ir skubiau bei veiksmingiau prisiimti minėtą atsakomybę; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad Europos Sąjunga turėtų būti visapusiška tarptautinio lygmens politine veikėja tam, kad tarptautiniu mastu galėtų skatinti taiką ir saugumą, saugoti savo interesus pasaulyje ir užtikrinti savo piliečių saugumą; mano, kad ES turėtų gebėti prisiimti savo atsakomybę kai kyla tarptautinio lygmens grėsmių, krizių ir konfliktų, ypač kaimyninėse šalyse; todėl šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad ES turi nuosekliai įgyvendinti savo politiką ir skubiau bei veiksmingiau prisiimti minėtą atsakomybę;

| 2. | todėl pabrėžia, kad Sąjunga turi įtvirtinti savo strateginę autonomiją įgyvendindama tvirtą ir veiksmingą užsienio, saugumo ir gynybos politiką, kad prireikus ji galėtų veikti viena; pabrėžia, kad ši strateginė autonomija nebus įgyvendinta neturint patikimų civilinių ir karinių pajėgumų; primena, kad ši strateginė autonomija kuriama atsižvelgiant į esamas sąjungas, ypač į NATO, ir išlaikant stiprų transatlantinį ryšį, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnyje, ir tinkamai taikant ir stiprinant veiksmingo daugiašališkumo principą, kurio ES laikosi tarptautinių krizių valdymo veikloje; |
| --- | --- |

2.

todėl pabrėžia, kad Sąjunga turi įtvirtinti savo strateginę autonomiją įgyvendindama tvirtą ir veiksmingą užsienio, saugumo ir gynybos politiką, kad prireikus ji galėtų veikti viena; pabrėžia, kad ši strateginė autonomija nebus įgyvendinta neturint patikimų civilinių ir karinių pajėgumų; primena, kad ši strateginė autonomija kuriama atsižvelgiant į esamas sąjungas, ypač į NATO, ir išlaikant stiprų transatlantinį ryšį, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnyje, ir tinkamai taikant ir stiprinant veiksmingo daugiašališkumo principą, kurio ES laikosi tarptautinių krizių valdymo veikloje;

| 3. | nerimauja dėl galimo ES strateginės įtakos sumažėjimo ne tik dėl gynybos politikai skiriamo biudžeto kryptingo mažinimo dėl pasaulio ir Europos finansų ir ekonomikos krizės, bet taip pat ir dėl santykinio ir palaipsnio šių krizių valdymo priemonių ir pajėgumų, ypač karinių, svarbos mažinimo; taip pat pažymi valstybių narių įsipareigojimo stokos šioje srityje neigiamą poveikį; |
| --- | --- |

3.

nerimauja dėl galimo ES strateginės įtakos sumažėjimo ne tik dėl gynybos politikai skiriamo biudžeto kryptingo mažinimo dėl pasaulio ir Europos finansų ir ekonomikos krizės, bet taip pat ir dėl santykinio ir palaipsnio šių krizių valdymo priemonių ir pajėgumų, ypač karinių, svarbos mažinimo; taip pat pažymi valstybių narių įsipareigojimo stokos šioje srityje neigiamą poveikį;

| 4. | mano, kad Sąjungai tenka svarbus saugumo valstybėms narėms ir jos piliečiams užtikrintojos vaidmuo; yra įsitikinęs, kad ji turėtų siekti stiprinti savo ir kaimyninių šalių saugumą, o ne įpareigoti tuo rūpintis kitus; primygtinai teigia, kad ES privalo būti pajėgi tikslingai prisidėti prie taikos palaikymo operacijų visame pasaulyje; |
| --- | --- |

4.

mano, kad Sąjungai tenka svarbus saugumo valstybėms narėms ir jos piliečiams užtikrintojos vaidmuo; yra įsitikinęs, kad ji turėtų siekti stiprinti savo ir kaimyninių šalių saugumą, o ne įpareigoti tuo rūpintis kitus; primygtinai teigia, kad ES privalo būti pajėgi tikslingai prisidėti prie taikos palaikymo operacijų visame pasaulyje;

| 5. | pažymi, kad 2003 m. parengta ir 2008 m. persvarstyta Europos saugumo strategija, nepaisant nuolatinio jos teiginių ir analizių patvirtinimo, jau pradeda atsilikti nuo įvykių ir jau nėra aktuali šiandieniniame pasaulyje; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad 2003 m. parengta ir 2008 m. persvarstyta Europos saugumo strategija, nepaisant nuolatinio jos teiginių ir analizių patvirtinimo, jau pradeda atsilikti nuo įvykių ir jau nėra aktuali šiandieniniame pasaulyje;

| 6. | todėl dar kartą ragina Europos Vadovų Tarybą pavesti Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai pateikti baltąją knygą dėl ES saugumo ir gynybos, kurioje būtų nustatyti ES strateginiai interesai atsižvelgiant į valstybių narių saugumo pajėgumus, ES institucijų pajėgumą veiksmingai veikti saugumo ir gynybos politikos srityje ir į ES partnerystes, ypač su kaimyninėmis šalimis ir NATO, ir kurioje būtų atsižvelgiama į besikeičiančias grėsmes ir santykių su sąjungomis ir partneriais, taip pat su besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis, raidą; |
| --- | --- |

6.

todėl dar kartą ragina Europos Vadovų Tarybą pavesti Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai pateikti baltąją knygą dėl ES saugumo ir gynybos, kurioje būtų nustatyti ES strateginiai interesai atsižvelgiant į valstybių narių saugumo pajėgumus, ES institucijų pajėgumą veiksmingai veikti saugumo ir gynybos politikos srityje ir į ES partnerystes, ypač su kaimyninėmis šalimis ir NATO, ir kurioje būtų atsižvelgiama į besikeičiančias grėsmes ir santykių su sąjungomis ir partneriais, taip pat su besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis, raidą;

| 7. | pabrėžia tokios strateginės programos, kuri teiktų ES išorės veiksmų gaires ir nustatytų aiškius saugumo politikos prioritetus, svarbą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia tokios strateginės programos, kuri teiktų ES išorės veiksmų gaires ir nustatytų aiškius saugumo politikos prioritetus, svarbą;

| 8. | pažymi, kad baltoji knyga turėtų būti pagrįsta 2003 m. pradėtomis taikyti koncepcijomis ir 2008 m. Europos saugumo strategijomis, taip pat naujomis pastarųjų metų saugumo sąvokomis, kaip antai „atsakomybė užtikrinti apsaugą“, žmogaus saugumas ir veiksmingas daugiašališkumas; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad baltoji knyga turėtų būti pagrįsta 2003 m. pradėtomis taikyti koncepcijomis ir 2008 m. Europos saugumo strategijomis, taip pat naujomis pastarųjų metų saugumo sąvokomis, kaip antai „atsakomybė užtikrinti apsaugą“, žmogaus saugumas ir veiksmingas daugiašališkumas;

| 9. | pabrėžia, kad Europos gynybos agentūroje ir bendradarbiaujant su NATO svarbu atlikti ES valstybių narių karinės srities stipriųjų ir silpnųjų vietų techninę peržiūrą; mano, kad baltoji knyga sudarys būsimo ES strateginio požiūrio pagrindą ir užtikrins strateginio civilinių ir karinių pajėgumų, kuriuos reikia plėtoti ir įgyti BSGP reikmėms, planavimo vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais gaires; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad Europos gynybos agentūroje ir bendradarbiaujant su NATO svarbu atlikti ES valstybių narių karinės srities stipriųjų ir silpnųjų vietų techninę peržiūrą; mano, kad baltoji knyga sudarys būsimo ES strateginio požiūrio pagrindą ir užtikrins strateginio civilinių ir karinių pajėgumų, kuriuos reikia plėtoti ir įgyti BSGP reikmėms, planavimo vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais gaires;

| 10. | palankiai vertina 2012 m. liepos 23 d. Tarybos išvadas dėl BSGP ir paskelbimą, kad 2013 m. bus surengtas Europos Vadovų Tarybos susitikimas gynybos klausimais; ragina valstybes nares ir Europos Vadovų Tarybos pirmininką įtraukti Parlamentą į pasirengimo Tarybos susitikimui veiklą; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina 2012 m. liepos 23 d. Tarybos išvadas dėl BSGP ir paskelbimą, kad 2013 m. bus surengtas Europos Vadovų Tarybos susitikimas gynybos klausimais; ragina valstybes nares ir Europos Vadovų Tarybos pirmininką įtraukti Parlamentą į pasirengimo Tarybos susitikimui veiklą;

| 11. | palankiai vertina Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pranešimą dėl pagrindinių BUSP aspektų ir svarbiausių pasirinkimo galimybių, kuris iš dalies skirtas saugumo ir gynybos klausimams; tačiau primygtinai teigia, kad ateityje įgyvendinant BSGP reikia siekti ambicingesnių tikslų; ragina valstybes nares, pritariant Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, kuo geriau panaudoti šią Lisabonos sutartyje nustatytą priemonę šiomis aplinkybėmis, kai daugelyje sričių yra krizė, taip pat ir ant Europos slenksčio, ir kai vis akivaizdesnis tampa iš naujo apibrėžtas JAV dalyvavimas; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pranešimą dėl pagrindinių BUSP aspektų ir svarbiausių pasirinkimo galimybių, kuris iš dalies skirtas saugumo ir gynybos klausimams; tačiau primygtinai teigia, kad ateityje įgyvendinant BSGP reikia siekti ambicingesnių tikslų; ragina valstybes nares, pritariant Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, kuo geriau panaudoti šią Lisabonos sutartyje nustatytą priemonę šiomis aplinkybėmis, kai daugelyje sričių yra krizė, taip pat ir ant Europos slenksčio, ir kai vis akivaizdesnis tampa iš naujo apibrėžtas JAV dalyvavimas;

| 12. | palankiai vertina Veimaro iniciatyvos, kuriai pritaria Ispanija ir Italija, indėlį atgaivinant BSGP darbotvarkę, taip pat jos postūmį trims pagrindinėms sritims, būtent institucijoms, operacijoms ir pajėgumams; ragina šias šalis laikytis prisiimtų įsipareigojimų, kad būtų galima toliau įgyvendinti ambicingą BSGP viziją, ir jų veiksmus laiko visoms kitoms valstybėms narėms sektinu pavyzdžiu; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina Veimaro iniciatyvos, kuriai pritaria Ispanija ir Italija, indėlį atgaivinant BSGP darbotvarkę, taip pat jos postūmį trims pagrindinėms sritims, būtent institucijoms, operacijoms ir pajėgumams; ragina šias šalis laikytis prisiimtų įsipareigojimų, kad būtų galima toliau įgyvendinti ambicingą BSGP viziją, ir jų veiksmus laiko visoms kitoms valstybėms narėms sektinu pavyzdžiu;

BSGP laikantis visapusiško požiūrio

| 13. | palankiai vertina 2012 m. liepos 23 d. Tarybos išvadas dėl BSGP ir pranešimą apie tai, kad Komisija ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja pateiks bendrą komunikatą dėl visapusiško požiūrio; primena ir Komisijai, ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai įtraukti į šią veiklą Parlamentą; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina 2012 m. liepos 23 d. Tarybos išvadas dėl BSGP ir pranešimą apie tai, kad Komisija ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja pateiks bendrą komunikatą dėl visapusiško požiūrio; primena ir Komisijai, ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai įtraukti į šią veiklą Parlamentą;

| 14. | pabrėžia, kad ES pranašumą, palyginti su kitomis organizacijomis, teikia jos unikali galimybė sutelkti įvairias politines, ekonomines, plėtros ir humanitarines priemones, skirtas padėti vykdyti civilinių ir karinių krizių valdymą, misijas ir operacijas, vienos politinės institucijos – Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos – kompetencijos srityje ir kad šis visaapimantis požiūris užtikrina jai unikalų ir labai vertinamą lankstumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad ES pranašumą, palyginti su kitomis organizacijomis, teikia jos unikali galimybė sutelkti įvairias politines, ekonomines, plėtros ir humanitarines priemones, skirtas padėti vykdyti civilinių ir karinių krizių valdymą, misijas ir operacijas, vienos politinės institucijos – Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos – kompetencijos srityje ir kad šis visaapimantis požiūris užtikrina jai unikalų ir labai vertinamą lankstumą ir veiksmingumą;

| 15. | vis dėlto mano, kad įgyvendinant visapusišką požiūrį turi būti užtikrinta, kad Sąjunga reaguotų į konkrečią riziką taikydama atitinkamas civilines ir (arba) karines priemones; primygtinai reikalauja, kad visapusiškas požiūris būtų pagrįstas BSGP ne mažiau, kaip jis pagrįstas kitomis išorės veiklos priemonėmis; |
| --- | --- |

15.

vis dėlto mano, kad įgyvendinant visapusišką požiūrį turi būti užtikrinta, kad Sąjunga reaguotų į konkrečią riziką taikydama atitinkamas civilines ir (arba) karines priemones; primygtinai reikalauja, kad visapusiškas požiūris būtų pagrįstas BSGP ne mažiau, kaip jis pagrįstas kitomis išorės veiklos priemonėmis;

| 16. | pabrėžia, kad BSGP, vykdant šią veiklą, yra pagrindinė ES krizių valdymo priemonė, suteikianti Sąjungos veiksmams politinį patikimumą ir matomumą ir taip pat sudaranti sąlygas politinei kontrolei; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad BSGP, vykdant šią veiklą, yra pagrindinė ES krizių valdymo priemonė, suteikianti Sąjungos veiksmams politinį patikimumą ir matomumą ir taip pat sudaranti sąlygas politinei kontrolei;

Lisabonos sutarties įgyvendinimas

| 17. | primena, kad pagal Lisabonos sutartį numatyta daug svarbių naujovių BSGP srityje, kurios dar nėra įgyvendintos; atsižvelgdamas į tai, apgailestauja, kad Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja nepaisė praeityje priimtų Parlamento rezoliucijų, kuriose raginama aktyviau ir nuosekliau siekti pažangos įgyvendinant šias Lisabonos sutartyje nustatytas naujas priemones:






  — | Taryba, siekdama apsaugoti Sąjungos vertybes ir tarnauti jos interesams, gali patikėti misiją valstybių grupei; |
| --- | --- | --- |

17.

primena, kad pagal Lisabonos sutartį numatyta daug svarbių naujovių BSGP srityje, kurios dar nėra įgyvendintos; atsižvelgdamas į tai, apgailestauja, kad Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja nepaisė praeityje priimtų Parlamento rezoliucijų, kuriose raginama aktyviau ir nuosekliau siekti pažangos įgyvendinant šias Lisabonos sutartyje nustatytas naujas priemones:

—

Taryba, siekdama apsaugoti Sąjungos vertybes ir tarnauti jos interesams, gali patikėti misiją valstybių grupei;

| — | gali būti vykdomas nuolatinis organizuotas valstybių narių, kurios atitinka griežtesnius karinio pajėgumo kriterijus ir yra prisiėmusios didesnius įsipareigojimus šioje srityje, bendradarbiavimas vykdant pačias sudėtingiausias misijas; |
| --- | --- |

—

gali būti vykdomas nuolatinis organizuotas valstybių narių, kurios atitinka griežtesnius karinio pajėgumo kriterijus ir yra prisiėmusios didesnius įsipareigojimus šioje srityje, bendradarbiavimas vykdant pačias sudėtingiausias misijas;

| — | pagal Sutartį numatyta savitarpio gynybos sąlyga ir solidarumo sąlyga; |
| --- | --- |

—

pagal Sutartį numatyta savitarpio gynybos sąlyga ir solidarumo sąlyga;

| — | Europos gynybos agentūrai pavestos svarbios užduotys, susijusios su valstybių narių karinių pajėgumų plėtojimu, įskaitant pramoninio ir technologinio gynybos sektoriaus pagrindo stiprinimą, Europos pajėgumų ir ginkluotės politikos nustatymą ir nuolatinio struktūrinio bendradarbiavimo vykdymą; |
| --- | --- |

—

Europos gynybos agentūrai pavestos svarbios užduotys, susijusios su valstybių narių karinių pajėgumų plėtojimu, įskaitant pramoninio ir technologinio gynybos sektoriaus pagrindo stiprinimą, Europos pajėgumų ir ginkluotės politikos nustatymą ir nuolatinio struktūrinio bendradarbiavimo vykdymą;

| — | reikėtų įsteigti pradinį fondą, skirtą pasirengimo misijoms, kurios nefinansuojamos iš Sąjungos biudžeto, veiklai; |
| --- | --- |

—

reikėtų įsteigti pradinį fondą, skirtą pasirengimo misijoms, kurios nefinansuojamos iš Sąjungos biudžeto, veiklai;

| 18. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją suteikti reikiamą postūmį siekiant panaudoti Lisabonos sutarties galimybes tam, kad ES turėtų įvairių veikimo tarptautiniu lygmeniu galimybių, kurias galėtų taikyti įgyvendindama visapusišką požiūrį pasitelkusi negriežtomis priemonėmis grindžiamą galią arba, jei reikia, imdamasi griežtesnių veiksmų, tačiau visada laikydamasi JT chartijos nuostatų; |
| --- | --- |

18.

ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją suteikti reikiamą postūmį siekiant panaudoti Lisabonos sutarties galimybes tam, kad ES turėtų įvairių veikimo tarptautiniu lygmeniu galimybių, kurias galėtų taikyti įgyvendindama visapusišką požiūrį pasitelkusi negriežtomis priemonėmis grindžiamą galią arba, jei reikia, imdamasi griežtesnių veiksmų, tačiau visada laikydamasi JT chartijos nuostatų;

| 19. | ragina valstybes nares aktyviai bendradarbiauti su Sąjungos vyriausiąja įgaliotine ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ir su Taryba siekiant Lisabonos sutarties nuostatas dėl BSGP įtraukti į jų nacionales gynybos strategijas; |
| --- | --- |

19.

ragina valstybes nares aktyviai bendradarbiauti su Sąjungos vyriausiąja įgaliotine ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ir su Taryba siekiant Lisabonos sutarties nuostatas dėl BSGP įtraukti į jų nacionales gynybos strategijas;

| 20. | palankiai vertina tai, kad išplėstos misijos, kurios gali būti vykdomos pagal BSGP, palyginti su ankstesnėmis vadinamosiomis Petersbergo misijomis, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 43 straipsnyje; tačiau pažymi, kad nuo EIVT įkūrimo priimant sprendimus į šį užmojį neatsižvelgiama; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina tai, kad išplėstos misijos, kurios gali būti vykdomos pagal BSGP, palyginti su ankstesnėmis vadinamosiomis Petersbergo misijomis, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 43 straipsnyje; tačiau pažymi, kad nuo EIVT įkūrimo priimant sprendimus į šį užmojį neatsižvelgiama;

Civilinės ir karinės operacijos

| 21. | pabrėžia, kad iki šiol BSGP prisidėjo prie krizių valdymo, taikos palaikymo ir tarptautinio saugumo stiprinimo; primygtinai teigia, kad dabar BSGP turi būti taikoma valdant visų tipų krizes, įskaitant labai intensyvius konfliktus kaimynystėje, ir turi būti pakankamai plataus užmojo, kad galėtų daryti realų poveikį vietoje; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad iki šiol BSGP prisidėjo prie krizių valdymo, taikos palaikymo ir tarptautinio saugumo stiprinimo; primygtinai teigia, kad dabar BSGP turi būti taikoma valdant visų tipų krizes, įskaitant labai intensyvius konfliktus kaimynystėje, ir turi būti pakankamai plataus užmojo, kad galėtų daryti realų poveikį vietoje;

| 22. | pažymi, kad šiuo metu vykdoma 14 operacijų, iš jų 11 civilinių ir 3 karinės; palankiai vertina tai, kad 2012 m. vasarą pradėtos 3 naujos civilinės operacijos Somalio pusiasalyje (misija EUCAP NESTOR), Nigeryje (misija „EUCAP Sahel Niger“) ir Pietų Sudane (misija „EUAVSEC South Sudan“) ir kad planuojama vykdyti civilinę paramos misiją, skirtą pasienio kontrolei Libijoje, ir mokymų misiją Malyje; mano, jog šios misijos – pirmasis ženklas, kad BSGP darbotvarkei suteiktas naujas postūmis; pabrėžia, kad svarbu tobulinti patirties vykdant misijas ir operacijas įgijimo sistemą; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad šiuo metu vykdoma 14 operacijų, iš jų 11 civilinių ir 3 karinės; palankiai vertina tai, kad 2012 m. vasarą pradėtos 3 naujos civilinės operacijos Somalio pusiasalyje (misija EUCAP NESTOR), Nigeryje (misija „EUCAP Sahel Niger“) ir Pietų Sudane (misija „EUAVSEC South Sudan“) ir kad planuojama vykdyti civilinę paramos misiją, skirtą pasienio kontrolei Libijoje, ir mokymų misiją Malyje; mano, jog šios misijos – pirmasis ženklas, kad BSGP darbotvarkei suteiktas naujas postūmis; pabrėžia, kad svarbu tobulinti patirties vykdant misijas ir operacijas įgijimo sistemą;

| 23. | vis dėlto apgailestauja, kad ES iki galo nepanaudoja BSGP karinių priemonių, nors įsikišimas pagal BSGP galėjo būti pateisinamas kai kurių krizių atvejais, įskaitant krizes Libijoje ir Malyje; pabrėžia, kad reikia apsvarstyti galimybę teikti pagalbą Arabų pavasario šalims, ypač Šiaurės Afrikoje ir Sahelio regione, vykdant saugumo sektoriaus reformą; šiomis aplinkybėmis skatina daugiau dėmesio skirti šiuo metu vykdomam galimų karinių operacijų planavimui ir tuo pat metu ragina iš naujo įvertinti įgyvendinamas misijas; |
| --- | --- |

23.

vis dėlto apgailestauja, kad ES iki galo nepanaudoja BSGP karinių priemonių, nors įsikišimas pagal BSGP galėjo būti pateisinamas kai kurių krizių atvejais, įskaitant krizes Libijoje ir Malyje; pabrėžia, kad reikia apsvarstyti galimybę teikti pagalbą Arabų pavasario šalims, ypač Šiaurės Afrikoje ir Sahelio regione, vykdant saugumo sektoriaus reformą; šiomis aplinkybėmis skatina daugiau dėmesio skirti šiuo metu vykdomam galimų karinių operacijų planavimui ir tuo pat metu ragina iš naujo įvertinti įgyvendinamas misijas;

| 24. | taip pat ragina valstybes nares savo pareiškimus paremti veiksmais ir naudotis esamomis priemonėmis, protokolais ir susitarimais tam, kad jų pajėgumus, pvz., kovines grupes arba jungtinius specialios paskirties būrius, būtų galima pasinaudoti įgyvendinant BSGP; |
| --- | --- |

24.

taip pat ragina valstybes nares savo pareiškimus paremti veiksmais ir naudotis esamomis priemonėmis, protokolais ir susitarimais tam, kad jų pajėgumus, pvz., kovines grupes arba jungtinius specialios paskirties būrius, būtų galima pasinaudoti įgyvendinant BSGP;

Vakarų Balkanai

| 25. | primena ir palankiai vertina politinę, strateginę ir simbolinę ES įsipareigojimo Vakarų Balkanuose, kuris prisidėjo užtikrinant taiką ir saugumą šiame regione, svarbą; tačiau pažymi, kad šis regionas ir toliau susiduria su daugybe problemų, kurios Sąjungai yra patikimumo išbandymas; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Tarybą dar kartą įvertinti ES pastangas saugumo srityje Vakarų Balkanuose, ypatingą dėmesį skiriant teisinės valstybės stiprinimui, mažumų bendruomenių apsaugai ir kovai su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija; |
| --- | --- |

25.

primena ir palankiai vertina politinę, strateginę ir simbolinę ES įsipareigojimo Vakarų Balkanuose, kuris prisidėjo užtikrinant taiką ir saugumą šiame regione, svarbą; tačiau pažymi, kad šis regionas ir toliau susiduria su daugybe problemų, kurios Sąjungai yra patikimumo išbandymas; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Tarybą dar kartą įvertinti ES pastangas saugumo srityje Vakarų Balkanuose, ypatingą dėmesį skiriant teisinės valstybės stiprinimui, mažumų bendruomenių apsaugai ir kovai su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija;

| 26. | palankiai vertina pirmos civilinės misijos ES policijos misijos (ESPM) Bosnijoje, kuri baigta 2012 m. birželio 30 d., rezultatus, kurią įgyvendinant lygiagrečiai su operacija „EUFOR Althea“ buvo prisidėta prie dialogo tarp šios šalies sudedamųjų dalių ir teisinės valstybės stiprinimo; |
| --- | --- |

26.

palankiai vertina pirmos civilinės misijos ES policijos misijos (ESPM) Bosnijoje, kuri baigta 2012 m. birželio 30 d., rezultatus, kurią įgyvendinant lygiagrečiai su operacija „EUFOR Althea“ buvo prisidėta prie dialogo tarp šios šalies sudedamųjų dalių ir teisinės valstybės stiprinimo;

| 27. | pažymi, kad nuolat mažėja 2004 m. Bosnijoje ir Hercegovinoje pradėtos operacijoje „EUFOR Althea“ dalyvaujančių dalinių skaičius; todėl pritaria, kad ši misija būtų užbaigta ir propaguoja ES naujos rūšies pagalbą galios stiprinimo ir ginkluotųjų pajėgų mokymo Bosnijoje ir Hercegovinoje srityje; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad nuolat mažėja 2004 m. Bosnijoje ir Hercegovinoje pradėtos operacijoje „EUFOR Althea“ dalyvaujančių dalinių skaičius; todėl pritaria, kad ši misija būtų užbaigta ir propaguoja ES naujos rūšies pagalbą galios stiprinimo ir ginkluotųjų pajėgų mokymo Bosnijoje ir Hercegovinoje srityje;

| 28. | pritaria misijos Kosove („EULEX Kosovo“), kuri buvo vykdoma sunkioje politinėje aplinkoje, vaidmeniui ir palankiai vertina jos įgaliojimų pratęsimą dar dvejiems metams iki 2014 m. birželio 14 d.; |
| --- | --- |

28.

pritaria misijos Kosove („EULEX Kosovo“), kuri buvo vykdoma sunkioje politinėje aplinkoje, vaidmeniui ir palankiai vertina jos įgaliojimų pratęsimą dar dvejiems metams iki 2014 m. birželio 14 d.;

| 29. | pabrėžia teigiamą jos vaidmenį padedant Kosovui kovoti su organizuotu nusikaltimu visais lygmenimis ir kurti teisinę valstybę, taip pat teismų, policijos ir muitinės tarnybas, kurioms nedaroma jokia politinė įtaka, atsižvelgiant į geriausią tarptautinę ir Europos patirtį ir standartus; atkreipia dėmesį į misijos pertvarkymą ir jos dalyvių skaičiaus sumažinimą ir mano, kad tai akivaizdus iki šiol pasiektos pažangos ženklas; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia teigiamą jos vaidmenį padedant Kosovui kovoti su organizuotu nusikaltimu visais lygmenimis ir kurti teisinę valstybę, taip pat teismų, policijos ir muitinės tarnybas, kurioms nedaroma jokia politinė įtaka, atsižvelgiant į geriausią tarptautinę ir Europos patirtį ir standartus; atkreipia dėmesį į misijos pertvarkymą ir jos dalyvių skaičiaus sumažinimą ir mano, kad tai akivaizdus iki šiol pasiektos pažangos ženklas;

| 30. | vis dėlto pabrėžia, jog reikia dėti dar daug pastangų, kad misija EULEX iki galo įgyvendintų jai skirtas užduotis ir kad šia misija visiškai pasitikėtų Kosovo gyventojai, ypač serbų bendruomenė; ragina misiją sustiprinti savo veiklą Kosovo šiaurėje ir labiau įsitraukti į veiklą nagrinėjant aukšto lygio pareigūnų korupcijos bylas; |
| --- | --- |

30.

vis dėlto pabrėžia, jog reikia dėti dar daug pastangų, kad misija EULEX iki galo įgyvendintų jai skirtas užduotis ir kad šia misija visiškai pasitikėtų Kosovo gyventojai, ypač serbų bendruomenė; ragina misiją sustiprinti savo veiklą Kosovo šiaurėje ir labiau įsitraukti į veiklą nagrinėjant aukšto lygio pareigūnų korupcijos bylas;

| 31. | ragina misijos EULEX specialią tyrimų grupę kuo kruopščiau ir tiksliau atsakyti į Europos Tarybos pranešime pateiktus klausimus dėl kaltinimų prekyba organais teisingumo; ragina misiją EULEX, naudojantis visa prisidedančių šalių parama, įgyvendinti liudininkų apsaugos programą, įskaitant, pvz., liudininkų perkėlimo priemones, kad būtų galima taikant griežtas teismines procedūras nustatyti faktus; |
| --- | --- |

31.

ragina misijos EULEX specialią tyrimų grupę kuo kruopščiau ir tiksliau atsakyti į Europos Tarybos pranešime pateiktus klausimus dėl kaltinimų prekyba organais teisingumo; ragina misiją EULEX, naudojantis visa prisidedančių šalių parama, įgyvendinti liudininkų apsaugos programą, įskaitant, pvz., liudininkų perkėlimo priemones, kad būtų galima taikant griežtas teismines procedūras nustatyti faktus;

| 32. | pažymi, kad Taikos palaikymo pajėgos Kosove (KFOR) vis dar būtinos siekiant Kosove užtikrinti saugumą ir kad vis dar kyla daug klausimų dėl NATO karinės misijos ir ES civilinės misijos koordinavimo veiksmingumo ir ateities; todėl ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją reguliariai teikti misijos EULEX, kurios įgaliojimai pratęsti iki 2014 m. birželio 14 d., pažangos, taip pat pasiektų rezultatų ir santykių su NATO kariniu aparatu ataskaitas; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad Taikos palaikymo pajėgos Kosove (KFOR) vis dar būtinos siekiant Kosove užtikrinti saugumą ir kad vis dar kyla daug klausimų dėl NATO karinės misijos ir ES civilinės misijos koordinavimo veiksmingumo ir ateities; todėl ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją reguliariai teikti misijos EULEX, kurios įgaliojimai pratęsti iki 2014 m. birželio 14 d., pažangos, taip pat pasiektų rezultatų ir santykių su NATO kariniu aparatu ataskaitas;

Somalio pusiasalis

| 33. | palankiai vertina naują ES strategiją, skirtą Somalio pusiasaliui, kuri įgyvendinama pagal visapusišką požiūrį siekiant kovoti su piratavimu ir jo priežastimis, taip pat palankiai vertina vadovaujamąjį Sąjungos vaidmenį šiame regione sprendžiant saugumo klausimus, kuris padeda didinti ES matomumą ir patikimumą krizių valdymo srityje; palankiai vertina tai, kad 2012 m. gegužės mėn. pradėjo veikti ES operacijų centras, skirtas BSGP misijoms Somalio pusiasalyje remti; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina naują ES strategiją, skirtą Somalio pusiasaliui, kuri įgyvendinama pagal visapusišką požiūrį siekiant kovoti su piratavimu ir jo priežastimis, taip pat palankiai vertina vadovaujamąjį Sąjungos vaidmenį šiame regione sprendžiant saugumo klausimus, kuris padeda didinti ES matomumą ir patikimumą krizių valdymo srityje; palankiai vertina tai, kad 2012 m. gegužės mėn. pradėjo veikti ES operacijų centras, skirtas BSGP misijoms Somalio pusiasalyje remti;

| 34. | pažymi, kad šiuo metu šiame regione vykdomos trys operacijos („EUNAVFOR Atalanta“, „EUTM Somalia“ ir „EUCAP Nestor“), ir pabrėžia, kad ES įsikišimą reikia toliau koordinuoti su tarptautinės bendruomenės pastangomis, visų pirma su Afrikos Sąjunga, siekiant Somalyje sukurti veikiančią ir demokratinę valstybę; mano, kad ES operacijų centras užtikrina efektyvesnį veiksmų įgyvendinant Somalio pusiasalio strategiją koordinavimą; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad šiuo metu šiame regione vykdomos trys operacijos („EUNAVFOR Atalanta“, „EUTM Somalia“ ir „EUCAP Nestor“), ir pabrėžia, kad ES įsikišimą reikia toliau koordinuoti su tarptautinės bendruomenės pastangomis, visų pirma su Afrikos Sąjunga, siekiant Somalyje sukurti veikiančią ir demokratinę valstybę; mano, kad ES operacijų centras užtikrina efektyvesnį veiksmų įgyvendinant Somalio pusiasalio strategiją koordinavimą;

| 35. | atsižvelgdamas į politinės ir saugumo padėties pokyčius Somalyje, rekomenduoja valstybėms narėms ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Europos Komisijos pirmininko pavaduotojai, konsultuojantis su Somalio teisėtos valdžios institucijomis, Afrikos Sąjunga (AS), Tarpvyriausybine vystymo institucija (IGAD) ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, išnagrinėti saugumo sektoriaus reformos galimybę; |
| --- | --- |

35.

atsižvelgdamas į politinės ir saugumo padėties pokyčius Somalyje, rekomenduoja valstybėms narėms ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Europos Komisijos pirmininko pavaduotojai, konsultuojantis su Somalio teisėtos valdžios institucijomis, Afrikos Sąjunga (AS), Tarpvyriausybine vystymo institucija (IGAD) ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, išnagrinėti saugumo sektoriaus reformos galimybę;

| 36. | palankiai vertina tai, kad pradėta misija „EUCAP Nestor“ ir ragina Tanzaniją priimti tą misiją, kurios tikslas – Džibutyje, Kenijoje ir Seišeliuose stiprinti jūrinius pajėgumus, taip pat remti teisinės valstybės kūrimą Somalyje (visų pirma Puntlande ir Somalilande) kuriant atskaitingas pakrantės policijos pajėgas ir teismų tarnybas, visapusiškai gerbiančias teisinės valstybės, skaidrumo principus ir žmogaus teises; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina tai, kad pradėta misija „EUCAP Nestor“ ir ragina Tanzaniją priimti tą misiją, kurios tikslas – Džibutyje, Kenijoje ir Seišeliuose stiprinti jūrinius pajėgumus, taip pat remti teisinės valstybės kūrimą Somalyje (visų pirma Puntlande ir Somalilande) kuriant atskaitingas pakrantės policijos pajėgas ir teismų tarnybas, visapusiškai gerbiančias teisinės valstybės, skaidrumo principus ir žmogaus teises;

| 37. | reikalauja, kad misija „EUCAP Nestor“ būtų koordinuojama su kitomis iniciatyvomis, susijusiomis su jūrų saugumu, pvz., su projektais MARSIC ir MASE (Laivybos saugumo programa), finansuojamomis atitinkamai stabilumo priemonės ir Europos plėtros fondo lėšomis; rekomenduoja misiją „EUCAP Nestor“ išplėsti į kitas šalis, kai tik jos atitiks būtinas sąlygas; |
| --- | --- |

37.

reikalauja, kad misija „EUCAP Nestor“ būtų koordinuojama su kitomis iniciatyvomis, susijusiomis su jūrų saugumu, pvz., su projektais MARSIC ir MASE (Laivybos saugumo programa), finansuojamomis atitinkamai stabilumo priemonės ir Europos plėtros fondo lėšomis; rekomenduoja misiją „EUCAP Nestor“ išplėsti į kitas šalis, kai tik jos atitiks būtinas sąlygas;

| 38. | pripažįsta esminį operacijos „EUNAVFOR Atalanta“ indėlį kovojant su piratavimu Adeno įlankoje ir vakarinėje Indijos vandenyno dalyje, taip pat humanitarinės pagalbos srities indėlį jūrų saugumui užtikrinti apsaugant laivus, kurie naudojami įgyvendinant Pasaulio maisto programą, ir kitus pažeidžiamus laivus, ir pritaria jos įgaliojimų partęsimui iki 2014 m. gruodžio mėn.; taip pat patvirtina sprendimą išplėsti šios misijos taikymo sritį ir įtraukti Somalio pakrantės zoną, taip pat teritorinius ir vidaus vandenis; ragina valstybes nares užtikrinti atitinkamas oro ir jūrų išteklius šiai operacijai vykdyti ir ragina prekybos laivus toliau taikyti geriausią laivybos patirtį siekiant sumažinti užpuolimo pavojų; palankiai vertina tai, kad prie operacijos „Atalanta“ prisidėjo Nyderlandai, kurie atsiuntė apsaugos komandą, skirtą humanitarinę pagalbą gabenančių karinių dalinių saugumui užtikrinti, ir skatina kitas valstybes nares taip pat prisidėti tokio pobūdžio indėliu; |
| --- | --- |

38.

pripažįsta esminį operacijos „EUNAVFOR Atalanta“ indėlį kovojant su piratavimu Adeno įlankoje ir vakarinėje Indijos vandenyno dalyje, taip pat humanitarinės pagalbos srities indėlį jūrų saugumui užtikrinti apsaugant laivus, kurie naudojami įgyvendinant Pasaulio maisto programą, ir kitus pažeidžiamus laivus, ir pritaria jos įgaliojimų partęsimui iki 2014 m. gruodžio mėn.; taip pat patvirtina sprendimą išplėsti šios misijos taikymo sritį ir įtraukti Somalio pakrantės zoną, taip pat teritorinius ir vidaus vandenis; ragina valstybes nares užtikrinti atitinkamas oro ir jūrų išteklius šiai operacijai vykdyti ir ragina prekybos laivus toliau taikyti geriausią laivybos patirtį siekiant sumažinti užpuolimo pavojų; palankiai vertina tai, kad prie operacijos „Atalanta“ prisidėjo Nyderlandai, kurie atsiuntė apsaugos komandą, skirtą humanitarinę pagalbą gabenančių karinių dalinių saugumui užtikrinti, ir skatina kitas valstybes nares taip pat prisidėti tokio pobūdžio indėliu;

| 39. | pripažįsta, kad piratavimas prilyginamas organizuotam nusikalstamumui, todėl, siekiant užtikrinti prekybos laisvę ir apsaugoti pagrindinius jūrų kelius, svarbu sutrikdyti šios veiklos ekonominį naudingumą ir pašalinti pagrindines piratavimo priežastis vykdant ilgalaikę veiklą, kuria skatinamas geras valdymas ir savarankiškos teisėtos ekonominės veiklos galimybės gyventojams; ragina Komisiją ir Tarybą imtis visų reikiamų priemonių šios veiklos finansinių srautų atsekamumui užtikrinti ir informacijos mainams tarp operacijos „EUNAVFOR Atalanta“ ir Europolo palengvinti; |
| --- | --- |

39.

pripažįsta, kad piratavimas prilyginamas organizuotam nusikalstamumui, todėl, siekiant užtikrinti prekybos laisvę ir apsaugoti pagrindinius jūrų kelius, svarbu sutrikdyti šios veiklos ekonominį naudingumą ir pašalinti pagrindines piratavimo priežastis vykdant ilgalaikę veiklą, kuria skatinamas geras valdymas ir savarankiškos teisėtos ekonominės veiklos galimybės gyventojams; ragina Komisiją ir Tarybą imtis visų reikiamų priemonių šios veiklos finansinių srautų atsekamumui užtikrinti ir informacijos mainams tarp operacijos „EUNAVFOR Atalanta“ ir Europolo palengvinti;

| 40. | pabrėžia teigiamą vaidmenį ES mokymo misijos Somalyje, vykdytos glaudžiai bendradarbiaujant su Uganda, Afrikos Sąjunga ir JAV, kurios metu apmokyta daugiau kaip 3  000 Somalio karinių pajėgų naujokų, iš kurių 2  500 iš naujo integruoti į Somalio saugumo pajėgas, tuo pat metu skatinant gerbti teisinės valstybės principą; mano, kad ši misija, stiprindama Somalio ir AMISOM saugumo pajėgas, itin prisidėjo prie padėties Mogadiše ir jo apylinkėse gerinimo; primygtinai ragina sutelkti misijos pastangas į atskaitingų, skaidrių vadovavimo ir kontrolės struktūrų ir finansinės sistemos, pagal kurią būtų numatomas reguliarus atlyginimo mokėjimas, sukūrimą, taip pat siekti užtikrinti, kad dezertyruotų kuo mažiau parengtų kareivių; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia teigiamą vaidmenį ES mokymo misijos Somalyje, vykdytos glaudžiai bendradarbiaujant su Uganda, Afrikos Sąjunga ir JAV, kurios metu apmokyta daugiau kaip 3  000 Somalio karinių pajėgų naujokų, iš kurių 2  500 iš naujo integruoti į Somalio saugumo pajėgas, tuo pat metu skatinant gerbti teisinės valstybės principą; mano, kad ši misija, stiprindama Somalio ir AMISOM saugumo pajėgas, itin prisidėjo prie padėties Mogadiše ir jo apylinkėse gerinimo; primygtinai ragina sutelkti misijos pastangas į atskaitingų, skaidrių vadovavimo ir kontrolės struktūrų ir finansinės sistemos, pagal kurią būtų numatomas reguliarus atlyginimo mokėjimas, sukūrimą, taip pat siekti užtikrinti, kad dezertyruotų kuo mažiau parengtų kareivių;

| 41. | pritaria misijos „EUTM Somalia“ įgaliojimų pratęsimui iki 2012 m. gruodžio mėn. ir tam, kad daugiausia dėmesio būtų skiriama vadovavimo ir kontrolės pajėgumams, specializuotiems pajėgumams ir Somalio nacionalinių saugumo pajėgų vidaus mokymo gebėjimams didinti siekiant atsakomybę už mokymą perduoti vietos subjektams; pažymi, kad ES privalės ir po 2012 m. dėti pastangas mokymų srityje, todėl ragina EIVT išnagrinėti galimybę, vos tik pagerės saugumo padėtis Somalyje, visus mokymus ar jų dalį perkelti į tas Somalio dalis, kurias, siekiant pagerinti saugumo padėtį, kontroliuoja valdžios institucijos; rekomenduoja užtikrinti, kad misija „EUTM Somalia“ būtų glaudžiau įtraukta į darbuotojų, kurie dalyvauja šiame kariniame mokyme, samdymo ir integravimo procesą; |
| --- | --- |

41.

pritaria misijos „EUTM Somalia“ įgaliojimų pratęsimui iki 2012 m. gruodžio mėn. ir tam, kad daugiausia dėmesio būtų skiriama vadovavimo ir kontrolės pajėgumams, specializuotiems pajėgumams ir Somalio nacionalinių saugumo pajėgų vidaus mokymo gebėjimams didinti siekiant atsakomybę už mokymą perduoti vietos subjektams; pažymi, kad ES privalės ir po 2012 m. dėti pastangas mokymų srityje, todėl ragina EIVT išnagrinėti galimybę, vos tik pagerės saugumo padėtis Somalyje, visus mokymus ar jų dalį perkelti į tas Somalio dalis, kurias, siekiant pagerinti saugumo padėtį, kontroliuoja valdžios institucijos; rekomenduoja užtikrinti, kad misija „EUTM Somalia“ būtų glaudžiau įtraukta į darbuotojų, kurie dalyvauja šiame kariniame mokyme, samdymo ir integravimo procesą;

| 42. | pabrėžia, kad ES mokymo misijos veiklos modelis, kuris su palyginti nedideliais finansiniais, materialiniais ir žmogiškaisiais ištekliais suteikia galimybę ES atlikti pagrindinį vaidmenį Rytų Afrikoje, galėtų būti pritaikytas ir kitose zonose, ypač Sahelyje; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad ES mokymo misijos veiklos modelis, kuris su palyginti nedideliais finansiniais, materialiniais ir žmogiškaisiais ištekliais suteikia galimybę ES atlikti pagrindinį vaidmenį Rytų Afrikoje, galėtų būti pritaikytas ir kitose zonose, ypač Sahelyje;

Sahelis

| 43. | yra nepaprastai susirūpinęs dėl to, kad Sahelyje formuojasi nestabilumo zona, kuriai būdinga tarpusavyje susijusi nusikalstama veikla, ypač prekyba narkotikais, žmonėmis ir ginklais, taip pat dėl to, kad radikalių teroristų grupuotės vykdo ginkluotas operacijas, kurios kelia pavojų regiono valstybių teritoriniam vientisumui, o dėl tokių veiksmų dalyje Malio teritorijos galėtų susidaryti zona, kurioje nuolat nepaisoma įstatymų, ir tokia padėtis galėtų išplisti į kaimynines šalis, padidindama pavojų ten esantiems Europos šalių piliečiams, kurie jau yra nukentėję dėl žudymų ir grobimų, ir jų interesams; todėl pabrėžia būtinybę remti stabilią vyriausybę Malyje siekiant užkirsti kelią šalies susiskaidymui ir galimam nusikalstamumo ir konflikto pasklidimui į kitas šalis; |
| --- | --- |

43.

yra nepaprastai susirūpinęs dėl to, kad Sahelyje formuojasi nestabilumo zona, kuriai būdinga tarpusavyje susijusi nusikalstama veikla, ypač prekyba narkotikais, žmonėmis ir ginklais, taip pat dėl to, kad radikalių teroristų grupuotės vykdo ginkluotas operacijas, kurios kelia pavojų regiono valstybių teritoriniam vientisumui, o dėl tokių veiksmų dalyje Malio teritorijos galėtų susidaryti zona, kurioje nuolat nepaisoma įstatymų, ir tokia padėtis galėtų išplisti į kaimynines šalis, padidindama pavojų ten esantiems Europos šalių piliečiams, kurie jau yra nukentėję dėl žudymų ir grobimų, ir jų interesams; todėl pabrėžia būtinybę remti stabilią vyriausybę Malyje siekiant užkirsti kelią šalies susiskaidymui ir galimam nusikalstamumo ir konflikto pasklidimui į kitas šalis;

| 44. | pabrėžia, kad tokia padėtis kelia pavojų visos Europos saugumui; šiomis aplinkybėmis ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Tarybą skubiai ir iki galo įgyvendinti Saheliui skirtą ES strategiją, patvirtintą 2011 m. kovo mėn., ir imtis atitinkamų saugumo priemonių, prireikus vykdyti BSGP misijas siekiant padėti regiono valstybėms stiprinti kovos su tarpvalstybiniu organizuotu nusikalstamumu ir teroristinėmis grupuotėmis pajėgumus; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad tokia padėtis kelia pavojų visos Europos saugumui; šiomis aplinkybėmis ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Tarybą skubiai ir iki galo įgyvendinti Saheliui skirtą ES strategiją, patvirtintą 2011 m. kovo mėn., ir imtis atitinkamų saugumo priemonių, prireikus vykdyti BSGP misijas siekiant padėti regiono valstybėms stiprinti kovos su tarpvalstybiniu organizuotu nusikalstamumu ir teroristinėmis grupuotėmis pajėgumus;

| 45. | palankiai vertina tai, kad pradėta misija „EUCAP Sahel Niger“, kuri skirta būtent padėti Nigeriui įveikti šias saugumo problemas; pažymi, kad ši misija visiškai atitinka visuotinę Saheliui skirtą strategiją, tačiau apgailestauja, kad ji vykdoma tik vienoje šalyje, o kitose keturiose regiono šalyse, ypač Malyje, yra neatidėliotinas ir esminis poreikis stiprinti savo pajėgumus ir reaguoti į jų teritorijos vientisumui gresiančius pavojus; |
| --- | --- |

45.

palankiai vertina tai, kad pradėta misija „EUCAP Sahel Niger“, kuri skirta būtent padėti Nigeriui įveikti šias saugumo problemas; pažymi, kad ši misija visiškai atitinka visuotinę Saheliui skirtą strategiją, tačiau apgailestauja, kad ji vykdoma tik vienoje šalyje, o kitose keturiose regiono šalyse, ypač Malyje, yra neatidėliotinas ir esminis poreikis stiprinti savo pajėgumus ir reaguoti į jų teritorijos vientisumui gresiančius pavojus;

| 46. | palankiai vertina vieningai JT Saugumo tarybos 2012 m. spalio 12 d. priimtą rezoliuciją 2071 dėl Malio; pažymi, kad rezoliucijoje tiesiogiai raginamos regioninės ir tarptautinės organizacijos, įskaitant ES, teikti koordinuojamą pagalbą, ekspertų žinias, mokymus pajėgumų kūrimo paramą Malio ginkluotosioms ir saugumo pajėgoms siekiant atkurti valstybinę valdžią Malyje; taip pat ragina JT Saugumo tarybą priimti kitą rezoliuciją, kurioje būtų oficialiai suteiktas įgaliojimas pradėti naują misiją Afrikoje padedant tarptautinei bendruomenei pagal tą patį modelį, kurį taikant buvo teikiama parama Afrikos Sąjungos misijai Somalyje (AMISOM); |
| --- | --- |

46.

palankiai vertina vieningai JT Saugumo tarybos 2012 m. spalio 12 d. priimtą rezoliuciją 2071 dėl Malio; pažymi, kad rezoliucijoje tiesiogiai raginamos regioninės ir tarptautinės organizacijos, įskaitant ES, teikti koordinuojamą pagalbą, ekspertų žinias, mokymus pajėgumų kūrimo paramą Malio ginkluotosioms ir saugumo pajėgoms siekiant atkurti valstybinę valdžią Malyje; taip pat ragina JT Saugumo tarybą priimti kitą rezoliuciją, kurioje būtų oficialiai suteiktas įgaliojimas pradėti naują misiją Afrikoje padedant tarptautinei bendruomenei pagal tą patį modelį, kurį taikant buvo teikiama parama Afrikos Sąjungos misijai Somalyje (AMISOM);

| 47. | palankiai vertina 2012 m. spalio 15 d. Tarybos išvadas dėl padėties Malyje, dėl kurios būtina neatidėliojant tęsti galimos BSGP operacijos planavimą, ypač siekiant parengti krizių valdymo koncepciją, susijusią su Malio gynybos pajėgų pertvarka ir mokymu; |
| --- | --- |

47.

palankiai vertina 2012 m. spalio 15 d. Tarybos išvadas dėl padėties Malyje, dėl kurios būtina neatidėliojant tęsti galimos BSGP operacijos planavimą, ypač siekiant parengti krizių valdymo koncepciją, susijusią su Malio gynybos pajėgų pertvarka ir mokymu;

| 48. | palankiai vertina Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (VAVEB) valstybių ir vyriausybių vadovų 2012 m. lapkričio 11 d. priimtą sprendimą suteikti stabilizavimo pajėgas, kurias sudarytų ne mažiau nei 3  200 karių ir kurios turėtų vienerių metų veikimo įgaliojimą; |
| --- | --- |

48.

palankiai vertina Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (VAVEB) valstybių ir vyriausybių vadovų 2012 m. lapkričio 11 d. priimtą sprendimą suteikti stabilizavimo pajėgas, kurias sudarytų ne mažiau nei 3  200 karių ir kurios turėtų vienerių metų veikimo įgaliojimą;

| 49. | ragina ir toliau planuoti operaciją, skirtą remti, bendradarbiaujant su Vakarų Afrikos valstybių ekonomine bendrija (VAVEB), Malio ginkluotųjų pajėgų pertvarką siekiant pagerinti šalies saugumo pajėgų veiksmingumą ir sudaryti galimybę šaliai atgauti savo teritorijos kontrolę; |
| --- | --- |

49.

ragina ir toliau planuoti operaciją, skirtą remti, bendradarbiaujant su Vakarų Afrikos valstybių ekonomine bendrija (VAVEB), Malio ginkluotųjų pajėgų pertvarką siekiant pagerinti šalies saugumo pajėgų veiksmingumą ir sudaryti galimybę šaliai atgauti savo teritorijos kontrolę;

Libija

| 50. | palankiai vertina Komisijos ir valstybių narių anksčiau Libijoje ir kaimyninėse šalyse, remiant JT organizacijas, vykdytą humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos veiklą; vis dėlto mano, kad krizė Libijoje galėjo būti tinkama galimybė ES parodyti savo gebėjimą veikti visapusiškiau, taip pat prireikus imtis karinių veiksmų, visiškai laikantis JT Saugumo Tarybos rezoliucijų, jei artimiausiose kaimyninėse šalyse kilo labai didelė krizė, daranti tiesioginį poveikį jos aplinkos stabilumui; apgailestauja, kad dėl valstybių narių bendros politinės valios stokos ir ideologija pagrįsto nenoro matyti Sąjungą naudojant savo pajėgumus Sąjungos vaidmuo tapo antraeilis; atkreipia dėmesį į kai kurių JT Saugumo Tarybos narių nenorą leisti ES pradėti vykdyti Libijoje savo humanitarinę karinę operaciją; |
| --- | --- |

50.

palankiai vertina Komisijos ir valstybių narių anksčiau Libijoje ir kaimyninėse šalyse, remiant JT organizacijas, vykdytą humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos veiklą; vis dėlto mano, kad krizė Libijoje galėjo būti tinkama galimybė ES parodyti savo gebėjimą veikti visapusiškiau, taip pat prireikus imtis karinių veiksmų, visiškai laikantis JT Saugumo Tarybos rezoliucijų, jei artimiausiose kaimyninėse šalyse kilo labai didelė krizė, daranti tiesioginį poveikį jos aplinkos stabilumui; apgailestauja, kad dėl valstybių narių bendros politinės valios stokos ir ideologija pagrįsto nenoro matyti Sąjungą naudojant savo pajėgumus Sąjungos vaidmuo tapo antraeilis; atkreipia dėmesį į kai kurių JT Saugumo Tarybos narių nenorą leisti ES pradėti vykdyti Libijoje savo humanitarinę karinę operaciją;

| 51. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją per krizę Libijoje įgytą patirtį tinkamai panaudoti priimant sprendimus ES viduje, taip pat dėl NATO karinių intervencijų, aptariant pajėgumų aspektą, taip pat – ir visų svarbiausia – aptariant politinį nuoseklumą ir valstybių narių solidarumą, taip pat ES ir jos BSGP santykį su NATO; |
| --- | --- |

51.

ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją per krizę Libijoje įgytą patirtį tinkamai panaudoti priimant sprendimus ES viduje, taip pat dėl NATO karinių intervencijų, aptariant pajėgumų aspektą, taip pat – ir visų svarbiausia – aptariant politinį nuoseklumą ir valstybių narių solidarumą, taip pat ES ir jos BSGP santykį su NATO;

| 52. | mano, kad ES atlieka svarbų vaidmenį Libijoje vykstant pereinamajam institucinių pokyčių procesui, ypač revoliucinių brigadų demobilizavimo ir jų narių integravimo srityse, pertvarkant ginkluotąsias pajėgas ir padedant kontroliuoti sausumos ir jūrų pasienį; apgailestauja, kad ES indėlis į saugumo sektorių lėtai duoda rezultatų ir kad dėl šio indėlio planavimo ir įgyvendinimo sunkumų šioje srityje lieka galimybių s abejotino matomumo ir nuoseklumo dvišalėms iniciatyvoms; pritaria, kad reikia spartinti darbus siekiant planuoti civilinę paramos pasienio kontrolei misiją; |
| --- | --- |

52.

mano, kad ES atlieka svarbų vaidmenį Libijoje vykstant pereinamajam institucinių pokyčių procesui, ypač revoliucinių brigadų demobilizavimo ir jų narių integravimo srityse, pertvarkant ginkluotąsias pajėgas ir padedant kontroliuoti sausumos ir jūrų pasienį; apgailestauja, kad ES indėlis į saugumo sektorių lėtai duoda rezultatų ir kad dėl šio indėlio planavimo ir įgyvendinimo sunkumų šioje srityje lieka galimybių s abejotino matomumo ir nuoseklumo dvišalėms iniciatyvoms; pritaria, kad reikia spartinti darbus siekiant planuoti civilinę paramos pasienio kontrolei misiją;

Pietų Sudanas

| 53. | atkreipia dėmesį į tai, kad Pietų Sudane pradėta misija „EUAVSEC South Sudan“, skirta Džubos oro uosto saugumui stiprinti; tačiau abejoja, ar pagrįsta vykdyti BSGP misiją siekiant užtikrinti saugumą tame oro uoste, turint mintyje tai, kad tokią misiją galėtų vykdyti Komisija, panaudodama stabilumo priemonę; |
| --- | --- |

53.

atkreipia dėmesį į tai, kad Pietų Sudane pradėta misija „EUAVSEC South Sudan“, skirta Džubos oro uosto saugumui stiprinti; tačiau abejoja, ar pagrįsta vykdyti BSGP misiją siekiant užtikrinti saugumą tame oro uoste, turint mintyje tai, kad tokią misiją galėtų vykdyti Komisija, panaudodama stabilumo priemonę;

Kongo Demokratinė Respublika

| 54. | pabrėžia Kongo Demokratinės Respublikos svarbą kuriant taiką ir stabilumą Afrikoje ir remia misijos MONUSCO veiksmus, skirtus civiliams rytinėje šalies dalyje apsaugoti; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia Kongo Demokratinės Respublikos svarbą kuriant taiką ir stabilumą Afrikoje ir remia misijos MONUSCO veiksmus, skirtus civiliams rytinėje šalies dalyje apsaugoti;

| 55. | palankiai vertina ES pastangas vykdyti dvi misijas – „EUSEC RD Congo“ ir „EUPOL RD Congo“ – siekiant įtvirtinti teisinę valstybę šioje šalyje; tačiau pažymi, kad šios dvi misijos yra nepakankamos dėl atitinkamų užduočių apimties, o aktyvus Kongo Demokratinės Respublikos valdžios institucijų bendradarbiavimas yra reikalingas norint gauti apčiuopiamų rezultatų; |
| --- | --- |

55.

palankiai vertina ES pastangas vykdyti dvi misijas – „EUSEC RD Congo“ ir „EUPOL RD Congo“ – siekiant įtvirtinti teisinę valstybę šioje šalyje; tačiau pažymi, kad šios dvi misijos yra nepakankamos dėl atitinkamų užduočių apimties, o aktyvus Kongo Demokratinės Respublikos valdžios institucijų bendradarbiavimas yra reikalingas norint gauti apčiuopiamų rezultatų;

Afganistanas

| 56. | palankiai vertina misiją „EUPOL Afghanistan“, kurios tikslas – įsteigti civilinę policiją ir sukurti teismų sistemą, kad atkuriant Afganistano valstybę afganistaniečiai galėtų prisiimti didžiausią atsakomybę už šias užduotis; pabrėžia, kad ši misija, kuri bus vykdoma iki 2013 m. gegužės 31 d. ir galės būti pratęsta iki 2014 m. gruodžio 31 d., yra visuotinių tarptautinės bendruomenės pastangų dalis siekiant suteikti galimybę afganistaniečiams patiems spręsti savo likimą, kai 2014 m. pasitrauks NATO daliniai; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Tarybą su Europos Parlamentu parengti bendrą išsamų pranešimą apie Sąjungos priemonių raidą, ypač apie misiją EUPOL, atsižvelgiant į 2014 m. ir vėlesnius metus Afganistane; |
| --- | --- |

56.

palankiai vertina misiją „EUPOL Afghanistan“, kurios tikslas – įsteigti civilinę policiją ir sukurti teismų sistemą, kad atkuriant Afganistano valstybę afganistaniečiai galėtų prisiimti didžiausią atsakomybę už šias užduotis; pabrėžia, kad ši misija, kuri bus vykdoma iki 2013 m. gegužės 31 d. ir galės būti pratęsta iki 2014 m. gruodžio 31 d., yra visuotinių tarptautinės bendruomenės pastangų dalis siekiant suteikti galimybę afganistaniečiams patiems spręsti savo likimą, kai 2014 m. pasitrauks NATO daliniai; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Tarybą su Europos Parlamentu parengti bendrą išsamų pranešimą apie Sąjungos priemonių raidą, ypač apie misiją EUPOL, atsižvelgiant į 2014 m. ir vėlesnius metus Afganistane;

Palestinos teritorijos

| 57. | mano, kad Europos Sąjungos policijos misija Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS), kurios tikslas yra padėti Palestinos Administracijai stiprinti būsimos Palestinos valstybės institucijas, kad jos galėtų palaikyti tvarką ir vykdyti baudžiamąją teiseną vadovaujant Palestinos institucijoms ir laikantis geriausių tarptautinių normų, yra sėkminga; pažymi, kad ši misija yra viena iš priemonių, kurias ES naudoja siekdama padėti Palestinos valstybei susikurti ir taikiai gyventi Izraelio pašonėje; |
| --- | --- |

57.

mano, kad Europos Sąjungos policijos misija Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS), kurios tikslas yra padėti Palestinos Administracijai stiprinti būsimos Palestinos valstybės institucijas, kad jos galėtų palaikyti tvarką ir vykdyti baudžiamąją teiseną vadovaujant Palestinos institucijoms ir laikantis geriausių tarptautinių normų, yra sėkminga; pažymi, kad ši misija yra viena iš priemonių, kurias ES naudoja siekdama padėti Palestinos valstybei susikurti ir taikiai gyventi Izraelio pašonėje;

| 58. | apgailestauja, kad misija „EUBAM Rafah“ sustabdė savo operacijas nuo tada, kai organizacija Hamas perėmė Gazos ruožo kontrolę, ir kad sumažintas darbuotojų skaičius, taip pat pabrėžia, kad misijos vykdymas regione rodo ES norą prisidėti prie visų veiksmų, kuriais palengvinamas izraeliečių ir palestiniečių dialogas; apgailestauja, kad Izraelio vyriausybė neleido misijos EUPOL COPPS vadui kartu vadovauti misijai „EUBAM Rafah“ ir kad pagrindinė šios misijos štabo būstinė yra Tel Avive, o ne Rytų Jeruzalėje; |
| --- | --- |

58.

apgailestauja, kad misija „EUBAM Rafah“ sustabdė savo operacijas nuo tada, kai organizacija Hamas perėmė Gazos ruožo kontrolę, ir kad sumažintas darbuotojų skaičius, taip pat pabrėžia, kad misijos vykdymas regione rodo ES norą prisidėti prie visų veiksmų, kuriais palengvinamas izraeliečių ir palestiniečių dialogas; apgailestauja, kad Izraelio vyriausybė neleido misijos EUPOL COPPS vadui kartu vadovauti misijai „EUBAM Rafah“ ir kad pagrindinė šios misijos štabo būstinė yra Tel Avive, o ne Rytų Jeruzalėje;

Gruzija

| 59. | pabrėžia teigiamą vaidmenį, kurį atliko stebėsenos misija Gruzijoje (misija „EUMM Georgia“), visų pirma palaikant dialogą ir atkuriant pasitikėjimo priemones tarp šalių, tačiau apgailestauja, kad šios misijos dar neįmanoma įgyvendinti okupuotose Abchazijos ir Pietų Osetijos teritorijose, kur Rusiją Europos Parlamentas, NATO, Europos Taryba ir kai kurios valstybės narės pripažino okupacine jėga; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia teigiamą vaidmenį, kurį atliko stebėsenos misija Gruzijoje (misija „EUMM Georgia“), visų pirma palaikant dialogą ir atkuriant pasitikėjimo priemones tarp šalių, tačiau apgailestauja, kad šios misijos dar neįmanoma įgyvendinti okupuotose Abchazijos ir Pietų Osetijos teritorijose, kur Rusiją Europos Parlamentas, NATO, Europos Taryba ir kai kurios valstybės narės pripažino okupacine jėga;

Irakas

| 60. | pažymi, kad misija „EUJUST LEX-Iraq“, kurios galiojimas pratęstas iki 2013 m. gruodžio 31 d., buvo pirmoji ES jungtinė teisinės valstybės misija, kurios tikslas – prisidėti prie profesionalios baudžiamosios teisenos sistemos, paremtos teisine valstybe, įgyvendinimo Irake; tačiau konstatuoja, kad padėtis Irake dar tikrai nėra stabili, kaip matyti iš reguliarių pasikėsinimų šalyje, o padėtį sunkina aplinkinių regiono valstybių neužtikrinta padėtis; |
| --- | --- |

60.

pažymi, kad misija „EUJUST LEX-Iraq“, kurios galiojimas pratęstas iki 2013 m. gruodžio 31 d., buvo pirmoji ES jungtinė teisinės valstybės misija, kurios tikslas – prisidėti prie profesionalios baudžiamosios teisenos sistemos, paremtos teisine valstybe, įgyvendinimo Irake; tačiau konstatuoja, kad padėtis Irake dar tikrai nėra stabili, kaip matyti iš reguliarių pasikėsinimų šalyje, o padėtį sunkina aplinkinių regiono valstybių neužtikrinta padėtis;

Patirties perdavimas

| 61. | pažymi, kad svarbu perduoti BSGP misijų ir operacijų patirtį, ir palankiai vertina šiuo tikslu EIVT Krizių valdymo ir planavimo direktorato ir Europos Sąjungos karinio štabo atliktą darbą; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją reguliariai teikti Europos Parlamentui pranešimus apie šio darbo rezultatus; |
| --- | --- |

61.

pažymi, kad svarbu perduoti BSGP misijų ir operacijų patirtį, ir palankiai vertina šiuo tikslu EIVT Krizių valdymo ir planavimo direktorato ir Europos Sąjungos karinio štabo atliktą darbą; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją reguliariai teikti Europos Parlamentui pranešimus apie šio darbo rezultatus;

| 62. | mano, kad civilinių operacijų ir misijų patirtis labai svarbi – tai sritis, kurioje ES jau vykdo ilgalaikę veiklą ir kurioje ji jau pasiekė svarbių rezultatų; mano, kad į šią ES civilinių operacijų papildomą naudą turi būti atsižvelgiama koordinuojant darbą su ES partneriais bei sąjungininkais valdant tarptautines krizes; |
| --- | --- |

62.

mano, kad civilinių operacijų ir misijų patirtis labai svarbi – tai sritis, kurioje ES jau vykdo ilgalaikę veiklą ir kurioje ji jau pasiekė svarbių rezultatų; mano, kad į šią ES civilinių operacijų papildomą naudą turi būti atsižvelgiama koordinuojant darbą su ES partneriais bei sąjungininkais valdant tarptautines krizes;

Pajėgumai ir operacijų vykdymo struktūra

| 63. | konstatuoja, kad vykdant Sąjungos karines operacijas vis dar pernelyg dažnai susiduriama su pajėgų kūrimo problemomis, o jeigu nėra patikimų pajėgų, BSGP praranda patikimumo veiksnį; todėl ragina valstybes nares ir toliau būti susitelkusioms suteikiant kvalifikuotą personalą ir kokybišką įrangą; |
| --- | --- |

63.

konstatuoja, kad vykdant Sąjungos karines operacijas vis dar pernelyg dažnai susiduriama su pajėgų kūrimo problemomis, o jeigu nėra patikimų pajėgų, BSGP praranda patikimumo veiksnį; todėl ragina valstybes nares ir toliau būti susitelkusioms suteikiant kvalifikuotą personalą ir kokybišką įrangą;

| 64. | pažymi, kad EIVT krizių valdymo struktūros ir civiliniu, ir kariniu aspektais vis dar nėra pakankamai veiksmingos, o tai trukdo jų gebėjimams reaguoti ir prisideda prie tam tikro BSGP svarbos menkinimo; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją kuo skubiau pagerinti šią padėtį; pabrėžia, kad Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja bei BSGP krizių valdymo struktūros turi tiesiogiai bendradarbiauti; |
| --- | --- |

64.

pažymi, kad EIVT krizių valdymo struktūros ir civiliniu, ir kariniu aspektais vis dar nėra pakankamai veiksmingos, o tai trukdo jų gebėjimams reaguoti ir prisideda prie tam tikro BSGP svarbos menkinimo; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją kuo skubiau pagerinti šią padėtį; pabrėžia, kad Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja bei BSGP krizių valdymo struktūros turi tiesiogiai bendradarbiauti;

Civilinis personalas ir pajėgumai

| 65. | pabrėžia sunkumus, su kuriais valstybės narės susiduria norėdamos pagal BSGP vykdomoms civilinėms misijoms suteikti tinkamą ir pakankamą personalą; ragina Komisiją ir EIVT išsiaiškinti galimybes padėti valstybėms narėms padidinti civilinėse BSGP misijose dalyvaujančių policininkų, teisėjų ir viešojo administravimo srityje labai specializuoto personalo skaičių; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia sunkumus, su kuriais valstybės narės susiduria norėdamos pagal BSGP vykdomoms civilinėms misijoms suteikti tinkamą ir pakankamą personalą; ragina Komisiją ir EIVT išsiaiškinti galimybes padėti valstybėms narėms padidinti civilinėse BSGP misijose dalyvaujančių policininkų, teisėjų ir viešojo administravimo srityje labai specializuoto personalo skaičių;

| 66. | atkreipia dėmesį į civilinės priemonės „Pagrindinis tikslas civilinėje srityje 2010 m.“ pratęsimą po 2010 m. ir palankiai vertina tai, kad priimta daugiametė civilinių pajėgumų kūrimo programa; ragina valstybes nares, ypač atitinkamas ministerijas, susitelkti, kad ji būtų įgyvendinta; |
| --- | --- |

66.

atkreipia dėmesį į civilinės priemonės „Pagrindinis tikslas civilinėje srityje 2010 m.“ pratęsimą po 2010 m. ir palankiai vertina tai, kad priimta daugiametė civilinių pajėgumų kūrimo programa; ragina valstybes nares, ypač atitinkamas ministerijas, susitelkti, kad ji būtų įgyvendinta;

| 67. | pabrėžia, kad reikalinga išplėtoti ne tik su policija, teisėjais ir viešojo administravimo srityje labai specializuotu personalu susijusius pajėgumus, minimus dokumente „Pagrindinis tikslas civilinėje srityje“, bet ir veiksmingesnius tarpininkavimo veiklos principus ir pajėgumus, kad būtų užtikrintas suderintas ir laiku vykdomas aprūpinimas tarpininkavimo veiklai reikalingais tinkamais ištekliais; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia, kad reikalinga išplėtoti ne tik su policija, teisėjais ir viešojo administravimo srityje labai specializuotu personalu susijusius pajėgumus, minimus dokumente „Pagrindinis tikslas civilinėje srityje“, bet ir veiksmingesnius tarpininkavimo veiklos principus ir pajėgumus, kad būtų užtikrintas suderintas ir laiku vykdomas aprūpinimas tarpininkavimo veiklai reikalingais tinkamais ištekliais;

| 68. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse BSGP misijose dalyvauti skirto civilinio personalo parinkimas, koordinavimas ir paskirstymas vis dar vykdomas nesklandžiai dėl skirtingos nacionalinės praktikos ir kriterijų; ragina siekti didesnio valstybių narių koordinavimo ir nustatyti geriausią patirtį šiuo klausimu; |
| --- | --- |

68.

susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse BSGP misijose dalyvauti skirto civilinio personalo parinkimas, koordinavimas ir paskirstymas vis dar vykdomas nesklandžiai dėl skirtingos nacionalinės praktikos ir kriterijų; ragina siekti didesnio valstybių narių koordinavimo ir nustatyti geriausią patirtį šiuo klausimu;

| 69. | šiuo atžvilgiu apgailestauja, kad Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Europos Komisijos pirmininko pavaduotoja ir valstybės narės nepaisė praeityje priimtų parlamento rezoliucijų, kuriose raginama užtikrinti pakankamą ir kompetentingą civilinį personalą ir didelius pajėgumus; atsižvelgdamas į tai, primena 2011 m. kovo 21 d. Tarybos išvadas dėl BSGP civilinių pajėgumų ir mano, kad jos vis dar yra tinkamos, t. y. reikia:






  — | pritraukti pakankamai kvalifikuotų ir tinkamai parengtų asmenų; |
| --- | --- | --- |

69.

šiuo atžvilgiu apgailestauja, kad Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Europos Komisijos pirmininko pavaduotoja ir valstybės narės nepaisė praeityje priimtų parlamento rezoliucijų, kuriose raginama užtikrinti pakankamą ir kompetentingą civilinį personalą ir didelius pajėgumus; atsižvelgdamas į tai, primena 2011 m. kovo 21 d. Tarybos išvadas dėl BSGP civilinių pajėgumų ir mano, kad jos vis dar yra tinkamos, t. y. reikia:

—

pritraukti pakankamai kvalifikuotų ir tinkamai parengtų asmenų;

| — | parengti atitinkamas misijoms skirtas pagalbines priemones, įskaitant galutinę Goalkeeper programinės įrangos versiją, lankstesnes parengiamąsias priemones, geresnius civilinių misijų aprūpinimo įranga mechanizmus (įskaitant nuolatinio sandėlio įkūrimą); |
| --- | --- |

—

parengti atitinkamas misijoms skirtas pagalbines priemones, įskaitant galutinę Goalkeeper programinės įrangos versiją, lankstesnes parengiamąsias priemones, geresnius civilinių misijų aprūpinimo įranga mechanizmus (įskaitant nuolatinio sandėlio įkūrimą);

| — | toliau vykdyti civilinių misijų parengiamąją veiklą laikantis atitinkamų ES sutarties nuostatų; |
| --- | --- |

—

toliau vykdyti civilinių misijų parengiamąją veiklą laikantis atitinkamų ES sutarties nuostatų;

| — | atsakingiau rengti poveikio vertinimą ir geriau pritaikyti įgytą patirtį; |
| --- | --- |

—

atsakingiau rengti poveikio vertinimą ir geriau pritaikyti įgytą patirtį;

| — | stiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

—

stiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis;

Karinis personalas ir pajėgumai

| 70. | pabrėžia, kad ES šiuo metu patiria didelių finansinių suvaržymų ir kad valstybės narės dėl finansinių, biudžeto ir politinių priežasčių, susijusių ar nesusijusių su krize euro zonoje, šiuo metu mažina gynybai skiriamą biudžetą arba išlaiko tokį patį jo lygį; atkreipia dėmesį į tai, kad šios priemonės gali daryti neigiamą poveikį jų kariniams pajėgumams, taigi ir ES pajėgumui veiksmingai laikytis savo įsipareigojimų taikos palaikymo, konfliktų prevencijos ir tarptautinio saugumo stiprinimo srityse; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia, kad ES šiuo metu patiria didelių finansinių suvaržymų ir kad valstybės narės dėl finansinių, biudžeto ir politinių priežasčių, susijusių ar nesusijusių su krize euro zonoje, šiuo metu mažina gynybai skiriamą biudžetą arba išlaiko tokį patį jo lygį; atkreipia dėmesį į tai, kad šios priemonės gali daryti neigiamą poveikį jų kariniams pajėgumams, taigi ir ES pajėgumui veiksmingai laikytis savo įsipareigojimų taikos palaikymo, konfliktų prevencijos ir tarptautinio saugumo stiprinimo srityse;

| 71. | pažymi, kad Azijos žemyne, ypač Kinijoje, didinami kariniai pajėgumai ir ginklavimosi mastai; ragina palaikyti aktyvesnį dialogą su šiuo regionu, pabrėžiant saugumo ir gynybos klausimus; |
| --- | --- |

71.

pažymi, kad Azijos žemyne, ypač Kinijoje, didinami kariniai pajėgumai ir ginklavimosi mastai; ragina palaikyti aktyvesnį dialogą su šiuo regionu, pabrėžiant saugumo ir gynybos klausimus;

| 72. | pabrėžia, kad daugelis pastarųjų metų išorės operacijų, vykdomų Irake, Afganistane, Afrikoje, įskaitant Libiją, finansiškai smarkiai veikė ir vis dar veikia valstybes, kurios dalyvavo ar vis dar dalyvauja šiose operacijose; pažymi, kad šios išlaidos yra tiesiogiai susijusios su priešlaikiniu įrangos nusidėvėjimu, taip pat su valstybių noru, atsižvelgiant į biudžeto ir pajėgumų apribojimus, įsipareigoti vykdyti BSGP operacijas; |
| --- | --- |

72.

pabrėžia, kad daugelis pastarųjų metų išorės operacijų, vykdomų Irake, Afganistane, Afrikoje, įskaitant Libiją, finansiškai smarkiai veikė ir vis dar veikia valstybes, kurios dalyvavo ar vis dar dalyvauja šiose operacijose; pažymi, kad šios išlaidos yra tiesiogiai susijusios su priešlaikiniu įrangos nusidėvėjimu, taip pat su valstybių noru, atsižvelgiant į biudžeto ir pajėgumų apribojimus, įsipareigoti vykdyti BSGP operacijas;

| 73. | pabrėžia, kad visų ES valstybių narių gynybai skirto biudžeto bendra vertė sutampa su pagrindinių sparčiai besivystančių šalių išlaidomis šioje srityje, todėl problema yra veikiau politinė, o ne susijusi su biudžetu, apimanti Europos pramoninės ir technologinės bazės sukūrimą ir kai kurių su operacijomis susijusių pajėgumų pasidalijimą; pažymi, kad Europos bendrovių konsorciumai, bendros iniciatyvos ir susijungimo projektai gali padėti vystyti Europos gynybos pramonę; |
| --- | --- |

73.

pabrėžia, kad visų ES valstybių narių gynybai skirto biudžeto bendra vertė sutampa su pagrindinių sparčiai besivystančių šalių išlaidomis šioje srityje, todėl problema yra veikiau politinė, o ne susijusi su biudžetu, apimanti Europos pramoninės ir technologinės bazės sukūrimą ir kai kurių su operacijomis susijusių pajėgumų pasidalijimą; pažymi, kad Europos bendrovių konsorciumai, bendros iniciatyvos ir susijungimo projektai gali padėti vystyti Europos gynybos pramonę;

| 74. | pažymi, kad kariniai veiksmai Libijoje, kuriuos pradėjo Prancūzija ir Jungtinė Karalystė, o parėmė JAV ir NATO, atkreipė dėmesį į kai kurių ES valstybių narių pajėgumą veikti esant įtemptiems konfliktams, taip pat į sunkumus tam tikrą laiką vykdant tokius veiksmus, ypač į pagrindinių pajėgumų trūkumą, pavyzdžiui, degalų papildymo ore, informacijos rinkimo ar tikslaus taikymo šaudmenų trūkumus; |
| --- | --- |

74.

pažymi, kad kariniai veiksmai Libijoje, kuriuos pradėjo Prancūzija ir Jungtinė Karalystė, o parėmė JAV ir NATO, atkreipė dėmesį į kai kurių ES valstybių narių pajėgumą veikti esant įtemptiems konfliktams, taip pat į sunkumus tam tikrą laiką vykdant tokius veiksmus, ypač į pagrindinių pajėgumų trūkumą, pavyzdžiui, degalų papildymo ore, informacijos rinkimo ar tikslaus taikymo šaudmenų trūkumus;

| 75. | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl finansų krizės poveikio valstybių narių gynybos sektoriui, pabrėžia, kad šios rekomendacijos yra tinkamos valstybių narių kariniams pajėgumams stiprinti laikantis dalijimosi principo; |
| --- | --- |

75.

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl finansų krizės poveikio valstybių narių gynybos sektoriui, pabrėžia, kad šios rekomendacijos yra tinkamos valstybių narių kariniams pajėgumams stiprinti laikantis dalijimosi principo;

| 76. | palankiai vertina tokius dvišalius susitarimus kaip Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės sutartis dėl karinio bendradarbiavimo ir ragina kitas valstybes nares vertinti tokius dvišalius arba daugiašalius susitarimus dėl karinio bendradarbiavimo ir integracijos kaip svarbią lėšų taupymo priemonę, kuri gali padėti išvengti dubliavimosi ir peraugti į vietos lygmeniu įgyvendinamą BSGP plėtojimo ir būsimos ES integracijos saugumo srityje procesą; |
| --- | --- |

76.

palankiai vertina tokius dvišalius susitarimus kaip Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės sutartis dėl karinio bendradarbiavimo ir ragina kitas valstybes nares vertinti tokius dvišalius arba daugiašalius susitarimus dėl karinio bendradarbiavimo ir integracijos kaip svarbią lėšų taupymo priemonę, kuri gali padėti išvengti dubliavimosi ir peraugti į vietos lygmeniu įgyvendinamą BSGP plėtojimo ir būsimos ES integracijos saugumo srityje procesą;

| 77. | palankiai vertina pirmus ES pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais iniciatyvos žingsnius, taip pat labai palankiai vertina Europos gynybos agentūros (EGA), nustačiusios 11 prioritetinių veiklos sričių, veiklą; ypač pabrėžia pažangą, padarytą keturiose srityse: degalų papildymo ore, jūrų stebėjimo, medicininės paramos ir mokymo; tačiau ragina šiai iniciatyvai sukurti strateginę programą; |
| --- | --- |

77.

palankiai vertina pirmus ES pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais iniciatyvos žingsnius, taip pat labai palankiai vertina Europos gynybos agentūros (EGA), nustačiusios 11 prioritetinių veiklos sričių, veiklą; ypač pabrėžia pažangą, padarytą keturiose srityse: degalų papildymo ore, jūrų stebėjimo, medicininės paramos ir mokymo; tačiau ragina šiai iniciatyvai sukurti strateginę programą;

| 78. | tačiau apgailestauja, kad įgyvendinant pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais iniciatyvą iki šiol nepašalintas nė vienas iš plane „Pagrindinis tikslas 2010“ nustatytų trūkumų; atkreipia dėmesį į valstybių nenorą prisiimti vieno iš 300 projektų pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais srityje, kuriuos 2011 m. balandžio mėn. pateikė Europos Sąjungos karinis štabas, vadovaujančios šalies naštą; |
| --- | --- |

78.

tačiau apgailestauja, kad įgyvendinant pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais iniciatyvą iki šiol nepašalintas nė vienas iš plane „Pagrindinis tikslas 2010“ nustatytų trūkumų; atkreipia dėmesį į valstybių nenorą prisiimti vieno iš 300 projektų pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais srityje, kuriuos 2011 m. balandžio mėn. pateikė Europos Sąjungos karinis štabas, vadovaujančios šalies naštą;

| 79. | ragina valstybes nares prieš Europos Vadovų Tarybos susitikimą saugumo klausimais, kuris numatytas surengti kitais metais, atsižvelgti į ES turimus pajėgumus ir užtikrinti, kad ši iniciatyva galiausiai taptų nuolatinė, kad būtų galima pradėti Europos gynybos planavimo procesą; |
| --- | --- |

79.

ragina valstybes nares prieš Europos Vadovų Tarybos susitikimą saugumo klausimais, kuris numatytas surengti kitais metais, atsižvelgti į ES turimus pajėgumus ir užtikrinti, kad ši iniciatyva galiausiai taptų nuolatinė, kad būtų galima pradėti Europos gynybos planavimo procesą;

| 80. | palankiai vertina EGA pasiūlymą sukurti pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais savanorišką elgesio kodeksą siekiant palengvinti valstybių narių bendradarbiavimą perkant, naudojant ir bendrai valdant karinius pajėgumus; |
| --- | --- |

80.

palankiai vertina EGA pasiūlymą sukurti pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais savanorišką elgesio kodeksą siekiant palengvinti valstybių narių bendradarbiavimą perkant, naudojant ir bendrai valdant karinius pajėgumus;

| 81. | ypač pritaria degalų papildymo ore projektui, kurį taip pat sudaro aptarnavimo dalis; tačiau šiuo atžvilgiu yra nusivylęs ribotais tikėtinais rezultatais, nes bus tik atnaujinami esami pajėgumai užuot kūrus naujus; ragina valstybes nares išlaikyti šios iniciatyvos europinį pobūdį ir mano, kad Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtinė organizacija (OCCAR) galėtų tinkamai valdyti aptarnavimo dalį; |
| --- | --- |

81.

ypač pritaria degalų papildymo ore projektui, kurį taip pat sudaro aptarnavimo dalis; tačiau šiuo atžvilgiu yra nusivylęs ribotais tikėtinais rezultatais, nes bus tik atnaujinami esami pajėgumai užuot kūrus naujus; ragina valstybes nares išlaikyti šios iniciatyvos europinį pobūdį ir mano, kad Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtinė organizacija (OCCAR) galėtų tinkamai valdyti aptarnavimo dalį;

| 82. | palankiai vertina 2012 m. liepos 27 d. susitarimą, kurį pasirašė Europos gynybos agentūra ir OCCAR, nes nuo šiol ši agentūra ir ši institucija santykius plėtos instituciniu lygmeniu, bus galima integruočiau bendradarbiauti vykdant karinių pajėgumų stiprinimo programas ir keistis įslaptinta informacija; |
| --- | --- |

82.

palankiai vertina 2012 m. liepos 27 d. susitarimą, kurį pasirašė Europos gynybos agentūra ir OCCAR, nes nuo šiol ši agentūra ir ši institucija santykius plėtos instituciniu lygmeniu, bus galima integruočiau bendradarbiauti vykdant karinių pajėgumų stiprinimo programas ir keistis įslaptinta informacija;

| 83. | primena, kad karas Libijoje taip pat parodė, jog ES karinėms pajėgoms trūksta nepilotuojamų žvalgybinių lėktuvų, ir teigia, kad Europoje šiuo metu yra du konkuruojantys nepilotuojamų lėktuvų MALE (angl. Medium Altitude Long Endurance) projektai; taip pat atkreipia dėmesį į Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės bendradarbiavimą nepilotuojamų lėktuvų srityje ir į tai, kad į šį bendradarbiavimą gali įsitraukti kiti ES partneriai; |
| --- | --- |

83.

primena, kad karas Libijoje taip pat parodė, jog ES karinėms pajėgoms trūksta nepilotuojamų žvalgybinių lėktuvų, ir teigia, kad Europoje šiuo metu yra du konkuruojantys nepilotuojamų lėktuvų MALE (angl. Medium Altitude Long Endurance) projektai; taip pat atkreipia dėmesį į Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės bendradarbiavimą nepilotuojamų lėktuvų srityje ir į tai, kad į šį bendradarbiavimą gali įsitraukti kiti ES partneriai;

| 84. | mano, kad Europos oro transporto vadovavimo struktūra (angl. EATC) yra konkretus ir sėkmingas sutelkimo ir bendro naudojimo pavyzdys, ir pabrėžia, kad šioje struktūroje sukurtas lėktuvų A400M oro laivynas smarkiai sustiprintų ES ir valstybių narių planuojamus pajėgumus; ragina visas dalyvaujančias valstybes įtraukti į EATC visas turimas transporto priemones; ragina nedalyvaujančias valstybes nares prisijungti prie EATC veiklos; |
| --- | --- |

84.

mano, kad Europos oro transporto vadovavimo struktūra (angl. EATC) yra konkretus ir sėkmingas sutelkimo ir bendro naudojimo pavyzdys, ir pabrėžia, kad šioje struktūroje sukurtas lėktuvų A400M oro laivynas smarkiai sustiprintų ES ir valstybių narių planuojamus pajėgumus; ragina visas dalyvaujančias valstybes įtraukti į EATC visas turimas transporto priemones; ragina nedalyvaujančias valstybes nares prisijungti prie EATC veiklos;

| 85. | ragina Komisiją, Tarybą, valstybes nares ir EGA apsvarstyti, ar nevertėtų įgyvendinti naujoviškų sprendimų siekiant padidinti ES pajėgumus, ypač dviem aspektais: viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė oro transporto srityje, sutelkta mažame lėktuvų A400M laivyne, sudarytų sąlygas suteikti humanitarinę pagalbą ištikus katastrofoms ir nugabenti medžiagų bei personalo per BSGP misijas ir operacijas; |
| --- | --- |

85.

ragina Komisiją, Tarybą, valstybes nares ir EGA apsvarstyti, ar nevertėtų įgyvendinti naujoviškų sprendimų siekiant padidinti ES pajėgumus, ypač dviem aspektais: viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė oro transporto srityje, sutelkta mažame lėktuvų A400M laivyne, sudarytų sąlygas suteikti humanitarinę pagalbą ištikus katastrofoms ir nugabenti medžiagų bei personalo per BSGP misijas ir operacijas;

| 86. | ragina stiprinti ES pajėgumus stiprinant ES gynybos pramoninį ir technologinį pagrindą; šiuo atžvilgiu primena, kad svarbu teikti pirmenybę Europos produkcijai, todėl teisės aktas dėl pirmenybės teikimo Europoje pagamintiems gaminiams yra tinkamas; |
| --- | --- |

86.

ragina stiprinti ES pajėgumus stiprinant ES gynybos pramoninį ir technologinį pagrindą; šiuo atžvilgiu primena, kad svarbu teikti pirmenybę Europos produkcijai, todėl teisės aktas dėl pirmenybės teikimo Europoje pagamintiems gaminiams yra tinkamas;

| 87. | pažymi, kad dėl ES ir jos valstybių narių patiriamos finansų ir biudžeto krizės bus prarandama ekspertų lygio kompetencija, jeigu ES lygmeniu nebus vykdoma svarbi dvišalė ar daugiašalė programa, taip pat ES gresia prarasti labai specializuotą pramonės tinklą; pabrėžia, kad gynybos pramonės sektoriaus Europos vidutinės įmonės taip pat nukentėjo nuo ekonomikos ir finansų krizės ir kad šios įmonės prisideda prie ekonomikos ir kuria darbo vietas kai kuriose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

87.

pažymi, kad dėl ES ir jos valstybių narių patiriamos finansų ir biudžeto krizės bus prarandama ekspertų lygio kompetencija, jeigu ES lygmeniu nebus vykdoma svarbi dvišalė ar daugiašalė programa, taip pat ES gresia prarasti labai specializuotą pramonės tinklą; pabrėžia, kad gynybos pramonės sektoriaus Europos vidutinės įmonės taip pat nukentėjo nuo ekonomikos ir finansų krizės ir kad šios įmonės prisideda prie ekonomikos ir kuria darbo vietas kai kuriose valstybėse narėse;

| 88. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl programos „Horizontas 2020“, pagal kurią ateityje ES lėšomis bus finansuojami civilinės ir karinės srities moksliniai tyrimai ir vykdomi BSGP misijoms reikalingų išteklių viešieji pirkimai; susirūpinęs pažymi, kad mažinami asignavimai, skirti moksliniams tyrimams ir technologijoms, nes tai ilguoju laikotarpiu sumažins ES pajėgumą išlaikyti patikimus gynybos pajėgumus, galinčius naudotis visu ginklų ir karinės įrangos asortimentu; primena valstybėms narėms jų įsipareigojimą didinti asignavimus su gynyba susijusiai mokslinių tyrimų ir technologijų veiklai iki bent 2 proc. gynybos biudžeto; taip pat primena, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir gynybos technologijas yra davusios rezultatų, svarbių civilinėms prietaikoms; |
| --- | --- |

88.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl programos „Horizontas 2020“, pagal kurią ateityje ES lėšomis bus finansuojami civilinės ir karinės srities moksliniai tyrimai ir vykdomi BSGP misijoms reikalingų išteklių viešieji pirkimai; susirūpinęs pažymi, kad mažinami asignavimai, skirti moksliniams tyrimams ir technologijoms, nes tai ilguoju laikotarpiu sumažins ES pajėgumą išlaikyti patikimus gynybos pajėgumus, galinčius naudotis visu ginklų ir karinės įrangos asortimentu; primena valstybėms narėms jų įsipareigojimą didinti asignavimus su gynyba susijusiai mokslinių tyrimų ir technologijų veiklai iki bent 2 proc. gynybos biudžeto; taip pat primena, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir gynybos technologijas yra davusios rezultatų, svarbių civilinėms prietaikoms;

| 89. | palankiai vertina pastarojo meto iniciatyvas ir projektus, susijusius su kibernetine gynyba; primygtinai ragina valstybes nares dar glaudžiau bendradarbiauti su EGA plėtojant gynybos pajėgumus, konkrečiai – kibernetinės gynybos srityje, ypač atsižvelgiant į pasitikėjimo stiprinimą, pajėgumų telkimą ir dalijimąsi jais; palankiai vertina tai, kad kibernetinė gynyba bus vienas iš EGA prioritetų gynybos sektoriaus mokslinių tyrimų ir technologijų srityje; |
| --- | --- |

89.

palankiai vertina pastarojo meto iniciatyvas ir projektus, susijusius su kibernetine gynyba; primygtinai ragina valstybes nares dar glaudžiau bendradarbiauti su EGA plėtojant gynybos pajėgumus, konkrečiai – kibernetinės gynybos srityje, ypač atsižvelgiant į pasitikėjimo stiprinimą, pajėgumų telkimą ir dalijimąsi jais; palankiai vertina tai, kad kibernetinė gynyba bus vienas iš EGA prioritetų gynybos sektoriaus mokslinių tyrimų ir technologijų srityje;

| 90. | palankiai vertina EGA pastangas išlaikyti Europos gynybos technologinę ir pramoninę bazę (EGTPB), taip pat M. Barnier ir A. Tajani iniciatyvą sudaryti Komisijoje darbo grupę ir jai pavesti išsaugoti ir tobulinti šią strateginę priemonę, kurios tikslas yra užtikrinti ES ir jos valstybių narių autonomiją gynybos srityje; prašo, kad Komisija nuolat informuotų Parlamentą apie darbo grupės vykdomą veiklą, ir ragina ateityje į ją įtraukti Parlamentą; |
| --- | --- |

90.

palankiai vertina EGA pastangas išlaikyti Europos gynybos technologinę ir pramoninę bazę (EGTPB), taip pat M. Barnier ir A. Tajani iniciatyvą sudaryti Komisijoje darbo grupę ir jai pavesti išsaugoti ir tobulinti šią strateginę priemonę, kurios tikslas yra užtikrinti ES ir jos valstybių narių autonomiją gynybos srityje; prašo, kad Komisija nuolat informuotų Parlamentą apie darbo grupės vykdomą veiklą, ir ragina ateityje į ją įtraukti Parlamentą;

| 91. | ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti direktyvą dėl viešųjų pirkimų gynybos srityje (2009/81/EB (6)), siekiant didesnio įrangos sąveikumo, taip pat siekiant kovoti su rinkos susiskaidymu, kuriuo dažnai pasinaudoja trečiosios šalys; |
| --- | --- |

91.

ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti direktyvą dėl viešųjų pirkimų gynybos srityje (2009/81/EB (6)), siekiant didesnio įrangos sąveikumo, taip pat siekiant kovoti su rinkos susiskaidymu, kuriuo dažnai pasinaudoja trečiosios šalys;

| 92. | palankiai vertina 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą dėl pramonės politikos „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“, nes jame pripažinta, jog gynybos sektorių riboja itin nacionalinis pobūdis, ir paskelbta, jog rengiama išsami gynybos pramonės konkurencingumo paramos strategija; |
| --- | --- |

92.

palankiai vertina 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą dėl pramonės politikos „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“, nes jame pripažinta, jog gynybos sektorių riboja itin nacionalinis pobūdis, ir paskelbta, jog rengiama išsami gynybos pramonės konkurencingumo paramos strategija;

| 93. | pabrėžia EGA parengto pajėgumų vystymo plano svarbą; ragina valstybes nares geriau jį integruoti į savo nacionalinį planavimą ir noriau dalyvauti EGA projektuose; |
| --- | --- |

93.

pabrėžia EGA parengto pajėgumų vystymo plano svarbą; ragina valstybes nares geriau jį integruoti į savo nacionalinį planavimą ir noriau dalyvauti EGA projektuose;

| 94. | mano, kad Taryba ir valstybės narės turėtų labiau remti tokius Sąjungos pajėgumus, kurie gali padėti sumažinti sąnaudas taikant pajėgumų telkimo principą, ypač EGA, ES palydovų centrą ir Europos saugumo ir gynybos koledžą; |
| --- | --- |

94.

mano, kad Taryba ir valstybės narės turėtų labiau remti tokius Sąjungos pajėgumus, kurie gali padėti sumažinti sąnaudas taikant pajėgumų telkimo principą, ypač EGA, ES palydovų centrą ir Europos saugumo ir gynybos koledžą;

| 95. | primygtinai ragina Tarybą ir valstybes nares skirti EGA pakankamai lėšų ir kvalifikuoto personalo, kad agentūra galėtų atlikti visas užduotis, kurios jai priskirtos pagal Lisabonos sutartį; pabrėžia, kad į tai reikia atsižvelgti rengiant kitą daugiametę finansinę programą; |
| --- | --- |

95.

primygtinai ragina Tarybą ir valstybes nares skirti EGA pakankamai lėšų ir kvalifikuoto personalo, kad agentūra galėtų atlikti visas užduotis, kurios jai priskirtos pagal Lisabonos sutartį; pabrėžia, kad į tai reikia atsižvelgti rengiant kitą daugiametę finansinę programą;

Kosmoso politika BSGP paremti

| 96. | pabrėžia, kad, siekiant ES sprendimų priėmimo ir veiksmų vykdymo autonomijos, ji turi turėti atitinkamus palydovinio ryšio išteklius, reikalingus palydovinio vaizdo, žvalgybos duomenų rinkimo, komunikacijos ir erdvės stebėjimo srityse; mano, kad šiose srityse pajėgumais galima būtų geriau dalytis ir jie galėtų būti dar labiau sutelkti, palyginti su esamais susitarimais, remiantis dvišaliais susitarimais arba bendra veikla su ES palydovų centru, turint omenyje programas Helios, Cosmo-SkyMed ir SAR-Lupe; tikisi, kad programa MUSIS, pakeisianti dabartinės kartos stebėjimo palydovus, bus Europos šalių tarpusavio, EIVT ir Sąjungos politinių ir karinių institucijų bendradarbiavimo pavyzdys; |
| --- | --- |

96.

pabrėžia, kad, siekiant ES sprendimų priėmimo ir veiksmų vykdymo autonomijos, ji turi turėti atitinkamus palydovinio ryšio išteklius, reikalingus palydovinio vaizdo, žvalgybos duomenų rinkimo, komunikacijos ir erdvės stebėjimo srityse; mano, kad šiose srityse pajėgumais galima būtų geriau dalytis ir jie galėtų būti dar labiau sutelkti, palyginti su esamais susitarimais, remiantis dvišaliais susitarimais arba bendra veikla su ES palydovų centru, turint omenyje programas Helios, Cosmo-SkyMed ir SAR-Lupe; tikisi, kad programa MUSIS, pakeisianti dabartinės kartos stebėjimo palydovus, bus Europos šalių tarpusavio, EIVT ir Sąjungos politinių ir karinių institucijų bendradarbiavimo pavyzdys;

| 97. | ragina Tarybą ir Komisiją išnagrinėti galimybę ES prisidėti prie būsimų palydovinių iš kosmoso erdvės užfiksuotų vaizdų programų finansavimo, kad Sąjungos politinės ir karinės institucijos ir EIVT galėtų pasinaudoti palydovų paslaugomis ir turėtų, pagal kiekvienos prašymus ir poreikius, palydovinius krizes patiriančių regionų ar regionų, kuriuose turi būti vykdoma BSGP misija, vaizdus; |
| --- | --- |

97.

ragina Tarybą ir Komisiją išnagrinėti galimybę ES prisidėti prie būsimų palydovinių iš kosmoso erdvės užfiksuotų vaizdų programų finansavimo, kad Sąjungos politinės ir karinės institucijos ir EIVT galėtų pasinaudoti palydovų paslaugomis ir turėtų, pagal kiekvienos prašymus ir poreikius, palydovinius krizes patiriančių regionų ar regionų, kuriuose turi būti vykdoma BSGP misija, vaizdus;

| 98. | pakartoja, kad Globaliai aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemai (angl. GMES) reikia Sąjungos finansavimo, nes ji turėtų tapti svarbia ES infrastruktūra, kaip ir programa GALILEO; |
| --- | --- |

98.

pakartoja, kad Globaliai aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemai (angl. GMES) reikia Sąjungos finansavimo, nes ji turėtų tapti svarbia ES infrastruktūra, kaip ir programa GALILEO;

Greito reagavimo pajėgumų stiprinimas

| 99. | pažymi, kad, neatsižvelgiant į mechanizmo ATHENA pakeitimus, ankstesnes Parlamento rezoliucijas ir ES kovinių grupių panaudojimo doktriną, pavyzdžiui, kaip prašoma Veimaro grupės laiške, iki šiol nepanaudota nė viena kovinė grupė, nors tai gali būti pajėgos, naudojamos pirmą kartą įsiveržiant, kol veiksmus perims kitos pajėgos, geriau pasirengusios išlaikyti pozicijas ilgesnį laiką; |
| --- | --- |

99.

pažymi, kad, neatsižvelgiant į mechanizmo ATHENA pakeitimus, ankstesnes Parlamento rezoliucijas ir ES kovinių grupių panaudojimo doktriną, pavyzdžiui, kaip prašoma Veimaro grupės laiške, iki šiol nepanaudota nė viena kovinė grupė, nors tai gali būti pajėgos, naudojamos pirmą kartą įsiveržiant, kol veiksmus perims kitos pajėgos, geriau pasirengusios išlaikyti pozicijas ilgesnį laiką;

| 100. | mano, kad dėl šios padėties mažėja kovinių grupių priemonės patikimumas, taip pat bendras BSGP patikimumas, nes kovinės grupės jau galėjo būti panaudotos; ragina valstybes nares ir toliau būti mobilizuotas ir vykdyti savo įsipareigojimus dėl šios priemonės, turint omenyje tai, kad, kadangi į kovines grupes investuojamos lėšos ir darbo jėga, jų nepakankamas naudojimas turint keletą galimybių jas pasitelkti tapo tam tikra skola; |
| --- | --- |

100.

mano, kad dėl šios padėties mažėja kovinių grupių priemonės patikimumas, taip pat bendras BSGP patikimumas, nes kovinės grupės jau galėjo būti panaudotos; ragina valstybes nares ir toliau būti mobilizuotas ir vykdyti savo įsipareigojimus dėl šios priemonės, turint omenyje tai, kad, kadangi į kovines grupes investuojamos lėšos ir darbo jėga, jų nepakankamas naudojimas turint keletą galimybių jas pasitelkti tapo tam tikra skola;

| 101. | pakartoja, kad mechanizmas ATHENA turėtų būti toliau modernizuojamas siekiant padidinti bendrų išlaidų dalį, taip užtikrinti teisingesnį pasidalijimą karinių operacijų našta ir įveikti kliūtis, dėl kurių valstybės narės susilaiko nuo iniciatyvos imtis vadovaujančio vaidmens vykdant BSGP misijas; |
| --- | --- |

101.

pakartoja, kad mechanizmas ATHENA turėtų būti toliau modernizuojamas siekiant padidinti bendrų išlaidų dalį, taip užtikrinti teisingesnį pasidalijimą karinių operacijų našta ir įveikti kliūtis, dėl kurių valstybės narės susilaiko nuo iniciatyvos imtis vadovaujančio vaidmens vykdant BSGP misijas;

| 102. | pritaria krizių valdymo procedūrų persvarstymo procesui, kuris turėtų būti baigtas iki šių metų pabaigos ir sudaryti palankesnes sąlygas greičiau vykdyti civilines ir karines BSGP operacijas; mano, kad krizių valdymo procedūros turėtų būti taikomos tik BSGP operacijoms ir į jas negali būti įtrauktos kitos priemonės, nes jos gali apsunkinti procedūras; taip pat pritaria, kad, siekiant lanksčiau ir greičiau sutelkti lėšas, reikia persvarstyti finansavimo procedūras; |
| --- | --- |

102.

pritaria krizių valdymo procedūrų persvarstymo procesui, kuris turėtų būti baigtas iki šių metų pabaigos ir sudaryti palankesnes sąlygas greičiau vykdyti civilines ir karines BSGP operacijas; mano, kad krizių valdymo procedūros turėtų būti taikomos tik BSGP operacijoms ir į jas negali būti įtrauktos kitos priemonės, nes jos gali apsunkinti procedūras; taip pat pritaria, kad, siekiant lanksčiau ir greičiau sutelkti lėšas, reikia persvarstyti finansavimo procedūras;

Struktūros ir planavimas

| 103. | mano, kad misijų Somalio pusiasalyje koordinavimo vaidmens perdavimas ES operacijų centrui yra pirmas žingsnis kuriant Europos operacijų planavimo ir vykdymo pajėgumus, kurie turėtų pakankamai personalo ir ryšio bei kontrolės priemonių; tačiau apgailestauja, kad centras nėra nei nuolatinis, nei pagrindinis karinių ir civilinių misijų planavimo ir vykdymo organas; |
| --- | --- |

103.

mano, kad misijų Somalio pusiasalyje koordinavimo vaidmens perdavimas ES operacijų centrui yra pirmas žingsnis kuriant Europos operacijų planavimo ir vykdymo pajėgumus, kurie turėtų pakankamai personalo ir ryšio bei kontrolės priemonių; tačiau apgailestauja, kad centras nėra nei nuolatinis, nei pagrindinis karinių ir civilinių misijų planavimo ir vykdymo organas;

| 104. | dar kartą ragina įsteigti ES operacijų štabą (angl. OHQ), kuris atliktų operatyvinį planavimą ir vykdytų civilines misijas ir karines operacijas kartu su EIVT, jei reikia, vykdant nuolatinį struktūrinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

104.

dar kartą ragina įsteigti ES operacijų štabą (angl. OHQ), kuris atliktų operatyvinį planavimą ir vykdytų civilines misijas ir karines operacijas kartu su EIVT, jei reikia, vykdant nuolatinį struktūrinį bendradarbiavimą;

| 105. | pažymi, kad Taryba savo 2011 m. gruodžio mėn. išvadose išreiškė norą stiprinti išankstinio planavimo pajėgumus; pritaria, kad reikia išplėsti ES karinio štabo įgaliojimus šiuo atžvilgiu; mano, kad operacijų centras taip pat galėtų padėti ES kariniam štabui atlikti šią užduotį; |
| --- | --- |

105.

pažymi, kad Taryba savo 2011 m. gruodžio mėn. išvadose išreiškė norą stiprinti išankstinio planavimo pajėgumus; pritaria, kad reikia išplėsti ES karinio štabo įgaliojimus šiuo atžvilgiu; mano, kad operacijų centras taip pat galėtų padėti ES kariniam štabui atlikti šią užduotį;

| 106. | su susidomėjimu atkreipia dėmesį į tai, kad ES situacijų centras padalytas į du naujus subjektus, t. y. į ES situacijų kabinetą ir ES žvalgybos analizės centrą (angl. INTCEN), ir palankiai vertina tai, kad pastarasis bus plečiamas, jeigu valstybės narės išreikš norą plėtoti BUSP ir BSGP; |
| --- | --- |

106.

su susidomėjimu atkreipia dėmesį į tai, kad ES situacijų centras padalytas į du naujus subjektus, t. y. į ES situacijų kabinetą ir ES žvalgybos analizės centrą (angl. INTCEN), ir palankiai vertina tai, kad pastarasis bus plečiamas, jeigu valstybės narės išreikš norą plėtoti BUSP ir BSGP;

| 107. | siūlo įsteigti laikinų ar nuolatinių saugumo ekspertų pareigybes ES delegacijose, kurios svarbiausios BSGP, kad būtų geriau pranešama apie saugumo klausimus; ragina atsižvelgti į galimą tokių ekspertų prevencinį vaidmenį saugumo klausimais ir ankstyvo perspėjimo sistemose; |
| --- | --- |

107.

siūlo įsteigti laikinų ar nuolatinių saugumo ekspertų pareigybes ES delegacijose, kurios svarbiausios BSGP, kad būtų geriau pranešama apie saugumo klausimus; ragina atsižvelgti į galimą tokių ekspertų prevencinį vaidmenį saugumo klausimais ir ankstyvo perspėjimo sistemose;

Partnerystės

ES ir NATO

| 108. | pažymi, kad ES ir NATO, vienijamos strateginės partnerystės, dar kartą patvirtintos per aukščiausiojo lygio susitikimą Čikagoje, abi aktyviai veikia keliose konfliktų apimtose teritorijose, pavyzdžiui, Kosove ir Afganistane, ir kovoja su piratavimu Adeno įlankoje ir Indijos vandenyne; šiuo klausimu primena glaudaus ES ir NATO bendradarbiavimo svarbą; |
| --- | --- |

108.

pažymi, kad ES ir NATO, vienijamos strateginės partnerystės, dar kartą patvirtintos per aukščiausiojo lygio susitikimą Čikagoje, abi aktyviai veikia keliose konfliktų apimtose teritorijose, pavyzdžiui, Kosove ir Afganistane, ir kovoja su piratavimu Adeno įlankoje ir Indijos vandenyne; šiuo klausimu primena glaudaus ES ir NATO bendradarbiavimo svarbą;

| 109. | mano, kad ES civilinių ir karinių pajėgumų stiprinimas taip pat bus naudingas NATO ir padės kurti abiejų organizacijų sinergiją; |
| --- | --- |

109.

mano, kad ES civilinių ir karinių pajėgumų stiprinimas taip pat bus naudingas NATO ir padės kurti abiejų organizacijų sinergiją;

| 110. | pažymi, kad į aklavietę patekęs Turkijos ir Kipro ginčas netrukdo abiems organizacijoms atitinkamais kanalais palaikyti politinio dialogo, dirbti kartu naudojantis darbuotojų kontaktais ar koordinuoti savo veiklos; tačiau ragina, siekiant pagerinti abiejų organizacijų bendradarbiavimą, išspręsti šį ginčą; |
| --- | --- |

110.

pažymi, kad į aklavietę patekęs Turkijos ir Kipro ginčas netrukdo abiems organizacijoms atitinkamais kanalais palaikyti politinio dialogo, dirbti kartu naudojantis darbuotojų kontaktais ar koordinuoti savo veiklos; tačiau ragina, siekiant pagerinti abiejų organizacijų bendradarbiavimą, išspręsti šį ginčą;

| 111. | palankiai vertina ES ir NATO bendradarbiavimą karinių pajėgumų srityje, ypač siekiant išvengti atvejų, kai dubliuojasi ES pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais iniciatyva ir NATO pažangios gynybos iniciatyva; |
| --- | --- |

111.

palankiai vertina ES ir NATO bendradarbiavimą karinių pajėgumų srityje, ypač siekiant išvengti atvejų, kai dubliuojasi ES pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais iniciatyva ir NATO pažangios gynybos iniciatyva;

| 112. | pabrėžia, kad plėtojant su kibernetiniu saugumu ir gynyba susijusį praktinį bendradarbiavimą svarbu remtis gynybos pajėgumų plėtojimo srityje taikomu papildomumo principu, ir ypač atkreipia dėmesį į tai, kad reikia užtikrinti glaudesnį koordinavimą šiuo klausimu, ypač planavimo, technologijų, mokymų ir įrangos srityse; |
| --- | --- |

112.

pabrėžia, kad plėtojant su kibernetiniu saugumu ir gynyba susijusį praktinį bendradarbiavimą svarbu remtis gynybos pajėgumų plėtojimo srityje taikomu papildomumo principu, ir ypač atkreipia dėmesį į tai, kad reikia užtikrinti glaudesnį koordinavimą šiuo klausimu, ypač planavimo, technologijų, mokymų ir įrangos srityse;

| 113. | apgailestauja, kad NATO plėtojamos civilinio krizių valdymo struktūros, nes jos be reikalo dubliuojasi su jau esamais ir gerai išplėtotais ES pajėgumais; |
| --- | --- |

113.

apgailestauja, kad NATO plėtojamos civilinio krizių valdymo struktūros, nes jos be reikalo dubliuojasi su jau esamais ir gerai išplėtotais ES pajėgumais;

ES ir AS

| 114. | palankiai vertina ES ir AS bendradarbiavimą siekiant palaikyti taiką ir stabilumą Afrikos žemyne; pažymi, kad ES prisideda prie taikos kūrimo Afrikoje ir Afrikos saugumo projekto, todėl palaiko AS ir Afrikos regioninių organizacijų, pavyzdžiui, VAVEB, pastangas siekti taikos, stabilumo, saugumo ir kovoti su terorizmo grėsme nuo Somalio pusiasalio iki Sahelio; |
| --- | --- |

114.

palankiai vertina ES ir AS bendradarbiavimą siekiant palaikyti taiką ir stabilumą Afrikos žemyne; pažymi, kad ES prisideda prie taikos kūrimo Afrikoje ir Afrikos saugumo projekto, todėl palaiko AS ir Afrikos regioninių organizacijų, pavyzdžiui, VAVEB, pastangas siekti taikos, stabilumo, saugumo ir kovoti su terorizmo grėsme nuo Somalio pusiasalio iki Sahelio;

| 115. | primena, kad ES daugiausia prisideda prie misijos AMISOM biudžeto, ir pabrėžia, kad reikia parengti šios operacijos ateities strateginę viziją; |
| --- | --- |

115.

primena, kad ES daugiausia prisideda prie misijos AMISOM biudžeto, ir pabrėžia, kad reikia parengti šios operacijos ateities strateginę viziją;

ES ir JT

| 116. | palankiai vertina tai, kad EIVT ir JT Taikos palaikymo operacijų skyrius glaudžiai bendradarbiauja; atkreipia dėmesį į tai, kad vykdant skubias taikos palaikymo operacijas ES kovinės grupės galėtų būti pirmosios panaudojamos pajėgos, kol kontrolę perimtų JT pajėgos; |
| --- | --- |

116.

palankiai vertina tai, kad EIVT ir JT Taikos palaikymo operacijų skyrius glaudžiai bendradarbiauja; atkreipia dėmesį į tai, kad vykdant skubias taikos palaikymo operacijas ES kovinės grupės galėtų būti pirmosios panaudojamos pajėgos, kol kontrolę perimtų JT pajėgos;

ES ir ESBO

| 117. | pabrėžia ES ir ESBO bendradarbiavimo regionuose, kuriose jos turi bendrų interesų, ir bendradarbiavimo tokiais klausimais kaip, pvz., konfliktų prevencija, krizių valdymas, atkūrimas po konflikto, taip pat teisinės valstybės rėmimas ir stiprinimas, svarbą; reiškia pasitenkinimą tuo, kad šio bendradarbiavimo sritis pastaraisiais metais tapo platesnė ir daugiau apimanti, tačiau ragina užtikrinti glaudesnį koordinavimą ir sąveiką krizių ir konfliktų atvejais, vengti pastangų dubliavimosi ir plėtoti ekonomiškai efektyvius metodus; |
| --- | --- |

117.

pabrėžia ES ir ESBO bendradarbiavimo regionuose, kuriose jos turi bendrų interesų, ir bendradarbiavimo tokiais klausimais kaip, pvz., konfliktų prevencija, krizių valdymas, atkūrimas po konflikto, taip pat teisinės valstybės rėmimas ir stiprinimas, svarbą; reiškia pasitenkinimą tuo, kad šio bendradarbiavimo sritis pastaraisiais metais tapo platesnė ir daugiau apimanti, tačiau ragina užtikrinti glaudesnį koordinavimą ir sąveiką krizių ir konfliktų atvejais, vengti pastangų dubliavimosi ir plėtoti ekonomiškai efektyvius metodus;

ES trečiosios šalys

| 118. | pabrėžia, kad svarbu ir toliau palaikyti tvirtą transatlantinį ryšį, ir palankiai vertina ES ir JAV bendradarbiavimą vykdant krizių valdymo operacijas, įskaitant misijas EUTM SOMALIA, EUNAVFOR ATALANTA, EULEX KOSOVO ir EUPOL AFGHANISTAN; |
| --- | --- |

118.

pabrėžia, kad svarbu ir toliau palaikyti tvirtą transatlantinį ryšį, ir palankiai vertina ES ir JAV bendradarbiavimą vykdant krizių valdymo operacijas, įskaitant misijas EUTM SOMALIA, EUNAVFOR ATALANTA, EULEX KOSOVO ir EUPOL AFGHANISTAN;

| 119. | palankiai vertina tai, kad ES su dvylika trečiųjų šalių yra pasirašiusi pagrindų susitarimus, kad jos turėtų galimybę dalyvauti pagal BSGP vykdomose civilinėse ir karinėse operacijose; |
| --- | --- |

119.

palankiai vertina tai, kad ES su dvylika trečiųjų šalių yra pasirašiusi pagrindų susitarimus, kad jos turėtų galimybę dalyvauti pagal BSGP vykdomose civilinėse ir karinėse operacijose;

o

o o

| 120. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, NATO generaliniam sekretoriui, NATO Parlamentinės Asamblėjos pirmininkui, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, ESBO pirmininkui ir ESBO Parlamentinės Asamblėjos pirmininkui. |
| --- | --- |

120.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, NATO generaliniam sekretoriui, NATO Parlamentinės Asamblėjos pirmininkui, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, ESBO pirmininkui ir ESBO Parlamentinės Asamblėjos pirmininkui.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 63.

(3)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 7.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0228.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0574.

(6)  OL L 216, 2009 8 20, p. 76.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/138 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/138

---

P7_TA(2012)0456

ES tarpusavio gynybos ir solidarumo sąlygos: politinis ir operatyvinis aspektai

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija: „ES tarpusavio gynybos ir solidarumo sąlygos: politinis ir operatyvinis aspektai“ (2012/2223(INI))

(2015/C 419/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnio 7 dalį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 222 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnio 7 dalį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 222 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 24 straipsnį ir 42 straipsnio 2 dalį, SESV 122 ir 196 straipsnius ir 37 deklaraciją dėl SESV 222 straipsnio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 24 straipsnį ir 42 straipsnio 2 dalį, SESV 122 ir 196 straipsnius ir 37 deklaraciją dėl SESV 222 straipsnio,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų chartiją, visų pirma į jos VII skyriaus ir 51 straipsnio nuostatas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų chartiją, visų pirma į jos VII skyriaus ir 51 straipsnio nuostatas,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos saugumo strategiją ir į 2008 m. gruodžio 11–12 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintą jos įgyvendinimo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos saugumo strategiją ir į 2008 m. gruodžio 11–12 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintą jos įgyvendinimo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 25–26 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintą Vidaus saugumo strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 25–26 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintą Vidaus saugumo strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos Sąjungos kovos su terorizmu strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos Sąjungos kovos su terorizmu strategiją,

| — | atsižvelgdamas į Šiaurės Atlanto sutarties 4 ir 5 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Šiaurės Atlanto sutarties 4 ir 5 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 19–20 d. Lisabonoje vykusiame NATO aukščiausiojo lygio susitikime priimtą Strateginę Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos narių gynybos ir saugumo koncepciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 19–20 d. Lisabonoje vykusiame NATO aukščiausiojo lygio susitikime priimtą Strateginę Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos narių gynybos ir saugumo koncepciją,

| — | atsižvelgdamas į sprendimą nutraukti Vakarų Europos Sąjungos asamblėjos veiklą; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į sprendimą nutraukti Vakarų Europos Sąjungos asamblėjos veiklą;

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos išvadas dėl Bendrijos nelaimių prevencijos Europos Sąjungoje sistemos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos išvadas dėl Bendrijos nelaimių prevencijos Europos Sąjungoje sistemos,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 26 d. Komisijos komunikatą „Geresnis Europos reagavimas į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo“ (COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 26 d. Komisijos komunikatą „Geresnis Europos reagavimas į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo“ (COM(2010)0600),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“ (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“ (COM(2010)0673),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 30 d. Nuolatinių atstovų komiteto (Coreper) Krizių koordinavimo ES politiniu lygiu mechanizmo koncepcijos aprašymą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 30 d. Nuolatinių atstovų komiteto (Coreper) Krizių koordinavimo ES politiniu lygiu mechanizmo koncepcijos aprašymą (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos vidaus saugumo strategijos (2), 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl finansų krizės poveikio ES valstybių narių gynybos sektoriams (3), 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją „Geresnis Europos reagavimas į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo“ (4) ir 2010 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl civilinio ir karinio bendradarbiavimo bei civilinių ir karinių pajėgumų tobulinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos vidaus saugumo strategijos (2), 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl finansų krizės poveikio ES valstybių narių gynybos sektoriams (3), 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją „Geresnis Europos reagavimas į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo“ (4) ir 2010 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl civilinio ir karinio bendradarbiavimo bei civilinių ir karinių pajėgumų tobulinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. ES Cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio (ChBRB) saugumo veiksmų planą (6) ir į savo 2010 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją „Cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio saugumo didinimas Europos Sąjungoje. ES ChBRB saugumo veiksmų planas“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. ES Cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio (ChBRB) saugumo veiksmų planą (6) ir į savo 2010 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją „Cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio saugumo didinimas Europos Sąjungoje. ES ChBRB saugumo veiksmų planas“ (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Konstitucinių reikalų komiteto bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A7-0356/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Konstitucinių reikalų komiteto bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A7-0356/2012),

| A. | kadangi ES valstybių narių saugumas yra nedalomas ir visi ES piliečiai turėtų turėti tas pačias saugumo garantijas ir tokio pat lygio apsaugą nuo tradicinių ir netradicinių pavojų; kadangi Europos taikos, saugumo, demokratijos, žmogaus teisių, teisinės valstybės principo ir laisvės gynimas, būtinas mūsų tautų gerovei, turi išlikti pagrindinis Europos šalių ir Sąjungos tikslas ir pareiga; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES valstybių narių saugumas yra nedalomas ir visi ES piliečiai turėtų turėti tas pačias saugumo garantijas ir tokio pat lygio apsaugą nuo tradicinių ir netradicinių pavojų; kadangi Europos taikos, saugumo, demokratijos, žmogaus teisių, teisinės valstybės principo ir laisvės gynimas, būtinas mūsų tautų gerovei, turi išlikti pagrindinis Europos šalių ir Sąjungos tikslas ir pareiga;

| B. | kadangi pastaruoju metu norint užtikrinti saugumą susiduriama su daugybe sudėtingų ir kintančių pavojų, kaip antai tarptautiniu terorizmu, masinio naikinimo ginklų platinimu, šalių susiskaidymu, įšaldytais ir nesibaigiančiais konfliktais, organizuotu nusikalstamumu, elektroninių nusikaltimų grėsme, energijos išteklių trūkumu, blogėjančia aplinkos padėtimi ir su tuo susijusia saugumo rizika, gaivalinėmis ir žmogaus sukeltomis nelaimėmis, pandemijomis ir daugeliu kitų; |
| --- | --- |

B.

kadangi pastaruoju metu norint užtikrinti saugumą susiduriama su daugybe sudėtingų ir kintančių pavojų, kaip antai tarptautiniu terorizmu, masinio naikinimo ginklų platinimu, šalių susiskaidymu, įšaldytais ir nesibaigiančiais konfliktais, organizuotu nusikalstamumu, elektroninių nusikaltimų grėsme, energijos išteklių trūkumu, blogėjančia aplinkos padėtimi ir su tuo susijusia saugumo rizika, gaivalinėmis ir žmogaus sukeltomis nelaimėmis, pandemijomis ir daugeliu kitų;

| C. | kadangi ES pripažįsta tarptautinę tvarką, paremtą veiksmingu daugiašališkumu, kuris grindžiamas tarptautine teise; tai paremta europiečių įsitikinimu, kad jokia šalis negali viena kovoti su naujomis grėsmėmis; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES pripažįsta tarptautinę tvarką, paremtą veiksmingu daugiašališkumu, kuris grindžiamas tarptautine teise; tai paremta europiečių įsitikinimu, kad jokia šalis negali viena kovoti su naujomis grėsmėmis;

| D. | kadangi saugumas ir kova su tarptautiniu terorizmu yra ES prioritetai; kadangi reikėtų, kad visos valstybės narės parengtų bendrą atsaką ir bendrą strategiją; |
| --- | --- |

D.

kadangi saugumas ir kova su tarptautiniu terorizmu yra ES prioritetai; kadangi reikėtų, kad visos valstybės narės parengtų bendrą atsaką ir bendrą strategiją;

| E. | kadangi pastaraisiais dešimtmečiais padidėjo gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių, ypač klimato nulemtų nelaimių, dažnumas mastas ir prognozuojama, kad sparčiau kintant klimatui jų dar daugės; |
| --- | --- |

E.

kadangi pastaraisiais dešimtmečiais padidėjo gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių, ypač klimato nulemtų nelaimių, dažnumas mastas ir prognozuojama, kad sparčiau kintant klimatui jų dar daugės;

| F. | kadangi laipsniškai formuojant bendrą gynybos politiką, kuria siekiama pereiti prie bendros gynybos, stiprėja europinė tapatybė ir didėja strateginis ES savarankiškumas; kadangi, nepaisant to, tvirtesnė ir pajėgesnė Europos gynyba būtina struktūrinių geostrateginių pokyčių, paspartėjusių dėl pasaulinės ekonomikos krizės, sąlygomis siekiant sutvirtinti transatlantinius ryšius, ypač dabar, kai JAV strategiškai labiau orientuojasi į Azijos ir Ramiojo vandenyno regioną; |
| --- | --- |

F.

kadangi laipsniškai formuojant bendrą gynybos politiką, kuria siekiama pereiti prie bendros gynybos, stiprėja europinė tapatybė ir didėja strateginis ES savarankiškumas; kadangi, nepaisant to, tvirtesnė ir pajėgesnė Europos gynyba būtina struktūrinių geostrateginių pokyčių, paspartėjusių dėl pasaulinės ekonomikos krizės, sąlygomis siekiant sutvirtinti transatlantinius ryšius, ypač dabar, kai JAV strategiškai labiau orientuojasi į Azijos ir Ramiojo vandenyno regioną;

| G. | kadangi 21 ES valstybė narė, kuri yra ir NATO narė, kilus pavojui jų teritoriniam vientisumui, politinei nepriklausomybei ar saugumui, gali tarpusavyje konsultuotis, be to, bet kuriuo atveju prasidėjus ginkluotam išpuoliui šios valstybės narės yra įsipareigojusios užtikrinti kolektyvinę gynybą; |
| --- | --- |

G.

kadangi 21 ES valstybė narė, kuri yra ir NATO narė, kilus pavojui jų teritoriniam vientisumui, politinei nepriklausomybei ar saugumui, gali tarpusavyje konsultuotis, be to, bet kuriuo atveju prasidėjus ginkluotam išpuoliui šios valstybės narės yra įsipareigojusios užtikrinti kolektyvinę gynybą;

| H. | kadangi, nors valstybės narės yra pirmiausia pačios atsakingos už krizių valdymą savo teritorijose, rimtos ir sudėtingos grėsmės saugumui, nuo ginkluotų puolimų ir terorizmo iki gamtinių ar ChBRB nelaimių bei kibernetinių išpuolių, vis dažniau būna tarpvalstybinio pobūdžio ir gali pareikalauti didesnių reagavimo pajėgumų, nei turi viena valstybė narė, ir todėl gyvybiškai svarbu užtikrinti privalomą valstybių narių, reaguojančių į tokius pavojus, tarpusavio solidarumą; |
| --- | --- |

H.

kadangi, nors valstybės narės yra pirmiausia pačios atsakingos už krizių valdymą savo teritorijose, rimtos ir sudėtingos grėsmės saugumui, nuo ginkluotų puolimų ir terorizmo iki gamtinių ar ChBRB nelaimių bei kibernetinių išpuolių, vis dažniau būna tarpvalstybinio pobūdžio ir gali pareikalauti didesnių reagavimo pajėgumų, nei turi viena valstybė narė, ir todėl gyvybiškai svarbu užtikrinti privalomą valstybių narių, reaguojančių į tokius pavojus, tarpusavio solidarumą;

| I. | kadangi į Lisabonos sutartį įtraukus ES sutarties 42 straipsnio 7 dalį („tarpusavio gynybos nuostata“ arba „tarpusavio pagalbos nuostata“ (8)) ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) įtraukus 222 straipsnį („solidarumo sąlyga“) siekiama spręsti šias problemas, tačiau nuo Sutarties įsigaliojimo praėjus beveik trejiems metams vis dar nenustatytos šių nuostatų ir sąlygų įgyvendinimo priemonės; |
| --- | --- |

I.

kadangi į Lisabonos sutartį įtraukus ES sutarties 42 straipsnio 7 dalį („tarpusavio gynybos nuostata“ arba „tarpusavio pagalbos nuostata“ (8)) ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) įtraukus 222 straipsnį („solidarumo sąlyga“) siekiama spręsti šias problemas, tačiau nuo Sutarties įsigaliojimo praėjus beveik trejiems metams vis dar nenustatytos šių nuostatų ir sąlygų įgyvendinimo priemonės;

Bendrosios pastabos

| 1. | ragina valstybes nares, Komisiją, Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pasinaudoti visomis atitinkamų Sutarties nuostatų, ypač tarpusavio gynybos nuostatos ir solidarumo sąlygos, galimybėmis siekiant visiems Europos Sąjungos piliečiams užtikrinti tokias pačias saugumo garantijas nuo įprastų ir neįprastų grėsmių, grindžiamas saugumo nedalomumo ir valstybių narių abipusio solidarumo principais, ir atsižvelgiant į tai, kad reikia daugiau išlaidų veiksmingumo ir teisingo naštos ir išlaidų pasidalijimo; |
| --- | --- |

1.

ragina valstybes nares, Komisiją, Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pasinaudoti visomis atitinkamų Sutarties nuostatų, ypač tarpusavio gynybos nuostatos ir solidarumo sąlygos, galimybėmis siekiant visiems Europos Sąjungos piliečiams užtikrinti tokias pačias saugumo garantijas nuo įprastų ir neįprastų grėsmių, grindžiamas saugumo nedalomumo ir valstybių narių abipusio solidarumo principais, ir atsižvelgiant į tai, kad reikia daugiau išlaidų veiksmingumo ir teisingo naštos ir išlaidų pasidalijimo;

| 2. | primena, kad valstybės narės ir Sąjunga turi plėtoti politiką, kuri būtų grindžiama visų didžiausių pavojų saugumui, ypač nurodytų Europos saugumo strategijoje, Vidaus saugumo strategijoje ir nuolatinėse ES kovos su terorizmu koordinatoriaus Tarybai teikiamose ataskaitose, prevencija, pasirengimu jiems ir atsaku į juos; |
| --- | --- |

2.

primena, kad valstybės narės ir Sąjunga turi plėtoti politiką, kuri būtų grindžiama visų didžiausių pavojų saugumui, ypač nurodytų Europos saugumo strategijoje, Vidaus saugumo strategijoje ir nuolatinėse ES kovos su terorizmu koordinatoriaus Tarybai teikiamose ataskaitose, prevencija, pasirengimu jiems ir atsaku į juos;

| 3. | pabrėžia, kad valstybės narės ir Sąjunga, remdamosi kartu naudojamų žvalgybos duomenų bendra analize ir visapusiškai naudodamosi ES veikiančių organizacijų paslaugomis turi reguliariai atlikti bendrus pavojų ir rizikos vertinimus; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad valstybės narės ir Sąjunga, remdamosi kartu naudojamų žvalgybos duomenų bendra analize ir visapusiškai naudodamosi ES veikiančių organizacijų paslaugomis turi reguliariai atlikti bendrus pavojų ir rizikos vertinimus;

| 4. | atkreipia dėmesį į naują NATO strateginę koncepciją, pagal kurią siekiama ne tik išlaikyti NATO kaip karinio aljanso vaidmenį, bet ir stiprinti šios organizacijos kaip politinės ir saugumo bendrijos, veikiančios bendradarbiaujant su ES, pajėgumus; atkreipia dėmesį į NATO tikslų ir ES sutarties 43 straipsnyje nustatytų tikslų papildomumą; todėl įspėja apie brangiai kainuojantį dviejų organizacijų veiksmų dubliavimą ir su tuo susijusį išteklių eikvojimą ir primygtinai ragina užtikrinti glaudesnį ir reguliaresnį ES vyriausiosios įgaliotinės ir NATO generalinio sekretoriaus politinį bendradarbiavimą rizikos vertinimo, išteklių valdymo, politikos planavimo ir civilinių bei karinių operacijų vykdymo tikslais; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į naują NATO strateginę koncepciją, pagal kurią siekiama ne tik išlaikyti NATO kaip karinio aljanso vaidmenį, bet ir stiprinti šios organizacijos kaip politinės ir saugumo bendrijos, veikiančios bendradarbiaujant su ES, pajėgumus; atkreipia dėmesį į NATO tikslų ir ES sutarties 43 straipsnyje nustatytų tikslų papildomumą; todėl įspėja apie brangiai kainuojantį dviejų organizacijų veiksmų dubliavimą ir su tuo susijusį išteklių eikvojimą ir primygtinai ragina užtikrinti glaudesnį ir reguliaresnį ES vyriausiosios įgaliotinės ir NATO generalinio sekretoriaus politinį bendradarbiavimą rizikos vertinimo, išteklių valdymo, politikos planavimo ir civilinių bei karinių operacijų vykdymo tikslais;

| 5. | patvirtindamas, kad teritorinio vientisumo ir piliečių apsauga išlieka pagrindiniu gynybos politikos tikslu, primygtinai ragina Tarybą sekti NATO požiūriu, taikomu iškilus neišvengiamoms aplinkybėms, kai siekiant remti sąjungininkų interesus reikia užkirsti kelią išorės grėsmėms ir panaudoti jėgą; |
| --- | --- |

5.

patvirtindamas, kad teritorinio vientisumo ir piliečių apsauga išlieka pagrindiniu gynybos politikos tikslu, primygtinai ragina Tarybą sekti NATO požiūriu, taikomu iškilus neišvengiamoms aplinkybėms, kai siekiant remti sąjungininkų interesus reikia užkirsti kelią išorės grėsmėms ir panaudoti jėgą;

| 6. | dar kartą patvirtina, kad Europos Sąjungai ar jos valstybėms narėms naudoti jėgą leistina tik tuo atveju, kai tai teisiškai pagrįsta remiantis Jungtinių Tautų chartija; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia prigimtinę teisę į individualią ar kolektyvinę savigyną; primena savo ryžtą laikytis Oslo gairių dėl užsienio karinių ir civilinės gynybos išteklių naudojimo teikiant pagalbą įvykus nelaimei; pabrėžia, kad geriau užkirsti kelią konfliktams, išpuoliams ir nelaimėms, negu šalinti jų padarinius; |
| --- | --- |

6.

dar kartą patvirtina, kad Europos Sąjungai ar jos valstybėms narėms naudoti jėgą leistina tik tuo atveju, kai tai teisiškai pagrįsta remiantis Jungtinių Tautų chartija; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia prigimtinę teisę į individualią ar kolektyvinę savigyną; primena savo ryžtą laikytis Oslo gairių dėl užsienio karinių ir civilinės gynybos išteklių naudojimo teikiant pagalbą įvykus nelaimei; pabrėžia, kad geriau užkirsti kelią konfliktams, išpuoliams ir nelaimėms, negu šalinti jų padarinius;

| 7. | pažymi, kad Sąjungai ir valstybėms narėms prieinama didelė solidaraus reagavimo į kritinius įvykius priemonių įvairovė; primena Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 122 straipsnyje nustatyto ekonominės ir finansinės pagalbos teisinio pagrindo ir 196 straipsnyje nustatyto civilinės saugos srities priemonių teisinio pagrindo naudą; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad Sąjungai ir valstybėms narėms prieinama didelė solidaraus reagavimo į kritinius įvykius priemonių įvairovė; primena Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 122 straipsnyje nustatyto ekonominės ir finansinės pagalbos teisinio pagrindo ir 196 straipsnyje nustatyto civilinės saugos srities priemonių teisinio pagrindo naudą;

| 8. | primena įsipareigojimą nuolat plėtoti politinį tarpusavio solidarumą užsienio ir saugumo politikos srityje, kaip nustatyta ES sutarties 24 straipsnyje; atkreipia dėmesį į Lisabonos sutartyje numatytas galimybes tvirčiau bendradarbiauti įgyvendinant bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP), įskaitant pavedimą konkrečias užduotis ir misijas vykdyti valstybių grupėms, taip pat atkreipia dėmesį į nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo kariniais klausimais sampratą; |
| --- | --- |

8.

primena įsipareigojimą nuolat plėtoti politinį tarpusavio solidarumą užsienio ir saugumo politikos srityje, kaip nustatyta ES sutarties 24 straipsnyje; atkreipia dėmesį į Lisabonos sutartyje numatytas galimybes tvirčiau bendradarbiauti įgyvendinant bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP), įskaitant pavedimą konkrečias užduotis ir misijas vykdyti valstybių grupėms, taip pat atkreipia dėmesį į nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo kariniais klausimais sampratą;

| 9. | pabrėžia, kad tarpusavio gynybos nuostatos ir solidarumo sąlygos tikslas – ne pakeisti kurią nors iš šių priemonių, o pagal reikalingumo ir proporcingumo principus būti bendruoju pagrindu neeilinės grėsmės ar žalos atvejais, ypač kai atsaką būtina koordinuoti aukštu politiniu lygmeniu ir kai jame dalyvauja kariuomenė; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad tarpusavio gynybos nuostatos ir solidarumo sąlygos tikslas – ne pakeisti kurią nors iš šių priemonių, o pagal reikalingumo ir proporcingumo principus būti bendruoju pagrindu neeilinės grėsmės ar žalos atvejais, ypač kai atsaką būtina koordinuoti aukštu politiniu lygmeniu ir kai jame dalyvauja kariuomenė;

| 10. | primygtinai ragina Komisiją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją iki 2012 m. pabaigos pateikti bendrą pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, kuriuo būtų nustatytos solidarumo sąlygos įgyvendinimo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 222 straipsnio 3 dalį priemonės ir ypač išaiškinami įvairių subjektų vaidmenys ir kompetencija; siekdamas nuoseklumo ragina Politinį ir saugumo komitetą ir Operatyvinio bendradarbiavimo vidaus saugumo srityje nuolatinį komitetą pateikti bendrą nuomonę dėl solidarumo sąlygos įgyvendinimo atsižvelgiant į politinius ir operatyvinius abiejų nuostatų aspektus įskaitant ryšius su NATO; pažymi, kad Taryba, nagrinėdama nekarinius tarpusavio pagalbos ir paramos aspektus, turėtų priimti sprendimus kvalifikuota balsų dauguma; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad būtina nuolat ir išsamiai informuoti Parlamentą; |
| --- | --- |

10.

primygtinai ragina Komisiją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją iki 2012 m. pabaigos pateikti bendrą pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, kuriuo būtų nustatytos solidarumo sąlygos įgyvendinimo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 222 straipsnio 3 dalį priemonės ir ypač išaiškinami įvairių subjektų vaidmenys ir kompetencija; siekdamas nuoseklumo ragina Politinį ir saugumo komitetą ir Operatyvinio bendradarbiavimo vidaus saugumo srityje nuolatinį komitetą pateikti bendrą nuomonę dėl solidarumo sąlygos įgyvendinimo atsižvelgiant į politinius ir operatyvinius abiejų nuostatų aspektus įskaitant ryšius su NATO; pažymi, kad Taryba, nagrinėdama nekarinius tarpusavio pagalbos ir paramos aspektus, turėtų priimti sprendimus kvalifikuota balsų dauguma; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad būtina nuolat ir išsamiai informuoti Parlamentą;

Tarpusavio gynybos nuostata

Taikymo sritis

| 11. | primena aiškią valstybių narių pareigą visomis turimomis priemonėmis teikti pagalbą ir paramą, jeigu valstybė narė nukenčia nuo ginkluotos agresijos savo teritorijoje; pabrėžia, kad nors didelio masto agresija prieš valstybę narę artimiausioje ateityje neatrodo tikėtina, vis dėlto darbotvarkėje ir tradicinei teritorinei gynybai, ir gynybai nuo naujų rūšių grėsmės turi būti skiriamas didelis dėmesys; be to, primena, jog Sutartyje numatyta, kad įsipareigojimai ir bendradarbiavimas tarpusavio gynybos srityje turi atitikti įsipareigojimus NATO, kuri jai priklausančioms valstybėms tebėra jų kolektyvinės gynybos pagrindas ir šios gynybos įgyvendinimo forumas; |
| --- | --- |

11.

primena aiškią valstybių narių pareigą visomis turimomis priemonėmis teikti pagalbą ir paramą, jeigu valstybė narė nukenčia nuo ginkluotos agresijos savo teritorijoje; pabrėžia, kad nors didelio masto agresija prieš valstybę narę artimiausioje ateityje neatrodo tikėtina, vis dėlto darbotvarkėje ir tradicinei teritorinei gynybai, ir gynybai nuo naujų rūšių grėsmės turi būti skiriamas didelis dėmesys; be to, primena, jog Sutartyje numatyta, kad įsipareigojimai ir bendradarbiavimas tarpusavio gynybos srityje turi atitikti įsipareigojimus NATO, kuri jai priklausančioms valstybėms tebėra jų kolektyvinės gynybos pagrindas ir šios gynybos įgyvendinimo forumas;

| 12. | kartu pažymi nemažiau svarbų poreikį būti pasirengus atvejams, susijusiems su NATO nepriklausančiomis ES valstybėmis narėmis arba ES valstybių narių teritorijomis, esančiomis už Šiaurės Atlanto regiono ribų ir todėl nepatenkančiomis į Vašingtono sutarties taikymo sritį, arba pasirengti atvejams, kai NATO narės nepasiekia sutarimo dėl kolektyvinių veiksmų; taip pat atsižvelgdamas į tai pabrėžia poreikį sugebėti naudoti NATO pajėgumus, kaip numatyta pagal „Berlin Plus“ susitarimą; |
| --- | --- |

12.

kartu pažymi nemažiau svarbų poreikį būti pasirengus atvejams, susijusiems su NATO nepriklausančiomis ES valstybėmis narėmis arba ES valstybių narių teritorijomis, esančiomis už Šiaurės Atlanto regiono ribų ir todėl nepatenkančiomis į Vašingtono sutarties taikymo sritį, arba pasirengti atvejams, kai NATO narės nepasiekia sutarimo dėl kolektyvinių veiksmų; taip pat atsižvelgdamas į tai pabrėžia poreikį sugebėti naudoti NATO pajėgumus, kaip numatyta pagal „Berlin Plus“ susitarimą;

| 13. | mano, kad, visapusiškai laikantis proporcingumo principo, šios nuostatos taikymo reikalavimus gali atitikti net ir neginkluoti išpuoliai, pavyzdžiui, nustatytos išorinės kilmės subjekto įvykdyti kibernetiniai išpuoliai prieš ypatingos svarbos infrastruktūros objektus siekiant sukelti didelę žalą ir sutrikimus valstybei narei, jeigu jų padariniai valstybės narės saugumui kelia didelę grėsmę; |
| --- | --- |

13.

mano, kad, visapusiškai laikantis proporcingumo principo, šios nuostatos taikymo reikalavimus gali atitikti net ir neginkluoti išpuoliai, pavyzdžiui, nustatytos išorinės kilmės subjekto įvykdyti kibernetiniai išpuoliai prieš ypatingos svarbos infrastruktūros objektus siekiant sukelti didelę žalą ir sutrikimus valstybei narei, jeigu jų padariniai valstybės narės saugumui kelia didelę grėsmę;

Pajėgumai

| 14. | pabrėžia Europos šalių poreikį turėti patikimų karinių pajėgumų; ragina valstybes nares labiau stengtis plėtoti bendradarbiavimui skirtus karinius pajėgumus, ypač įgyvendinant papildomas ES ir NATO „pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais“ ir „pažangiosios gynybos“ iniciatyvas, kurios kuklių gynybos biudžetų laikais yra svarbi pažanga ir pagal kurias pirmenybė būtų teikiama Europos ir regionų sąveikoms, o ne vadovavimuisi trumparegišku nacionaliniu požiūriu; atsižvelgdamas į tai, dar kartą ragina valstybių narių gynybos ministerijas labiau atsižvelgti į Europos gynybos agentūros atliekamą darbą ir naudotis jo rezultatais, taip pat ragina valstybes nares ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) tęsti diskusijas siekiant pradėti Lisabonos sutartyje numatytą nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia Europos šalių poreikį turėti patikimų karinių pajėgumų; ragina valstybes nares labiau stengtis plėtoti bendradarbiavimui skirtus karinius pajėgumus, ypač įgyvendinant papildomas ES ir NATO „pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais“ ir „pažangiosios gynybos“ iniciatyvas, kurios kuklių gynybos biudžetų laikais yra svarbi pažanga ir pagal kurias pirmenybė būtų teikiama Europos ir regionų sąveikoms, o ne vadovavimuisi trumparegišku nacionaliniu požiūriu; atsižvelgdamas į tai, dar kartą ragina valstybių narių gynybos ministerijas labiau atsižvelgti į Europos gynybos agentūros atliekamą darbą ir naudotis jo rezultatais, taip pat ragina valstybes nares ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) tęsti diskusijas siekiant pradėti Lisabonos sutartyje numatytą nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą;

| 15. | mano, kad, siekdamos glaudžiau bendradarbiauti, NATO ir ES turėtų didžiausią dėmesį skirti savo pagrindinių pajėgumų stiprinimui, sąveikų gerinimui ir savo politinių programų, planų, technologijų, pajėgų ir mokymo būdų koordinavimui; |
| --- | --- |

15.

mano, kad, siekdamos glaudžiau bendradarbiauti, NATO ir ES turėtų didžiausią dėmesį skirti savo pagrindinių pajėgumų stiprinimui, sąveikų gerinimui ir savo politinių programų, planų, technologijų, pajėgų ir mokymo būdų koordinavimui;

| 16. | primena savo raginimą sistemingai derinti karinius reikalavimus ir suderinti ES gynybos planavimo ir įsigijimų procesą, atitinkantį Sąjungos užmojų lygį ir koordinuojamą su NATO gynybos planavimo procesu; atsižvelgdamas į didesnes saugumo garantijas, teikiamas pagal tarpusavio gynybos nuostatą, ragina valstybes nares kaip pagrindinius savo gynybos planavimo principus apsvarstyti daugiašalį bendradarbiavimą plėtojant pajėgumus ir, deramais atvejais, specializaciją; |
| --- | --- |

16.

primena savo raginimą sistemingai derinti karinius reikalavimus ir suderinti ES gynybos planavimo ir įsigijimų procesą, atitinkantį Sąjungos užmojų lygį ir koordinuojamą su NATO gynybos planavimo procesu; atsižvelgdamas į didesnes saugumo garantijas, teikiamas pagal tarpusavio gynybos nuostatą, ragina valstybes nares kaip pagrindinius savo gynybos planavimo principus apsvarstyti daugiašalį bendradarbiavimą plėtojant pajėgumus ir, deramais atvejais, specializaciją;

Sistemos ir procedūros

| 17. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pasiūlyti praktinę tvarką ir gaires, kaip užtikrinti veiksmingą atsaką, jei valstybė narė nuspręstų taikyti tarpusavio gynybos nuostatą, ir pateikti ES institucijų vaidmens šios nuostatos taikymo atveju analizę; mano, kad pareiga suteikti pagalbą ir paramą, reiškianti politinį valstybių narių solidarumą, turėtų užtikrinti, kad Taryba greitai priimtų sprendimą dėl paramos išpuolį patyrusiai valstybei narei; mano, kad nepažeidžiant kiekvienos valstybės narės teisės numatyti savigynos priemones, siekiant šio tikslo būtų naudinga rengti konsultacijas laikantis ES sutarties 32 straipsnyje nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

17.

ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pasiūlyti praktinę tvarką ir gaires, kaip užtikrinti veiksmingą atsaką, jei valstybė narė nuspręstų taikyti tarpusavio gynybos nuostatą, ir pateikti ES institucijų vaidmens šios nuostatos taikymo atveju analizę; mano, kad pareiga suteikti pagalbą ir paramą, reiškianti politinį valstybių narių solidarumą, turėtų užtikrinti, kad Taryba greitai priimtų sprendimą dėl paramos išpuolį patyrusiai valstybei narei; mano, kad nepažeidžiant kiekvienos valstybės narės teisės numatyti savigynos priemones, siekiant šio tikslo būtų naudinga rengti konsultacijas laikantis ES sutarties 32 straipsnyje nustatytų reikalavimų;

| 18. | mano, kad imantis kolektyvinių veiksmų, skirtų išpuolį patyrusiai valstybei narei apginti, turėtų būti įmanoma atitinkamais atvejais pasinaudoti esamomis ES krizių valdymo sistemomis ir pirmiausia turėtų būti numatyta galimybė pradėti ES operatyvinio štabo veiklą; pabrėžia, kad visavertis nuolatinis ES operatyvinis štabas reikalingas siekiant užtikrinti tinkamą pasirengimo atsakui lygį ir šio atsako spartą, ir primena raginimą valstybėms narėms neseniai veiklą pradėjusio ES operacijų centro pagrindu sukurti šiuos nuolatinius pajėgumus; |
| --- | --- |

18.

mano, kad imantis kolektyvinių veiksmų, skirtų išpuolį patyrusiai valstybei narei apginti, turėtų būti įmanoma atitinkamais atvejais pasinaudoti esamomis ES krizių valdymo sistemomis ir pirmiausia turėtų būti numatyta galimybė pradėti ES operatyvinio štabo veiklą; pabrėžia, kad visavertis nuolatinis ES operatyvinis štabas reikalingas siekiant užtikrinti tinkamą pasirengimo atsakui lygį ir šio atsako spartą, ir primena raginimą valstybėms narėms neseniai veiklą pradėjusio ES operacijų centro pagrindu sukurti šiuos nuolatinius pajėgumus;

Solidarumo sąlyga

Taikymo sritis

| 19. | primena, kad, jeigu valstybė narė nukenčia nuo teroristų išpuolio arba nuo gaivalinės ar žmogaus sukeltos nelaimės, Sąjunga ir valstybės narės turi pareigą, šios valstybės politinės valdžios institucijoms paprašius, solidariai kartu imtis veiksmų jai padėti ir kad tokiais atvejais Sąjunga sutelkia visas turimas priemones, įskaitant valstybių narių suteiktus karinius išteklius; be to, primena Sąjungos pareigą sutelkti visas turimas priemones, kad Europos Sąjungoje būtų užtikrinta teroristų išpuolių prevencija, o demokratinės institucijos ir civiliai gyventojai būtų apsaugoti nuo bet kokio teroristų išpuolio; |
| --- | --- |

19.

primena, kad, jeigu valstybė narė nukenčia nuo teroristų išpuolio arba nuo gaivalinės ar žmogaus sukeltos nelaimės, Sąjunga ir valstybės narės turi pareigą, šios valstybės politinės valdžios institucijoms paprašius, solidariai kartu imtis veiksmų jai padėti ir kad tokiais atvejais Sąjunga sutelkia visas turimas priemones, įskaitant valstybių narių suteiktus karinius išteklius; be to, primena Sąjungos pareigą sutelkti visas turimas priemones, kad Europos Sąjungoje būtų užtikrinta teroristų išpuolių prevencija, o demokratinės institucijos ir civiliai gyventojai būtų apsaugoti nuo bet kokio teroristų išpuolio;

| 20. | ragina išlaikyti tinkamą pusiausvyrą tarp lankstumo ir nuoseklumo vertinant išpuolius ir nelaimes, kurių atveju gali būti pasinaudota minėtąja nuostata, siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į išpuolius kibernetinėje erdvėje, pandemijas, energijos trūkumą ar kitus didelius pavojus; pažymi, kad solidarumo sąlyga taip pat apima už Sąjungos ribų įvykusius nelaimingus atsitikimus, turinčius tiesioginį esminį poveikį kuriai nors valstybei narei; |
| --- | --- |

20.

ragina išlaikyti tinkamą pusiausvyrą tarp lankstumo ir nuoseklumo vertinant išpuolius ir nelaimes, kurių atveju gali būti pasinaudota minėtąja nuostata, siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į išpuolius kibernetinėje erdvėje, pandemijas, energijos trūkumą ar kitus didelius pavojus; pažymi, kad solidarumo sąlyga taip pat apima už Sąjungos ribų įvykusius nelaimingus atsitikimus, turinčius tiesioginį esminį poveikį kuriai nors valstybei narei;

| 21. | pabrėžia, kad valstybės narės turi investuoti į savo saugumą ir nelaimių padarinių šalinimo pajėgumus, o ne remtis tik kitų solidarumu; pabrėžia, kad už civilinę saugą ir saugumą savo teritorijoje pirmiausia atsakingos pačios valstybės narės; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad valstybės narės turi investuoti į savo saugumą ir nelaimių padarinių šalinimo pajėgumus, o ne remtis tik kitų solidarumu; pabrėžia, kad už civilinę saugą ir saugumą savo teritorijoje pirmiausia atsakingos pačios valstybės narės;

| 22. | mano, kad solidarumo sąlyga visų pirma turėtų būti naudojamasi tais atvejais, kai nepakanka nukentėjusios valstybės narės reagavimo pajėgumų arba kai reikia įvairių sektorių atsako, apimančio daugelį veikėjų, tačiau jei valstybė narė nusprendė taikyti šią sąlygą, kitos valstybės narės neturėtų pradėti diskusijų dėl pagalbos teikimo; pabrėžia, kad solidarumas apima ir pareigą investuoti į pakankamus nacionalinius ir Europos pajėgumus; |
| --- | --- |

22.

mano, kad solidarumo sąlyga visų pirma turėtų būti naudojamasi tais atvejais, kai nepakanka nukentėjusios valstybės narės reagavimo pajėgumų arba kai reikia įvairių sektorių atsako, apimančio daugelį veikėjų, tačiau jei valstybė narė nusprendė taikyti šią sąlygą, kitos valstybės narės neturėtų pradėti diskusijų dėl pagalbos teikimo; pabrėžia, kad solidarumas apima ir pareigą investuoti į pakankamus nacionalinius ir Europos pajėgumus;

| 23. | mano, kad solidarumo sąlyga – pateikiant akivaizdžių tvirtesnio ES bendradarbiavimo krizių valdymo srityje ir nelaimių padarinių šalinimo pajėgumų naudos įrodymų – gali būti paskata didinti ES įtakos vaidmenį Europos piliečių akyse; |
| --- | --- |

23.

mano, kad solidarumo sąlyga – pateikiant akivaizdžių tvirtesnio ES bendradarbiavimo krizių valdymo srityje ir nelaimių padarinių šalinimo pajėgumų naudos įrodymų – gali būti paskata didinti ES įtakos vaidmenį Europos piliečių akyse;

Pajėgumai ir ištekliai

| 24. | pabrėžia, kad solidarumo sąlygos įgyvendinimas turėtų sudaryti sudedamąją nuolatinio ES reagavimo į krizes, krizių valdymo ir krizių valdymo koordinavimo sistemos dalį ir turėtų būti grindžiamas esamomis sektorinėmis priemonėmis bei pajėgumais ir sudaryti sąlygas juos veiksmingai sutelkti, kad prireikus būtų galima reaguoti koordinuotai ir daugelyje sektorių; pabrėžia, kad iš esmės įgyvendinimui neturėtų būti kuriamos ad hoc priemonės; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad solidarumo sąlygos įgyvendinimas turėtų sudaryti sudedamąją nuolatinio ES reagavimo į krizes, krizių valdymo ir krizių valdymo koordinavimo sistemos dalį ir turėtų būti grindžiamas esamomis sektorinėmis priemonėmis bei pajėgumais ir sudaryti sąlygas juos veiksmingai sutelkti, kad prireikus būtų galima reaguoti koordinuotai ir daugelyje sektorių; pabrėžia, kad iš esmės įgyvendinimui neturėtų būti kuriamos ad hoc priemonės;

| 25. | pažymi esminį Civilinės saugos mechanizmo, kaip vienos iš pagrindinių greito Europos reagavimo į įvairaus pobūdžio krizes solidarumo priemonių, vaidmenį; pritaria pagrindinėms Komisijos pasiūlymo stiprinti šį mechanizmą nuostatoms (9), grindžiamoms 2010 m. Komisijos komunikatu „Geresnis Europos reagavimas į nelaimes“ ir įkvėptoms 2006 m. M. Barnier pranešimo; |
| --- | --- |

25.

pažymi esminį Civilinės saugos mechanizmo, kaip vienos iš pagrindinių greito Europos reagavimo į įvairaus pobūdžio krizes solidarumo priemonių, vaidmenį; pritaria pagrindinėms Komisijos pasiūlymo stiprinti šį mechanizmą nuostatoms (9), grindžiamoms 2010 m. Komisijos komunikatu „Geresnis Europos reagavimas į nelaimes“ ir įkvėptoms 2006 m. M. Barnier pranešimo;

| 26. | atkreipia dėmesį į tęsiamą Vidaus saugumo strategijos įgyvendinimo darbą, ypač kovos su terorizmu, kovos su kibernetiniais nusikaltimais ir atsparumo krizėms bei nelaimėms didinimo srityse; pabrėžia, kad įgyvendinti solidarumo sąlygą – tai ne tik nustatyti procedūras tam atvejui, jeigu įvyktų didelė krizė, bet ir iš esmės kurti pajėgumus, užtikrinti prevenciją ir pasirengimą; primena krizės valdymo veiksmų, parengtų konkretiems minėtąja nuostata reglamentuojamiems atvejams, aktualumą; |
| --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį į tęsiamą Vidaus saugumo strategijos įgyvendinimo darbą, ypač kovos su terorizmu, kovos su kibernetiniais nusikaltimais ir atsparumo krizėms bei nelaimėms didinimo srityse; pabrėžia, kad įgyvendinti solidarumo sąlygą – tai ne tik nustatyti procedūras tam atvejui, jeigu įvyktų didelė krizė, bet ir iš esmės kurti pajėgumus, užtikrinti prevenciją ir pasirengimą; primena krizės valdymo veiksmų, parengtų konkretiems minėtąja nuostata reglamentuojamiems atvejams, aktualumą;

| 27. | pažymi, kad sukūrus savanorišką iš anksto skirtų civilinės saugos išteklių bazę labai pagerėtų ES pasirengimas ir būtų įmanoma nustatyti, kokias esamas spragas reikia užpildyti; pabrėžia bendrų trūkumų analizių svarbą siekiant, kad visi veiksmingai sutelktų pastangas ir kad kiekviena valstybė narė prisidėtų savo sąžiningu įnašu; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad sukūrus savanorišką iš anksto skirtų civilinės saugos išteklių bazę labai pagerėtų ES pasirengimas ir būtų įmanoma nustatyti, kokias esamas spragas reikia užpildyti; pabrėžia bendrų trūkumų analizių svarbą siekiant, kad visi veiksmingai sutelktų pastangas ir kad kiekviena valstybė narė prisidėtų savo sąžiningu įnašu;

| 28. | mano, kad didelių sąnaudų, ypač skirtų apsisaugoti nuo mažai tikėtinos rizikos, atveju valstybėms narėms ekonomiškai pagrįsta rasti sprendimus dėl bendrų investicijų ir bendros šių reikiamų priemonių plėtotės, ypač dabartinėmis finansų krizės sąlygomis; atsižvelgdamas į tai, primena būtinybę naudotis ne tik Komisijos ir Europos gynybos agentūros, bet ir kitų ES agentūrų kompetencija ir patirtimi; |
| --- | --- |

28.

mano, kad didelių sąnaudų, ypač skirtų apsisaugoti nuo mažai tikėtinos rizikos, atveju valstybėms narėms ekonomiškai pagrįsta rasti sprendimus dėl bendrų investicijų ir bendros šių reikiamų priemonių plėtotės, ypač dabartinėmis finansų krizės sąlygomis; atsižvelgdamas į tai, primena būtinybę naudotis ne tik Komisijos ir Europos gynybos agentūros, bet ir kitų ES agentūrų kompetencija ir patirtimi;

| 29. | pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti, kad solidarumas būtų pagrįstas tinkamomis ES lygmens finansavimo priemonėmis, kritiniais atvejais teikiančiomis pakankamai lankstumo; teigiamai vertina siūlomą didesnį bendrą finansavimą pagal Civilinės saugos mechanizmą, ypač transporto išlaidoms padengti; atkreipia dėmesį į siūlomo Vidaus saugumo fondo pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju nuostatas; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti, kad solidarumas būtų pagrįstas tinkamomis ES lygmens finansavimo priemonėmis, kritiniais atvejais teikiančiomis pakankamai lankstumo; teigiamai vertina siūlomą didesnį bendrą finansavimą pagal Civilinės saugos mechanizmą, ypač transporto išlaidoms padengti; atkreipia dėmesį į siūlomo Vidaus saugumo fondo pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju nuostatas;

| 30. | primena, kad Solidarumo fondas gali teikti finansinę paramą po didelės nelaimės; primena ir tai, kad Taryba pagal ES sutarties 122 straipsnio 2 dalį gali suteikti papildomą Sąjungos finansinę paramą, kai valstybė narė patiria sunkumų arba jai rimtą grėsmę kelia didelės problemos, sukeltos gaivalinių nelaimių arba išimtinių įvykių, kurių ji negali kontroliuoti; |
| --- | --- |

30.

primena, kad Solidarumo fondas gali teikti finansinę paramą po didelės nelaimės; primena ir tai, kad Taryba pagal ES sutarties 122 straipsnio 2 dalį gali suteikti papildomą Sąjungos finansinę paramą, kai valstybė narė patiria sunkumų arba jai rimtą grėsmę kelia didelės problemos, sukeltos gaivalinių nelaimių arba išimtinių įvykių, kurių ji negali kontroliuoti;

| 31. | primena, kad remiantis ES sutarties 122 straipsnio 1 dalies nuostatomis Taryba gali solidariai nuspręsti dėl sunkios ekonominės padėties atveju taikytinų priemonių, ypač kai didelių problemų kyla tiekiant tam tikrus produktus, pirmiausia energetikos srityje; pabrėžia, kad svarbu šią nuostatą laikyti išsamios Sąjungos solidarumo priemonių grupės dalimi, kai reikia spręsti naujas dideles saugumo problemas, pvz., energetinio saugumo ir kitų gyvybiškai svarbių produktų tiekimo saugumo problemas, ypač politiniais sumetimais vykdomų blokadų atvejais; |
| --- | --- |

31.

primena, kad remiantis ES sutarties 122 straipsnio 1 dalies nuostatomis Taryba gali solidariai nuspręsti dėl sunkios ekonominės padėties atveju taikytinų priemonių, ypač kai didelių problemų kyla tiekiant tam tikrus produktus, pirmiausia energetikos srityje; pabrėžia, kad svarbu šią nuostatą laikyti išsamios Sąjungos solidarumo priemonių grupės dalimi, kai reikia spręsti naujas dideles saugumo problemas, pvz., energetinio saugumo ir kitų gyvybiškai svarbių produktų tiekimo saugumo problemas, ypač politiniais sumetimais vykdomų blokadų atvejais;

Sistemos ir procedūros

| 32. | pabrėžia, kad ES turi turėti pajėgias krizių padarinių šalinimo sistemas, kurių stebėsenos ir reagavimo funkcijos veiktų visą parą be poilsio dienų ir galėtų visus atitinkamus veikėjus iš anksto įspėti ir teikti naujausią informaciją apie padėtį; atkreipia dėmesį, kad veikia daugybė ES lygmens stebėsenos centrų ir kad dėl to kyla klausimų dėl veiksmingo koordinavimo sudėtingų, daugiaaspekčių krizių atveju; atkreipia dėmesį, kad Europos išorės veiksmų tarnyboje sukurtas situacijų štabas, Komisijos departamentuose ir specializuotose ES įstaigose taip pat yra ne vienas sektorinės stebėsenos centras; ypač atkreipia dėmesį į Humanitarinės pagalbos generalinio direktorato Stebėsenos ir informavimo centrą, Vidaus reikalų generalinio direktorato strateginių analizių ir reagavimo pajėgumus, Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato Su sveikata susijusių kritinių padėčių operacijų priemonę ir agentūros FRONTEX situacijų štabą; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad ES turi turėti pajėgias krizių padarinių šalinimo sistemas, kurių stebėsenos ir reagavimo funkcijos veiktų visą parą be poilsio dienų ir galėtų visus atitinkamus veikėjus iš anksto įspėti ir teikti naujausią informaciją apie padėtį; atkreipia dėmesį, kad veikia daugybė ES lygmens stebėsenos centrų ir kad dėl to kyla klausimų dėl veiksmingo koordinavimo sudėtingų, daugiaaspekčių krizių atveju; atkreipia dėmesį, kad Europos išorės veiksmų tarnyboje sukurtas situacijų štabas, Komisijos departamentuose ir specializuotose ES įstaigose taip pat yra ne vienas sektorinės stebėsenos centras; ypač atkreipia dėmesį į Humanitarinės pagalbos generalinio direktorato Stebėsenos ir informavimo centrą, Vidaus reikalų generalinio direktorato strateginių analizių ir reagavimo pajėgumus, Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato Su sveikata susijusių kritinių padėčių operacijų priemonę ir agentūros FRONTEX situacijų štabą;

| 33. | primena, kad reikia vengti nereikalingo dubliavimosi, užtikrinti veiksmų nuoseklumą ir veiksmingą koordinavimą, tuo labiau, kad dabar turima mažai išteklių; atkreipia dėmesį, kad parengtos skirtingos šių daugiariopų stebėsenos pajėgumų racionalizavimo koncepcijos: kai kurios iš jų grindžiamos vieno langelio principu, o kitomis pirmenybė teikiama geresniam specializuotų sistemų susiejimui; |
| --- | --- |

33.

primena, kad reikia vengti nereikalingo dubliavimosi, užtikrinti veiksmų nuoseklumą ir veiksmingą koordinavimą, tuo labiau, kad dabar turima mažai išteklių; atkreipia dėmesį, kad parengtos skirtingos šių daugiariopų stebėsenos pajėgumų racionalizavimo koncepcijos: kai kurios iš jų grindžiamos vieno langelio principu, o kitomis pirmenybė teikiama geresniam specializuotų sistemų susiejimui;

| 34. | mano, kad įvairios galimos krizės – nuo potvynių iki cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių išpuolių ar nelaimių – neišvengiamai reiškia, kad reikia daugybės specializuotų tarnybų ir sistemų, kurias sujungus veiksmingumas greičiausiai nepadidėtų; kartu mano, kad visos specializuotos ES lygmens tarnybos turėtų būti integruotos vienoje bendroje apsaugotoje informacinėje sistemoje, ir ragina Komisiją bei Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją stengtis sustiprinti bendros skubaus įspėjimo sistemos ARGUS vidaus koordinavimo platformą; |
| --- | --- |

34.

mano, kad įvairios galimos krizės – nuo potvynių iki cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių išpuolių ar nelaimių – neišvengiamai reiškia, kad reikia daugybės specializuotų tarnybų ir sistemų, kurias sujungus veiksmingumas greičiausiai nepadidėtų; kartu mano, kad visos specializuotos ES lygmens tarnybos turėtų būti integruotos vienoje bendroje apsaugotoje informacinėje sistemoje, ir ragina Komisiją bei Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją stengtis sustiprinti bendros skubaus įspėjimo sistemos ARGUS vidaus koordinavimo platformą;

| 35. | pabrėžia politinio koordinavimo Taryboje poreikį didelių krizių atvejais; atkreipia dėmesį į ES ekstremalių situacijų ir krizių koordinavimo veiksmų sistemos persvarstymą ir teigiamai vertina Tarybos narių sutarimą dėl naujos ekstremalių situacijų ir krizių koordinavimo veiksmų koncepcijos, pagal kurią būtų pasinaudojama įprastomis Tarybos procedūromis, ypač COREPER, o ne kuriami ad hoc organai; pabrėžia, kad siekiant ES politiniu lygmeniu nuosekliai, veiksmingai ir laiku reaguoti į tokio masto ir pobūdžio krizes reikia tik vienos bendros veiksmų sistemos; todėl mano, kad naujoji ekstremalių situacijų ir krizių koordinavimo veiksmų sistema turėtų padėti įgyvendinti ir solidarumo sąlygą; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia politinio koordinavimo Taryboje poreikį didelių krizių atvejais; atkreipia dėmesį į ES ekstremalių situacijų ir krizių koordinavimo veiksmų sistemos persvarstymą ir teigiamai vertina Tarybos narių sutarimą dėl naujos ekstremalių situacijų ir krizių koordinavimo veiksmų koncepcijos, pagal kurią būtų pasinaudojama įprastomis Tarybos procedūromis, ypač COREPER, o ne kuriami ad hoc organai; pabrėžia, kad siekiant ES politiniu lygmeniu nuosekliai, veiksmingai ir laiku reaguoti į tokio masto ir pobūdžio krizes reikia tik vienos bendros veiksmų sistemos; todėl mano, kad naujoji ekstremalių situacijų ir krizių koordinavimo veiksmų sistema turėtų padėti įgyvendinti ir solidarumo sąlygą;

| 36. | ragina stengtis racionalizuoti ir geriau integruoti daugelį interneto ryšių ir keitimosi informacija apie kritinius atvejus platformų, įskaitant ekstremalių situacijų ir krizių koordinavimo veiksmų interneto svetainę, bendrą skubaus įspėjimo sistemą ARGUS, Bendrą ekstremalių situacijų ryšių ir informacijos sistemą (CECIS) ir Sveikatos kritinių padėčių ir ligų informacinę sistemą (HEDIS), siekiant sudaryti sąlygas nepertraukiamam, laisvam ir veiksmingam informacijos srautui tarp sektorių ir institucijų; atkreipia dėmesį į Taryboje priimtą sprendimą patobulinti ekstremaliųjų situacijų ir krizių koordinavimo veiksmų interneto svetainę, kad ją būtų galima naudoti kaip būsimą internetinę krizinių atvejų, kuriuos reikia politiškai koordinuoti ES lygmeniu, platformą; |
| --- | --- |

36.

ragina stengtis racionalizuoti ir geriau integruoti daugelį interneto ryšių ir keitimosi informacija apie kritinius atvejus platformų, įskaitant ekstremalių situacijų ir krizių koordinavimo veiksmų interneto svetainę, bendrą skubaus įspėjimo sistemą ARGUS, Bendrą ekstremalių situacijų ryšių ir informacijos sistemą (CECIS) ir Sveikatos kritinių padėčių ir ligų informacinę sistemą (HEDIS), siekiant sudaryti sąlygas nepertraukiamam, laisvam ir veiksmingam informacijos srautui tarp sektorių ir institucijų; atkreipia dėmesį į Taryboje priimtą sprendimą patobulinti ekstremaliųjų situacijų ir krizių koordinavimo veiksmų interneto svetainę, kad ją būtų galima naudoti kaip būsimą internetinę krizinių atvejų, kuriuos reikia politiškai koordinuoti ES lygmeniu, platformą;

| 37. | primygtinai ragina plėtoti bendrą informavimą apie padėtį, nes tai būtina didelėms daugelio sektorių krizėms įveikti, kai politinės valdžios institucijoms reikia greitai pateikti išsamią naujausią informaciją; teigiamai vertina krizių koordinavimo veiksmų interneto svetainės klausimo persvarstymui skirtą dėmesį siekiant ES institucijoms ir valstybėms narėms sukurti integruotą informavimo apie padėtį ir jos analizės sistemą ir ragina Tarybą užtikrinti, kad tai būtų laiku įgyvendinta; pažymi, kad bendras informavimas apie padėtį vargu ar įmanomas be dalijimosi informacija kultūros ir kad gerinti dalijimosi informacija kultūrą vargu ar įmanoma aiškiai nepasidalijus funkcijų; |
| --- | --- |

37.

primygtinai ragina plėtoti bendrą informavimą apie padėtį, nes tai būtina didelėms daugelio sektorių krizėms įveikti, kai politinės valdžios institucijoms reikia greitai pateikti išsamią naujausią informaciją; teigiamai vertina krizių koordinavimo veiksmų interneto svetainės klausimo persvarstymui skirtą dėmesį siekiant ES institucijoms ir valstybėms narėms sukurti integruotą informavimo apie padėtį ir jos analizės sistemą ir ragina Tarybą užtikrinti, kad tai būtų laiku įgyvendinta; pažymi, kad bendras informavimas apie padėtį vargu ar įmanomas be dalijimosi informacija kultūros ir kad gerinti dalijimosi informacija kultūrą vargu ar įmanoma aiškiai nepasidalijus funkcijų;

| 38. | teigiamai vertina planuojamą stebėsenos ir informavimo centro atnaujinimą siekiant sukurti Europos reagavimo į nelaimes centrą, pabrėždamas, kad jis sudarytų vieną iš tarpusavyje susietos ES greito reagavimo sistemos ramsčių; mano, kad, remiantis „gravitacijos centro“ principu, kiekvienu konkrečiu atveju reikia sukurti už daugelio sektorių krizių koordinavimą atsakingą organą; |
| --- | --- |

38.

teigiamai vertina planuojamą stebėsenos ir informavimo centro atnaujinimą siekiant sukurti Europos reagavimo į nelaimes centrą, pabrėždamas, kad jis sudarytų vieną iš tarpusavyje susietos ES greito reagavimo sistemos ramsčių; mano, kad, remiantis „gravitacijos centro“ principu, kiekvienu konkrečiu atveju reikia sukurti už daugelio sektorių krizių koordinavimą atsakingą organą;

| 39. | pažymi, kad dabar pasaulyje vyraujančiomis sąlygomis, kai kelis kartus didėja įvairi tarpusavio priklausomybė, tikėtina, kad didelės krizės, kurių mastas leistų pagrįsti solidarumo sąlygos taikymą, bus daugiaaspektės ir turės tarptautinių aspektų, susijusių su nuo jų nukentėjusiais trečiųjų šalių piliečiais arba su tarptautiniais veiksmais, reikalingais siekiant į jas reaguoti; pabrėžia, kad svarbų vaidmenį tokiais atvejais turi atlikti Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT); |
| --- | --- |

39.

pažymi, kad dabar pasaulyje vyraujančiomis sąlygomis, kai kelis kartus didėja įvairi tarpusavio priklausomybė, tikėtina, kad didelės krizės, kurių mastas leistų pagrįsti solidarumo sąlygos taikymą, bus daugiaaspektės ir turės tarptautinių aspektų, susijusių su nuo jų nukentėjusiais trečiųjų šalių piliečiais arba su tarptautiniais veiksmais, reikalingais siekiant į jas reaguoti; pabrėžia, kad svarbų vaidmenį tokiais atvejais turi atlikti Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT);

| 40. | ragina valstybes nares didinti savo pajėgumus teikti ir gauti pagalbą, taip pat keistis geriausia patirtimi, kaip integruoti savo nacionalines krizių valdymo koordinavimo procedūras ir kaip jų nacionaliniams krizių valdymo koordinavimo centrams palaikyti sąveiką su ES; mano, kad taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę planuoti ir vykdyti atitinkamas visos ES masto reagavimo į krizes pratybas, kuriose dalyvautų nacionalinės reagavimo į krizes organizacijos ir atitinkamos ES institucijos; |
| --- | --- |

40.

ragina valstybes nares didinti savo pajėgumus teikti ir gauti pagalbą, taip pat keistis geriausia patirtimi, kaip integruoti savo nacionalines krizių valdymo koordinavimo procedūras ir kaip jų nacionaliniams krizių valdymo koordinavimo centrams palaikyti sąveiką su ES; mano, kad taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę planuoti ir vykdyti atitinkamas visos ES masto reagavimo į krizes pratybas, kuriose dalyvautų nacionalinės reagavimo į krizes organizacijos ir atitinkamos ES institucijos;

| 41. | mano, jog siekiant užtikrinti, kad pradėjus taikyti solidarumo sąlygą ji veiktų tinkamai, labai svarbu nustatyti reikiamus atitinkamos valstybės narės tarnybų procedūrinius ir organizacinius ryšius; |
| --- | --- |

41.

mano, jog siekiant užtikrinti, kad pradėjus taikyti solidarumo sąlygą ji veiktų tinkamai, labai svarbu nustatyti reikiamus atitinkamos valstybės narės tarnybų procedūrinius ir organizacinius ryšius;

| 42. | pabrėžia, kad bet koks sprendimų priėmimo procesas Taryboje gavus pagalbos prašymą pagal solidarumo sąlygą neturi pakenkti ES gebėjimams reaguoti ir, kad ir koks būtų šis politinis sprendimas, turi būti nedelsiant įmanoma pradėti reaguoti į krizes pasitelkiant esamas sistemas, pvz., Civilinės saugos mechanizmą; pažymi, kad naudoti karinius išteklius civilinės saugos operacijoms jau įmanoma operatyviniu lygmeniu, nesinaudojant solidarumo sąlyga, kaip parodė sėkmingas Komisijos ir ES kariuomenės štabo bendradarbiavimas per praėjusias operacijas Pakistane arba Libijoje; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad bet koks sprendimų priėmimo procesas Taryboje gavus pagalbos prašymą pagal solidarumo sąlygą neturi pakenkti ES gebėjimams reaguoti ir, kad ir koks būtų šis politinis sprendimas, turi būti nedelsiant įmanoma pradėti reaguoti į krizes pasitelkiant esamas sistemas, pvz., Civilinės saugos mechanizmą; pažymi, kad naudoti karinius išteklius civilinės saugos operacijoms jau įmanoma operatyviniu lygmeniu, nesinaudojant solidarumo sąlyga, kaip parodė sėkmingas Komisijos ir ES kariuomenės štabo bendradarbiavimas per praėjusias operacijas Pakistane arba Libijoje;

| 43. | pabrėžia, kad būtina išsamiai aprašyti demokratines procedūras, kurios turi būti taikomos, kai taikoma solidarumo sąlyga, jomis taip pat turėtų būti užtikrinama atsakomybė už priimtus sprendimus, bei numatytas tinkamas nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento dalyvavimas; pabrėžia, kad svarbu užkirsti kelią bet kokiam neproporcingam sąlygos naudojimui, kuris pažeistų pagrindines teises; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad būtina išsamiai aprašyti demokratines procedūras, kurios turi būti taikomos, kai taikoma solidarumo sąlyga, jomis taip pat turėtų būti užtikrinama atsakomybė už priimtus sprendimus, bei numatytas tinkamas nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento dalyvavimas; pabrėžia, kad svarbu užkirsti kelią bet kokiam neproporcingam sąlygos naudojimui, kuris pažeistų pagrindines teises;

| 44. | pažymi, kad Europos Parlamentas ir Taryba, kaip ES teisės aktų leidėjai ir biudžeto valdymo institucijos, turėtų būti informuojami apie esamą padėtį nelaimės ar išpuolio atveju, kuriam taikoma solidarumo sąlyga, taip pat apie jų kilmę ir galimas pasekmes, kad būtų galima atlikti būsimam naudojimuisi skirtą nuodugnų ir nešališką vertinimą, pagrįstą naujausia ir konkrečia informacija. |
| --- | --- |

44.

pažymi, kad Europos Parlamentas ir Taryba, kaip ES teisės aktų leidėjai ir biudžeto valdymo institucijos, turėtų būti informuojami apie esamą padėtį nelaimės ar išpuolio atveju, kuriam taikoma solidarumo sąlyga, taip pat apie jų kilmę ir galimas pasekmes, kad būtų galima atlikti būsimam naudojimuisi skirtą nuodugnų ir nešališką vertinimą, pagrįstą naujausia ir konkrečia informacija.

| 45. | primena, kad siekiant naudotis solidarumo sąlyga būtina, kad Europos Vadovų Taryba nuolat vertintų pavojus, su kuriais susiduria Sąjunga; mano, kad šiuos vertinimus reikia koordinuoti su NATO ir kad jie turėtų būti atliekamai bent jau dviem skirtingais lygmenimis, pvz., ilgalaikį vertinimą Europos Vadovų Taryboje, šio proceso rezultatas turėtų būti būsimose Europos saugumo strategijos ir Vidaus saugumo strategijos redakcijose atsispindintis strateginis mąstymas, ir atliekant dažnesnes išsamias dabartinių pavojų apžvalgas; |
| --- | --- |

45.

primena, kad siekiant naudotis solidarumo sąlyga būtina, kad Europos Vadovų Taryba nuolat vertintų pavojus, su kuriais susiduria Sąjunga; mano, kad šiuos vertinimus reikia koordinuoti su NATO ir kad jie turėtų būti atliekamai bent jau dviem skirtingais lygmenimis, pvz., ilgalaikį vertinimą Europos Vadovų Taryboje, šio proceso rezultatas turėtų būti būsimose Europos saugumo strategijos ir Vidaus saugumo strategijos redakcijose atsispindintis strateginis mąstymas, ir atliekant dažnesnes išsamias dabartinių pavojų apžvalgas;

| 46. | mano, kad pavojų vertinimai turi būti papildyti rizikos vertinimais, išnagrinėjant, kokie esami trūkumai šiuos pavojus gali sukelti, ir taip nustatant, kokias aktualiausias pajėgumų spragas reikia užpildyti; primena, kad įgyvendindama Vidaus saugumo strategiją ES turėtų iki 2014 m. parengti nuoseklią rizikos valdymo politiką, pavojų ir rizikos vertinimus susiedama su sprendimų priėmimu; be to, primena, kad iki 2012 m. pabaigos Komisija, remdamasi nacionalinėmis rizikos analizėmis, turėtų parengti tarpsektorinę didžiausių gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių, su kuriomis ES gali susidurti ateityje, rizikos apžvalgą; ragina valstybes nares dalytis savo nacionaliniais rizikos vertinimais ir rizikos valdymo planais, kad būtų galima bendrai įvertinti padėtį; |
| --- | --- |

46.

mano, kad pavojų vertinimai turi būti papildyti rizikos vertinimais, išnagrinėjant, kokie esami trūkumai šiuos pavojus gali sukelti, ir taip nustatant, kokias aktualiausias pajėgumų spragas reikia užpildyti; primena, kad įgyvendindama Vidaus saugumo strategiją ES turėtų iki 2014 m. parengti nuoseklią rizikos valdymo politiką, pavojų ir rizikos vertinimus susiedama su sprendimų priėmimu; be to, primena, kad iki 2012 m. pabaigos Komisija, remdamasi nacionalinėmis rizikos analizėmis, turėtų parengti tarpsektorinę didžiausių gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių, su kuriomis ES gali susidurti ateityje, rizikos apžvalgą; ragina valstybes nares dalytis savo nacionaliniais rizikos vertinimais ir rizikos valdymo planais, kad būtų galima bendrai įvertinti padėtį;

| 47. | pabrėžia, kad atliekant atitinkamus bendrus daugelio pavojų vertinimus reikia naudotis ES žvalgybos analizės centro pajėgumais ir remtis bendrais žvalgybos duomenimis bei įtraukti visų ES institucijų, dalyvaujančių vertinant pavojus ir riziką, pvz., Komisijos departamentų (įskaitant Vidaus reikalų generalinį direktoratą, Humanitarinės pagalbos generalinį direktoratą ir Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinį direktoratą) ir Sąjungos agentūrų (Europolo, FRONTEX, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro ir kt.) įnašą; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad atliekant atitinkamus bendrus daugelio pavojų vertinimus reikia naudotis ES žvalgybos analizės centro pajėgumais ir remtis bendrais žvalgybos duomenimis bei įtraukti visų ES institucijų, dalyvaujančių vertinant pavojus ir riziką, pvz., Komisijos departamentų (įskaitant Vidaus reikalų generalinį direktoratą, Humanitarinės pagalbos generalinį direktoratą ir Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinį direktoratą) ir Sąjungos agentūrų (Europolo, FRONTEX, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro ir kt.) įnašą;

o

o o

| 48. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams, NATO parlamentinei asamblėjai ir NATO generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

48.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams, NATO parlamentinei asamblėjai ir NATO generaliniam sekretoriui.

---

(1)  10207/12.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0207.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0574.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0404.

(5)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 63.

(6)  Tarybos 2009 m. lapkričio 12 d. išvados 15505/1/09 REV.

(7)  OL C 169 E, 2012 6 15, p. 8.

(8)  Toliau ši nuostata vadinama tarpusavio gynybos nuostata, tačiau Sutartyje šiai nuostatai nesuteiktas joks pavadinimas. Pirmiausia plg. su pakeistos Briuselio sutarties V straipsnyje numatytu tarpusavio gynybos įsipareigojimu, kuris, šios sutarties šalių nuomone, yra įtvirtintas ES sutarties 42 straipsnio 7 dalyje (2010 m. kovo 31 d. Vakarų Europos Sąjungos nuolatinei tarybai pirmininkaujančios valstybės pareiškimas).

(9)  Žr. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (COM(2011)0934).

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/145 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/145

---

P7_TA(2012)0457

Kibernetinis saugumas ir gynyba

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kibernetinio saugumo ir gynybos (2012/2096(INI))

(2015/C 419/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaitą, kurią 2008 m. gruodžio 11 ir 12 d. patvirtino Europos Vadovų Taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaitą, kurią 2008 m. gruodžio 11 ir 12 d. patvirtino Europos Vadovų Taryba,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl elektroninių nusikaltimų (2001 m. lapkričio 23 d., Budapeštas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl elektroninių nusikaltimų (2001 m. lapkričio 23 d., Budapeštas),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 27 d. Tarybos išvadas dėl ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsaugos ir ankstesnes Tarybos išvadas dėl kibernetinio saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 27 d. Tarybos išvadas dėl ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsaugos ir ankstesnes Tarybos išvadas dėl kibernetinio saugumo,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Komisijos Europos skaitmeninę darbotvarkę (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Komisijos Europos skaitmeninę darbotvarkę (COM(2010)0245),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvą 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvą 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į neseniai paskelbtą Komisijos komunikatą dėl Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro kūrimo laikantis vidaus saugumo strategijoje nurodyto prioriteto (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į neseniai paskelbtą Komisijos komunikatą dėl Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro kūrimo laikantis vidaus saugumo strategijoje nurodyto prioriteto (COM(2012)0140),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo strategijos ir Bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo strategijos ir Bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos plėtojimo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos plėtojimo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos vidaus saugumo strategijos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos vidaus saugumo strategijos (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1334/2000, nustatantį Bendrijos dvejopo naudojimo objektų ir technologijų eksporto kontrolės režimą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1334/2000, nustatantį Bendrijos dvejopo naudojimo objektų ir technologijų eksporto kontrolės režimą (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsaugos „Visuotinio kibernetinio saugumo užtikrinimas. Laimėjimai ir tolesni veiksmai“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsaugos „Visuotinio kibernetinio saugumo užtikrinimas. Laimėjimai ir tolesni veiksmai“ (6),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 5 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją „Žmogaus teisių internete skatinimas, apsauga ir naudojimasis jomis“ (7), kurioje pripažįstama žmogaus teisių apsaugos ir laisvo informacijos srauto internete svarba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 5 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją „Žmogaus teisių internete skatinimas, apsauga ir naudojimasis jomis“ (7), kurioje pripažįstama žmogaus teisių apsaugos ir laisvo informacijos srauto internete svarba,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 20 d. vykusio Čikagos aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 20 d. vykusio Čikagos aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties V antraštinę dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties V antraštinę dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7-0335/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7-0335/2012),

| A. | kadangi šiuolaikiniame globalizuotame pasaulyje ES ir jos valstybės narės tapo labai priklausomomis nuo saugios kibernetinės erdvės, saugaus naudojimosi informacinėmis bei skaitmeninėmis technologijomis ir lanksčių ir patikimų informacinių paslaugų bei susijusios infrastruktūros; |
| --- | --- |

A.

kadangi šiuolaikiniame globalizuotame pasaulyje ES ir jos valstybės narės tapo labai priklausomomis nuo saugios kibernetinės erdvės, saugaus naudojimosi informacinėmis bei skaitmeninėmis technologijomis ir lanksčių ir patikimų informacinių paslaugų bei susijusios infrastruktūros;

| B. | kadangi informacinės ir ryšių technologijos taip pat naudojamos kaip represijos priemonės; kadangi sąlygos, kuriomis naudojamos technologijos, didele dalimi lemia poveikį, kurį šios technologijos gali turėti kaip jėga, kuria siekiama teigiamų pokyčių arba represijų; |
| --- | --- |

B.

kadangi informacinės ir ryšių technologijos taip pat naudojamos kaip represijos priemonės; kadangi sąlygos, kuriomis naudojamos technologijos, didele dalimi lemia poveikį, kurį šios technologijos gali turėti kaip jėga, kuria siekiama teigiamų pokyčių arba represijų;

| C. | kadangi labai sparčiai daugėja kibernetinės erdvės problemų, pavojų ir išpuolių joje, todėl kyla didelė grėsmė valstybių ir privačiojo sektoriaus saugumui, gynybai, stabilumui ir konkurencingumui; kadangi dėl šios priežasties tokie pavojai neturėtų būti laikomi ateities problemomis; kadangi dauguma labai akivaizdžių ir trikdančių kibernetinės erdvės incidentų dabar yra pagrįsti politiniais motyvais; kadangi didžioji dauguma kibernetinių incidentų yra primityvūs, o grėsmė ypatingos svarbos objektams tampa vis sudėtingesnė, todėl reikia nuodugnios apsaugos sistemos; |
| --- | --- |

C.

kadangi labai sparčiai daugėja kibernetinės erdvės problemų, pavojų ir išpuolių joje, todėl kyla didelė grėsmė valstybių ir privačiojo sektoriaus saugumui, gynybai, stabilumui ir konkurencingumui; kadangi dėl šios priežasties tokie pavojai neturėtų būti laikomi ateities problemomis; kadangi dauguma labai akivaizdžių ir trikdančių kibernetinės erdvės incidentų dabar yra pagrįsti politiniais motyvais; kadangi didžioji dauguma kibernetinių incidentų yra primityvūs, o grėsmė ypatingos svarbos objektams tampa vis sudėtingesnė, todėl reikia nuodugnios apsaugos sistemos;

| D. | kadangi visame pasaulyje beveik du milijardus naudotojų siejanti kibernetinė erdvė tapo viena galingiausių ir veiksmingiausių priemonių skleisti demokratines idėjas ir suburti žmones, siekiančius įgyvendinti laisvės troškimus ir kovoti su diktatoriškais režimais; kadangi naudojant kibernetinę erdvę nedemokratinių ir autoritarinių režimų valdomose šalyse kyla vis didesnis pavojus asmens teisėms į saviraiškos ir asociacijų laisvę; kadangi dėl to labai svarbu užtikrinti, kad kibernetinė erdvė išliktų atvira laisvam idėjų, informacijos ir saviraiškos srautui; |
| --- | --- |

D.

kadangi visame pasaulyje beveik du milijardus naudotojų siejanti kibernetinė erdvė tapo viena galingiausių ir veiksmingiausių priemonių skleisti demokratines idėjas ir suburti žmones, siekiančius įgyvendinti laisvės troškimus ir kovoti su diktatoriškais režimais; kadangi naudojant kibernetinę erdvę nedemokratinių ir autoritarinių režimų valdomose šalyse kyla vis didesnis pavojus asmens teisėms į saviraiškos ir asociacijų laisvę; kadangi dėl to labai svarbu užtikrinti, kad kibernetinė erdvė išliktų atvira laisvam idėjų, informacijos ir saviraiškos srautui;

| E. | kadangi ES ir jos valstybėse narėse susiduriama su daugybe politinių, teisėkūros ir organizacinių kliūčių, siekiant sukurti visapusišką ir vieningą kibernetinės gynybos ir kibernetinio saugumo metodą; kadangi jautrioje ir pažeidžiamoje kibernetinio saugumo srityje trūksta bendrų apibrėžčių, standartų ir priemonių; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES ir jos valstybėse narėse susiduriama su daugybe politinių, teisėkūros ir organizacinių kliūčių, siekiant sukurti visapusišką ir vieningą kibernetinės gynybos ir kibernetinio saugumo metodą; kadangi jautrioje ir pažeidžiamoje kibernetinio saugumo srityje trūksta bendrų apibrėžčių, standartų ir priemonių;

| F. | kadangi dalijimasis ir koordinavimas ES institucijose, su valstybėmis narėmis ir tarp jų, taip pat su išorės partneriais, vis dar nepakankamas; |
| --- | --- |

F.

kadangi dalijimasis ir koordinavimas ES institucijose, su valstybėmis narėmis ir tarp jų, taip pat su išorės partneriais, vis dar nepakankamas;

| G. | kadangi ES ir tarptautiniu lygmenimis nesusitarta dėl aiškių suderintų kibernetinio saugumo ir kibernetinės gynybos sąvokų apibrėžčių; kadangi įvairiose šalyse kibernetinis saugumas ir kiti svarbūs terminai suprantami labai skirtingai; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES ir tarptautiniu lygmenimis nesusitarta dėl aiškių suderintų kibernetinio saugumo ir kibernetinės gynybos sąvokų apibrėžčių; kadangi įvairiose šalyse kibernetinis saugumas ir kiti svarbūs terminai suprantami labai skirtingai;

| H. | kadangi ES dar neparengė darnios ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsaugos politikos, kuriai reikia taikyti daugiadisciplinį metodą, tuo pat metu stiprinant saugumą ir gerbiant pagrindines teises; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES dar neparengė darnios ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsaugos politikos, kuriai reikia taikyti daugiadisciplinį metodą, tuo pat metu stiprinant saugumą ir gerbiant pagrindines teises;

| I. | kadangi ES pasiūlė įvairių kovos su civilinio lygmens elektroniniais nusikaltimais iniciatyvų, įskaitant naująjį Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centrą, tačiau jai trūksta konkretaus plano, kurį būtų galima taikyti saugumo ir gynybos lygmeniu; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES pasiūlė įvairių kovos su civilinio lygmens elektroniniais nusikaltimais iniciatyvų, įskaitant naująjį Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centrą, tačiau jai trūksta konkretaus plano, kurį būtų galima taikyti saugumo ir gynybos lygmeniu;

| J. | kadangi kovojant su elektroniniais nusikaltimais labai svarbu didinti privačiojo sektoriaus, teisėsaugos institucijų, gynybos ir kitų kompetentingų institucijų tarpusavio pasitikėjimą ir patikimumą; |
| --- | --- |

J.

kadangi kovojant su elektroniniais nusikaltimais labai svarbu didinti privačiojo sektoriaus, teisėsaugos institucijų, gynybos ir kitų kompetentingų institucijų tarpusavio pasitikėjimą ir patikimumą;

| K. | kadangi valstybinių ir nevalstybinių subjektų tarpusavio pasitikėjimas yra patikimo kibernetinio saugumo sąlyga; |
| --- | --- |

K.

kadangi valstybinių ir nevalstybinių subjektų tarpusavio pasitikėjimas yra patikimo kibernetinio saugumo sąlyga;

| L. | kadangi dėl informacijos konfidencialumo ir galimos žalos susijusių įmonių įvaizdžiui apie daugumą viešojo ir privačiojo sektoriaus kibernetinių incidentų nepranešama; |
| --- | --- |

L.

kadangi dėl informacijos konfidencialumo ir galimos žalos susijusių įmonių įvaizdžiui apie daugumą viešojo ir privačiojo sektoriaus kibernetinių incidentų nepranešama;

| M. | kadangi daugelis kibernetinių incidentų įvyksta dėl privačiojo ir viešojo sektoriaus tinklo infrastruktūros atsparumo ir stiprumo trūkumo, menkai apsaugotų duomenų bazių ir kitų ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros trūkumų; kadangi tik kelios valstybės narės savo tinklų ir informacinių sistemų bei susijusių duomenų apsaugą laiko atitinkamos pareigos vykdyti priežiūrą dalimi, o tuo paaiškinama, kodėl trūksta investicijų į modernias saugumo technologijas, mokymus ir atitinkamų gairių rengimą; kadangi daug valstybių yra priklausomos nuo trečiųjų šalių saugumo technologijų ir turėtų labiau stengtis šią priklausomybę sumažinti; |
| --- | --- |

M.

kadangi daugelis kibernetinių incidentų įvyksta dėl privačiojo ir viešojo sektoriaus tinklo infrastruktūros atsparumo ir stiprumo trūkumo, menkai apsaugotų duomenų bazių ir kitų ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros trūkumų; kadangi tik kelios valstybės narės savo tinklų ir informacinių sistemų bei susijusių duomenų apsaugą laiko atitinkamos pareigos vykdyti priežiūrą dalimi, o tuo paaiškinama, kodėl trūksta investicijų į modernias saugumo technologijas, mokymus ir atitinkamų gairių rengimą; kadangi daug valstybių yra priklausomos nuo trečiųjų šalių saugumo technologijų ir turėtų labiau stengtis šią priklausomybę sumažinti;

| N. | kadangi dauguma aukšto lygio kibernetinių išpuolių, keliančių grėsmę nacionaliniam ar tarptautiniam saugumui bei gynybai, vykdytojų niekada nebūna nustatomi ir patraukiami baudžiamojon atsakomybėn; kadangi tarptautiniu mastu nėra nei susitarta dėl atsako į valstybės remiamus kibernetinius išpuolius prieš kitą valstybę, nei nuspręsta, ar tokie veiksmai galėtų būti traktuojami kaip casus belli; |
| --- | --- |

N.

kadangi dauguma aukšto lygio kibernetinių išpuolių, keliančių grėsmę nacionaliniam ar tarptautiniam saugumui bei gynybai, vykdytojų niekada nebūna nustatomi ir patraukiami baudžiamojon atsakomybėn; kadangi tarptautiniu mastu nėra nei susitarta dėl atsako į valstybės remiamus kibernetinius išpuolius prieš kitą valstybę, nei nuspręsta, ar tokie veiksmai galėtų būti traktuojami kaip casus belli;

| O. | kadangi teikdama kibernetinio saugumo strategijos rengimo, įgyvendinimo ir išlaikymo rekomendacijas Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA) padeda valstybėms narėms remti dalijimąsi gerąja patirtimi kibernetinio saugumo srityje ir atlieka pagalbinį vaidmenį įgyvendinant nacionalines kibernetinio saugumo strategijas, nacionalinius nenumatytų atvejų planus, organizuojant Europos ir tarptautinius ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsaugos (YSIIA) pratybas ir rengiant nacionalinių pratybų scenarijus; |
| --- | --- |

O.

kadangi teikdama kibernetinio saugumo strategijos rengimo, įgyvendinimo ir išlaikymo rekomendacijas Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA) padeda valstybėms narėms remti dalijimąsi gerąja patirtimi kibernetinio saugumo srityje ir atlieka pagalbinį vaidmenį įgyvendinant nacionalines kibernetinio saugumo strategijas, nacionalinius nenumatytų atvejų planus, organizuojant Europos ir tarptautinius ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsaugos (YSIIA) pratybas ir rengiant nacionalinių pratybų scenarijus;

| P. | kadangi iki 2012 m. birželio mėn. tik dešimt ES valstybių narių oficialiai priėmė nacionalinę kibernetinio saugumo strategiją; |
| --- | --- |

P.

kadangi iki 2012 m. birželio mėn. tik dešimt ES valstybių narių oficialiai priėmė nacionalinę kibernetinio saugumo strategiją;

| Q. | kadangi kibernetinė gynyba yra vienas svarbiausių Europos gynybos agentūros (EGA) prioritetų; įgyvendindama Pajėgumų plėtojimo planą ji įsteigė kibernetinio saugumo projektų grupę, kurioje dauguma valstybių narių kartu kaupia patirtį ir teikia rekomendacijas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi kibernetinė gynyba yra vienas svarbiausių Europos gynybos agentūros (EGA) prioritetų; įgyvendindama Pajėgumų plėtojimo planą ji įsteigė kibernetinio saugumo projektų grupę, kurioje dauguma valstybių narių kartu kaupia patirtį ir teikia rekomendacijas;

| R. | kadangi siekiant didinti ir išlaikyti aukštą kibernetinio saugumo ir gynybos lygį labai svarbu investuoti į kibernetinio saugumo ir gynybos mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą; kadangi moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai skirtos gynybos išlaidos ne padidintos iki sutartų 2 proc. visų gynybos išlaidų, bet sumažintos; |
| --- | --- |

R.

kadangi siekiant didinti ir išlaikyti aukštą kibernetinio saugumo ir gynybos lygį labai svarbu investuoti į kibernetinio saugumo ir gynybos mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą; kadangi moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai skirtos gynybos išlaidos ne padidintos iki sutartų 2 proc. visų gynybos išlaidų, bet sumažintos;

| S. | kadangi informuotumo didinimas ir piliečių švietimas kibernetinio saugumo klausimais turėtų būti kiekvienos išsamios kibernetinio saugumo strategijos pagrindas; |
| --- | --- |

S.

kadangi informuotumo didinimas ir piliečių švietimas kibernetinio saugumo klausimais turėtų būti kiekvienos išsamios kibernetinio saugumo strategijos pagrindas;

| T. | kadangi reikia nustatyti aiškią saugumo priemonių ir piliečių teisių pagal SESV, pvz., teisės į privatų gyvenimą, duomenų apsaugą ir saviraiškos laisvę, pusiausvyrą; nė vienas iš šių elementų neturėtų būti aukojamas dėl kito; |
| --- | --- |

T.

kadangi reikia nustatyti aiškią saugumo priemonių ir piliečių teisių pagal SESV, pvz., teisės į privatų gyvenimą, duomenų apsaugą ir saviraiškos laisvę, pusiausvyrą; nė vienas iš šių elementų neturėtų būti aukojamas dėl kito;

| U. | kadangi didėja poreikis labiau gerbti ir ginti asmens teisę į privatų gyvenimą, kaip nustatyta ES pagrindinių teisių chartijoje ir SESV 16 straipsnyje; kadangi institucijų ir gynybos įstaigų poreikis apsaugoti ir ginti kibernetinę erdvę nacionaliniu lygmeniu, nors ir svarbus, niekada jokiu būdu neturėtų būti naudojamas kaip pretekstas kibernetinėje ir informacinėje erdvėje apriboti teises ir laisves; |
| --- | --- |

U.

kadangi didėja poreikis labiau gerbti ir ginti asmens teisę į privatų gyvenimą, kaip nustatyta ES pagrindinių teisių chartijoje ir SESV 16 straipsnyje; kadangi institucijų ir gynybos įstaigų poreikis apsaugoti ir ginti kibernetinę erdvę nacionaliniu lygmeniu, nors ir svarbus, niekada jokiu būdu neturėtų būti naudojamas kaip pretekstas kibernetinėje ir informacinėje erdvėje apriboti teises ir laisves;

| V. | kadangi dėl pasaulinio ir sienų nepaisančio interneto pobūdžio reikia naujų tarptautinio valdymo ir bendradarbiavimo su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis formų; |
| --- | --- |

V.

kadangi dėl pasaulinio ir sienų nepaisančio interneto pobūdžio reikia naujų tarptautinio valdymo ir bendradarbiavimo su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis formų;

| W. | kadangi vyriausybės, siekdamos užtikrinti savo ypatingos svarbos infrastruktūros saugumą, vis labiau pasitiki privačiojo sektoriaus subjektais; |
| --- | --- |

W.

kadangi vyriausybės, siekdamos užtikrinti savo ypatingos svarbos infrastruktūros saugumą, vis labiau pasitiki privačiojo sektoriaus subjektais;

| X. | kadangi Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) kibernetinio saugumo aspekto dar nėra aktyviai įtraukusi į santykius su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

X.

kadangi Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) kibernetinio saugumo aspekto dar nėra aktyviai įtraukusi į santykius su trečiosiomis šalimis;

| Y. | kadangi stabilumo priemonė kol kas yra vienintelė ES programa, skirta reaguoti į neatidėliotinas krizes arba pasaulines ir (arba) tarpregionines saugumo problemas, įskaitant kibernetinio saugumo pavojus; |
| --- | --- |

Y.

kadangi stabilumo priemonė kol kas yra vienintelė ES programa, skirta reaguoti į neatidėliotinas krizes arba pasaulines ir (arba) tarpregionines saugumo problemas, įskaitant kibernetinio saugumo pavojus;

| Z. | kadangi bendras ES ir JAV kibernetinio saugumo ir kovos su elektroniniais nusikaltimais darbo grupės atsakas į kibernetinio saugumo pavojus yra vienas iš ES ir JAV santykių prioritetų; |
| --- | --- |

Z.

kadangi bendras ES ir JAV kibernetinio saugumo ir kovos su elektroniniais nusikaltimais darbo grupės atsakas į kibernetinio saugumo pavojus yra vienas iš ES ir JAV santykių prioritetų;

Veiksmai ir koordinavimas Europos Sąjungoje

| 1. | pažymi, kad ES ir pasaulyje sparčiai didėja ir vis dažniau pasitaiko kibernetinių pavojų grėsmė ir daugėja išpuolių prieš vyriausybines, administracines, karines bei tarptautines įstaigas ir kad yra akivaizdus pagrindas susirūpinti, jog valstybiniai ir nevalstybiniai subjektai, visų pirma teroristinės ir nusikalstamos grupuotės, gali atakuoti ES institucijų ir valstybių narių ypatingos svarbos informacines ir ryšių struktūras bei infrastruktūrą ir taip gali padaryti didelės žalos, įskaitant kinetinį poveikį; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad ES ir pasaulyje sparčiai didėja ir vis dažniau pasitaiko kibernetinių pavojų grėsmė ir daugėja išpuolių prieš vyriausybines, administracines, karines bei tarptautines įstaigas ir kad yra akivaizdus pagrindas susirūpinti, jog valstybiniai ir nevalstybiniai subjektai, visų pirma teroristinės ir nusikalstamos grupuotės, gali atakuoti ES institucijų ir valstybių narių ypatingos svarbos informacines ir ryšių struktūras bei infrastruktūrą ir taip gali padaryti didelės žalos, įskaitant kinetinį poveikį;

| 2. | todėl pabrėžia, kad šias problemas reikia spręsti ES lygmeniu taikant visuotinį koordinuotą požiūrį, parengiant išsamią ES kibernetinio saugumo strategiją, kurioje reikėtų pateikti bendrą kibernetinio saugumo ir gynybos apibrėžtį, taip pat apibrėžtį, kas sudaro su gynyba susijusį kibernetinį išpuolį, bendrą veiklos viziją ir reikėtų atsižvelgti į papildomą esamų agentūrų ir įstaigų naudą, taip pat į gerąją praktiką tose valstybėse narėse, kurios jau turi nacionalines kibernetinio saugumo strategijas; pabrėžia, kad siekiant padėti derinti įvairias karines ir civilines iniciatyvas, programas ir veiklą labai svarbu Sąjungos lygmeniu koordinuoti veiklą ir kurti sąveiką; pabrėžia, kad tokia strategija reikėtų užtikrinti lankstumą ir kad ją reikėtų reguliariai atnaujinti pritaikant prie greitai kintančios kibernetinės erdvės; |
| --- | --- |

2.

todėl pabrėžia, kad šias problemas reikia spręsti ES lygmeniu taikant visuotinį koordinuotą požiūrį, parengiant išsamią ES kibernetinio saugumo strategiją, kurioje reikėtų pateikti bendrą kibernetinio saugumo ir gynybos apibrėžtį, taip pat apibrėžtį, kas sudaro su gynyba susijusį kibernetinį išpuolį, bendrą veiklos viziją ir reikėtų atsižvelgti į papildomą esamų agentūrų ir įstaigų naudą, taip pat į gerąją praktiką tose valstybėse narėse, kurios jau turi nacionalines kibernetinio saugumo strategijas; pabrėžia, kad siekiant padėti derinti įvairias karines ir civilines iniciatyvas, programas ir veiklą labai svarbu Sąjungos lygmeniu koordinuoti veiklą ir kurti sąveiką; pabrėžia, kad tokia strategija reikėtų užtikrinti lankstumą ir kad ją reikėtų reguliariai atnaujinti pritaikant prie greitai kintančios kibernetinės erdvės;

| 3. | primygtinai ragina Komisiją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai savo būsimame pasiūlyme dėl solidarumo sąlygos įgyvendinimo tvarkos (SESV 222 straipsnis) apsvarstyti rimto kibernetinio išpuolio prieš kurią nors valstybę narę galimybę; be to, laikosi nuomonės, kad nors kibernetiniai išpuoliai, keliantys grėsmę nacionaliniam saugumui, vis dar turi būti apibrėžti taikant bendrą terminologiją, jiems galėtų būti taikoma abipusės gynybos sąlyga (ES sutarties 42 straipsnio 7 dalis) nepažeidžiant proporcingumo principo; |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina Komisiją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai savo būsimame pasiūlyme dėl solidarumo sąlygos įgyvendinimo tvarkos (SESV 222 straipsnis) apsvarstyti rimto kibernetinio išpuolio prieš kurią nors valstybę narę galimybę; be to, laikosi nuomonės, kad nors kibernetiniai išpuoliai, keliantys grėsmę nacionaliniam saugumui, vis dar turi būti apibrėžti taikant bendrą terminologiją, jiems galėtų būti taikoma abipusės gynybos sąlyga (ES sutarties 42 straipsnio 7 dalis) nepažeidžiant proporcingumo principo;

| 4. | pabrėžia, jog BSGP privaloma užtikrinti, kad vykdant ES karines operacijas ir civilines misijas pajėgos būtų apsaugotos nuo kibernetinių išpuolių; pabrėžia, kad kibernetinė gynyba turėtų tapti aktyviu BSGP pajėgumu; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, jog BSGP privaloma užtikrinti, kad vykdant ES karines operacijas ir civilines misijas pajėgos būtų apsaugotos nuo kibernetinių išpuolių; pabrėžia, kad kibernetinė gynyba turėtų tapti aktyviu BSGP pajėgumu;

| 5. | pabrėžia, kad visas ES kibernetinio saugumo politikos kryptis reikėtų grįsti ir kurti taip, kad būtų užtikrinta didžiausia įmanoma skaitmeninių laisvių apsauga bei išsaugojimas ir pagarba žmogaus teisėms internete; mano, kad siekiant stiprinti šias pastangas internetas ir IRT turėtų būti integruotos į ES užsienio ir saugumo politikos kryptis; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad visas ES kibernetinio saugumo politikos kryptis reikėtų grįsti ir kurti taip, kad būtų užtikrinta didžiausia įmanoma skaitmeninių laisvių apsauga bei išsaugojimas ir pagarba žmogaus teisėms internete; mano, kad siekiant stiprinti šias pastangas internetas ir IRT turėtų būti integruotos į ES užsienio ir saugumo politikos kryptis;

| 6. | ragina Komisiją ir Tarybą vienareikšmiškai pripažinti skaitmenines laisves pagrindinėmis teisėmis ir privalomomis sąlygomis siekiant naudotis visuotinėmis žmogaus teisėmis; pabrėžia, kad valstybės narės, kurdamos savo atsakus į kibernetines grėsmes ir išpuolius, turėtų siekti niekada nesukelti grėsmės piliečių teisėms ir laisvėms, o jų teisės aktuose turėtų būti nustatyti atitinkami civilinio ir karinio lygmens kibernetinių incidentų skirtumai; ragina apdairiai taikyti apribojimus piliečių gebėjimui pasinaudoti ryšių ir informacinių technologijų priemonėmis; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją ir Tarybą vienareikšmiškai pripažinti skaitmenines laisves pagrindinėmis teisėmis ir privalomomis sąlygomis siekiant naudotis visuotinėmis žmogaus teisėmis; pabrėžia, kad valstybės narės, kurdamos savo atsakus į kibernetines grėsmes ir išpuolius, turėtų siekti niekada nesukelti grėsmės piliečių teisėms ir laisvėms, o jų teisės aktuose turėtų būti nustatyti atitinkami civilinio ir karinio lygmens kibernetinių incidentų skirtumai; ragina apdairiai taikyti apribojimus piliečių gebėjimui pasinaudoti ryšių ir informacinių technologijų priemonėmis;

| 7. | ragina Tarybą ir Komisiją kartu su valstybėmis narėmis parengti baltąją knygą dėl kibernetinės gynybos, kurioje būtų pateiktos aiškios apibrėžtys ir kriterijai, pagal kuriuos, remiantis motyvais ir padariniais, atskiriami kibernetinių išpuolių civilinėje ir karinėje erdvėje lygiai, taip pat reagavimo lygiai, įskaitant tyrimą, nusikaltėlių nustatymą ir baudžiamąjį persekiojimą; |
| --- | --- |

7.

ragina Tarybą ir Komisiją kartu su valstybėmis narėmis parengti baltąją knygą dėl kibernetinės gynybos, kurioje būtų pateiktos aiškios apibrėžtys ir kriterijai, pagal kuriuos, remiantis motyvais ir padariniais, atskiriami kibernetinių išpuolių civilinėje ir karinėje erdvėje lygiai, taip pat reagavimo lygiai, įskaitant tyrimą, nusikaltėlių nustatymą ir baudžiamąjį persekiojimą;

| 8. | mano, kad reikia atnaujinti Europos saugumo strategiją, siekiant nustatyti ir rasti persekiojimo ir baudžiamojo persekiojimo priemonių, taikomų pavieniams, su tinklu susijusiems ir valstybės remiamiems kibernetiniams užpuolėjams; |
| --- | --- |

8.

mano, kad reikia atnaujinti Europos saugumo strategiją, siekiant nustatyti ir rasti persekiojimo ir baudžiamojo persekiojimo priemonių, taikomų pavieniams, su tinklu susijusiems ir valstybės remiamiems kibernetiniams užpuolėjams;

ES lygmuo

| 9. | pabrėžia horizontalaus ES institucijų ir agentūrų vidaus ir tarpusavio bendradarbiavimo ir kibernetinio saugumo veiklos koordinavimo svarbą; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia horizontalaus ES institucijų ir agentūrų vidaus ir tarpusavio bendradarbiavimo ir kibernetinio saugumo veiklos koordinavimo svarbą;

| 10. | pabrėžia, kad taikant naujas technologijas metamas iššūkis metodams, pagal kuriuos vyriausybės įgyvendina įprastus svarbiausius uždavinius; dar kartą patvirtina, kad už gynybos ir saugumo politikos kryptis, įskaitant atitinkamą demokratinę priežiūrą, galiausiai atsakinga vyriausybė; atkreipia dėmesį į vis svarbesnį privačiojo sektoriaus veikėjų vaidmenį įgyvendinant saugumo ir gynybos uždavinius, kuriuos atliekant dažnai trūksta skaidrumo ir atskaitomybės arba demokratinės priežiūros priemonių; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad taikant naujas technologijas metamas iššūkis metodams, pagal kuriuos vyriausybės įgyvendina įprastus svarbiausius uždavinius; dar kartą patvirtina, kad už gynybos ir saugumo politikos kryptis, įskaitant atitinkamą demokratinę priežiūrą, galiausiai atsakinga vyriausybė; atkreipia dėmesį į vis svarbesnį privačiojo sektoriaus veikėjų vaidmenį įgyvendinant saugumo ir gynybos uždavinius, kuriuos atliekant dažnai trūksta skaidrumo ir atskaitomybės arba demokratinės priežiūros priemonių;

| 11. | pabrėžia, kad vyriausybės, taikydamos naujas technologijas saugumo ir gynybos politikos srityje, turi tvirtai laikytis pagrindinių tarptautinės viešosios ir humanitarinės teisės principų, pvz., pagarbos valstybės suverenitetui ir žmogaus teisėms; atkreipia dėmesį į vertingą ES valstybių narių, pvz., Estijos, patirtį apibrėžiant ir kuriant kibernetinio saugumo politiką ir kibernetinę gynybą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad vyriausybės, taikydamos naujas technologijas saugumo ir gynybos politikos srityje, turi tvirtai laikytis pagrindinių tarptautinės viešosios ir humanitarinės teisės principų, pvz., pagarbos valstybės suverenitetui ir žmogaus teisėms; atkreipia dėmesį į vertingą ES valstybių narių, pvz., Estijos, patirtį apibrėžiant ir kuriant kibernetinio saugumo politiką ir kibernetinę gynybą;

| 12. | pripažįsta, kad reikia įvertinti bendrą kibernetinių išpuolių prieš ES informacines sistemas ir infrastruktūrą grėsmės lygį; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia nuolat vertinti, kaip ES institucijos pasirengusios atremti galimus kibernetinius išpuolius; ypač pabrėžia, kad būtina stiprinti ypatingos svarbos informacinę infrastruktūrą; |
| --- | --- |

12.

pripažįsta, kad reikia įvertinti bendrą kibernetinių išpuolių prieš ES informacines sistemas ir infrastruktūrą grėsmės lygį; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia nuolat vertinti, kaip ES institucijos pasirengusios atremti galimus kibernetinius išpuolius; ypač pabrėžia, kad būtina stiprinti ypatingos svarbos informacinę infrastruktūrą;

| 13. | taip pat pabrėžia, kad būtina teikti informaciją apie pažeidžiamumą, pranešimus ir įspėjimus, susijusius su informacinėms sistemoms kylančiomis naujomis grėsmėmis; |
| --- | --- |

13.

taip pat pabrėžia, kad būtina teikti informaciją apie pažeidžiamumą, pranešimus ir įspėjimus, susijusius su informacinėms sistemoms kylančiomis naujomis grėsmėmis;

| 14. | pažymi, kad neseniai įvykdžius kibernetinius išpuolius prieš Europos informacinius tinklus ir vyriausybių informacines sistemas padaryta didelė žala ekonomikai ir saugumui, kurios mastas tinkamai neįvertintas; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad neseniai įvykdžius kibernetinius išpuolius prieš Europos informacinius tinklus ir vyriausybių informacines sistemas padaryta didelė žala ekonomikai ir saugumui, kurios mastas tinkamai neįvertintas;

| 15. | ragina visas ES institucijas kuo skubiau parengti kibernetinio saugumo strategijas ir su savo sistemomis susijusius nenumatytų atvejų planus; |
| --- | --- |

15.

ragina visas ES institucijas kuo skubiau parengti kibernetinio saugumo strategijas ir su savo sistemomis susijusius nenumatytų atvejų planus;

| 16. | ragina visas ES institucijas į savo rizikos analizę ir krizių valdymo planus įtraukti kibernetinių krizių valdymo klausimą; be to, ragina visas ES institucijas visiems savo darbuotojams rengti informuotumo didinimo mokymus kibernetinio saugumo klausimais; siūlo kartą per metus panašiai kaip avarines pratybas rengti kibernetines pratybas; |
| --- | --- |

16.

ragina visas ES institucijas į savo rizikos analizę ir krizių valdymo planus įtraukti kibernetinių krizių valdymo klausimą; be to, ragina visas ES institucijas visiems savo darbuotojams rengti informuotumo didinimo mokymus kibernetinio saugumo klausimais; siūlo kartą per metus panašiai kaip avarines pratybas rengti kibernetines pratybas;

| 17. | pabrėžia, kad svarbu veiksmingai plėtoti ES kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybą (ES CERT) ir nacionalines CERT, taip pat parengti nacionalinius nenumatytų atvejų planus, kuriais būtų galima naudotis, jei prireiktų imtis veiksmų; palankiai vertina tai, kad iki 2012 m. gegužės mėn. visos ES valstybės narės įsteigė nacionalines CERT; primygtinai ragina toliau plėtoti nacionalines ir ES CERT, kurias prireikus būtų galima panaudoti per 24 valandas; pabrėžia, kad reikia įvertinti šios srities viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių galimybes; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad svarbu veiksmingai plėtoti ES kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybą (ES CERT) ir nacionalines CERT, taip pat parengti nacionalinius nenumatytų atvejų planus, kuriais būtų galima naudotis, jei prireiktų imtis veiksmų; palankiai vertina tai, kad iki 2012 m. gegužės mėn. visos ES valstybės narės įsteigė nacionalines CERT; primygtinai ragina toliau plėtoti nacionalines ir ES CERT, kurias prireikus būtų galima panaudoti per 24 valandas; pabrėžia, kad reikia įvertinti šios srities viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių galimybes;

| 18. | pripažįsta, kad „Cyber Europe 2010“ – pirmosios europinės ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsaugos pratybos, kuriose dalyvavo įvairios valstybės narės ir kurioms vadovavo ENISA, buvo naudingos ir tapo gerosios patirties pavyzdžiu; taip pat pabrėžia, kad būtina kuo greičiau sukurti Europos lygmens Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamąjį informacinį tinklą; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad „Cyber Europe 2010“ – pirmosios europinės ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsaugos pratybos, kuriose dalyvavo įvairios valstybės narės ir kurioms vadovavo ENISA, buvo naudingos ir tapo gerosios patirties pavyzdžiu; taip pat pabrėžia, kad būtina kuo greičiau sukurti Europos lygmens Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamąjį informacinį tinklą;

| 19. | pabrėžia, kad svarbu imtis Europos masto veiksmų dėl pasirengimo didelių tinklo saugumo incidentų atveju ir apibrėžti bendrą pavojaus vertinimo standartų rinkinį; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad svarbu imtis Europos masto veiksmų dėl pasirengimo didelių tinklo saugumo incidentų atveju ir apibrėžti bendrą pavojaus vertinimo standartų rinkinį;

| 20. | ragina Komisiją ištirti būtinybę ir galimybes įsteigti ES kibernetinio koordinavimo pareigybę; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją ištirti būtinybę ir galimybes įsteigti ES kibernetinio koordinavimo pareigybę;

| 21. | mano, kad atsižvelgiant į aukštą gebėjimų lygį, kurio reikia tiek atitinkamai kibernetinių sistemų ir infrastruktūros gynybai, tiek vykdyti išpuolius prieš jas, turėtų būti apsvarstyta galimybė Komisijai, Tarybai ir valstybėms narėms sukurti kompiuterių saugumo užtikrinimo strategiją; pažymi, kad tokiais atvejais galimas didelis protų nutekėjimas ir kad ypač už tokius išpuolius nuteisti nepilnamečiai turi daug galimybių reabilituotis ir būti integruoti į gynybos agentūras ir įstaigas; |
| --- | --- |

21.

mano, kad atsižvelgiant į aukštą gebėjimų lygį, kurio reikia tiek atitinkamai kibernetinių sistemų ir infrastruktūros gynybai, tiek vykdyti išpuolius prieš jas, turėtų būti apsvarstyta galimybė Komisijai, Tarybai ir valstybėms narėms sukurti kompiuterių saugumo užtikrinimo strategiją; pažymi, kad tokiais atvejais galimas didelis protų nutekėjimas ir kad ypač už tokius išpuolius nuteisti nepilnamečiai turi daug galimybių reabilituotis ir būti integruoti į gynybos agentūras ir įstaigas;

Europos gynybos agentūra (EGA)

| 22. | palankiai vertina naujausias iniciatyvas ir projektus, susijusius su kibernetine gynyba, visų pirma su svarbių kibernetinio saugumo ir gynybos duomenų rinkimu ir problemų bei poreikių nustatymu, ir primygtinai ragina valstybes nares kibernetinės gynybos srityje daugiau bendradarbiauti su EGA, taip pat ir kariniu lygmeniu; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina naujausias iniciatyvas ir projektus, susijusius su kibernetine gynyba, visų pirma su svarbių kibernetinio saugumo ir gynybos duomenų rinkimu ir problemų bei poreikių nustatymu, ir primygtinai ragina valstybes nares kibernetinės gynybos srityje daugiau bendradarbiauti su EGA, taip pat ir kariniu lygmeniu;

| 23. | pabrėžia, kad valstybėms narėms plėtojant nacionalinius kibernetinės gynybos pajėgumus svarbu glaudžiai bendradarbiauti su EGA; mano, kad, siekiant užtikrinti veiksmingą kibernetinę gynybą Europos ir nacionaliniu lygmenimis, svarbu Europos lygmeniu kurti sąveiką, kaupti informaciją ir ja dalytis; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad valstybėms narėms plėtojant nacionalinius kibernetinės gynybos pajėgumus svarbu glaudžiai bendradarbiauti su EGA; mano, kad, siekiant užtikrinti veiksmingą kibernetinę gynybą Europos ir nacionaliniu lygmenimis, svarbu Europos lygmeniu kurti sąveiką, kaupti informaciją ir ja dalytis;

| 24. | ragina EGA stiprinti bendradarbiavimą su NATO, nacionaliniais ir tarptautiniais kompetencijos centrais, Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centru Europole, prisidedančiu prie greitesnio reagavimo į kibernetinius išpuolius, ir ypač su Bendros kibernetinės gynybos mokymo centru (CCDCOE) ir sutelkti dėmesį į gebėjimų stiprinimą, mokymą, keitimąsi informacija ir dalijimąsi patirtimi; |
| --- | --- |

24.

ragina EGA stiprinti bendradarbiavimą su NATO, nacionaliniais ir tarptautiniais kompetencijos centrais, Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centru Europole, prisidedančiu prie greitesnio reagavimo į kibernetinius išpuolius, ir ypač su Bendros kibernetinės gynybos mokymo centru (CCDCOE) ir sutelkti dėmesį į gebėjimų stiprinimą, mokymą, keitimąsi informacija ir dalijimąsi patirtimi;

| 25. | susirūpinęs pažymi, kad iki 2010 m. tik vienos valstybės narės gynybos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai skirtų išlaidų lygis siekė 2 proc. ir kad 2010 m. penkios valstybės narės mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidų nepatyrė; primygtinai ragina EGA kartu su valstybėmis narėmis sutelkti išteklius ir veiksmingai investuoti į bendruosius mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, ypatingą dėmesį skiriant kibernetiniam saugumui ir gynybai; |
| --- | --- |

25.

susirūpinęs pažymi, kad iki 2010 m. tik vienos valstybės narės gynybos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai skirtų išlaidų lygis siekė 2 proc. ir kad 2010 m. penkios valstybės narės mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidų nepatyrė; primygtinai ragina EGA kartu su valstybėmis narėmis sutelkti išteklius ir veiksmingai investuoti į bendruosius mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, ypatingą dėmesį skiriant kibernetiniam saugumui ir gynybai;

Valstybės narės

| 26. | ragina visas valstybes nares plėtoti ir nedelsiant baigti rengti atitinkamą nacionalinę kibernetinio saugumo ir gynybos strategiją ir užtikrinti patikimą politikos formavimo bei reguliavimo aplinką, išsamias rizikos valdymo procedūras ir atitinkamas parengiamąsias priemones bei mechanizmus; ragina ENISA padėti valstybėms narėms; reiškia paramą ENISA, rengiančiai gerosios patirties vadovą, kuriame bus nurodyta geroji patirtis ir pateiktos rekomendacijos, kaip rengti, įgyvendinti ir išsaugoti kibernetinio saugumo strategiją; |
| --- | --- |

26.

ragina visas valstybes nares plėtoti ir nedelsiant baigti rengti atitinkamą nacionalinę kibernetinio saugumo ir gynybos strategiją ir užtikrinti patikimą politikos formavimo bei reguliavimo aplinką, išsamias rizikos valdymo procedūras ir atitinkamas parengiamąsias priemones bei mechanizmus; ragina ENISA padėti valstybėms narėms; reiškia paramą ENISA, rengiančiai gerosios patirties vadovą, kuriame bus nurodyta geroji patirtis ir pateiktos rekomendacijos, kaip rengti, įgyvendinti ir išsaugoti kibernetinio saugumo strategiją;

| 27. | ragina visas valstybes nares savo karinėje struktūroje sukurti specialius kibernetinio saugumo ir kibernetinės gynybos padalinius, kad būtų galima bendradarbiauti su panašiomis kitų ES valstybių narių įstaigomis; |
| --- | --- |

27.

ragina visas valstybes nares savo karinėje struktūroje sukurti specialius kibernetinio saugumo ir kibernetinės gynybos padalinius, kad būtų galima bendradarbiauti su panašiomis kitų ES valstybių narių įstaigomis;

| 28. | ragina valstybes nares regionų mastu diegti specializuotus teismus, kurie turėtų užtikrinti, jog už išpuolius prieš informacines sistemas būtų veiksmingiau baudžiama; pabrėžia, kad būtina skatinti derinti nacionalinę teisę siekiant užtikrinti, kad ji būtų pritaikyta prie technikos ir praktikos raidos; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybes nares regionų mastu diegti specializuotus teismus, kurie turėtų užtikrinti, jog už išpuolius prieš informacines sistemas būtų veiksmingiau baudžiama; pabrėžia, kad būtina skatinti derinti nacionalinę teisę siekiant užtikrinti, kad ji būtų pritaikyta prie technikos ir praktikos raidos;

| 29. | ragina Komisiją toliau formuoti darnų ir veiksmingą europinį požiūrį siekiant išvengti nereikalingų iniciatyvų, skatinti ir remti valstybių narių pastangas kurti bendradarbiavimo mechanizmus ir gerinti keitimąsi informacija; mano, kad reikia nustatyti būtiniausią privalomo valstybių narių bendradarbiavimo ir dalijimosi ištekliais lygį; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją toliau formuoti darnų ir veiksmingą europinį požiūrį siekiant išvengti nereikalingų iniciatyvų, skatinti ir remti valstybių narių pastangas kurti bendradarbiavimo mechanizmus ir gerinti keitimąsi informacija; mano, kad reikia nustatyti būtiniausią privalomo valstybių narių bendradarbiavimo ir dalijimosi ištekliais lygį;

| 30. | primygtinai ragina valstybes nares parengti nacionalinius nenumatytų atvejų planus ir į krizių valdymo planus bei rizikos analizę įtraukti kibernetinių krizių valdymą; taip pat pabrėžia, kad svarbu tinkamai mokyti visus viešųjų įstaigų darbuotojus esminiais kibernetinio saugumo klausimais, ypač organizuoti tinkamą teisminių ir saugumo institucijų darbuotojų mokymą mokymo įstaigose; ragina ENISA ir kitas susijusias įstaigas padėti valstybėms narėms užtikrinti išteklių kaupimą ir dalijimąsi jais, taip pat išvengti dubliavimo; |
| --- | --- |

30.

primygtinai ragina valstybes nares parengti nacionalinius nenumatytų atvejų planus ir į krizių valdymo planus bei rizikos analizę įtraukti kibernetinių krizių valdymą; taip pat pabrėžia, kad svarbu tinkamai mokyti visus viešųjų įstaigų darbuotojus esminiais kibernetinio saugumo klausimais, ypač organizuoti tinkamą teisminių ir saugumo institucijų darbuotojų mokymą mokymo įstaigose; ragina ENISA ir kitas susijusias įstaigas padėti valstybėms narėms užtikrinti išteklių kaupimą ir dalijimąsi jais, taip pat išvengti dubliavimo;

| 31. | primygtinai ragina valstybes nares numatyti, kad moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra būtų vienas pagrindinių kibernetinio saugumo ir gynybos ramsčių, ir skatinti informacinių sistemų apsaugos specialistų inžinierių mokymą; ragina valstybes nares įvykdyti įsipareigojimą padidinti moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai skirtas gynybos išlaidas bent iki 2 proc., ypatingą dėmesį skiriant kibernetiniam saugumui ir gynybai; |
| --- | --- |

31.

primygtinai ragina valstybes nares numatyti, kad moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra būtų vienas pagrindinių kibernetinio saugumo ir gynybos ramsčių, ir skatinti informacinių sistemų apsaugos specialistų inžinierių mokymą; ragina valstybes nares įvykdyti įsipareigojimą padidinti moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai skirtas gynybos išlaidas bent iki 2 proc., ypatingą dėmesį skiriant kibernetiniam saugumui ir gynybai;

| 32. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti programas, kuriomis privatūs ir verslo vartotojai būtų skatinami apskritai saugiai naudoti internetą, informacines sistemas ir ryšių technologijas ir būtų didinamas jų informuotumas šiais klausimais; siūlo Komisijai pradėti su tuo susijusią viešąją visos Europos masto švietimo iniciatyvą ir ragina valstybes nares įtraukti mokymą apie kibernetinį saugumą į kuo jaunesniems mokiniams skirtas mokymo programas; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją ir valstybes nares parengti programas, kuriomis privatūs ir verslo vartotojai būtų skatinami apskritai saugiai naudoti internetą, informacines sistemas ir ryšių technologijas ir būtų didinamas jų informuotumas šiais klausimais; siūlo Komisijai pradėti su tuo susijusią viešąją visos Europos masto švietimo iniciatyvą ir ragina valstybes nares įtraukti mokymą apie kibernetinį saugumą į kuo jaunesniems mokiniams skirtas mokymo programas;

Viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimas

| 33. | pabrėžia, kad valdžios institucijoms ir privačiajam sektoriui labai svarbu prasmingai ir vieniems kitus papildant bendradarbiauti kibernetinio saugumo klausimais ES ir nacionaliniu lygmenimis, siekiant sukurti tarpusavio pasitikėjimą; žino, kad toliau didinant susijusių viešųjų institucijų patikimumą ir veiksmingumą bus padedama didinti pasitikėjimą ir dalytis ypatingos svarbos informacija; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad valdžios institucijoms ir privačiajam sektoriui labai svarbu prasmingai ir vieniems kitus papildant bendradarbiauti kibernetinio saugumo klausimais ES ir nacionaliniu lygmenimis, siekiant sukurti tarpusavio pasitikėjimą; žino, kad toliau didinant susijusių viešųjų institucijų patikimumą ir veiksmingumą bus padedama didinti pasitikėjimą ir dalytis ypatingos svarbos informacija;

| 34. | ragina privačiojo sektoriaus partnerius kuriant naujus produktus, prietaisus, paslaugas ir taikomąsias programas apsvarstyti saugumo nuo ankstyvo etapo sprendimus ir numatyti paskatas tiems, kurie kuria naujus produktus, prietaisus, paslaugas ir taikomąsias programas kaip esminę savybę numatydami saugumo sprendimus; ragina bendradarbiaujant su privačiuoju sektoriumi, kai siekiama užkirsti kelią kibernetiniams išpuoliams ir persekioti su jais susijusius asmenis, taikyti būtiniausius skaidrumo standartus ir ataskaitų teikimo mechanizmus; |
| --- | --- |

34.

ragina privačiojo sektoriaus partnerius kuriant naujus produktus, prietaisus, paslaugas ir taikomąsias programas apsvarstyti saugumo nuo ankstyvo etapo sprendimus ir numatyti paskatas tiems, kurie kuria naujus produktus, prietaisus, paslaugas ir taikomąsias programas kaip esminę savybę numatydami saugumo sprendimus; ragina bendradarbiaujant su privačiuoju sektoriumi, kai siekiama užkirsti kelią kibernetiniams išpuoliams ir persekioti su jais susijusius asmenis, taikyti būtiniausius skaidrumo standartus ir ataskaitų teikimo mechanizmus;

| 35. | pabrėžia, kad ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsauga yra įtraukta į ES vidaus saugumo strategiją siekiant užtikrinti aukštesnį piliečių ir įmonių saugumo lygį kibernetinėje erdvėje; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsauga yra įtraukta į ES vidaus saugumo strategiją siekiant užtikrinti aukštesnį piliečių ir įmonių saugumo lygį kibernetinėje erdvėje;

| 36. | ragina su šiais partneriais palaikyti nuolatinį dialogą geriausio informacinių sistemų naudojimo ir atsparumo klausimais, taip pat atsakomybės dalijimosi klausimu, kad būtų galima užtikrinti saugų ir tinkamą šių sistemų veikimą; |
| --- | --- |

36.

ragina su šiais partneriais palaikyti nuolatinį dialogą geriausio informacinių sistemų naudojimo ir atsparumo klausimais, taip pat atsakomybės dalijimosi klausimu, kad būtų galima užtikrinti saugų ir tinkamą šių sistemų veikimą;

| 37. | mano, kad valstybės narės, ES institucijos ir privatusis sektorius, bendradarbiaudami su ENISA, turėtų imtis priemonių didinti informacinių sistemų saugumą ir neliečiamumą, užkirsti kelią išpuoliams ir kuo labiau sumažinti jų poveikį; remia Komisijos pastangas pasiūlyti įmonėms skirtus būtiniausius kibernetinio saugumo standartus ir sertifikavimo sistemas, taip pat teikti tinkamas paskatas, kuriomis siekiama skatinti privačiojo sektoriaus pastangas stiprinti saugumą; |
| --- | --- |

37.

mano, kad valstybės narės, ES institucijos ir privatusis sektorius, bendradarbiaudami su ENISA, turėtų imtis priemonių didinti informacinių sistemų saugumą ir neliečiamumą, užkirsti kelią išpuoliams ir kuo labiau sumažinti jų poveikį; remia Komisijos pastangas pasiūlyti įmonėms skirtus būtiniausius kibernetinio saugumo standartus ir sertifikavimo sistemas, taip pat teikti tinkamas paskatas, kuriomis siekiama skatinti privačiojo sektoriaus pastangas stiprinti saugumą;

| 38. | ragina Komisiją ir valstybių narių vyriausybes skatinti privačiojo sektoriaus ir pilietinės visuomenės veikėjus įtraukti kibernetinių krizių valdymą į savo krizių valdymo planus ir rizikos analizę; be to, ragina pradėti rengti visiems savo darbuotojams informuotumo didinimo mokymo kursus esminiais kibernetinio saugumo ir elektroninių nusikaltimų prevencijos klausimais; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją ir valstybių narių vyriausybes skatinti privačiojo sektoriaus ir pilietinės visuomenės veikėjus įtraukti kibernetinių krizių valdymą į savo krizių valdymo planus ir rizikos analizę; be to, ragina pradėti rengti visiems savo darbuotojams informuotumo didinimo mokymo kursus esminiais kibernetinio saugumo ir elektroninių nusikaltimų prevencijos klausimais;

| 39. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir atitinkamomis agentūromis bei įstaigomis, parengti skubaus keitimosi informacija sistemos programas ir priemones, kuriomis būtų užtikrinamas apie kibernetinius incidentus pranešančių privačiojo sektoriaus subjektų anonimiškumas, sudaromos sąlygos nuolat teikti viešiesiems subjektams naujausią informaciją ir prireikus teikti pagalbą; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir atitinkamomis agentūromis bei įstaigomis, parengti skubaus keitimosi informacija sistemos programas ir priemones, kuriomis būtų užtikrinamas apie kibernetinius incidentus pranešančių privačiojo sektoriaus subjektų anonimiškumas, sudaromos sąlygos nuolat teikti viešiesiems subjektams naujausią informaciją ir prireikus teikti pagalbą;

| 40. | pabrėžia, kad ES turi sudaryti palankesnes sąlygas Europos Sąjungoje plėtoti konkurencingą ir novatorišką kibernetinio saugumo rinką, kad šioje srityje galėtų geriau veikti MVĮ ir kartu būtų galima prisidėti prie ekonomikos augimo stiprinimo ir darbo vietų kūrimo; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad ES turi sudaryti palankesnes sąlygas Europos Sąjungoje plėtoti konkurencingą ir novatorišką kibernetinio saugumo rinką, kad šioje srityje galėtų geriau veikti MVĮ ir kartu būtų galima prisidėti prie ekonomikos augimo stiprinimo ir darbo vietų kūrimo;

Tarptautinis bendradarbiavimas

| 41. | ragina EIVT imtis iniciatyvos kibernetinio saugumo klausimais ir įtraukti kibernetinio saugumo aspektą į visus savo veiksmus, visų pirma santykius su trečiosiomis šalimis; ragina paspartinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir keitimąsi informacija apie tai, kaip spręsti kibernetinio saugumo klausimus; |
| --- | --- |

41.

ragina EIVT imtis iniciatyvos kibernetinio saugumo klausimais ir įtraukti kibernetinio saugumo aspektą į visus savo veiksmus, visų pirma santykius su trečiosiomis šalimis; ragina paspartinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir keitimąsi informacija apie tai, kaip spręsti kibernetinio saugumo klausimus;

| 42. | pabrėžia, kad tik baigus rengti išsamią ES kibernetinio saugumo strategiją bus galima nustatyti tokį veiksmingą tarptautinį bendradarbiavimą kibernetinio saugumo klausimais, kokio reikia atsižvelgiant į tarpvalstybinį kibernetinių pavojų pobūdį; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad tik baigus rengti išsamią ES kibernetinio saugumo strategiją bus galima nustatyti tokį veiksmingą tarptautinį bendradarbiavimą kibernetinio saugumo klausimais, kokio reikia atsižvelgiant į tarpvalstybinį kibernetinių pavojų pobūdį;

| 43. | ragina valstybes nares, kurios dar nepasirašė arba neratifikavo Europos Tarybos konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų (Budapešto konvencija), nedelsiant tai padaryti; remia Komisijos ir EIVT pastangas propaguoti šią konvenciją ir jos vertybes trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

43.

ragina valstybes nares, kurios dar nepasirašė arba neratifikavo Europos Tarybos konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų (Budapešto konvencija), nedelsiant tai padaryti; remia Komisijos ir EIVT pastangas propaguoti šią konvenciją ir jos vertybes trečiosiose šalyse;

| 44. | žino, kad atsakas į elektroninės erdvės pavojus turi būti sutartas ir koordinuojamas tarptautiniu lygmeniu; todėl ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares imtis vadovaujamojo vaidmens visuose forumuose, ypač Jungtinėse Tautose, siekiant platesnio tarptautinio bendradarbiavimo ir galutinio susitarimo dėl bendro elgsenos kibernetinėje erdvėje normų supratimo, taip pat skatinti bendradarbiauti siekiant kurti kibernetinių ginklų kontrolės susitarimus; |
| --- | --- |

44.

žino, kad atsakas į elektroninės erdvės pavojus turi būti sutartas ir koordinuojamas tarptautiniu lygmeniu; todėl ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares imtis vadovaujamojo vaidmens visuose forumuose, ypač Jungtinėse Tautose, siekiant platesnio tarptautinio bendradarbiavimo ir galutinio susitarimo dėl bendro elgsenos kibernetinėje erdvėje normų supratimo, taip pat skatinti bendradarbiauti siekiant kurti kibernetinių ginklų kontrolės susitarimus;

| 45. | ragina keistis žiniomis su BRICS šalimis ir kitomis besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis kibernetinio saugumo srityje, siekiant išnagrinėti bendro atsako į didėjantį elektroninį nusikalstamumą ir elektroninės erdvės pavojus ir kibernetinius išpuolius galimybes civiliniu ir kariniu lygmenimis; |
| --- | --- |

45.

ragina keistis žiniomis su BRICS šalimis ir kitomis besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis kibernetinio saugumo srityje, siekiant išnagrinėti bendro atsako į didėjantį elektroninį nusikalstamumą ir elektroninės erdvės pavojus ir kibernetinius išpuolius galimybes civiliniu ir kariniu lygmenimis;

| 46. | primygtinai ragina EIVT ir Komisiją atitinkamuose tarptautiniuose forumuose ir organizacijose, visų pirma JT, ESBO, EBPO ir Pasaulio banke, imtis iniciatyvos, kad būtų taikomi galiojantys tarptautinės teisės aktai ir susitarta dėl atsakingo valstybių elgesio kibernetinio saugumo ir gynybos srityje normų, ir koordinuoti valstybių narių pozicijas siekiant propaguoti pagrindines ES vertybes ir politiką kibernetinio saugumo ir gynybos srityje; |
| --- | --- |

46.

primygtinai ragina EIVT ir Komisiją atitinkamuose tarptautiniuose forumuose ir organizacijose, visų pirma JT, ESBO, EBPO ir Pasaulio banke, imtis iniciatyvos, kad būtų taikomi galiojantys tarptautinės teisės aktai ir susitarta dėl atsakingo valstybių elgesio kibernetinio saugumo ir gynybos srityje normų, ir koordinuoti valstybių narių pozicijas siekiant propaguoti pagrindines ES vertybes ir politiką kibernetinio saugumo ir gynybos srityje;

| 47. | ragina Tarybą ir Komisiją palaikant dialogą bei santykius ir sudarant bendradarbiavimo susitarimus su trečiosiomis šalimis, ypač tomis šalimis, kurios yra numačiusios bendradarbiauti technologijų srityje arba keistis šiomis technologijomis, primygtinai reikalauti laikytis būtiniausių kibernetinio nusikalstamumo ir kibernetinių išpuolių prevencijos ir kovos su jais reikalavimų, taip pat būtiniausių informacinių sistemų saugumo standartų; |
| --- | --- |

47.

ragina Tarybą ir Komisiją palaikant dialogą bei santykius ir sudarant bendradarbiavimo susitarimus su trečiosiomis šalimis, ypač tomis šalimis, kurios yra numačiusios bendradarbiauti technologijų srityje arba keistis šiomis technologijomis, primygtinai reikalauti laikytis būtiniausių kibernetinio nusikalstamumo ir kibernetinių išpuolių prevencijos ir kovos su jais reikalavimų, taip pat būtiniausių informacinių sistemų saugumo standartų;

| 48. | ragina Komisiją prireikus sudaryti trečiosioms šalims palankesnes sąlygas ir padėti joms stengiantis padidinti savo kibernetinio saugumo ir kibernetinės gynybos pajėgumus; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją prireikus sudaryti trečiosioms šalims palankesnes sąlygas ir padėti joms stengiantis padidinti savo kibernetinio saugumo ir kibernetinės gynybos pajėgumus;

Bendradarbiavimas su NATO

| 49. | pakartoja, kad ES ir NATO, remdamosi bendromis vertybėmis ir strateginiais interesais, yra atsakingos ir gali spręsti didėjančias kibernetinio saugumo problemas veiksmingiau ir glaudžiai bendradarbiaudamos, ieškodamos galimybių viena kitą papildyti, nedubliuodamos veiksmų ir laikydamosi atitinkamų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

49.

pakartoja, kad ES ir NATO, remdamosi bendromis vertybėmis ir strateginiais interesais, yra atsakingos ir gali spręsti didėjančias kibernetinio saugumo problemas veiksmingiau ir glaudžiai bendradarbiaudamos, ieškodamos galimybių viena kitą papildyti, nedubliuodamos veiksmų ir laikydamosi atitinkamų įsipareigojimų;

| 50. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į ES ir NATO papildomumą sprendžiant kibernetinio saugumo ir gynybos klausimus, reikia kaupti informaciją ir ja dalytis praktiniu lygmeniu; pabrėžia, kad reikia glaudesnio koordinavimo, visų pirma susijusio su kibernetinio saugumo ir gynybos planavimu, technologijomis, mokymu ir įranga; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad, atsižvelgiant į ES ir NATO papildomumą sprendžiant kibernetinio saugumo ir gynybos klausimus, reikia kaupti informaciją ir ja dalytis praktiniu lygmeniu; pabrėžia, kad reikia glaudesnio koordinavimo, visų pirma susijusio su kibernetinio saugumo ir gynybos planavimu, technologijomis, mokymu ir įranga;

| 51. | atsižvelgdamas į esamą papildomą gynybos gebėjimų stiprinimo veiklą primygtinai ragina visas susijusias kibernetinio saugumo ir gynybos srityje veikiančias ES įstaigas stiprinti praktinį bendradarbiavimą su NATO, siekiant dalytis patirtimi ir išmokti didinti ES sistemų atsparumą; |
| --- | --- |

51.

atsižvelgdamas į esamą papildomą gynybos gebėjimų stiprinimo veiklą primygtinai ragina visas susijusias kibernetinio saugumo ir gynybos srityje veikiančias ES įstaigas stiprinti praktinį bendradarbiavimą su NATO, siekiant dalytis patirtimi ir išmokti didinti ES sistemų atsparumą;

Bendradarbiavimas su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis

| 52. | mano, kad siekdamos atremti kibernetinius išpuolius ir kovoti su elektroniniais nusikaltimais ES ir JAV turėtų stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą, nes po 2010 m. ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo Lisabonoje šis bendradarbiavimas nustatytas kaip transatlantinių santykių prioritetas; |
| --- | --- |

52.

mano, kad siekdamos atremti kibernetinius išpuolius ir kovoti su elektroniniais nusikaltimais ES ir JAV turėtų stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą, nes po 2010 m. ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo Lisabonoje šis bendradarbiavimas nustatytas kaip transatlantinių santykių prioritetas;

| 53. | palankiai vertina tai, kad per 2010 m. lapkričio mėn. ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimą įsteigta ES ir JAV kibernetinio saugumo ir kovos su elektroniniais nusikaltimais darbo grupė, ir remia jos pastangas įtraukti kibernetinio saugumo klausimus į transatlantinį politinį dialogą; |
| --- | --- |

53.

palankiai vertina tai, kad per 2010 m. lapkričio mėn. ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimą įsteigta ES ir JAV kibernetinio saugumo ir kovos su elektroniniais nusikaltimais darbo grupė, ir remia jos pastangas įtraukti kibernetinio saugumo klausimus į transatlantinį politinį dialogą;

| 54. | palankiai vertina tai, kad Komisija ir JAV vyriausybė remdamosi ES ir JAV darbo grupės veikla drauge parengė bendrą programą ir veiksmų planą, pagal kurį 2012–2013 m. būtų vykdomos bendros suderintos tarpžemyninės kibernetinės pratybos; atkreipia dėmesį į pirmąsias 2011 m. surengtas pratybas „Cyber Atlantic“; |
| --- | --- |

54.

palankiai vertina tai, kad Komisija ir JAV vyriausybė remdamosi ES ir JAV darbo grupės veikla drauge parengė bendrą programą ir veiksmų planą, pagal kurį 2012–2013 m. būtų vykdomos bendros suderintos tarpžemyninės kibernetinės pratybos; atkreipia dėmesį į pirmąsias 2011 m. surengtas pratybas „Cyber Atlantic“;

| 55. | pabrėžia, kad JAV ir ES, kaip didžiausi kibernetinės erdvės ir naudotojų šaltiniai, turi bendradarbiauti siekdamos apsaugoti savo piliečių teises ir laisves naudotis šia erdve; pabrėžia, kad, nors nacionalinis saugumas yra svarbiausias uždavinys, kibernetinė erdvė turėtų būti saugi, bet taip pat apsaugota; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad JAV ir ES, kaip didžiausi kibernetinės erdvės ir naudotojų šaltiniai, turi bendradarbiauti siekdamos apsaugoti savo piliečių teises ir laisves naudotis šia erdve; pabrėžia, kad, nors nacionalinis saugumas yra svarbiausias uždavinys, kibernetinė erdvė turėtų būti saugi, bet taip pat apsaugota;

o

o o

| 56. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, EGA, ENISA ir NATO. |
| --- | --- |

56.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, EGA, ENISA ir NATO.

---

(1)  OL L 345, 2008 12 23, p. 75.

(2)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 63.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0228.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0207.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0406.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0237.

(7)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session20/Pages/ResDecStat.aspx.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/153 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/153

---

P7_TA(2012)0458

Bendros saugumo ir gynybos politikos vaidmuo krizių dėl klimato ir gaivalinių nelaimių atvejais

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos vaidmens krizių dėl klimato ir gaivalinių nelaimių atvejais (2012/2095(INI))

(2015/C 419/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį, ypač į jos 42 ir 43 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį, ypač į jos 42 ir 43 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 196 straipsnį dėl civilinės saugos ir 214 straipsnį dėl humanitarinės pagalbos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 196 straipsnį dėl civilinės saugos ir 214 straipsnį dėl humanitarinės pagalbos,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 18 d. Tarybos išvadas dėl ES diplomatinių veiksmų klimato klausimais (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 18 d. Tarybos išvadas dėl ES diplomatinių veiksmų klimato klausimais (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 9 d. EIVT ir Komisijos bendrą svarstymų dokumentą dėl diplomatinių veiksmų klimato klausimais (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 9 d. EIVT ir Komisijos bendrą svarstymų dokumentą dėl diplomatinių veiksmų klimato klausimais (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vyriausiojo įgaliotinio J. Solanos ir Europos Komisijos bendrą ataskaitą Europos Vadovų Tarybai dėl klimato kaitos ir tarptautinio saugumo ir į savo tolesnių veiksmų rekomendacijas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vyriausiojo įgaliotinio J. Solanos ir Europos Komisijos bendrą ataskaitą Europos Vadovų Tarybai dėl klimato kaitos ir tarptautinio saugumo ir į savo tolesnių veiksmų rekomendacijas (3),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės mėn. Komisijos ataskaitą „Europos civilinės saugos pajėgos: Europos pagalba“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės mėn. Komisijos ataskaitą „Europos civilinės saugos pajėgos: Europos pagalba“,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimą, nustatantį Bendrijos civilinės saugos mechanizmą (4), 2010 m. spalio 26 d. Komisijos komunikatą „Geresnis Europos reagavimas į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo“ (COM(2010)0600) ir savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimą, nustatantį Bendrijos civilinės saugos mechanizmą (4), 2010 m. spalio 26 d. Komisijos komunikatą „Geresnis Europos reagavimas į nelaimes. Civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos vaidmuo“ (COM(2010)0600) ir savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją (5),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (COM(2011)0934), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (COM(2011)0934),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. Komisijos komunikatą „Europos Sąjunga ir Arkties regionas“ (COM(2008)0763) ir į savo 2011 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl tvarios ES politikos Tolimojoje Šiaurėje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. Komisijos komunikatą „Europos Sąjunga ir Arkties regionas“ (COM(2008)0763) ir į savo 2011 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl tvarios ES politikos Tolimojoje Šiaurėje (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl finansų krizės poveikio ES valstybių narių gynybos sektoriams (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl finansų krizės poveikio ES valstybių narių gynybos sektoriams (7),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio mėn. Berlyne vykusios konferencijos „Nuo derybų iki diplomatijos klimato kaitos srityje“ ir 2012 m. kovo mėn. Londone vykusios konferencijos „XXI a. dialogas klimato ir saugumo klausimais“ išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio mėn. Berlyne vykusios konferencijos „Nuo derybų iki diplomatijos klimato kaitos srityje“ ir 2012 m. kovo mėn. Londone vykusios konferencijos „XXI a. dialogas klimato ir saugumo klausimais“ išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. liepos mėn. JT Saugumo Tarybai pirmininkaujančios valstybės pareiškimą dėl klimato kaitos ir tarptautinio saugumo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. liepos mėn. JT Saugumo Tarybai pirmininkaujančios valstybės pareiškimą dėl klimato kaitos ir tarptautinio saugumo (8),

| — | atsižvelgdamas į 2011 ir 2012 m. Jungtinių Tautų aplinkos programos ataskaitas „Pragyvenimo užtikrinimas: klimato kaita, konfliktai ir migracija Sahelyje“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 ir 2012 m. Jungtinių Tautų aplinkos programos ataskaitas „Pragyvenimo užtikrinimas: klimato kaita, konfliktai ir migracija Sahelyje“ (9),

| — | atsižvelgdamas į JT dokumentus dėl žmogiškojo saugumo ir dėl pareigos apsaugoti (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT dokumentus dėl žmogiškojo saugumo ir dėl pareigos apsaugoti (10),

| — | atsižvelgdamas į JT užsienio karinių ir civilinės gynybos išteklių panaudojimo teikiant pagalbą nelaimių atveju gaires (Oslo gairės) (11) ir Nuolatinio agentūrų bendradarbiavimo komiteto Gaires dėl karinės ir civilinės gynybos išteklių naudojimo remiant Jungtinių Tautų humanitarinius veiksmus sudėtingų kritinių situacijų atveju (KCGI gairės), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT užsienio karinių ir civilinės gynybos išteklių panaudojimo teikiant pagalbą nelaimių atveju gaires (Oslo gairės) (11) ir Nuolatinio agentūrų bendradarbiavimo komiteto Gaires dėl karinės ir civilinės gynybos išteklių naudojimo remiant Jungtinių Tautų humanitarinius veiksmus sudėtingų kritinių situacijų atveju (KCGI gairės),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai (SEC(2007)0781, SEC(2007)0782, COM(2007)0317) ir bendrą pareiškimą „Siekiant Europos konsensuso dėl humanitarinės pagalbos“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai (SEC(2007)0781, SEC(2007)0782, COM(2007)0317) ir bendrą pareiškimą „Siekiant Europos konsensuso dėl humanitarinės pagalbos“ (12),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7-0349/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7-0349/2012),

Bendrosios pastabos

| 1. | pažymi poveikį, kurį klimato kaita daro visuotiniam saugumui, taikai ir stabilumui; |
| --- | --- |

1.

pažymi poveikį, kurį klimato kaita daro visuotiniam saugumui, taikai ir stabilumui;

| 2. | apgailestauja dėl to, kad per pastaruosius ketverius metus klimato kaitos problemą, kaip didžiausią grėsmę pasauliniam saugumui, viešose diskusijose nustelbė ekonomikos ir finansų krizės, kuri taip pat yra tiesioginė pasaulinė grėsmė, klausimai; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja dėl to, kad per pastaruosius ketverius metus klimato kaitos problemą, kaip didžiausią grėsmę pasauliniam saugumui, viešose diskusijose nustelbė ekonomikos ir finansų krizės, kuri taip pat yra tiesioginė pasaulinė grėsmė, klausimai;

| 3. | mano, kad dažnesni ekstremalių oro sąlygų reiškiniai pastaraisiais metais pasaulio ekonomikai sukelia vis daugiau išlaidų ne tik besivystančiose šalyse, bet ir visame pasaulyje tiek tiesioginių atkūrimui ir pagalbai skiriamų išlaidų požiūriu, tiek su draudimo, produktų ir paslaugų kainų didėjimu susijusių netiesioginių išlaidų požiūriu; pabrėžia, kad dėl šių įvykių taip pat padidėja grėsmė tarptautinei taikai ir žmogiškajam saugumui; |
| --- | --- |

3.

mano, kad dažnesni ekstremalių oro sąlygų reiškiniai pastaraisiais metais pasaulio ekonomikai sukelia vis daugiau išlaidų ne tik besivystančiose šalyse, bet ir visame pasaulyje tiek tiesioginių atkūrimui ir pagalbai skiriamų išlaidų požiūriu, tiek su draudimo, produktų ir paslaugų kainų didėjimu susijusių netiesioginių išlaidų požiūriu; pabrėžia, kad dėl šių įvykių taip pat padidėja grėsmė tarptautinei taikai ir žmogiškajam saugumui;

| 4. | pažymi, kad gaivalinės nelaimės, kurias klimato kaita dar labiau sustiprina, daro didelį destabilizuojamą poveikį, visų pirma pažeidžiamoms valstybėms; tačiau pažymi, kad iki šiol nenustatyta nė vieno konflikto, kuris kilo vien tik dėl klimato kaitos; pabrėžia, kad gyventojai, kurių galimybės gauti gėlo vandens ir maisto produktų blogėja dėl gaivalinių nelaimių, kurias klimato kaita sustiprina, yra priversti migruoti, taigi jie daro žalą jau ir taip silpnų regionų ar žlungančių valstybių ekonominiams, socialiniams ir administraciniams pajėgumams, todėl kyla konfliktai ir daromas neigiamas poveikis bendram saugumui; primena, kad dėl šių reiškinių bendruomenės ir šalys pradeda konkuruoti dėl menkų išteklių; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad gaivalinės nelaimės, kurias klimato kaita dar labiau sustiprina, daro didelį destabilizuojamą poveikį, visų pirma pažeidžiamoms valstybėms; tačiau pažymi, kad iki šiol nenustatyta nė vieno konflikto, kuris kilo vien tik dėl klimato kaitos; pabrėžia, kad gyventojai, kurių galimybės gauti gėlo vandens ir maisto produktų blogėja dėl gaivalinių nelaimių, kurias klimato kaita sustiprina, yra priversti migruoti, taigi jie daro žalą jau ir taip silpnų regionų ar žlungančių valstybių ekonominiams, socialiniams ir administraciniams pajėgumams, todėl kyla konfliktai ir daromas neigiamas poveikis bendram saugumui; primena, kad dėl šių reiškinių bendruomenės ir šalys pradeda konkuruoti dėl menkų išteklių;

| 5. | pripažįsta, kad sudėtingas krizes galima numatyti ir joms turėtų būti užkirstas kelias taikant visapusišką metodą, kuris apimtų politikos sritis, kuriose visapusiškai naudojamasi priemonėmis, taikomomis pagal bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP) ir bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP), taip pat humanitarinės pagalbos ir paramos vystymuisi politikos sritis; pažymi, kad 2004 m. NATO buvo viena iš pirmųjų ir aktyviausių dalyvių, kurie siekė rasti tarptautinį aplinkos saugumo problemų sprendimą, kai aljansas prisijungė prie kitų penkių tarptautinių agentūrų (13) ir sukūrė aplinkos ir saugumo iniciatyvą (angl. ENVSEC), kuria siekiama spręsti aplinkos apsaugos klausimus, kurie kelia grėsmę pažeidžiamų regionų saugumui; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta, kad sudėtingas krizes galima numatyti ir joms turėtų būti užkirstas kelias taikant visapusišką metodą, kuris apimtų politikos sritis, kuriose visapusiškai naudojamasi priemonėmis, taikomomis pagal bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP) ir bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP), taip pat humanitarinės pagalbos ir paramos vystymuisi politikos sritis; pažymi, kad 2004 m. NATO buvo viena iš pirmųjų ir aktyviausių dalyvių, kurie siekė rasti tarptautinį aplinkos saugumo problemų sprendimą, kai aljansas prisijungė prie kitų penkių tarptautinių agentūrų (13) ir sukūrė aplinkos ir saugumo iniciatyvą (angl. ENVSEC), kuria siekiama spręsti aplinkos apsaugos klausimus, kurie kelia grėsmę pažeidžiamų regionų saugumui;

| 6. | pripažįsta ypatingos svarbos infrastruktūros, kuri padėtų įgyvendinti BSGP, svarbą; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta ypatingos svarbos infrastruktūros, kuri padėtų įgyvendinti BSGP, svarbą;

| 7. | pripažįsta, kad kova su klimato kaita pasinaudojant saugumo priemonėmis gali duoti teigiamų rezultatų, tačiau šios priemonės – tik vienas iš ES veiksmų klimato kaitos srityje, kuriais siekiama pasinaudoti politinėmis ir ekonominėmis priemonėmis siekiant sušvelninti klimato kaitą ir prie jos prisiderinti, komponentų; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta, kad kova su klimato kaita pasinaudojant saugumo priemonėmis gali duoti teigiamų rezultatų, tačiau šios priemonės – tik vienas iš ES veiksmų klimato kaitos srityje, kuriais siekiama pasinaudoti politinėmis ir ekonominėmis priemonėmis siekiant sušvelninti klimato kaitą ir prie jos prisiderinti, komponentų;

| 8. | pažymi, kad įgyvendindama savo išorės veiksmų strategijas, politiką ir priemones ES turėtų atsižvelgti į gaivalinių nelaimių ir klimato kaitos padarinius tarptautiniam saugumui; be to, primena, kad, turint mintyje gaivalines ir kitas nelaimes, svarbu ypatingą dėmesį skirti moterims ir vaikams, kurie yra ypač pažeidžiami krizių atvejais; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad įgyvendindama savo išorės veiksmų strategijas, politiką ir priemones ES turėtų atsižvelgti į gaivalinių nelaimių ir klimato kaitos padarinius tarptautiniam saugumui; be to, primena, kad, turint mintyje gaivalines ir kitas nelaimes, svarbu ypatingą dėmesį skirti moterims ir vaikams, kurie yra ypač pažeidžiami krizių atvejais;

| 9. | atsižvelgdamas į tai, primena Komisijos įgaliojimus, susijusius su humanitarine pagalba ir civiline sauga, ir pabrėžia poreikį toliau vystyti ir stiprinti esamas priemones; |
| --- | --- |

9.

atsižvelgdamas į tai, primena Komisijos įgaliojimus, susijusius su humanitarine pagalba ir civiline sauga, ir pabrėžia poreikį toliau vystyti ir stiprinti esamas priemones;

| 10. | šiuo požiūriu dar kartą pabrėžia nelaimių rizikos mažinimo svarbą siekiant sumažinti krizių poveikį pažeidžiamoms gyventojų grupėms; |
| --- | --- |

10.

šiuo požiūriu dar kartą pabrėžia nelaimių rizikos mažinimo svarbą siekiant sumažinti krizių poveikį pažeidžiamoms gyventojų grupėms;

| 11. | pažymi, kad dėl klimato kaitos kylančių krizių ir dėl to vykstančių gaivalinių nelaimių poveikio analizę itin svarbu įtraukti į BSGP strategijas ir veiksmų planus prieš galimas gaivalines nelaimes arba humanitarines krizes, joms vykstant arba pasibaigus ir parengti papildomus klimato kaitos švelninimo planus, skirtus didžiausios rizikos regionams, taip pat laikantis Lisabonos sutartyje nustatytų principų; taip pat ragina užtikrinti praktinį bendradarbiavimą, pvz., įgyvendinti bendradarbiavimo projektus; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad dėl klimato kaitos kylančių krizių ir dėl to vykstančių gaivalinių nelaimių poveikio analizę itin svarbu įtraukti į BSGP strategijas ir veiksmų planus prieš galimas gaivalines nelaimes arba humanitarines krizes, joms vykstant arba pasibaigus ir parengti papildomus klimato kaitos švelninimo planus, skirtus didžiausios rizikos regionams, taip pat laikantis Lisabonos sutartyje nustatytų principų; taip pat ragina užtikrinti praktinį bendradarbiavimą, pvz., įgyvendinti bendradarbiavimo projektus;

| 12. | pabrėžia, kad užtikrinant veiksmingą atsaką į klimato kaitos pasekmes saugumui turi būti ne tik padidinta konfliktų prevencija ir sustiprintas krizių valdymas, bet taip pat patobulinti analizės ir ankstyvojo perspėjimo pajėgumai; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad užtikrinant veiksmingą atsaką į klimato kaitos pasekmes saugumui turi būti ne tik padidinta konfliktų prevencija ir sustiprintas krizių valdymas, bet taip pat patobulinti analizės ir ankstyvojo perspėjimo pajėgumai;

| 13. | primena, kad Lisabonos sutartyje reikalaujama, jog tarptautinėms krizėms valdyti Sąjunga sukurtų civilinius ir karinius pajėgumus, susijusius su visomis 43 straipsnyje išvardytomis užduotimis, visų pirma konfliktų prevencija, humanitarinėmis ir gelbėjimo užduotimis, kariniu konsultavimu ir pagalbos užduotimis, taikos palaikymu ir pokonfliktiniu stabilizavimu; tuo pačiu metu mano, kad reikėtų vengti priemonių dubliavimosi ir kad, laikantis SESV 196 ir 214 straipsnių, reikėtų aiškiai atskirti priemones, taikomas pagal BSGP, ir šios politikos taikymo sričiai nepriklausančias priemones; primena, kad reikia vengti bet kokio dubliavimosi su plačiai naudojamomis humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos priemonėmis, kurios nepriklauso BSGP sričiai; |
| --- | --- |

13.

primena, kad Lisabonos sutartyje reikalaujama, jog tarptautinėms krizėms valdyti Sąjunga sukurtų civilinius ir karinius pajėgumus, susijusius su visomis 43 straipsnyje išvardytomis užduotimis, visų pirma konfliktų prevencija, humanitarinėmis ir gelbėjimo užduotimis, kariniu konsultavimu ir pagalbos užduotimis, taikos palaikymu ir pokonfliktiniu stabilizavimu; tuo pačiu metu mano, kad reikėtų vengti priemonių dubliavimosi ir kad, laikantis SESV 196 ir 214 straipsnių, reikėtų aiškiai atskirti priemones, taikomas pagal BSGP, ir šios politikos taikymo sričiai nepriklausančias priemones; primena, kad reikia vengti bet kokio dubliavimosi su plačiai naudojamomis humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos priemonėmis, kurios nepriklauso BSGP sričiai;

| 14. | pripažįsta, kad karinės struktūros turi aplinkosaugos žinių, rizikos vertinimo, humanitarinės pagalbos, pagalbos nelaimės atveju ir evakuacijos pajėgumų ir išteklių, kurie gali atlikti svarbų vaidmenį ankstyvojo perspėjimo, su klimato kaita susijusių krizių valdymo ir reagavimo į nelaimes atvejais; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta, kad karinės struktūros turi aplinkosaugos žinių, rizikos vertinimo, humanitarinės pagalbos, pagalbos nelaimės atveju ir evakuacijos pajėgumų ir išteklių, kurie gali atlikti svarbų vaidmenį ankstyvojo perspėjimo, su klimato kaita susijusių krizių valdymo ir reagavimo į nelaimes atvejais;

| 15. | pažymi, kad Lisabonos sutartyje numatytos naujos nuostatos (ES sutarties 21–23, 27, 39 straipsniai, 41 straipsnio 3 dalis ir 43–46 straipsniai), visų pirma susijusios su 41 straipsnio 3 dalyje nurodytu pradiniu fondu, ir kad jas vis dar reikia įgyvendinti; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad Lisabonos sutartyje numatytos naujos nuostatos (ES sutarties 21–23, 27, 39 straipsniai, 41 straipsnio 3 dalis ir 43–46 straipsniai), visų pirma susijusios su 41 straipsnio 3 dalyje nurodytu pradiniu fondu, ir kad jas vis dar reikia įgyvendinti;

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES turėtų ir toliau bendradarbiauti su JT, Afrikos Sąjunga (AS) ir ESBO, taip pat įgyvendinant aplinkos ir saugumo iniciatyvą, siekiant keistis analizės rezultatais ir kartu spręsti klimato kaitos problemas; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į tai, kad ES turėtų ir toliau bendradarbiauti su JT, Afrikos Sąjunga (AS) ir ESBO, taip pat įgyvendinant aplinkos ir saugumo iniciatyvą, siekiant keistis analizės rezultatais ir kartu spręsti klimato kaitos problemas;

| 17. | pabrėžia civilinių ir karinių priemonių sąveikos vertę tokių krizių, kaip vykusių Haityje, Pakistane ir Naujajame Orleane, atvejais; laikosi nuomonės, kad ši sąveiką parodė, kaip karinės pajėgos gali labai prisidėti dėl klimato kilusių krizių ir gaivalinių nelaimių atvejais laiku suteikdamos tiesioginę pagalbą nelaimės ištiktiems regionams ir gyventojams; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia civilinių ir karinių priemonių sąveikos vertę tokių krizių, kaip vykusių Haityje, Pakistane ir Naujajame Orleane, atvejais; laikosi nuomonės, kad ši sąveiką parodė, kaip karinės pajėgos gali labai prisidėti dėl klimato kilusių krizių ir gaivalinių nelaimių atvejais laiku suteikdamos tiesioginę pagalbą nelaimės ištiktiems regionams ir gyventojams;

| 18. | palankiai vertina tai, kad klimato kaita tampa vis svarbesniu pasaulinių su saugumu susijusių diskusijų klausimu, visų pirma nuo 2007 m., kai JT Saugumo Taryba pirmą kartą aptarė klimato kaitos ir jos poveikio tarptautiniam saugumui klausimą; džiaugiasi ES ir jos valstybių narių vyriausybių pastangomis šį klausimą 2011 m. liepos mėn. iškelti JT Saugumo Taryboje ir Užsienio reikalų tarybos išvadose dėl diplomatinių veiksmų klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina tai, kad klimato kaita tampa vis svarbesniu pasaulinių su saugumu susijusių diskusijų klausimu, visų pirma nuo 2007 m., kai JT Saugumo Taryba pirmą kartą aptarė klimato kaitos ir jos poveikio tarptautiniam saugumui klausimą; džiaugiasi ES ir jos valstybių narių vyriausybių pastangomis šį klausimą 2011 m. liepos mėn. iškelti JT Saugumo Taryboje ir Užsienio reikalų tarybos išvadose dėl diplomatinių veiksmų klimato kaitos srityje;

Politinės valios ir veiksmų būtinybė

| 19. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją, kaip Sąjungos bendros užsienio ir saugumo politikos vadovę:






  a) | jeigu reikia, analizuojant krizes ir konfliktų grėsmes, atsižvelgti į klimato kaitą ir gaivalines nelaimes bei jų poveikį saugumui ir gynybai; |
| --- | --- | --- |

19.

ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją, kaip Sąjungos bendros užsienio ir saugumo politikos vadovę:

a)

jeigu reikia, analizuojant krizes ir konfliktų grėsmes, atsižvelgti į klimato kaitą ir gaivalines nelaimes bei jų poveikį saugumui ir gynybai;

| b) | įvertinti, kurioms šalims ir (arba) regionams potencialiai gresia didžiausias konfliktų ir nestabilumo pavojus dėl klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių; sudaryti tokių šalių ir (arba) regionų sąrašą; metiniuose pranešimuose dėl BUSP pateikti informaciją dėl ES politikos ir priemonių, kuriomis siekiama spręsti minėtus klausimus nurodytose šalyse ir (arba) regionuose, įgyvendinimo; |
| --- | --- |

b)

įvertinti, kurioms šalims ir (arba) regionams potencialiai gresia didžiausias konfliktų ir nestabilumo pavojus dėl klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių; sudaryti tokių šalių ir (arba) regionų sąrašą; metiniuose pranešimuose dėl BUSP pateikti informaciją dėl ES politikos ir priemonių, kuriomis siekiama spręsti minėtus klausimus nurodytose šalyse ir (arba) regionuose, įgyvendinimo;

| c) | didinti ES praktinį gebėjimą užtikrinti konfliktų prevenciją, krizių valdymą ir pokrizinį atkūrimą; glaudžiai koordinuoti pastangas su Komisija ir įgyvendinant ES vystymosi politiką dėl poreikio padėti šalims partnerėms atsparumo klimato kaitai ir kitų prisitaikymo prie klimato kaitos aspektų klausimu; |
| --- | --- |

c)

didinti ES praktinį gebėjimą užtikrinti konfliktų prevenciją, krizių valdymą ir pokrizinį atkūrimą; glaudžiai koordinuoti pastangas su Komisija ir įgyvendinant ES vystymosi politiką dėl poreikio padėti šalims partnerėms atsparumo klimato kaitai ir kitų prisitaikymo prie klimato kaitos aspektų klausimu;

| d) | glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija atitinkamai priderinti ilgalaikį ES civilinių ir karinių pajėgumų ir gebėjimų planavimą; |
| --- | --- |

d)

glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija atitinkamai priderinti ilgalaikį ES civilinių ir karinių pajėgumų ir gebėjimų planavimą;

| 20. | mano, kad ES turi parengti problemų, su kuriomis ji susiduria tokiose vietovėse kaip Arktis, Afrika, arabų šalys ir Himalajai bei Tibeto plokščiakalnis (vadinamasis trečiasis ašigalis), visų pirma susijusių su galimais konfliktais dėl vandens tiekimo, sąrašą; |
| --- | --- |

20.

mano, kad ES turi parengti problemų, su kuriomis ji susiduria tokiose vietovėse kaip Arktis, Afrika, arabų šalys ir Himalajai bei Tibeto plokščiakalnis (vadinamasis trečiasis ašigalis), visų pirma susijusių su galimais konfliktais dėl vandens tiekimo, sąrašą;

| 21. | pabrėžia, kad svarbu toliau teikti ES paramą vystymuisi ir humanitarinę pagalbą, kuria siekiama didinti prisitaikymo prie klimato kaitos sukeltų krizių ir gaivalinių nelaimių, jų švelninimo, reagavimo į jas, atsparumo joms, pagalbos ir vystymosi krizei pasibaigus gebėjimus, taip pat tokią pagalbą didinti; pabrėžia tokių iniciatyvų, kaip nelaimių rizikos mažinimo ir paramos, atstatymo ir vystymosi susiejimo, svarbą ir ragina Komisiją integruoti šias programas ir veiksmus į savo humanitarinės pagalbos priemones, ypač teikiant paramą vystymuisi; pritaria tam, kad buvo pasiūlyta skirti didesnį vaidmenį ES civilinės saugos mechanizmui, ypač už Europos Sąjungos ribų; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad svarbu toliau teikti ES paramą vystymuisi ir humanitarinę pagalbą, kuria siekiama didinti prisitaikymo prie klimato kaitos sukeltų krizių ir gaivalinių nelaimių, jų švelninimo, reagavimo į jas, atsparumo joms, pagalbos ir vystymosi krizei pasibaigus gebėjimus, taip pat tokią pagalbą didinti; pabrėžia tokių iniciatyvų, kaip nelaimių rizikos mažinimo ir paramos, atstatymo ir vystymosi susiejimo, svarbą ir ragina Komisiją integruoti šias programas ir veiksmus į savo humanitarinės pagalbos priemones, ypač teikiant paramą vystymuisi; pritaria tam, kad buvo pasiūlyta skirti didesnį vaidmenį ES civilinės saugos mechanizmui, ypač už Europos Sąjungos ribų;

| 22. | pritaria aplinkos ir saugumo iniciatyvai (angl. ENVSEC), kurią įgyvendina JTVP, UNEP, ESBO, NATO, JT EEK ir RAC (14) ir kuria siekiama spręsti su žmogiškuoju saugumu ir natūralia gamtine aplinka susijusius uždavinius pasiūlant Vidurinės Azijos, Kaukazo ir Pietryčių Europos šalims jų bendrą kompetencijos ir išteklių rezervą; pažymi, kad bendra ENVSEC veikla vis dar ribota, tačiau iki šiol ši iniciatyva buvo svarbi priemonė instituciniam koordinavimui ir palengvino integravimo procesus; |
| --- | --- |

22.

pritaria aplinkos ir saugumo iniciatyvai (angl. ENVSEC), kurią įgyvendina JTVP, UNEP, ESBO, NATO, JT EEK ir RAC (14) ir kuria siekiama spręsti su žmogiškuoju saugumu ir natūralia gamtine aplinka susijusius uždavinius pasiūlant Vidurinės Azijos, Kaukazo ir Pietryčių Europos šalims jų bendrą kompetencijos ir išteklių rezervą; pažymi, kad bendra ENVSEC veikla vis dar ribota, tačiau iki šiol ši iniciatyva buvo svarbi priemonė instituciniam koordinavimui ir palengvino integravimo procesus;

| 23. | pabrėžia, kad ES turėtų bendradarbiauti su pagrindiniais rizikos regionais ir pažeidžiamiausiomis valstybėmis siekdama sustiprinti jų krizių valdymo pajėgumus; pabrėžia, kad ES galėtų taip pat į ES regionines strategijas (pavyzdžiui, ES ir Afrikos strategiją, Barselonos procesą, Juodosios jūros sinergijos iniciatyvą, ES ir Vidurinės Azijos strategiją, Artimųjų Rytų veiksmų planą) toliau integruoti prisitaikymo prie klimato kaitos ir atsparumo jai veiksmus; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad ES turėtų bendradarbiauti su pagrindiniais rizikos regionais ir pažeidžiamiausiomis valstybėmis siekdama sustiprinti jų krizių valdymo pajėgumus; pabrėžia, kad ES galėtų taip pat į ES regionines strategijas (pavyzdžiui, ES ir Afrikos strategiją, Barselonos procesą, Juodosios jūros sinergijos iniciatyvą, ES ir Vidurinės Azijos strategiją, Artimųjų Rytų veiksmų planą) toliau integruoti prisitaikymo prie klimato kaitos ir atsparumo jai veiksmus;

| 24. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją bei Komisiją integruoti galimą klimato kaitos poveikį į svarbiausias išorės veiksmų ir BSGP strategijas, politikos dokumentus ir finansines priemones; |
| --- | --- |

24.

ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją bei Komisiją integruoti galimą klimato kaitos poveikį į svarbiausias išorės veiksmų ir BSGP strategijas, politikos dokumentus ir finansines priemones;

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad energetinis saugumas glaudžiai susijęs su klimato kaita; mano, kad energetinis saugumas turi būti didinamas mažinant ES priklausomybę nuo iškastinio kuro, pvz., vamzdynais importuojamo iš Rusijos; primena, kad minėti vamzdynai bus pažeidžiami ir sutriks tiekimas dėl amžino įšalo tirpimo, ir pabrėžia, kad Arkties pokyčiai – tai vienas iš svarbiausių klimato kaitos padarinių ES saugumui; pabrėžia poreikį spręsti šio rizikos daugiklio klausimą numatant sustiprintą ES Arkties strategiją ir įgyvendinant patobulintą ES gaminamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo politiką, kuria būtų galima labai sumažinti Sąjungos priklausomybę nuo išorės šaltinių, taigi būtų pagerinta jos saugumo padėtis; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į tai, kad energetinis saugumas glaudžiai susijęs su klimato kaita; mano, kad energetinis saugumas turi būti didinamas mažinant ES priklausomybę nuo iškastinio kuro, pvz., vamzdynais importuojamo iš Rusijos; primena, kad minėti vamzdynai bus pažeidžiami ir sutriks tiekimas dėl amžino įšalo tirpimo, ir pabrėžia, kad Arkties pokyčiai – tai vienas iš svarbiausių klimato kaitos padarinių ES saugumui; pabrėžia poreikį spręsti šio rizikos daugiklio klausimą numatant sustiprintą ES Arkties strategiją ir įgyvendinant patobulintą ES gaminamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo politiką, kuria būtų galima labai sumažinti Sąjungos priklausomybę nuo išorės šaltinių, taigi būtų pagerinta jos saugumo padėtis;

| 26. | ragina Europos gynybos agentūrą (EGA) ir valstybių narių ginkluotąsias pajėgas vystyti ekologiškas ir atsižvelgiant į energijos vartojimą sukurtas technologijas, visapusiškai pasinaudojant atsinaujinančiųjų energijos išteklių teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

26.

ragina Europos gynybos agentūrą (EGA) ir valstybių narių ginkluotąsias pajėgas vystyti ekologiškas ir atsižvelgiant į energijos vartojimą sukurtas technologijas, visapusiškai pasinaudojant atsinaujinančiųjų energijos išteklių teikiamomis galimybėmis;

| 27. | palankiai vertina neseniai dėtas pastangas siekiant stiprinti NATO ir ES koordinavimą plėtojant pajėgumus; pripažįsta, kad labai svarbu nustatyti abipusę bendradarbiavimo naudą ir kartu laikytis konkrečių abiejų organizacijų įsipareigojimų; pabrėžia, kad būtina nustatyti ir kurti projektų, kurie susiejami ir kuriais dalijamasi, ir pažangiosios gynybos projektų (NATO), kuriais galėtų būti reaguojama į gaivalines nelaimes ir klimato kaitos sukeltas krizes, sąsajas; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina neseniai dėtas pastangas siekiant stiprinti NATO ir ES koordinavimą plėtojant pajėgumus; pripažįsta, kad labai svarbu nustatyti abipusę bendradarbiavimo naudą ir kartu laikytis konkrečių abiejų organizacijų įsipareigojimų; pabrėžia, kad būtina nustatyti ir kurti projektų, kurie susiejami ir kuriais dalijamasi, ir pažangiosios gynybos projektų (NATO), kuriais galėtų būti reaguojama į gaivalines nelaimes ir klimato kaitos sukeltas krizes, sąsajas;

| 28. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją kuo skubiau išnaudoti visas Lisabonos sutarties galimybes ir pateikti pasiūlymų dėl pradinio fondo (ES sutarties 41 straipsnio 3 dalis) įgyvendinimo, susijusio su galimais būsimais projektais, kurie susiejami ir kuriais dalijamasi, bendrais pajėgumais ir bendru ir nuolatiniu įrangos, skirtos civilinėms krizių operacijoms, rezervu; |
| --- | --- |

28.

ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją kuo skubiau išnaudoti visas Lisabonos sutarties galimybes ir pateikti pasiūlymų dėl pradinio fondo (ES sutarties 41 straipsnio 3 dalis) įgyvendinimo, susijusio su galimais būsimais projektais, kurie susiejami ir kuriais dalijamasi, bendrais pajėgumais ir bendru ir nuolatiniu įrangos, skirtos civilinėms krizių operacijoms, rezervu;

Naujo ryžto būtinybė: strateginiai ir konceptualūs uždaviniai

| 29. | pažymi, kad neigiamas klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių poveikis taikai, saugumui ir stabilumui galėtų būti įtrauktas į visus strateginius BUSP ir BSGP dokumentus, kurie yra pavienių politikos krypčių ir misijų planavimo ir valdymo gairės; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad neigiamas klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių poveikis taikai, saugumui ir stabilumui galėtų būti įtrauktas į visus strateginius BUSP ir BSGP dokumentus, kurie yra pavienių politikos krypčių ir misijų planavimo ir valdymo gairės;

| 30. | pažymi, kad išankstinio vertinimo ir faktų nustatymo pajėgumai turėtų užtikrinti, kad ES reaguotų į krizes naudodama tinkamiausias turimas priemones, kuo anksčiau dislokuodama skirtingų sričių specialistų grupes, kurios būtų sudarytos iš civilinių, karinių ir civilinių-karinių ekspertų; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad išankstinio vertinimo ir faktų nustatymo pajėgumai turėtų užtikrinti, kad ES reaguotų į krizes naudodama tinkamiausias turimas priemones, kuo anksčiau dislokuodama skirtingų sričių specialistų grupes, kurios būtų sudarytos iš civilinių, karinių ir civilinių-karinių ekspertų;

| 31. | pabrėžia, kad ES galimybės pasinaudoti tikslia ir laiku atliekama analize bus itin svarbios siekiant reaguoti į dėl klimato kaitos susidariusią nesaugią padėtį ir ją numatyti, o BSGP pajėgumai galėtų būti geras informacijos šaltinis šiuo požiūriu; ES turėtų imtis veiksmų siekdama toliau plėtoti duomenų rinkimo ir informacijos analizės pajėgumus, pasinaudodama tokiomis struktūromis, kaip ES delegacijos, ES Palydovų centras ir ES žvalgybos analizės centras; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad ES galimybės pasinaudoti tikslia ir laiku atliekama analize bus itin svarbios siekiant reaguoti į dėl klimato kaitos susidariusią nesaugią padėtį ir ją numatyti, o BSGP pajėgumai galėtų būti geras informacijos šaltinis šiuo požiūriu; ES turėtų imtis veiksmų siekdama toliau plėtoti duomenų rinkimo ir informacijos analizės pajėgumus, pasinaudodama tokiomis struktūromis, kaip ES delegacijos, ES Palydovų centras ir ES žvalgybos analizės centras;

| 32. | mano, kad išankstinis perspėjimas ir išankstiniai prevenciniai veiksmai, susiję su neigiamais klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių padariniais, priklauso nuo tinkamų žmogiškųjų išteklių ir duomenų rinkimo bei analizės metodų; pažymi, kad susiję EIVT skyriai, kurie sprendžia saugumo klausimus, ir susijusios Komisijos tarnybos bei geografinės tarnybos turėtų integruoti gaivalinių nelaimių poveikio tarptautiniam saugumui ir politiniam stabilumui analizę į savo veiksmus; rekomenduoja teikti EIVT ir Komisijos darbuotojams mokymus apie gaivalinių nelaimių poveikio krizių vystymuisi, politiniam stabilumui ir saugumui stebėseną; ragina parengti bendrus analizės, rizikos vertinimo ir bendros perspėjimo sistemos nustatymo kriterijus; |
| --- | --- |

32.

mano, kad išankstinis perspėjimas ir išankstiniai prevenciniai veiksmai, susiję su neigiamais klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių padariniais, priklauso nuo tinkamų žmogiškųjų išteklių ir duomenų rinkimo bei analizės metodų; pažymi, kad susiję EIVT skyriai, kurie sprendžia saugumo klausimus, ir susijusios Komisijos tarnybos bei geografinės tarnybos turėtų integruoti gaivalinių nelaimių poveikio tarptautiniam saugumui ir politiniam stabilumui analizę į savo veiksmus; rekomenduoja teikti EIVT ir Komisijos darbuotojams mokymus apie gaivalinių nelaimių poveikio krizių vystymuisi, politiniam stabilumui ir saugumui stebėseną; ragina parengti bendrus analizės, rizikos vertinimo ir bendros perspėjimo sistemos nustatymo kriterijus;

| 33. | ragina atitinkamas EIVT ir Komisijos tarnybas didinti saugumo padėties analizės ir politikos planavimo koordinavimą, taip pat sistemingą keitimąsi informacija su klimato kaita ir gaivalinėmis nelaimėmis susijusiais klausimais; primygtinai ragina atitinkamas EIVT tarnybas naudotis ryšių kanalais ir keitimosi informacija priemonėmis su atitinkamomis Komisijos tarnybomis, visų pirma Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD, taip pat su JT agentūromis ir programomis ir NATO; pažymi, kad civilinės ir karinės struktūros, kurių užduotis – imtis atsakomųjų veiksmų dėl klimato kaitos sukeltų krizių ir gaivalinių nelaimių, turėtų glaudžiai bendradarbiauti su visomis pilietinės visuomenės, humanitarinėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

33.

ragina atitinkamas EIVT ir Komisijos tarnybas didinti saugumo padėties analizės ir politikos planavimo koordinavimą, taip pat sistemingą keitimąsi informacija su klimato kaita ir gaivalinėmis nelaimėmis susijusiais klausimais; primygtinai ragina atitinkamas EIVT tarnybas naudotis ryšių kanalais ir keitimosi informacija priemonėmis su atitinkamomis Komisijos tarnybomis, visų pirma Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD, taip pat su JT agentūromis ir programomis ir NATO; pažymi, kad civilinės ir karinės struktūros, kurių užduotis – imtis atsakomųjų veiksmų dėl klimato kaitos sukeltų krizių ir gaivalinių nelaimių, turėtų glaudžiai bendradarbiauti su visomis pilietinės visuomenės, humanitarinėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis;

| 34. | ragina Komisiją parengti nenumatytų atvejų planus, pagal kuriuos ES reaguotų į gaivalines nelaimes ir klimato kaitos sukeltas krizes už Sąjungos ribų, kurios daro tiesioginį arba netiesioginį poveikį Sąjungos saugumui (pvz., klimato kaitos sukelta migracija); |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją parengti nenumatytų atvejų planus, pagal kuriuos ES reaguotų į gaivalines nelaimes ir klimato kaitos sukeltas krizes už Sąjungos ribų, kurios daro tiesioginį arba netiesioginį poveikį Sąjungos saugumui (pvz., klimato kaitos sukelta migracija);

| 35. | labai pritaria veiksmams, kurių 2011 m. Lenkijos pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu imtasi ES užsienio ministrų lygmeniu, o Vokietijos pirmininkavimo laikotarpiu – JT Saugumo Taryboje, siekiant detaliau paaiškinti klimato kaitos ir jos poveikio saugumui sąveiką; |
| --- | --- |

35.

labai pritaria veiksmams, kurių 2011 m. Lenkijos pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu imtasi ES užsienio ministrų lygmeniu, o Vokietijos pirmininkavimo laikotarpiu – JT Saugumo Taryboje, siekiant detaliau paaiškinti klimato kaitos ir jos poveikio saugumui sąveiką;

| 36. | mano, kad pagrindiniai BSGP politikos dokumentai, įskaitant ES karinio planavimo politiniu ir strateginiu lygmeniu koncepciją (15), ES karinio vadovavimo ir kontrolės koncepciją (16), ES pajėgų kūrimo koncepciją (17) ir ES karinio greitojo reagavimo koncepciją (18), taip pat dokumentus, kurie susiję su civilinėmis BSGP misijomis, pvz., ES visapusiško planavimo koncepciją, ES policijos planavimo ir ES civilinių operacijų valdant krizes vadovavimo ir kontrolės struktūros gairių koncepciją (19), galėtų būti pritaikyti ir pakeisti atsižvelgiant į klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių poveikį; |
| --- | --- |

36.

mano, kad pagrindiniai BSGP politikos dokumentai, įskaitant ES karinio planavimo politiniu ir strateginiu lygmeniu koncepciją (15), ES karinio vadovavimo ir kontrolės koncepciją (16), ES pajėgų kūrimo koncepciją (17) ir ES karinio greitojo reagavimo koncepciją (18), taip pat dokumentus, kurie susiję su civilinėmis BSGP misijomis, pvz., ES visapusiško planavimo koncepciją, ES policijos planavimo ir ES civilinių operacijų valdant krizes vadovavimo ir kontrolės struktūros gairių koncepciją (19), galėtų būti pritaikyti ir pakeisti atsižvelgiant į klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių poveikį;

| 37. | laikosi nuomonės, kad reikėtų vystyti civilinius ir karinius pajėgumus tokiu būdu, kad jie galėtų būti naudojami reaguojant į gaivalines nelaimes ir klimato kaitos sukeltas krizes; mano, kad išskirtinį dėmesį reikėtų skirti karinių pajėgumų plėtojimui visų pirma susiejimo ir dalijimosi procesui; ragina užtikrinti didesnį Europos gynybos agentūros vaidmenį; |
| --- | --- |

37.

laikosi nuomonės, kad reikėtų vystyti civilinius ir karinius pajėgumus tokiu būdu, kad jie galėtų būti naudojami reaguojant į gaivalines nelaimes ir klimato kaitos sukeltas krizes; mano, kad išskirtinį dėmesį reikėtų skirti karinių pajėgumų plėtojimui visų pirma susiejimo ir dalijimosi procesui; ragina užtikrinti didesnį Europos gynybos agentūros vaidmenį;

Institucinio kūrybiškumo būtinybė: priemonės ir pajėgumai

| 38. | pakartoja, kad siekiant veiksmingai reaguoti į tokias krizes, kaip gaivalinės nelaimės, dažnai reikia pasinaudoti tiek civiliniais, tiek kariniais pajėgumais ir užtikrinti glaudesnį šių išteklių bendradarbiavimą; primena, kad būtina apibrėžti nišai būdingus pajėgumus ir spragas, kurių atžvilgiu kariniai pajėgumai galėtų duoti papildomos naudos; |
| --- | --- |

38.

pakartoja, kad siekiant veiksmingai reaguoti į tokias krizes, kaip gaivalinės nelaimės, dažnai reikia pasinaudoti tiek civiliniais, tiek kariniais pajėgumais ir užtikrinti glaudesnį šių išteklių bendradarbiavimą; primena, kad būtina apibrėžti nišai būdingus pajėgumus ir spragas, kurių atžvilgiu kariniai pajėgumai galėtų duoti papildomos naudos;

| 39. | pabrėžia, kad būtina parengti konkretų karinių ir civilinių BSGP pajėgumų, itin tinkančių imantis atsakomųjų veiksmų dėl klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių ir vykdant BSGP misijas, sąrašą; pabrėžia, kad rengiant šį sąrašą ypatingas dėmesys turėtų būti teikiamas konsultacinės grupės dėl karinių ir civilinės gynybos išteklių panaudojimo darbui; pažymi, kad tokie ištekliai – tai, be kita ko, inžinerijos pajėgumai, pvz., ad hoc uosto ir (arba) oro uosto infrastruktūros statyba ir veikimas, oro ir jūros operacijų valdymas ir transportas, kilnojamosios ligoninės, įskaitant intensyviąją priežiūrą, komunikacijų infrastruktūra, vandens valymas ir kuro valdymas; ragina Tarybą ir EGA 2013 m. persvarstant pajėgumų plėtojimo programą dabartinius civilinių ir karinių pajėgumų sąrašus suderinti su sąrašais, kurie būtini siekiant spręsti klimato kaitos keliamas problemas, ir pateikti reikiamus pasiūlymus, kuriais būtų pašalinami visi šiuose sąrašuose esami trūkumai; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad būtina parengti konkretų karinių ir civilinių BSGP pajėgumų, itin tinkančių imantis atsakomųjų veiksmų dėl klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių ir vykdant BSGP misijas, sąrašą; pabrėžia, kad rengiant šį sąrašą ypatingas dėmesys turėtų būti teikiamas konsultacinės grupės dėl karinių ir civilinės gynybos išteklių panaudojimo darbui; pažymi, kad tokie ištekliai – tai, be kita ko, inžinerijos pajėgumai, pvz., ad hoc uosto ir (arba) oro uosto infrastruktūros statyba ir veikimas, oro ir jūros operacijų valdymas ir transportas, kilnojamosios ligoninės, įskaitant intensyviąją priežiūrą, komunikacijų infrastruktūra, vandens valymas ir kuro valdymas; ragina Tarybą ir EGA 2013 m. persvarstant pajėgumų plėtojimo programą dabartinius civilinių ir karinių pajėgumų sąrašus suderinti su sąrašais, kurie būtini siekiant spręsti klimato kaitos keliamas problemas, ir pateikti reikiamus pasiūlymus, kuriais būtų pašalinami visi šiuose sąrašuose esami trūkumai;

| 40. | pabrėžia, kad remiantis jau esamais pajėgumais, pvz., ES kovinėmis grupėmis ir Europos oro transporto vadovavimo struktūra, būtina išnagrinėti galimybę sukurti papildomus bendrus pajėgumus, kuriuos būtų galima panaudoti vykdant operacijas klimato kaitos ar gaivalinių nelaimių poveikiui šalinti; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad remiantis jau esamais pajėgumais, pvz., ES kovinėmis grupėmis ir Europos oro transporto vadovavimo struktūra, būtina išnagrinėti galimybę sukurti papildomus bendrus pajėgumus, kuriuos būtų galima panaudoti vykdant operacijas klimato kaitos ar gaivalinių nelaimių poveikiui šalinti;

| 41. | pabrėžia, kad reikia išnagrinėti būdus, kuriais būtų didinamas šalies ir užsienio ginkluotųjų pajėgų energijos vartojimo efektyvumas ir aplinkos apsaugos vadyba, taip pat pasinaudojant atsinaujinančiųjų energijos išteklių teikiamomis galimybėmis; primena, kad vienos ES valstybės narės ginkluotosios pajėgos suvartoja tiek energijos, kiek jos suvartoja didelis Europos miestas, ir kad todėl karinės struktūros taip pat turėtų būti išradingos siekdamos mažinti ekologinį pėdsaką; pritaria ataskaitai „Ekologiškesni žydrieji šalmai. Aplinka, gamtos ištekliai ir JT taikos palaikymo operacijos“ (angl. Greening the Blue Helmets: Environment, Natural Resources and UN Peacekeeping Operations), kurią 2012 m. gegužės mėn. paskelbė UNEP, JT Taikos palaikymo operacijų skyrius (UNDPKO) ir JT Paramos vietoje skyrius (UNDFS); atkreipia dėmesį į tai, kad jau kelerius metus JAV (20) ginkluotosios pajėgos aktyviai siekė padidinti energetinį nepriklausomumą ir vartoti tvarius energijos išteklius bei didinti energijos vartojimo efektyvumą vykdant visas karines operacijas ir naudojantis infrastruktūra; šiuo požiūriu pritaria neseniai paskelbtam EGA projektui GO GREEN, kuriuo siekiama iš esmės padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą; pabrėžia poreikį taip pat parengti BSGP misijoms skirtas geriausios praktikos efektyvaus išteklių naudojimo ir aplinkos apsaugos vadybos stebėsenos srityje gaires; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad reikia išnagrinėti būdus, kuriais būtų didinamas šalies ir užsienio ginkluotųjų pajėgų energijos vartojimo efektyvumas ir aplinkos apsaugos vadyba, taip pat pasinaudojant atsinaujinančiųjų energijos išteklių teikiamomis galimybėmis; primena, kad vienos ES valstybės narės ginkluotosios pajėgos suvartoja tiek energijos, kiek jos suvartoja didelis Europos miestas, ir kad todėl karinės struktūros taip pat turėtų būti išradingos siekdamos mažinti ekologinį pėdsaką; pritaria ataskaitai „Ekologiškesni žydrieji šalmai. Aplinka, gamtos ištekliai ir JT taikos palaikymo operacijos“ (angl. Greening the Blue Helmets: Environment, Natural Resources and UN Peacekeeping Operations), kurią 2012 m. gegužės mėn. paskelbė UNEP, JT Taikos palaikymo operacijų skyrius (UNDPKO) ir JT Paramos vietoje skyrius (UNDFS); atkreipia dėmesį į tai, kad jau kelerius metus JAV (20) ginkluotosios pajėgos aktyviai siekė padidinti energetinį nepriklausomumą ir vartoti tvarius energijos išteklius bei didinti energijos vartojimo efektyvumą vykdant visas karines operacijas ir naudojantis infrastruktūra; šiuo požiūriu pritaria neseniai paskelbtam EGA projektui GO GREEN, kuriuo siekiama iš esmės padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą; pabrėžia poreikį taip pat parengti BSGP misijoms skirtas geriausios praktikos efektyvaus išteklių naudojimo ir aplinkos apsaugos vadybos stebėsenos srityje gaires;

| 42. | be to, pabrėžia, kad didesni pokyčiai Europos gynybos pramonės bazės srityje turi atitikti konkrečius klimato sukeltoms krizėms ir gaivalinėms nelaimėms taikomus reikalavimus; ragina sustiprinti EGA vaidmenį šiame procese glaudžiai bendradarbiaujant su ES kariniu komitetu; ragina abi BSGP tarnybas užtikrinti, kad pirkimo programose ir pajėgumų plėtojimo programose tinkamas finansavimas ir kiti ištekliai būtų skiriami konkrečioms atsakomųjų veiksmų dėl klimato kaitos ir gaivalinių nelaimų reikmėms; |
| --- | --- |

42.

be to, pabrėžia, kad didesni pokyčiai Europos gynybos pramonės bazės srityje turi atitikti konkrečius klimato sukeltoms krizėms ir gaivalinėms nelaimėms taikomus reikalavimus; ragina sustiprinti EGA vaidmenį šiame procese glaudžiai bendradarbiaujant su ES kariniu komitetu; ragina abi BSGP tarnybas užtikrinti, kad pirkimo programose ir pajėgumų plėtojimo programose tinkamas finansavimas ir kiti ištekliai būtų skiriami konkrečioms atsakomųjų veiksmų dėl klimato kaitos ir gaivalinių nelaimų reikmėms;

| 43. | ragina kariuomenę prisiimti savo atsakomybę aplinkos tvarumo srityje ir ragina techninius ekspertus ieškoti ekologiškesnės veiklos būdų, pradedant išmetamųjų dujų kiekio mažinimu ir baigiant perdirbamumo didinimu; |
| --- | --- |

43.

ragina kariuomenę prisiimti savo atsakomybę aplinkos tvarumo srityje ir ragina techninius ekspertus ieškoti ekologiškesnės veiklos būdų, pradedant išmetamųjų dujų kiekio mažinimu ir baigiant perdirbamumo didinimu;

| 44. | pabrėžia, kad reikia toliau taikyti ir vis stiprinti išsamų požiūrį įgyvendinant kitą 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, kad būtų švelninamas gaivalinių nelaimių ir klimato sukeltų krizių poveikis ir reaguojama į jas panaudojant visas atitinkamas Sąjungos turimas priemones; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl atnaujintos stabilumo priemonės, kuria jau atsižvelgiama į neigiamą klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių poveikį saugumui, taikai ir politiniam stabilumui; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad reikia toliau taikyti ir vis stiprinti išsamų požiūrį įgyvendinant kitą 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, kad būtų švelninamas gaivalinių nelaimių ir klimato sukeltų krizių poveikis ir reaguojama į jas panaudojant visas atitinkamas Sąjungos turimas priemones; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl atnaujintos stabilumo priemonės, kuria jau atsižvelgiama į neigiamą klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių poveikį saugumui, taikai ir politiniam stabilumui;

| 45. | prašo, kad būtų nustatytas tokių pasiūlymų finansinis poveikis ir į jį taip pat būtų atsižvelgta persvarstant ES biudžetą; |
| --- | --- |

45.

prašo, kad būtų nustatytas tokių pasiūlymų finansinis poveikis ir į jį taip pat būtų atsižvelgta persvarstant ES biudžetą;

| 46. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pasiųsti ekspertus klimato saugumo klausimu į ES delegacijas labiausiai paveiktose šalyse ir regionuose siekiant stiprinti Sąjungos pajėgumą, susijusį su ankstyvuoju perspėjimu ir informavimu apie galimus būsimus konfliktus; |
| --- | --- |

46.

ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pasiųsti ekspertus klimato saugumo klausimu į ES delegacijas labiausiai paveiktose šalyse ir regionuose siekiant stiprinti Sąjungos pajėgumą, susijusį su ankstyvuoju perspėjimu ir informavimu apie galimus būsimus konfliktus;

| 47. | ragina EIVT didinti Sąjungos ir jos kaimyninių šalių veiksmų koordinavimą reagavimo į klimato sukeltas krizes pajėgumų kūrimo srityje; |
| --- | --- |

47.

ragina EIVT didinti Sąjungos ir jos kaimyninių šalių veiksmų koordinavimą reagavimo į klimato sukeltas krizes pajėgumų kūrimo srityje;

| 48. | ragina EIVT propaguoti tai, kad planuojant ir vykdant karines, civilines-karines ir civilines operacijas visame pasaulyje būtų atsižvelgiama į klimato kaitos ir aplinkos apsaugos aspektus; |
| --- | --- |

48.

ragina EIVT propaguoti tai, kad planuojant ir vykdant karines, civilines-karines ir civilines operacijas visame pasaulyje būtų atsižvelgiama į klimato kaitos ir aplinkos apsaugos aspektus;

| 49. | palankiai vertina sumanymą įsteigti JT specialiojo pasiuntinio klimato kaitos saugumo klausimu pareigybę; |
| --- | --- |

49.

palankiai vertina sumanymą įsteigti JT specialiojo pasiuntinio klimato kaitos saugumo klausimu pareigybę;

| 50. | ragina visoje ES ir tose valstybėse narėse, kurios ateityje gali veikti laikydamosi nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo nuostatų, sukurti koordinavimo priemones, siekiant užtikrinti, kad jų veiksmai atitiktų išsamų ES metodą šioje srityje; |
| --- | --- |

50.

ragina visoje ES ir tose valstybėse narėse, kurios ateityje gali veikti laikydamosi nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo nuostatų, sukurti koordinavimo priemones, siekiant užtikrinti, kad jų veiksmai atitiktų išsamų ES metodą šioje srityje;

| 51. | laikosi nuomonės, kad gaivalinių nelaimių ir klimato sukeltų krizių poveikio tarptautiniam ir Europos saugumui studijos turėtų būti įtrauktos į Europos saugumo ir gynybos koledžo mokymo programą; |
| --- | --- |

51.

laikosi nuomonės, kad gaivalinių nelaimių ir klimato sukeltų krizių poveikio tarptautiniam ir Europos saugumui studijos turėtų būti įtrauktos į Europos saugumo ir gynybos koledžo mokymo programą;

| 52. | ragina ES išanalizuoti klimato kaitos poveikį saugumui vedant dialogą su trečiosiomis šalimis, ypač su tokiomis pagrindinėmis partnerėmis, kaip Indija, Kinija ir Rusija; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti iš tikrųjų veiksmingą atsaką reikia daugiašalio požiūrio ir bendrų investicijų su trečiosiomis šalimis ir kad ES galėtų plėtoti bendradarbiavimą su trečiųjų šalių kariuomene vykdydama bendras vystymosi ir mokymo misijas; |
| --- | --- |

52.

ragina ES išanalizuoti klimato kaitos poveikį saugumui vedant dialogą su trečiosiomis šalimis, ypač su tokiomis pagrindinėmis partnerėmis, kaip Indija, Kinija ir Rusija; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti iš tikrųjų veiksmingą atsaką reikia daugiašalio požiūrio ir bendrų investicijų su trečiosiomis šalimis ir kad ES galėtų plėtoti bendradarbiavimą su trečiųjų šalių kariuomene vykdydama bendras vystymosi ir mokymo misijas;

o

o o

| 53. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, ES valstybių narių parlamentams, NATO Parlamentinei Asamblėjai, NATO Generaliniam Sekretoriui, JT Generalinei Asamblėjai ir JT Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

53.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, ES valstybių narių parlamentams, NATO Parlamentinei Asamblėjai, NATO Generaliniam Sekretoriui, JT Generalinei Asamblėjai ir JT Generaliniam Sekretoriui.

---

(1)  http://ec.europa.eu/clima/events/0052/council_conclusions_en.pdf.

(2)  http://eeas.europa.eu/environment/docs/2011_joint_paper_euclimate_diplomacy_en.pdf.

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/reports/99387.pdf.

(4)  OL L 314, 2007 12 1, p. 9.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0404.

(6)  OL C 136 E, 2012 5 11, p. 71.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0574.

(8)  http://www.un.org/News/Press/docs/2011/sc10332.doc.htm.

(9)  www.unep.org/disastersandconflicts.

(10)  2005 m. JT pasaulio aukščiausiojo lygio vadovų susitikimo išvadų dokumento 138 ir 139 straipsniai, 2006 m. balandžio mėn. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucija (S/RES/1674), 2009 m. rugsėjo 15 d. JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki-Moono pranešimas „Pareigos apsaugoti įgyvendinimas“ ir JT Generalinės Asamblėjos 2009 m. spalio 7 d. rezoliucija dėl pareigos apsaugoti (A/RES/63/308).

(11)  http://www.unhcr.org/refworld/docid/47da87822.html.

(12)  Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Europos Komisijos bendras pareiškimas (2008/C25/01).

(13)  Jungtinių Tautų aplinkos programa (UNEP), Jungtinių Tautų vystymo programa (JTVP), Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO), Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija (JT EEK) ir Vidurio ir Rytų Europos šalių regioninis aplinkos centras (RAC).

(14)  Jungtinių Tautų vystymo programa (JTVP), Jungtinių Tautų aplinkos programa (UNAP), Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO), Šiaurės Atlanto sutarties organizacija (NATO), Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija (JT EEK) ir Vidurio ir Rytų Europos šalių regioninis aplinkos centras (RAC).

(15)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st10/st10687.en08.pdf.

(16)  Dok. Nr. 10688/08 – įslaptintas.

(17)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st10/st10690.en08.pdf.

(18)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st05/st05654.en09.pdf.

(19)  Dok. Nr. 13983/05; dok. Nr. 6923/1/02; dok. Nr. 9919/07.

(20)  Powering America’s Defence: Energy and the Risks to National Security, 2009 m. gegužės mėn. http://www.cna.org/sites/default/files/Powering%20Americas%20Defense.pdf

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/159 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/159

---

P7_TA(2012)0459

Derybos dėl išsamesnio ES ir Kazachstano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija su Europos Parlamento rekomendacijomis Tarybai ir Komisijai dėl derybų dėl ES ir Kazachstano tvirtesnės partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (2012/2153(INI))

(2015/C 419/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kazachstano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, kuris įsigaliojo 1999 m. liepos 1 d. (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kazachstano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, kuris įsigaliojo 1999 m. liepos 1 d. (1),

| — | atsižvelgdamas į derybas dėl ES ir Kazachstano tvirtesnės partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, kurias Taryba leido pradėti 2011 m. gegužės 24 d. ir kurios buvo pradėtos 2011 m. birželio mėn. Briuselyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į derybas dėl ES ir Kazachstano tvirtesnės partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, kurias Taryba leido pradėti 2011 m. gegužės 24 d. ir kurios buvo pradėtos 2011 m. birželio mėn. Briuselyje,

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl Kazachstano, ypač į savo 2012 m. kovo 15 d. rezoliuciją (2), į 2009 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Jevgenijaus Žovtiso bylos (3) ir į 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl Pasaulinės kovos su mirties bausme dienos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl Kazachstano, ypač į savo 2012 m. kovo 15 d. rezoliuciją (2), į 2009 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Jevgenijaus Žovtiso bylos (3) ir į 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl Pasaulinės kovos su mirties bausme dienos (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl ES strategijos Centrinės Azijos atžvilgiu (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl ES strategijos Centrinės Azijos atžvilgiu (5),

| — | atsižvelgdamas į ES naujos partnerystės su Centrine Azija strategiją „Europos Sąjunga ir Centrinė Azija. Naujos partnerystės strategija“, kurią Europos Vadovų Taryba priėmė 2007 m. birželio 21–22 d., ir į 2008 m. birželio 24 d. ir 2010 m. birželio 28 d. pažangos ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES naujos partnerystės su Centrine Azija strategiją „Europos Sąjunga ir Centrinė Azija. Naujos partnerystės strategija“, kurią Europos Vadovų Taryba priėmė 2007 m. birželio 21–22 d., ir į 2008 m. birželio 24 d. ir 2010 m. birželio 28 d. pažangos ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į ES pareiškimus dėl Kazachstano, padarytus Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) nuolatinės tarybos 2011 m. lapkričio 3 d. ir gruodžio 22 d., 2012 m. sausio 19 d., sausio 26 d. ir vasario 9 d. susitikimuose, ir į ES vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos Catherine Ashton 2011 m. gruodžio 17 d. pareiškimą dėl įvykių Žanaozeno srityje ir į 2012 m. sausio 17 d. pareiškimą dėl 2012 m. sausio 15 d. Kazachstane įvykusių parlamento rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES pareiškimus dėl Kazachstano, padarytus Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) nuolatinės tarybos 2011 m. lapkričio 3 d. ir gruodžio 22 d., 2012 m. sausio 19 d., sausio 26 d. ir vasario 9 d. susitikimuose, ir į ES vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos Catherine Ashton 2011 m. gruodžio 17 d. pareiškimą dėl įvykių Žanaozeno srityje ir į 2012 m. sausio 17 d. pareiškimą dėl 2012 m. sausio 15 d. Kazachstane įvykusių parlamento rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į pareiškimą, kuriame pateikiami ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro 2012 m. sausio 15 d. parlamento rinkimų stebėjimo misijos preliminarūs duomenys ir išvados, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pareiškimą, kuriame pateikiami ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro 2012 m. sausio 15 d. parlamento rinkimų stebėjimo misijos preliminarūs duomenys ir išvados,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 25 d. ESBO atstovo žiniasklaidos laisvės klausimais pareiškimą dėl žiniasklaidos padėties Kazachstane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 25 d. ESBO atstovo žiniasklaidos laisvės klausimais pareiškimą dėl žiniasklaidos padėties Kazachstane,

| — | atsižvelgdamas į bendrąsias nuostatas dėl Sąjungos išorės veiksmų, nustatytas ES sutarties 21 straipsnyje, ir į tarptautinių susitarimų sudarymo procedūrą, nurodytą SESV 218 straipsnyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrąsias nuostatas dėl Sąjungos išorės veiksmų, nustatytas ES sutarties 21 straipsnyje, ir į tarptautinių susitarimų sudarymo procedūrą, nurodytą SESV 218 straipsnyje,

| — | atsižvelgdamas į įsipareigojimus, kuriuos Vyriausioji įgaliotinė prisiėmė 2011 m. lapkričio 24 d. ir 2012 m. gegužės 11 d. laiškuose, dėl mechanizmo, kurį taikant būtų stebimas ES ir Turkmėnistano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (PBS), ypač jo 2 straipsnio, įgyvendinimas; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įsipareigojimus, kuriuos Vyriausioji įgaliotinė prisiėmė 2011 m. lapkričio 24 d. ir 2012 m. gegužės 11 d. laiškuose, dėl mechanizmo, kurį taikant būtų stebimas ES ir Turkmėnistano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (PBS), ypač jo 2 straipsnio, įgyvendinimas;

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 16 d. rezoliucijos dėl JT žmogaus teisių tarybos 19-osios sesijos 23 dalį (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 16 d. rezoliucijos dėl JT žmogaus teisių tarybos 19-osios sesijos 23 dalį (6),

| — | atsižvelgdamas į ES užsienio reikalų ministrų priimtą naują ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir į 2012 m. birželio 25 d. vykusiame 3179-ajame Užsienio reikalų tarybos posėdyje priimtas išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES užsienio reikalų ministrų priimtą naują ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir į 2012 m. birželio 25 d. vykusiame 3179-ajame Užsienio reikalų tarybos posėdyje priimtas išvadas,

| — | atsižvelgdamas į pareiškimą Europos Parlamentui dėl Kazachstano, kurį Vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton vardu 2012 m. kovo 14 d. paskelbė Danijos užsienio reikalų ministras Villy Søvndal (A 122/12); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pareiškimą Europos Parlamentui dėl Kazachstano, kurį Vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton vardu 2012 m. kovo 14 d. paskelbė Danijos užsienio reikalų ministras Villy Søvndal (A 122/12);

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 90 straipsnio 4 dalį ir 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 90 straipsnio 4 dalį ir 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A7-0355/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A7-0355/2012),

| A. | kadangi ES ir Kazachstanas siekia gilinti ir plėsti savo ryšius; kadangi glaudesnis bendradarbiavimas turėtų būti naudingas ir ES, ir Kazachstano žmonėms; kadangi baigus derybas dėl naujojo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo turėtų būti nustatytos išsamios nuostatos dėl bendradarbiavimo ir socialinio bei ekonominio vystymosi galimybės, taip pat būtinas politines ir ekonomines reformas; kadangi vystymasis socialinėje ir ekonominėje srityje yra glaudžiai susijęs; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Kazachstanas siekia gilinti ir plėsti savo ryšius; kadangi glaudesnis bendradarbiavimas turėtų būti naudingas ir ES, ir Kazachstano žmonėms; kadangi baigus derybas dėl naujojo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo turėtų būti nustatytos išsamios nuostatos dėl bendradarbiavimo ir socialinio bei ekonominio vystymosi galimybės, taip pat būtinas politines ir ekonomines reformas; kadangi vystymasis socialinėje ir ekonominėje srityje yra glaudžiai susijęs;

| B. | kadangi PBS taikymo sustabdymo priemonė, nors ja naudojosi retai ir tik iš dalies Taryba, vis dar yra perspektyvus sprendimas rimtų ir dokumentais pagrįstų žmogaus teisių pažeidimų atvejais; |
| --- | --- |

B.

kadangi PBS taikymo sustabdymo priemonė, nors ja naudojosi retai ir tik iš dalies Taryba, vis dar yra perspektyvus sprendimas rimtų ir dokumentais pagrįstų žmogaus teisių pažeidimų atvejais;

| C. | kadangi Kazachstanas atliko teigiamą vaidmenį Vidurinėje Azijoje, nes dėjo pastangas siekdamas plėtoti gerus kaimyninius santykius su kaimyninėmis šalimis, atnaujinti regioninį bendradarbiavimą ir taikiomis priemonėmis spręsti dvišalius klausimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi Kazachstanas atliko teigiamą vaidmenį Vidurinėje Azijoje, nes dėjo pastangas siekdamas plėtoti gerus kaimyninius santykius su kaimyninėmis šalimis, atnaujinti regioninį bendradarbiavimą ir taikiomis priemonėmis spręsti dvišalius klausimus;

| D. | kadangi Europos Parlamentas, siekdamas vykdyti savo politinės kontrolės pareigą, privalo turėti visą informaciją, kad galėtų atidžiai sekti pokyčius Kazachstane ir PBS įgyvendinimą laikantis jo rekomendacijų ir rezoliucijų; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Parlamentas, siekdamas vykdyti savo politinės kontrolės pareigą, privalo turėti visą informaciją, kad galėtų atidžiai sekti pokyčius Kazachstane ir PBS įgyvendinimą laikantis jo rekomendacijų ir rezoliucijų;

| E. | kadangi Kazachstanas buvo priimtas į Europos Tarybos Venecijos komisiją; kadangi per derybas dėl išsamesnio PBS ES ir Kazachstanas turi rasti bendrą kalbą žmogaus teisių ir demokratijos klausimais; |
| --- | --- |

E.

kadangi Kazachstanas buvo priimtas į Europos Tarybos Venecijos komisiją; kadangi per derybas dėl išsamesnio PBS ES ir Kazachstanas turi rasti bendrą kalbą žmogaus teisių ir demokratijos klausimais;

| F. | kadangi 2010 m. Kazachstanas pirmininkavo ESBO; kadangi dar turi būti įvykdyti prisiimti įsipareigojimai suderinti žiniasklaidos įstatymus su tarptautiniais standartais, iki 2008 m. pabaigos liberalizuoti politinių partijų registravimo reikalavimus ir įtraukti ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijas į rinkimų įstatymus; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2010 m. Kazachstanas pirmininkavo ESBO; kadangi dar turi būti įvykdyti prisiimti įsipareigojimai suderinti žiniasklaidos įstatymus su tarptautiniais standartais, iki 2008 m. pabaigos liberalizuoti politinių partijų registravimo reikalavimus ir įtraukti ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijas į rinkimų įstatymus;

| G. | kadangi, nepaisant Kazachstano vyriausybės paskelbto užmojo sustiprinti Kazachstano demokratijos procesą ir surengti tarptautinius standartus atitinkančius rinkimus, 2012 m. sausio 15 d. vykę visuotiniai rinkimai, ESBO vertinimu, ne iki galo atitiko tarptautinius standartus; atsižvelgiant į plataus masto balsavimo pažeidimus ir į tai, kad nebuvo sudarytos reikiamos sąlygos užtikrinti iš tikrųjų pliuralistinius rinkimus; |
| --- | --- |

G.

kadangi, nepaisant Kazachstano vyriausybės paskelbto užmojo sustiprinti Kazachstano demokratijos procesą ir surengti tarptautinius standartus atitinkančius rinkimus, 2012 m. sausio 15 d. vykę visuotiniai rinkimai, ESBO vertinimu, ne iki galo atitiko tarptautinius standartus; atsižvelgiant į plataus masto balsavimo pažeidimus ir į tai, kad nebuvo sudarytos reikiamos sąlygos užtikrinti iš tikrųjų pliuralistinius rinkimus;

| H. | kadangi po tragiškų 2011 m. gruodžio mėn. įvykių Žanaozeno srityje opozicinės partijos, nepriklausomos žiniasklaidos priemonės, profesinės sąjungos, aktyvistai ir žmogaus teisių gynėjai tapo represijų, įskaitant sulaikymus neturint įrodymų dėl įstatymų pažeidimo, kuriuos būtų galima traktuoti kaip grindžiamus politiniais motyvais, taikiniais; |
| --- | --- |

H.

kadangi po tragiškų 2011 m. gruodžio mėn. įvykių Žanaozeno srityje opozicinės partijos, nepriklausomos žiniasklaidos priemonės, profesinės sąjungos, aktyvistai ir žmogaus teisių gynėjai tapo represijų, įskaitant sulaikymus neturint įrodymų dėl įstatymų pažeidimo, kuriuos būtų galima traktuoti kaip grindžiamus politiniais motyvais, taikiniais;

| I. | kadangi toliau vyksta atviras ir konstruktyvus EP, Kazachstano oficialių atstovų, pilietinės visuomenės ir NVO atstovų dialogas abipusio intereso klausimais; |
| --- | --- |

I.

kadangi toliau vyksta atviras ir konstruktyvus EP, Kazachstano oficialių atstovų, pilietinės visuomenės ir NVO atstovų dialogas abipusio intereso klausimais;

| J. | kadangi neseniai Kazachstano valdžios institucijos, bendradarbiaudamos su NVO, ėmėsi svarbių žingsnių Vakarų Kazachstane, kad būtų pagerinta regiono gyventojų, ypač streikuojančių darbuotojų, padėtis; |
| --- | --- |

J.

kadangi neseniai Kazachstano valdžios institucijos, bendradarbiaudamos su NVO, ėmėsi svarbių žingsnių Vakarų Kazachstane, kad būtų pagerinta regiono gyventojų, ypač streikuojančių darbuotojų, padėtis;

| K. | kadangi 37 asmenys buvo patraukti baudžiamojon atsakomybėn dėl kaltinimų organizavus masinius neramumus ar juose dalyvavus ir 37 iš jų nuteisti, 13 iš jų, įskaitant garsius naftos sektoriaus darbuotojų streiko lyderius ir aktyvistus, pvz., Talgatą Saktaganovą, Rozą Tuletaevą ir Maksatą Dosmagambetovą, skirta laisvės atėmimo bausmė; kadangi 2012 m. liepos mėn. JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė Navi Pillay po dviejų dienų vizito Kazachstane ragino valdžios institucijas leisti atlikti nepriklausomą tarptautinį įvykių Žanaozene, jų priežasčių ir padarinių tyrimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi 37 asmenys buvo patraukti baudžiamojon atsakomybėn dėl kaltinimų organizavus masinius neramumus ar juose dalyvavus ir 37 iš jų nuteisti, 13 iš jų, įskaitant garsius naftos sektoriaus darbuotojų streiko lyderius ir aktyvistus, pvz., Talgatą Saktaganovą, Rozą Tuletaevą ir Maksatą Dosmagambetovą, skirta laisvės atėmimo bausmė; kadangi 2012 m. liepos mėn. JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė Navi Pillay po dviejų dienų vizito Kazachstane ragino valdžios institucijas leisti atlikti nepriklausomą tarptautinį įvykių Žanaozene, jų priežasčių ir padarinių tyrimą;

| L. | kadangi Tarptautinė pilietinio solidarumo stebėsenos misija savo preliminarioje ataskaitoje daro išvadą, kad negalima teigti, jog Žanaozene vykę teismai atitiko sąžiningam teismo procesui keliamus reikalavimus, ir kad 2011 m. gruodžio mėn. įvykių tyrimas nebuvo nei išsamus, nei nepriklausomas; kadangi ikiteisminio tyrimo metu buvo pažeistos kaltinamųjų ir kai kurių liudytojų teisės, įskaitant įtariamą kankinimų naudojimą, prašymo gauti advokatą atmetimą, bauginimą ir įrodymų klastojimą; kadangi teisme kaltinamųjų pateiktas liudijimas apie netinkamą elgesį ir kankinimą kardomojo kalinimo metu nebuvo visapusiškai, nešališkai ir išsamiai išnagrinėtas tokiu būdu, kad būtų galima atsakingus asmenis patraukti baudžiamojon atsakomybėn; kadangi 2012 m. spalio 7 d. nužudytas Aleksandras Boženko, kuris buvo tragiškų įvykių Žanaozene liudininkas; |
| --- | --- |

L.

kadangi Tarptautinė pilietinio solidarumo stebėsenos misija savo preliminarioje ataskaitoje daro išvadą, kad negalima teigti, jog Žanaozene vykę teismai atitiko sąžiningam teismo procesui keliamus reikalavimus, ir kad 2011 m. gruodžio mėn. įvykių tyrimas nebuvo nei išsamus, nei nepriklausomas; kadangi ikiteisminio tyrimo metu buvo pažeistos kaltinamųjų ir kai kurių liudytojų teisės, įskaitant įtariamą kankinimų naudojimą, prašymo gauti advokatą atmetimą, bauginimą ir įrodymų klastojimą; kadangi teisme kaltinamųjų pateiktas liudijimas apie netinkamą elgesį ir kankinimą kardomojo kalinimo metu nebuvo visapusiškai, nešališkai ir išsamiai išnagrinėtas tokiu būdu, kad būtų galima atsakingus asmenis patraukti baudžiamojon atsakomybėn; kadangi 2012 m. spalio 7 d. nužudytas Aleksandras Boženko, kuris buvo tragiškų įvykių Žanaozene liudininkas;

| M. | kadangi teismas nusprendė, kad opozicinės partijos ALGA vadovas Vladimiras Kozlovas kaltas dėl nesantaikos visuomenėje kurstymo, dėl to, kad ragino prievarta griauti konstitucinę tvarką ir sukūrė grupę, siekdamas vykdyti nusikaltimus ir jai vadovavo, ir buvo nuteistas septynerius su puse metų kalėti; kadangi naftos sektoriaus darbuotojui Akzhanatui Aminovui ir pilietinės visuomenės aktyvistui Serikui Sapargaliui buvo pateikti panašūs kaltinimai ir priimtas sprendimas juos nubausti atitinkamai penkių ir keturių metų laisvės atėmimo bausme, nuosprendžio vykdymą atidedant; |
| --- | --- |

M.

kadangi teismas nusprendė, kad opozicinės partijos ALGA vadovas Vladimiras Kozlovas kaltas dėl nesantaikos visuomenėje kurstymo, dėl to, kad ragino prievarta griauti konstitucinę tvarką ir sukūrė grupę, siekdamas vykdyti nusikaltimus ir jai vadovavo, ir buvo nuteistas septynerius su puse metų kalėti; kadangi naftos sektoriaus darbuotojui Akzhanatui Aminovui ir pilietinės visuomenės aktyvistui Serikui Sapargaliui buvo pateikti panašūs kaltinimai ir priimtas sprendimas juos nubausti atitinkamai penkių ir keturių metų laisvės atėmimo bausme, nuosprendžio vykdymą atidedant;

| N. | kadangi 2012 m. vasario 17 d. Kazachstano prezidentas pasirašė kelis įstatymus, kuriais siekiama tobulinti darbo santykių, darbuotojų teisių ir socialinio dialogo teisinę bazę ir stiprinti teisminių institucijų nepriklausomumą; kadangi, nepaisant šių mėginimų, asmenų teisė burtis į asociacijas, kurti ir registruoti nepriklausomas profesines sąjungas, teisė į kolektyvines derybas ir teisė streikuoti nėra visapusiškai užtikrintos, o teismų sistema nėra visiškai nepriklausoma; kadangi Darbo kodekso pakeitimai, visų pirma 55, 74, 266, 287, 289, 303 ir 305 straipsnių pakeitimai pablogina padėtį darbo santykių, darbuotojų teisių ir socialinio dialogo srityje ir jais pažeidžiama daugelis TDO nustatytų privalomų sąlygų ir kitos tarptautinės konvencijos; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2012 m. vasario 17 d. Kazachstano prezidentas pasirašė kelis įstatymus, kuriais siekiama tobulinti darbo santykių, darbuotojų teisių ir socialinio dialogo teisinę bazę ir stiprinti teisminių institucijų nepriklausomumą; kadangi, nepaisant šių mėginimų, asmenų teisė burtis į asociacijas, kurti ir registruoti nepriklausomas profesines sąjungas, teisė į kolektyvines derybas ir teisė streikuoti nėra visapusiškai užtikrintos, o teismų sistema nėra visiškai nepriklausoma; kadangi Darbo kodekso pakeitimai, visų pirma 55, 74, 266, 287, 289, 303 ir 305 straipsnių pakeitimai pablogina padėtį darbo santykių, darbuotojų teisių ir socialinio dialogo srityje ir jais pažeidžiama daugelis TDO nustatytų privalomų sąlygų ir kitos tarptautinės konvencijos;

| O. | kadangi ES – pagrindinė Kazachstano prekybos partnerė ir didžiausia investuotoja šalyje; kadangi Kazachstanas aiškiai pareiškė norą artėti prie ES standartų ir jos socialinio ir ekonominio modelio, o tai reiškia, kad turės būti vykdoma visapusiška Kazachstano valstybės ir viešojo administravimo reforma; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES – pagrindinė Kazachstano prekybos partnerė ir didžiausia investuotoja šalyje; kadangi Kazachstanas aiškiai pareiškė norą artėti prie ES standartų ir jos socialinio ir ekonominio modelio, o tai reiškia, kad turės būti vykdoma visapusiška Kazachstano valstybės ir viešojo administravimo reforma;

| P. | kadangi Kazachstanas atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant regiono stabilumą ir gali būti tiltu tarp ES ir viso Vidurinės Azijos regiono; |
| --- | --- |

P.

kadangi Kazachstanas atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant regiono stabilumą ir gali būti tiltu tarp ES ir viso Vidurinės Azijos regiono;

| Q. | kadangi Kazachstanas pasiekė svarbių rezultatų skurdo mažinimo, visuomenės sveikatos ir švietimo srityje; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Kazachstanas pasiekė svarbių rezultatų skurdo mažinimo, visuomenės sveikatos ir švietimo srityje;

| R. | kadangi ES labai priklauso nuo iškastinės fosfato uolienos importo siekiant palaikyti jos žemės ūkio ir techninę gamybą; pažymi, kad Kazachstanas daugeliui valstybių tiekia fosforą ir kad 2011 m. gruodžio mėn. Komisija pradėjo antidempingo procedūrą dėl baltojo fosforo importo iš Kazachstano; |
| --- | --- |

R.

kadangi ES labai priklauso nuo iškastinės fosfato uolienos importo siekiant palaikyti jos žemės ūkio ir techninę gamybą; pažymi, kad Kazachstanas daugeliui valstybių tiekia fosforą ir kad 2011 m. gruodžio mėn. Komisija pradėjo antidempingo procedūrą dėl baltojo fosforo importo iš Kazachstano;

| 1. | teigiamai vertina Kazachstano politinę valią ir praktinį įsipareigojimą toliau stiprinti partnerystę su ES ir derybų dėl ES ir Kazachstano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (PBS) pradžią; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina Kazachstano politinę valią ir praktinį įsipareigojimą toliau stiprinti partnerystę su ES ir derybų dėl ES ir Kazachstano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (PBS) pradžią;

| 2. | Tarybai ir Komisijai rekomenduoja:


  Derybinė pozicija








  a) | užtikrinti, kad naujuoju partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu būtų nustatytos išsamios nuostatos dėl tolesnio santykių plėtojimo visose prioritetinėse srityse, įskaitant žmogaus teisių, teisinės valstybės, gero valdymo ir demokratizacijos, jaunimo ir švietimo, ekonomikos vystymosi, prekybos ir investicijų, energetikos ir transporto, aplinkos tvarumo ir vandens ir kovos su bendromis grėsmėmis ir problemomis sritis. |
| --- | --- | --- |

2.

Tarybai ir Komisijai rekomenduoja:

Derybinė pozicija

a)

užtikrinti, kad naujuoju partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu būtų nustatytos išsamios nuostatos dėl tolesnio santykių plėtojimo visose prioritetinėse srityse, įskaitant žmogaus teisių, teisinės valstybės, gero valdymo ir demokratizacijos, jaunimo ir švietimo, ekonomikos vystymosi, prekybos ir investicijų, energetikos ir transporto, aplinkos tvarumo ir vandens ir kovos su bendromis grėsmėmis ir problemomis sritis.

Politinis dialogas ir bendradarbiavimas

| b) | užtikrinti, kad ES veiksmai derėtų su kitų sričių Sąjungos politika ir kad būtų taikomas principas „parama pagal pažangą“, ypač daug dėmesio skiriant politinių, teisinių, ekonominių ir socialinių reformų rėmimui; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad ES veiksmai derėtų su kitų sričių Sąjungos politika ir kad būtų taikomas principas „parama pagal pažangą“, ypač daug dėmesio skiriant politinių, teisinių, ekonominių ir socialinių reformų rėmimui;

| c) | glaudžiai bendradarbiauti su Kazachstanu siekiant stiprinti regionų bendradarbiavimą ir gerinti kaimyninius santykius Vidurinės Azijos regione, užtikrinti, kad į PBS būtų įtrauktos nuostatos dėl regioninio bendradarbiavimo Vidurinės Azijos regione, taip pat prireikus remti pasitikėjimo stiprinimo priemones, ypač vandens ir išteklių valdymo, sienų valdymo, kovos su ekstremizmu bei terorizmu srityse; pageidauja, kad taip bendradarbiaujant būtų skatinami patirties mainai ir atsižvelgiama į regiono pilietinės visuomenės organizacijų rekomendacijas; |
| --- | --- |

c)

glaudžiai bendradarbiauti su Kazachstanu siekiant stiprinti regionų bendradarbiavimą ir gerinti kaimyninius santykius Vidurinės Azijos regione, užtikrinti, kad į PBS būtų įtrauktos nuostatos dėl regioninio bendradarbiavimo Vidurinės Azijos regione, taip pat prireikus remti pasitikėjimo stiprinimo priemones, ypač vandens ir išteklių valdymo, sienų valdymo, kovos su ekstremizmu bei terorizmu srityse; pageidauja, kad taip bendradarbiaujant būtų skatinami patirties mainai ir atsižvelgiama į regiono pilietinės visuomenės organizacijų rekomendacijas;

| d) | siekti Kazachstano paramos, kad būtų užtikrinta sparti pažanga užmezgant nuolatinį ES ir Vidurinės Azijos aukšto lygio regioninio pobūdžio dialogą saugumo klausimais siekiant spręsti bendras problemas ir atremti bendrus pavojus; |
| --- | --- |

d)

siekti Kazachstano paramos, kad būtų užtikrinta sparti pažanga užmezgant nuolatinį ES ir Vidurinės Azijos aukšto lygio regioninio pobūdžio dialogą saugumo klausimais siekiant spręsti bendras problemas ir atremti bendrus pavojus;

| e) | bendradarbiauti su Kazachstanu ir kitomis Vidurinės Azijos valstybėmis, taip pat su vietos, regiono ir tarptautinėmis institucijomis siekiant padidinti saugumą ir skatinti vystymąsi Afganistane; |
| --- | --- |

e)

bendradarbiauti su Kazachstanu ir kitomis Vidurinės Azijos valstybėmis, taip pat su vietos, regiono ir tarptautinėmis institucijomis siekiant padidinti saugumą ir skatinti vystymąsi Afganistane;

| f) | intensyvinti ES veiksmus švietimo, teisinės valstybės, aplinkos ir vandens tiekimo srityse, tam, inter alia, panaudojant ir naujai sukurtas paramos platformas bei teikiant tikslinę pagalbą; taip pat į ES dialogą su Kazachstano valdžia šiose srityse, kai to reikia ir tai padaryti įmanoma, įtraukti vietos nevyriausybines ir pilietinės visuomenės organizacijas; ragina, kad atsižvelgiant į tai, jog šiuo metu sunku užregistruoti nevyriausybines ir pilietinės visuomenės organizacijas, šis dialogas neturi būti apsiribotas oficialiai registruotomis tokiomis organizacijomis; |
| --- | --- |

f)

intensyvinti ES veiksmus švietimo, teisinės valstybės, aplinkos ir vandens tiekimo srityse, tam, inter alia, panaudojant ir naujai sukurtas paramos platformas bei teikiant tikslinę pagalbą; taip pat į ES dialogą su Kazachstano valdžia šiose srityse, kai to reikia ir tai padaryti įmanoma, įtraukti vietos nevyriausybines ir pilietinės visuomenės organizacijas; ragina, kad atsižvelgiant į tai, jog šiuo metu sunku užregistruoti nevyriausybines ir pilietinės visuomenės organizacijas, šis dialogas neturi būti apsiribotas oficialiai registruotomis tokiomis organizacijomis;

| g) | skatinti Kazachstaną bendradarbiauti su kaimyninėmis šalimis, kad būtų rastas bendras sprendimas dėl Kaspijos jūros statuso; |
| --- | --- |

g)

skatinti Kazachstaną bendradarbiauti su kaimyninėmis šalimis, kad būtų rastas bendras sprendimas dėl Kaspijos jūros statuso;

| h) | teikiant tikslinę techninę paramą (keičiantis ekspertais) remti politinių reformų vykdymą ir institucinių pajėgumų didinimą; |
| --- | --- |

h)

teikiant tikslinę techninę paramą (keičiantis ekspertais) remti politinių reformų vykdymą ir institucinių pajėgumų didinimą;

Žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės

| i) | užtikrinti, kad į partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą būtų įtrauktos nuostatos ir kriterijai dėl Kazachstano konstitucijoje įtvirtintų žmogaus teisių apsaugos ir stiprinimo, remiantis, kiek tik įmanoma, Europos Tarybos (Venecijos komisijos), ESBO ir JT nustatytais standartais, kurių Kazachstanas įsipareigojo laikytis; |
| --- | --- |

i)

užtikrinti, kad į partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą būtų įtrauktos nuostatos ir kriterijai dėl Kazachstano konstitucijoje įtvirtintų žmogaus teisių apsaugos ir stiprinimo, remiantis, kiek tik įmanoma, Europos Tarybos (Venecijos komisijos), ESBO ir JT nustatytais standartais, kurių Kazachstanas įsipareigojo laikytis;

| j) | raginti Kazachstano valdžios institucijas dėti visas pastangas siekiant gerinti žmogaus teisių padėtį šalyje; |
| --- | --- |

j)

raginti Kazachstano valdžios institucijas dėti visas pastangas siekiant gerinti žmogaus teisių padėtį šalyje;

| k) | pabrėžti, kad derybų dėl naujojo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo pažanga turi būti susieta su politinių reformų pažanga; primygtinai raginti Kazachstaną toliau laikytis prisiimto įsipareigojimo vykdyti tolesnes reformas siekiant sukurti atvirą ir demokratinę visuomenę, įskaitant nepriklausomą pilietinę visuomenę ir opoziciją, kuri gerbtų pagrindines teises ir teisinės valstybės principą; pasiūlyti atitinkamą ES pagalbą reformų vykdymui; |
| --- | --- |

k)

pabrėžti, kad derybų dėl naujojo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo pažanga turi būti susieta su politinių reformų pažanga; primygtinai raginti Kazachstaną toliau laikytis prisiimto įsipareigojimo vykdyti tolesnes reformas siekiant sukurti atvirą ir demokratinę visuomenę, įskaitant nepriklausomą pilietinę visuomenę ir opoziciją, kuri gerbtų pagrindines teises ir teisinės valstybės principą; pasiūlyti atitinkamą ES pagalbą reformų vykdymui;

| l) | reiškia rimtą susirūpinimą dėl areštų neįrodžius, kad buvo pažeisti įstatymai, nes šie areštai gali būti laikomi politiškai motyvuotais ir parodė, kad nepaisoma 2012 m. kovo 15 d. Parlamento rezoliucijos, kurioje reikalaujama paleisti visus asmenis, kurie įkalinti dėl politinių motyvų; |
| --- | --- |

l)

reiškia rimtą susirūpinimą dėl areštų neįrodžius, kad buvo pažeisti įstatymai, nes šie areštai gali būti laikomi politiškai motyvuotais ir parodė, kad nepaisoma 2012 m. kovo 15 d. Parlamento rezoliucijos, kurioje reikalaujama paleisti visus asmenis, kurie įkalinti dėl politinių motyvų;

| m) | atsižvelgdamas į tai, ragina Kazachstano valdžios institucijas nedelsiant ir nešališkai ištirti visus kaltinimus kankinimais ir blogu elgesiu, susijusius su Žanaozeno smurto įvykiais, ir nusikaltimų vykdytojus patraukti baudžiamojon atsakomybėn; panaikinti abejotiną baudžiamąjį kaltinimą dėl nesantaikos kurstymo visuomenėje ir nutraukti šiuo pagrindu sulaikytų opozicijos aktyvistų kardomąjį kalinimą; ir peržiūrėti teisės aktus dėl susirinkimų laisvės ir suderinti juos su Kazachstano tarptautiniais įsipareigojimais dėl susirinkimų laisvės; |
| --- | --- |

m)

atsižvelgdamas į tai, ragina Kazachstano valdžios institucijas nedelsiant ir nešališkai ištirti visus kaltinimus kankinimais ir blogu elgesiu, susijusius su Žanaozeno smurto įvykiais, ir nusikaltimų vykdytojus patraukti baudžiamojon atsakomybėn; panaikinti abejotiną baudžiamąjį kaltinimą dėl nesantaikos kurstymo visuomenėje ir nutraukti šiuo pagrindu sulaikytų opozicijos aktyvistų kardomąjį kalinimą; ir peržiūrėti teisės aktus dėl susirinkimų laisvės ir suderinti juos su Kazachstano tarptautiniais įsipareigojimais dėl susirinkimų laisvės;

| n) | reiškia didelį susirūpinimą dėl Kazachstano generalinės prokuratūros 2012 m. lapkričio 20 d. iškeltos bylos, kuria reikalaujama neregistruotą opozicijos partiją Alga, organizaciją Khalyk Maidany ir kelias opozicinės žiniasklaidos grupes uždrausti paskelbiant jas ekstremistinėmis; aiškiai pabrėžia, kad teisėta kova prieš terorizmą ir ekstremizmą neturėtų būti naudojama kaip pretekstas drausti opozicijos veiklą ir užkirsti kelią žodžio laisvei; |
| --- | --- |

n)

reiškia didelį susirūpinimą dėl Kazachstano generalinės prokuratūros 2012 m. lapkričio 20 d. iškeltos bylos, kuria reikalaujama neregistruotą opozicijos partiją Alga, organizaciją Khalyk Maidany ir kelias opozicinės žiniasklaidos grupes uždrausti paskelbiant jas ekstremistinėmis; aiškiai pabrėžia, kad teisėta kova prieš terorizmą ir ekstremizmą neturėtų būti naudojama kaip pretekstas drausti opozicijos veiklą ir užkirsti kelią žodžio laisvei;

| o) | reiškia gilų susirūpinimą dėl Vladimiro Kozlovo, Akzhanato Aminovo ir Seriko Sapargalio nuosprendžio, kurį priėmė teismas su daugybe procedūrinių trūkumų ir kurio poveikis dar labiau apriboti politinę Kazachstano opozicijos laisvę; ragina Kazachstano valdžios institucijas užtikrinti V. Kozlovui, A. Aminovui ir S. Sapargaliui sąžiningą ir skaidrią apeliacijos procedūrą; |
| --- | --- |

o)

reiškia gilų susirūpinimą dėl Vladimiro Kozlovo, Akzhanato Aminovo ir Seriko Sapargalio nuosprendžio, kurį priėmė teismas su daugybe procedūrinių trūkumų ir kurio poveikis dar labiau apriboti politinę Kazachstano opozicijos laisvę; ragina Kazachstano valdžios institucijas užtikrinti V. Kozlovui, A. Aminovui ir S. Sapargaliui sąžiningą ir skaidrią apeliacijos procedūrą;

| p) | reikalauja, kad Kazachstanas tęstų savo Žmogus teisių veiksmų plano perkėlimą į teisės aktus ir toliau visapusiškai jį įgyvendintų pasiremdamas Venecijos komisijos rekomendacijomis ir pasinaudodamas ES technine pagalba, teikiama pagal teisinės valstybės iniciatyvą; |
| --- | --- |

p)

reikalauja, kad Kazachstanas tęstų savo Žmogus teisių veiksmų plano perkėlimą į teisės aktus ir toliau visapusiškai jį įgyvendintų pasiremdamas Venecijos komisijos rekomendacijomis ir pasinaudodamas ES technine pagalba, teikiama pagal teisinės valstybės iniciatyvą;

| q) | raginti Kazachstaną, kad šis, kaip Venecijos komisijos narys, pademonstruotų savo įsipareigojimą laikytis Europos Tarybos standartų bendradarbiaudamas su Venecijos komisija, taip pat pateikdamas Venecijos komisijai pastaboms konkrečius įstatymų projektus ir neseniai priimtus įstatymus ir įgyvendindamas šios komisijos rekomendacijas; |
| --- | --- |

q)

raginti Kazachstaną, kad šis, kaip Venecijos komisijos narys, pademonstruotų savo įsipareigojimą laikytis Europos Tarybos standartų bendradarbiaudamas su Venecijos komisija, taip pat pateikdamas Venecijos komisijai pastaboms konkrečius įstatymų projektus ir neseniai priimtus įstatymus ir įgyvendindamas šios komisijos rekomendacijas;

| r) | reikalauti, kad Kazachstano valdžios institucijos įsipareigotų visapusiškai suderinti Kazachstano teisės sistemą su tarptautiniais standartais; užtikrinti, kad įgyvendinimu Kazachstane būtų sudarytos sąlygos tikrai žiniasklaidos, saviraiškos ir asociacijų laisvei, religijos ir tikėjimo laisvei ir teismų sistemos nepriklausomumui; |
| --- | --- |

r)

reikalauti, kad Kazachstano valdžios institucijos įsipareigotų visapusiškai suderinti Kazachstano teisės sistemą su tarptautiniais standartais; užtikrinti, kad įgyvendinimu Kazachstane būtų sudarytos sąlygos tikrai žiniasklaidos, saviraiškos ir asociacijų laisvei, religijos ir tikėjimo laisvei ir teismų sistemos nepriklausomumui;

| s) | reikalauti gerinti galimybes naudotis teise kreiptis į teismą, didinti teismų nepriklausomumą, o kalinimo įstaigų kontrolės ir valdymo funkciją grąžinti Teisingumo ministerijai; |
| --- | --- |

s)

reikalauti gerinti galimybes naudotis teise kreiptis į teismą, didinti teismų nepriklausomumą, o kalinimo įstaigų kontrolės ir valdymo funkciją grąžinti Teisingumo ministerijai;

| t) | raginti Kazachstaną nedelsiant paleisti nuteistuosius dėl politinių priežasčių, nutraukti areštus politiniais motyvais ir panaikinti sprendimus, kurie vykdomi prisidengiant abejotinais baudžiamaisiais kaltinimais nesantaikos kurstymu visuomenėje; |
| --- | --- |

t)

raginti Kazachstaną nedelsiant paleisti nuteistuosius dėl politinių priežasčių, nutraukti areštus politiniais motyvais ir panaikinti sprendimus, kurie vykdomi prisidengiant abejotinais baudžiamaisiais kaltinimais nesantaikos kurstymu visuomenėje;

| u) | ragina Kazachstano valdžios institucijas kuo skubiau priimti Kazachstano baudžiamojo kodekso 164 straipsnio „Nesantaikos kurstymas visuomenėje“ pataisas, kad jis atitiktų tarptautinės teisės žmogaus teisių srityje nuostatas; |
| --- | --- |

u)

ragina Kazachstano valdžios institucijas kuo skubiau priimti Kazachstano baudžiamojo kodekso 164 straipsnio „Nesantaikos kurstymas visuomenėje“ pataisas, kad jis atitiktų tarptautinės teisės žmogaus teisių srityje nuostatas;

| v) | reikalauti, kad Kazachstanas persvarstytų administracinio kodekso ir neseniai priimto teisės akto dėl religijos ribojančius pakeitimus ir nutrauktų savavališkus reidus bei religinėms mažumoms priklausančių asmenų tardymus, bauginimus ir nebetaikytų jiems baudų; |
| --- | --- |

v)

reikalauti, kad Kazachstanas persvarstytų administracinio kodekso ir neseniai priimto teisės akto dėl religijos ribojančius pakeitimus ir nutrauktų savavališkus reidus bei religinėms mažumoms priklausančių asmenų tardymus, bauginimus ir nebetaikytų jiems baudų;

| w) | pradėti ES ir Kazachstano derybas dėl vizų režimo supaprastinimo, nes tai duotų apčiuopiamos naudos ekonominiams, kultūriniams ir moksliniams mainams ir toliau gerintų žmonių tarpusavio ryšius; |
| --- | --- |

w)

pradėti ES ir Kazachstano derybas dėl vizų režimo supaprastinimo, nes tai duotų apčiuopiamos naudos ekonominiams, kultūriniams ir moksliniams mainams ir toliau gerintų žmonių tarpusavio ryšius;

| x) | reikalauti, kad Kazachstanas vykdytų JT komiteto prieš kankinimą rekomendacijas ir JT specialiojo pranešėjo kankinimo klausimais 2009 m. rekomendacijas; raginti Kazachstaną užtikrinti nepriklausomų NVO dalyvavimą konsultacijose dėl būsimos Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso reformos; |
| --- | --- |

x)

reikalauti, kad Kazachstanas vykdytų JT komiteto prieš kankinimą rekomendacijas ir JT specialiojo pranešėjo kankinimo klausimais 2009 m. rekomendacijas; raginti Kazachstaną užtikrinti nepriklausomų NVO dalyvavimą konsultacijose dėl būsimos Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso reformos;

| y) | raginti Kazachstaną pasirašyti ir ratifikuoti Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą; |
| --- | --- |

y)

raginti Kazachstaną pasirašyti ir ratifikuoti Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą;

| z) | reikalauti kurti nepriklausomas pilietinės visuomenės platformas, kurios prisidėtų prie įtraukių mainų įvairiuose sektoriuose, siekiant, kad būtų atsižvelgta į pilietinės visuomenės siekius ir išgirstas jos balsas, ir ieškoti būdų teikti finansinę pagalbą norint siekti šio tikslo; |
| --- | --- |

z)

reikalauti kurti nepriklausomas pilietinės visuomenės platformas, kurios prisidėtų prie įtraukių mainų įvairiuose sektoriuose, siekiant, kad būtų atsižvelgta į pilietinės visuomenės siekius ir išgirstas jos balsas, ir ieškoti būdų teikti finansinę pagalbą norint siekti šio tikslo;

| aa) | aktyvinti ir stiprinti metinius dialogus žmogaus teisių klausimais siekiant apčiuopiamų teigiamų rezultatų, nustatant, inter alia, konkrečius pažangos vertinimo kriterijus, ir informuoti apie tai EP; |
| --- | --- |

aa)

aktyvinti ir stiprinti metinius dialogus žmogaus teisių klausimais siekiant apčiuopiamų teigiamų rezultatų, nustatant, inter alia, konkrečius pažangos vertinimo kriterijus, ir informuoti apie tai EP;

| ab) | intensyvinti ir plėsti mainų programas švietimo ir kultūros srityse; skatinti ir remti vietos ir regionų lygmens valdininkų ir teisėsaugos institucijų pareigūnų teisės mokymą priartinti prie ES standartų; skatinti Kazachstaną imtis iniciatyvos sudaryti specialią ES ir Vidurinės Azijos šalių švietimo programą, apimančią tiek akademinį, tiek profesinį mokymą ir remti tokią iniciatyvą; |
| --- | --- |

ab)

intensyvinti ir plėsti mainų programas švietimo ir kultūros srityse; skatinti ir remti vietos ir regionų lygmens valdininkų ir teisėsaugos institucijų pareigūnų teisės mokymą priartinti prie ES standartų; skatinti Kazachstaną imtis iniciatyvos sudaryti specialią ES ir Vidurinės Azijos šalių švietimo programą, apimančią tiek akademinį, tiek profesinį mokymą ir remti tokią iniciatyvą;

Ekonominis bendradarbiavimas

| ac) | pabrėžti, kad derybų dėl naujo PBS užbaigimas turės teigiamos įtakos skatinant glaudesnį ES ir Kazachstano įmonių, įskaitant MVĮ, ekonominį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

ac)

pabrėžti, kad derybų dėl naujo PBS užbaigimas turės teigiamos įtakos skatinant glaudesnį ES ir Kazachstano įmonių, įskaitant MVĮ, ekonominį bendradarbiavimą;

| ad) | skatinti teisės aktus, atitinkančius PPO taisykles, įskaitant taisykles dėl vietos turinio reikalavimų pagal Susitarimą dėl investicinių priemonių, susijusių su prekyba (TRIMS), ir pasirengti struktūrinėms reformoms bei darbo rinkos ekonomikos kūrimui; teikti Kazachstanui kvalifikuotą techninę pagalbą, siekiant parengti dirvą su tuo susijusioms tolesnėms struktūrinėms reformoms, didesnei konkurencijai ir socialinės rinkos ekonomikos sukūrimui; |
| --- | --- |

ad)

skatinti teisės aktus, atitinkančius PPO taisykles, įskaitant taisykles dėl vietos turinio reikalavimų pagal Susitarimą dėl investicinių priemonių, susijusių su prekyba (TRIMS), ir pasirengti struktūrinėms reformoms bei darbo rinkos ekonomikos kūrimui; teikti Kazachstanui kvalifikuotą techninę pagalbą, siekiant parengti dirvą su tuo susijusioms tolesnėms struktūrinėms reformoms, didesnei konkurencijai ir socialinės rinkos ekonomikos sukūrimui;

| ae) | raginti pašalinti tarifines ir netarifines kliūtis siekiant plėsti prekybą, ypač prekybą paslaugomis, ir užsienio investicijas; remti užmojį suderinti prekybos prekėmis standartus daugiau, nei reikalaujama pagal PPO nustatytas sąlygas, kadangi dėlto taip pat atsirastų daugiau prekybos galimybių; |
| --- | --- |

ae)

raginti pašalinti tarifines ir netarifines kliūtis siekiant plėsti prekybą, ypač prekybą paslaugomis, ir užsienio investicijas; remti užmojį suderinti prekybos prekėmis standartus daugiau, nei reikalaujama pagal PPO nustatytas sąlygas, kadangi dėlto taip pat atsirastų daugiau prekybos galimybių;

| af) | pabrėžti, kad svarbus ES ir Kazachstano bendradarbiavimas energijos srityje, ypač pastangos tiesti Kaspijos jūros energijos tiekimo kelią; užtikrinti, kad ES nuolat teiktų paramą energetinio saugumo didinimui, tvariai energetikos plėtrai ir investicijų į bendrus ir regioninės svarbos energijos projektus pritraukimui; |
| --- | --- |

af)

pabrėžti, kad svarbus ES ir Kazachstano bendradarbiavimas energijos srityje, ypač pastangos tiesti Kaspijos jūros energijos tiekimo kelią; užtikrinti, kad ES nuolat teiktų paramą energetinio saugumo didinimui, tvariai energetikos plėtrai ir investicijų į bendrus ir regioninės svarbos energijos projektus pritraukimui;

| ag) | užtikrinti, kad Kazachstano dalyvavimas Rusijos vadovaujamoje muitų sąjungoje ir Eurazijos ekonominėje sąjungoje nebūtų kliūtis glaudesniam ES ir Kazachstano bendradarbiavimui ar šalies įsipareigojimų, susijusių su naryste PPO, laikymuisi; pažymėti, kad prasidės konkurencija, jei sustiprintos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymas bus atidėtas; būti pasirengus padėti Kazachstanui jam dedant pastangas skatinti modernias ekonomikos institucijas, jei tokių pastangų būtų imtasi; |
| --- | --- |

ag)

užtikrinti, kad Kazachstano dalyvavimas Rusijos vadovaujamoje muitų sąjungoje ir Eurazijos ekonominėje sąjungoje nebūtų kliūtis glaudesniam ES ir Kazachstano bendradarbiavimui ar šalies įsipareigojimų, susijusių su naryste PPO, laikymuisi; pažymėti, kad prasidės konkurencija, jei sustiprintos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymas bus atidėtas; būti pasirengus padėti Kazachstanui jam dedant pastangas skatinti modernias ekonomikos institucijas, jei tokių pastangų būtų imtasi;

| ah) | skatinti Kazachstano vyriausybę parodyti atnaujintą įsipareigojimą pagal Gavybos pramonės šakų skaidrumo iniciatyvą (EITI), t. y. panaikinti visas teisines ar reguliavimo kliūtis, kad ši iniciatyva būtų sėkmingai įgyvendinama, ir nepriklausomoms pilietinės visuomenės organizacijoms sudaryti galimybes visapusiškai dalyvauti šioje iniciatyvoje; |
| --- | --- |

ah)

skatinti Kazachstano vyriausybę parodyti atnaujintą įsipareigojimą pagal Gavybos pramonės šakų skaidrumo iniciatyvą (EITI), t. y. panaikinti visas teisines ar reguliavimo kliūtis, kad ši iniciatyva būtų sėkmingai įgyvendinama, ir nepriklausomoms pilietinės visuomenės organizacijoms sudaryti galimybes visapusiškai dalyvauti šioje iniciatyvoje;

| ai) | įtraukti skyrių dėl Kazachstano standartų ir reglamentavimo sistemų priartinimo prie ES standartų ir reglamentavimo sistemų, ypač tuose sektoriuose ir svarbiausiose srityse, kuriuose yra didelių galimybių vystyti ES ir Kazachstano prekybą; |
| --- | --- |

ai)

įtraukti skyrių dėl Kazachstano standartų ir reglamentavimo sistemų priartinimo prie ES standartų ir reglamentavimo sistemų, ypač tuose sektoriuose ir svarbiausiose srityse, kuriuose yra didelių galimybių vystyti ES ir Kazachstano prekybą;

| aj) | pabrėžti, kad vandens klausimai regione vis dar tebėra vienas iš pagrindinių įtampos ir galimų konfliktų šaltinių ir pabrėžti regioninio požiūrio svarbą siekiant apsaugoti ir tinkamai valdyti bendrus vandens išteklius; atsižvelgiant į tai priminti visoms regiono šalims, kad svarbu pasirašyti ir nedelsiant ratifikuoti Espo ir Orhuso konvencijas bei skatinti vietinių veikėjų dalyvavimą priimant sprendimus; |
| --- | --- |

aj)

pabrėžti, kad vandens klausimai regione vis dar tebėra vienas iš pagrindinių įtampos ir galimų konfliktų šaltinių ir pabrėžti regioninio požiūrio svarbą siekiant apsaugoti ir tinkamai valdyti bendrus vandens išteklius; atsižvelgiant į tai priminti visoms regiono šalims, kad svarbu pasirašyti ir nedelsiant ratifikuoti Espo ir Orhuso konvencijas bei skatinti vietinių veikėjų dalyvavimą priimant sprendimus;

| ak) | padidinti pagal Vidurinei Azijai skirtą ES vandens iniciatyvą Kazachstanui teikiamą techninę pagalbą vandens būklės išlaikymo ir vandens išteklių valdymo srityje apskritai, taip pat siekiant gerinti šalių tiekėjų ir šalių vartotojų santykius regione ir sudaryti ilgalaikius dalijimosi vandeniu susitarimus; |
| --- | --- |

ak)

padidinti pagal Vidurinei Azijai skirtą ES vandens iniciatyvą Kazachstanui teikiamą techninę pagalbą vandens būklės išlaikymo ir vandens išteklių valdymo srityje apskritai, taip pat siekiant gerinti šalių tiekėjų ir šalių vartotojų santykius regione ir sudaryti ilgalaikius dalijimosi vandeniu susitarimus;

| al) | remti Kazachstano pastangas išsaugoti Aralo jūrą pagal Tarptautinio Aralo jūros išsaugojimo fondo veiksmų programą ir padėti jam tai daryti; |
| --- | --- |

al)

remti Kazachstano pastangas išsaugoti Aralo jūrą pagal Tarptautinio Aralo jūros išsaugojimo fondo veiksmų programą ir padėti jam tai daryti;

| am) | padėti Kazachstanui patvirtinti veiksmingas radioaktyviųjų atliekų ir radioaktyvios taršos mažinimo priemones ir vykdyti valymo programas Semejaus (buv. Semipalatinsko) regione; |
| --- | --- |

am)

padėti Kazachstanui patvirtinti veiksmingas radioaktyviųjų atliekų ir radioaktyvios taršos mažinimo priemones ir vykdyti valymo programas Semejaus (buv. Semipalatinsko) regione;

| an) | teigiamai vertinti Kazachstano veiksmus siekiant, kad pasaulyje neliktų branduolinių ginklų, ir jo lyderiavimą pasauliniame branduolinio nusiginklavimo procese ir siekiant visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo; |
| --- | --- |

an)

teigiamai vertinti Kazachstano veiksmus siekiant, kad pasaulyje neliktų branduolinių ginklų, ir jo lyderiavimą pasauliniame branduolinio nusiginklavimo procese ir siekiant visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo;

| ao) | atkreipia dėmesį į kritinę padėtį, susijusią su demokratija, teisinės valstybės principu (įskaitant kovą su korupcija), žmogaus teisėmis, ypač darbuotojų teisėmis, ir pagrindinėmis laisvėmis, dėl kurios atsiranda neteisinga konkurencija paremtų privalumų; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad į naująjį susitarimą būtina įtraukti įpareigojantį prekybos ir tvaraus vystymosi skyrių; |
| --- | --- |

ao)

atkreipia dėmesį į kritinę padėtį, susijusią su demokratija, teisinės valstybės principu (įskaitant kovą su korupcija), žmogaus teisėmis, ypač darbuotojų teisėmis, ir pagrindinėmis laisvėmis, dėl kurios atsiranda neteisinga konkurencija paremtų privalumų; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad į naująjį susitarimą būtina įtraukti įpareigojantį prekybos ir tvaraus vystymosi skyrių;

| ap) | primygtinai reikalauja pradėti taikyti veiksmingą ginčų sprendimo tvarką, skirtą užtikrinti, kad bus laikomasi pasiekto susitarimo; |
| --- | --- |

ap)

primygtinai reikalauja pradėti taikyti veiksmingą ginčų sprendimo tvarką, skirtą užtikrinti, kad bus laikomasi pasiekto susitarimo;

| aq) | pabrėžia, kad griežtas skyrius dėl paslaugų ir įsisteigimo ir Kazachstano pastangos siekti ES standartų ir taikyti reglamentavimo sistemas (įskaitant sanitarijos ir fitosanitarijos (SPS), techninių prekybos kliūčių (TPK) ir Intelektinės nuosavybės teisių (INT)) padidintų prekybos srautus ir investicijas, kurie padėtų modernizuoti ir įvairinti Kazachstano ekonomiką; pabrėžia, kad Kazachstane svarbu gerinti licencijų išdavimo procedūras siekiant sudaryti geresnes sąlygas paslaugoms ir investicijoms; |
| --- | --- |

aq)

pabrėžia, kad griežtas skyrius dėl paslaugų ir įsisteigimo ir Kazachstano pastangos siekti ES standartų ir taikyti reglamentavimo sistemas (įskaitant sanitarijos ir fitosanitarijos (SPS), techninių prekybos kliūčių (TPK) ir Intelektinės nuosavybės teisių (INT)) padidintų prekybos srautus ir investicijas, kurie padėtų modernizuoti ir įvairinti Kazachstano ekonomiką; pabrėžia, kad Kazachstane svarbu gerinti licencijų išdavimo procedūras siekiant sudaryti geresnes sąlygas paslaugoms ir investicijoms;

| ar) | skatina Kazachstaną stengtis pašalinti visas netarifines kliūtis, kurios iki šiol trukdė vystyti prekybą ir plėtoti investicijas šalyje; |
| --- | --- |

ar)

skatina Kazachstaną stengtis pašalinti visas netarifines kliūtis, kurios iki šiol trukdė vystyti prekybą ir plėtoti investicijas šalyje;

| as) | teikiant ekonominę ir su prekyba susijusią pagalbą Kazachstanui daugiausia dėmesio reikėtų skirti MVĮ plėtrai ir paramai, skirtai verslo tarpininkavimo organizacijoms; |
| --- | --- |

as)

teikiant ekonominę ir su prekyba susijusią pagalbą Kazachstanui daugiausia dėmesio reikėtų skirti MVĮ plėtrai ir paramai, skirtai verslo tarpininkavimo organizacijoms;

| at) | atsižvelgdamas į nesenus įtarimus dėl korupcijos, kuria kaltinamos Europoje įsisteigusios ir Kazachstane veikiančios įmonės, numatyti griežtesnes įpareigojančias nuostatas, susijusias su įmonių socialine atsakomybe; |
| --- | --- |

at)

atsižvelgdamas į nesenus įtarimus dėl korupcijos, kuria kaltinamos Europoje įsisteigusios ir Kazachstane veikiančios įmonės, numatyti griežtesnes įpareigojančias nuostatas, susijusias su įmonių socialine atsakomybe;

| au) | atsižvelgti į tai, kad labai svarbu, jog Europos Sąjungoje įsisteigusios įmonės laikytųsi TDO nustatytų standartų dėl profesinių sąjungų teisių, taip pat aplinkosaugos, sveikatos ir saugos standartų veikdamos Kazachstane, ypač ekonominiame gavybos sektoriuje; |
| --- | --- |

au)

atsižvelgti į tai, kad labai svarbu, jog Europos Sąjungoje įsisteigusios įmonės laikytųsi TDO nustatytų standartų dėl profesinių sąjungų teisių, taip pat aplinkosaugos, sveikatos ir saugos standartų veikdamos Kazachstane, ypač ekonominiame gavybos sektoriuje;

| av) | at) per derybas užtikrinti, kad būtų kategoriškai uždraustas dempingas, susijęs su fosforo gamyba ir eksportu, nes manoma, kad importui taikomas dempingas kenkia Europos gamintojų interesams, o išgauti ir perdirbti fosforą iš antrinių fosforo šaltinių neįmanoma; |
| --- | --- |

av)

at) per derybas užtikrinti, kad būtų kategoriškai uždraustas dempingas, susijęs su fosforo gamyba ir eksportu, nes manoma, kad importui taikomas dempingas kenkia Europos gamintojų interesams, o išgauti ir perdirbti fosforą iš antrinių fosforo šaltinių neįmanoma;

| aw) | užtikrinti, kad ES delegacijoje Kazachstane būtų tinkamų ekonomikos ir prekybos specialistų. |
| --- | --- |

aw)

užtikrinti, kad ES delegacijoje Kazachstane būtų tinkamų ekonomikos ir prekybos specialistų.

Kitos nuostatos

| ax) | konsultuotis su EP dėl nuostatų dėl parlamentų bendradarbiavimo; didinti Parlamento, parlamentinio bendradarbiavimo komitetų ir tarpparlamentinių susitikimų vaidmenį, kadangi tai derybų ir partnerystės susitarimų įgyvendinimo priežiūros priemonės; palaikyti Parlamento pastangas skatinti dialogą ir nuolatinį dvišalį ir daugiašalį parlamentinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

ax)

konsultuotis su EP dėl nuostatų dėl parlamentų bendradarbiavimo; didinti Parlamento, parlamentinio bendradarbiavimo komitetų ir tarpparlamentinių susitikimų vaidmenį, kadangi tai derybų ir partnerystės susitarimų įgyvendinimo priežiūros priemonės; palaikyti Parlamento pastangas skatinti dialogą ir nuolatinį dvišalį ir daugiašalį parlamentinį bendradarbiavimą;

| ay) | užtikrinti, kad naujame PBS demokratinių principų laikymasis, pagarba pagrindinėms ir žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principų laikymasis būtų nurodyti kaip esminiai susitarimo elementai, o jei viena iš šalių nesilaikytų šių nuostatų, būtų priimamos priemonės, kuriomis susitarimo galiojimas galėtų būti sustabdytas; |
| --- | --- |

ay)

užtikrinti, kad naujame PBS demokratinių principų laikymasis, pagarba pagrindinėms ir žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principų laikymasis būtų nurodyti kaip esminiai susitarimo elementai, o jei viena iš šalių nesilaikytų šių nuostatų, būtų priimamos priemonės, kuriomis susitarimo galiojimas galėtų būti sustabdytas;

| az) | kartu su Kazachstano valdžios institucijomis įtraukti aiškius naujojo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo įgyvendinimo kriterijus ir privalomus terminus bei numatyti visapusės stebėsenos mechanizmus, įskaitant reguliarų ataskaitų teikimą EP, taip pat jų teikimą prieš bendradarbiavimo tarybos susitikimus; |
| --- | --- |

az)

kartu su Kazachstano valdžios institucijomis įtraukti aiškius naujojo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo įgyvendinimo kriterijus ir privalomus terminus bei numatyti visapusės stebėsenos mechanizmus, įskaitant reguliarų ataskaitų teikimą EP, taip pat jų teikimą prieš bendradarbiavimo tarybos susitikimus;

| ba) | sudarius susitarimą, sukurti visa apimantį stebėsenos mechanizmą, kuriame dalyvautų Parlamentas ir EIVT, norint sudaryti galimybes reguliariai gauti išsamią informaciją apie PBS ir, visų pirma, jo tikslų, įgyvendinimą; Minėtasis mechanizmas turėtų aprėpti šiuos elementus:






  i) | teikti EP informaciją apie tai, kokių tikslų siekiama vykdant ES veiksmus ir priimant jos pozicijas, taip pat informaciją visais su Kazachstanu susijusiais klausimais; |
| --- | --- | --- |

ba)

sudarius susitarimą, sukurti visa apimantį stebėsenos mechanizmą, kuriame dalyvautų Parlamentas ir EIVT, norint sudaryti galimybes reguliariai gauti išsamią informaciją apie PBS ir, visų pirma, jo tikslų, įgyvendinimą; Minėtasis mechanizmas turėtų aprėpti šiuos elementus:

i)

teikti EP informaciją apie tai, kokių tikslų siekiama vykdant ES veiksmus ir priimant jos pozicijas, taip pat informaciją visais su Kazachstanu susijusiais klausimais;

| ii) | teikti EP informaciją apie ES ir Ukrainos įgyvendintų veiksmų rezultatus, nurodant, kokia žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės padėties šalyje raida, visų pirma:






  — | sudaryti galimybes susipažinti su svarbiais EIVT vidaus dokumentais laikantis atitinkamų konfidencialumo procedūrų; |
| --- | --- | --- |

ii)

teikti EP informaciją apie ES ir Ukrainos įgyvendintų veiksmų rezultatus, nurodant, kokia žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės padėties šalyje raida, visų pirma:

—

sudaryti galimybes susipažinti su svarbiais EIVT vidaus dokumentais laikantis atitinkamų konfidencialumo procedūrų;

| — | suteikti Parlamentui stebėtojo statusą per informacinius susitikimus, kurie vyksta prieš bendradarbiavimo tarybos posėdžius, ir sudaryti galimybes susipažinti su Tarybai ir Komisijai pateiktais dokumentais; |
| --- | --- |

—

suteikti Parlamentui stebėtojo statusą per informacinius susitikimus, kurie vyksta prieš bendradarbiavimo tarybos posėdžius, ir sudaryti galimybes susipažinti su Tarybai ir Komisijai pateiktais dokumentais;

| — | įtraukti pilietinę visuomenę į šios informacijos rengimą ir padėties vertinimą; |
| --- | --- |

—

įtraukti pilietinę visuomenę į šios informacijos rengimą ir padėties vertinimą;

| bb) | skatinti ES derybinę grupę toliau glaudžiai bendradarbiauti su EP ir nuolat teikti dokumentais paremtą informaciją apie derybų pažangą pagal SESV 218 straipsnio 10 dalį, kurioje numatyta, kad Europos Parlamentas nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais procedūros etapais; |
| --- | --- |

bb)

skatinti ES derybinę grupę toliau glaudžiai bendradarbiauti su EP ir nuolat teikti dokumentais paremtą informaciją apie derybų pažangą pagal SESV 218 straipsnio 10 dalį, kurioje numatyta, kad Europos Parlamentas nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais procedūros etapais;

| bc) | teikti pakankamai ES lėšų visapusiškam ir tvariam bendradarbiavimui su Vidurinės Azijos šalimis, taip pat norint sėkmingai įgyvendinti naująjį PBS su Kazachstanu; |
| --- | --- |

bc)

teikti pakankamai ES lėšų visapusiškam ir tvariam bendradarbiavimui su Vidurinės Azijos šalimis, taip pat norint sėkmingai įgyvendinti naująjį PBS su Kazachstanu;

o

o o

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją su Europos Parlamento rekomendacijomis Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Kazachstano Respublikos vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją su Europos Parlamento rekomendacijomis Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Kazachstano Respublikos vyriausybei bei parlamentui.

---

(1)  OL L 196, 1999 7 28, p. 1; OL L 248, 1999 9 21, p. 35.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0089.

(3)  OL C 224 E, 2010 8 19, p. 30.

(4)  OL C 371 E, 2011 12 20, p. 5.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0588.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0058.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/167 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/167

---

P7_TA(2012)0460

Nedidelio masto ir smulkioji žvejyba ir BŽP reforma

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nedidelio masto pakrantės žvejybos, smulkiosios žvejybos ir bendros žuvininkystės politikos reformos (2011/2292(INI))

(2015/C 419/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į bendrą žuvininkystės politiką (BŽP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą žuvininkystės politiką (BŽP),

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į 43 straipsnio 2 dalį ir 349 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į 43 straipsnio 2 dalį ir 349 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį dėl išskirtinės atokiausių regionų padėties ir apribojimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį dėl išskirtinės atokiausių regionų padėties ir apribojimų,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Bendrosios žuvininkystės politikos reforma“ (COM(2009)0163), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Bendrosios žuvininkystės politikos reforma“ (COM(2009)0163),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad būsimo Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) nuostatomis turėtų būti užtikrinta vietos gyventojų teisė laikantis specialių papročių žvejoti šeimos reikmėms ir išlaikyti savo tradicinę ekonominę veiklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad būsimo Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) nuostatomis turėtų būti užtikrinta vietos gyventojų teisė laikantis specialių papročių žvejoti šeimos reikmėms ir išlaikyti savo tradicinę ekonominę veiklą,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos žuvininkystės fondui (EŽF) taikomą reglamentą, būtent – Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 (2), kuriame nustatomi veiksmų kriterijai ir sąlygos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žuvininkystės fondui (EŽF) taikomą reglamentą, būtent – Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 (2), kuriame nustatomi veiksmų kriterijai ir sąlygos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl moterų veiklos tinklų: žuvininkystė, ūkininkavimas ir įvairinimas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl moterų veiklos tinklų: žuvininkystė, ūkininkavimas ir įvairinimas (3),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl pakrančių žvejybos ir pakrančių žvejų patiriamų sunkumų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl pakrančių žvejybos ir pakrančių žvejų patiriamų sunkumų (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 2 d. rezoliuciją dėl žuvininkystės ir akvakultūros integruoto pakrančių zonų valdymo Europoje kontekste (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 2 d. rezoliuciją dėl žuvininkystės ir akvakultūros integruoto pakrančių zonų valdymo Europoje kontekste (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl bendros žuvininkystės politikos indėlio į viešųjų gėrybių kūrimą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl bendros žuvininkystės politikos indėlio į viešųjų gėrybių kūrimą (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos dėl bendros žuvininkystės politikos reformos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos dėl bendros žuvininkystės politikos reformos (7),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl naujo Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl naujo Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos (COM(2011)0425),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo [kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2006 ir Tarybos reglamentas Nr. XXX/2011 dėl integruotos jūrų politikos] (COM(2011)0804), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo [kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2006 ir Tarybos reglamentas Nr. XXX/2011 dėl integruotos jūrų politikos] (COM(2011)0804),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl naujo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo (COM(2011)0416), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl naujo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo (COM(2011)0416),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pavadinimu „Bendros žuvininkystės politikos reforma“ (COM(2011)0417), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pavadinimu „Bendros žuvininkystės politikos reforma“ (COM(2011)0417),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (COM(2011)0424),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ataskaitų teikimo įpareigojimų pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (COM(2011)0418), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ataskaitų teikimo įpareigojimų pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (COM(2011)0418),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0291/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0291/2012),

| A. | kadangi nedidelio masto žvejyba (įskaitant smulkiąją žvejybą ir kai kurių rūšių pakrantės žvejybą, vėžiagyvių gaudymą ir kitą tradicinės ekstensyviosios akvakultūros veiklą, taip pat natūralų moliuskų veisimą pakrantės vandenyse) daro labai įvairų teritorinį, socialinį ir kultūrinį poveikį žemyne, salose ir atokiausiose teritorijose, jai būdingos konkrečios problemos, dėl kurių ji išsiskiria iš didelio masto žvejybos ir iš intensyviosios ar pramoninės akvakultūros; |
| --- | --- |

A.

kadangi nedidelio masto žvejyba (įskaitant smulkiąją žvejybą ir kai kurių rūšių pakrantės žvejybą, vėžiagyvių gaudymą ir kitą tradicinės ekstensyviosios akvakultūros veiklą, taip pat natūralų moliuskų veisimą pakrantės vandenyse) daro labai įvairų teritorinį, socialinį ir kultūrinį poveikį žemyne, salose ir atokiausiose teritorijose, jai būdingos konkrečios problemos, dėl kurių ji išsiskiria iš didelio masto žvejybos ir iš intensyviosios ar pramoninės akvakultūros;

| B. | kadangi naujajame žuvininkystės politikos reglamente reikalaujama apibrėžti, kas yra smulkioji žvejyba, taip pat atsižvelgiant į šios rūšies žvejybos poveikį finansavimui iš naujojo Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo; |
| --- | --- |

B.

kadangi naujajame žuvininkystės politikos reglamente reikalaujama apibrėžti, kas yra smulkioji žvejyba, taip pat atsižvelgiant į šios rūšies žvejybos poveikį finansavimui iš naujojo Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo;

| C. | kadangi smulkioji ar pakrantės žvejyba yra pagrindinis veiksnys, darantis įtaką kuriant ir išlaikant darbo vietas pakrantės regionuose, taip pat prisideda prie ES aprūpinimo maistu užtikrinimo, pakrantės erdvių sutvarkymo ir žuvininkystės produktų tiekimo Europos rinkai; |
| --- | --- |

C.

kadangi smulkioji ar pakrantės žvejyba yra pagrindinis veiksnys, darantis įtaką kuriant ir išlaikant darbo vietas pakrantės regionuose, taip pat prisideda prie ES aprūpinimo maistu užtikrinimo, pakrantės erdvių sutvarkymo ir žuvininkystės produktų tiekimo Europos rinkai;

| D. | kadangi apie 80 proc. Bendrijos žvejybos laivų yra iki 15 metrų, todėl šis laivyno segmentas yra pagrindinis BŽP veikėjas, kuris turi pateikti tinkamą, pakankamą ir būtiną įvairių problemų, su kuriomis ir toliau dažnai susiduriama, nepaisant valstybėms narėms pateiktų nuoseklių priemonių, vykdant nedidelio masto žvejybą, sprendimą; |
| --- | --- |

D.

kadangi apie 80 proc. Bendrijos žvejybos laivų yra iki 15 metrų, todėl šis laivyno segmentas yra pagrindinis BŽP veikėjas, kuris turi pateikti tinkamą, pakankamą ir būtiną įvairių problemų, su kuriomis ir toliau dažnai susiduriama, nepaisant valstybėms narėms pateiktų nuoseklių priemonių, vykdant nedidelio masto žvejybą, sprendimą;

| E. | kadangi vykdant pakrantės ir smulkiąją žvejybą naudojami pasenę laivai, reikia stiprinti jų saugumą ir juos atnaujinti ar netgi juos pakeisti naujais laivais, kurie vartoja mažiau energijos ir atitinka saugumo reikalavimus; |
| --- | --- |

E.

kadangi vykdant pakrantės ir smulkiąją žvejybą naudojami pasenę laivai, reikia stiprinti jų saugumą ir juos atnaujinti ar netgi juos pakeisti naujais laivais, kurie vartoja mažiau energijos ir atitinka saugumo reikalavimus;

| F. | kadangi trūksta socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos statistinių duomenų ir rodiklių Europos lygmeniu ir kadangi būtina skatinti socialinius ir ekonominius, mokslinius ir aplinkosaugos duomenis teikiančius rodiklius, kurie atspindėtų šios rūšies žvejybos geografinę, aplinkos, socialinę ir ekonominę įvairovę; |
| --- | --- |

F.

kadangi trūksta socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos statistinių duomenų ir rodiklių Europos lygmeniu ir kadangi būtina skatinti socialinius ir ekonominius, mokslinius ir aplinkosaugos duomenis teikiančius rodiklius, kurie atspindėtų šios rūšies žvejybos geografinę, aplinkos, socialinę ir ekonominę įvairovę;

| G. | kadangi patikimų mokslinių duomenų trūkumas vis dar yra rimta problema, kai siekiama, kad dauguma žuvų išteklių būtų valdomi tausiai; |
| --- | --- |

G.

kadangi patikimų mokslinių duomenų trūkumas vis dar yra rimta problema, kai siekiama, kad dauguma žuvų išteklių būtų valdomi tausiai;

| H. | kadangi apibrėžiant žuvininkystės politiką, be būtinų aplinkos tikslų, susijusių su žvejybos išteklių išsaugojimu, reikia atsižvelgti ir į socialinius bei ekonominius tikslus, nes jų kol kas nepaisoma, ypač nedidelio masto žvejybos srityje; |
| --- | --- |

H.

kadangi apibrėžiant žuvininkystės politiką, be būtinų aplinkos tikslų, susijusių su žvejybos išteklių išsaugojimu, reikia atsižvelgti ir į socialinius bei ekonominius tikslus, nes jų kol kas nepaisoma, ypač nedidelio masto žvejybos srityje;

| I. | kadangi šiuo metu taikant centralizuotą BŽP valdymą dažnai parengiamos tikrosios padėties neatspindinčios gairės, kurias netinkamai supranta sektoriaus atstovai (jie nedalyvauja nei aptariant gaires, nei jas rengiant), kurias sunku įgyvendinti, ir gaunami rezultatai dažnai būna priešingi planuotiems; |
| --- | --- |

I.

kadangi šiuo metu taikant centralizuotą BŽP valdymą dažnai parengiamos tikrosios padėties neatspindinčios gairės, kurias netinkamai supranta sektoriaus atstovai (jie nedalyvauja nei aptariant gaires, nei jas rengiant), kurias sunku įgyvendinti, ir gaunami rezultatai dažnai būna priešingi planuotiems;

| J. | kadangi valdymo modeliai, grindžiami perleidžiamosiomis žvejybos teisėmis, negali būti laikomi priemonėmis, skirtomis žvejybos išteklių pereikvojimui ir pertekliniams pajėgumams panaikinti; |
| --- | --- |

J.

kadangi valdymo modeliai, grindžiami perleidžiamosiomis žvejybos teisėmis, negali būti laikomi priemonėmis, skirtomis žvejybos išteklių pereikvojimui ir pertekliniams pajėgumams panaikinti;

| K. | kadangi privalomai mažinant laivyną vien rinkos priemonėmis, pvz., perleidžiamosiomis žvejybos koncesijomis, gali pradėti vyrauti vien ekonominiu požiūriu konkurencingesni veiklos vykdytojai, o veiklos vykdytojai ir laivyno segmentai, darantys mažesnį poveikį aplinkai ir sukuriantys (tiesiogiai ir netiesiogiai) daugiau darbo vietų, pateks į blogesnę padėtį; |
| --- | --- |

K.

kadangi privalomai mažinant laivyną vien rinkos priemonėmis, pvz., perleidžiamosiomis žvejybos koncesijomis, gali pradėti vyrauti vien ekonominiu požiūriu konkurencingesni veiklos vykdytojai, o veiklos vykdytojai ir laivyno segmentai, darantys mažesnį poveikį aplinkai ir sukuriantys (tiesiogiai ir netiesiogiai) daugiau darbo vietų, pateks į blogesnę padėtį;

| L. | kadangi ekonominė ir socialinė krizė ypatingą poveikį daro žuvininkystės sektoriui, ir šiuo požiūriu nedidelio masto žvejyba gali būti dar labiau pažeidžiama dėl menkų investicijų; kadangi svarbu užtikrinti ekonominį ir socialinį nedidelio masto žvejybos bendruomenių stabilumą; |
| --- | --- |

L.

kadangi ekonominė ir socialinė krizė ypatingą poveikį daro žuvininkystės sektoriui, ir šiuo požiūriu nedidelio masto žvejyba gali būti dar labiau pažeidžiama dėl menkų investicijų; kadangi svarbu užtikrinti ekonominį ir socialinį nedidelio masto žvejybos bendruomenių stabilumą;

| M. | kadangi dėl struktūrinių trūkumų mažos apimties, pakrančių arba tradicinė žvejyba patiria tam tikrų ekonominių sukrėtimų (smarkiai augančios kuro kainos arba sunkumai gauti paskolą) ir greitai keičiasi galimybės naudotis ištekliais; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl struktūrinių trūkumų mažos apimties, pakrančių arba tradicinė žvejyba patiria tam tikrų ekonominių sukrėtimų (smarkiai augančios kuro kainos arba sunkumai gauti paskolą) ir greitai keičiasi galimybės naudotis ištekliais;

| N. | kadangi rengiant būsimą BŽP vienas iš aspektų, į kuriuos būtina atsižvelgti, yra nedidelio masto žvejybos ypatumai, tačiau įgyvendinant naują BŽP tai neturėtų tapti pagrindiniu reformos socialinio lygmens pagrindu, atsižvelgiant į gilią krizę, šiuo metu apėmusią visą sektorių; |
| --- | --- |

N.

kadangi rengiant būsimą BŽP vienas iš aspektų, į kuriuos būtina atsižvelgti, yra nedidelio masto žvejybos ypatumai, tačiau įgyvendinant naują BŽP tai neturėtų tapti pagrindiniu reformos socialinio lygmens pagrindu, atsižvelgiant į gilią krizę, šiuo metu apėmusią visą sektorių;

| O. | kadangi žuvų pirmojo pardavimo kainos atsilieka nuo smarkiai kylančių gamybos sąnaudų, ypač tenkančių kurui, ir daugeliu atvejų arba nekinta, arba krenta, todėl sektoriaus krizė gilėja; |
| --- | --- |

O.

kadangi žuvų pirmojo pardavimo kainos atsilieka nuo smarkiai kylančių gamybos sąnaudų, ypač tenkančių kurui, ir daugeliu atvejų arba nekinta, arba krenta, todėl sektoriaus krizė gilėja;

| P. | kadangi su nedidelio masto žvejyba susijęs teigiamas išorės socialinis poveikis ir poveikis aplinkai nėra visiškai atlyginamas rinkoje; kadangi visa visuomenė nepripažįsta su žvejyba susijusios veiklos, sudarančios daugiafunkcinį sektoriaus aspektą ir teikiančios viešąsias gėrybes, inter alia, skatinant pakrančių gyvybingumą, gastronomiją, muziejininkystę ir pramoginę žvejybą visos visuomenės labui, ir už šią veiklą neatlygina; |
| --- | --- |

P.

kadangi su nedidelio masto žvejyba susijęs teigiamas išorės socialinis poveikis ir poveikis aplinkai nėra visiškai atlyginamas rinkoje; kadangi visa visuomenė nepripažįsta su žvejyba susijusios veiklos, sudarančios daugiafunkcinį sektoriaus aspektą ir teikiančios viešąsias gėrybes, inter alia, skatinant pakrančių gyvybingumą, gastronomiją, muziejininkystę ir pramoginę žvejybą visos visuomenės labui, ir už šią veiklą neatlygina;

| Q. | kadangi būsimojo Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) veikla turi būti visiškai atsižvelgiama į nedidelio masto ir tradicinės žvejybos konkrečias problemas ir konkrečius poreikius, taip pat į priemonių, numatytų būsimoje reformoje, įgyvendinimo padarinius vyrams ir moterims; |
| --- | --- |

Q.

kadangi būsimojo Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) veikla turi būti visiškai atsižvelgiama į nedidelio masto ir tradicinės žvejybos konkrečias problemas ir konkrečius poreikius, taip pat į priemonių, numatytų būsimoje reformoje, įgyvendinimo padarinius vyrams ir moterims;

| R. | kadangi konkrečios ligos, kuriomis serga smulkiosios žvejybos sektoriuje dirbančios moterys, nepripažįstamos profesinėmis ligomis; |
| --- | --- |

R.

kadangi konkrečios ligos, kuriomis serga smulkiosios žvejybos sektoriuje dirbančios moterys, nepripažįstamos profesinėmis ligomis;

| S. | kadangi sukūrus žvejybos zonas, kuriose žvejoti leidžiama suteikus išskirtines teises, padedama užtikrinti atsakingos praktikos plėtojimą ir jūrų pakrantės ekosistemų bei tradicinės žvejybos tvarumą, taip pat žvejų bendruomenių išlikimą; |
| --- | --- |

S.

kadangi sukūrus žvejybos zonas, kuriose žvejoti leidžiama suteikus išskirtines teises, padedama užtikrinti atsakingos praktikos plėtojimą ir jūrų pakrantės ekosistemų bei tradicinės žvejybos tvarumą, taip pat žvejų bendruomenių išlikimą;

| T. | kadangi nedidelio masto pakrantės žvejyba ir smulkioji žvejyba turi labai skirtingų ypatumų, kurie kiekvienoje šalyje ir pakrantėje skiriasi; |
| --- | --- |

T.

kadangi nedidelio masto pakrantės žvejyba ir smulkioji žvejyba turi labai skirtingų ypatumų, kurie kiekvienoje šalyje ir pakrantėje skiriasi;

| U. | kadangi negalima nepaisyti nedidelio masto žvejybos svarbos mažumų kalbų apsaugai izoliuotose pakrančių teritorijose; |
| --- | --- |

U.

kadangi negalima nepaisyti nedidelio masto žvejybos svarbos mažumų kalbų apsaugai izoliuotose pakrančių teritorijose;

| V. | kadangi nedidelio masto žvejybos specialistų jungimosi į asociacijas ir organizuotumo lygis nepakankamas ir įvairiose valstybėse narėse nevienodas; |
| --- | --- |

V.

kadangi nedidelio masto žvejybos specialistų jungimosi į asociacijas ir organizuotumo lygis nepakankamas ir įvairiose valstybėse narėse nevienodas;

| W. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje nurodomas būtinumas skatinti konkrečiai atokiausiems regionams skirtas politikos priemones, ypač žvejybos sektoriuje; |
| --- | --- |

W.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje nurodomas būtinumas skatinti konkrečiai atokiausiems regionams skirtas politikos priemones, ypač žvejybos sektoriuje;

| 1. | mano, kad nedidelio masto žvejyba apima tradicinę žvejybą ir kai kurias pakrančių žvejybos rūšis, vėžiagyvių gaudymą ir kitą tradicinę ekstensyviosios akvakultūros veiklą, pvz., natūralų moliuskų veisimą pakrantės vandenyse; |
| --- | --- |

1.

mano, kad nedidelio masto žvejyba apima tradicinę žvejybą ir kai kurias pakrančių žvejybos rūšis, vėžiagyvių gaudymą ir kitą tradicinę ekstensyviosios akvakultūros veiklą, pvz., natūralų moliuskų veisimą pakrantės vandenyse;

| 2. | pabrėžia, kad nedidelio masto žvejybai dėl jos savybių ir svarbos žuvininkystės sektoriuje tenka pavyzdinis vaidmuo įgyvendinant tai, kas turėtų būti laikoma pagrindiniais bet kurios žuvininkystės politikos tikslais: užtikrinti žuvų tiekimą visuomenei ir plėtoti pakrančių bendruomenes, skatinti kurti darbo vietas ir pasiekti geresnį žvejybos specialistų gyvenimo lygį kartu užtikrinant, kad ištekliai būtų tvarūs ir gerai apsaugoti; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad nedidelio masto žvejybai dėl jos savybių ir svarbos žuvininkystės sektoriuje tenka pavyzdinis vaidmuo įgyvendinant tai, kas turėtų būti laikoma pagrindiniais bet kurios žuvininkystės politikos tikslais: užtikrinti žuvų tiekimą visuomenei ir plėtoti pakrančių bendruomenes, skatinti kurti darbo vietas ir pasiekti geresnį žvejybos specialistų gyvenimo lygį kartu užtikrinant, kad ištekliai būtų tvarūs ir gerai apsaugoti;

| 3. | mano, kad nedidelio masto žvejybos segmentui būdingos savybės jokiu būdu neturi būti naudojamos kaip dingstis neįtraukti šio segmento į BŽP bendrąją programą, nors ji turi būti pakankamai lanksti, kad valdymo sistemos galėtų būti pritaikytos prie konkrečių pakrantės žvejybos ypatumų ir problemų; |
| --- | --- |

3.

mano, kad nedidelio masto žvejybos segmentui būdingos savybės jokiu būdu neturi būti naudojamos kaip dingstis neįtraukti šio segmento į BŽP bendrąją programą, nors ji turi būti pakankamai lanksti, kad valdymo sistemos galėtų būti pritaikytos prie konkrečių pakrantės žvejybos ypatumų ir problemų;

| 4. | pažymi, kad nedidelio masto žvejybos ypatumai labai skiriasi įvairiose valstybėse narėse, o vieno mažiausio bendro vardiklio pasirinkimas ES sprendimų priėmimo sistemoje retai būdavo konstruktyvi sprendimų priėmimo Europos mastu priemonė; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad nedidelio masto žvejybos ypatumai labai skiriasi įvairiose valstybėse narėse, o vieno mažiausio bendro vardiklio pasirinkimas ES sprendimų priėmimo sistemoje retai būdavo konstruktyvi sprendimų priėmimo Europos mastu priemonė;

| 5. | mano, kad pradėti būtų galima nustatant bendrą tradicinės žvejybos sąvoką, taip išvengiant žvejybos sektoriuje labai skirtingų aplinkybių, priklausomų nuo žvejybos vietų, gaudomų žuvų išteklių, ir kitų aplinkybių, būdingų konkrečiai vietai, todėl nepasiekiami supaprastinamo, teisinio aiškumo ir nediskriminacinio elgesio tikslai; taip pat mano, kad BŽP reikėtų turėti priemones, kuriomis būtų užtikrinama daugiau lankstumo moksliniais faktais pagrįstais atvejais, kuriais žvejyba nebūtų galima pagrindinėse taisyklėse nepadarius tam tikrų pakeitimų; |
| --- | --- |

5.

mano, kad pradėti būtų galima nustatant bendrą tradicinės žvejybos sąvoką, taip išvengiant žvejybos sektoriuje labai skirtingų aplinkybių, priklausomų nuo žvejybos vietų, gaudomų žuvų išteklių, ir kitų aplinkybių, būdingų konkrečiai vietai, todėl nepasiekiami supaprastinamo, teisinio aiškumo ir nediskriminacinio elgesio tikslai; taip pat mano, kad BŽP reikėtų turėti priemones, kuriomis būtų užtikrinama daugiau lankstumo moksliniais faktais pagrįstais atvejais, kuriais žvejyba nebūtų galima pagrindinėse taisyklėse nepadarius tam tikrų pakeitimų;

| 6. | atkreipia dėmesį į būtinumą deramai atsižvelgti į esamus mokslinius nedidelio masto žvejybos tyrimus; pažymi, kad kai kuriuose iš šių tyrimų siūloma nedidelio masto žvejybos apibrėžtis, pvz., pagal tvaraus smulkiosios žvejybos vystymo Atlanto regione projektą PRESPO, kuriame siūlomas skaitmeniniais rodikliais grindžiamas metodas, skirtas Europos smulkiosios žvejybos laivynams apibrėžti ir suskirstyti segmentais; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į būtinumą deramai atsižvelgti į esamus mokslinius nedidelio masto žvejybos tyrimus; pažymi, kad kai kuriuose iš šių tyrimų siūloma nedidelio masto žvejybos apibrėžtis, pvz., pagal tvaraus smulkiosios žvejybos vystymo Atlanto regione projektą PRESPO, kuriame siūlomas skaitmeniniais rodikliais grindžiamas metodas, skirtas Europos smulkiosios žvejybos laivynams apibrėžti ir suskirstyti segmentais;

| 7. | mano, kad apibrėžiant nedidelio masto žvejybą reikėtų atsižvelgti į daugelį nacionalinių ir regioninių ypatybių ir skirtingų valdymo sąlygų, inter alia, įskaitant vietovei būdingų amatininkiškų tradicijų laikymąsi, kai žuvininkystės ūkiai priklauso šeimoms ir ji dalyvauja šio ūkio veikloje; pabrėžia, kad svarbu suformuluoti apibrėžimo kriterijus, kurie būtų lankstūs ir (arba) kuriuos būtų galima derinti ir darniai pritaikyti prie nedidelio masto žvejybos įvairovės Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

7.

mano, kad apibrėžiant nedidelio masto žvejybą reikėtų atsižvelgti į daugelį nacionalinių ir regioninių ypatybių ir skirtingų valdymo sąlygų, inter alia, įskaitant vietovei būdingų amatininkiškų tradicijų laikymąsi, kai žuvininkystės ūkiai priklauso šeimoms ir ji dalyvauja šio ūkio veikloje; pabrėžia, kad svarbu suformuluoti apibrėžimo kriterijus, kurie būtų lankstūs ir (arba) kuriuos būtų galima derinti ir darniai pritaikyti prie nedidelio masto žvejybos įvairovės Europos Sąjungoje;

Valdymas vietos lygmeniu

| 8. | mano, kad bendrai žuvininkystės politikai per pastaruosius 30 metų būdingas pernelyg centralizuotas žuvininkystės valdymo modelis buvo nevykęs ir kad dabartine reforma reikia šį valdymą prasmingai decentralizuoti; mano, kad BŽP reforma reikėtų sukurti sąlygas, kuriomis būtų atsižvelgiama į vietos, regiono ir nacionalines ypatybes; pabrėžia, kad administravimas vietoje, pasiremiant moksliniais faktais ir konsultuojantis su šiuo sektoriumi ir jam dalyvaujant apibrėžiant, įgyvendinant, kartu vykdant ir vertinant politiką, yra tinkamiausias valdymas, geriausiai atitinkantis žvejybos poreikius, ir juo geriausiai būtų skatinamas prevencinis žvejų elgesys; |
| --- | --- |

8.

mano, kad bendrai žuvininkystės politikai per pastaruosius 30 metų būdingas pernelyg centralizuotas žuvininkystės valdymo modelis buvo nevykęs ir kad dabartine reforma reikia šį valdymą prasmingai decentralizuoti; mano, kad BŽP reforma reikėtų sukurti sąlygas, kuriomis būtų atsižvelgiama į vietos, regiono ir nacionalines ypatybes; pabrėžia, kad administravimas vietoje, pasiremiant moksliniais faktais ir konsultuojantis su šiuo sektoriumi ir jam dalyvaujant apibrėžiant, įgyvendinant, kartu vykdant ir vertinant politiką, yra tinkamiausias valdymas, geriausiai atitinkantis žvejybos poreikius, ir juo geriausiai būtų skatinamas prevencinis žvejų elgesys;

| 9. | mano, kad naujoje decentralizuotoje ir į regionus orientuotoje bendroje žuvininkystės politikoje daug didesnį vaidmenį turėtų atlikti regioninės patariamosios tarybos; |
| --- | --- |

9.

mano, kad naujoje decentralizuotoje ir į regionus orientuotoje bendroje žuvininkystės politikoje daug didesnį vaidmenį turėtų atlikti regioninės patariamosios tarybos;

| 10. | mano, kad labai svarbu stiprinti patariamųjų komitetų vaidmenį ir apsvarstyti bendradarbiavimą dėl bendro išteklių valdymo, taip sudarant sąlygas išsaugoti šių komitetų pobūdį, nes sustiprėjus jų vertei jie gali tapti valdymo forumu be sprendimų priėmimo galios, kuriame dalyvautų sektoriaus ir NVO pagrindiniai veikėjai, ir taip leisti spręsti horizontaliuosius klausimus, susijusius su konkrečiomis tradicinės žvejybos problemomis; |
| --- | --- |

10.

mano, kad labai svarbu stiprinti patariamųjų komitetų vaidmenį ir apsvarstyti bendradarbiavimą dėl bendro išteklių valdymo, taip sudarant sąlygas išsaugoti šių komitetų pobūdį, nes sustiprėjus jų vertei jie gali tapti valdymo forumu be sprendimų priėmimo galios, kuriame dalyvautų sektoriaus ir NVO pagrindiniai veikėjai, ir taip leisti spręsti horizontaliuosius klausimus, susijusius su konkrečiomis tradicinės žvejybos problemomis;

| 11. | mano, kad visoms valstybėms narėms taikyti bendrą valdymo modelį, pavyzdžiui, perleidžiamąsias žvejybos koncesijas, nėra tinkamas sprendimas, nes Europos Sąjungoje žvejyba labai įvairi; prieštarauja tam, kad perleidžiamosios žvejybos koncesijos būtų taikomos privalomai; |
| --- | --- |

11.

mano, kad visoms valstybėms narėms taikyti bendrą valdymo modelį, pavyzdžiui, perleidžiamąsias žvejybos koncesijas, nėra tinkamas sprendimas, nes Europos Sąjungoje žvejyba labai įvairi; prieštarauja tam, kad perleidžiamosios žvejybos koncesijos būtų taikomos privalomai;

| 12. | mano, jog pravartu turėti įvairius žuvininkystės valdymo modelius, kuriuos valstybės narės ir (arba) regionai galėtų taikyti pagal savanorišką sistemą, patys pasirinkdami reikiamą modelį, numatytą pagal regionais suskirstytą BŽP; |
| --- | --- |

12.

mano, jog pravartu turėti įvairius žuvininkystės valdymo modelius, kuriuos valstybės narės ir (arba) regionai galėtų taikyti pagal savanorišką sistemą, patys pasirinkdami reikiamą modelį, numatytą pagal regionais suskirstytą BŽP;

| 13. | prieštarauja tam, kad perleidžiamosios žvejybos koncesijos būtų taikomos privalomai bet kokio tipo laivams; mano, kad valstybėms narėms reikėtų leisti nuspręsti, ar perleidžiamąsias žvejybos koncesijas patvirtinti, ar nepatvirtinti, ir nustatyti laivynus, kuriems šią sistemą reikia taikyti, susitarus su atsakingais regionais ir atsižvelgiant į aplinkybių ir suinteresuotųjų subjektų nuomonių įvairovę; mano, kad valstybės narės jau gali pradėti taikyti perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemą savo nacionalinės teisės sistemose; |
| --- | --- |

13.

prieštarauja tam, kad perleidžiamosios žvejybos koncesijos būtų taikomos privalomai bet kokio tipo laivams; mano, kad valstybėms narėms reikėtų leisti nuspręsti, ar perleidžiamąsias žvejybos koncesijas patvirtinti, ar nepatvirtinti, ir nustatyti laivynus, kuriems šią sistemą reikia taikyti, susitarus su atsakingais regionais ir atsižvelgiant į aplinkybių ir suinteresuotųjų subjektų nuomonių įvairovę; mano, kad valstybės narės jau gali pradėti taikyti perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemą savo nacionalinės teisės sistemose;

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemos negalima laikyti patikima priemone žvejybos išteklių pereikvojimo ir perteklinių pajėgumų problemoms išspręsti; pabrėžia, kad visada yra rinkos metodo alternatyva – reguliavimo metodas, kuriuo galima reikiamai suderinti žvejybos pajėgumus; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į tai, kad perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemos negalima laikyti patikima priemone žvejybos išteklių pereikvojimo ir perteklinių pajėgumų problemoms išspręsti; pabrėžia, kad visada yra rinkos metodo alternatyva – reguliavimo metodas, kuriuo galima reikiamai suderinti žvejybos pajėgumus;

| 15. | mano, kad nustačius bendrus valdymo tikslus valstybėms narėms ir kompetentingiems regionams turi būti leidžiama lanksčiai priimti sprendimą dėl šiems tikslams siekti tinkamiausių valdymo taisyklių įgyvendinant suskirstymą regionais, visų pirma dėl teisės naudotis žuvų ištekliais, atsižvelgiant į šių valstybių narių laivynų ypatumus, žvejybos rūšis ir išteklius; |
| --- | --- |

15.

mano, kad nustačius bendrus valdymo tikslus valstybėms narėms ir kompetentingiems regionams turi būti leidžiama lanksčiai priimti sprendimą dėl šiems tikslams siekti tinkamiausių valdymo taisyklių įgyvendinant suskirstymą regionais, visų pirma dėl teisės naudotis žuvų ištekliais, atsižvelgiant į šių valstybių narių laivynų ypatumus, žvejybos rūšis ir išteklius;

| 16. | pažymi, kaip svarbu užtikrinti, kad rengiant nedidelio masto pakrantės žvejybos ir smulkiosios žvejybos politiką dalyvautų visos atitinkamos suinteresuotosios šalys; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kaip svarbu užtikrinti, kad rengiant nedidelio masto pakrantės žvejybos ir smulkiosios žvejybos politiką dalyvautų visos atitinkamos suinteresuotosios šalys;

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad turi būti atsižvelgiama ne tik į laivų skaičių, bet ir į jų bendrą poveikį ištekliams, taip pat į jų žvejybos metodų selektyvumą ir tvarumą; mano, kad vykdant būsimą BŽP turi būti skatinama tausiau naudoti laivynus atsižvelgiant į aplinkos, ekonominį ir socialinį aspektus (remonto būklę ir saugą, tinkamumą gyventi, darbo sąlygas, energijos vartojimo efektyvumą, žuvų sandėliavimą ir t. t.), skatinant pirmenybę pamažu teikti laivams ir veiklos vykdytojams, kurie naudoja selektyvesnius žvejybos metodus ir taiko mažesnį poveikį ištekliams bei jūros aplinkai turinčius žvejybos metodus ir yra naudingesni savo bendruomenėms darbo vietų kūrimo ir jų kokybės požiūriais; pasisako už tvarią pusiausvyrą tarp esamų žuvininkystės išteklių apsaugos jūrų zonose ir nuo žvejybos bei vėžiagyvių gaudymo priklausančios vietos socialinės ir ekonominės struktūros apsaugos; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į tai, kad turi būti atsižvelgiama ne tik į laivų skaičių, bet ir į jų bendrą poveikį ištekliams, taip pat į jų žvejybos metodų selektyvumą ir tvarumą; mano, kad vykdant būsimą BŽP turi būti skatinama tausiau naudoti laivynus atsižvelgiant į aplinkos, ekonominį ir socialinį aspektus (remonto būklę ir saugą, tinkamumą gyventi, darbo sąlygas, energijos vartojimo efektyvumą, žuvų sandėliavimą ir t. t.), skatinant pirmenybę pamažu teikti laivams ir veiklos vykdytojams, kurie naudoja selektyvesnius žvejybos metodus ir taiko mažesnį poveikį ištekliams bei jūros aplinkai turinčius žvejybos metodus ir yra naudingesni savo bendruomenėms darbo vietų kūrimo ir jų kokybės požiūriais; pasisako už tvarią pusiausvyrą tarp esamų žuvininkystės išteklių apsaugos jūrų zonose ir nuo žvejybos bei vėžiagyvių gaudymo priklausančios vietos socialinės ir ekonominės struktūros apsaugos;

Laivyno ypatumai

| 18. | prieštarauja tam, kad laivynų pajėgumas bendrai ir chaotiškai būtų mažinamas, ir pabrėžia, kad jo reguliavimas, kai reikės, negali būti nustatomas privalomai remiantis tik rinkos kriterijais; mano, kad tokios korekcijos privalo būti paremtos ekosistemų metodu, konkrečius sprendimus dėl mažos apimties laivynų valdymo priimant regiono lygmeniu, laikantis subsidiarumo principo, užtikrinant konkretiems poreikiams pritaikytą žvejybos tvarką, pagal kurią būtų teikiama pirmenybė naudotis ištekliais ir būtų saugomi vietos smulkiosios žvejybos laivynai, kartu užtikrinant, kad į visa tai būtų įtrauktos bendruomenės; ragina skubos tvarka atlikti tyrimą, kuriame būtų įvertinta ES žvejybos laivyno būklė; |
| --- | --- |

18.

prieštarauja tam, kad laivynų pajėgumas bendrai ir chaotiškai būtų mažinamas, ir pabrėžia, kad jo reguliavimas, kai reikės, negali būti nustatomas privalomai remiantis tik rinkos kriterijais; mano, kad tokios korekcijos privalo būti paremtos ekosistemų metodu, konkrečius sprendimus dėl mažos apimties laivynų valdymo priimant regiono lygmeniu, laikantis subsidiarumo principo, užtikrinant konkretiems poreikiams pritaikytą žvejybos tvarką, pagal kurią būtų teikiama pirmenybė naudotis ištekliais ir būtų saugomi vietos smulkiosios žvejybos laivynai, kartu užtikrinant, kad į visa tai būtų įtrauktos bendruomenės; ragina skubos tvarka atlikti tyrimą, kuriame būtų įvertinta ES žvejybos laivyno būklė;

| 19. | prieštarauja tam, kad laivynų pajėgumas bendrai būtų mažinamas privalomai remiantis tik rinkos kriterijais, o tai gali būti padaryta nepageidaujamai įgyvendinus perleidžiamąsias žvejybos koncesijas; |
| --- | --- |

19.

prieštarauja tam, kad laivynų pajėgumas bendrai būtų mažinamas privalomai remiantis tik rinkos kriterijais, o tai gali būti padaryta nepageidaujamai įgyvendinus perleidžiamąsias žvejybos koncesijas;

| 20. | pabrėžia, kad svarbu toliau atlikti mokslinius tyrimus socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos srityje; pažymi, kad būtina Europos lygmens statistika ir rodikliai, kuriais remiantis būtų galima gauti patikimus ir pakankamai aktualius socialinius ir ekonominius, mokslinius ir aplinkosauginius su profesionalia ir pramogine žvejyba susijusius duomenis, įskaitant platų žuvų išteklių ir laimikio vertinimą, ir prašo užtikrinti išteklius, kurių reikia šiam tikslui pasiekti; mano, kad šie duomenys taip pat turėtų atspindėti visus geografinius, kultūrinius ir regioninius skirtumus; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad svarbu toliau atlikti mokslinius tyrimus socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos srityje; pažymi, kad būtina Europos lygmens statistika ir rodikliai, kuriais remiantis būtų galima gauti patikimus ir pakankamai aktualius socialinius ir ekonominius, mokslinius ir aplinkosauginius su profesionalia ir pramogine žvejyba susijusius duomenis, įskaitant platų žuvų išteklių ir laimikio vertinimą, ir prašo užtikrinti išteklius, kurių reikia šiam tikslui pasiekti; mano, kad šie duomenys taip pat turėtų atspindėti visus geografinius, kultūrinius ir regioninius skirtumus;

| 21. | ragina Komisiją parengti ES žvejybos laivyno pajėgumų tyrimą, siekiant priimti tinkamiausius sprendimus; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją parengti ES žvejybos laivyno pajėgumų tyrimą, siekiant priimti tinkamiausius sprendimus;

| 22. | ragina Komisiją stebėti ir patikslinti valstybių narių laivynų pajėgumų ribas, kad jos atitiktų patikimus duomenis ir būtų atsižvelgiama į techninę pažangą; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją stebėti ir patikslinti valstybių narių laivynų pajėgumų ribas, kad jos atitiktų patikimus duomenis ir būtų atsižvelgiama į techninę pažangą;

| 23. | pažymi, kad valdyti nedidelio masto žvejybą tapo sudėtingiau ir sunkiau, nes joje dalyvauja daug laivų ir labai skiriasi metodai ir pati žvejyba; pabrėžia, kad siekiant veiksmingo valdymo būtinas informacijos prieinamumas ir kad reikia daugiau ir geresnės informacijos apie nedidelio masto žvejybą; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad valdyti nedidelio masto žvejybą tapo sudėtingiau ir sunkiau, nes joje dalyvauja daug laivų ir labai skiriasi metodai ir pati žvejyba; pabrėžia, kad siekiant veiksmingo valdymo būtinas informacijos prieinamumas ir kad reikia daugiau ir geresnės informacijos apie nedidelio masto žvejybą;

| 24. | ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis, regioninėmis patariamosiomis tarybomis ir suinteresuotosiomis šalimis nedidelio masto žvejybą Europos Sąjungoje žuvininkystės valdymo tikslais apibūdinti išsamiau ir pažymėti jos pasiskirstymą Europos Sąjungoje žuvininkystės valdymo tikslais; ypač ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis atlikti baigtinį ir nuodugnų įvairių nedidelio masto žvejybos segmentų dydžio, ypatumų ir pasiskirstymo tyrimą, kuo nuodugniau išnagrinėjant, kur, kada ir kaip ten žvejojama, siekiant nustatyti laivyno segmentus, kuriuose pastebima perprodukcija, ir to priežastis; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis, regioninėmis patariamosiomis tarybomis ir suinteresuotosiomis šalimis nedidelio masto žvejybą Europos Sąjungoje žuvininkystės valdymo tikslais apibūdinti išsamiau ir pažymėti jos pasiskirstymą Europos Sąjungoje žuvininkystės valdymo tikslais; ypač ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis atlikti baigtinį ir nuodugnų įvairių nedidelio masto žvejybos segmentų dydžio, ypatumų ir pasiskirstymo tyrimą, kuo nuodugniau išnagrinėjant, kur, kada ir kaip ten žvejojama, siekiant nustatyti laivyno segmentus, kuriuose pastebima perprodukcija, ir to priežastis;

| 25. | pažymi, kad šiuo metu Bendrija bendrai finansuoja ne daugiau kaip 50 proc. biologinių duomenų rinkimo, apdorojimo ir sklaidos biudžeto, kuris naudojamas žiniomis grindžiamam valdymui remti; atitinkamai ragina Bendriją šioje srityje sustiprinti pastangas – padidinti leistiną bendro finansavimo lygį; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad šiuo metu Bendrija bendrai finansuoja ne daugiau kaip 50 proc. biologinių duomenų rinkimo, apdorojimo ir sklaidos biudžeto, kuris naudojamas žiniomis grindžiamam valdymui remti; atitinkamai ragina Bendriją šioje srityje sustiprinti pastangas – padidinti leistiną bendro finansavimo lygį;

| 26. | įspėja, kad reikia geriau suprasti dabartinę pramoginės žvejybos padėtį ir jos raidą, įskaitant jos ekonominį, socialinį poveikį ir poveikį aplinkai; atkreipia dėmesį į atvejus, kai pramoginė žvejyba pranoksta savo paskirtį ir neteisėtai konkuruoja su profesionalia žvejyba žuvų gaudymo ir jų pateikimo rinkai srityse – taip vietos ir regioniniu lygmenimis sumažinamos rinkos kvotos ir mažėja pirmojo pardavimo kainos; |
| --- | --- |

26.

įspėja, kad reikia geriau suprasti dabartinę pramoginės žvejybos padėtį ir jos raidą, įskaitant jos ekonominį, socialinį poveikį ir poveikį aplinkai; atkreipia dėmesį į atvejus, kai pramoginė žvejyba pranoksta savo paskirtį ir neteisėtai konkuruoja su profesionalia žvejyba žuvų gaudymo ir jų pateikimo rinkai srityse – taip vietos ir regioniniu lygmenimis sumažinamos rinkos kvotos ir mažėja pirmojo pardavimo kainos;

Paramos priemonės

| 27. | pripažįsta, kad naujasis Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas buvo sukurtas taip, kad padėtų gauti išteklių ypač pakrantės ir smulkiosios žvejybos laivynų segmentams; pripažįsta, kad pagal bendrąjį planą, kurį priima Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas, savo finansavimo prioritetus turi nustatyti valstybės narės, siekiant spręsti konkrečias nedidelio masto žvejybos problemas ir remti tvarų atitinkamos žvejybos valdymą vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

27.

pripažįsta, kad naujasis Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas buvo sukurtas taip, kad padėtų gauti išteklių ypač pakrantės ir smulkiosios žvejybos laivynų segmentams; pripažįsta, kad pagal bendrąjį planą, kurį priima Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas, savo finansavimo prioritetus turi nustatyti valstybės narės, siekiant spręsti konkrečias nedidelio masto žvejybos problemas ir remti tvarų atitinkamos žvejybos valdymą vietos lygmeniu;

| 28. | pritaria, kad reikia turėti fondą, kurio veiklos pagrindas būtų didesnė parama bendrai finansuojamai veiklai atokiausiuose regionuose, ir pritaria, kad atsižvelgiant į šių regionų žuvininkystės sektoriui būdingus struktūrinius apribojimus būtų išsaugotos konkrečios su veikla ir žuvininkystės produktų platinimu susijusių papildomų išlaidų kompensavimo priemonės; |
| --- | --- |

28.

pritaria, kad reikia turėti fondą, kurio veiklos pagrindas būtų didesnė parama bendrai finansuojamai veiklai atokiausiuose regionuose, ir pritaria, kad atsižvelgiant į šių regionų žuvininkystės sektoriui būdingus struktūrinius apribojimus būtų išsaugotos konkrečios su veikla ir žuvininkystės produktų platinimu susijusių papildomų išlaidų kompensavimo priemonės;

| 29. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į pavojingą kai kurių nuo žvejybos priklausomų pakrančių bendruomenių padėtį ir jų nykimą, taip pat į ekonomikos įvairinimo alternatyvų trūkumą, turi būti stiprinamos dabartinės priemonės ir mechanizmai ir skiriama daugiau lėšų siekiant užtikrinti sanglaudą užimtumo ir ekologinio tvarumo požiūriais; yra įsitikinęs, kad tai turėtų būti aiškiai pripažinta rengiant naująją bendrą žuvininkystės politiką (BŽP) ir daugiametę finansinę programą (DFP); taip pat pabrėžia, kad būtina daugiau dėmesio skirti bendram tradiciniais žvejybos įrankiais vykdomos žvejybos sektoriaus valdymui ir jo atstovų įtraukimui į sprendimų priėmimo procedūras skatinant vietos ir regionines strategijas ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą šioje srityje, kurie aprėptų vystymo, mokslinių tyrimų ir mokymų projektus, skiriant tinkamą Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), Europos socialinio fondo (ESF) ir Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) finansavimą; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad, atsižvelgiant į pavojingą kai kurių nuo žvejybos priklausomų pakrančių bendruomenių padėtį ir jų nykimą, taip pat į ekonomikos įvairinimo alternatyvų trūkumą, turi būti stiprinamos dabartinės priemonės ir mechanizmai ir skiriama daugiau lėšų siekiant užtikrinti sanglaudą užimtumo ir ekologinio tvarumo požiūriais; yra įsitikinęs, kad tai turėtų būti aiškiai pripažinta rengiant naująją bendrą žuvininkystės politiką (BŽP) ir daugiametę finansinę programą (DFP); taip pat pabrėžia, kad būtina daugiau dėmesio skirti bendram tradiciniais žvejybos įrankiais vykdomos žvejybos sektoriaus valdymui ir jo atstovų įtraukimui į sprendimų priėmimo procedūras skatinant vietos ir regionines strategijas ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą šioje srityje, kurie aprėptų vystymo, mokslinių tyrimų ir mokymų projektus, skiriant tinkamą Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), Europos socialinio fondo (ESF) ir Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) finansavimą;

| 30. | ragina valstybes nares atsižvelgti į moterų ekonominį, socialinį ir kultūrinį vaidmenį žvejybos pramonėje, moterims suteikiant galimybes naudotis socialinėmis išmokomis; pabrėžia, kad aktyvus moterų dalyvavimas įvairių rūšių veikloje, susijusioje su žvejyba, padeda išsaugoti, viena vertus, kultūros tradicijas ir ypatingą gyvenimo būdą, kita vertus, padeda išlikti bendruomenėms ir taip užtikrinama šių regionų kultūrinės įvairovės apsauga; |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares atsižvelgti į moterų ekonominį, socialinį ir kultūrinį vaidmenį žvejybos pramonėje, moterims suteikiant galimybes naudotis socialinėmis išmokomis; pabrėžia, kad aktyvus moterų dalyvavimas įvairių rūšių veikloje, susijusioje su žvejyba, padeda išsaugoti, viena vertus, kultūros tradicijas ir ypatingą gyvenimo būdą, kita vertus, padeda išlikti bendruomenėms ir taip užtikrinama šių regionų kultūrinės įvairovės apsauga;

| 31. | mano, kad taikant būsimo Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) įgyvendinimo? taisykles turėtų būti suteikta galimybė finansuoti tam tikrus veiksmus, visų pirma šiose srityse:






  — | saugumo, gyvenimo ir darbo sąlygų laivuose gerinimo, gerinant sugavimų saugojimo sąlygas ir ekonominiu bei aplinkos požiūriais tausaus jų naudojimo (metodų selektyvumas, efektyvus energijos vartojimas ir kt.) skatinimo nedidinant žvejybos pajėgumų; |
| --- | --- | --- |

31.

mano, kad taikant būsimo Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) įgyvendinimo? taisykles turėtų būti suteikta galimybė finansuoti tam tikrus veiksmus, visų pirma šiose srityse:

—

saugumo, gyvenimo ir darbo sąlygų laivuose gerinimo, gerinant sugavimų saugojimo sąlygas ir ekonominiu bei aplinkos požiūriais tausaus jų naudojimo (metodų selektyvumas, efektyvus energijos vartojimas ir kt.) skatinimo nedidinant žvejybos pajėgumų;

| — | investicijų į tausesnius žvejybos įrankius; |
| --- | --- |

—

investicijų į tausesnius žvejybos įrankius;

| — | jaunų žvejų dalyvavimo sektoriuje skatinimo įtraukiant juos į šią veiklą ir išlaikant joje – taikant specialią paskatų sistemą, kuria būtų reaguojama į užimtumo ir tvarumo problemas, su kuriomis susiduria šis sektorius, ir veiklos pradžios skatinimo paketų siekiant užtikrinti, kad į nedidelio masto žvejybos veiklą įsitrauktų nauja žvejų karta; |
| --- | --- |

—

jaunų žvejų dalyvavimo sektoriuje skatinimo įtraukiant juos į šią veiklą ir išlaikant joje – taikant specialią paskatų sistemą, kuria būtų reaguojama į užimtumo ir tvarumo problemas, su kuriomis susiduria šis sektorius, ir veiklos pradžios skatinimo paketų siekiant užtikrinti, kad į nedidelio masto žvejybos veiklą įsitrauktų nauja žvejų karta;

| — | specializuotų žvejybos uostų, konkrečių iškrovimo, sandėliavimo ir prekybos žuvininkystės produktais objektų statybos; |
| --- | --- |

—

specializuotų žvejybos uostų, konkrečių iškrovimo, sandėliavimo ir prekybos žuvininkystės produktais objektų statybos;

| — | sektoriaus specialistų asociacijų, organizacijų ir kooperatyvų rėmimo; |
| --- | --- |

—

sektoriaus specialistų asociacijų, organizacijų ir kooperatyvų rėmimo;

| — | kokybiškos politikos skatinimo; |
| --- | --- |

—

kokybiškos politikos skatinimo;

| — | pakrantės bendruomenių, kurios labiausiai priklausomos nuo nedidelio masto žvejybos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skatinimo, ypatingą dėmesį skiriant atokiausiems regionams, siekiant skatinti šių pakrantės regionų vystymąsi; |
| --- | --- |

—

pakrantės bendruomenių, kurios labiausiai priklausomos nuo nedidelio masto žvejybos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skatinimo, ypatingą dėmesį skiriant atokiausiems regionams, siekiant skatinti šių pakrantės regionų vystymąsi;

| — | paramos tausiam vėžiagyvių rinkimui, be kita ko, padedant šią veiklą vykdantiems žmonėms, labai dažnai moterims, dėl savo darbo sergančioms įvairiomis ligomis; |
| --- | --- |

—

paramos tausiam vėžiagyvių rinkimui, be kita ko, padedant šią veiklą vykdantiems žmonėms, labai dažnai moterims, dėl savo darbo sergančioms įvairiomis ligomis;

| — | tradicinės žvejybos ir ekstensyviosios akvakultūros produktų propagavimo ir pardavimo rėmimo, sukuriant Europos ženklą, pagal kurį būtų atpažįstami ir identifikuojami Europos tradicinės žvejybos ir vėžiagyvių produktai, jei tik laikomasi gerosios tvarumo patirties ir bendrosios žuvininkystės politikos principų; |
| --- | --- |

—

tradicinės žvejybos ir ekstensyviosios akvakultūros produktų propagavimo ir pardavimo rėmimo, sukuriant Europos ženklą, pagal kurį būtų atpažįstami ir identifikuojami Europos tradicinės žvejybos ir vėžiagyvių produktai, jei tik laikomasi gerosios tvarumo patirties ir bendrosios žuvininkystės politikos principų;

| — | paramos švietimo ir rinkodaros kampanijoms siekiant vartotojus ir jaunimą informuoti apie nedidelio masto žvejybos laimikio vartojimo vertę, įskaitant jo teigiamą poveikį vietos ekonomikai ir aplinkai; |
| --- | --- |

—

paramos švietimo ir rinkodaros kampanijoms siekiant vartotojus ir jaunimą informuoti apie nedidelio masto žvejybos laimikio vartojimo vertę, įskaitant jo teigiamą poveikį vietos ekonomikai ir aplinkai;

| — | pabrėžia, kad Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo skiriamą finansavimą reikia paskirstyti taip, kad žuvininkystės sektoriuje moterims būtų sudaromos palankesnės sąlygos pertvarkant sektorių ir suteikiant joms tinkamas priemones (pvz., įrengiant persirengimo kambarius laivuose arba uostuose); |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo skiriamą finansavimą reikia paskirstyti taip, kad žuvininkystės sektoriuje moterims būtų sudaromos palankesnės sąlygos pertvarkant sektorių ir suteikiant joms tinkamas priemones (pvz., įrengiant persirengimo kambarius laivuose arba uostuose);

| — | tokių moterų asociacijų kaip tinklų nėrėjų, žuvų iškrovėjų, pakuotojų rėmimo; |
| --- | --- |

—

tokių moterų asociacijų kaip tinklų nėrėjų, žuvų iškrovėjų, pakuotojų rėmimo;

| — | profesinio mokymo, ypač žuvininkystės sektoriuje dirbančių moterų, siekiant joms padaryti prieinamesnes su žvejyba susijusias vadybos ir technines darbo vietas; |
| --- | --- |

—

profesinio mokymo, ypač žuvininkystės sektoriuje dirbančių moterų, siekiant joms padaryti prieinamesnes su žvejyba susijusias vadybos ir technines darbo vietas;

| — | moterų vaidmens žvejyboje stiprinimo, ypač teikiant išankstinę ir vėlesnę paramą sausumoje vykdomai atitinkamų specialistų veiklai ir su žvejyba susijusiai veiklai; |
| --- | --- |

—

moterų vaidmens žvejyboje stiprinimo, ypač teikiant išankstinę ir vėlesnę paramą sausumoje vykdomai atitinkamų specialistų veiklai ir su žvejyba susijusiai veiklai;

| 32. | pabrėžia, kad būsimo EJRŽF lėšos turėtų būti prieinamesnės projektams su integruotais sprendimais, naudingais visoms pakrantės bendruomenėms, o ne tik ribotam skaičiui veiklos vykdytojų; mano, kad EJRŽF lėšų prieinamumas turėtų būti garantuotas žvejams ir šeimoms, o ne tik laivų savininkams; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad būsimo EJRŽF lėšos turėtų būti prieinamesnės projektams su integruotais sprendimais, naudingais visoms pakrantės bendruomenėms, o ne tik ribotam skaičiui veiklos vykdytojų; mano, kad EJRŽF lėšų prieinamumas turėtų būti garantuotas žvejams ir šeimoms, o ne tik laivų savininkams;

| 33. | pabrėžia, kad turi būti prisidedama prie bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo (BRO) padedant gauti didesnių pajamų iš nedidelio masto žvejybos, rinkos būtų stabilios, būtų pagerinta prekyba žuvininkystės produktais ir padidinta šių produktų papildoma nauda; reiškia susirūpinimą dėl galimybės panaikinti dabartines viešąsias rinkų reguliavimo priemones, viešuosius reguliavimo organus ir paramą sandėliavimui sausumoje ir reikalauja vykdyti plataus užmojo reformą, kuria būtų stiprinamos BRO priemonės siekiant šių tikslų; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad turi būti prisidedama prie bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo (BRO) padedant gauti didesnių pajamų iš nedidelio masto žvejybos, rinkos būtų stabilios, būtų pagerinta prekyba žuvininkystės produktais ir padidinta šių produktų papildoma nauda; reiškia susirūpinimą dėl galimybės panaikinti dabartines viešąsias rinkų reguliavimo priemones, viešuosius reguliavimo organus ir paramą sandėliavimui sausumoje ir reikalauja vykdyti plataus užmojo reformą, kuria būtų stiprinamos BRO priemonės siekiant šių tikslų;

| 34. | siūlo sukurti Europos ženklą, kuris būtų suteikiamas smulkiosios žvejybos produktams, sugautiems laikantis BŽP principų, ir taip skatinti geriausią praktiką; |
| --- | --- |

34.

siūlo sukurti Europos ženklą, kuris būtų suteikiamas smulkiosios žvejybos produktams, sugautiems laikantis BŽP principų, ir taip skatinti geriausią praktiką;

| 35. | pritaria, kad būtų sukurti mechanizmai siekiant užtikrinti, kad būtų pripažįstamas vadinamasis nedidelio masto žvejybos daromas teigiamas išorės poveikis, kuris neatlyginamas rinkoje, ir poveikis aplinkai, ir pakrantės bendruomenių ekonominei bei socialinei sanglaudai; |
| --- | --- |

35.

pritaria, kad būtų sukurti mechanizmai siekiant užtikrinti, kad būtų pripažįstamas vadinamasis nedidelio masto žvejybos daromas teigiamas išorės poveikis, kuris neatlyginamas rinkoje, ir poveikis aplinkai, ir pakrantės bendruomenių ekonominei bei socialinei sanglaudai;

| 36. | mano, kad svarbu skatinti sąžiningai ir tinkamai paskirstyti papildomą naudą visoje sektoriaus vertės grandinėje; |
| --- | --- |

36.

mano, kad svarbu skatinti sąžiningai ir tinkamai paskirstyti papildomą naudą visoje sektoriaus vertės grandinėje;

| 37. | ragina griežtai stebėti ir sertifikuoti iš trečiųjų šalių importuojamus žuvininkystės produktus siekiant užtikrinti, kad jie būtų gauti žvejojant tausiai ir atitiktų tuos pačius reikalavimus (pvz., ženklinimo, atsekamumo, fitosanitarijos normų, minimalių dydžių), kurių turi laikytis Bendrijos gamintojai; |
| --- | --- |

37.

ragina griežtai stebėti ir sertifikuoti iš trečiųjų šalių importuojamus žuvininkystės produktus siekiant užtikrinti, kad jie būtų gauti žvejojant tausiai ir atitiktų tuos pačius reikalavimus (pvz., ženklinimo, atsekamumo, fitosanitarijos normų, minimalių dydžių), kurių turi laikytis Bendrijos gamintojai;

| 38. | pritaria tam, kad būtų sukurti (įgyvendinant EJRŽF ar kitas priemones) konkretūs laikini paramos mechanizmai, kurie turėtų būti taikomi esant nepaprastajai padėčiai, pavyzdžiui, įvykus gaivalinėms ar žmogaus sukeltoms nelaimėms (naftos išsiliejimas, vandens užteršimas ir t. t.), dėl išteklių atkūrimo planų arba restruktūrizavimo priverstinai nutraukus veiklą arba staiga laikinai padidėjus degalų kainai; |
| --- | --- |

38.

pritaria tam, kad būtų sukurti (įgyvendinant EJRŽF ar kitas priemones) konkretūs laikini paramos mechanizmai, kurie turėtų būti taikomi esant nepaprastajai padėčiai, pavyzdžiui, įvykus gaivalinėms ar žmogaus sukeltoms nelaimėms (naftos išsiliejimas, vandens užteršimas ir t. t.), dėl išteklių atkūrimo planų arba restruktūrizavimo priverstinai nutraukus veiklą arba staiga laikinai padidėjus degalų kainai;

| 39. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad moterys galėtų gauti tokį patį atlyginimą ir naudotis kitomis socialinėmis ir ekonominėmis teisėmis, įskaitant rizikos dirbant šiame žuvininkystės sektoriuje draudimą ir konkrečių sutrikimų, pavyzdžiui, profesinių ligų, pripažinimą; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad moterys galėtų gauti tokį patį atlyginimą ir naudotis kitomis socialinėmis ir ekonominėmis teisėmis, įskaitant rizikos dirbant šiame žuvininkystės sektoriuje draudimą ir konkrečių sutrikimų, pavyzdžiui, profesinių ligų, pripažinimą;

| 40. | pripažįsta, kad laikini žvejybos draudimai, dar žinomi kaip biologinės ramybės laikotarpiai, yra svarbi ir įrodyta priemonė žvejybos ištekliams išsaugoti ir būtina priemonė konkrečiai žvejybai tvariai valdyti; pripažįsta, kad nustatant žvejybos draudimus konkrečiais kritiniais rūšies gyvenimo ciklo etapais ištekliams leidžiama vystytis taip, kad tai būtų suderinama su žvejyba pasibaigus biologinės ramybės laikotarpiui; mano, kad šiomis aplinkybėmis sąžininga ir būtina veiklos nevykdymo metu žvejams finansiškai kompensuoti iš EJRŽF; |
| --- | --- |

40.

pripažįsta, kad laikini žvejybos draudimai, dar žinomi kaip biologinės ramybės laikotarpiai, yra svarbi ir įrodyta priemonė žvejybos ištekliams išsaugoti ir būtina priemonė konkrečiai žvejybai tvariai valdyti; pripažįsta, kad nustatant žvejybos draudimus konkrečiais kritiniais rūšies gyvenimo ciklo etapais ištekliams leidžiama vystytis taip, kad tai būtų suderinama su žvejyba pasibaigus biologinės ramybės laikotarpiui; mano, kad šiomis aplinkybėmis sąžininga ir būtina veiklos nevykdymo metu žvejams finansiškai kompensuoti iš EJRŽF;

| 41. | ragina Komisiją ir valstybes nares svarstyti, kaip siekti pozityviosios diskriminacijos, pirmenybę teikiant ne plataus masto žvejybai ir daugiau pramoninio pobūdžio laivynams, o nedidelio masto žvejybai, kartu užtikrinant, kad visa žvejyba būtų valdoma veiksmingai ir tvariai; mano, kad vienas iš svarstytinų variantų – įvairius žvejybos metodus taikyti skirtingose teritorijose ir apibrėžti vien nedidelio masto žvejybai skirtas teritorijas; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją ir valstybes nares svarstyti, kaip siekti pozityviosios diskriminacijos, pirmenybę teikiant ne plataus masto žvejybai ir daugiau pramoninio pobūdžio laivynams, o nedidelio masto žvejybai, kartu užtikrinant, kad visa žvejyba būtų valdoma veiksmingai ir tvariai; mano, kad vienas iš svarstytinų variantų – įvairius žvejybos metodus taikyti skirtingose teritorijose ir apibrėžti vien nedidelio masto žvejybai skirtas teritorijas;

| 42. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių siekiant skatinti ir pasiekti moterų darbo žuvininkystės sektoriuje didesnį pripažinimą juridiniu ir socialiniu lygiu, ir užtikrinti, kad moterys, dirbančios visą ar ne visą darbo dieną šeimos įmonėse ar padedančios savo sutuoktiniams ir taip prisidedančios prie savo ir šeimos ekonominio tvarumo, būtų teisiškai pripažįstamos arba gautų savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos išmokoms prilygstančias išmokas, visų pirma taikant Direktyvą 2010/41/ES, ir užtikrinti jų socialines ir ekonomines teises, tarp jų vienodą darbo užmokestį, bedarbio pašalpą nutraukus darbą (laikinai ar visam laikui), teisę į pensiją, darbo ir šeiminio gyvenimo suderinimą, teisę į motinystės atostogas, galimybę naudotis socialine apsauga ir nemokamomis sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat saugos ir sveikatos darbe apsaugą, taip pat kitomis socialinėmis ir ekonominėmis teisėmis, įskaitant draudimą nuo jūroje kylančių grėsmių; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių siekiant skatinti ir pasiekti moterų darbo žuvininkystės sektoriuje didesnį pripažinimą juridiniu ir socialiniu lygiu, ir užtikrinti, kad moterys, dirbančios visą ar ne visą darbo dieną šeimos įmonėse ar padedančios savo sutuoktiniams ir taip prisidedančios prie savo ir šeimos ekonominio tvarumo, būtų teisiškai pripažįstamos arba gautų savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos išmokoms prilygstančias išmokas, visų pirma taikant Direktyvą 2010/41/ES, ir užtikrinti jų socialines ir ekonomines teises, tarp jų vienodą darbo užmokestį, bedarbio pašalpą nutraukus darbą (laikinai ar visam laikui), teisę į pensiją, darbo ir šeiminio gyvenimo suderinimą, teisę į motinystės atostogas, galimybę naudotis socialine apsauga ir nemokamomis sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat saugos ir sveikatos darbe apsaugą, taip pat kitomis socialinėmis ir ekonominėmis teisėmis, įskaitant draudimą nuo jūroje kylančių grėsmių;

| 43. | pritaria tam, kad dvylikos jūrinių mylių zonoje būtų išlaikyta speciali naudojimosi ištekliais tvarka, taikoma nedidelio masto žvejybai; |
| --- | --- |

43.

pritaria tam, kad dvylikos jūrinių mylių zonoje būtų išlaikyta speciali naudojimosi ištekliais tvarka, taikoma nedidelio masto žvejybai;

| 44. | mano, kad reikia nedidelio masto žvejybos sritį įtraukti į keitimąsi informacija apie 12 jūrmylių zonos teritorijos planavimą, kurioje ji paprastai vykdoma intensyviau, joje veikia jūros vėjo jėgainės, vykdoma nerūdinės medžiagos išgavimo veikla ir jos yra saugomos jūrų teritorijų; |
| --- | --- |

44.

mano, kad reikia nedidelio masto žvejybos sritį įtraukti į keitimąsi informacija apie 12 jūrmylių zonos teritorijos planavimą, kurioje ji paprastai vykdoma intensyviau, joje veikia jūros vėjo jėgainės, vykdoma nerūdinės medžiagos išgavimo veikla ir jos yra saugomos jūrų teritorijų;

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad nedidelio masto žvejybos specialistams reikia aktyviau įsitraukti į žvejybos politikos priemonių valdymą, apibrėžimą ir įgyvendinimą ir aktyviau dalyvauti šiame procese; pabrėžia, kaip svarbu labiau remti žvejų grupes ir profesines organizacijas, norinčias dalytis atsakomybe už BŽP taikymą siekiant šią politiką dar labiau decentralizuoti; primygtinai ragina nedidelio masto žvejybos veiklos vykdytojus arba įstoti į esamas gamintojų organizacijas, arba įsteigti naujas tokio tipo organizacijas; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į tai, kad nedidelio masto žvejybos specialistams reikia aktyviau įsitraukti į žvejybos politikos priemonių valdymą, apibrėžimą ir įgyvendinimą ir aktyviau dalyvauti šiame procese; pabrėžia, kaip svarbu labiau remti žvejų grupes ir profesines organizacijas, norinčias dalytis atsakomybe už BŽP taikymą siekiant šią politiką dar labiau decentralizuoti; primygtinai ragina nedidelio masto žvejybos veiklos vykdytojus arba įstoti į esamas gamintojų organizacijas, arba įsteigti naujas tokio tipo organizacijas;

o

o o

| 46. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, valstybių narių vyriausybėms ir regioninėms patariamosioms taryboms. |
| --- | --- |

46.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, valstybių narių vyriausybėms ir regioninėms patariamosioms taryboms.

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

(2)  OL L 223, 2006 8 15, p. 1.

(3)  OL C 286 E, 2006 11 23, p. 519.

(4)  OL C 300 E, 2006 12 9, p. 504.

(5)  OL C 295 E, 2009 12 4, p. 1.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0052.

(7)  OL C 348 E, 2010 12 21, p. 15.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/175 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/175

---

P7_TA(2012)0461

Bendros žuvininkystės politikos išorės aspektas

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (2011/2318(INI))

(2015/C 419/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 13 d. Komisijos komunikatą dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (toliau – komunikatas) (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 13 d. Komisijos komunikatą dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (toliau – komunikatas) (COM(2011)0424),

| — | atsižvelgdamas į 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su migruojančių tarp išskirtinės ekonominės zonos ir atvirosios jūros bei toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimu ir valdymu, įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su migruojančių tarp išskirtinės ekonominės zonos ir atvirosios jūros bei toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimu ir valdymu, įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. spalio mėn. Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) konferencijoje priimtą Maisto ir žemės ūkio organizacijos Atsakingos žvejybos elgesio kodeksą (toliau – elgesio kodeksas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio mėn. Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) konferencijoje priimtą Maisto ir žemės ūkio organizacijos Atsakingos žvejybos elgesio kodeksą (toliau – elgesio kodeksas),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. birželio mėn. Orhuse priimtą Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. birželio mėn. Orhuse priimtą Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio mėn. FAO tarybos patvirtintą Tarptautinį žvejybos pajėgumų valdymo planą (toliau – IPOA pajėgumai), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio mėn. FAO tarybos patvirtintą Tarptautinį žvejybos pajėgumų valdymo planą (toliau – IPOA pajėgumai),

| — | atsižvelgdamas į FAO pranešimą dėl pasaulio žuvininkystės ir akvakultūros būklės 2010 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FAO pranešimą dėl pasaulio žuvininkystės ir akvakultūros būklės 2010 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (toliau – NNN reglamentas) (1), ir 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse (toliau – žvejybos leidimų reglamentas) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (toliau – NNN reglamentas) (1), ir 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse (toliau – žvejybos leidimų reglamentas) (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos (toliau – pagrindinis reglamentas) (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos (toliau – pagrindinis reglamentas) (COM(2011)0425),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl kovos su neteisėta žvejyba pasauliniu mastu. ES vaidmuo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl kovos su neteisėta žvejyba pasauliniu mastu. ES vaidmuo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos dėl bendros žuvininkystės politikos reformos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos dėl bendros žuvininkystės politikos reformos (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų importavimo į ES tvarkos, atsižvelgiant į būsimą bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reformą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų importavimo į ES tvarkos, atsižvelgiant į būsimą bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reformą (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl ES ir Mauritanijos žvejybos partnerystės susitarimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl ES ir Mauritanijos žvejybos partnerystės susitarimo (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl būsimo protokolo, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, numatyti Europos Bendrijos ir Maroko Karalystės žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl būsimo protokolo, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, numatyti Europos Bendrijos ir Maroko Karalystės žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime (7),

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir žuvininkystės tarybos 2012 m. kovo 19–20 d. išvadas dėl BŽP išorės aspekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir žuvininkystės tarybos 2012 m. kovo 19–20 d. išvadas dėl BŽP išorės aspekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto bei Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A7-0290/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto bei Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A7-0290/2012),

| A. | kadangi du trečdaliai pasaulio vandenynų yra už nacionalinės jurisdikcijos ribų, kur bet kokia išsami ir visapusiška žvejybos valdymo teisinė sistema privalo būti pagrįsta 1982 m. JT jūrų teisės konvencija ir atitinkamomis teisinėmis priemonėmis; kadangi tvarus žuvininkystės valdymas yra strategiškai svarbus nuo žvejybos saugos priklausančioms pakrančių bendruomenėms ir maisto saugai; |
| --- | --- |

A.

kadangi du trečdaliai pasaulio vandenynų yra už nacionalinės jurisdikcijos ribų, kur bet kokia išsami ir visapusiška žvejybos valdymo teisinė sistema privalo būti pagrįsta 1982 m. JT jūrų teisės konvencija ir atitinkamomis teisinėmis priemonėmis; kadangi tvarus žuvininkystės valdymas yra strategiškai svarbus nuo žvejybos saugos priklausančioms pakrančių bendruomenėms ir maisto saugai;

| B. | kadangi, naujausiu FAO vertinimu, 85 proc. kelių pasaulio žuvų išteklių, apie kuriuos turima informacijos, visiškai išnaudota arba naudojami pernelyg intensyviai, nors 2010 m. FAO ataskaitoje nurodyta, kad dėl gero valdymo visame pasaulyje atkuriant pereikvotus išteklius ir jūrų ekosistemas padaryta pažanga; |
| --- | --- |

B.

kadangi, naujausiu FAO vertinimu, 85 proc. kelių pasaulio žuvų išteklių, apie kuriuos turima informacijos, visiškai išnaudota arba naudojami pernelyg intensyviai, nors 2010 m. FAO ataskaitoje nurodyta, kad dėl gero valdymo visame pasaulyje atkuriant pereikvotus išteklius ir jūrų ekosistemas padaryta pažanga;

| C. | kadangi ES yra viena iš svarbiausių pagrindinių žvejybos atstovių, aktyviai ir rimtai plėtojančių veiklą visuose pasaulio vandenynuose, ji vykdo įvairią laivyno veiklą, naudoja ES piliečių investicijas, sudaro dvišalius žuvininkystės susitarimus ir dalyvauja visų svarbiausių regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (toliau – RFMO) veikloje, tuo pat metu skatindama gerąją praktiką ir pagarbą žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES yra viena iš svarbiausių pagrindinių žvejybos atstovių, aktyviai ir rimtai plėtojančių veiklą visuose pasaulio vandenynuose, ji vykdo įvairią laivyno veiklą, naudoja ES piliečių investicijas, sudaro dvišalius žuvininkystės susitarimus ir dalyvauja visų svarbiausių regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (toliau – RFMO) veikloje, tuo pat metu skatindama gerąją praktiką ir pagarbą žmogaus teisėms;

| D. | kadangi ES yra viena iš didžiausių žuvininkystės produktų rinkų ir didžiausia žuvininkystės produktų importuotoja pasaulyje – ES suvartoja 11 proc. pasaulio žuvininkystės produktų (pagal kiekį), o importuoja – 24 proc. žuvininkystės produktų (pagal vertę), net jei jai tenka tik 8 proc. pasaulio laimikio (2 proc., jei orientuojamasi į išorės vandenis); |
| --- | --- |

D.

kadangi ES yra viena iš didžiausių žuvininkystės produktų rinkų ir didžiausia žuvininkystės produktų importuotoja pasaulyje – ES suvartoja 11 proc. pasaulio žuvininkystės produktų (pagal kiekį), o importuoja – 24 proc. žuvininkystės produktų (pagal vertę), net jei jai tenka tik 8 proc. pasaulio laimikio (2 proc., jei orientuojamasi į išorės vandenis);

| E. | kadangi RFMO kvotos daugiausia buvo grindžiamos istoriniu laimikiu, kas paskatino išsivysčiusias šalis išlaikyti privilegijas naudotis pasaulio žvejybos ištekliais; kadangi jos šiuo metu privalo atsižvelgti į pakrančių besivystančių šalių, kurios nuo seno buvo priklausomos nuo gretimų žuvininkystės išteklių, žvejybą, šios tvarkos ES privalo laikytis; |
| --- | --- |

E.

kadangi RFMO kvotos daugiausia buvo grindžiamos istoriniu laimikiu, kas paskatino išsivysčiusias šalis išlaikyti privilegijas naudotis pasaulio žvejybos ištekliais; kadangi jos šiuo metu privalo atsižvelgti į pakrančių besivystančių šalių, kurios nuo seno buvo priklausomos nuo gretimų žuvininkystės išteklių, žvejybą, šios tvarkos ES privalo laikytis;

| F. | kadangi ES vystymosi labui turi siekti politikos darnos, kaip nustatyta SESV 208 straipsnio 1 dalyje, kurioje teigiama, kad „Sąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES vystymosi labui turi siekti politikos darnos, kaip nustatyta SESV 208 straipsnio 1 dalyje, kurioje teigiama, kad „Sąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“;

| G. | kadangi ES apskritai darniai ir suderintai privalo taikyti visas kitas politikas, susijusias valstybėmis, kurios nėra ES narės, iškaitant žuvininkystę, sveikatą, prekybą, užimtumą, aplinką, bendrus užsienio politikos tikslus ir strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES apskritai darniai ir suderintai privalo taikyti visas kitas politikas, susijusias valstybėmis, kurios nėra ES narės, iškaitant žuvininkystę, sveikatą, prekybą, užimtumą, aplinką, bendrus užsienio politikos tikslus ir strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą;

| H. | kadangi siekiant užtikrinti tvarią žvejybą daugeliu atvejų reikia gerinti duomenis apie ES gaudomų žuvų sužvejojamus išteklius arba išteklius, skirtus ES rinkai – jų būklę, ir užtikrinti, kad būtų galima susipažinti su informacija apie bendrą vietos laivynų bei kitų, trečiųjų šalių laivynų sugaunamą kiekį; |
| --- | --- |

H.

kadangi siekiant užtikrinti tvarią žvejybą daugeliu atvejų reikia gerinti duomenis apie ES gaudomų žuvų sužvejojamus išteklius arba išteklius, skirtus ES rinkai – jų būklę, ir užtikrinti, kad būtų galima susipažinti su informacija apie bendrą vietos laivynų bei kitų, trečiųjų šalių laivynų sugaunamą kiekį;

| I. | kadangi reikia tikslių mokslinių tyrimų siekiant pamatyti, kuriose žvejybos vietose naudojami ar gali būti naudojami pernelyg dideli laivyno pajėgumai; |
| --- | --- |

I.

kadangi reikia tikslių mokslinių tyrimų siekiant pamatyti, kuriose žvejybos vietose naudojami ar gali būti naudojami pernelyg dideli laivyno pajėgumai;

| J. | kadangi BŽP turėtų būti įrankis, kuriuo ES galėtų parodyti pasauliui, kaip vykdoma atsakinga žvejyba ir skatinamas geresnis tarptautinis žvejybos vietų valdymas taikant laivyno valdymo Europos standartus; |
| --- | --- |

J.

kadangi BŽP turėtų būti įrankis, kuriuo ES galėtų parodyti pasauliui, kaip vykdoma atsakinga žvejyba ir skatinamas geresnis tarptautinis žvejybos vietų valdymas taikant laivyno valdymo Europos standartus;

| K. | kadangi ES turi prisiimti didžiausią atsakomybę sutelkiant tarptautinę bendruomenę kovai su NNN žvejyba; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES turi prisiimti didžiausią atsakomybę sutelkiant tarptautinę bendruomenę kovai su NNN žvejyba;

| 1. | teigiamai vertina Komisijos komunikatą ir daugelį į jį įtrauktų teigiamų pasiūlymų skatinti ES žvejybos ir su ja susijusios veiklos tvarumą už ES vandenų ribų, įskaitant atokiausius regionus; tačiau mano, kad dokumento taikymo sritis nepakankamai plati, kadangi jame per daug dėmesio skiriama dvišaliams susitarimams ir daugiašalėms organizacijoms, ir kad jame turėtų būti integruotai apimama kita veikla siekiant gauti produktų, skirtų ES rinkai; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina Komisijos komunikatą ir daugelį į jį įtrauktų teigiamų pasiūlymų skatinti ES žvejybos ir su ja susijusios veiklos tvarumą už ES vandenų ribų, įskaitant atokiausius regionus; tačiau mano, kad dokumento taikymo sritis nepakankamai plati, kadangi jame per daug dėmesio skiriama dvišaliams susitarimams ir daugiašalėms organizacijoms, ir kad jame turėtų būti integruotai apimama kita veikla siekiant gauti produktų, skirtų ES rinkai;

| 2. | pabrėžia ES poreikį dirbti remiantis Sąjungos politikos suderinamumo pagrindais siekiant geresnio tarptautinės žuvininkystės valdymo; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia ES poreikį dirbti remiantis Sąjungos politikos suderinamumo pagrindais siekiant geresnio tarptautinės žuvininkystės valdymo;

| 3. | mano, kad labai svarbu koordinuoti užsienio ir bendradarbiavimo politiką siekiant nustatyti tvarios žvejybos susitarimus ir sukurti reikiamą sąveiką siekiant veiksmingiau prisidėti prie susijusių trečiųjų šalių plėtros; |
| --- | --- |

3.

mano, kad labai svarbu koordinuoti užsienio ir bendradarbiavimo politiką siekiant nustatyti tvarios žvejybos susitarimus ir sukurti reikiamą sąveiką siekiant veiksmingiau prisidėti prie susijusių trečiųjų šalių plėtros;

| 4. | mano, kad ES žuvininkystės produktų rinkos dydis ir geografinė su ES vėliava plaukiojančių ir ES savininkų turimų laivų veiklos aprėptis verčia ES prisiimti didelę atsakomybę – užtikrinti, kad jos ekologiškas žvejybos pėdsakas ir socialinis ir ekonominis poveikis būtų tvarūs, o Europos ir kitų šalių, į kurių rinką patenka Europos žuvininkystės produktai ir susiję produktai, vartotojams būtų tiekiami aukštos kokybės žuvininkystės produktai ir prisidedama prie socialinės ir ekonominės pakrančių žvejybos bendruomenių struktūros ES ir kitur; |
| --- | --- |

4.

mano, kad ES žuvininkystės produktų rinkos dydis ir geografinė su ES vėliava plaukiojančių ir ES savininkų turimų laivų veiklos aprėptis verčia ES prisiimti didelę atsakomybę – užtikrinti, kad jos ekologiškas žvejybos pėdsakas ir socialinis ir ekonominis poveikis būtų tvarūs, o Europos ir kitų šalių, į kurių rinką patenka Europos žuvininkystės produktai ir susiję produktai, vartotojams būtų tiekiami aukštos kokybės žuvininkystės produktai ir prisidedama prie socialinės ir ekonominės pakrančių žvejybos bendruomenių struktūros ES ir kitur;

| 5. | mano, kad žvejyba pagal ES interesus ES ir kituose vandenyse ir ES rinkai skirti žvejybos produktai turėtų būti grindžiami tais pačiais ekologinio bei socialinio tvarumo ir skaidrumo standartais ir kad tie patys principai turėtų būti ginami ir reikalaujama jų laikytis trečiosiose šalyse, tiek dvišališkai tiek daugiašališkai; ir mano, kad išmetimo į jūrą draudimas pradėjus jį taikyti ES vandenyse turėtų būti taikomas toms pačioms rūšims, stebint TV stebėjimo sistemomis ir stebėtojams, ir įgyvendinamos tinkamos leidžiančios nukrypti nuostatos, kad būtų išvengta vietoje suvartojamų produktų kainos svyravimo; |
| --- | --- |

5.

mano, kad žvejyba pagal ES interesus ES ir kituose vandenyse ir ES rinkai skirti žvejybos produktai turėtų būti grindžiami tais pačiais ekologinio bei socialinio tvarumo ir skaidrumo standartais ir kad tie patys principai turėtų būti ginami ir reikalaujama jų laikytis trečiosiose šalyse, tiek dvišališkai tiek daugiašališkai; ir mano, kad išmetimo į jūrą draudimas pradėjus jį taikyti ES vandenyse turėtų būti taikomas toms pačioms rūšims, stebint TV stebėjimo sistemomis ir stebėtojams, ir įgyvendinamos tinkamos leidžiančios nukrypti nuostatos, kad būtų išvengta vietoje suvartojamų produktų kainos svyravimo;

| 6. | primena SESV 208 straipsnyje nurodytą reikalavimą suderinti ES politiką su vystymosi tikslais; pažymi, kad šiai darnai užtikrinti reikia, kad ne tik pati Komisija, bet ir valstybių narių vyriausybės koordinuotų savo pačių vidaus veiklą ir kad būtų koordinuojama Komisijos ir konkrečių valstybių narių vyriausybių tarpusavio veikla; |
| --- | --- |

6.

primena SESV 208 straipsnyje nurodytą reikalavimą suderinti ES politiką su vystymosi tikslais; pažymi, kad šiai darnai užtikrinti reikia, kad ne tik pati Komisija, bet ir valstybių narių vyriausybės koordinuotų savo pačių vidaus veiklą ir kad būtų koordinuojama Komisijos ir konkrečių valstybių narių vyriausybių tarpusavio veikla;

| 7. | primena, kad siekiant didesnio sprendimų nuoseklumo, į ES veiksmus turi būti įtraukti su prekybos, sveikatos apsaugos, užimtumo, kaimynystės, aplinkos, jūrų, užsienio politika susiję aspektai ir būtų įgyvendinta „Europa 2020“ strategija; |
| --- | --- |

7.

primena, kad siekiant didesnio sprendimų nuoseklumo, į ES veiksmus turi būti įtraukti su prekybos, sveikatos apsaugos, užimtumo, kaimynystės, aplinkos, jūrų, užsienio politika susiję aspektai ir būtų įgyvendinta „Europa 2020“ strategija;

| 8. | primena, kad IPOA pajėgumais (Tarptautiniame žvejybos pajėgumų valdymo plane) ES įsipareigojo ne vėliau kaip 2005 m. parengti ir įgyvendinti žvejybos pajėgumų valdymo sistemą; prašo, kad Komisija paaiškintų, kodėl atrodo, kad pajėgumų valdymo klausimu vykdo priešingą politiką – siūlo įšaldyti tam tikrų RFMO veiklą ir kartu panaikinti pagrindinius teisinius pajėgumų apribojimus ES laivynuose; prašo Komisijos skatinti dvišalius ir daugiašalius mechanizmus siekiant suderinti žvejybos pajėgumus su turimais ištekliais, kurie manoma, kad yra reikalingi tam, kad visi šiose srityse žvejojantys laivai išteklius naudotų tvariai; |
| --- | --- |

8.

primena, kad IPOA pajėgumais (Tarptautiniame žvejybos pajėgumų valdymo plane) ES įsipareigojo ne vėliau kaip 2005 m. parengti ir įgyvendinti žvejybos pajėgumų valdymo sistemą; prašo, kad Komisija paaiškintų, kodėl atrodo, kad pajėgumų valdymo klausimu vykdo priešingą politiką – siūlo įšaldyti tam tikrų RFMO veiklą ir kartu panaikinti pagrindinius teisinius pajėgumų apribojimus ES laivynuose; prašo Komisijos skatinti dvišalius ir daugiašalius mechanizmus siekiant suderinti žvejybos pajėgumus su turimais ištekliais, kurie manoma, kad yra reikalingi tam, kad visi šiose srityse žvejojantys laivai išteklius naudotų tvariai;

| 9. | mano, kad BŽP išorės aspekto tikslai ir principai turėtų būti įtvirtinti pagrindiniame reglamente; |
| --- | --- |

9.

mano, kad BŽP išorės aspekto tikslai ir principai turėtų būti įtvirtinti pagrindiniame reglamente;

Bendrosios nuostatos

| 10. | pažymi, kad žuvininkystės susitarimų galiojimas ir naujų žvejybos galimybių ieškojimas trečiosiose šalyse turėtų būti žuvininkystės išorės politikos prioritetinis tikslas, pripažįstant, kad kai ES laivynas baigia darbą trečiosios šalies žvejybos vietoje, šios žvejybos galimybės paprastai perskirstomos kitiems laivynams, kuriems taikomi daug prastesni, negu reikalauja ir gina ES, saugojimo, valdymo ir tvarumo standartai; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad žuvininkystės susitarimų galiojimas ir naujų žvejybos galimybių ieškojimas trečiosiose šalyse turėtų būti žuvininkystės išorės politikos prioritetinis tikslas, pripažįstant, kad kai ES laivynas baigia darbą trečiosios šalies žvejybos vietoje, šios žvejybos galimybės paprastai perskirstomos kitiems laivynams, kuriems taikomi daug prastesni, negu reikalauja ir gina ES, saugojimo, valdymo ir tvarumo standartai;

| 11. | ragina Komisiją tarptautiniuose forumuose, kuriuose dalyvauja ES, pritarti aiškiai apibrėžtiems ekologiškai, ekonomiškai ir socialiai tvarios žvejybos tarptautiniuose ir nacionalinėms jurisdikcijoms priklausančiuose vandenyse principams ir skubiai bei veiksmingai įgyvendinti forumuose priimtus sprendimus; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją tarptautiniuose forumuose, kuriuose dalyvauja ES, pritarti aiškiai apibrėžtiems ekologiškai, ekonomiškai ir socialiai tvarios žvejybos tarptautiniuose ir nacionalinėms jurisdikcijoms priklausančiuose vandenyse principams ir skubiai bei veiksmingai įgyvendinti forumuose priimtus sprendimus;

| 12. | pabrėžia, kad ES turėtų parengti specialią žuvininkystės ir jūrų gyvųjų išteklių valdymo strategiją, apimančią visas neeuropines Viduržemio jūros pakrančių valstybes; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad ES turėtų parengti specialią žuvininkystės ir jūrų gyvųjų išteklių valdymo strategiją, apimančią visas neeuropines Viduržemio jūros pakrančių valstybes;

| 13. | primygtinai ragina Komisiją toliau įgyvendinti pasaulinę ir daugiašalę darbotvarkę, kurios laikantis būtų skatinama tvari žvejyba ir jūrų sistemos biologinės įvairovės apsauga, o dialogas su šalimis, tokiomis kaip JAV, Japonija, Rusija ir Kinija bei trečiosios šalys, stipriai vykdančios žvejybos veiklą pasaulio vandenynuose, peraugtų į veiksmingą partnerystę siekiant spręsti esminius klausimus, pvz., neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos panaikinimo, jei reikia, per didelio žvejojimo bei laivynų pajėgumų sumažinimo ir tarptautinių vandenų kontrolės bei valdymo klausimus laikantis UNCLOS principų ir taikant kitas atitinkamas priemones; |
| --- | --- |

13.

primygtinai ragina Komisiją toliau įgyvendinti pasaulinę ir daugiašalę darbotvarkę, kurios laikantis būtų skatinama tvari žvejyba ir jūrų sistemos biologinės įvairovės apsauga, o dialogas su šalimis, tokiomis kaip JAV, Japonija, Rusija ir Kinija bei trečiosios šalys, stipriai vykdančios žvejybos veiklą pasaulio vandenynuose, peraugtų į veiksmingą partnerystę siekiant spręsti esminius klausimus, pvz., neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos panaikinimo, jei reikia, per didelio žvejojimo bei laivynų pajėgumų sumažinimo ir tarptautinių vandenų kontrolės bei valdymo klausimus laikantis UNCLOS principų ir taikant kitas atitinkamas priemones;

| 14. | primygtinai ragina Komisiją skatinti laikytis tarptautinės teisės aktų, pirmiausia Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS), dalyvauti įgyvendinant TDO konvencijas ir kontroliuoti, kad būtų laikomasi šių taisyklių; ragina Komisiją bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis visuose tinkamuose forumuose, ypač regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose (RFMO); |
| --- | --- |

14.

primygtinai ragina Komisiją skatinti laikytis tarptautinės teisės aktų, pirmiausia Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS), dalyvauti įgyvendinant TDO konvencijas ir kontroliuoti, kad būtų laikomasi šių taisyklių; ragina Komisiją bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis visuose tinkamuose forumuose, ypač regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose (RFMO);

| 15. | mano, kad ES turėtų JT lygmeniu imtis iniciatyvos įsteigti pasaulinę ir atsekamą visų pagrindinių į tarptautinės prekybos rinką patenkančių žuvų rūšių laimikio dokumentavimo sistemą, pagrįstą vėliavos valstybės atsakomybės principu ir atitinkančią NNN reglamentą, kaip pagrindinę priemonę didinti atitiktį esamoms apsaugos ir valdymo priemonėms ir kovoti su NNN žvejyba, tokiu būdu skatinant atsakingą vartojimą; |
| --- | --- |

15.

mano, kad ES turėtų JT lygmeniu imtis iniciatyvos įsteigti pasaulinę ir atsekamą visų pagrindinių į tarptautinės prekybos rinką patenkančių žuvų rūšių laimikio dokumentavimo sistemą, pagrįstą vėliavos valstybės atsakomybės principu ir atitinkančią NNN reglamentą, kaip pagrindinę priemonę didinti atitiktį esamoms apsaugos ir valdymo priemonėms ir kovoti su NNN žvejyba, tokiu būdu skatinant atsakingą vartojimą;

| 16. | ragina Komisiją drąsiau įgyvendinti reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 dėl NNN žvejybos, ypač dėl susitariančių RFMO šalių, kurios aktyviai nebendradarbiauja kuriant ir įgyvendinant svarbiausias kovos su NNN žvejyba priemones; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją drąsiau įgyvendinti reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 dėl NNN žvejybos, ypač dėl susitariančių RFMO šalių, kurios aktyviai nebendradarbiauja kuriant ir įgyvendinant svarbiausias kovos su NNN žvejyba priemones;

| 17. | mano, kad Europos Sąjunga JT sistemoje turėtų būti aktyvesnė, kad būtų išsiaiškinta, kokiomis priemonėmis pasaulio bendruomenė gali patenkinti:






  — | poreikį taikyti platesnį regioninį požiūrį ir integruočiau valdyti pasaulinius vandenynus – gyvuosius jūrų išteklius ir kitus išteklius; |
| --- | --- | --- |

17.

mano, kad Europos Sąjunga JT sistemoje turėtų būti aktyvesnė, kad būtų išsiaiškinta, kokiomis priemonėmis pasaulio bendruomenė gali patenkinti:

—

poreikį taikyti platesnį regioninį požiūrį ir integruočiau valdyti pasaulinius vandenynus – gyvuosius jūrų išteklius ir kitus išteklius;

| — | taršą ir klimato kaitos poveikį vandenynams, įskaitant vertingų žydrųjų anglies dioksido absorbentų apsaugą ir atkūrimą, ir |
| --- | --- |

—

taršą ir klimato kaitos poveikį vandenynams, įskaitant vertingų žydrųjų anglies dioksido absorbentų apsaugą ir atkūrimą, ir

| — | socialines normas ir darbo sąlygas; |
| --- | --- |

—

socialines normas ir darbo sąlygas;

| 18. | atkreipia dėmesį į Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) vykstančių derybų dėl subsidijų drausmės žuvininkystės sektoriuje svarbą ir ragina ES aktyviau dalyvauti šiose diskusijose. |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) vykstančių derybų dėl subsidijų drausmės žuvininkystės sektoriuje svarbą ir ragina ES aktyviau dalyvauti šiose diskusijose.

| 19. | atkreipia dėmesį, kad būtina sukurti ekologiniu požiūriu tvarios, o socialiniu požiūriu teisingos kilmės žuvininkystės produktų skatinimo priemones ES ir už jos ribų; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį, kad būtina sukurti ekologiniu požiūriu tvarios, o socialiniu požiūriu teisingos kilmės žuvininkystės produktų skatinimo priemones ES ir už jos ribų;

| 20. | atkreipia dėmesį, kad vienas iš BŽP išorės aspekto prioritetų turi būti tolimųjų reisų Europos laivyno ateities užtikrinimas, ypač kiek jis apima žvejybos teises, kurios būtų tų šalių, kuriose plaukioja, ekonominės ir socialinės plėtros pamatas; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį, kad vienas iš BŽP išorės aspekto prioritetų turi būti tolimųjų reisų Europos laivyno ateities užtikrinimas, ypač kiek jis apima žvejybos teises, kurios būtų tų šalių, kuriose plaukioja, ekonominės ir socialinės plėtros pamatas;

Dvišaliai žvejybos susitarimai

| 21. | mano, kad partnerių derybomis suderinti ir vienodomis sąlygomis įgyvendinami dvišaliai žvejybos susitarimai arba tausios žuvininkystės susitarimai (angl. SFA), kaip Komisija siūlo juos vadinti, turėtų būti grindžiami ES laivų vykdomu atsakingu ir tvariu išteklių naudojimu ir turėtų būti naudingi abiems šalims – trečioji šalis gautų ekonominių išteklių, techninių ir mokslinių žinių, pagalbą tobulinant žvejybos valdymą ir apskritai valdymą, tuo pat metu galėtų būti tęsiama žvejybos veikla, kuri yra svarbi socialiniu ir ekonominiu požiūriu ir yra šviežių ir konservuotų produktų tiekimo šaltinis ES ir kitų besivystančių šalių rinkoms; |
| --- | --- |

21.

mano, kad partnerių derybomis suderinti ir vienodomis sąlygomis įgyvendinami dvišaliai žvejybos susitarimai arba tausios žuvininkystės susitarimai (angl. SFA), kaip Komisija siūlo juos vadinti, turėtų būti grindžiami ES laivų vykdomu atsakingu ir tvariu išteklių naudojimu ir turėtų būti naudingi abiems šalims – trečioji šalis gautų ekonominių išteklių, techninių ir mokslinių žinių, pagalbą tobulinant žvejybos valdymą ir apskritai valdymą, tuo pat metu galėtų būti tęsiama žvejybos veikla, kuri yra svarbi socialiniu ir ekonominiu požiūriu ir yra šviežių ir konservuotų produktų tiekimo šaltinis ES ir kitų besivystančių šalių rinkoms;

| 22. | ragina ES siekti kuo greičiau sudaryti su kaimyninėmis šalimis bendradarbiavimo tausios žuvininkystės srityje susitarimus, pagal kuriuos ES teiktų finansavimą ir techninę paramą formuojant darnesnę ir nuoseklesnę politiką, kad visuose bendruose jūrų baseinuose būtų taikoma suderinta ir tvari žuvininkystės politika, tokiu būdu padidėtų BŽP veiksmingumas visuose susijusiuose regionuose; šiuos susitarimus reikėtų sudaryti laikantis sąžiningo ir lygiateisio bendradarbiavimo principų, taip pat gerbiant žmogaus teises ir siekiant sąžiningai padalyti atsakomybę tarp Sąjungos ir atitinkamos šalies partnerės; |
| --- | --- |

22.

ragina ES siekti kuo greičiau sudaryti su kaimyninėmis šalimis bendradarbiavimo tausios žuvininkystės srityje susitarimus, pagal kuriuos ES teiktų finansavimą ir techninę paramą formuojant darnesnę ir nuoseklesnę politiką, kad visuose bendruose jūrų baseinuose būtų taikoma suderinta ir tvari žuvininkystės politika, tokiu būdu padidėtų BŽP veiksmingumas visuose susijusiuose regionuose; šiuos susitarimus reikėtų sudaryti laikantis sąžiningo ir lygiateisio bendradarbiavimo principų, taip pat gerbiant žmogaus teises ir siekiant sąžiningai padalyti atsakomybę tarp Sąjungos ir atitinkamos šalies partnerės;

| 23. | kad būtų pagerintas bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis ir bendrai naudojamų išteklių valdymas, ragina ES siekti sudaryti su šiomis šalimis bendradarbiavimo tausios žuvininkystės srityje susitarimus, kuriais būtų siekiama ne gauti žvejybos teises ES laivams, bet užtikrinti, kad ES teiktų finansavimą ir techninę paramą už tai, kad trečiojoje šalyje partnerėje būtų taikomos panašios tvaraus valdymo taisyklės, kokios taikomos Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

23.

kad būtų pagerintas bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis ir bendrai naudojamų išteklių valdymas, ragina ES siekti sudaryti su šiomis šalimis bendradarbiavimo tausios žuvininkystės srityje susitarimus, kuriais būtų siekiama ne gauti žvejybos teises ES laivams, bet užtikrinti, kad ES teiktų finansavimą ir techninę paramą už tai, kad trečiojoje šalyje partnerėje būtų taikomos panašios tvaraus valdymo taisyklės, kokios taikomos Europos Sąjungoje;

| 24. | primena, kad vertinant vadinamųjų tausios žuvininkystės susitarimų (SFA) poveikį svarbu tinkamai atskirti pagalbą, skiriamą žuvininkystės sektoriaus plėtrai trečiosiose šalyse, ir pagalbą, teikiamą mokant už žvejybos teises; |
| --- | --- |

24.

primena, kad vertinant vadinamųjų tausios žuvininkystės susitarimų (SFA) poveikį svarbu tinkamai atskirti pagalbą, skiriamą žuvininkystės sektoriaus plėtrai trečiosiose šalyse, ir pagalbą, teikiamą mokant už žvejybos teises;

| 25. | vis dėlto apgailestauja, kad ES dvišaliais susitarimais ne visada pasiekiama ši pirmiau minėta nauda ir pabrėžia, kad, atsižvelgiant į Sutarties 349 straipsnį, reikia atlikti poveikio susijusiems atokiausiems regionams vertinimus, tačiau pripažįsta, kad nuo ankstesnės reformos daug kas pagerėjo; mano, kad susitarimų sėkmės pagrindas yra pagerintas mokslinių išteklių būklės vertinimas, vietos gyventojams teikiama nauda ir žvejybos valdymo stiprinimas; |
| --- | --- |

25.

vis dėlto apgailestauja, kad ES dvišaliais susitarimais ne visada pasiekiama ši pirmiau minėta nauda ir pabrėžia, kad, atsižvelgiant į Sutarties 349 straipsnį, reikia atlikti poveikio susijusiems atokiausiems regionams vertinimus, tačiau pripažįsta, kad nuo ankstesnės reformos daug kas pagerėjo; mano, kad susitarimų sėkmės pagrindas yra pagerintas mokslinių išteklių būklės vertinimas, vietos gyventojams teikiama nauda ir žvejybos valdymo stiprinimas;

| 26. | palankiai vertina Komisijos ketinimą į ateities dvišalius susitarimus įtraukti keletą nuostatų – tai, jog reikia laikytis principo, kad išteklių, kurių perteklius, palyginti su pakrantės valstybės pajėgumais, yra moksliškai įrodytas, prieinamumas turi būti ribojamas atsižvelgiant į UNCLOS nuostatas; turi būti išsaugojamos žmonių teisės pagal tarptautinius susitarimus žmogaus teisių srityje; ir išimties sąlyga turi būti sugriežtinta ir visuose susitarimuose suformuluota vienodai, bet kuriuo atveju užtikrinant, kad būtų griežtai laikomasi demokratinių principų; |
| --- | --- |

26.

palankiai vertina Komisijos ketinimą į ateities dvišalius susitarimus įtraukti keletą nuostatų – tai, jog reikia laikytis principo, kad išteklių, kurių perteklius, palyginti su pakrantės valstybės pajėgumais, yra moksliškai įrodytas, prieinamumas turi būti ribojamas atsižvelgiant į UNCLOS nuostatas; turi būti išsaugojamos žmonių teisės pagal tarptautinius susitarimus žmogaus teisių srityje; ir išimties sąlyga turi būti sugriežtinta ir visuose susitarimuose suformuluota vienodai, bet kuriuo atveju užtikrinant, kad būtų griežtai laikomasi demokratinių principų;

| 27. | mano, kad ES dvišaliuose susitarimuose turėtų būti atsižvelgiama ne tik į UNCLOS 62 straipsnį dėl perteklinių išteklių, bet taip pat į 69 ir 70 straipsnius dėl regione esančių priėjimo prie jūros neturinčių arba geografiniu požiūriu nepalankioje padėtyje esančių valstybių teisių, ypač atsižvelgiant į vietos gyventojų mitybos ir socialinius bei ekonominius poreikius; |
| --- | --- |

27.

mano, kad ES dvišaliuose susitarimuose turėtų būti atsižvelgiama ne tik į UNCLOS 62 straipsnį dėl perteklinių išteklių, bet taip pat į 69 ir 70 straipsnius dėl regione esančių priėjimo prie jūros neturinčių arba geografiniu požiūriu nepalankioje padėtyje esančių valstybių teisių, ypač atsižvelgiant į vietos gyventojų mitybos ir socialinius bei ekonominius poreikius;

| 28. | mano, kad žmogaus teisių sąlyga turi būti įgyvendinta be diskriminacijos ir privalo būti taikoma vienodai visose šalyse, ir ne tik žuvininkystės, bet ir prekybos susitarimams; mano, kad per Pasaulio prekybos organizaciją (PPO) reikia bausti šalis, kurios savo gamyboje vis dar nevykdo žmogaus teisių arba naudojasi vaikų darbu savo gamyklose, taip pat diskriminuoja moteris joms neatlyginant už darbą arba nepripažįstant jų veiklos bei jų ekonominio indėlio į žuvininkystės ir akvakultūros sektorių; |
| --- | --- |

28.

mano, kad žmogaus teisių sąlyga turi būti įgyvendinta be diskriminacijos ir privalo būti taikoma vienodai visose šalyse, ir ne tik žuvininkystės, bet ir prekybos susitarimams; mano, kad per Pasaulio prekybos organizaciją (PPO) reikia bausti šalis, kurios savo gamyboje vis dar nevykdo žmogaus teisių arba naudojasi vaikų darbu savo gamyklose, taip pat diskriminuoja moteris joms neatlyginant už darbą arba nepripažįstant jų veiklos bei jų ekonominio indėlio į žuvininkystės ir akvakultūros sektorių;

| 29. | ragina esamuose arba naujuose susitarimuose įgyvendinti integruotąjį ekologinėmis sistemomis grįstą valdymą; |
| --- | --- |

29.

ragina esamuose arba naujuose susitarimuose įgyvendinti integruotąjį ekologinėmis sistemomis grįstą valdymą;

| 30. | mano, kad ateityje įmonių įnašo didinimas žuvininkystės susitarimuose turi atitikti didesnę paties sektoriaus įtaką taisyklėms ir techninėms priemonėms, dėl kurių Komisija derasi šiuose susitarimuose; |
| --- | --- |

30.

mano, kad ateityje įmonių įnašo didinimas žuvininkystės susitarimuose turi atitikti didesnę paties sektoriaus įtaką taisyklėms ir techninėms priemonėms, dėl kurių Komisija derasi šiuose susitarimuose;

| 31. | mano, jog žvejybos leidimų reglamentą reikėtų iš dalies pakeisti, kad su ES vėliava plaukiojantys laivai, laikinai išregistruoti iš valstybės narės registro ir siekiantys ieškoti žvejybos galimybių kitur, neturėtų teisės 24 mėnesius naudotis SFA ir išsiregistruojant galiojančių protokolų teikiamomis žvejybos galimybėmis, jeigu jie vėliau vėl bus įregistruoti ES valstybės narės registre; mano, kad tai turėtų būti taikoma ir laikinam perregistravimui, kai žvejojama pagal RFMO susitarimus; |
| --- | --- |

31.

mano, jog žvejybos leidimų reglamentą reikėtų iš dalies pakeisti, kad su ES vėliava plaukiojantys laivai, laikinai išregistruoti iš valstybės narės registro ir siekiantys ieškoti žvejybos galimybių kitur, neturėtų teisės 24 mėnesius naudotis SFA ir išsiregistruojant galiojančių protokolų teikiamomis žvejybos galimybėmis, jeigu jie vėliau vėl bus įregistruoti ES valstybės narės registre; mano, kad tai turėtų būti taikoma ir laikinam perregistravimui, kai žvejojama pagal RFMO susitarimus;

| 32. | mano, kad dabar taikomą socialinę išlygą reikėtų sugriežtinti į ją įtraukiant pareigą laikytis Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 188 konvencijos, TDO rekomendacijos Nr. 199 dėl darbo žuvininkystės sektoriuje ir aštuonių pagrindinių TDO konvencijų (8) ir užtikrina, kad ne ES gyvenančių, bet su ES vėliava plaukiojančiuose laivuose dirbančių įgulos narių darbo sąlygos būtų tokios pat kaip ES gyvenančių įgulos narių darbo sąlygos; |
| --- | --- |

32.

mano, kad dabar taikomą socialinę išlygą reikėtų sugriežtinti į ją įtraukiant pareigą laikytis Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 188 konvencijos, TDO rekomendacijos Nr. 199 dėl darbo žuvininkystės sektoriuje ir aštuonių pagrindinių TDO konvencijų (8) ir užtikrina, kad ne ES gyvenančių, bet su ES vėliava plaukiojančiuose laivuose dirbančių įgulos narių darbo sąlygos būtų tokios pat kaip ES gyvenančių įgulos narių darbo sąlygos;

| 33. | mano, kad tausios žuvininkystės susitarimais reikėtų prisidėti prie tvaraus trečiųjų šalių partnerių vystymosi ir remti vietos privatųjį sektorių, pirmiausia mažmeninę žuvininkystę ir MVĮ, šiuo tikslu ragina didinti vietos žvejų užimtumą ir plėtoti vietos tvaraus perdirbimo pramonę bei rinkos veiklą; |
| --- | --- |

33.

mano, kad tausios žuvininkystės susitarimais reikėtų prisidėti prie tvaraus trečiųjų šalių partnerių vystymosi ir remti vietos privatųjį sektorių, pirmiausia mažmeninę žuvininkystę ir MVĮ, šiuo tikslu ragina didinti vietos žvejų užimtumą ir plėtoti vietos tvaraus perdirbimo pramonę bei rinkos veiklą;

| 34. | ragina Komisiją gauti išsamesnių ir patikimesnių duomenų iš pakrantės valstybės apie bendrą žvejybos mastą, įskaitant laimikius, jos vandenyse, tai yra reikalavimas išspręsti svarbią perviršiaus nustatymo užduotį ir užkirsti kelią išteklių pereikvojimui; pažymi, kad vykdant ES žvejybos ir vystimosi politiką galima skatinti pagerinti reikiamus pajėgumus pateikti tokią informaciją trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją gauti išsamesnių ir patikimesnių duomenų iš pakrantės valstybės apie bendrą žvejybos mastą, įskaitant laimikius, jos vandenyse, tai yra reikalavimas išspręsti svarbią perviršiaus nustatymo užduotį ir užkirsti kelią išteklių pereikvojimui; pažymi, kad vykdant ES žvejybos ir vystimosi politiką galima skatinti pagerinti reikiamus pajėgumus pateikti tokią informaciją trečiosiose šalyse;

| 35. | be to, ragina Komisiją skatinti didesnį skaidrumą nustatant žuvų išteklių naudojimo dydžius vandenyse, kurie priklauso pakrančių valstybių jurisdikcijai; |
| --- | --- |

35.

be to, ragina Komisiją skatinti didesnį skaidrumą nustatant žuvų išteklių naudojimo dydžius vandenyse, kurie priklauso pakrančių valstybių jurisdikcijai;

| 36. | dar kartą patvirtina, kad, laikantis atsižvelgimo į įstorinę sąsają tarp pakrantės bendruomenių ir vandenų, kuriose jos nuo seno žvejojo, principo, ES laivai neturėtų konkuruoti su vietos žvejais dėl tų pačių išteklių arba vietos rinkose ir kad turėtų būti palengvintas vietos ES veiklos vykdytojų bendradarbiavimas, todėl pabrėžia, kad reikia tiksliai apskaičiuoti perteklių; |
| --- | --- |

36.

dar kartą patvirtina, kad, laikantis atsižvelgimo į įstorinę sąsają tarp pakrantės bendruomenių ir vandenų, kuriose jos nuo seno žvejojo, principo, ES laivai neturėtų konkuruoti su vietos žvejais dėl tų pačių išteklių arba vietos rinkose ir kad turėtų būti palengvintas vietos ES veiklos vykdytojų bendradarbiavimas, todėl pabrėžia, kad reikia tiksliai apskaičiuoti perteklių;

| 37. | mano, jog ES turi labiau stengtis padėti trečiosioms šalims, su kuriomis ji derasi dėl dvišalių susitarimų – suteikti joms pakankamai duomenų ir informacijos, kad jos galėtų patikimai įvertinti išteklius, o suteikus Europos finansavimą mokslinių tyrimų laivui, plaukiojančiam regionuose, kuriuose veiklą vykdo ES laivai, būtų galima atlikti gerokai patikimesnes mokslines žuvų išteklių analizes, kurios yra būtina bet kokio SFA sąlyga; |
| --- | --- |

37.

mano, jog ES turi labiau stengtis padėti trečiosioms šalims, su kuriomis ji derasi dėl dvišalių susitarimų – suteikti joms pakankamai duomenų ir informacijos, kad jos galėtų patikimai įvertinti išteklius, o suteikus Europos finansavimą mokslinių tyrimų laivui, plaukiojančiam regionuose, kuriuose veiklą vykdo ES laivai, būtų galima atlikti gerokai patikimesnes mokslines žuvų išteklių analizes, kurios yra būtina bet kokio SFA sąlyga;

| 38. | prašo, kad skirtingų valstybių narių vykdomos mokslinių tyrimų kampanijos vietose, kuriose žvejoja ES laivynas, būtų kaip galima labiau skatinamos ir vykdomos bendradarbiaujant su susijusiomis pakrantės valstybėmis, taip pat suteikiant prieigą vietos mokslininkams; ragina, kad valstybės narės ir Komisija šiuo aspektu labiau bendradarbiautų ir būtų didinamas finansavimas siekiant kuo labiau išplėsti mokslinius tyrimus ES išorės vandenyse; |
| --- | --- |

38.

prašo, kad skirtingų valstybių narių vykdomos mokslinių tyrimų kampanijos vietose, kuriose žvejoja ES laivynas, būtų kaip galima labiau skatinamos ir vykdomos bendradarbiaujant su susijusiomis pakrantės valstybėmis, taip pat suteikiant prieigą vietos mokslininkams; ragina, kad valstybės narės ir Komisija šiuo aspektu labiau bendradarbiautų ir būtų didinamas finansavimas siekiant kuo labiau išplėsti mokslinius tyrimus ES išorės vandenyse;

| 39. | mano, kad kartu reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant gauti reikiamus duomenis iš trečiųjų šalių, su kuriomis ES yra sudariusi dvišalius žvejybos susitarimus, kad būtų galima įvertinti susitarimo veiksmingumą ir, ar vykdomos sąlygos, pvz., kad būtų teikiama nauda vietos gyventojams; |
| --- | --- |

39.

mano, kad kartu reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant gauti reikiamus duomenis iš trečiųjų šalių, su kuriomis ES yra sudariusi dvišalius žvejybos susitarimus, kad būtų galima įvertinti susitarimo veiksmingumą ir, ar vykdomos sąlygos, pvz., kad būtų teikiama nauda vietos gyventojams;

| 40. | pabrėžia bendrų mokslinių grupių, atsakingų už geriausiais turimais duomenimis pagrįstų mokslinių nuomonių apie žuvininkystės išteklių būklę teikimą, svarbą siekiant išvengti peržvejojimo, atsižvelgiant į tai, kad žvejybos sektoriaus, ypač mėgėjiškos žvejybos, vaidmuo užtikrinant aprūpinimą maistu daugelyje besivystančių šalių yra itin svarbus; primygtinai ragina užtikrinti, kad tos grupės turėtų tinkamų finansinių, techninių ir žmogiškųjų išteklių ir galėtų vykdyti savo užduotis bei dirbti kartu su RFMO; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia bendrų mokslinių grupių, atsakingų už geriausiais turimais duomenimis pagrįstų mokslinių nuomonių apie žuvininkystės išteklių būklę teikimą, svarbą siekiant išvengti peržvejojimo, atsižvelgiant į tai, kad žvejybos sektoriaus, ypač mėgėjiškos žvejybos, vaidmuo užtikrinant aprūpinimą maistu daugelyje besivystančių šalių yra itin svarbus; primygtinai ragina užtikrinti, kad tos grupės turėtų tinkamų finansinių, techninių ir žmogiškųjų išteklių ir galėtų vykdyti savo užduotis bei dirbti kartu su RFMO;

| 41. | ragina Komisiją, kad skatintų SFA apskritai stiprinti tikslinį mokslinį ir techninį bendradarbiavimą, taip pat padidinant jungtinių mokslinių komitetų vaidmenį; taip pat ragina, kad būtų stengiamasi pasiekti higieninių ir sanitarinių sąlygų suderinimą tarp ES ir trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją, kad skatintų SFA apskritai stiprinti tikslinį mokslinį ir techninį bendradarbiavimą, taip pat padidinant jungtinių mokslinių komitetų vaidmenį; taip pat ragina, kad būtų stengiamasi pasiekti higieninių ir sanitarinių sąlygų suderinimą tarp ES ir trečiųjų šalių;

| 42. | visiškai pritaria, kad finansinės kompensacijos už naudojimąsi žvejybos ištekliais būtų atsietos nuo sektorinės paramos vystymuisi; primygtinai teigia, kad laivų savininkai turėtų sumokėti sąžiningą, pagal rinką nustatytą išlaidų dalį, kai jos patiriamos įgyjant teisę naudotis žvejybos zonomis pagal dvišalį žuvininkystės susitarimą; prašo, kad būtų atlikta nuosekli laivų savininkų mokamos dalies už leidimo žvejybai suteikimą analizė, įskaitant potencialų laimikį ir veiklos išlaidas; mano, kad yra būtina labiau prižiūrėti, kaip teikiama sektoriaus parama, įskaitant galimybę sustabdyti išmokas, jeigu pakrantės valstybė neįvykdo įsipareigojimų; |
| --- | --- |

42.

visiškai pritaria, kad finansinės kompensacijos už naudojimąsi žvejybos ištekliais būtų atsietos nuo sektorinės paramos vystymuisi; primygtinai teigia, kad laivų savininkai turėtų sumokėti sąžiningą, pagal rinką nustatytą išlaidų dalį, kai jos patiriamos įgyjant teisę naudotis žvejybos zonomis pagal dvišalį žuvininkystės susitarimą; prašo, kad būtų atlikta nuosekli laivų savininkų mokamos dalies už leidimo žvejybai suteikimą analizė, įskaitant potencialų laimikį ir veiklos išlaidas; mano, kad yra būtina labiau prižiūrėti, kaip teikiama sektoriaus parama, įskaitant galimybę sustabdyti išmokas, jeigu pakrantės valstybė neįvykdo įsipareigojimų;

| 43. | primygtinai teigia, kad sektoriaus paramai skirtas finansinis paketas turi būti veiksmingesnis ir pasiekti daugiau bei geresnės kokybės rezultatų, ypatingą dėmesį skiriant moksliniams tyrimams, duomenų rinkimui ir žuvininkystės veiklos kontrolei bei valdymui; |
| --- | --- |

43.

primygtinai teigia, kad sektoriaus paramai skirtas finansinis paketas turi būti veiksmingesnis ir pasiekti daugiau bei geresnės kokybės rezultatų, ypatingą dėmesį skiriant moksliniams tyrimams, duomenų rinkimui ir žuvininkystės veiklos kontrolei bei valdymui;

| 44. | ragina Komisiją užtikrinti, kad pagal tausios žuvininkystės susitarimus teikiamai sektorinei paramai skiriamų asignavimų tikslas būtų remti administracinius ir mokslinius trečiųjų šalių pajėgumus ir teikti paramą mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei stiprinti ES vystomojo bendradarbiavimo tikslus, ir kad ši parama būtų suderinta su nacionaliniu susitarimą pasirašiusios šalies plėtros planu; ragina, kad šie asignavimai nepakeistų bendradarbiavimo žuvininkystės srityje, numatomo pagal kitus susitarimus ar priemones, o veikiau jį papildytų suderintu, skaidriu, veiksmingu ir tikslingesniu būdu; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją užtikrinti, kad pagal tausios žuvininkystės susitarimus teikiamai sektorinei paramai skiriamų asignavimų tikslas būtų remti administracinius ir mokslinius trečiųjų šalių pajėgumus ir teikti paramą mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei stiprinti ES vystomojo bendradarbiavimo tikslus, ir kad ši parama būtų suderinta su nacionaliniu susitarimą pasirašiusios šalies plėtros planu; ragina, kad šie asignavimai nepakeistų bendradarbiavimo žuvininkystės srityje, numatomo pagal kitus susitarimus ar priemones, o veikiau jį papildytų suderintu, skaidriu, veiksmingu ir tikslingesniu būdu;

| 45. | ragina Komisiją derantis dėl SFA stengtis užtikrinti, kad pakrantės valstybė skirtų būtiniausią pagal SFA vystymuisi skirtos sektorinės paramos dalį projektams, kuriais siekiama, kad būtų pripažįstamas, remiamas ir įvairinamas moterų vaidmuo žuvininkystės sektoriuje, užtikrinant vienodo požiūrio ir moterų bei vyrų lygių galimybių principo taikymą, pirmiausia mokymui ir galimybėms gauti finansavimą bei paskolas; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją derantis dėl SFA stengtis užtikrinti, kad pakrantės valstybė skirtų būtiniausią pagal SFA vystymuisi skirtos sektorinės paramos dalį projektams, kuriais siekiama, kad būtų pripažįstamas, remiamas ir įvairinamas moterų vaidmuo žuvininkystės sektoriuje, užtikrinant vienodo požiūrio ir moterų bei vyrų lygių galimybių principo taikymą, pirmiausia mokymui ir galimybėms gauti finansavimą bei paskolas;

| 46. | mano, kad ateityje priimant tinkamus sprendimus reikia atsižvelgti į sektoriaus paramą plėtrai; |
| --- | --- |

46.

mano, kad ateityje priimant tinkamus sprendimus reikia atsižvelgti į sektoriaus paramą plėtrai;

| 47. | primygtinai reikalauja, kad Komisija atidžiai stebėtų dvišalių susitarimų įgyvendinimą, Parlamentui ir Tarybai būtų kasmet siunčiamos ataskaitos, o nepriklausomų išorės ekspertų atlikti vertinimai būtų laiku siunčiami teisės aktų leidėjams prieš derantis dėl naujų protokolų, kurie visi turėtų būti vieši, pagal atitinkamas duomenų apsaugos taisykles ir išversti bent į tris ES oficialias kalbas; |
| --- | --- |

47.

primygtinai reikalauja, kad Komisija atidžiai stebėtų dvišalių susitarimų įgyvendinimą, Parlamentui ir Tarybai būtų kasmet siunčiamos ataskaitos, o nepriklausomų išorės ekspertų atlikti vertinimai būtų laiku siunčiami teisės aktų leidėjams prieš derantis dėl naujų protokolų, kurie visi turėtų būti vieši, pagal atitinkamas duomenų apsaugos taisykles ir išversti bent į tris ES oficialias kalbas;

| 48. | pabrėžia, kad Parlamentas turi būti tinkamai įtrauktas į pasiruošimo darbus ir derybų procesą ir ilgalaikį dvišalių susitarimų veikimo stebėjimą ir vertinimą pagal SESV nuostatas; primygtinai reikalauja, kad Parlamentas lygiomis teisėmis su Taryba pagal SESV 13 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 10 dalį turėtų būti nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais su ŽSPS susijusios procedūros etapais; primena savo įsitikinimą, kad Parlamentui turėtų atstovauti stebėtojai pagal žvejybos susitarimus numatyto Jungtinio komiteto posėdžiuose, ir primygtinai pabrėžia, kad šiuose posėdžiuose taip pat stebėtojų teisėmis turėtų dalyvauti pilietinės visuomenės atstovai, įskaitant ir ES ir trečiųjų šalių žuvininkystės sektoriaus atstovus; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad Parlamentas turi būti tinkamai įtrauktas į pasiruošimo darbus ir derybų procesą ir ilgalaikį dvišalių susitarimų veikimo stebėjimą ir vertinimą pagal SESV nuostatas; primygtinai reikalauja, kad Parlamentas lygiomis teisėmis su Taryba pagal SESV 13 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 10 dalį turėtų būti nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais su ŽSPS susijusios procedūros etapais; primena savo įsitikinimą, kad Parlamentui turėtų atstovauti stebėtojai pagal žvejybos susitarimus numatyto Jungtinio komiteto posėdžiuose, ir primygtinai pabrėžia, kad šiuose posėdžiuose taip pat stebėtojų teisėmis turėtų dalyvauti pilietinės visuomenės atstovai, įskaitant ir ES ir trečiųjų šalių žuvininkystės sektoriaus atstovus;

| 49. | palaiko mokslinių auditų įgyvendinimą siekiant iš anksto įvertinti žuvų išteklius prieš derybas dėl susitarimų, ir ragina, kad trečioji šalis turėtų informuoti apie jos vandenyse plaukiojančių kitų šalių laivynų pastangas, kad šie tikslai būtų veiksmingi; |
| --- | --- |

49.

palaiko mokslinių auditų įgyvendinimą siekiant iš anksto įvertinti žuvų išteklius prieš derybas dėl susitarimų, ir ragina, kad trečioji šalis turėtų informuoti apie jos vandenyse plaukiojančių kitų šalių laivynų pastangas, kad šie tikslai būtų veiksmingi;

| 50. | yra įsitikinęs, kad visiškas laimikių, išmokų ir sektorinės paramos įgyvendinimo skaidrumas bus atsakingos ir tausios žvejybos, grindžiamos geru valdymu ir kova su neteisingu ES paramos panaudojimu ir su korupcija, plėtros būtina priemonė; |
| --- | --- |

50.

yra įsitikinęs, kad visiškas laimikių, išmokų ir sektorinės paramos įgyvendinimo skaidrumas bus atsakingos ir tausios žvejybos, grindžiamos geru valdymu ir kova su neteisingu ES paramos panaudojimu ir su korupcija, plėtros būtina priemonė;

| 51. | taip pat pabrėžia, kad būtina gerinti skaidrumą derybų ir žvejybos susitarimų galiojimo metu, tiek ES, tiek trečiųjų šalių atžvilgiu; |
| --- | --- |

51.

taip pat pabrėžia, kad būtina gerinti skaidrumą derybų ir žvejybos susitarimų galiojimo metu, tiek ES, tiek trečiųjų šalių atžvilgiu;

| 52. | ragina valstybes nares pakrančių valstybėms kasdien pranešti apie laimikius ir visapusiškai laikytis taisyklių, taikomų šalių partnerių vandenyse; |
| --- | --- |

52.

ragina valstybes nares pakrančių valstybėms kasdien pranešti apie laimikius ir visapusiškai laikytis taisyklių, taikomų šalių partnerių vandenyse;

| 53. | yra tvirtai įsitikinęs, kad Komisija turėtų užtikrinti, jog derybos su trečiosiomis šalimis dėl naujų susitarimų arba dvišalių žuvininkystės susitarimų protokolų būtų pradedamos pakankamai anksti prieš nustojant galioti tokioms nuostatoms; šiuo atžvilgiu pabrėžia būtinybę užtikrinti ankstyvą Parlamento dalyvavimą, kad būtų galima išvengti laikinojo tokių nuostatų taikymo, dėl kurio atsiranda negrįžtamų padarinių, neatitinkančių nei ES, nei trečiosios šalies interesų; |
| --- | --- |

53.

yra tvirtai įsitikinęs, kad Komisija turėtų užtikrinti, jog derybos su trečiosiomis šalimis dėl naujų susitarimų arba dvišalių žuvininkystės susitarimų protokolų būtų pradedamos pakankamai anksti prieš nustojant galioti tokioms nuostatoms; šiuo atžvilgiu pabrėžia būtinybę užtikrinti ankstyvą Parlamento dalyvavimą, kad būtų galima išvengti laikinojo tokių nuostatų taikymo, dėl kurio atsiranda negrįžtamų padarinių, neatitinkančių nei ES, nei trečiosios šalies interesų;

| 54. | mano, kad Europos žuvininkystės pramonė turėtų prisiimti didelę finansinę dalį sąnaudų, patiriamų įgyjant teisę naudoti ne ES žvejybos rajonus pagal dvišalį arba daugiašalį žuvininkystės susitarimą; |
| --- | --- |

54.

mano, kad Europos žuvininkystės pramonė turėtų prisiimti didelę finansinę dalį sąnaudų, patiriamų įgyjant teisę naudoti ne ES žvejybos rajonus pagal dvišalį arba daugiašalį žuvininkystės susitarimą;

| 55. | mano, kad derybas dėl ES dvišalių susitarimų, ypač susijusių su tunų žvejybos laivynu, ir jų įgyvendinimą reikėtų vertinti regioniniu požiūriu, o, kai taikytina, juose įtvirtintos sąlygos turėtų būti aiškiai susietos su atitinkamų RFMO valdymo priemonėmis ir veiklos rezultatais; |
| --- | --- |

55.

mano, kad derybas dėl ES dvišalių susitarimų, ypač susijusių su tunų žvejybos laivynu, ir jų įgyvendinimą reikėtų vertinti regioniniu požiūriu, o, kai taikytina, juose įtvirtintos sąlygos turėtų būti aiškiai susietos su atitinkamų RFMO valdymo priemonėmis ir veiklos rezultatais;

| 56. | mano, kad būtina, regioniniu lygiu išreikšti Komisijai savo nuogąstavimus dėl akivaizdaus su jūreivių samdymu susijusių priemonių pasikeitimo, nes daugeliu atveju palaipsniui grįžtama prie netvarios įdarbinimo atsižvelgiant į pilietybę politikos, užuot įdarbinus AKR valstybių piliečius apskritai; |
| --- | --- |

56.

mano, kad būtina, regioniniu lygiu išreikšti Komisijai savo nuogąstavimus dėl akivaizdaus su jūreivių samdymu susijusių priemonių pasikeitimo, nes daugeliu atveju palaipsniui grįžtama prie netvarios įdarbinimo atsižvelgiant į pilietybę politikos, užuot įdarbinus AKR valstybių piliečius apskritai;

| 57. | mano, kad reikėtų sudaryti dvišales konvencijas siekiant skatinti Sąjungos žuvininkystės investicijas tose šalyse, kuriose šiuo metu nėra partnerystės susitarimų ir nėra perteklinės žvejybos galimybių, ir taip siekti tausios žvejybos; be to, mano, kad šiais atvejais Europos vystymosi fondų ir dvišalių susitarimų fondų koordinavimas turėtų būti svarbiausias tikslas; |
| --- | --- |

57.

mano, kad reikėtų sudaryti dvišales konvencijas siekiant skatinti Sąjungos žuvininkystės investicijas tose šalyse, kuriose šiuo metu nėra partnerystės susitarimų ir nėra perteklinės žvejybos galimybių, ir taip siekti tausios žvejybos; be to, mano, kad šiais atvejais Europos vystymosi fondų ir dvišalių susitarimų fondų koordinavimas turėtų būti svarbiausias tikslas;

Regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RFMO)

| 58. | primygtinai ragina ES lyderiauti stiprinant RFMO, kad gerėtų jų veiklos rezultatai – nepriklausomos įstaigos turėtų jas apklausti, kaip joms pavyksta įgyvendinti tikslus, taip pat ragina ES užtikrinti, kad per šias apklausas pateiktos rekomendacijos būtų greitai ir visapusiškai įgyvendintos; primygtinai ragina ES imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad visose RFMO būtų įsteigtas veiksmingas atitikties komitetas, ir mano, kad tais atvejais, kai yra įrodyta, kad valstybės nesilaiko reikalavimų, turi būti taikomos atgrasančios, proporcingos ir nediskriminacinės sankcijos – mažinamos kvotos, leistinos žvejybos pastangos, pajėgumai ir kt.; |
| --- | --- |

58.

primygtinai ragina ES lyderiauti stiprinant RFMO, kad gerėtų jų veiklos rezultatai – nepriklausomos įstaigos turėtų jas apklausti, kaip joms pavyksta įgyvendinti tikslus, taip pat ragina ES užtikrinti, kad per šias apklausas pateiktos rekomendacijos būtų greitai ir visapusiškai įgyvendintos; primygtinai ragina ES imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad visose RFMO būtų įsteigtas veiksmingas atitikties komitetas, ir mano, kad tais atvejais, kai yra įrodyta, kad valstybės nesilaiko reikalavimų, turi būti taikomos atgrasančios, proporcingos ir nediskriminacinės sankcijos – mažinamos kvotos, leistinos žvejybos pastangos, pajėgumai ir kt.;

| 59. | ragina Komisiją skirti didesnį finansavimą regioninėms žuvininkystės valdymo organizacijoms, kadangi joms tenka pagrindinis vaidmuo kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba; |
| --- | --- |

59.

ragina Komisiją skirti didesnį finansavimą regioninėms žuvininkystės valdymo organizacijoms, kadangi joms tenka pagrindinis vaidmuo kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba;

| 60. | mano, kad ES turėtų stengtis patobulinti RFMO sprendimų priėmimo sistemą, siekdama išplėsti „mažiausio bendro vardiklio“ požiūrį, kurį galima pasiekti bendru susitarimu, taip pat pripažįstamas poreikis vykdyti diskusijas prieš balsuojant, jei nepriimamas bendras susitarimas; mano, kad reikia skatinti daugiamečius planus; |
| --- | --- |

60.

mano, kad ES turėtų stengtis patobulinti RFMO sprendimų priėmimo sistemą, siekdama išplėsti „mažiausio bendro vardiklio“ požiūrį, kurį galima pasiekti bendru susitarimu, taip pat pripažįstamas poreikis vykdyti diskusijas prieš balsuojant, jei nepriimamas bendras susitarimas; mano, kad reikia skatinti daugiamečius planus;

| 61. | mano, kad Sąjunga turi geriau koordinuoti savo žuvininkystės ir plėtros politiką, taip pat dalyvauti ilgalaikiuose išsamiuose sisteminiuose dialoguose ir partnerystėse su kitomis vėliavos, rinkos ir pakrantės valstybėmis, kad galėtų visame pasaulyje gerinti žuvininkystės valdymą ir maisto saugą; |
| --- | --- |

61.

mano, kad Sąjunga turi geriau koordinuoti savo žuvininkystės ir plėtros politiką, taip pat dalyvauti ilgalaikiuose išsamiuose sisteminiuose dialoguose ir partnerystėse su kitomis vėliavos, rinkos ir pakrantės valstybėmis, kad galėtų visame pasaulyje gerinti žuvininkystės valdymą ir maisto saugą;

| 62. | ragina Komisiją lyderiauti siekiant skatinti RFMO aprėptiems visa apimantį tinklą, kad visa žvejyba tarptautiniuose vandenyse būtų veiksmingai valdoma taikant ekosisteminį ir atsargumo požiūrį ir taip užtikrinant išteklių išsaugojimą; šiuo tikslu primena, kad rems naujų RFMO sukūrimą ten, kur jų nėra, ir padidins esamų RFMO kompetenciją arba persvarstys savo konvencijas; |
| --- | --- |

62.

ragina Komisiją lyderiauti siekiant skatinti RFMO aprėptiems visa apimantį tinklą, kad visa žvejyba tarptautiniuose vandenyse būtų veiksmingai valdoma taikant ekosisteminį ir atsargumo požiūrį ir taip užtikrinant išteklių išsaugojimą; šiuo tikslu primena, kad rems naujų RFMO sukūrimą ten, kur jų nėra, ir padidins esamų RFMO kompetenciją arba persvarstys savo konvencijas;

| 63. | pažymi, kad dėl klimato kaitos ir rūšių pasiskirstymo pokyčių atsiveria nauji žvejybos rajonai Arkties vandenyse; mano, kad ES turėtų imtis iniciatyvų užtikrinti, kad žvejybos veikla būtų veiksmingai valdoma (kad ją valdytų esamos RFMO arba būtų sukurta nauja RFMO) ir šiuose vandenyse būtų užtikrintas tvarus išteklių valdymas ir apsauga; mano, kad žvejybą iš pradžių reikėtų apriboti, kad būtų galima moksliškai įvertinti Arkties vandenų išteklius ir nustatyti jiems tinkamą tvarią žuvininkystę; |
| --- | --- |

63.

pažymi, kad dėl klimato kaitos ir rūšių pasiskirstymo pokyčių atsiveria nauji žvejybos rajonai Arkties vandenyse; mano, kad ES turėtų imtis iniciatyvų užtikrinti, kad žvejybos veikla būtų veiksmingai valdoma (kad ją valdytų esamos RFMO arba būtų sukurta nauja RFMO) ir šiuose vandenyse būtų užtikrintas tvarus išteklių valdymas ir apsauga; mano, kad žvejybą iš pradžių reikėtų apriboti, kad būtų galima moksliškai įvertinti Arkties vandenų išteklius ir nustatyti jiems tinkamą tvarią žuvininkystę;

| 64. | pažymi, kad Juodosios jūros regionui būtų naudinga įsteigti naują RFMO, ir primygtinai ragina Komisiją pasiūlyti ją įsteigti; |
| --- | --- |

64.

pažymi, kad Juodosios jūros regionui būtų naudinga įsteigti naują RFMO, ir primygtinai ragina Komisiją pasiūlyti ją įsteigti;

| 65. | mano, kad RFMO privalo parengti valdymo sistemas, kurios leistų išteklius išlaikyti virš didžiausio galimo tausaus žvejybos laimikio lygio, užtikrinti teisingą ir sąžiningą jų paskirstymą pagal skaidrius ekologinius ir socialinius kriterijus ir pagal istorinį laimikį siekiant gauti žvejybos galimybių, kuriomis būtų tokiu būdu atsižvelgiama į besivystančių šalių teisėtas teises ir lūkesčius, taip pat į laivynų, kurie vykdo tvarią žvejybą šiuose vandenyse, lūkesčius, tuo pat metu užtikrinant, kad valdymo ir apsaugos priemones visapusiškai įgyvendintų visi nariai; |
| --- | --- |

65.

mano, kad RFMO privalo parengti valdymo sistemas, kurios leistų išteklius išlaikyti virš didžiausio galimo tausaus žvejybos laimikio lygio, užtikrinti teisingą ir sąžiningą jų paskirstymą pagal skaidrius ekologinius ir socialinius kriterijus ir pagal istorinį laimikį siekiant gauti žvejybos galimybių, kuriomis būtų tokiu būdu atsižvelgiama į besivystančių šalių teisėtas teises ir lūkesčius, taip pat į laivynų, kurie vykdo tvarią žvejybą šiuose vandenyse, lūkesčius, tuo pat metu užtikrinant, kad valdymo ir apsaugos priemones visapusiškai įgyvendintų visi nariai;

| 66. | griežtai nepritaria, kad regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose ES skatintų perleidžiamosios žvejybos koncesijos sistemų taikymą; mano, kad kiekvienos teisėmis grindžiamos RFMO valdymo sistemos priėmimas neturėtų daryti žalos nuo žvejybos priklausomų bendruomenių pragyvenimui besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

66.

griežtai nepritaria, kad regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose ES skatintų perleidžiamosios žvejybos koncesijos sistemų taikymą; mano, kad kiekvienos teisėmis grindžiamos RFMO valdymo sistemos priėmimas neturėtų daryti žalos nuo žvejybos priklausomų bendruomenių pragyvenimui besivystančiose šalyse;

| 67. | mano, kad dalyvaujant visoms susijusioms šalims nuo politikos formavimo iki jos taikymo, bus pasiektas geras valdymas; |
| --- | --- |

67.

mano, kad dalyvaujant visoms susijusioms šalims nuo politikos formavimo iki jos taikymo, bus pasiektas geras valdymas;

| 68. | prašo atlikti išsamią ES laivynų, turinčių leidimus žvejoti ne ES vandenyse, žvejybos pajėgumų analizę taikant patikimus laivų gebėjimo sugauti žuvis rodiklius, atsižvelgiant į technologijų pažangą ir remiantis 1999 m. FAO Techninės konsultacijos dėl žvejybos pajėgumų nustatymo rekomendacijomis (9); mano, kad ES turėtų nustatyti, kuriose RFMO yra pajėgumų pertekliaus problemų ir užtikrinti laivyno pajėgumų įšaldymą ir suderinimą, ypatingą dėmesį skiriant pakrančių valstybių teisėms; |
| --- | --- |

68.

prašo atlikti išsamią ES laivynų, turinčių leidimus žvejoti ne ES vandenyse, žvejybos pajėgumų analizę taikant patikimus laivų gebėjimo sugauti žuvis rodiklius, atsižvelgiant į technologijų pažangą ir remiantis 1999 m. FAO Techninės konsultacijos dėl žvejybos pajėgumų nustatymo rekomendacijomis (9); mano, kad ES turėtų nustatyti, kuriose RFMO yra pajėgumų pertekliaus problemų ir užtikrinti laivyno pajėgumų įšaldymą ir suderinimą, ypatingą dėmesį skiriant pakrančių valstybių teisėms;

Kiti išorės aspekto elementai

| 69. | mano, kad nors ES įmonių veikla užsienyje gali neapsiriboti BŽP išorės aspektu, prekybos veikla ir privatūs ES laivų savininkų ir trečiųjų šalių susitarimai, įskaitant tuos, kurie įgyvendinami pagal dvišalę bendradarbiavimo politiką, turi būti teisiškai vykdomi ir ginami, jeigu yra įgyvendinami laikantis tarptautinės teisės; |
| --- | --- |

69.

mano, kad nors ES įmonių veikla užsienyje gali neapsiriboti BŽP išorės aspektu, prekybos veikla ir privatūs ES laivų savininkų ir trečiųjų šalių susitarimai, įskaitant tuos, kurie įgyvendinami pagal dvišalę bendradarbiavimo politiką, turi būti teisiškai vykdomi ir ginami, jeigu yra įgyvendinami laikantis tarptautinės teisės;

| 70. | mano, kad Europos žuvininkystės investicijos užsienyje turėtų būti BŽP išorės aspekto trečiasis komponentas, kartu su žvejybos susitarimais ir RFMO ir kad BŽP privalo skatinti tvarias žuvininkystės investicijas užsienyje; |
| --- | --- |

70.

mano, kad Europos žuvininkystės investicijos užsienyje turėtų būti BŽP išorės aspekto trečiasis komponentas, kartu su žvejybos susitarimais ir RFMO ir kad BŽP privalo skatinti tvarias žuvininkystės investicijas užsienyje;

| 71. | mano, kad BŽP turėtų skatinti įmonių socialinės atsakomybės strategijas, kad galėtų visiškai prisiimti mūsų socialinę atsakomybę atsižvelgiant į ES 2011–2014 m. strategiją dėl įmonių socialinės atsakomybės; |
| --- | --- |

71.

mano, kad BŽP turėtų skatinti įmonių socialinės atsakomybės strategijas, kad galėtų visiškai prisiimti mūsų socialinę atsakomybę atsižvelgiant į ES 2011–2014 m. strategiją dėl įmonių socialinės atsakomybės;

| 72. | mano, kad valstybės narės Komisijai turėtų ir toliau teikti informaciją apie privačius ES laivų savininkų ir trečiųjų šalių susitarimus ir apie bendrą veiklą trečiosiose šalyse, įskaitant pagal šiuos susitarimus dirbančių ir bendrą veiklą vykdančių laivų numerį, tipą ir jų laimikius, ir kad ši informacija turėtų būti skelbiama viešai pagal asmens duomenų ir su prekyba susijusių duomenų apsaugos taisykles, kaip nustatyta žvejybos leidimų reglamente; |
| --- | --- |

72.

mano, kad valstybės narės Komisijai turėtų ir toliau teikti informaciją apie privačius ES laivų savininkų ir trečiųjų šalių susitarimus ir apie bendrą veiklą trečiosiose šalyse, įskaitant pagal šiuos susitarimus dirbančių ir bendrą veiklą vykdančių laivų numerį, tipą ir jų laimikius, ir kad ši informacija turėtų būti skelbiama viešai pagal asmens duomenų ir su prekyba susijusių duomenų apsaugos taisykles, kaip nustatyta žvejybos leidimų reglamente;

| 73. | ragina ES propaguoti visuotinę ir daugiašalę darbotvarkę, apimančią atsakomybę vystant tausią žuvininkystę; |
| --- | --- |

73.

ragina ES propaguoti visuotinę ir daugiašalę darbotvarkę, apimančią atsakomybę vystant tausią žuvininkystę;

| 74. | ragina Komisiją ir valstybes nares rimtai apsvarstyti metodus, kaip kurti dideles paskatas, kad su ES vėliava plaukiojantys laivai išliktų užregistruoti ES registre, jeigu jų neplanuojama įregistruoti valstybėse, turinčiose gerą reputaciją visose atitinkamose RFMO; mano, kad geriausias būdas tai pasiekti yra užtikrinti, kad vyksta teisėta su ES vėliava plaukiojančių laivų ir laivų, plaukiojančių su trečiųjų laivų vėliavomis, konkurencija, iš trečiųjų šalių reikalaujant tų pačių ekologiško ir socialinio tvarumo standartų, tiek dvišališkai tiek daugiašališkai; |
| --- | --- |

74.

ragina Komisiją ir valstybes nares rimtai apsvarstyti metodus, kaip kurti dideles paskatas, kad su ES vėliava plaukiojantys laivai išliktų užregistruoti ES registre, jeigu jų neplanuojama įregistruoti valstybėse, turinčiose gerą reputaciją visose atitinkamose RFMO; mano, kad geriausias būdas tai pasiekti yra užtikrinti, kad vyksta teisėta su ES vėliava plaukiojančių laivų ir laivų, plaukiojančių su trečiųjų laivų vėliavomis, konkurencija, iš trečiųjų šalių reikalaujant tų pačių ekologiško ir socialinio tvarumo standartų, tiek dvišališkai tiek daugiašališkai;

| 75. | reiškia nepasitenkinimą, kad Komisija į ES NNN sąrašą įtraukė tik tuos į jį įtrauktinus laivus, kuriuos pasiūlė RFMO, o kitų neįtraukė ir nepasiūlė taikyti nebendradarbiaujančių šalių sąrašo, nors NNN reglamentas galioja jau daugiau kaip dvejus metus ir ragina kuo skubiau tai padaryti; pabrėžia, kad būtina siekti svarbiausių partnerių paramos norint panaikinti NNN žvejybą visuose vandenynuose; |
| --- | --- |

75.

reiškia nepasitenkinimą, kad Komisija į ES NNN sąrašą įtraukė tik tuos į jį įtrauktinus laivus, kuriuos pasiūlė RFMO, o kitų neįtraukė ir nepasiūlė taikyti nebendradarbiaujančių šalių sąrašo, nors NNN reglamentas galioja jau daugiau kaip dvejus metus ir ragina kuo skubiau tai padaryti; pabrėžia, kad būtina siekti svarbiausių partnerių paramos norint panaikinti NNN žvejybą visuose vandenynuose;

| 76. | primygtinai reikalauja, kad trečiosioms šalims laivų fitosanitarinius sertifikatus, kuriuos turint žuvininkystės produktus galima eksportuoti į ES, išduotų ne trečiosios šalys, bet Komisija; |
| --- | --- |

76.

primygtinai reikalauja, kad trečiosioms šalims laivų fitosanitarinius sertifikatus, kuriuos turint žuvininkystės produktus galima eksportuoti į ES, išduotų ne trečiosios šalys, bet Komisija;

| 77. | primena, kad reikia diferencijuotai nustatyti didžiausią ES išorės laivyno pajėgumų ribą veikiant kartu su RFMO, taip pat atsižvelgti į diferencijuotą padėtį, kurioje veikia šis laivyno segmentas; |
| --- | --- |

77.

primena, kad reikia diferencijuotai nustatyti didžiausią ES išorės laivyno pajėgumų ribą veikiant kartu su RFMO, taip pat atsižvelgti į diferencijuotą padėtį, kurioje veikia šis laivyno segmentas;

| 78. | ragina bankus ir kitas skolinimo įstaigas prieš suteikiant galimybę gauti kapitalo numatyti pareigą atlikti ekonominio, socialinio ir ekologinio veiklos tvarumo įvertinimus, o ne vien atsižvelgti į trumpalaikį pelningumą; |
| --- | --- |

78.

ragina bankus ir kitas skolinimo įstaigas prieš suteikiant galimybę gauti kapitalo numatyti pareigą atlikti ekonominio, socialinio ir ekologinio veiklos tvarumo įvertinimus, o ne vien atsižvelgti į trumpalaikį pelningumą;

| 79. | mano, kad įgyvendinant ES prekybos politiką taip pat turėtų būti prisidedama prie tvarios žvejybos visame pasaulyje ir tuo tikslu, remiantis lengvatinės prekybos susitarimais, turėtų būti skatinama laikytis atitinkamų tarptautinių žuvininkystės valdymo konvencijų ir susitarimų; |
| --- | --- |

79.

mano, kad įgyvendinant ES prekybos politiką taip pat turėtų būti prisidedama prie tvarios žvejybos visame pasaulyje ir tuo tikslu, remiantis lengvatinės prekybos susitarimais, turėtų būti skatinama laikytis atitinkamų tarptautinių žuvininkystės valdymo konvencijų ir susitarimų;

| 80. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ES dvišaliuose ir daugiašaliuose prekybos susitarimuose būtų skatinama sąžininga, skaidri ir tvari prekyba žuvimi; |
| --- | --- |

80.

ragina Komisiją užtikrinti, kad ES dvišaliuose ir daugiašaliuose prekybos susitarimuose būtų skatinama sąžininga, skaidri ir tvari prekyba žuvimi;

| 81. | mano, kad taip pat reikia numatyti skatinimo priemones, kad trečiosios šalys, kurios nesivadovauja ES standartais, perimtų gerąją patirtį ir, kur taikoma, nustatyti prekybos priemones, pvz., uždrausti neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos produktų importą, priemones dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų, gautų nesilaikant žmogaus teisių, Jungtinių Tautų konvencijų dėl darbo ir laivybos; |
| --- | --- |

81.

mano, kad taip pat reikia numatyti skatinimo priemones, kad trečiosios šalys, kurios nesivadovauja ES standartais, perimtų gerąją patirtį ir, kur taikoma, nustatyti prekybos priemones, pvz., uždrausti neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos produktų importą, priemones dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų, gautų nesilaikant žmogaus teisių, Jungtinių Tautų konvencijų dėl darbo ir laivybos;

| 82. | ragina Komisiją skatinti tarptautinį bendradarbiavimą kovojant su NNN žvejyba, apsvarstant, ar naudingas kitų tokių dviejų šalių kaip JAV ir Japonija, kurios kartu su ES yra svarbiausios pasaulio žuvininkystės rinkos, dalyvavimas, kad vienas iš būdų tai išspręsti būtų vienintelio identifikavimo numerio, kuris užtikrintų visiškai skaidrų produkto atsekamumą taikymas visiems laivams; |
| --- | --- |

82.

ragina Komisiją skatinti tarptautinį bendradarbiavimą kovojant su NNN žvejyba, apsvarstant, ar naudingas kitų tokių dviejų šalių kaip JAV ir Japonija, kurios kartu su ES yra svarbiausios pasaulio žuvininkystės rinkos, dalyvavimas, kad vienas iš būdų tai išspręsti būtų vienintelio identifikavimo numerio, kuris užtikrintų visiškai skaidrų produkto atsekamumą taikymas visiems laivams;

| 83. | pabrėžia, kad šaliai partnerei padarius rimtą ir sistemingą RFMO tikslų ar bet kokių kitų tarptautinių susitarimų, kurių viena iš šalių yra ES, susijusių su žuvų išteklių apsauga ir valdymu, pažeidimą gali prireikti laikinai panaikinti lengvatinius muitų tarifus; ragina Komisiją reguliariai Parlamentui pranešti apie tai, kaip įgyvendinamos su žuvų apsauga ir valdymu susijusios nuostatos, numatytos jos pasiūlyme dėl atnaujintos bendrųjų lengvatinių muitų tarifų sistemos; |
| --- | --- |

83.

pabrėžia, kad šaliai partnerei padarius rimtą ir sistemingą RFMO tikslų ar bet kokių kitų tarptautinių susitarimų, kurių viena iš šalių yra ES, susijusių su žuvų išteklių apsauga ir valdymu, pažeidimą gali prireikti laikinai panaikinti lengvatinius muitų tarifus; ragina Komisiją reguliariai Parlamentui pranešti apie tai, kaip įgyvendinamos su žuvų apsauga ir valdymu susijusios nuostatos, numatytos jos pasiūlyme dėl atnaujintos bendrųjų lengvatinių muitų tarifų sistemos;

| 84. | mano, kad ES turi užtikrinti, kad vykdant tarptautinę prekybą importuoti produktai atitiktų tokias taisykles ir normas, kokios taikomos ES produktams; |
| --- | --- |

84.

mano, kad ES turi užtikrinti, kad vykdant tarptautinę prekybą importuoti produktai atitiktų tokias taisykles ir normas, kokios taikomos ES produktams;

| 85. | ragina Komisiją užtikrinti, kad trečiųjų šalių žuvis ir žuvininkystės produktai atitiktų vienodas sanitarines bei higienos sąlygas ir būtų pagaminti taikant tvarios žvejybos principą, ir tokiu būdu sudaryti vienodas ES ir ne ES šalių žuvininkystės sąlygas; |
| --- | --- |

85.

ragina Komisiją užtikrinti, kad trečiųjų šalių žuvis ir žuvininkystės produktai atitiktų vienodas sanitarines bei higienos sąlygas ir būtų pagaminti taikant tvarios žvejybos principą, ir tokiu būdu sudaryti vienodas ES ir ne ES šalių žuvininkystės sąlygas;

| 86. | ragina Komisiją toliau paprastinti ES politiką, susijusią su plėtros, prekybos ir žuvininkystės politikos tikslais; |
| --- | --- |

86.

ragina Komisiją toliau paprastinti ES politiką, susijusią su plėtros, prekybos ir žuvininkystės politikos tikslais;

| 87. | primygtinai reikalauja, kad prieš sudarant daugiašalius prekybos susitarimus, dėl kurių derasi ES:






  — | trečiosiose šalyse ir ES valstybėse narėse būtų atlikti poveikio aplinkai ir socialinio poveikio vertinimai atsižvelgiant į išteklių pereikvojimo pavojų, taip pat būtų atsižvelgta į ankstesniais susitarimais sukurtus tinklus, |
| --- | --- | --- |

87.

primygtinai reikalauja, kad prieš sudarant daugiašalius prekybos susitarimus, dėl kurių derasi ES:

—

trečiosiose šalyse ir ES valstybėse narėse būtų atlikti poveikio aplinkai ir socialinio poveikio vertinimai atsižvelgiant į išteklių pereikvojimo pavojų, taip pat būtų atsižvelgta į ankstesniais susitarimais sukurtus tinklus,

| — | laikomasi kilmės taisyklių, |
| --- | --- |

—

laikomasi kilmės taisyklių,

| — | susitarimuose būtų reikalaujama užtikrinti produkto atsekamumą siekiant įsitikinti, ar jis yra teisėtos ir tvarios žvejybos rezultatas, |
| --- | --- |

—

susitarimuose būtų reikalaujama užtikrinti produkto atsekamumą siekiant įsitikinti, ar jis yra teisėtos ir tvarios žvejybos rezultatas,

| — | susitarimais nebūtų kliudoma įgyvendinti NNN reglamentą ar kitas BŽP nuostatas, |
| --- | --- |

—

susitarimais nebūtų kliudoma įgyvendinti NNN reglamentą ar kitas BŽP nuostatas,

| — | į susitarimus būtų įtrauktos nuostatos, kuriomis būtų užtikrinama, kad būtų prekiaujama tik iš tinkamai valdomų žuvininkystės išteklių kilusiais žuvininkystės produktais, |
| --- | --- |

—

į susitarimus būtų įtrauktos nuostatos, kuriomis būtų užtikrinama, kad būtų prekiaujama tik iš tinkamai valdomų žuvininkystės išteklių kilusiais žuvininkystės produktais,

| — | susitarimais nebūtų gausinama prekyba, nes tada būtų pereikvojami ir mažinami ištekliai, |
| --- | --- |

—

susitarimais nebūtų gausinama prekyba, nes tada būtų pereikvojami ir mažinami ištekliai,

| — | būtų užtikrinama, kad netvariai sužvejoti produktai nepateks į ES rinką, |
| --- | --- |

—

būtų užtikrinama, kad netvariai sužvejoti produktai nepateks į ES rinką,

| — | į susitarimus būtų įtrauktos finansinės paramos mokėjimo nutraukimo ir peržiūros nuostatos, taip pat nuostatos dėl protokolo įgyvendinimo sustabdymo, jei bus pažeisti esminiai ir pamatiniai žmogaus teisių principai, kaip numatyta, pvz., Kotonu susitarimo 9 straipsnyje, arba jei būtų nesilaikoma TDO deklaracijos dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, |
| --- | --- |

—

į susitarimus būtų įtrauktos finansinės paramos mokėjimo nutraukimo ir peržiūros nuostatos, taip pat nuostatos dėl protokolo įgyvendinimo sustabdymo, jei bus pažeisti esminiai ir pamatiniai žmogaus teisių principai, kaip numatyta, pvz., Kotonu susitarimo 9 straipsnyje, arba jei būtų nesilaikoma TDO deklaracijos dėl pagrindinių principų ir teisių darbe,

| 88. | primena, kad daugeliui ES prekybos partnerių taikomi skirtingi teisės aktai, todėl kilmės taisyklių ir jų telkimo klausimas yra ginčytina ir opi problema vedant prekybos derybas; todėl ragina Europos Komisiją šiam klausimui skirti išskirtinį dėmesį ir derėtis dėl suderintų sprendimų, dėl kurių ES žuvininkystės sektorių atstovams nebūtų sudaromos nepalankios sąlygos; |
| --- | --- |

88.

primena, kad daugeliui ES prekybos partnerių taikomi skirtingi teisės aktai, todėl kilmės taisyklių ir jų telkimo klausimas yra ginčytina ir opi problema vedant prekybos derybas; todėl ragina Europos Komisiją šiam klausimui skirti išskirtinį dėmesį ir derėtis dėl suderintų sprendimų, dėl kurių ES žuvininkystės sektorių atstovams nebūtų sudaromos nepalankios sąlygos;

| 89. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymus dėl su prekyba susijusių priemonių, kaip antai importo apribojimų žuvims ir žuvies produktams, kurie turi būti taikomi šalims, kuriose leidžiama netausi žvejyba, užtikrinant, kad jos laikytųsi PPO taisyklių; |
| --- | --- |

89.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymus dėl su prekyba susijusių priemonių, kaip antai importo apribojimų žuvims ir žuvies produktams, kurie turi būti taikomi šalims, kuriose leidžiama netausi žvejyba, užtikrinant, kad jos laikytųsi PPO taisyklių;

| 90. | primygtinai ragina ES parengti ir įgyvendinti vandenynų ir jūrų regionams skirtas strategijas, pirmiausia skirtas tiems regionams, kuriuose tvarią žvejybą galima užtikrinti tik tarptautiniu bendradarbiavimu; |
| --- | --- |

90.

primygtinai ragina ES parengti ir įgyvendinti vandenynų ir jūrų regionams skirtas strategijas, pirmiausia skirtas tiems regionams, kuriuose tvarią žvejybą galima užtikrinti tik tarptautiniu bendradarbiavimu;

o

o o

| 91. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

91.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

(2)  OL L 286, 2008 10 29, p. 33.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0516.

(4)  OL C 348 E, 2010 12 21, p. 15.

(5)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 119.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0232.

(7)  Priimti tekstai: P7_TA(2011)0573.

(8)  1930 m. Priverstinio darbo konvencijos (Nr. 29), 1948 m. Asociacijø laisvës ir teisës jungtis á organizacijas gynimo konvencijos (Nr. 87), 1949 m. Teisës jungtis á organizacijas ir vesti kolektyvines derybas konvencijos (Nr. 98), 1951 m. Vienodo atlyginimo konvencijos (Nr. 100), 1957 m. Priverstinio darbo panaikinimo konvencijos (Nr. 105), 1958 m. Kovos su diskriminacija (uþimtumo ir profesinës veiklos) konvencijos (Nr. 111), 1973 m. Minimalaus amþiaus konvencijos (Nr. 138), 1999 m. Nepriimtino vaikø darbo uþdraudimo konvencijos (Nr. 182);

(9)  ftp://ftp.fao.org/docrep/fao/007/x4874e/x4874e00.pdf.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/185 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/185

---

P7_TA(2012)0462

Europos Parlamento rinkimai 2014 m.

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2014 m. Europos Parlamento rinkimų (2012/2829(RSP))

(2015/C 419/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 10 ir 17 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 10 ir 17 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Aktą dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, pridėtą prie 1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimo, su pakeitimais (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aktą dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, pridėtą prie 1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimo, su pakeitimais (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 22 d. Komisijos pareiškimą dėl 2014 m. Europos Parlamento rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 22 d. Komisijos pareiškimą dėl 2014 m. Europos Parlamento rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Europos Parlamento nariai tiesiogiai atstovauja piliečiams Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento nariai tiesiogiai atstovauja piliečiams Sąjungos lygmeniu;

| B. | kadangi politinės partijos Europos lygmeniu prisideda prie Europos politinio sąmoningumo formavimo ir prie Sąjungos piliečių valios raiškos; |
| --- | --- |

B.

kadangi politinės partijos Europos lygmeniu prisideda prie Europos politinio sąmoningumo formavimo ir prie Sąjungos piliečių valios raiškos;

| C. | kadangi Europos Komisijos pirmininką renka Parlamentas, remdamasis kvalifikuota balsų dauguma veikiančios Europos Vadovų Tarybos, kuri turi atsižvelgti į Parlamento rinkimų rezultatus ir prieš siūlydama kandidatą surengti tinkamas konsultacijas, pasiūlymu; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Komisijos pirmininką renka Parlamentas, remdamasis kvalifikuota balsų dauguma veikiančios Europos Vadovų Tarybos, kuri turi atsižvelgti į Parlamento rinkimų rezultatus ir prieš siūlydama kandidatą surengti tinkamas konsultacijas, pasiūlymu;

| D. | kadangi Komisija, kaip institucija, atskaitinga Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija, kaip institucija, atskaitinga Europos Parlamentui;

| E. | kadangi naujajam Parlamentui reikia pakankamai laiko Komisijos pirmininko rinkimams iš anksto pasirengti; |
| --- | --- |

E.

kadangi naujajam Parlamentui reikia pakankamai laiko Komisijos pirmininko rinkimams iš anksto pasirengti;

| F. | kadangi norint, kad naujoji Komisija būtų pasirengusi pradėti darbą 2014 m. lapkričio 1 d., Komisijos pirmininko rinkimai turėtų įvykti per 2014 m. liepos mėn. steigiamąją Parlamento mėnesinę sesiją; |
| --- | --- |

F.

kadangi norint, kad naujoji Komisija būtų pasirengusi pradėti darbą 2014 m. lapkričio 1 d., Komisijos pirmininko rinkimai turėtų įvykti per 2014 m. liepos mėn. steigiamąją Parlamento mėnesinę sesiją;

| G. | kadangi Parlamentas, remdamasis valstybių narių siūlymais, bendru sutarimu su išrinktuoju pirmininku balsuodamas pritaria visos Komisijos narių kolegijos paskyrimui išklausęs Tarybos pasiūlytus kandidatus; |
| --- | --- |

G.

kadangi Parlamentas, remdamasis valstybių narių siūlymais, bendru sutarimu su išrinktuoju pirmininku balsuodamas pritaria visos Komisijos narių kolegijos paskyrimui išklausęs Tarybos pasiūlytus kandidatus;

| 1. | ragina Europos politines partijas skirti kandidatus Komisijos pirmininko pareigoms užimti ir tikisi, kad šie kandidatai atliks vadovaujamą vaidmenį Parlamento rinkimų kampanijos metu, visų pirma asmeniškai pristatydami savo programas visose Sąjungos valstybėse narėse; pabrėžia, kad svarbu stiprinti Parlamento ir Komisijos politinį teisėtumą labiau tiesiogiai susiejant atitinkamus jų rinkimus ir rinkėjų pasirinkimą; |
| --- | --- |

1.

ragina Europos politines partijas skirti kandidatus Komisijos pirmininko pareigoms užimti ir tikisi, kad šie kandidatai atliks vadovaujamą vaidmenį Parlamento rinkimų kampanijos metu, visų pirma asmeniškai pristatydami savo programas visose Sąjungos valstybėse narėse; pabrėžia, kad svarbu stiprinti Parlamento ir Komisijos politinį teisėtumą labiau tiesiogiai susiejant atitinkamus jų rinkimus ir rinkėjų pasirinkimą;

| 2. | ragina kiek įmanoma daugiau kitos Komisijos narių atrinkti iš Europos Parlamento narių tarpo– taip būtų atspindėta abiejų tos kadencijos institucijų pusiausvyra; |
| --- | --- |

2.

ragina kiek įmanoma daugiau kitos Komisijos narių atrinkti iš Europos Parlamento narių tarpo– taip būtų atspindėta abiejų tos kadencijos institucijų pusiausvyra;

| 3. | ragina būsimąjį Komisijos pirmininką užtikrinti, kad kitoje Europos Komisijoje būtų užtikrinta lyčių pusiausvyra; rekomenduoja, kad kiekviena valstybė narė į naują Komisijos narių kolegiją siūlytų kandidatę moterį ir kandidatą vyra; |
| --- | --- |

3.

ragina būsimąjį Komisijos pirmininką užtikrinti, kad kitoje Europos Komisijoje būtų užtikrinta lyčių pusiausvyra; rekomenduoja, kad kiekviena valstybė narė į naują Komisijos narių kolegiją siūlytų kandidatę moterį ir kandidatą vyra;

| 4. | mano, kad, atsižvelgiant į Lisabonos sutartimi nustatytą naują Europos Komisijos rinkimų tvarką ir su ja susijusį Parlamento ir Komisijos santykio pasikeitimą pradedant 2014 m. rinkimais, Sąjungos teisėkūros procedūrų stabilumui ir geram Sąjungos vykdomosios valdžios veikimui bus itin svarbus patikimos daugumos susiformavimas Parlamente, todėl ragina valstybes nares savo rinkimų teisėje pagal Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 3 straipsnį nustatyti tinkamas ir proporcingas minimalias ribas, kurias reikia peržengti norint dalyvauti skirstant mandatus, siekiant deramai atspindėti rinkimuose išreikštą rinkėjų pasirinkimą ir kartu veiksmingai užtikrinti Parlamento funkcionalumą; |
| --- | --- |

4.

mano, kad, atsižvelgiant į Lisabonos sutartimi nustatytą naują Europos Komisijos rinkimų tvarką ir su ja susijusį Parlamento ir Komisijos santykio pasikeitimą pradedant 2014 m. rinkimais, Sąjungos teisėkūros procedūrų stabilumui ir geram Sąjungos vykdomosios valdžios veikimui bus itin svarbus patikimos daugumos susiformavimas Parlamente, todėl ragina valstybes nares savo rinkimų teisėje pagal Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 3 straipsnį nustatyti tinkamas ir proporcingas minimalias ribas, kurias reikia peržengti norint dalyvauti skirstant mandatus, siekiant deramai atspindėti rinkimuose išreikštą rinkėjų pasirinkimą ir kartu veiksmingai užtikrinti Parlamento funkcionalumą;

| 5. | ragina Tarybą konsultuotis su Parlamentu dėl rinkimų surengimo 2014 m. gegužės 15–18 d. arba gegužės 22–25 d.; |
| --- | --- |

5.

ragina Tarybą konsultuotis su Parlamentu dėl rinkimų surengimo 2014 m. gegužės 15–18 d. arba gegužės 22–25 d.;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.

---

(1)  Tarybos sprendimas 76/787/EAPB, EEB, Euratomas (OL L 278, 1976 10 8, p. 1), su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 93/81/Euratomas, EAPB, EEB (OL L 33, 1993 2 9, p. 15), ir Tarybos sprendimu 2002/772/EB, Euratomas (OL L 283, 2002 10 21, p. 1).

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/186 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/186

---

P7_TA(2012)0463

Žmogaus teisių padėtis Irane, ypač masiškai vykdomos mirties bausmės ir neseniai įvykusi tinklaraštininko Sattaro Beheshti mirtis

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Irane, ypač masiškai vykdomos mirties bausmės ir neseniai įvykusios tinklaraštininko Sattaro Beheshti mirties (2012/2877(RSP))

(2015/C 419/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Irano, ypač į rezoliucijas dėl žmogaus teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Irano, ypač į rezoliucijas dėl žmogaus teisių,

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos 2012 m. spalio 23 d. pareiškimą dėl Irane neseniai įvykdytų dešimties mirties bausmės nuosprendžių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos 2012 m. spalio 23 d. pareiškimą dėl Irane neseniai įvykdytų dešimties mirties bausmės nuosprendžių,

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos atstovo spaudai 2012 m. lapkričio 11 d. pareiškimą dėl kalinamo Irano tinklaraštininko Sattaro Beheshti mirties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos atstovo spaudai 2012 m. lapkričio 11 d. pareiškimą dėl kalinamo Irano tinklaraštininko Sattaro Beheshti mirties,

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo 2012 m. rugsėjo 13 d. pranešimą dėl žmogaus teisių padėties Irane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo 2012 m. rugsėjo 13 d. pranešimą dėl žmogaus teisių padėties Irane,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2012 m. rugsėjo mėnesį iš kalėjimo išlaisvintas pastorius Youcef Nadarkhani, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2012 m. rugsėjo mėnesį iš kalėjimo išlaisvintas pastorius Youcef Nadarkhani,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 18 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 62/149 ir 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją Nr. 63/168 dėl mirties bausmės moratoriumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 18 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 62/149 ir 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją Nr. 63/168 dėl mirties bausmės moratoriumo,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (angl. ICCPR), Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą (angl. ICESCR), Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo (angl. CERD) ir Vaiko teisių konvenciją (angl. CRC), kuriuose dalyvauja Iranas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (angl. ICCPR), Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą (angl. ICESCR), Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo (angl. CERD) ir Vaiko teisių konvenciją (angl. CRC), kuriuose dalyvauja Iranas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi dabartinei žmogaus teisių padėčiai Irane būdingas nuolatinis sistemingas pagrindinių teisių pažeidinėjimas; kadangi žmogaus teisių gynėjai (ypač moterų, vaikų ir mažumų teisių aktyvistai), žurnalistai, tinklaraščių autoriai, menininkai, studentų lyderiai, teisininkai, profesinių sąjungų atstovai ir gamtosaugininkai ir toliau gyvena patirdami didelę įtampą ir nuolatinę suėmimo grėsmę; |
| --- | --- |

A.

kadangi dabartinei žmogaus teisių padėčiai Irane būdingas nuolatinis sistemingas pagrindinių teisių pažeidinėjimas; kadangi žmogaus teisių gynėjai (ypač moterų, vaikų ir mažumų teisių aktyvistai), žurnalistai, tinklaraščių autoriai, menininkai, studentų lyderiai, teisininkai, profesinių sąjungų atstovai ir gamtosaugininkai ir toliau gyvena patirdami didelę įtampą ir nuolatinę suėmimo grėsmę;

| B. | kadangi įkalinimo vietoje mirė tinklaraštininkas Sattar Beheshti, kuris kritikavo Irano režimą internete, kurį 2012 m. spalio 30 d. suėmė specializuotas elektroninių nusikaltimų policijos būrys, vadinamas Fata, ir kuriam buvo pateikti kaltinimai dėl elektroninių nusikaltimų; kadangi tikslios jo mirties aplinkybės dar nenustatytos ir kadangi kai kuriose ataskaitose teigiama, kad jis mirė nuo kankinimų, patirtų Irano įkalinimo įstaigoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi įkalinimo vietoje mirė tinklaraštininkas Sattar Beheshti, kuris kritikavo Irano režimą internete, kurį 2012 m. spalio 30 d. suėmė specializuotas elektroninių nusikaltimų policijos būrys, vadinamas Fata, ir kuriam buvo pateikti kaltinimai dėl elektroninių nusikaltimų; kadangi tikslios jo mirties aplinkybės dar nenustatytos ir kadangi kai kuriose ataskaitose teigiama, kad jis mirė nuo kankinimų, patirtų Irano įkalinimo įstaigoje;

| C. | kadangi Irane gyvenantiems Sattaro Beheshti šeimos nariams buvo grasinama suėmimu, jeigu jie kalbėtų su žiniasklaida apie jo mirtį arba jį kankinus įtariamiems asmenims iškeltų bylą; |
| --- | --- |

C.

kadangi Irane gyvenantiems Sattaro Beheshti šeimos nariams buvo grasinama suėmimu, jeigu jie kalbėtų su žiniasklaida apie jo mirtį arba jį kankinus įtariamiems asmenims iškeltų bylą;

| D. | kadangi Sattaro Beheshti mirtis yra dar vienas tragiškas nuolat taikomų, sisteminių ir nesibaigiančių sąžinės kalinių kankinimų, netinkamo elgesio su jais ir atsisakymo užtikrinti pagrindines jų teises, pavyzdys, o saugumo ir žvalgybos agentai veikia visiško nebaudžiamumo aplinkoje; |
| --- | --- |

D.

kadangi Sattaro Beheshti mirtis yra dar vienas tragiškas nuolat taikomų, sisteminių ir nesibaigiančių sąžinės kalinių kankinimų, netinkamo elgesio su jais ir atsisakymo užtikrinti pagrindines jų teises, pavyzdys, o saugumo ir žvalgybos agentai veikia visiško nebaudžiamumo aplinkoje;

| E. | kadangi po kelių dienų tylos apie Sattaro Beheshti mirtį Irano teisminė žmogaus teisių taryba paskelbė įsipareigojimą apsvarstyti visus šio atvejo aspektus ir nedvejojant pradėti visų susijusių asmenų baudžiamąjį persekiojimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi po kelių dienų tylos apie Sattaro Beheshti mirtį Irano teisminė žmogaus teisių taryba paskelbė įsipareigojimą apsvarstyti visus šio atvejo aspektus ir nedvejojant pradėti visų susijusių asmenų baudžiamąjį persekiojimą;

| F. | kadangi Irano parlamento pirmininko pavaduotojas Mohammad Hasan Abutorabifard 2012 m. lapkričio 11 d. paskelbė, kad Irano parlamento Nacionalinio saugumo ir užsienio politikos komitetas tirs šį atvejį; |
| --- | --- |

F.

kadangi Irano parlamento pirmininko pavaduotojas Mohammad Hasan Abutorabifard 2012 m. lapkričio 11 d. paskelbė, kad Irano parlamento Nacionalinio saugumo ir užsienio politikos komitetas tirs šį atvejį;

| G. | kadangi JT specialieji pranešėjai dėl žmogaus teisių padėties Irane, dėl neatidėliotinas mirties bausmės vykdymo, dėl kankinimų ir dėl žodžio laisvės palankiai įvertino Irano parlamento ir teismų sprendimus ištirti Sattaro Beheshti mirtį ir pažymėjo, kad yra nemažai atvejų, kai buvo pranešta, jog Irane sulaikytieji asmenys mirė įkalinimo įstaigose dėl netinkamo elgesio su jais, kankinimų, nepakankamos medicinos priežiūros ar aplaidumo; |
| --- | --- |

G.

kadangi JT specialieji pranešėjai dėl žmogaus teisių padėties Irane, dėl neatidėliotinas mirties bausmės vykdymo, dėl kankinimų ir dėl žodžio laisvės palankiai įvertino Irano parlamento ir teismų sprendimus ištirti Sattaro Beheshti mirtį ir pažymėjo, kad yra nemažai atvejų, kai buvo pranešta, jog Irane sulaikytieji asmenys mirė įkalinimo įstaigose dėl netinkamo elgesio su jais, kankinimų, nepakankamos medicinos priežiūros ar aplaidumo;

| H. | kadangi 2012 m. spalio 22 d. Saeedui Sedighi ir devyniems kitiems vyrams įvykdyta mirties bausmė dėl nusikaltimų, susijusių su narkotikais; kadangi daugumai šių vyrų neužtikrinta teisė teisingą bylos nagrinėjimą ir kalinimo metu jie patyrė kankinimus; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2012 m. spalio 22 d. Saeedui Sedighi ir devyniems kitiems vyrams įvykdyta mirties bausmė dėl nusikaltimų, susijusių su narkotikais; kadangi daugumai šių vyrų neužtikrinta teisė teisingą bylos nagrinėjimą ir kalinimo metu jie patyrė kankinimus;

| I. | kadangi po to, kai Saeedui Sedighi buvo įvykdyta mirties bausmė, valdžios institucijos perspėjo jo šeimos narius, kad šie nekalbėtų su žiniasklaida, ir uždraudė jiems jį palaidojus atlikti viešas laidotuvių apeigas; |
| --- | --- |

I.

kadangi po to, kai Saeedui Sedighi buvo įvykdyta mirties bausmė, valdžios institucijos perspėjo jo šeimos narius, kad šie nekalbėtų su žiniasklaida, ir uždraudė jiems jį palaidojus atlikti viešas laidotuvių apeigas;

| J. | kadangi pastaraisiais metais labai padaugėjo mirties bausmės atvejų, kuri taip pat vykdoma nepilnamečiams, ir nuo 2012 m. pradžios užregistruota daugiau nei 300 mirties bausmės įvykdymo atvejų; kadangi mirties bausme asmenys nuolat nuteisiami bylose, kuriose kaltinamiesiems neleidžiama pasinaudoti teise į tinkamą teismo procesą, ir ja baudžiama už nusikaltimus, kurie pagal tarptautinius standartus nepriskiriami sunkiausių nusikaltimų kategorijai; |
| --- | --- |

J.

kadangi pastaraisiais metais labai padaugėjo mirties bausmės atvejų, kuri taip pat vykdoma nepilnamečiams, ir nuo 2012 m. pradžios užregistruota daugiau nei 300 mirties bausmės įvykdymo atvejų; kadangi mirties bausme asmenys nuolat nuteisiami bylose, kuriose kaltinamiesiems neleidžiama pasinaudoti teise į tinkamą teismo procesą, ir ja baudžiama už nusikaltimus, kurie pagal tarptautinius standartus nepriskiriami sunkiausių nusikaltimų kategorijai;

| K. | kadangi Irano valdžios institucijos ir toliau deda pastangas kurdamos, vadinamąjį, leistiną (halal) internetą ir griežtai draudžia Irano piliečiams prisijungti prie žiniatinklio ir naudoti informacijos bei ryšių priemones, taip pažeisdamos pagrindines laisves, pavyzdžiui, žodžio ir susirinkimų laisves; kadangi Iranas riboja interneto laisvę ir nustato dažnių juostos pločio ribas kurdamas valstybės valdomus serverius ir konkrečius IP adresus, interneto paslaugų teikėjus ir paieškos sistemas, taip pat blokuodamas tarptautines ir vietos socialinių tinklų svetaines; |
| --- | --- |

K.

kadangi Irano valdžios institucijos ir toliau deda pastangas kurdamos, vadinamąjį, leistiną (halal) internetą ir griežtai draudžia Irano piliečiams prisijungti prie žiniatinklio ir naudoti informacijos bei ryšių priemones, taip pažeisdamos pagrindines laisves, pavyzdžiui, žodžio ir susirinkimų laisves; kadangi Iranas riboja interneto laisvę ir nustato dažnių juostos pločio ribas kurdamas valstybės valdomus serverius ir konkrečius IP adresus, interneto paslaugų teikėjus ir paieškos sistemas, taip pat blokuodamas tarptautines ir vietos socialinių tinklų svetaines;

| L. | kadangi 2012 m. A. Sacharovo premija už minties laisvę suteikta dviems Irano aktyvistams – teisininkei Nasrin Sotoudeh ir kino režisieriui Jafarui Panahi; kadangi Nasrin Sotoudeh buvo kalinama už jos veiklą, kurioje pabrėžė žmogaus teisių pažeidimus Irane; kadangi po to, kai buvo atsisakyta Nasrin Sotoudeh leisti šeimos narių apsilankymus, ji pradėjo bado streiką; kadangi Jafar Panahi paskirta šešerių metų laisvės atėmimo bausmė, draudimas kurti filmus bei keliauti 20 metų; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2012 m. A. Sacharovo premija už minties laisvę suteikta dviems Irano aktyvistams – teisininkei Nasrin Sotoudeh ir kino režisieriui Jafarui Panahi; kadangi Nasrin Sotoudeh buvo kalinama už jos veiklą, kurioje pabrėžė žmogaus teisių pažeidimus Irane; kadangi po to, kai buvo atsisakyta Nasrin Sotoudeh leisti šeimos narių apsilankymus, ji pradėjo bado streiką; kadangi Jafar Panahi paskirta šešerių metų laisvės atėmimo bausmė, draudimas kurti filmus bei keliauti 20 metų;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl nuolat blogėjančios žmogaus teisių padėties Irane, didėjančio politinių kalinių ir sąžinės kalinių skaičiaus, nuolat didelio įvykdytų mirties bausmių skaičiaus (taip pat nepilnamečių), paplitusių kankinimų, nesąžiningų teismų ir milžiniškų sumų reikalavo paleidžiant už užstatą, didelių informacijos, žodžio, susirinkimų, tikėjimo, švietimo ir judėjimo laisvių apribojimų; |
| --- | --- |

1.

reiškia didelį susirūpinimą dėl nuolat blogėjančios žmogaus teisių padėties Irane, didėjančio politinių kalinių ir sąžinės kalinių skaičiaus, nuolat didelio įvykdytų mirties bausmių skaičiaus (taip pat nepilnamečių), paplitusių kankinimų, nesąžiningų teismų ir milžiniškų sumų reikalavo paleidžiant už užstatą, didelių informacijos, žodžio, susirinkimų, tikėjimo, švietimo ir judėjimo laisvių apribojimų;

| 2. | yra labai susirūpinęs dėl įkalinto Sattaro Beheshti mirties; ragina Irano valdžios institucijas atlikti nuodugnų šio atvejo tyrimą, kad būtų nustatytos tikslios jo mirties aplinkybės; |
| --- | --- |

2.

yra labai susirūpinęs dėl įkalinto Sattaro Beheshti mirties; ragina Irano valdžios institucijas atlikti nuodugnų šio atvejo tyrimą, kad būtų nustatytos tikslios jo mirties aplinkybės;

| 3. | yra labai susirūpinęs dėl ataskaitų, kuriose teigiama, kad Sattar Beheshti kalėjime buvo kankinamas; ragina Irano valdžios institucijas užtikrinti, kad kiekvienu atveju, kai yra kaltinimų dėl kankinimų ir žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio įkalinimo įstaigose, būtų atliktas tyrimas ir kaltininkai atsakytų už savo veiksmus; primena, kad fizinių bausmių naudojimas, kuris prilygsta kankinimui, nesuderinamas su Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 7 straipsniu; |
| --- | --- |

3.

yra labai susirūpinęs dėl ataskaitų, kuriose teigiama, kad Sattar Beheshti kalėjime buvo kankinamas; ragina Irano valdžios institucijas užtikrinti, kad kiekvienu atveju, kai yra kaltinimų dėl kankinimų ir žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio įkalinimo įstaigose, būtų atliktas tyrimas ir kaltininkai atsakytų už savo veiksmus; primena, kad fizinių bausmių naudojimas, kuris prilygsta kankinimui, nesuderinamas su Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 7 straipsniu;

| 4. | griežtai smerkia mirties bausmių vykdymą Irane ir ragina Irano valdžios institucijas pagal JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas Nr. 62/149 ir 63/168 paskelbti mirties nuosprendžio vykdymo moratoriumą, kol mirties bausmė galiausiai bus panaikinta; ragina Irano valdžios institucijas uždrausti mirties bausmės vykdymą nepilnamečiams ir apsvarstyti galimybę nepilnamečiams, nuteistiems mirties bausme, pakeisti ją švelnesne; ragina Irano vyriausybę paskelbti mirties bausmės statistiką ir teisingumo vykdymo mirties bausmės atvejais faktus; |
| --- | --- |

4.

griežtai smerkia mirties bausmių vykdymą Irane ir ragina Irano valdžios institucijas pagal JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas Nr. 62/149 ir 63/168 paskelbti mirties nuosprendžio vykdymo moratoriumą, kol mirties bausmė galiausiai bus panaikinta; ragina Irano valdžios institucijas uždrausti mirties bausmės vykdymą nepilnamečiams ir apsvarstyti galimybę nepilnamečiams, nuteistiems mirties bausme, pakeisti ją švelnesne; ragina Irano vyriausybę paskelbti mirties bausmės statistiką ir teisingumo vykdymo mirties bausmės atvejais faktus;

| 5. | labai apgailestauja dėl to, kad teismo procesas nepakankamai teisingas ir skaidrus ir kad Irane neužtikrinama teisė į tinkamą teismo procesą; ragina Irano valdžios institucijas užtikrinti, kad bus griežtai laikomasi teisingo teismo ir tinkamo teismo proceso teisių, numatytų Tarptautiniame pilietinių ir politinių teisių pakte; |
| --- | --- |

5.

labai apgailestauja dėl to, kad teismo procesas nepakankamai teisingas ir skaidrus ir kad Irane neužtikrinama teisė į tinkamą teismo procesą; ragina Irano valdžios institucijas užtikrinti, kad bus griežtai laikomasi teisingo teismo ir tinkamo teismo proceso teisių, numatytų Tarptautiniame pilietinių ir politinių teisių pakte;

| 6. | ragina Irano valdžios institucijas paleisti visus politinius ir sąžinės kalinius, įskaitant A. Nasrin Sotoudeh, kuriai buvo skirta Sacharovo premija kartu su Jafaru Panahi, ir sudaryti jiems galimybę 2012 m. gruodžio mėnesį atvykti į Europos Parlamentą atsiimti premijų; reiškia susirūpinimą dėl vis blogėjančios Nasrin Sotoudeh sveikatos; ragina Irano teismus ir kalėjimo vadovybę pradėti tinkamai elgtis su Nasrin Sotoudeh; reiškia užuojautą Nasrin Sotoudeh visiškai pritaria jos reikalavimams; ragina Irano valdžios institucijas leisti visiems įkalintiems asmenims susisiekti su jų pasirinktais teisininkais, teikti būtiną medicinos priežiūrą ir leisti šeimos narių apsilankymus, į kuriuos jie turi teisę pagal tarptautinius žmogaus teisių teisės aktus, taip pat ragina užtikrinti jų garbę ir orumą; |
| --- | --- |

6.

ragina Irano valdžios institucijas paleisti visus politinius ir sąžinės kalinius, įskaitant A. Nasrin Sotoudeh, kuriai buvo skirta Sacharovo premija kartu su Jafaru Panahi, ir sudaryti jiems galimybę 2012 m. gruodžio mėnesį atvykti į Europos Parlamentą atsiimti premijų; reiškia susirūpinimą dėl vis blogėjančios Nasrin Sotoudeh sveikatos; ragina Irano teismus ir kalėjimo vadovybę pradėti tinkamai elgtis su Nasrin Sotoudeh; reiškia užuojautą Nasrin Sotoudeh visiškai pritaria jos reikalavimams; ragina Irano valdžios institucijas leisti visiems įkalintiems asmenims susisiekti su jų pasirinktais teisininkais, teikti būtiną medicinos priežiūrą ir leisti šeimos narių apsilankymus, į kuriuos jie turi teisę pagal tarptautinius žmogaus teisių teisės aktus, taip pat ragina užtikrinti jų garbę ir orumą;

| 7. | ragina Irano valdžios institucijas leisti gyventojams taikiai protestuoti ir spręsti gausybę problemų, su kuriomis susiduria Irano žmonės; |
| --- | --- |

7.

ragina Irano valdžios institucijas leisti gyventojams taikiai protestuoti ir spręsti gausybę problemų, su kuriomis susiduria Irano žmonės;

| 8. | ragina Irano valdžios institucijas užtikrinti tikėjimo laisvę pagal Irano konstituciją ir Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą; |
| --- | --- |

8.

ragina Irano valdžios institucijas užtikrinti tikėjimo laisvę pagal Irano konstituciją ir Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą;

| 9. | primygtinai ragina Irano valdžios institucijas įrodyti, kad jos yra visapusiškai įsipareigojusios bendradarbiauti su tarptautine bendruomene, kad būtų pagerinta žmogaus teisių padėtis Irane, ir ragina Irano vyriausybę vykdyti visus savo įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę ir pagal tarptautines konvencijas, kurias ji yra pasirašiusi; |
| --- | --- |

9.

primygtinai ragina Irano valdžios institucijas įrodyti, kad jos yra visapusiškai įsipareigojusios bendradarbiauti su tarptautine bendruomene, kad būtų pagerinta žmogaus teisių padėtis Irane, ir ragina Irano vyriausybę vykdyti visus savo įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę ir pagal tarptautines konvencijas, kurias ji yra pasirašiusi;

| 10. | mano, kad JT pranešėjo vizitas gali padėti apžvelgti žmogaus teisių padėtį Irane; susirūpinęs pastebi, kad Iranas nuo 2005 m. neįsileidžia JT specialiųjų pranešėjų ir Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro; ragina Iraną laikytis nuostatų, kurias jis skelbia, ir 2012 m. leisti atvykti JT specialiajam pranešėjui dėl žmogaus teisių padėties Irane dr. Ahmedui Shaheedui; |
| --- | --- |

10.

mano, kad JT pranešėjo vizitas gali padėti apžvelgti žmogaus teisių padėtį Irane; susirūpinęs pastebi, kad Iranas nuo 2005 m. neįsileidžia JT specialiųjų pranešėjų ir Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro; ragina Iraną laikytis nuostatų, kurias jis skelbia, ir 2012 m. leisti atvykti JT specialiajam pranešėjui dėl žmogaus teisių padėties Irane dr. Ahmedui Shaheedui;

| 11. | ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su Parlamentu veiksmingai naudotis naująja Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemone ir remti demokratiją ir pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant žodžio laisvę internete, Irane; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su Parlamentu veiksmingai naudotis naująja Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemone ir remti demokratiją ir pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant žodžio laisvę internete, Irane;

| 12. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją paraginti Irano valdžios institucijas atnaujinti žmogaus teisių dialogą; dar kartą patvirtina, kad yra pasirengęs vykdyti dialogą visais lygmenimis su Iranu žmogaus teisių tema remiantis bendromis vertybėmis, įtvirtintomis JT chartijoje ir tarptautinėse konvencijose; |
| --- | --- |

12.

ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją paraginti Irano valdžios institucijas atnaujinti žmogaus teisių dialogą; dar kartą patvirtina, kad yra pasirengęs vykdyti dialogą visais lygmenimis su Iranu žmogaus teisių tema remiantis bendromis vertybėmis, įtvirtintomis JT chartijoje ir tarptautinėse konvencijose;

| 13. | remia ES dvejopą požiūrį į Iraną (sankcijos ir diplomatija), tačiau tuo pačiu yra susirūpinęs dėl to, kad griežtos sankcijos daro neigiamą poveikį Irano žmonėms, įskaitant augančią infliaciją, didėjantį reikalingų prekių, ypač medicinos prekių, trūkumą; |
| --- | --- |

13.

remia ES dvejopą požiūrį į Iraną (sankcijos ir diplomatija), tačiau tuo pačiu yra susirūpinęs dėl to, kad griežtos sankcijos daro neigiamą poveikį Irano žmonėms, įskaitant augančią infliaciją, didėjantį reikalingų prekių, ypač medicinos prekių, trūkumą;

| 14. | ragina Tarybą sugriežtinti tikslines priemones Irano fiziniams ir juridiniams asmenims, įskaitant valdžios institucijas, atsakingiems už sunkius žmogaus teisių pažeidimus ir pagrindinių laisvių, ypač susijusius su netinkamu IRT, interneto naudojimu ir žiniasklaidos cenzūra, suvaržymus ir dalyvavusiems vykdant šiuos veiksmus; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visas ES esantis Irano asmenų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, turtas, įskaitant nekilnojamąjį turtą, būtų areštuotas ir įšaldytas; |
| --- | --- |

14.

ragina Tarybą sugriežtinti tikslines priemones Irano fiziniams ir juridiniams asmenims, įskaitant valdžios institucijas, atsakingiems už sunkius žmogaus teisių pažeidimus ir pagrindinių laisvių, ypač susijusius su netinkamu IRT, interneto naudojimu ir žiniasklaidos cenzūra, suvaržymus ir dalyvavusiems vykdant šiuos veiksmus; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visas ES esantis Irano asmenų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, turtas, įskaitant nekilnojamąjį turtą, būtų areštuotas ir įšaldytas;

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, JT Žmogaus teisių tarybai ir Irano Islamo Respublikos vyriausybei ir parlamentui, taip pat išversti šią rezoliuciją į persų kalbą. |
| --- | --- |

15.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, JT Žmogaus teisių tarybai ir Irano Islamo Respublikos vyriausybei ir parlamentui, taip pat išversti šią rezoliuciją į persų kalbą.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/189 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/189

---

P7_TA(2012)0464

Padėtis Birmoje, ypač toliau vykdomas smurtas Rachinų valstijoje

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Birmoje, ypač dėl toliau vykdomo smurto Rachinų valstijoje (2012/2878(RSP))

(2015/C 419/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes, ypač į 2012 m. balandžio 20 d. (1) ir 2012 m. rugsėjo 13 d. (2), rezoliucijas dėl Birmos (Mianmaro), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes, ypač į 2012 m. balandžio 20 d. (1) ir 2012 m. rugsėjo 13 d. (2), rezoliucijas dėl Birmos (Mianmaro),

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo 2012 m. rugpjūčio 24 d. pranešimą dėl žmogaus teisių padėties Birmoje (Mianmare), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo 2012 m. rugpjūčio 24 d. pranešimą dėl žmogaus teisių padėties Birmoje (Mianmare),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimą 2012/225/BUSP, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimą 2012/225/BUSP,

| — | atsižvelgdamas į Birmos prezidento Thein Sein 2012 m. rugpjūčio 17 d. pareiškimą Birmos parlamentui dėl padėties Rachinų valstijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Birmos prezidento Thein Sein 2012 m. rugpjūčio 17 d. pareiškimą Birmos parlamentui dėl padėties Rachinų valstijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. JT Generalinio Sekretoriaus pareiškimą dėl padėties Birmos (Mianmaro) Rachinų valstijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. JT Generalinio Sekretoriaus pareiškimą dėl padėties Birmos (Mianmaro) Rachinų valstijoje,

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos Catherine Ashton atstovo spaudai 2012 m. spalio 26 d. pareiškimą dėl vėl kilusio smurto Birmos (Mianmaro) Rachinų valstijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos Catherine Ashton atstovo spaudai 2012 m. spalio 26 d. pareiškimą dėl vėl kilusio smurto Birmos (Mianmaro) Rachinų valstijoje,

| — | atsižvelgdamas į bendrą deklaraciją, kurią 2012 m. lapkričio 3 d. Birmos (Mianmaro) taikos centre Jangone pasirašė Europos Komisijos pirmininkas Jose Manuel Borroso ir Mianmaro prezidento tarnybos pareigūnas U Aung Min, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą deklaraciją, kurią 2012 m. lapkričio 3 d. Birmos (Mianmaro) taikos centre Jangone pasirašė Europos Komisijos pirmininkas Jose Manuel Borroso ir Mianmaro prezidento tarnybos pareigūnas U Aung Min,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Navi Pillay 2012 m. lapkričio 9 d. kreipimąsi į Birmos (Mianmaro) vyriausybę prašant imtis būtinų veiksmų ir užtikrinti rohinjų piliečių teises ir vienodą požiūrį į juos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Navi Pillay 2012 m. lapkričio 9 d. kreipimąsi į Birmos (Mianmaro) vyriausybę prašant imtis būtinų veiksmų ir užtikrinti rohinjų piliečių teises ir vienodą požiūrį į juos,

| — | atsižvelgdamas į prezidento Theino Seino 2012 m. lapkričio 16 d. laišką JT Generaliniam Sekretoriui Ban Ki-moonui, kuriame Birmos (Mianmaro) prezidentas įsipareigojo suteikti pilietybę jos neturintiems rohinjų musulmonams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prezidento Theino Seino 2012 m. lapkričio 16 d. laišką JT Generaliniam Sekretoriui Ban Ki-moonui, kuriame Birmos (Mianmaro) prezidentas įsipareigojo suteikti pilietybę jos neturintiems rohinjų musulmonams,

| — | atsižvelgdamas į 1951 m. JT konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir į jos 1967 m. protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1951 m. JT konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir į jos 1967 m. protokolą,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos (VŽTD) 18–21 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos (VŽTD) 18–21 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto (TPPTP) 25 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto (TPPTP) 25 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į įvairių Birmos vyriausybės ir opozicijos atstovų, įskaitant Aung San Suu Kyi, deklaracijas, kuriose pasisakoma prieš piliečių teisių suteikimą rohinjų etninės mažumos nariams ir menkinama valstybės institucijų atsakomybė už neseniai vykusius smurtinius susidūrimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įvairių Birmos vyriausybės ir opozicijos atstovų, įskaitant Aung San Suu Kyi, deklaracijas, kuriose pasisakoma prieš piliečių teisių suteikimą rohinjų etninės mažumos nariams ir menkinama valstybės institucijų atsakomybė už neseniai vykusius smurtinius susidūrimus,

| — | atsižvelgdamas į Birmos (Mianmaro) Nacionalinės žmogaus teisių komisijos 2012 m. rugpjūčio mėn. deklaraciją, kurioje tvirtinama, kad ji nėra atsakinga už rohinjų persekiojimą ir įvykius Rachinų valstijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Birmos (Mianmaro) Nacionalinės žmogaus teisių komisijos 2012 m. rugpjūčio mėn. deklaraciją, kurioje tvirtinama, kad ji nėra atsakinga už rohinjų persekiojimą ir įvykius Rachinų valstijoje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi nuo 2011 m. pradžios Birmos vyriausybė ėmėsi svarbių veiksmų siekdama atkurti pilietines laisves, tačiau neseniai Rachinų valstijoje vykę smurtiniai išpuoliai rodo, kad tebereikia įveikti labai didelius sunkumus; |
| --- | --- |

A.

kadangi nuo 2011 m. pradžios Birmos vyriausybė ėmėsi svarbių veiksmų siekdama atkurti pilietines laisves, tačiau neseniai Rachinų valstijoje vykę smurtiniai išpuoliai rodo, kad tebereikia įveikti labai didelius sunkumus;

| B. | kadangi padėtis Rachinų valstijoje tebėra įtempta, nes nuo 2012 m. birželio mėn. mažiausiai 1 10  000 gyventojų buvo priversti palikti savo namus, o nuo spalio mėn. vėl kilusio smurto pradžios nužudyti 89 žmonės ir sugriauta daugiau kaip 5  300 gyvenamųjų namų ir religinių pastatų; |
| --- | --- |

B.

kadangi padėtis Rachinų valstijoje tebėra įtempta, nes nuo 2012 m. birželio mėn. mažiausiai 1 10  000 gyventojų buvo priversti palikti savo namus, o nuo spalio mėn. vėl kilusio smurto pradžios nužudyti 89 žmonės ir sugriauta daugiau kaip 5  300 gyvenamųjų namų ir religinių pastatų;

| C. | kadangi daugiausia perkeltųjų asmenų yra rohinjai, kurie gyvena stovyklose nepriimtinomis sąlygomis: stovyklos visiškai perpildytos, prasta vaikų mityba jose pasiekė nerimą keliantį lygį, vandens tiekimas ir sanitarinės sąlygos visiškai neatitinka reikalavimų, beveik nėra švietimo galimybių ir nėra tinkamų galimybių teikti humanitarinę pagalbą; |
| --- | --- |

C.

kadangi daugiausia perkeltųjų asmenų yra rohinjai, kurie gyvena stovyklose nepriimtinomis sąlygomis: stovyklos visiškai perpildytos, prasta vaikų mityba jose pasiekė nerimą keliantį lygį, vandens tiekimas ir sanitarinės sąlygos visiškai neatitinka reikalavimų, beveik nėra švietimo galimybių ir nėra tinkamų galimybių teikti humanitarinę pagalbą;

| D. | kadangi nuo tada, kai 2012 m. birželio mėn. Rachinų valstijoje prasidėjo susirėmimai tarp bendruomenių, paskelbta nepaprastoji padėtis, dėl kurios galima buvo paskelbti karo padėtį, o 2012 m. spalio mėn. pabaigoje neramumų apimtose zonose vyriausybė paskelbė komendanto valandą ir dislokavo papildomas saugumo pajėgas, t. y. ėmėsi priemonių, kuriomis iki šiol smurtas nesustabdytas; |
| --- | --- |

D.

kadangi nuo tada, kai 2012 m. birželio mėn. Rachinų valstijoje prasidėjo susirėmimai tarp bendruomenių, paskelbta nepaprastoji padėtis, dėl kurios galima buvo paskelbti karo padėtį, o 2012 m. spalio mėn. pabaigoje neramumų apimtose zonose vyriausybė paskelbė komendanto valandą ir dislokavo papildomas saugumo pajėgas, t. y. ėmėsi priemonių, kuriomis iki šiol smurtas nesustabdytas;

| E. | kadangi rohinjų diskriminacija toliau tęsiasi; kadangi, kaip pranešama, vietos valdžios institucijos dalyvavo rohinjų užpuolimuose ir tęsia aktyvią jų išvarymo iš šalies politiką; kadangi tarptautinė bendruomenė paragino Birmos vyriausybę peržiūrėti savo 1982 m. Pilietybės įstatymą, kad užtikrintų pilietybės suteikimą rohinjams ir pašalintų ilgalaikio rohinjų etninės mažumos diskriminavimo pagrindą; |
| --- | --- |

E.

kadangi rohinjų diskriminacija toliau tęsiasi; kadangi, kaip pranešama, vietos valdžios institucijos dalyvavo rohinjų užpuolimuose ir tęsia aktyvią jų išvarymo iš šalies politiką; kadangi tarptautinė bendruomenė paragino Birmos vyriausybę peržiūrėti savo 1982 m. Pilietybės įstatymą, kad užtikrintų pilietybės suteikimą rohinjams ir pašalintų ilgalaikio rohinjų etninės mažumos diskriminavimo pagrindą;

| F. | kadangi Rachinų valstija yra antroji skurdžiausia valstija Birmoje (Mianmare), o pati Birma yra viena iš mažiausiai išsivysčiusių šalių pasaulyje, skurdas ir represijos, taip pat karti istorinė abiejų bendruomenių patirtis buvo vieni iš bendruomenių tarpusavio smurto kurstymo veiksnių; |
| --- | --- |

F.

kadangi Rachinų valstija yra antroji skurdžiausia valstija Birmoje (Mianmare), o pati Birma yra viena iš mažiausiai išsivysčiusių šalių pasaulyje, skurdas ir represijos, taip pat karti istorinė abiejų bendruomenių patirtis buvo vieni iš bendruomenių tarpusavio smurto kurstymo veiksnių;

| G. | kadangi 2012 m. spalio 31 d. trys JT ekspertai pareiškė gilų susirūpinimą dėl Rachinų valstijoje tebesitęsiančio bendruomenių tarpusavio smurto ir paragino vyriausybę skubiai šalinti regione gyvenančių budistų ir musulmonų bendruomenių tarpusavio įtampos ir konfliktų priežastis; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2012 m. spalio 31 d. trys JT ekspertai pareiškė gilų susirūpinimą dėl Rachinų valstijoje tebesitęsiančio bendruomenių tarpusavio smurto ir paragino vyriausybę skubiai šalinti regione gyvenančių budistų ir musulmonų bendruomenių tarpusavio įtampos ir konfliktų priežastis;

| H. | kadangi Birmos (Mianmaro) vyriausybė 2012 m. rugpjūčio mėn. įsteigė tyrimų komisiją (į kurią neįtraukė rohinjų bendruomenės atstovo), kuri turėjo išnagrinėti religinio pobūdžio smurto proveržio priežastis ir pateikti pasiūlymus, kaip būtų galima šį smurtą sustabdyti, tačiau iki šiol jos darbas nebuvo veiksmingas; |
| --- | --- |

H.

kadangi Birmos (Mianmaro) vyriausybė 2012 m. rugpjūčio mėn. įsteigė tyrimų komisiją (į kurią neįtraukė rohinjų bendruomenės atstovo), kuri turėjo išnagrinėti religinio pobūdžio smurto proveržio priežastis ir pateikti pasiūlymus, kaip būtų galima šį smurtą sustabdyti, tačiau iki šiol jos darbas nebuvo veiksmingas;

| I. | kadangi vengdami nuolatinio smurto per daugelį metų į kaimynines šalis pabėgo apytikriai vienas milijonas rohinjų, apie 3 00  000 rohinjų ieško prieglobsčio Bangladeše, 92  000 –Tailande, taip pat maždaug 54  000 neregistruotų prieglobsčio prašytojų gyvena devyniose stovyklose Tailando ir Mianmaro pasienyje; |
| --- | --- |

I.

kadangi vengdami nuolatinio smurto per daugelį metų į kaimynines šalis pabėgo apytikriai vienas milijonas rohinjų, apie 3 00  000 rohinjų ieško prieglobsčio Bangladeše, 92  000 –Tailande, taip pat maždaug 54  000 neregistruotų prieglobsčio prašytojų gyvena devyniose stovyklose Tailando ir Mianmaro pasienyje;

| J. | kadangi mažiausiai 4  000 gyventojų pabėgo laivu į Rachinų valstijos sostinę Sitvą, kurioje vyriausybė atskyrė musulmonus, įskaitant rohinjus, nuo kitų gyventojų ir perkėlė juos į stovyklas; be to, kadangi manoma, jog mažiausiai 3  000 rohinjų pabėgo jūra į Birmos ir Bangladešo pasienį, o ten Bangladešo saugumo pajėgoms nuo birželio mėnesio buvo įsakyta neleisti jokiems asmenims prisiartinti prie sienos; |
| --- | --- |

J.

kadangi mažiausiai 4  000 gyventojų pabėgo laivu į Rachinų valstijos sostinę Sitvą, kurioje vyriausybė atskyrė musulmonus, įskaitant rohinjus, nuo kitų gyventojų ir perkėlė juos į stovyklas; be to, kadangi manoma, jog mažiausiai 3  000 rohinjų pabėgo jūra į Birmos ir Bangladešo pasienį, o ten Bangladešo saugumo pajėgoms nuo birželio mėnesio buvo įsakyta neleisti jokiems asmenims prisiartinti prie sienos;

| K. | kadangi Europos Komisijos pirmininkas Jose Manuel Barroso per savo vizitą į Birmos sostinę Neipidą pasiūlė Birmai 78 mln. eurų ES paramą vystymuisi ir pabrėžė, kad ES pasirengusi mobilizuoti 4 mln. eurų skubiai humanitarinei pagalbai, jei bus užtikrintos galimybės patekti į nuo konfliktų nukentėjusias zonas; |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos Komisijos pirmininkas Jose Manuel Barroso per savo vizitą į Birmos sostinę Neipidą pasiūlė Birmai 78 mln. eurų ES paramą vystymuisi ir pabrėžė, kad ES pasirengusi mobilizuoti 4 mln. eurų skubiai humanitarinei pagalbai, jei bus užtikrintos galimybės patekti į nuo konfliktų nukentėjusias zonas;

| 1. | yra sunerimęs dėl naujo etninio smurto protrūkio Rachinų valstijoje, per kurį žuvo daug gyventojų ir daug jų sužeista, sugriauti nuosavi pastatai ir perkelti vietiniai gyventojai, ir pareiškia, kad yra susirūpinęs dėl to, kad vykstant susirėmimams tarp bendruomenių gali kilti pavojus šalies perėjimui prie demokratijos, o tai gali turėti didesnių pasekmių visame regione; |
| --- | --- |

1.

yra sunerimęs dėl naujo etninio smurto protrūkio Rachinų valstijoje, per kurį žuvo daug gyventojų ir daug jų sužeista, sugriauti nuosavi pastatai ir perkelti vietiniai gyventojai, ir pareiškia, kad yra susirūpinęs dėl to, kad vykstant susirėmimams tarp bendruomenių gali kilti pavojus šalies perėjimui prie demokratijos, o tai gali turėti didesnių pasekmių visame regione;

| 2. | pripažįsta, kad Birmoje vykdomos politinių ir pilietinių teisių reformos, tačiau ragina valdžios institucijas dėti daugiau pastangų, be kita ko, paleisti likusius politinius kalinius ir skubiai spręsti bendruomenių tarpusavio smurto ir tokio smurto pasekmių problemą; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad Birmoje vykdomos politinių ir pilietinių teisių reformos, tačiau ragina valdžios institucijas dėti daugiau pastangų, be kita ko, paleisti likusius politinius kalinius ir skubiai spręsti bendruomenių tarpusavio smurto ir tokio smurto pasekmių problemą;

| 3. | mano, kad dabartinis smurto tarp bendruomenių protrūkis Rachinų valstijoje yra ilgalaikės rohinjų diskriminavimo politikos pasekmė; pabrėžia, kad iki šiol padaryta labai mažai siekiant vengti pagrindinių įtampos tarp bendruomenių ir etninės diskriminacijos priežasčių ir jas šalinti; |
| --- | --- |

3.

mano, kad dabartinis smurto tarp bendruomenių protrūkis Rachinų valstijoje yra ilgalaikės rohinjų diskriminavimo politikos pasekmė; pabrėžia, kad iki šiol padaryta labai mažai siekiant vengti pagrindinių įtampos tarp bendruomenių ir etninės diskriminacijos priežasčių ir jas šalinti;

| 4. | atkreipia dėmesį į vyriausybės tvirtinimus, kad ji atliks visapusišką nepriklausomą įvykių tyrimą ir imsis veiksmų prieš smurto kurstytojus; ragina Birmos (Mianmaro) vyriausybę imtis skubių priemonių siekiant nutraukti etninį smurtą ir diskriminaciją ir patraukti atsakomybėn smurtinių konfliktų ir kitos su tuo susijusios prievartos Rachinų valstijoje vykdytojus; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į vyriausybės tvirtinimus, kad ji atliks visapusišką nepriklausomą įvykių tyrimą ir imsis veiksmų prieš smurto kurstytojus; ragina Birmos (Mianmaro) vyriausybę imtis skubių priemonių siekiant nutraukti etninį smurtą ir diskriminaciją ir patraukti atsakomybėn smurtinių konfliktų ir kitos su tuo susijusios prievartos Rachinų valstijoje vykdytojus;

| 5. | ragina visas šalis rasti ilgalaikius bendruomenių tarpusavio problemų sprendimo būdus ir dar kartą ragina politines jėgas laikytis aiškios pliuralistinei visuomenei palankios pozicijos ir užmegzti visapusišką dialogą su vietos bendruomenėmis; |
| --- | --- |

5.

ragina visas šalis rasti ilgalaikius bendruomenių tarpusavio problemų sprendimo būdus ir dar kartą ragina politines jėgas laikytis aiškios pliuralistinei visuomenei palankios pozicijos ir užmegzti visapusišką dialogą su vietos bendruomenėmis;

| 6. | ragina Birmos (Mianmaro) vyriausybę užkirsti kelią bet kokioms rohinjų diskriminavimo apraiškoms; primena savo ankstesnį raginimą iš dalies pakeisti 1982 m. Pilietybės įstatymą arba jį panaikinti siekiant užtikrinti, kad rohinjai turėtų lygias galimybes gauti Birmos pilietybę; |
| --- | --- |

6.

ragina Birmos (Mianmaro) vyriausybę užkirsti kelią bet kokioms rohinjų diskriminavimo apraiškoms; primena savo ankstesnį raginimą iš dalies pakeisti 1982 m. Pilietybės įstatymą arba jį panaikinti siekiant užtikrinti, kad rohinjai turėtų lygias galimybes gauti Birmos pilietybę;

| 7. | ragina Birmos valdžios institucijas imtis aktyvesnių veiksmų piliečių teisių klausimais, visų pirma spręsti rohinjų mažumos atstovų galimybių siekti švietimo, gauti darbo leidimus ir jų judėjimo laisvės klausimus; |
| --- | --- |

7.

ragina Birmos valdžios institucijas imtis aktyvesnių veiksmų piliečių teisių klausimais, visų pirma spręsti rohinjų mažumos atstovų galimybių siekti švietimo, gauti darbo leidimus ir jų judėjimo laisvės klausimus;

| 8. | ragina Birmos (Mianmaro) vyriausybę leisti JT agentūroms ir humanitarinėms NVO, taip pat žurnalistams ir diplomatams netrukdomiems patekti į visus šalies regionus, įskaitant Rachinų valstiją, ir sudaryti neribojamas sąlygas teikti humanitarinę pagalbą visiems nukentėjusiems gyventojams; taip pat ragina Birmos valdžios institucijas nedelsiant pagerinti sąlygas perkeltųjų rohinjų stovyklose; |
| --- | --- |

8.

ragina Birmos (Mianmaro) vyriausybę leisti JT agentūroms ir humanitarinėms NVO, taip pat žurnalistams ir diplomatams netrukdomiems patekti į visus šalies regionus, įskaitant Rachinų valstiją, ir sudaryti neribojamas sąlygas teikti humanitarinę pagalbą visiems nukentėjusiems gyventojams; taip pat ragina Birmos valdžios institucijas nedelsiant pagerinti sąlygas perkeltųjų rohinjų stovyklose;

| 9. | ragina ES ir valstybes nares teikti humanitarinę pagalbą ir remti Birmos vyriausybės pastangas stabilizuoti padėtį ir greičiau įgyvendinti reformų programą, pagal kurią įtvirtinama teisinė valstybė, pagarba žmogaus teisėms ir politinėms laisvėms; |
| --- | --- |

9.

ragina ES ir valstybes nares teikti humanitarinę pagalbą ir remti Birmos vyriausybės pastangas stabilizuoti padėtį ir greičiau įgyvendinti reformų programą, pagal kurią įtvirtinama teisinė valstybė, pagarba žmogaus teisėms ir politinėms laisvėms;

| 10. | palankiai vertina Birmos parlamento Teisinės valstybės komiteto pasiūlymus ir ragina vyriausybę skubiai įgyvendinti teisines, institucines ir politines reformas siekiant, kad etninių ir kitų ginkluotų konfliktų apimtose vietovėse būtų nutraukti dideli žmogaus teisių pažeidimai, ir spręsti tebesitęsiančio nebaudžiamumo už žmogaus teisių pažeidimus klausimą, ypač tais atvejais, kai tokius pažeidimus įvykdo valstybės pajėgos; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina Birmos parlamento Teisinės valstybės komiteto pasiūlymus ir ragina vyriausybę skubiai įgyvendinti teisines, institucines ir politines reformas siekiant, kad etninių ir kitų ginkluotų konfliktų apimtose vietovėse būtų nutraukti dideli žmogaus teisių pažeidimai, ir spręsti tebesitęsiančio nebaudžiamumo už žmogaus teisių pažeidimus klausimą, ypač tais atvejais, kai tokius pažeidimus įvykdo valstybės pajėgos;

| 11. | teigiamai vertina tai, kad per amnestiją, kuri sutampa su JAV prezidento B. Obamos vizitu į Birmą (Mianmarą), 2012 m. rugsėjo 17 d. paleista 514 kalinių, įskaitant 90 politinių kalinių, o 2012 m. lapkričio 19 d. paleisti 66 kaliniai, įskaitant mažiausiai 44 politinius kalinius; ragina Birmos vyriausybę paleisti likusius sąžinės kalinius, aiškiai nurodyti, kiek dar jų yra įkalinta, ir imtis veiksmų siekiant užtikrinti išlaisvintų kalinių reintegraciją į visuomenę; |
| --- | --- |

11.

teigiamai vertina tai, kad per amnestiją, kuri sutampa su JAV prezidento B. Obamos vizitu į Birmą (Mianmarą), 2012 m. rugsėjo 17 d. paleista 514 kalinių, įskaitant 90 politinių kalinių, o 2012 m. lapkričio 19 d. paleisti 66 kaliniai, įskaitant mažiausiai 44 politinius kalinius; ragina Birmos vyriausybę paleisti likusius sąžinės kalinius, aiškiai nurodyti, kiek dar jų yra įkalinta, ir imtis veiksmų siekiant užtikrinti išlaisvintų kalinių reintegraciją į visuomenę;

| 12. | teigiamai vertina 2012 m. balandžio 23 d. Tarybos išvadas dėl Birmos (Mianmaro), kuriose numatytas vyriausybei taikomų ribojamųjų priemonių, išskyrus ginklų embargą, sustabdymas ir ES ketinimą toliau remti šalies perėjimą prie demokratijos; kadangi žmogaus teisių klausimai ES rūpi labiausiai: padėti vykdyti reformų procesą, prisidėti prie ekonominio, politinio ir socialinio vystymosi, teisinės valstybės kūrimo ir pagrindinių laisvių, ypač žodžio ir susirinkimų laisvės, įgyvendinimo; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina neseniai vykusį Europos Komisijos pirmininko vizitą ir skubų Komisijos humanitarinės pagalbos Rachinų valstijos gyventojams padidinimą 2012 m.; |
| --- | --- |

12.

teigiamai vertina 2012 m. balandžio 23 d. Tarybos išvadas dėl Birmos (Mianmaro), kuriose numatytas vyriausybei taikomų ribojamųjų priemonių, išskyrus ginklų embargą, sustabdymas ir ES ketinimą toliau remti šalies perėjimą prie demokratijos; kadangi žmogaus teisių klausimai ES rūpi labiausiai: padėti vykdyti reformų procesą, prisidėti prie ekonominio, politinio ir socialinio vystymosi, teisinės valstybės kūrimo ir pagrindinių laisvių, ypač žodžio ir susirinkimų laisvės, įgyvendinimo; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina neseniai vykusį Europos Komisijos pirmininko vizitą ir skubų Komisijos humanitarinės pagalbos Rachinų valstijos gyventojams padidinimą 2012 m.;

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Birmos (Mianmaro) vyriausybei ir parlamentui, ES vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, ASEAN Generaliniam Sekretoriui, ASEAN Tarpvyriausybinei žmogaus teisių komisijai, Tautų sandraugos generaliniam sekretoriui, JT specialiajam įgaliotiniam žmogaus teisių klausimais Birmoje (Mianmare), JT vyriausiajam pabėgėlių reikalų komisarui ir Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai. |
| --- | --- |

13.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Birmos (Mianmaro) vyriausybei ir parlamentui, ES vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, ASEAN Generaliniam Sekretoriui, ASEAN Tarpvyriausybinei žmogaus teisių komisijai, Tautų sandraugos generaliniam sekretoriui, JT specialiajam įgaliotiniam žmogaus teisių klausimais Birmoje (Mianmare), JT vyriausiajam pabėgėlių reikalų komisarui ir Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0142.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0355.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/192 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/192

---

P7_TA(2012)0465

Migrantų padėtis Libijoje

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl migrantų padėties Libijoje (2012/2879(RSP))

(2015/C 419/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1951 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir į jos 1967 m. protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1951 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir į jos 1967 m. protokolą,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Libija 1981 m. balandžio 25 d. ratifikavo Afrikos Sąjungos konvenciją dėl pabėgėlių Afrikoje problemų konkrečių aspektų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Libija 1981 m. balandžio 25 d. ratifikavo Afrikos Sąjungos konvenciją dėl pabėgėlių Afrikoje problemų konkrečių aspektų,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją ir jos protokolą dėl Afrikos žmogaus ir tautų teisių teismo įsteigimo, kuriuos Libija ratifikavo atitinkamai 1987 m. kovo 26 d. ir 2003 m. lapkričio 19 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją ir jos protokolą dėl Afrikos žmogaus ir tautų teisių teismo įsteigimo, kuriuos Libija ratifikavo atitinkamai 1987 m. kovo 26 d. ir 2003 m. lapkričio 19 d.,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Libijos, ypač į 2011 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Libijos, ypač į 2011 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 15 d. EKP dokumentų rinkinį dėl Libijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 15 d. EKP dokumentų rinkinį dėl Libijos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir saugumo padėties Sahelio regione (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir saugumo padėties Sahelio regione (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 23 d. Užsienio reikalų tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 23 d. Užsienio reikalų tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2012 m. liepos 19 d. ir 2012 m. lapkričio 3 d. pareiškimus dėl Libijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2012 m. liepos 19 d. ir 2012 m. lapkričio 3 d. pareiškimus dėl Libijos,

| — | atsižvelgdamas į Generalinio Sekretoriaus ataskaitą dėl Jungtinių Tautų paramos misijos Libijoje, priimtą 2012 m. rugpjūčio 30 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Generalinio Sekretoriaus ataskaitą dėl Jungtinių Tautų paramos misijos Libijoje, priimtą 2012 m. rugpjūčio 30 d.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Libija surengė savo pirmuosius demokratinius ir laisvus rinkimus 2012 m. liepą itin taikiai ir tvarkingai; kadangi ši šalis pirmą kartą savo istorijoje 2012 m. rugpjūčio 9 d. taikiai perdavė valdžią: Nacionalinė pereinamojo laikotarpio taryba – Generaliniam nacionaliniam kongresui, kuriam pavesta priimti konstituciją ir įgyvendinti kitas esmines teisėkūros reformas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Libija surengė savo pirmuosius demokratinius ir laisvus rinkimus 2012 m. liepą itin taikiai ir tvarkingai; kadangi ši šalis pirmą kartą savo istorijoje 2012 m. rugpjūčio 9 d. taikiai perdavė valdžią: Nacionalinė pereinamojo laikotarpio taryba – Generaliniam nacionaliniam kongresui, kuriam pavesta priimti konstituciją ir įgyvendinti kitas esmines teisėkūros reformas;

| B. | kadangi pirmoji Libijos vyriausybė, suformuota po demokratinių rinkimų, vykusių daugiau nei po penkiasdešimties metų, buvo prisaikdinta 2012 m. lapkričio 14 d.; |
| --- | --- |

B.

kadangi pirmoji Libijos vyriausybė, suformuota po demokratinių rinkimų, vykusių daugiau nei po penkiasdešimties metų, buvo prisaikdinta 2012 m. lapkričio 14 d.;

| C. | kadangi Libija išgyvena porevoliucinį laikotarpį, kupiną iššūkių, kurie apima: saugumą (nusiginklavimas, demobilizacija ir revoliucinių kovotojų reintegracija (DDR) ir nacionalinės kariuomenės, policijos, pasienio ir kitų valstybės saugumo pajėgų reforma), nacionalinį susitaikymą, pereinamojo laikotarpio teisingumą, įstatymo viršenybės principo taikymą, pagarbą žmogaus teisėms, taip pat poreikį pradėti daugelį kitų reformų, itin svarbių, kuriant demokratines institucijas ir demokratinę valstybę; |
| --- | --- |

C.

kadangi Libija išgyvena porevoliucinį laikotarpį, kupiną iššūkių, kurie apima: saugumą (nusiginklavimas, demobilizacija ir revoliucinių kovotojų reintegracija (DDR) ir nacionalinės kariuomenės, policijos, pasienio ir kitų valstybės saugumo pajėgų reforma), nacionalinį susitaikymą, pereinamojo laikotarpio teisingumą, įstatymo viršenybės principo taikymą, pagarbą žmogaus teisėms, taip pat poreikį pradėti daugelį kitų reformų, itin svarbių, kuriant demokratines institucijas ir demokratinę valstybę;

| D. | kadangi istoriškai Libija rėmėsi darbuotojais migrantais sektoriuose, kurie apima sveikatos, švietimo, žemės ūkio, viešbučių bei viešojo maitinimo ir valymo paslaugas; kadangi Libija vis dar yra pagrindinis centras prieglobsčio prašytojams ir pabėgėliams, bėgantiems nuo konfliktų Afrikoje, Azijoje ir Artimuosiuose Rytuose; |
| --- | --- |

D.

kadangi istoriškai Libija rėmėsi darbuotojais migrantais sektoriuose, kurie apima sveikatos, švietimo, žemės ūkio, viešbučių bei viešojo maitinimo ir valymo paslaugas; kadangi Libija vis dar yra pagrindinis centras prieglobsčio prašytojams ir pabėgėliams, bėgantiems nuo konfliktų Afrikoje, Azijoje ir Artimuosiuose Rytuose;

| E. | kadangi valdžios institucijų pajėgumas kontroliuoti asmenų patekimą į šalį per didžiąją 4  378 km Libijos žemės sienų dalį yra labai ribotas; |
| --- | --- |

E.

kadangi valdžios institucijų pajėgumas kontroliuoti asmenų patekimą į šalį per didžiąją 4  378 km Libijos žemės sienų dalį yra labai ribotas;

| F. | kadangi 1,5–2,5 mln. užsieniečių dirbo Libijoje, valdant pulkininkui Kaddafi; kadangi 2011 m. vasario 17 d. pasidėjus išlaisvinimui, daugelis migrantų buvo priversti Kaddafi valdomose pajėgose tarnauti samdomais kariais ir didelė jų dalis dabar yra sulaikyti be teismo arba pabėgo iš šalies; kadangi Tarptautinės migracijos organizacijos (TMO) duomenimis iki 2011 m. lapkričio pabaigos į kaimynines šalis pabėgo apie 8 00  000 migrantų, bet daug jų jau yra grįžę ar vėl pabėgę; |
| --- | --- |

F.

kadangi 1,5–2,5 mln. užsieniečių dirbo Libijoje, valdant pulkininkui Kaddafi; kadangi 2011 m. vasario 17 d. pasidėjus išlaisvinimui, daugelis migrantų buvo priversti Kaddafi valdomose pajėgose tarnauti samdomais kariais ir didelė jų dalis dabar yra sulaikyti be teismo arba pabėgo iš šalies; kadangi Tarptautinės migracijos organizacijos (TMO) duomenimis iki 2011 m. lapkričio pabaigos į kaimynines šalis pabėgo apie 8 00  000 migrantų, bet daug jų jau yra grįžę ar vėl pabėgę;

| G. | kadangi žmogaus teisių pažeidimai Libijoje prieš migrantus, prieglobsčio prašytojus ir pabėgėlius vykdomi nuolat, ir kadangi dokumentų neturintys užsieniečiams ir toliau gresia išnaudojimas, rasizmas, savavališkas sulaikymas, mušimas ir kankinimai, taip pat sulaikymo metu; |
| --- | --- |

G.

kadangi žmogaus teisių pažeidimai Libijoje prieš migrantus, prieglobsčio prašytojus ir pabėgėlius vykdomi nuolat, ir kadangi dokumentų neturintys užsieniečiams ir toliau gresia išnaudojimas, rasizmas, savavališkas sulaikymas, mušimas ir kankinimai, taip pat sulaikymo metu;

| H. | kadangi užsieniečiai Libijoje vis dar yra labai neapsaugoti nuo išnaudojimo, nes neužtikrinamas saugumas, platinami ginklai, nėra nacionalinių teisės aktų dėl prieglobsčio ir migruojančių darbuotojų apsaugos, netinkamai veikia teismų sistema ir silpnas valdymas; kadangi užsienio piliečiai, įskaitant nėščias moteris, moteris su mažais vaikais ir nelydimus vaikų, kurie kalinami kartu su suaugusiais, yra laikomi daugybėje sulaikymo centrų, kurie specialiai skirti nelegaliems migrantams arba juos tiesiogiai saugo karinės grupuotės; |
| --- | --- |

H.

kadangi užsieniečiai Libijoje vis dar yra labai neapsaugoti nuo išnaudojimo, nes neužtikrinamas saugumas, platinami ginklai, nėra nacionalinių teisės aktų dėl prieglobsčio ir migruojančių darbuotojų apsaugos, netinkamai veikia teismų sistema ir silpnas valdymas; kadangi užsienio piliečiai, įskaitant nėščias moteris, moteris su mažais vaikais ir nelydimus vaikų, kurie kalinami kartu su suaugusiais, yra laikomi daugybėje sulaikymo centrų, kurie specialiai skirti nelegaliems migrantams arba juos tiesiogiai saugo karinės grupuotės;

| I. | kadangi naujausiose ataskaitose, paskelbtose Tarptautinės žmogaus teisių federacijos, Migreurop, Amnesty International ir Teisingumo be sienų migrantams (angl. JWBM), paremtose keletu Libijoje 2012 m. birželio mėn. atliktų tyrimų, pabrėžiama, kad ne kartą buvo žiauriai elgiamasi su migrantais, laikomais aštuoniuose sulaikymo centruose Kufroje, Tripolyje, Bengazyje ir Nafusos kalnų regione; |
| --- | --- |

I.

kadangi naujausiose ataskaitose, paskelbtose Tarptautinės žmogaus teisių federacijos, Migreurop, Amnesty International ir Teisingumo be sienų migrantams (angl. JWBM), paremtose keletu Libijoje 2012 m. birželio mėn. atliktų tyrimų, pabrėžiama, kad ne kartą buvo žiauriai elgiamasi su migrantais, laikomais aštuoniuose sulaikymo centruose Kufroje, Tripolyje, Bengazyje ir Nafusos kalnų regione;

| J. | kadangi Libija dar nėra ratifikavusi 1951 m. Jungtinių Tautų konvencijos dėl pabėgėlių statuso; |
| --- | --- |

J.

kadangi Libija dar nėra ratifikavusi 1951 m. Jungtinių Tautų konvencijos dėl pabėgėlių statuso;

| K. | kadangi JTVPK, nors dabar jau ir yra Libijoje, joje dar neturi teisinio statuso; |
| --- | --- |

K.

kadangi JTVPK, nors dabar jau ir yra Libijoje, joje dar neturi teisinio statuso;

| L. | kadangi kai kurios valstybės narės atnaujino derybas su Libija dėl migracijos kontrolės; |
| --- | --- |

L.

kadangi kai kurios valstybės narės atnaujino derybas su Libija dėl migracijos kontrolės;

| M. | kadangi visiškai veikianti ir demokratinė vyriausybė Libijoje yra būtina derybų su ES, JT ir kitais tarptautiniais, visų bendradarbiavimo susitarimų su Libija, partneriais sąlyga; |
| --- | --- |

M.

kadangi visiškai veikianti ir demokratinė vyriausybė Libijoje yra būtina derybų su ES, JT ir kitais tarptautiniais, visų bendradarbiavimo susitarimų su Libija, partneriais sąlyga;

| 1. | džiaugiasi pirmosios Libijos vyriausybės, kurios teisėtumas pagrįstas demokratiniais rinkimais, patvirtinimu ir skatina vyriausybės narius veikti ryžtingai, siekiant sukurti demokratinės, atskaitingos ir veikiančios valstybės struktūros Libijoje pagrindus; ragina visus tarptautinius subjektus, visų pirma ES, būti pasirengusius padėti Libijos vyriausybei ir Generaliniam nacionaliniam kongresui vykdyti šį nelengvą uždavinį; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi pirmosios Libijos vyriausybės, kurios teisėtumas pagrįstas demokratiniais rinkimais, patvirtinimu ir skatina vyriausybės narius veikti ryžtingai, siekiant sukurti demokratinės, atskaitingos ir veikiančios valstybės struktūros Libijoje pagrindus; ragina visus tarptautinius subjektus, visų pirma ES, būti pasirengusius padėti Libijos vyriausybei ir Generaliniam nacionaliniam kongresui vykdyti šį nelengvą uždavinį;

| 2. | ragina Libiją priimti ir įgyvendinti teisės aktus, laikantis savo tarptautinių įsipareigojimų, visų pirma užtikrinti, kad būtų laikomasi visuotinių žmogaus teisių; tačiau pripažįsta, kad tokios pastangos pareikalaus laiko, atsižvelgiant į tai, kad naujai išrinkta valdžia buvo ką tik prisaikdinta; pripažįsta, kad norint įveikti pragaištingą despotiško Kaddafi režimo palikimą reikės imtis ryžtingų veiksmų ir vykdyti tinkamus mokymus, kol bus sukurtos visiškai atskaitingos teise pagrįsto teisės, teismų ir saugumo sistemos; |
| --- | --- |

2.

ragina Libiją priimti ir įgyvendinti teisės aktus, laikantis savo tarptautinių įsipareigojimų, visų pirma užtikrinti, kad būtų laikomasi visuotinių žmogaus teisių; tačiau pripažįsta, kad tokios pastangos pareikalaus laiko, atsižvelgiant į tai, kad naujai išrinkta valdžia buvo ką tik prisaikdinta; pripažįsta, kad norint įveikti pragaištingą despotiško Kaddafi režimo palikimą reikės imtis ryžtingų veiksmų ir vykdyti tinkamus mokymus, kol bus sukurtos visiškai atskaitingos teise pagrįsto teisės, teismų ir saugumo sistemos;

| 3. | reiškia susirūpinimą dėl ypač pažeidžiamo šiuo metu Libijoje esančių užsieniečių saugumo ir žmogaus teisių padėties, ypač tų, kurie atvyksta iš Užsachario ir Rytų Afrikos, ieškodami darbo ar politinio prieglobsčio, ir tų, kurie vis dar kalėjimuose; yra itin susirūpinęs dėl migrantų, laikomų sulaikymo centruose, gyvenimo sąlygų ir elgesio su jais, ypač Kufroje, Tripolyje, Bengazyje ir Nafusos kalnų regione; |
| --- | --- |

3.

reiškia susirūpinimą dėl ypač pažeidžiamo šiuo metu Libijoje esančių užsieniečių saugumo ir žmogaus teisių padėties, ypač tų, kurie atvyksta iš Užsachario ir Rytų Afrikos, ieškodami darbo ar politinio prieglobsčio, ir tų, kurie vis dar kalėjimuose; yra itin susirūpinęs dėl migrantų, laikomų sulaikymo centruose, gyvenimo sąlygų ir elgesio su jais, ypač Kufroje, Tripolyje, Bengazyje ir Nafusos kalnų regione;

| 4. | reiškia didelį susirūpinimą dėl ekstremalių laikymo sąlygų, kurias patiria užsienio asmenys, įskaitant moteris ir vaikus – daugelis jų yra seksualinio ir su lytimi susijusio smurto aukos – ir dėl jų negalėjimo pasinaudoti tinkamo teisine sistema ir apsauga, nes dėl to jie laikomi neribotą laiką ir neturi galimybės pateikti apeliaciją dėl deportacijos; |
| --- | --- |

4.

reiškia didelį susirūpinimą dėl ekstremalių laikymo sąlygų, kurias patiria užsienio asmenys, įskaitant moteris ir vaikus – daugelis jų yra seksualinio ir su lytimi susijusio smurto aukos – ir dėl jų negalėjimo pasinaudoti tinkamo teisine sistema ir apsauga, nes dėl to jie laikomi neribotą laiką ir neturi galimybės pateikti apeliaciją dėl deportacijos;

| 5. | ragina Libijos valdžios institucijas visus užsienio piliečius, nepriklausomai nuo jų imigracinio statuso, apsaugoti nuo smurto, išnaudojimo, grasinimų, bauginimo ir prievartos; |
| --- | --- |

5.

ragina Libijos valdžios institucijas visus užsienio piliečius, nepriklausomai nuo jų imigracinio statuso, apsaugoti nuo smurto, išnaudojimo, grasinimų, bauginimo ir prievartos;

| 6. | ragina Libijos vyriausybę ir Generalinį nacionalinį kongresą pateikti atitinkamus teisės aktus ir nurodymus visoms nacionalinėms ir vietos valdžios struktūroms, kad būtų sudarytos vienodos, nediskriminavimo ir būtinos apsaugos sąlygos visiems pabėgėliams, prieglobsčio prašytojams ir migrantams, ypatingą dėmesį skiriant moterų bei vaikų saugumui ir jų teisėms; |
| --- | --- |

6.

ragina Libijos vyriausybę ir Generalinį nacionalinį kongresą pateikti atitinkamus teisės aktus ir nurodymus visoms nacionalinėms ir vietos valdžios struktūroms, kad būtų sudarytos vienodos, nediskriminavimo ir būtinos apsaugos sąlygos visiems pabėgėliams, prieglobsčio prašytojams ir migrantams, ypatingą dėmesį skiriant moterų bei vaikų saugumui ir jų teisėms;

| 7. | tikisi, kad naujosios Libijos valdžios institucijos nedelsdamos ratifikuos 1951 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir jos 1967 m. protokolą, ir priims prieglobsčio teisės aktus, suderintus suderinti su tarptautinės teisės normomis ir standartais; |
| --- | --- |

7.

tikisi, kad naujosios Libijos valdžios institucijos nedelsdamos ratifikuos 1951 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir jos 1967 m. protokolą, ir priims prieglobsčio teisės aktus, suderintus suderinti su tarptautinės teisės normomis ir standartais;

| 8. | ragina naująsias Libijos valdžios institucijas nedelsiant suteikti teisinį statusą Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biurui ir palengvinti jo darbą; skatina glaudesnį ES, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro ir kitų JT agentūrų, dalyvaujančių pokonfliktinėse situacijose, bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

8.

ragina naująsias Libijos valdžios institucijas nedelsiant suteikti teisinį statusą Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biurui ir palengvinti jo darbą; skatina glaudesnį ES, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro ir kitų JT agentūrų, dalyvaujančių pokonfliktinėse situacijose, bendradarbiavimą;

| 9. | ragina naująsias Libijos valdžios institucijas palengvinti bet kokių organizacijų, kurios gali padėti apsaugoti ir remti prieglobsčio prašytojus, pabėgėlius ir migrantus, darbą; |
| --- | --- |

9.

ragina naująsias Libijos valdžios institucijas palengvinti bet kokių organizacijų, kurios gali padėti apsaugoti ir remti prieglobsčio prašytojus, pabėgėlius ir migrantus, darbą;

| 10. | ragina Libiją priimti teisės aktus, skirtus reguliuoti užsienio piliečių atvykimą ir buvimą šalyje, taip pat dėl veikiančios prieglobsčio suteikimo sistemos; ragina ES teikti Libijai, savo kaimynei, techninę ir politinę pagalbą vykdant šią užduotį, įskaitant priemones, skirtas pagerinti esamus sulaikymo centrus; |
| --- | --- |

10.

ragina Libiją priimti teisės aktus, skirtus reguliuoti užsienio piliečių atvykimą ir buvimą šalyje, taip pat dėl veikiančios prieglobsčio suteikimo sistemos; ragina ES teikti Libijai, savo kaimynei, techninę ir politinę pagalbą vykdant šią užduotį, įskaitant priemones, skirtas pagerinti esamus sulaikymo centrus;

| 11. | ragina Libiją priimti migrantų, dirbančių Libijoje, teisinį statusą, suteikiant jiems visišką apsaugą, kiek tai susiję su pagarba jų žmogaus teisėms, įskaitant darbo teises, laikantis atitinkamų TDO standartų; |
| --- | --- |

11.

ragina Libiją priimti migrantų, dirbančių Libijoje, teisinį statusą, suteikiant jiems visišką apsaugą, kiek tai susiję su pagarba jų žmogaus teisėms, įskaitant darbo teises, laikantis atitinkamų TDO standartų;

| 12. | ragina ES ir jos valstybes nares veikti atidžiai derintis dėl būsimų bendradarbiavimo susitarimų ir migracijos kontrolės susitarimų su naujosiomis Libijos valdžios institucijomis, užtikrinti, kad šiuose susitarimuose būtų numatomos veiksmingos stebėsenos priemonės dėl migrantų, pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų žmogaus teisių apsaugos; |
| --- | --- |

12.

ragina ES ir jos valstybes nares veikti atidžiai derintis dėl būsimų bendradarbiavimo susitarimų ir migracijos kontrolės susitarimų su naujosiomis Libijos valdžios institucijomis, užtikrinti, kad šiuose susitarimuose būtų numatomos veiksmingos stebėsenos priemonės dėl migrantų, pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų žmogaus teisių apsaugos;

| 13. | ragina užsienio kompanijas, dirbančias Libijoje, visų pirma Europos įmones, užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi įmonių socialinės atsakomybės reikalavimų kaip principinės politikos visoje savo veikloje, ir užtikrinti, kad įmonių socialinės atsakomybės reikalavimai ypač būtų taikomi darbuotojams migrantams; |
| --- | --- |

13.

ragina užsienio kompanijas, dirbančias Libijoje, visų pirma Europos įmones, užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi įmonių socialinės atsakomybės reikalavimų kaip principinės politikos visoje savo veikloje, ir užtikrinti, kad įmonių socialinės atsakomybės reikalavimai ypač būtų taikomi darbuotojams migrantams;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Libijos vyriausybei ir Generaliniam nacionaliniam kongresui, JT Generaliniam Sekretoriui, Arabų Lygai ir Afrikos Sąjungai. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Libijos vyriausybei ir Generaliniam nacionaliniam kongresui, JT Generaliniam Sekretoriui, Arabų Lygai ir Afrikos Sąjungai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0386.

(2)  Texts adopted, P7_TA(2012)0263.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0334.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2012 m. lapkričio 20 d., antradienis

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/196 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/196

---

P7_TA(2012)0422

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 70 straipsnio dėl tarpinstitucinių derybų teisėkūros procedūrų metu pakeitimas

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 70 straipsnio dėl tarpinstitucinių derybų teisėkūros procedūrų metu pakeitimo (2011/2298(REG))

(2015/C 419/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininko 2011 m. balandžio 18 d. laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininko 2011 m. balandžio 18 d. laišką,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A7-0281/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A7-0281/2012),

| 1. | nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus;

| 2. | primena, kad šie pakeitimai įsigalioja pirmą kitos sesijos dieną; |
| --- | --- |

2.

primena, kad šie pakeitimai įsigalioja pirmą kitos sesijos dieną;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas 1

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

70 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Derybos su kitomis institucijomis, siekiant susitarti teisėkūros procedūros metu, vedamos atsižvelgiant į 
  Derybų įprastos teisėkūros procedūros metu
  elgesio kodeksą. | 1.   Derybos su kitomis institucijomis, siekiant susitarti teisėkūros procedūros metu, vedamos atsižvelgiant į 
  Pirmininkų sueigos parengtą
  elgesio kodeksą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

1.   Derybos su kitomis institucijomis, siekiant susitarti teisėkūros procedūros metu, vedamos atsižvelgiant į 
  Derybų įprastos teisėkūros procedūros metu
  elgesio kodeksą.

1.   Derybos su kitomis institucijomis, siekiant susitarti teisėkūros procedūros metu, vedamos atsižvelgiant į 
  Pirmininkų sueigos parengtą
  elgesio kodeksą.

Pakeitimas 13

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

70 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Prieš pradėdamas tokias derybas,
  atsakingas komitetas
  iš esmės turėtų priimti sprendimą
  savo narių balsų dauguma
  ir patvirtinti įgaliojimus, gaires arba prioritetus
  . | 2.   
  Tokios derybos nepradedamos anksčiau negu
  atsakingas komitetas
  , kaskart atsižvelgdamas į konkretų kiekvienos atitinkamos teisėkūros procedūros atvejį,
  savo narių balsų dauguma
  priima sprendimą pradėti derybas. Tame sprendime apibrėžiami derybų grupės įgaliojimai ir sudėtis
  .
  Apie tokius sprendimus pranešama Parlamento pirmininkui, kuris reguliariai informuoja Pirmininkų sueigą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

2.   
  Prieš pradėdamas tokias derybas,
  atsakingas komitetas
  iš esmės turėtų priimti sprendimą
  savo narių balsų dauguma
  ir patvirtinti įgaliojimus, gaires arba prioritetus
  .

2.   
  Tokios derybos nepradedamos anksčiau negu
  atsakingas komitetas
  , kaskart atsižvelgdamas į konkretų kiekvienos atitinkamos teisėkūros procedūros atvejį,
  savo narių balsų dauguma
  priima sprendimą pradėti derybas. Tame sprendime apibrėžiami derybų grupės įgaliojimai ir sudėtis
  .
  Apie tokius sprendimus pranešama Parlamento pirmininkui, kuris reguliariai informuoja Pirmininkų sueigą.

Pakeitimas 3

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

70 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Įgaliojimus sudaro komiteto priimtas ir Parlamentui vėliau svarstyti pateiktas pranešimas. Išimtiniu atveju, kai, atsakingo komiteto nuomone, esama tinkamo pagrindo pradėti derybas prieš pranešimą patvirtinant komitete, įgaliojimus gali sudaryti pakeitimų rinkinys arba aiškiai apibrėžtų tikslų, prioritetų ar gairių rinkinys. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Įgaliojimus sudaro komiteto priimtas ir Parlamentui vėliau svarstyti pateiktas pranešimas. Išimtiniu atveju, kai, atsakingo komiteto nuomone, esama tinkamo pagrindo pradėti derybas prieš pranešimą patvirtinant komitete, įgaliojimus gali sudaryti pakeitimų rinkinys arba aiškiai apibrėžtų tikslų, prioritetų ar gairių rinkinys.

Pakeitimas 4

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

70 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Derybų grupei vadovauja pranešėjas, o pirmininkauja atsakingo komiteto pirmininkas arba pirmininko paskirtas pirmininko pavaduotojas. Į ją įtraukiami bent kiekvienos frakcijos šešėliniai pranešėjai. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

2a.
     
  Derybų grupei vadovauja pranešėjas, o pirmininkauja atsakingo komiteto pirmininkas arba pirmininko paskirtas pirmininko pavaduotojas. Į ją įtraukiami bent kiekvienos frakcijos šešėliniai pranešėjai.

Pakeitimai 5 ir 18

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

70 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Bet kuris dokumentas, kurį ketinama svarstyti posėdyje su Tarybos ir Komisijos atstovais (trišalis dialogas), yra dokumentas, kuriame pateiktos atitinkamos susijusių institucijų pozicijos ir galimi kompromisiniai sprendimai, ir jis pateikiamas derybų grupei likus mažiausiai 48 valandoms, o skubiais atvejais – mažiausiai 24 valandomis iki konkretaus trišalio dialogo pradžios. |
| | Po kiekvieno trišalio dialogo derybų grupė atsiskaito per kitą atsakingo komiteto posėdį. Komiteto nariams pateikiami dokumentai, kuriuose pateikti pastarojo trišalio dialogo rezultatai. |
| | Nesant galimybių laiku sušaukti komiteto posėdžio, derybų grupė atsiskaito pirmininkui, šešėliniams pranešėjams ir komiteto koordinatoriams – kaip tinkama. |
| | Atsakingas komitetas, atsižvelgdamas į derybų pažangą, gali atnaujinti įgaliojimus. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

2b.
     
  Bet kuris dokumentas, kurį ketinama svarstyti posėdyje su Tarybos ir Komisijos atstovais (trišalis dialogas), yra dokumentas, kuriame pateiktos atitinkamos susijusių institucijų pozicijos ir galimi kompromisiniai sprendimai, ir jis pateikiamas derybų grupei likus mažiausiai 48 valandoms, o skubiais atvejais – mažiausiai 24 valandomis iki konkretaus trišalio dialogo pradžios.

Po kiekvieno trišalio dialogo derybų grupė atsiskaito per kitą atsakingo komiteto posėdį. Komiteto nariams pateikiami dokumentai, kuriuose pateikti pastarojo trišalio dialogo rezultatai.

Nesant galimybių laiku sušaukti komiteto posėdžio, derybų grupė atsiskaito pirmininkui, šešėliniams pranešėjams ir komiteto koordinatoriams – kaip tinkama.

Atsakingas komitetas, atsižvelgdamas į derybų pažangą, gali atnaujinti įgaliojimus.

Pakeitimas 6

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

70 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Jeigu per derybas pasiekiamas kompromisas su Taryba
  po to, kai komitetas patvirtina pranešimą, bet kokiu atveju prieš balsuojant plenariniame posėdyje iš naujo konsultuojamasi su komitetu
  . | 3.   Jeigu per derybas pasiekiamas kompromisas su Taryba
  , nedelsiant informuojamas atsakingas komitetas
  .
  Tekstas, dėl kurio susitarta, pateikiamas svarstyti atsakingam komitetui. Jei tekstas, dėl kurios susitarta, patvirtinamas per balsavimą komitete, jis tinkama forma – įskaitant kompromisinius pakeitimus – pateikiamas svarstyti Parlamentui. Jis gali būti pateiktas kaip konsoliduotas tekstas, tačiau tada jame turi būti aiškiai nurodyti svarstomo pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pakeitimai. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

3.   Jeigu per derybas pasiekiamas kompromisas su Taryba
  po to, kai komitetas patvirtina pranešimą, bet kokiu atveju prieš balsuojant plenariniame posėdyje iš naujo konsultuojamasi su komitetu
  .

3.   Jeigu per derybas pasiekiamas kompromisas su Taryba
  , nedelsiant informuojamas atsakingas komitetas
  .
  Tekstas, dėl kurio susitarta, pateikiamas svarstyti atsakingam komitetui. Jei tekstas, dėl kurios susitarta, patvirtinamas per balsavimą komitete, jis tinkama forma – įskaitant kompromisinius pakeitimus – pateikiamas svarstyti Parlamentui. Jis gali būti pateiktas kaip konsoliduotas tekstas, tačiau tada jame turi būti aiškiai nurodyti svarstomo pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pakeitimai.

Pakeitimas 7

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

70 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kai procedūra apima susijusių komitetų arba bendrus komitetų posėdžius, sprendimas pradėti derybas priimamas ir šioms deryboms vadovaujama pagal 50 ir 51 straipsnius. |
| | Tuo atveju, jei atitinkami komitetai nepasiektų susitarimo, šių derybų pradžios ir vadovavimo šioms deryboms sąlygas nustato Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas, remdamasis minėtuose straipsniuose išdėstytais principais. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

3a.
     
  Kai procedūra apima susijusių komitetų arba bendrus komitetų posėdžius, sprendimas pradėti derybas priimamas ir šioms deryboms vadovaujama pagal 50 ir 51 straipsnius.

Tuo atveju, jei atitinkami komitetai nepasiektų susitarimo, šių derybų pradžios ir vadovavimo šioms deryboms sąlygas nustato Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas, remdamasis minėtuose straipsniuose išdėstytais principais.

Pakeitimas 8

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

70 a straipsnio (naujo) pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas 9

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

70 a straipsnio (naujo) 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Komiteto sprendimas pradėti derybas prieš patvirtinant pranešimą komitete išverčiamas raštu į visas oficialiąsias kalbas, išdalijamas visiems Parlamento nariams ir pateikiamas Pirmininkų sueigai. |
| | Išdalijus tą sprendimą frakcijos prašymu Pirmininkų sueiga gali nuspręsti įtraukti klausimą į sesijos darbotvarkės projektą svarstyti per diskusiją ir dėl jo balsuoti: tokiu atveju Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą. |
| | Pirmininkų sueigai nepriėmus sprendimo įtraukti klausimą į sesijos darbotvarkės projektą, prasidedant tai sesijai Parlamento pirmininkas paskelbia sprendimą pradėti derybas. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

1.
     
  Komiteto sprendimas pradėti derybas prieš patvirtinant pranešimą komitete išverčiamas raštu į visas oficialiąsias kalbas, išdalijamas visiems Parlamento nariams ir pateikiamas Pirmininkų sueigai.

Išdalijus tą sprendimą frakcijos prašymu Pirmininkų sueiga gali nuspręsti įtraukti klausimą į sesijos darbotvarkės projektą svarstyti per diskusiją ir dėl jo balsuoti: tokiu atveju Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą.

Pirmininkų sueigai nepriėmus sprendimo įtraukti klausimą į sesijos darbotvarkės projektą, prasidedant tai sesijai Parlamento pirmininkas paskelbia sprendimą pradėti derybas.

Pakeitimas 16

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

70 a straipsnio (naujo) 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Klausimas įtraukiamas į sesijos, vyksiančios po šio paskelbimo, darbotvarkės projektą, siekiant šį klausimą apsvarstyti per diskusijas ir dėl jo balsuoti, ir Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą, kai frakcija arba mažiausiai 40 narių to paprašo per 48 valandas nuo sprendimo paskelbimo momento. |
| | Priešingu atveju sprendimas pradėti derybas laikomas patvirtintu. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

2.
     
  Klausimas įtraukiamas į sesijos, vyksiančios po šio paskelbimo, darbotvarkės projektą, siekiant šį klausimą apsvarstyti per diskusijas ir dėl jo balsuoti, ir Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą, kai frakcija arba mažiausiai 40 narių to paprašo per 48 valandas nuo sprendimo paskelbimo momento.

Priešingu atveju sprendimas pradėti derybas laikomas patvirtintu.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/200 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/200

---

P7_TA(2012)0423

Parlamento darbo tvarkos taisyklių 181 straipsnio dėl stenogramų ir 182 straipsnio dėl posėdžių garso ir vaizdo įrašų pakeitimas

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių 181 straipsnio dėl posėdžių stenogramų ir 182 straipsnio dėl posėdžių garso ir vaizdo įrašų pakeitimo (2012/2080(REG))

(2015/C 419/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininko 2012 m. sausio 13 d. laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininko 2012 m. sausio 13 d. laišką,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl 2012 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto su Tarybos pakeitimais (visi skirsniai) ir dėl 2012 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto taisomųjų raštų Nr. 1/2012 ir Nr. 2/2012 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl 2012 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto su Tarybos pakeitimais (visi skirsniai) ir dėl 2012 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto taisomųjų raštų Nr. 1/2012 ir Nr. 2/2012 (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0336/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0336/2012),

| A. | kadangi biudžeto lėšų taupymas vertimo raštu ir žodžiu srityje neturi kelti grėsmės daugiakalbystės principui, tačiau sutaupyti galima diegiant naujoves ir taikant naujus darbo metodus (2), |
| --- | --- |

A.

kadangi biudžeto lėšų taupymas vertimo raštu ir žodžiu srityje neturi kelti grėsmės daugiakalbystės principui, tačiau sutaupyti galima diegiant naujoves ir taikant naujus darbo metodus (2),

| 1. | nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus;

| 2. | primena, kad šie pakeitimai įsigalioja pirmą kitos sesijos dieną; |
| --- | --- |

2.

primena, kad šie pakeitimai įsigalioja pirmą kitos sesijos dieną;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas 1

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

181 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimai |
| --- | --- |
| 1.   Kiekvieno posėdžio stenograma parengiama
  visomis oficialiosiomis kalbomis
  . | 1.   Kiekvieno posėdžio stenograma parengiama
  kaip daugiakalbis dokumentas, kuriame visos pasakytos kalbos pateikiamos originalo kalba. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimai

1.   Kiekvieno posėdžio stenograma parengiama
  visomis oficialiosiomis kalbomis
  .

1.   Kiekvieno posėdžio stenograma parengiama
  kaip daugiakalbis dokumentas, kuriame visos pasakytos kalbos pateikiamos originalo kalba.

Pakeitimas 2

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

181 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimai |
| --- | --- |
| 2.   Kalbėję asmenys
  per savaitę privalo grąžinti sekretoriatui užrašyto savo kalbos
  teksto pataisas. | 2.   Kalbėję asmenys
  per penkias darbo dienas gali pateikti savo pasakytų kalbų
  teksto pataisas.
  Pataisos iki nustatyto termino pabaigos nusiunčiamos sekretoriatui. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimai

2.   Kalbėję asmenys
  per savaitę privalo grąžinti sekretoriatui užrašyto savo kalbos
  teksto pataisas.

2.   Kalbėję asmenys
  per penkias darbo dienas gali pateikti savo pasakytų kalbų
  teksto pataisas.
  Pataisos iki nustatyto termino pabaigos nusiunčiamos sekretoriatui.

Pakeitimas 3

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

181 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimai |
| --- | --- |
| 3.   Posėdžio stenograma skelbiama kaip Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priedas. | 3.   
  Daugiakalbė
  posėdžio stenograma skelbiama kaip Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priedas
  ir saugoma Parlamento archyvuose
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimai

3.   Posėdžio stenograma skelbiama kaip Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priedas.

3.   
  Daugiakalbė
  posėdžio stenograma skelbiama kaip Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priedas
  ir saugoma Parlamento archyvuose
  .

Pakeitimas 4

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

181 straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimai |
| --- | --- |
| 4.   Parlamento
  nariai gali prašyti
  stenogramos
  ištraukas išversti
  skubiai. | 4.   Parlamento
  nario prašymu
  stenogramos
  ištrauka išverčiama į bet kurią oficialiąją kalbą. Prireikus šis vertimas atliekamas
  skubiai. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimai

4.   Parlamento
  nariai gali prašyti
  stenogramos
  ištraukas išversti
  skubiai.

4.   Parlamento
  nario prašymu
  stenogramos
  ištrauka išverčiama į bet kurią oficialiąją kalbą. Prireikus šis vertimas atliekamas
  skubiai.

Pakeitimas 5

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

182 straipsnio - 1 dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimai |
| --- | --- |
| | Parlamento posėdžiai kalbomis, kuriomis jie vyksta, jo interneto svetainėje transliuojami tiesiogiai, kartu pateikiant daugiakalbį garso įrašą iš visų veikiančių vertimo žodžiu kabinų. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimai

Parlamento posėdžiai kalbomis, kuriomis jie vyksta, jo interneto svetainėje transliuojami tiesiogiai, kartu pateikiant daugiakalbį garso įrašą iš visų veikiančių vertimo žodžiu kabinų.

Pakeitimas 6

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

182 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimai |
| --- | --- |
| Iš karto po posėdžio parengiami ir paskelbiami
  internete
  posėdžio garso ir vaizdo įrašai, įskaitant garso įrašus iš visų vertimo žodžiu kabinų. | Iš karto po posėdžio parengiami ir
  Parlamento interneto svetainėje
  paskelbiami
  indeksuoti
  posėdžio garso ir vaizdo įrašai
  kalbomis, kuriomis jie vyko
  , įskaitant
  daugiakalbius
  garso įrašus iš visų
  veikusių
  vertimo žodžiu kabinų.
  Šie įrašai skelbiami esamos ir kitos Parlamento kadencijos laikotarpiais, o vėliau saugomi Parlamento archyvuose. Tokie garso ir vaizdo įrašai susiejami su posėdžių stenogramomis, kai tik jos parengiamos. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimai

Iš karto po posėdžio parengiami ir paskelbiami
  internete
  posėdžio garso ir vaizdo įrašai, įskaitant garso įrašus iš visų vertimo žodžiu kabinų.

Iš karto po posėdžio parengiami ir
  Parlamento interneto svetainėje
  paskelbiami
  indeksuoti
  posėdžio garso ir vaizdo įrašai
  kalbomis, kuriomis jie vyko
  , įskaitant
  daugiakalbius
  garso įrašus iš visų
  veikusių
  vertimo žodžiu kabinų.
  Šie įrašai skelbiami esamos ir kitos Parlamento kadencijos laikotarpiais, o vėliau saugomi Parlamento archyvuose. Tokie garso ir vaizdo įrašai susiejami su posėdžių stenogramomis, kai tik jos parengiamos.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0461.

(2)  Žr. minėtosios 2011 m. spalio 26 d. rezoliucijos 77 dalį.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2012 m. lapkričio 20 d., antradienis

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/203 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/203

---

P7_TA(2012)0412

Jurisdikcija ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimas ir vykdymas ***I

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (nauja redakcija) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2015/C 419/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0748) ir į Komisijos atliktą poveikio vertinimą (SEC(2010)1547), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0748) ir į Komisijos atliktą poveikio vertinimą (SEC(2010)1547),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 67 straipsnio 4 dalį ir 81 straipsnio 2 dalies a, c ir e punktus, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0433/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 67 straipsnio 4 dalį ir 81 straipsnio 2 dalies a, c ir e punktus, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0433/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Nyderlandų Senato ir Nyderlandų Atstovų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Nyderlandų Senato ir Nyderlandų Atstovų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2011 gegužės 5 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 gegužės 5 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 24 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 24 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0320/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0320/2012),

| A. | kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme nepateikiama jokių esminių pakeitimų, išskyrus pakeitimus, kurie šiame pasiūlyme aiškiai nurodomi kaip tokie, ir kadangi kalbant apie nepakeistų ankstesnių teisės aktų nuostatų kodifikavimą ir minėtus pakeitimus, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus teisės aktus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme nepateikiama jokių esminių pakeitimų, išskyrus pakeitimus, kurie šiame pasiūlyme aiškiai nurodomi kaip tokie, ir kadangi kalbant apie nepakeistų ankstesnių teisės aktų nuostatų kodifikavimą ir minėtus pakeitimus, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus teisės aktus nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima toliau pateiktą poziciją per pirmąjį svarstymą, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

priima toliau pateiktą poziciją per pirmąjį svarstymą, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

| 2. | ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 218, 2011 7 23, p. 78.

(2)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

P7_TC1-COD(2010)0383

Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (Nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1215/2012.)

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/204 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/204

---

P7_TA(2012)0413

Prekyba sprogmenų pirmtakais ir jų naudojimas ***I

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl prekybos sprogmenų pirmtakais ir jų naudojimo (COM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2015/C 419/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0473), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0473),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0279/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0279/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 11 d. ir 2012 m. spalio 17 d. Tarybos atstovo laiškais prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 11 d. ir 2012 m. spalio 17 d. Tarybos atstovo laiškais prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0269/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0269/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 84, 2011 3 17, p. 25.

---

P7_TC1-COD(2010)0246

Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 98/2013.)

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/205 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/205

---

P7_TA(2012)0414

Specialios laikinosios Europos Sąjungos pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų įdarbinimo priemonės ***I

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Kroatijos stojimo nustatomos specialios laikinosios Europos Sąjungos pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų įdarbinimo priemonės (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2015/C 419/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0377), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0377),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 336 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0216/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 336 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0216/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 12 d. Teisingumo Teismo nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 12 d. Teisingumo Teismo nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 23 d. Audito Rūmų nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 23 d. Audito Rūmų nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 31 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį patvirtinti Parlamento poziciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 31 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį patvirtinti Parlamento poziciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0359/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0359/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P7_TC1-COD(2012)0224

Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012, kuriuo dėl Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą nustatomos specialios laikinosios Sąjungos pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų įdarbinimo priemonės

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1216/2012.)

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/206 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/206

---

P7_TA(2012)0415

Europos Sąjungos prisijungimo prie Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, protokolas ***

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo projekto dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, protokolo (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2015/C 419/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (09671/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (09671/2012),

| — | atsižvelgdamas į Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, protokolą, pridedamą prie pirmiau minėto Tarybos sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, protokolą, pridedamą prie pirmiau minėto Tarybos sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0144/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0144/2012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją (A7-0319/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją (A7-0319/2012),

| 1. | pritaria protokolo pasirašymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria protokolo pasirašymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/207 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/207

---

P7_TA(2012)0416

Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas ***

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2015/C 419/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11119/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11119/2012),

| — | atsižvelgdamas į Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Autonominės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, projektą (11116/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Autonominės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, projektą (11116/2012),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0299/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0299/2012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A7-0358/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A7-0358/2012),

| 1. | pritaria Protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Protokolo sudarymui;

| 2. | prašo Komisijos perduoti Parlamentui žvejybos partnerystės susitarimo 10 straipsnyje numatyto jungtinio komiteto posėdžių ir veiklos išvadas; reikalauja, kad Parlamento atstovai stebėtojų teisėmis galėtų dalyvauti jungtinio komiteto posėdžiuose ir veikloje; reikalauja, kad Komisija pateiktų Parlamentui ir Tarybai susitarimo taikymo ataskaitą paskutiniais Protokolo taikymo metais ir prieš pradedant derybas dėl susitarimo atnaujinimo; |
| --- | --- |

2.

prašo Komisijos perduoti Parlamentui žvejybos partnerystės susitarimo 10 straipsnyje numatyto jungtinio komiteto posėdžių ir veiklos išvadas; reikalauja, kad Parlamento atstovai stebėtojų teisėmis galėtų dalyvauti jungtinio komiteto posėdžiuose ir veikloje; reikalauja, kad Komisija pateiktų Parlamentui ir Tarybai susitarimo taikymo ataskaitą paskutiniais Protokolo taikymo metais ir prieš pradedant derybas dėl susitarimo atnaujinimo;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Grenlandijos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Grenlandijos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/208 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/208

---

P7_TA(2012)0417

ES piliečių, gyvenančių valstybėje narėje ir nesančių šios valstybės piliečiais, teisė būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus *

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios 1993 m. gruodžio 6 d. Direktyvą 93/109/EB, nustatančią išsamias priemones Sąjungos piliečiams, gyvenantiems valstybėje narėje ir nesantiems šios valstybės piliečiais, naudotis teise būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus, projekto (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: atnaujintas konsultavimasis)

(2015/C 419/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (13634/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (13634/2012),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2006)0791), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2006)0791),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 26 d. priimtą poziciją (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 26 d. priimtą poziciją (1),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 22 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0293/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 22 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0293/2012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, 59 straipsnio 3 dalį ir 46 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, 59 straipsnio 3 dalį ir 46 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0352/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0352/2012),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos projektui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 219 E, 2008 8 28, p. 193.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/208 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/208

---

P7_TA(2012)0424

Dviračių, triračių ir keturračių transporto priemonių patvirtinimas ir rinkos priežiūra ***I

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl dviračių ir triračių transporto priemonių bei keturračių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2015/C 419/39)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0542), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0542),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0317/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0317/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2011 m. sausio 19 d. nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2011 m. sausio 19 d. nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 28 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 28 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A7-0445/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A7-0445/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina savo pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina savo pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 84, 2011 3 17, p. 30.

---

P7_TC1-COD(2010)0271

Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl dviračių ir triračių transporto priemonių bei keturračių patvirtinimo ir rinkos priežiūros

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 168/2013.)

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/209 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/209

---

P7_TA(2012)0425

Žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimas ***I

2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2015/C 419/40)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0395), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0395),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0204/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0204/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 9 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 9 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 28 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 28 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7-0446/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7-0446/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 54, 2011 2 19, p. 42.

---

P7_TC1-COD(2010)0212

Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 167/2013.)

---

2012 m. lapkričio 21 d., trečiadienis

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/211 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/211

---

P7_TA(2012)0432

Naujo Komisijos nario skyrimas

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tonio Borg skyrimo Komisijos nariu patvirtinimo

(2015/C 419/41)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 246 straipsnio antrą pastraipą ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 246 straipsnio antrą pastraipą ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių 6 punktą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių 6 punktą (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos nario John Dalli 2012 m. spalio 16 d. įteiktą atsistatydinimo pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos nario John Dalli 2012 m. spalio 16 d. įteiktą atsistatydinimo pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2012 m. spalio 25 d. laišką, kuriuo Taryba konsultavosi su Parlamentu dėl sprendimo dėl Tonio Borg skyrimo Komisijos nariu, kurį Taryba turi priimti bendru sutarimu su Komisijos pirmininku, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2012 m. spalio 25 d. laišką, kuriuo Taryba konsultavosi su Parlamentu dėl sprendimo dėl Tonio Borg skyrimo Komisijos nariu, kurį Taryba turi priimti bendru sutarimu su Komisijos pirmininku,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 13 d. Tonio Borg klausymą, kurį surengė Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas kartu su Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetu bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetu, ir po to klausymo parengtą vertinimo pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 13 d. Tonio Borg klausymą, kurį surengė Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas kartu su Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetu bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetu, ir po to klausymo parengtą vertinimo pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnį ir XVII priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnį ir XVII priedą,

| 1. | pritaria Tonio Borg skyrimui Komisijos nariu likusiam Komisijos kadencijos laikui iki 2014 m. spalio 31 d.; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tonio Borg skyrimui Komisijos nariu likusiam Komisijos kadencijos laikui iki 2014 m. spalio 31 d.;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/211 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/211

---

P7_TA(2012)0433

Taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projektas. ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas po žemės drebėjimo Emilijos-Romanijos regione (Italija) ir biudžeto eilutės pakeitimas, susijęs su parengiamaisiais veiksmais, skirtais Europos savanoriškos veiklos metams (2011)

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2012 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projekto, III skirsnis – Komisija (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD))

(2015/C 419/42)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1) (toliau – Finansinis Reglamentas), ypač į jo 37 ir 38 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1) (toliau – Finansinis Reglamentas), ypač į jo 37 ir 38 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2012 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2011 m. gruodžio 1 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2011 m. gruodžio 1 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl 2012 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 2/2012 projekto, III skirsnis – Europos Komisija (4), ir ypač į jos 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl 2012 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 2/2012 projekto, III skirsnis – Europos Komisija (4), ir ypač į jos 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą dėl asignavimų mokėjimams, dėl kurių sutarė visos trys institucijos 2012 m. biudžeto procedūros metu; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą dėl asignavimų mokėjimams, dėl kurių sutarė visos trys institucijos 2012 m. biudžeto procedūros metu;

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2012 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projektą, kurį Komisija pateikė 2012 m. rugsėjo 19 d. (COM(2012)0536), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2012 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projektą, kurį Komisija pateikė 2012 m. rugsėjo 19 d. (COM(2012)0536),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projekto, kurią Taryba priėmė 2012 m. lapkričio 20 d. (16398/2012 – C7-0383/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projekto, kurią Taryba priėmė 2012 m. lapkričio 20 d. (16398/2012 – C7-0383/2012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b ir 75e straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b ir 75e straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0381/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0381/2012),

| A. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projekte numatyta iš ES solidarumo fondo (toliau – ESSF) panaudoti 67 0 1 92  359 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų, kurie susiję su keliais žemės drebėjimais 2012 m. gegužės mėn. Italijos Emilijos-Romanijos regione; |
| --- | --- |

A.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projekte numatyta iš ES solidarumo fondo (toliau – ESSF) panaudoti 67 0 1 92  359 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų, kurie susiję su keliais žemės drebėjimais 2012 m. gegužės mėn. Italijos Emilijos-Romanijos regione;

| B. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projekto tikslas – formaliai įrašyti šį dalinį biudžeto pataisymą į 2012 m. biudžetą ir pakeisti biudžeto eilutę 16 05 03 01 – Parengiamieji veiksmai. Europos savanoriškos veiklos metai (2011 m.), vietoje brūkšnio mokėjimų skiltyje įrašant simbolinį įrašą (p. m.) tam, kad būtų galima atlikti galutinius mokėjimus; |
| --- | --- |

B.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projekto tikslas – formaliai įrašyti šį dalinį biudžeto pataisymą į 2012 m. biudžetą ir pakeisti biudžeto eilutę 16 05 03 01 – Parengiamieji veiksmai. Europos savanoriškos veiklos metai (2011 m.), vietoje brūkšnio mokėjimų skiltyje įrašant simbolinį įrašą (p. m.) tam, kad būtų galima atlikti galutinius mokėjimus;

| C. | kadangi Komisijos pateiktame Taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projekte siūloma padidinti mokėjimų asignavimų lygį, atsižvelgiant į bendrą mokėjimų asignavimų trūkumą 2012 m.; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisijos pateiktame Taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projekte siūloma padidinti mokėjimų asignavimų lygį, atsižvelgiant į bendrą mokėjimų asignavimų trūkumą 2012 m.;

| D. | kadangi savo 2012 m. birželio 12 d. rezoliucijoje dėl Tarybos pozicijos dėl Taisomojo biudžeto Nr. 2/2012 projekto, susijusioje su kitu ESSF lėšų mobilizavimu, Parlamentas labai apgailestavo dėl konkretaus ESSF lėšų mobilizavimo atvejo, kai kita biudžeto valdymo institucija, savaip interpretuodama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Protokolą Nr. 1, tik po 8 savaičių priėmė savo poziciją (terminas, nustatytas nacionalinių parlamentų informavimui), |
| --- | --- |

D.

kadangi savo 2012 m. birželio 12 d. rezoliucijoje dėl Tarybos pozicijos dėl Taisomojo biudžeto Nr. 2/2012 projekto, susijusioje su kitu ESSF lėšų mobilizavimu, Parlamentas labai apgailestavo dėl konkretaus ESSF lėšų mobilizavimo atvejo, kai kita biudžeto valdymo institucija, savaip interpretuodama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Protokolą Nr. 1, tik po 8 savaičių priėmė savo poziciją (terminas, nustatytas nacionalinių parlamentų informavimui),

| 1. | atkreipia dėmesį į Taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projektą, kurį pateikė Komisija; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į Taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projektą, kurį pateikė Komisija;

| 2. | mano, kad labai svarbu iš ESSF greitai suteikti finansinę pagalbą nukentėjusiems nuo stichinių nelaimių, ir todėl palankiai vertina tai, kad Italijos valdžios institucijos skubiai pateikė paraišką dėl finansinės pagalbos iš ESSF, taip pat tai, kad Komisija greitai pateikė pasiūlymą dėl ESSF lėšų mobilizavimo; |
| --- | --- |

2.

mano, kad labai svarbu iš ESSF greitai suteikti finansinę pagalbą nukentėjusiems nuo stichinių nelaimių, ir todėl palankiai vertina tai, kad Italijos valdžios institucijos skubiai pateikė paraišką dėl finansinės pagalbos iš ESSF, taip pat tai, kad Komisija greitai pateikė pasiūlymą dėl ESSF lėšų mobilizavimo;

| 3. | ragina visus suinteresuotus subjektus valstybėse narėse, t. y. ir vietos, ir regionų lygmenimis, ir nacionalines institucijas toliau gerinti poreikių įvertinimą ir ESSF galimo panaudojimo koordinavimą ateityje siekiant kiek įmanoma greičiau mobilizuoti ESSF lėšas; |
| --- | --- |

3.

ragina visus suinteresuotus subjektus valstybėse narėse, t. y. ir vietos, ir regionų lygmenimis, ir nacionalines institucijas toliau gerinti poreikių įvertinimą ir ESSF galimo panaudojimo koordinavimą ateityje siekiant kiek įmanoma greičiau mobilizuoti ESSF lėšas;

| 4. | dar kartą primygtinai pakartoja savo raginimą Tarybai be reikalo neatidėlioti savo sprendimo dėl tokio svarbaus ir skubaus klausimo ir netrukdyti pastangoms greičiau teikti Sąjungos pagalbą; |
| --- | --- |

4.

dar kartą primygtinai pakartoja savo raginimą Tarybai be reikalo neatidėlioti savo sprendimo dėl tokio svarbaus ir skubaus klausimo ir netrukdyti pastangoms greičiau teikti Sąjungos pagalbą;

| 5. | primena, kad ankstesnio ESSF lėšų mobilizavimo atveju (Taisomasis biudžetas Nr. 2/2012, dėl 2011 m. spalio mėn. potvynių Ligūrijoje ir Toskanoje) biudžeto valdymo institucijai nereikėjo numatyti naujų lėšų, nes prašoma suma buvo perkelta iš tam tikrų nenumatytų šaltinių; pabrėžia, kad dėl dabartinio mokėjimų asignavimų trūkumo, kurį jau patiria daugelis programų, ypač tos, kurios labai susijusios su Europos Vadovų Tarybos 2012 m. birželio 29 d. patvirtinto Susitarimo dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo įgyvendinimu, šiuo atveju visiškai neįmanoma numatyti tokio perkėlimo; |
| --- | --- |

5.

primena, kad ankstesnio ESSF lėšų mobilizavimo atveju (Taisomasis biudžetas Nr. 2/2012, dėl 2011 m. spalio mėn. potvynių Ligūrijoje ir Toskanoje) biudžeto valdymo institucijai nereikėjo numatyti naujų lėšų, nes prašoma suma buvo perkelta iš tam tikrų nenumatytų šaltinių; pabrėžia, kad dėl dabartinio mokėjimų asignavimų trūkumo, kurį jau patiria daugelis programų, ypač tos, kurios labai susijusios su Europos Vadovų Tarybos 2012 m. birželio 29 d. patvirtinto Susitarimo dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo įgyvendinimu, šiuo atveju visiškai neįmanoma numatyti tokio perkėlimo;

| 6. | patvirtina Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projekto be pakeitimų; |
| --- | --- |

6.

patvirtina Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 5/2012 projekto be pakeitimų;

| 7. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 5/2012 buvo galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 5/2012 buvo galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(2)  OL L 56, 2012 2 29.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0232.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/213 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/213

---

P7_TA(2012)0434

ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas – žemės drebėjimai Italijoje

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD))

(2015/C 419/43)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0538 – C7-0300/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0538 – C7-0300/2012),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 26 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 26 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (2),

| — | atsižvelgdamas į bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaraciją, priimtą per 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdį dėl Solidarumo fondo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaraciją, priimtą per 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdį dėl Solidarumo fondo,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0380/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0380/2012),

| 1. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

1.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 2. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos Pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos Pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2013/108/ES.)

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/214 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/214

---

P7_TA(2012)0435

Susitarimų, ES sudarytų po derybų pagal GATT 1994 m. susitarimo XXVIII straipsnį, įgyvendinimas ***I

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Susitarimų, ES sudarytų po derybų pagal 1994 m. GATT XXVIII straipsnį, įgyvendinimo, kuriuo iš dalies keičiamas ir papildomas Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2015/C 419/44)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0115), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0115),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0079/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0079/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 19 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 19 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7-0351/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7-0351/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2012)0054

Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl Susitarimo pasikeičiant laiškais tarp Europos Sąjungos ir Brazilijos pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXVIII straipsnį dėl ES sąraše, pridedamame prie 1994 m. GATT, nurodytai perdirbtai paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimo, ir dėl Susitarimo pasikeičiant laiškais tarp Europos Sąjungos ir Tailando pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXVIII straipsnį dėl ES sąraše, pridedamame prie 1994 m. GATT, nurodytai perdirbtai paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimo, įgyvendinimo, ir kuriuo iš dalies keičiamas ir papildomas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1218/2012.)

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/215 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/215

---

P7_TA(2012)0436

Tarifinės kvotos, taikomos iš Rusijos į ES eksportuojamai medienai ***I

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarifinių kvotų, taikomų iš Rusijos Federacijos į Europos Sąjungą eksportuojamai medienai, skyrimo (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2015/C 419/45)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0449), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0449),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0215/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0215/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 19 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 19 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7-0329/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7-0329/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2012)0217

Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl tarifinių kvotų, taikomų iš Rusijos Federacijos į Europos Sąjungą eksportuojamai medienai, skyrimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1217/2012.)

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/216 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/216

---

P7_TA(2012)0437

ES ir Brazilijos bei ES ir Tailando susitarimų dėl perdirbtai paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimas ***

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo pasikeičiant laiškais tarp Europos Sąjungos ir Brazilijos pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXVIII straipsnį dėl ES sąraše, pridedamame prie 1994 m. GATT, nurodytai perdirbtai paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimo, ir dėl Susitarimo pasikeičiant laiškais tarp Europos Sąjungos ir Tailando pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXVIII straipsnį dėl ES sąraše, pridedamame prie 1994 m. GATT, nurodytai perdirbtai paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimo, sudarymo projekto (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2015/C 419/46)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07883/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07883/2012),

| — | atsižvelgdamas į Susitarimo pasikeičiant laiškais tarp Europos Sąjungos ir Brazilijos pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXVIII straipsnį dėl ES sąraše, pridedamame prie 1994 m. GATT, nurodytai perdirbtai paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimo projektą (07884/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Susitarimo pasikeičiant laiškais tarp Europos Sąjungos ir Brazilijos pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXVIII straipsnį dėl ES sąraše, pridedamame prie 1994 m. GATT, nurodytai perdirbtai paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimo projektą (07884/2012),

| — | atsižvelgdamas į Susitarimo pasikeičiant laiškais tarp Europos Sąjungos ir Tailando pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXVIII straipsnį dėl ES sąraše, pridedamame prie 1994 m. GATT, nurodytai perdirbtai paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimo projektą (07885/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Susitarimo pasikeičiant laiškais tarp Europos Sąjungos ir Tailando pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXVIII straipsnį dėl ES sąraše, pridedamame prie 1994 m. GATT, nurodytai perdirbtai paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimo projektą (07885/2012),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0171/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0171/2012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0350/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0350/2012),

| 1. | pritaria susitarimų sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimų sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių, Brazilijos Federacinės Respublikos bei Tailando Karalystės vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių, Brazilijos Federacinės Respublikos bei Tailando Karalystės vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/217 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/217

---

P7_TA(2012)0438

Dalinis Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų ir Izraelio asociaciją, 1 ir 2 protokolų priedų keitimas ***

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Izraelio Valstybės susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriuo iš dalies keičiami Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės asociaciją, 1 ir 2 protokolų priedai, sudarymo projekto (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2015/C 419/47)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07433/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07433/2012),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Izraelio Valstybės susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriuo iš dalies keičiami Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jos valstybių narių ir Izraelio Valstybės asociaciją, 1 ir 2 protokolų priedai, projektą (07470/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Izraelio Valstybės susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriuo iš dalies keičiami Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jos valstybių narių ir Izraelio Valstybės asociaciją, 1 ir 2 protokolų priedai, projektą (07470/2012),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0157/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0157/2012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0318/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0318/2012),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Izraelio Valstybės vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Izraelio Valstybės vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/217 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/217

---

P7_TA(2012)0439

ES ir Rusijos susitarimas dėl eksportuojamai medienai taikomų tarifinių kvotų administravimo ***

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos susitarimo pasikeičiant laiškais, susijusio su iš Rusijos Federacijos į Europos Sąjungą eksportuojamai medienai taikomų tarifinių kvotų administravimu, ir Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės protokolo dėl techninių sąlygų pagal tą susitarimą sudarymo projekto (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2015/C 419/48)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (16775/1/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (16775/1/2011),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos susitarimo pasikeičiant laiškais, susijusio su iš Rusijos Federacijos į Europos Sąjungą eksportuojamai medienai taikomų tarifinių kvotų administravimu, projektą (16776/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos susitarimo pasikeičiant laiškais, susijusio su iš Rusijos Federacijos į Europos Sąjungą eksportuojamai medienai taikomų tarifinių kvotų administravimu, projektą (16776/2011),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0515/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0515/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0177/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0177/2012),

| 1. | pritaria susitarimo ir protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo ir protokolo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Rusijos Federacijos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Rusijos Federacijos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/218 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/218

---

P7_TA(2012)0440

Perėjimas iš Šengeno informacinės sistemos (SIS + 1) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) (įskaitant Jungtinę Karalystę ir Airiją) *

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS + 1) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) projekto (nauja redakcija) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE))

(Konsultavimosi procedūra: nauja redakcija)

(2015/C 419/49)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (11142/1/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (11142/1/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 74 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0330/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 74 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0330/2012),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2012 m. spalio 12 d. laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalį pateiktą Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2012 m. spalio 12 d. laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalį pateiktą Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87, 55 straipsnius ir 46 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87, 55 straipsnius ir 46 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0368/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0368/2012),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, nagrinėjamame pasiūlyme nėra jokių esminių pakeitimų, išskyrus tuos, kurie kaip tokie nurodyti pasiūlyme, ir kadangi, kai tai susiję su nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir šių pakeitimų kodifikavimu, pagal pasiūlymą numatytas nesudėtingas esamų tekstų kodifikavimas visiškai nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, nagrinėjamame pasiūlyme nėra jokių esminių pakeitimų, išskyrus tuos, kurie kaip tokie nurodyti pasiūlyme, ir kadangi, kai tai susiję su nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir šių pakeitimų kodifikavimu, pagal pasiūlymą numatytas nesudėtingas esamų tekstų kodifikavimas visiškai nekeičiant jų esmės;

| 1. | pritaria Tarybos projektui su pritaikymais, padarytais atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas, su toliau nurodytais pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos projektui su pritaikymais, padarytais atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas, su toliau nurodytais pakeitimais;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti savo projektą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti savo projektą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas 1

Reglamento projektas

6 konstatuojamoji dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | SIS II kūrimas turėtų būti tęsiamas ir turėtų būti užbaigtas
  pagal SIS II bendrą tvarkaraštį, kurį Taryba patvirtino 2008 m. birželio 6 d. ir kuris vėliau iš dalies pakeistas 2009 m. spalio mėn., vadovaujantis 2009 m. birželio 4 d. priimtomis TVR tarybos gairėmis. Dabartinę SIS II bendro tvarkaraščio versiją Komisija pateikė Tarybai ir Europos Parlamentui 2010 m. spalio mėn.
  ; |

Tarybos projektas

Pakeitimas

(6)

SIS II kūrimas turėtų būti tęsiamas ir turėtų būti užbaigtas
  pagal SIS II bendrą tvarkaraštį, kurį Taryba patvirtino 2008 m. birželio 6 d. ir kuris vėliau iš dalies pakeistas 2009 m. spalio mėn., vadovaujantis 2009 m. birželio 4 d. priimtomis TVR tarybos gairėmis. Dabartinę SIS II bendro tvarkaraščio versiją Komisija pateikė Tarybai ir Europos Parlamentui 2010 m. spalio mėn.
  ;

| (6) | SIS II kūrimas turėtų būti tęsiamas ir turėtų būti užbaigtas
  vėliausiai 2013 m. birželio 30 d.
  ; |
| --- | --- |

(6)

SIS II kūrimas turėtų būti tęsiamas ir turėtų būti užbaigtas
  vėliausiai 2013 m. birželio 30 d.
  ;

Pakeitimas 2

Reglamento projektas

16 konstatuojamoji dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | siekiant paremti valstybes nares, kad jos rinktųsi palankiausią techninį ir finansinį sprendimą, Komisija turėtų nedelsdama inicijuoti šio reglamento pritaikymą siūlydama perėjimo teisinę tvarką, kuri geriau atitiktų techninį perėjimo požiūrį, apibrėžtą SIS projekto perėjimo plane (toliau – perėjimo planas), kurį priėmė Komisija po teigiamo balsavimo SIS-VIS komitete 2011 m. vasario 23 d.; |

Tarybos projektas

Pakeitimas

(16)

siekiant paremti valstybes nares, kad jos rinktųsi palankiausią techninį ir finansinį sprendimą, Komisija turėtų nedelsdama inicijuoti šio reglamento pritaikymą siūlydama perėjimo teisinę tvarką, kuri geriau atitiktų techninį perėjimo požiūrį, apibrėžtą SIS projekto perėjimo plane (toliau – perėjimo planas), kurį priėmė Komisija po teigiamo balsavimo SIS-VIS komitete 2011 m. vasario 23 d.;

Išbraukta.

Pakeitimas 3

Reglamento projektas

17 konstatuojamoji dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | perėjimo plane nustatyta
  , kad perkėlimo laikotarpiu visos valstybės narės nuosekliai individualia tvarka perkels nacionalines sistemas iš SIS 1+ į SIS II. Techniniu požiūriu pageidautina, kad perkėlimą atlikusios valstybės narės galėtų naudotis visomis SIS II funkcijomis nuo perkėlimo momento ir neturėtų laukti, kol į SIS II persikels kitos valstybės narės. Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimą 2007/533/TVR reikia taikyti nuo tos dienos, kai perkėlimą inicijuos pirma valstybė narė. Dėl priežasčių, susijusių su teisiniu tikrumu, perėjimas turėtų trukti kuo trumpiau ir ne daugiau kaip 12 valandų. Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimo 2007/533/TVR taikymas netrukdo į SIS II dar nepersikėlusioms arba vėluojančioms tą padaryti dėl techninių priežasčių valstybėms narėms intensyvaus stebėjimo laikotarpiu naudotis SIS II funkcijomis, kurios sutampa su SIS 1+ funkcijomis. Siekiant taikyti vienodus perspėjimų, duomenų tvarkymo ir duomenų apsaugos standartus ir sąlygas visose valstybėse narėse, SIS veiklai, vykdomai valstybėse narėse, kurios dar neperėjo prie šios sistemos, būtina taikyti teisinę SIS II sistemą; |

Tarybos projektas

Pakeitimas

(17)

perėjimo plane nustatyta
  , kad perkėlimo laikotarpiu visos valstybės narės nuosekliai individualia tvarka perkels nacionalines sistemas iš SIS 1+ į SIS II. Techniniu požiūriu pageidautina, kad perkėlimą atlikusios valstybės narės galėtų naudotis visomis SIS II funkcijomis nuo perkėlimo momento ir neturėtų laukti, kol į SIS II persikels kitos valstybės narės. Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimą 2007/533/TVR reikia taikyti nuo tos dienos, kai perkėlimą inicijuos pirma valstybė narė. Dėl priežasčių, susijusių su teisiniu tikrumu, perėjimas turėtų trukti kuo trumpiau ir ne daugiau kaip 12 valandų. Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimo 2007/533/TVR taikymas netrukdo į SIS II dar nepersikėlusioms arba vėluojančioms tą padaryti dėl techninių priežasčių valstybėms narėms intensyvaus stebėjimo laikotarpiu naudotis SIS II funkcijomis, kurios sutampa su SIS 1+ funkcijomis. Siekiant taikyti vienodus perspėjimų, duomenų tvarkymo ir duomenų apsaugos standartus ir sąlygas visose valstybėse narėse, SIS veiklai, vykdomai valstybėse narėse, kurios dar neperėjo prie šios sistemos, būtina taikyti teisinę SIS II sistemą;

| (17) | numatoma
  , kad perkėlimo laikotarpiu visos valstybės narės nuosekliai individualia tvarka perkels nacionalines sistemas iš SIS 1+ į SIS II. Techniniu požiūriu pageidautina, kad perkėlimą atlikusios valstybės narės galėtų naudotis visomis SIS II funkcijomis nuo perkėlimo momento ir neturėtų laukti, kol į SIS II persikels kitos valstybės narės. Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimą 2007/533/TVR reikia taikyti nuo tos dienos, kai perkėlimą inicijuos pirma valstybė narė. Dėl priežasčių, susijusių su teisiniu tikrumu, perėjimas turėtų trukti kuo trumpiau ir ne daugiau kaip 12 valandų. Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimo 2007/533/TVR taikymas netrukdo į SIS II dar nepersikėlusioms arba vėluojančioms tą padaryti dėl techninių priežasčių valstybėms narėms intensyvaus stebėjimo laikotarpiu naudotis SIS II funkcijomis, kurios sutampa su SIS 1+ funkcijomis. Siekiant taikyti vienodus perspėjimų, duomenų tvarkymo ir duomenų apsaugos standartus ir sąlygas visose valstybėse narėse, SIS veiklai, vykdomai valstybėse narėse, kurios dar neperėjo prie šios sistemos, būtina taikyti teisinę SIS II sistemą; |
| --- | --- |

(17)

numatoma
  , kad perkėlimo laikotarpiu visos valstybės narės nuosekliai individualia tvarka perkels nacionalines sistemas iš SIS 1+ į SIS II. Techniniu požiūriu pageidautina, kad perkėlimą atlikusios valstybės narės galėtų naudotis visomis SIS II funkcijomis nuo perkėlimo momento ir neturėtų laukti, kol į SIS II persikels kitos valstybės narės. Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimą 2007/533/TVR reikia taikyti nuo tos dienos, kai perkėlimą inicijuos pirma valstybė narė. Dėl priežasčių, susijusių su teisiniu tikrumu, perėjimas turėtų trukti kuo trumpiau ir ne daugiau kaip 12 valandų. Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimo 2007/533/TVR taikymas netrukdo į SIS II dar nepersikėlusioms arba vėluojančioms tą padaryti dėl techninių priežasčių valstybėms narėms intensyvaus stebėjimo laikotarpiu naudotis SIS II funkcijomis, kurios sutampa su SIS 1+ funkcijomis. Siekiant taikyti vienodus perspėjimų, duomenų tvarkymo ir duomenų apsaugos standartus ir sąlygas visose valstybėse narėse, SIS veiklai, vykdomai valstybėse narėse, kurios dar neperėjo prie šios sistemos, būtina taikyti teisinę SIS II sistemą;

Pakeitimas 4

Reglamento projektas

19 konstatuojamoji dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR numatyta, kad centrinėje SIS II, vadovaujantis sąnaudų ir naudos analize, būtų taikomos geriausios turimos technologijos. 2009 m. birželio 4—5 d. Tarybos išvadų dėl tolesnių SIS II įgyvendinimo gairių priede nustatytos gairės, kurių turėtų būti laikomasi toliau įgyvendinant dabartinį SIS II projektą. Lygiagrečiai buvo atliktas tyrimas dėl galimybės parengti alternatyvų techninį scenarijų, pagal kurį SIS II būtų vystoma plėtojant SIS 1+ (SIS 1+ RE) ir kuris būtų naudojamas kaip nenumatytų atvejų planas tuo atveju, jeigu bandymų metu paaiškėtų, kad gairėse nurodyti reikalavimai neįgyvendinti. Remdamasi šiais kriterijais, Taryba gali nuspręsti paprašyti Komisijos pereiti prie alternatyvaus techninio scenarijaus; |

Tarybos projektas

Pakeitimas

(19)

Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR numatyta, kad centrinėje SIS II, vadovaujantis sąnaudų ir naudos analize, būtų taikomos geriausios turimos technologijos. 2009 m. birželio 4—5 d. Tarybos išvadų dėl tolesnių SIS II įgyvendinimo gairių priede nustatytos gairės, kurių turėtų būti laikomasi toliau įgyvendinant dabartinį SIS II projektą. Lygiagrečiai buvo atliktas tyrimas dėl galimybės parengti alternatyvų techninį scenarijų, pagal kurį SIS II būtų vystoma plėtojant SIS 1+ (SIS 1+ RE) ir kuris būtų naudojamas kaip nenumatytų atvejų planas tuo atveju, jeigu bandymų metu paaiškėtų, kad gairėse nurodyti reikalavimai neįgyvendinti. Remdamasi šiais kriterijais, Taryba gali nuspręsti paprašyti Komisijos pereiti prie alternatyvaus techninio scenarijaus;

| (19) | Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR numatyta, kad centrinėje SIS II, vadovaujantis sąnaudų ir naudos analize, būtų taikomos geriausios turimos technologijos. 2009 m. birželio 4—5 d. Tarybos išvadų dėl tolesnių SIS II įgyvendinimo gairių priede nustatytos gairės, kurių turėtų būti laikomasi toliau įgyvendinant dabartinį SIS II projektą. Lygiagrečiai buvo atliktas tyrimas dėl galimybės parengti alternatyvų techninį scenarijų, pagal kurį SIS II būtų vystoma plėtojant SIS 1+ (SIS 1+ RE) ir kuris būtų naudojamas kaip nenumatytų atvejų planas tuo atveju, jeigu bandymų metu paaiškėtų, kad gairėse nurodyti reikalavimai neįgyvendinti. Remdamasi šiais kriterijais, Taryba gali nuspręsti paprašyti Komisijos pereiti prie alternatyvaus techninio scenarijaus.
  Tokiu atveju Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl šio reglamento persvarstymo
  ; |
| --- | --- |

(19)

Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR numatyta, kad centrinėje SIS II, vadovaujantis sąnaudų ir naudos analize, būtų taikomos geriausios turimos technologijos. 2009 m. birželio 4—5 d. Tarybos išvadų dėl tolesnių SIS II įgyvendinimo gairių priede nustatytos gairės, kurių turėtų būti laikomasi toliau įgyvendinant dabartinį SIS II projektą. Lygiagrečiai buvo atliktas tyrimas dėl galimybės parengti alternatyvų techninį scenarijų, pagal kurį SIS II būtų vystoma plėtojant SIS 1+ (SIS 1+ RE) ir kuris būtų naudojamas kaip nenumatytų atvejų planas tuo atveju, jeigu bandymų metu paaiškėtų, kad gairėse nurodyti reikalavimai neįgyvendinti. Remdamasi šiais kriterijais, Taryba gali nuspręsti paprašyti Komisijos pereiti prie alternatyvaus techninio scenarijaus.
  Tokiu atveju Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl šio reglamento persvarstymo
  ;

Pakeitimas 5

Reglamento projektas

31 konstatuojamoji dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas yra atsakingas už Reglamento (EB) Nr. 45/2001 taikymo stebėjimą ir užtikrinimą ir jis yra kompetentingas prižiūrėti Sąjungos institucijų ir įstaigų veiksmus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu. Šiuo reglamentu nedaroma poveikio konkrečioms Šengeno konvencijos ir Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 bei Sprendimo 2007/533/TVR nuostatoms, susijusioms su asmens duomenų apsauga ir saugumu; |

Tarybos projektas

Pakeitimas

(31)

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas yra atsakingas už Reglamento (EB) Nr. 45/2001 taikymo stebėjimą ir užtikrinimą ir jis yra kompetentingas prižiūrėti Sąjungos institucijų ir įstaigų veiksmus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu. Šiuo reglamentu nedaroma poveikio konkrečioms Šengeno konvencijos ir Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 bei Sprendimo 2007/533/TVR nuostatoms, susijusioms su asmens duomenų apsauga ir saugumu;

| (31) | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas yra atsakingas už Reglamento (EB) Nr. 45/2001 taikymo stebėjimą ir užtikrinimą ir jis yra kompetentingas prižiūrėti Sąjungos institucijų ir įstaigų veiksmus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu.
  Iki SIS II teisinės sistemos įsigaliojimo už dabartinės SIS 1+ techninio palaikymo funkcijos priežiūrą yra atsakinga jungtinė priežiūros institucija. Nacionalinės priežiūros institucijos yra atsakingos už SIS 1+ duomenų tvarkymo jų atitinkamos valstybės narės teritorijoje priežiūrą ir išliks atsakingos už SIS II asmens duomenų tvarkymo teisėtumo stebėjimą valstybių narių teritorijoje.
  Šiuo reglamentu nedaroma poveikio konkrečioms Šengeno konvencijos ir Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 bei Sprendimo 2007/533/TVR nuostatoms, susijusioms su asmens duomenų apsauga ir saugumu.
  Pagal SIS II teisinę sistemą numatyta, kad nacionalinės priežiūros institucijos ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas užtikrina koordinuotą SIS II priežiūrą
  ; |
| --- | --- |

(31)

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas yra atsakingas už Reglamento (EB) Nr. 45/2001 taikymo stebėjimą ir užtikrinimą ir jis yra kompetentingas prižiūrėti Sąjungos institucijų ir įstaigų veiksmus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu.
  Iki SIS II teisinės sistemos įsigaliojimo už dabartinės SIS 1+ techninio palaikymo funkcijos priežiūrą yra atsakinga jungtinė priežiūros institucija. Nacionalinės priežiūros institucijos yra atsakingos už SIS 1+ duomenų tvarkymo jų atitinkamos valstybės narės teritorijoje priežiūrą ir išliks atsakingos už SIS II asmens duomenų tvarkymo teisėtumo stebėjimą valstybių narių teritorijoje.
  Šiuo reglamentu nedaroma poveikio konkrečioms Šengeno konvencijos ir Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 bei Sprendimo 2007/533/TVR nuostatoms, susijusioms su asmens duomenų apsauga ir saugumu.
  Pagal SIS II teisinę sistemą numatyta, kad nacionalinės priežiūros institucijos ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas užtikrina koordinuotą SIS II priežiūrą
  ;

Pakeitimas 6

Reglamento projektas

43 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (43a) | šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, dalyvaujant Bulgarijai ir Rumunijai pagal 2005 m. Stojimo sutarties 4 straipsnio 2 dalį ir 2010 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimą 2010/365/ES dėl Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje (2); |

Tarybos projektas

Pakeitimas

(43a)

šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, dalyvaujant Bulgarijai ir Rumunijai pagal 2005 m. Stojimo sutarties 4 straipsnio 2 dalį ir 2010 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimą 2010/365/ES dėl Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje (2);

Pakeitimas 7

Reglamento projektas

7 straipsnio 6 dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   1–3 dalyse nurodytą veiklą koordinuoja Komisija ir SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, veikdamos Taryboje. | 6.   1–3 dalyse nurodytą veiklą koordinuoja Komisija ir SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, veikdamos Taryboje.
  Europos Parlamentas nuolat informuojamas apie šią veiklą. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

6.   1–3 dalyse nurodytą veiklą koordinuoja Komisija ir SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, veikdamos Taryboje.

6.   1–3 dalyse nurodytą veiklą koordinuoja Komisija ir SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, veikdamos Taryboje.
  Europos Parlamentas nuolat informuojamas apie šią veiklą.

Pakeitimas 8

Reglamento projektas

11 straipsnio - 1 dalis (nauja)

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Prieš pradedant perėjimo procesą, valstybės narės patikrina, ar visi asmens duomenys, kuriuos ketinama perkelti į SIS II, yra tikslūs, atnaujinti ir teisėti, kaip nustatyta pagal Sprendimą 2007/533/TVR. |
| | Visi duomenys, kurių neįmanoma patikrinti prieš pradedant perėjimą, patikrinami daugiausia per šešis mėnesius nuo perėjimo proceso pradžios. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

-1.
     
  Prieš pradedant perėjimo procesą, valstybės narės patikrina, ar visi asmens duomenys, kuriuos ketinama perkelti į SIS II, yra tikslūs, atnaujinti ir teisėti, kaip nustatyta pagal Sprendimą 2007/533/TVR.

Visi duomenys, kurių neįmanoma patikrinti prieš pradedant perėjimą, patikrinami daugiausia per šešis mėnesius nuo perėjimo proceso pradžios.

Pakeitimas 9

Reglamento projektas

11 straipsnio 1 dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kad būtų pereita iš C.SIS į centrinę SIS II, Prancūzija rūpinasi SIS 1+ duomenų bazės veikimu, o Komisija įkelia SIS 1+ duomenų bazę į centrinę SIS II. Šengeno konvencijos 113 straipsnio 2 dalyje nurodyti SIS 1+ duomenų bazės duomenys neperkeliami į centrinę SIS II . | 1.   Kad būtų pereita iš C.SIS į centrinę SIS II, Prancūzija rūpinasi SIS 1+ duomenų bazės veikimu, o Komisija įkelia SIS 1+ duomenų bazę į centrinę SIS II. Šengeno konvencijos 113 straipsnio 2 dalyje nurodyti SIS 1+ duomenų bazės duomenys neperkeliami į centrinę SIS II .
  Šie duomenys ištrinami vėliausiai praėjus mėnesiui nuo intensyvaus stebėjimo laikotarpio pabaigos. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

1.   Kad būtų pereita iš C.SIS į centrinę SIS II, Prancūzija rūpinasi SIS 1+ duomenų bazės veikimu, o Komisija įkelia SIS 1+ duomenų bazę į centrinę SIS II. Šengeno konvencijos 113 straipsnio 2 dalyje nurodyti SIS 1+ duomenų bazės duomenys neperkeliami į centrinę SIS II .

1.   Kad būtų pereita iš C.SIS į centrinę SIS II, Prancūzija rūpinasi SIS 1+ duomenų bazės veikimu, o Komisija įkelia SIS 1+ duomenų bazę į centrinę SIS II. Šengeno konvencijos 113 straipsnio 2 dalyje nurodyti SIS 1+ duomenų bazės duomenys neperkeliami į centrinę SIS II .
  Šie duomenys ištrinami vėliausiai praėjus mėnesiui nuo intensyvaus stebėjimo laikotarpio pabaigos.

Pakeitimas 10

Reglamento projektas

11 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Nacionalinės sistemos perėjimas iš SIS 1+ į SIS II prasideda nuo N.SIS II duomenų įkėlimo; N.SIS II turi sudaryti duomenų byla, nacionalinė kopija, kurią sudaro visa ar dalinė SIS II duomenų bazės kopija. | 3.   Nacionalinės sistemos perėjimas iš SIS 1+ į SIS II prasideda nuo N.SIS II duomenų įkėlimo; N.SIS II turi sudaryti duomenų byla, nacionalinė kopija, kurią sudaro visa ar dalinė SIS II duomenų bazės kopija.
  Valstybės narės užtikrina, kad visi į SIS II įkelti asmens duomenys būtų tikslūs, atnaujinti ir teisėti, kaip nustatyta pagal Sprendimą 2007/533/TVR. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

3.   Nacionalinės sistemos perėjimas iš SIS 1+ į SIS II prasideda nuo N.SIS II duomenų įkėlimo; N.SIS II turi sudaryti duomenų byla, nacionalinė kopija, kurią sudaro visa ar dalinė SIS II duomenų bazės kopija.

3.   Nacionalinės sistemos perėjimas iš SIS 1+ į SIS II prasideda nuo N.SIS II duomenų įkėlimo; N.SIS II turi sudaryti duomenų byla, nacionalinė kopija, kurią sudaro visa ar dalinė SIS II duomenų bazės kopija.
  Valstybės narės užtikrina, kad visi į SIS II įkelti asmens duomenys būtų tikslūs, atnaujinti ir teisėti, kaip nustatyta pagal Sprendimą 2007/533/TVR.

Pakeitimas 11

Reglamento projektas

11 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Remiantis valstybių narių ir atsakingų priežiūros institucijų teikiama informacija Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie perėjimo pabaigą, ypač apie valstybių narių perėjimą prie SIS II. Šioje ataskaitoje patvirtinama, ar perėjimas buvo atliktas visapusiškai laikantis šio reglamento centriniu bei nacionaliniu lygmenimis ir ar visu perėjimo laikotarpiu asmens duomenys buvo tvarkomi laikantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 bei 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (3). |

Tarybos projektas

Pakeitimas

4a.
     
  Remiantis valstybių narių ir atsakingų priežiūros institucijų teikiama informacija Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie perėjimo pabaigą, ypač apie valstybių narių perėjimą prie SIS II. Šioje ataskaitoje patvirtinama, ar perėjimas buvo atliktas visapusiškai laikantis šio reglamento centriniu bei nacionaliniu lygmenimis ir ar visu perėjimo laikotarpiu asmens duomenys buvo tvarkomi laikantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 bei 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (3).

Pakeitimas 12

Reglamento projektas

11 straipsnio 4 b dalis (nauja)

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Praėjus vienam mėnesiui nuo intensyvaus stebėjimo laikotarpio pabaigos SIS 1+ duomenų bazė, visi SIS 1+ duomenų bazėje laikomi duomenys neatsižvelgiant į jų laikmeną ar vietą, C.SIS, valstybių narių N.SIS ir visos jų kopijos visam laikui ištrinamos. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

4b.
     
  Praėjus vienam mėnesiui nuo intensyvaus stebėjimo laikotarpio pabaigos SIS 1+ duomenų bazė, visi SIS 1+ duomenų bazėje laikomi duomenys neatsižvelgiant į jų laikmeną ar vietą, C.SIS, valstybių narių N.SIS ir visos jų kopijos visam laikui ištrinamos.

Pakeitimas 13

Reglamento projektas

11 a straipsnis (naujas)

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11a straipsnis |
| | SIRENE biurų perkėlimas |
| | SIRENE biurų perkėlimas į S-TESTA tinklą vyksta tuo pat metu, kaip ir 11 straipsnio 3 dalyje nurodytas perėjimas, ir baigiamas iš karto po perkėlimo. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

11a straipsnis

SIRENE biurų perkėlimas

SIRENE biurų perkėlimas į S-TESTA tinklą vyksta tuo pat metu, kaip ir 11 straipsnio 3 dalyje nurodytas perėjimas, ir baigiamas iš karto po perkėlimo.

Pakeitimas 14

Reglamento projektas

12 straipsnio antra pastraipa

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai tik pirma valstybė narė N.SIS pakeičia N.SIS II, kaip nustatyta šio reglamento 11 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, taikomos Sprendimo 2007/533/TVR nuostatos. | Kai tik pirma valstybė narė N.SIS
  sėkmingai
  pakeičia N.SIS II, kaip nustatyta šio reglamento 11 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, taikomos Sprendimo 2007/533/TVR nuostatos. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

Kai tik pirma valstybė narė N.SIS pakeičia N.SIS II, kaip nustatyta šio reglamento 11 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, taikomos Sprendimo 2007/533/TVR nuostatos.

Kai tik pirma valstybė narė N.SIS
  sėkmingai
  pakeičia N.SIS II, kaip nustatyta šio reglamento 11 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, taikomos Sprendimo 2007/533/TVR nuostatos.

Pakeitimas 15

Reglamento projektas

15 straipsnio - 1 dalis (nauja)

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Be automatinės paieškos registravimo įrašų, valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad, vadovaujantis šiuo reglamentu, perėjimo proceso metu būtų visapusiškai paisoma taikomų duomenų apsaugos taisyklių ir kad centrinėje SIS II būtų tinkamai įrašytos 3 straipsnio f punkte ir 11 straipsnyje apibrėžtos užduotys. Registruojant tos veiklos įrašus pirmiausia užtikrinamas duomenų vientisumas ir teisėtumas perėjimo prie SIS II ir duomenų į ją perkėlimo proceso metu. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

-1.
     
  Be automatinės paieškos registravimo įrašų, valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad, vadovaujantis šiuo reglamentu, perėjimo proceso metu būtų visapusiškai paisoma taikomų duomenų apsaugos taisyklių ir kad centrinėje SIS II būtų tinkamai įrašytos 3 straipsnio f punkte ir 11 straipsnyje apibrėžtos užduotys. Registruojant tos veiklos įrašus pirmiausia užtikrinamas duomenų vientisumas ir teisėtumas perėjimo prie SIS II ir duomenų į ją perkėlimo proceso metu.

Pakeitimas 16

Reglamento projektas

15 straipsnio 4 dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Registravimo įrašuose nurodomi visų pirma duomenų perdavimo data ir laikas, duomenys, naudoti paieškai atlikti, nuorodos į perduotus duomenis bei kompetentingos institucijos, atsakingos už duomenų tvarkymą, pavadinimas. | 4.   Registravimo įrašuose nurodomi visų pirma duomenų perdavimo data ir laikas, duomenys, naudoti paieškai atlikti, nuorodos į perduotus duomenis bei kompetentingos institucijos, atsakingos už duomenų tvarkymą, pavadinimas
  , taip pat galutinio vartotojo vardas
  . |

Tarybos projektas

Pakeitimas

4.   Registravimo įrašuose nurodomi visų pirma duomenų perdavimo data ir laikas, duomenys, naudoti paieškai atlikti, nuorodos į perduotus duomenis bei kompetentingos institucijos, atsakingos už duomenų tvarkymą, pavadinimas.

4.   Registravimo įrašuose nurodomi visų pirma duomenų perdavimo data ir laikas, duomenys, naudoti paieškai atlikti, nuorodos į perduotus duomenis bei kompetentingos institucijos, atsakingos už duomenų tvarkymą, pavadinimas
  , taip pat galutinio vartotojo vardas
  .

Pakeitimas 17

Reglamento projektas

15 straipsnio 5 dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Įrašai gali būti naudojami tik 3 dalyje nurodytiems tikslams ir ištrinami anksčiausiai po vienerių metų ir vėliausiai po trejų metų nuo jų sukūrimo. | Šis pakeitimas tekstui lietuvių kalba įtakos neturi. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

5.   Įrašai gali būti naudojami tik 3 dalyje nurodytiems tikslams ir ištrinami anksčiausiai po vienerių metų ir vėliausiai po trejų metų nuo jų sukūrimo.

Šis pakeitimas tekstui lietuvių kalba įtakos neturi.

Pakeitimas 18

Reglamento projektas

15 straipsnio 7 dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Kompetentingos institucijos, atsakingos už paieškos teisėtumo tikrinimą, atliekančios duomenų tvarkymo teisėtumo stebėseną bei savikontrolę ir užtikrinančios tinkamą centrinės SIS II veikimą, duomenų vientisumą ir saugumą, joms paprašius turi prieigą prie šių įrašų savo užduočių atlikimo tikslais, neviršydamos savo kompetencijos. | 7.   Kompetentingos institucijos,
  nurodytos Sprendimo 2007/533/TVR 60 straipsnio 1 dalyje ir 61 straipsnio 1 dalyje,
  atsakingos už paieškos teisėtumo tikrinimą, atliekančios duomenų tvarkymo teisėtumo stebėseną bei savikontrolę ir užtikrinančios tinkamą centrinės SIS II veikimą, duomenų vientisumą ir saugumą,
  pagal Sprendimo 2007/533/TVR nuostatas
  joms paprašius turi galimybę pamatyti šiuos įrašus savo užduočių atlikimo tikslais, neviršydamos savo kompetencijos. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

7.   Kompetentingos institucijos, atsakingos už paieškos teisėtumo tikrinimą, atliekančios duomenų tvarkymo teisėtumo stebėseną bei savikontrolę ir užtikrinančios tinkamą centrinės SIS II veikimą, duomenų vientisumą ir saugumą, joms paprašius turi prieigą prie šių įrašų savo užduočių atlikimo tikslais, neviršydamos savo kompetencijos.

7.   Kompetentingos institucijos,
  nurodytos Sprendimo 2007/533/TVR 60 straipsnio 1 dalyje ir 61 straipsnio 1 dalyje,
  atsakingos už paieškos teisėtumo tikrinimą, atliekančios duomenų tvarkymo teisėtumo stebėseną bei savikontrolę ir užtikrinančios tinkamą centrinės SIS II veikimą, duomenų vientisumą ir saugumą,
  pagal Sprendimo 2007/533/TVR nuostatas
  joms paprašius turi galimybę pamatyti šiuos įrašus savo užduočių atlikimo tikslais, neviršydamos savo kompetencijos.

Pakeitimas 19

Reglamento projektas

15 straipsnio 7 a dalis (nauja)

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Visos duomenų apsaugos institucijos, atsakingos už SIS 1+ arba už SIS II, artimai dalyvauja visais perėjimo nuo SIS 1+ prie SIS II etapais. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

7a.
     
  Visos duomenų apsaugos institucijos, atsakingos už SIS 1+ arba už SIS II, artimai dalyvauja visais perėjimo nuo SIS 1+ prie SIS II etapais.

Pakeitimas 20

Reglamento projektas

19 straipsnis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija kiekvieno šešių mėnesių laikotarpio pabaigoje, o pirmą kartą 2009 m. pirmojo šešių mėnesių laikotarpio pabaigoje Tarybai ir Europos Parlamentui pateikia pažangos ataskaitą dėl pažangos, padarytos kuriant SIS II ir dėl perėjimo iš SIS 1+ į SIS II. | Komisija kiekvieno šešių mėnesių laikotarpio pabaigoje, o pirmą kartą 2009 m. pirmojo šešių mėnesių laikotarpio pabaigoje Tarybai ir Europos Parlamentui pateikia pažangos ataskaitą dėl pažangos, padarytos kuriant SIS II ir dėl perėjimo iš SIS 1+ į SIS II.
  Komisija informuoja Europos Parlamentą apie 8, 9 ir 10 straipsniuose nurodytų bandymų rezultatus. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

Komisija kiekvieno šešių mėnesių laikotarpio pabaigoje, o pirmą kartą 2009 m. pirmojo šešių mėnesių laikotarpio pabaigoje Tarybai ir Europos Parlamentui pateikia pažangos ataskaitą dėl pažangos, padarytos kuriant SIS II ir dėl perėjimo iš SIS 1+ į SIS II.

Komisija kiekvieno šešių mėnesių laikotarpio pabaigoje, o pirmą kartą 2009 m. pirmojo šešių mėnesių laikotarpio pabaigoje Tarybai ir Europos Parlamentui pateikia pažangos ataskaitą dėl pažangos, padarytos kuriant SIS II ir dėl perėjimo iš SIS 1+ į SIS II.
  Komisija informuoja Europos Parlamentą apie 8, 9 ir 10 straipsniuose nurodytų bandymų rezultatus.

Pakeitimas 21

Reglamento projektas

21 straipsnis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis netenka galios pasibaigus perėjimui, kaip nurodyta 11 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje. Jeigu šios datos negalima taikyti dėl iškilusių techninių sunkumų, susijusių su perėjimo procesu, šis reglamentas netenka galios tą dieną, kurią nustato Taryba, veikdama pagal Sprendimo 2007/533/TVR 71 straipsnio 2 dalį. | Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis netenka galios pasibaigus perėjimui, kaip nurodyta 11 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje. Jeigu šios datos negalima taikyti dėl iškilusių techninių sunkumų, susijusių su perėjimo procesu, šis reglamentas netenka galios tą dieną, kurią nustato Taryba, veikdama pagal Sprendimo 2007/533/TVR 71 straipsnio 2 dalį
  , ir bet kuriuo atveju iki 2013 m. birželio 30 d
  . |

Tarybos projektas

Pakeitimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis netenka galios pasibaigus perėjimui, kaip nurodyta 11 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje. Jeigu šios datos negalima taikyti dėl iškilusių techninių sunkumų, susijusių su perėjimo procesu, šis reglamentas netenka galios tą dieną, kurią nustato Taryba, veikdama pagal Sprendimo 2007/533/TVR 71 straipsnio 2 dalį.

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis netenka galios pasibaigus perėjimui, kaip nurodyta 11 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje. Jeigu šios datos negalima taikyti dėl iškilusių techninių sunkumų, susijusių su perėjimo procesu, šis reglamentas netenka galios tą dieną, kurią nustato Taryba, veikdama pagal Sprendimo 2007/533/TVR 71 straipsnio 2 dalį
  , ir bet kuriuo atveju iki 2013 m. birželio 30 d
  .

---

(1)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

(2)  

  OL L 166, 2010 7 1, p. 17.

(3)  

  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/226 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/226

---

P7_TA(2012)0441

Perėjimas iš Šengeno informacinės sistemos (SIS+1) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) (Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja) *

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS + 1) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) projekto (nauja redakcija) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE))

(Konsultavimosi procedūra: nauja redakcija)

(2015/C 419/50)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (11143/1/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (11143/1/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 74 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0331/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 74 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0331/2012),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2012 m. spalio 12 d. laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalį pateiktą Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2012 m. spalio 12 d. laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalį pateiktą Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87, 55 straipsnius ir 46 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87, 55 straipsnius ir 46 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0370/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0370/2012),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, nagrinėjamame pasiūlyme nėra jokių esminių pakeitimų, išskyrus tuos, kurie kaip tokie nurodyti pasiūlyme, ir kadangi, kai tai susiję su nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir šių pakeitimų kodifikavimu, pagal pasiūlymą numatytas nesudėtingas esamų tekstų kodifikavimas visiškai nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, nagrinėjamame pasiūlyme nėra jokių esminių pakeitimų, išskyrus tuos, kurie kaip tokie nurodyti pasiūlyme, ir kadangi, kai tai susiję su nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir šių pakeitimų kodifikavimu, pagal pasiūlymą numatytas nesudėtingas esamų tekstų kodifikavimas visiškai nekeičiant jų esmės;

| 1. | pritaria Tarybos projektui su pritaikymais, padarytais atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas, su toliau nurodytais pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos projektui su pritaikymais, padarytais atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas, su toliau nurodytais pakeitimais;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti savo projektą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti savo projektą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas 1

Reglamento projektas

6 konstatuojamoji dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | SIS II kūrimas turėtų būti tęsiamas ir turėtų būti užbaigtas
  pagal SIS II bendrą tvarkaraštį, kurį Taryba patvirtino 2008 m. birželio 6 d. ir kuris vėliau iš dalies pakeistas 2009 m. spalio mėn., vadovaujantis 2009 m. birželio 4 d. priimtomis TVR tarybos gairėmis. Dabartinę SIS II bendro tvarkaraščio redakciją Komisija pateikė Tarybai ir Europos Parlamentui 2010 m. spalio mėn.
  ; |

Tarybos projektas

Pakeitimas

(6)

SIS II kūrimas turėtų būti tęsiamas ir turėtų būti užbaigtas
  pagal SIS II bendrą tvarkaraštį, kurį Taryba patvirtino 2008 m. birželio 6 d. ir kuris vėliau iš dalies pakeistas 2009 m. spalio mėn., vadovaujantis 2009 m. birželio 4 d. priimtomis TVR tarybos gairėmis. Dabartinę SIS II bendro tvarkaraščio redakciją Komisija pateikė Tarybai ir Europos Parlamentui 2010 m. spalio mėn.
  ;

| (6) | SIS II kūrimas turėtų būti tęsiamas ir turėtų būti užbaigtas
  vėliausiai 2013 m. birželio 30 d.
  ; |
| --- | --- |

(6)

SIS II kūrimas turėtų būti tęsiamas ir turėtų būti užbaigtas
  vėliausiai 2013 m. birželio 30 d.
  ;

Pakeitimas 2

Reglamento projektas

16 konstatuojamoji dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | siekiant paremti valstybes nares, kad jos rinktųsi palankiausią techninį ir finansinį sprendimą, Komisija turėtų nedelsdama inicijuoti šio reglamento pritaikymą siūlydama perėjimo teisinę tvarką, kuri geriau atitiktų techninį perėjimo požiūrį, apibrėžtą SIS projekto perėjimo plane (toliau – perėjimo planas), kurį priėmė Komisija po teigiamo balsavimo SIS-VIS komitete 2011 m. vasario 23 d.; |

Tarybos projektas

Pakeitimas

(16)

siekiant paremti valstybes nares, kad jos rinktųsi palankiausią techninį ir finansinį sprendimą, Komisija turėtų nedelsdama inicijuoti šio reglamento pritaikymą siūlydama perėjimo teisinę tvarką, kuri geriau atitiktų techninį perėjimo požiūrį, apibrėžtą SIS projekto perėjimo plane (toliau – perėjimo planas), kurį priėmė Komisija po teigiamo balsavimo SIS-VIS komitete 2011 m. vasario 23 d.;

Išbraukta.

Pakeitimas 3

Reglamento projektas

17 konstatuojamoji dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | perėjimo plane nustatyta
  , kad perkėlimo laikotarpiu visos valstybės narės nuosekliai individualia tvarka perkels nacionalines sistemas iš SIS 1+ į SIS II. Techniniu požiūriu pageidautina, kad perkėlimą atlikusios valstybės narės galėtų naudotis visomis SIS II funkcijomis nuo perkėlimo momento ir neturėtų laukti, kol į SIS II persikels kitos valstybės narės. Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimą 2007/533/TVR reikia taikyti nuo tos dienos, kai perkėlimą inicijuos pirma valstybė narė. Teisinio tikrumo sumetimais perkėlimas turėtų trukti kuo trumpiau, ir neturėtų viršyti 12 valandų. Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimo 2007/533/TVR taikymas netrukdo į SIS II dar nepersikėlusioms arba dėl techninių priežasčių vėluojančioms tą padaryti valstybėms narėms intensyvaus stebėjimo laikotarpiu naudotis SIS II funkcijomis, kurios sutampa su SIS 1+ funkcijomis. Siekiant visose valstybėse narėse taikyti vienodus standartus ir sąlygas perspėjimams, duomenų apdorojimui ir duomenų apsaugai, reikia SIS II teisinę sistemą taikyti valstybių narių, kurios dar nepersikėlė, SIS operacinei veiklai; |

Tarybos projektas

Pakeitimas

(17)

perėjimo plane nustatyta
  , kad perkėlimo laikotarpiu visos valstybės narės nuosekliai individualia tvarka perkels nacionalines sistemas iš SIS 1+ į SIS II. Techniniu požiūriu pageidautina, kad perkėlimą atlikusios valstybės narės galėtų naudotis visomis SIS II funkcijomis nuo perkėlimo momento ir neturėtų laukti, kol į SIS II persikels kitos valstybės narės. Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimą 2007/533/TVR reikia taikyti nuo tos dienos, kai perkėlimą inicijuos pirma valstybė narė. Teisinio tikrumo sumetimais perkėlimas turėtų trukti kuo trumpiau, ir neturėtų viršyti 12 valandų. Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimo 2007/533/TVR taikymas netrukdo į SIS II dar nepersikėlusioms arba dėl techninių priežasčių vėluojančioms tą padaryti valstybėms narėms intensyvaus stebėjimo laikotarpiu naudotis SIS II funkcijomis, kurios sutampa su SIS 1+ funkcijomis. Siekiant visose valstybėse narėse taikyti vienodus standartus ir sąlygas perspėjimams, duomenų apdorojimui ir duomenų apsaugai, reikia SIS II teisinę sistemą taikyti valstybių narių, kurios dar nepersikėlė, SIS operacinei veiklai;

| (17) | numatoma
  , kad perkėlimo laikotarpiu visos valstybės narės nuosekliai individualia tvarka perkels nacionalines sistemas iš SIS 1+ į SIS II. Techniniu požiūriu pageidautina, kad perkėlimą atlikusios valstybės narės galėtų naudotis visomis SIS II funkcijomis nuo perkėlimo momento ir neturėtų laukti, kol į SIS II persikels kitos valstybės narės. Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimą 2007/533/TVR reikia taikyti nuo tos dienos, kai perkėlimą inicijuos pirma valstybė narė. Teisinio tikrumo sumetimais perkėlimas turėtų trukti kuo trumpiau, ir neturėtų viršyti 12 valandų. Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimo 2007/533/TVR taikymas netrukdo į SIS II dar nepersikėlusioms arba dėl techninių priežasčių vėluojančioms tą padaryti valstybėms narėms intensyvaus stebėjimo laikotarpiu naudotis SIS II funkcijomis, kurios sutampa su SIS 1+ funkcijomis. Siekiant visose valstybėse narėse taikyti vienodus standartus ir sąlygas perspėjimams, duomenų apdorojimui ir duomenų apsaugai, reikia SIS II teisinę sistemą taikyti valstybių narių, kurios dar nepersikėlė, SIS operacinei veiklai; |
| --- | --- |

(17)

numatoma
  , kad perkėlimo laikotarpiu visos valstybės narės nuosekliai individualia tvarka perkels nacionalines sistemas iš SIS 1+ į SIS II. Techniniu požiūriu pageidautina, kad perkėlimą atlikusios valstybės narės galėtų naudotis visomis SIS II funkcijomis nuo perkėlimo momento ir neturėtų laukti, kol į SIS II persikels kitos valstybės narės. Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimą 2007/533/TVR reikia taikyti nuo tos dienos, kai perkėlimą inicijuos pirma valstybė narė. Teisinio tikrumo sumetimais perkėlimas turėtų trukti kuo trumpiau, ir neturėtų viršyti 12 valandų. Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimo 2007/533/TVR taikymas netrukdo į SIS II dar nepersikėlusioms arba dėl techninių priežasčių vėluojančioms tą padaryti valstybėms narėms intensyvaus stebėjimo laikotarpiu naudotis SIS II funkcijomis, kurios sutampa su SIS 1+ funkcijomis. Siekiant visose valstybėse narėse taikyti vienodus standartus ir sąlygas perspėjimams, duomenų apdorojimui ir duomenų apsaugai, reikia SIS II teisinę sistemą taikyti valstybių narių, kurios dar nepersikėlė, SIS operacinei veiklai;

Pakeitimas 4

Reglamento projektas

19 konstatuojamoji dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR numatyta, kad centrinėje SIS II, vadovaujantis sąnaudų ir naudos analize, būtų taikomos geriausios turimos technologijos. 2009 m. birželio 4—5 d. Tarybos išvadų dėl tolesnių SIS II įgyvendinimo gairių priede nustatytos gairės, kurių turėtų būti laikomasi toliau įgyvendinant dabartinį SIS II projektą. Lygiagrečiai buvo atliktas tyrimas dėl galimybės parengti alternatyvų techninį scenarijų, pagal kurį SIS II būtų vystoma plėtojant SIS 1+ (SIS 1+ RE) ir kuris būtų naudojamas kaip nenumatytų atvejų planas tuo atveju, jeigu bandymų metu paaiškėtų, kad gairėse nurodyti reikalavimai neįgyvendinti. Remdamasi šiais kriterijais, Taryba gali nuspręsti paprašyti Komisijos pereiti prie alternatyvaus techninio scenarijaus; |

Tarybos projektas

Pakeitimas

(19)

Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR numatyta, kad centrinėje SIS II, vadovaujantis sąnaudų ir naudos analize, būtų taikomos geriausios turimos technologijos. 2009 m. birželio 4—5 d. Tarybos išvadų dėl tolesnių SIS II įgyvendinimo gairių priede nustatytos gairės, kurių turėtų būti laikomasi toliau įgyvendinant dabartinį SIS II projektą. Lygiagrečiai buvo atliktas tyrimas dėl galimybės parengti alternatyvų techninį scenarijų, pagal kurį SIS II būtų vystoma plėtojant SIS 1+ (SIS 1+ RE) ir kuris būtų naudojamas kaip nenumatytų atvejų planas tuo atveju, jeigu bandymų metu paaiškėtų, kad gairėse nurodyti reikalavimai neįgyvendinti. Remdamasi šiais kriterijais, Taryba gali nuspręsti paprašyti Komisijos pereiti prie alternatyvaus techninio scenarijaus;

| (19) | Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR numatyta, kad centrinėje SIS II, vadovaujantis sąnaudų ir naudos analize, būtų taikomos geriausios turimos technologijos. 2009 m. birželio 4—5 d. Tarybos išvadų dėl tolesnių SIS II įgyvendinimo gairių priede nustatytos gairės, kurių turėtų būti laikomasi toliau įgyvendinant dabartinį SIS II projektą. Lygiagrečiai buvo atliktas tyrimas dėl galimybės parengti alternatyvų techninį scenarijų, pagal kurį SIS II būtų vystoma plėtojant SIS 1+ (SIS 1+ RE) ir kuris būtų naudojamas kaip nenumatytų atvejų planas tuo atveju, jeigu bandymų metu paaiškėtų, kad gairėse nurodyti reikalavimai neįgyvendinti. Remdamasi šiais kriterijais, Taryba gali nuspręsti paprašyti Komisijos pereiti prie alternatyvaus techninio scenarijaus.
  Tokiu atveju Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl šio reglamento persvarstymo
  ; |
| --- | --- |

(19)

Reglamente (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendime 2007/533/TVR numatyta, kad centrinėje SIS II, vadovaujantis sąnaudų ir naudos analize, būtų taikomos geriausios turimos technologijos. 2009 m. birželio 4—5 d. Tarybos išvadų dėl tolesnių SIS II įgyvendinimo gairių priede nustatytos gairės, kurių turėtų būti laikomasi toliau įgyvendinant dabartinį SIS II projektą. Lygiagrečiai buvo atliktas tyrimas dėl galimybės parengti alternatyvų techninį scenarijų, pagal kurį SIS II būtų vystoma plėtojant SIS 1+ (SIS 1+ RE) ir kuris būtų naudojamas kaip nenumatytų atvejų planas tuo atveju, jeigu bandymų metu paaiškėtų, kad gairėse nurodyti reikalavimai neįgyvendinti. Remdamasi šiais kriterijais, Taryba gali nuspręsti paprašyti Komisijos pereiti prie alternatyvaus techninio scenarijaus.
  Tokiu atveju Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl šio reglamento persvarstymo
  ;

Pakeitimas 5

Reglamento projektas

31 konstatuojamoji dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas yra atsakingas už Reglamento (EB) Nr. 45/2001 taikymo stebėjimą ir užtikrinimą ir jis yra kompetentingas prižiūrėti Sąjungos institucijų ir įstaigų veiksmus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu. Šiuo reglamentu nedaroma poveikio konkrečioms Šengeno konvencijos ir Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 bei Sprendimo 2007/533/TVR nuostatoms, susijusioms su asmens duomenų apsauga ir saugumu; |

Tarybos projektas

Pakeitimas

(31)

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas yra atsakingas už Reglamento (EB) Nr. 45/2001 taikymo stebėjimą ir užtikrinimą ir jis yra kompetentingas prižiūrėti Sąjungos institucijų ir įstaigų veiksmus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu. Šiuo reglamentu nedaroma poveikio konkrečioms Šengeno konvencijos ir Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 bei Sprendimo 2007/533/TVR nuostatoms, susijusioms su asmens duomenų apsauga ir saugumu;

| (31) | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas yra atsakingas už Reglamento (EB) Nr. 45/2001 taikymo stebėjimą ir užtikrinimą ir jis yra kompetentingas prižiūrėti Sąjungos institucijų ir įstaigų veiksmus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu.
  Iki SIS II teisinės sistemos įsigaliojimo už dabartinės SIS 1+ techninės paramos funkcijos priežiūrą yra atsakinga jungtinė priežiūros institucija. Nacionalinės priežiūros institucijos yra atsakingos už SIS 1+ duomenų tvarkymo jų atitinkamos valstybės narės teritorijoje priežiūrą ir liks atsakingos už SIS II asmens duomenų tvarkymo teisėtumo stebėjimą valstybių narių teritorijoje.
  Šiuo reglamentu nedaroma poveikio konkrečioms Šengeno konvencijos ir Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 bei Sprendimo 2007/533/TVR nuostatoms, susijusioms su asmens duomenų apsauga ir saugumu.
  Pagal SIS II teisinę sistemą numatyta, kad nacionalinės priežiūros institucijos ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas užtikrina koordinuotą SIS II priežiūrą
  ; |
| --- | --- |

(31)

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas yra atsakingas už Reglamento (EB) Nr. 45/2001 taikymo stebėjimą ir užtikrinimą ir jis yra kompetentingas prižiūrėti Sąjungos institucijų ir įstaigų veiksmus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu.
  Iki SIS II teisinės sistemos įsigaliojimo už dabartinės SIS 1+ techninės paramos funkcijos priežiūrą yra atsakinga jungtinė priežiūros institucija. Nacionalinės priežiūros institucijos yra atsakingos už SIS 1+ duomenų tvarkymo jų atitinkamos valstybės narės teritorijoje priežiūrą ir liks atsakingos už SIS II asmens duomenų tvarkymo teisėtumo stebėjimą valstybių narių teritorijoje.
  Šiuo reglamentu nedaroma poveikio konkrečioms Šengeno konvencijos ir Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 bei Sprendimo 2007/533/TVR nuostatoms, susijusioms su asmens duomenų apsauga ir saugumu.
  Pagal SIS II teisinę sistemą numatyta, kad nacionalinės priežiūros institucijos ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas užtikrina koordinuotą SIS II priežiūrą
  ;

Pakeitimas 6

Reglamento projektas

43 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (43a) | šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, dalyvaujant Bulgarijai ir Rumunijai pagal 2005 m. Stojimo sutarties 4 straipsnio 2 dalį ir 2010 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimą 2010/365/ES dėl Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje

   (2)

  ; |

Tarybos projektas

Pakeitimas

(43a)

šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, dalyvaujant Bulgarijai ir Rumunijai pagal 2005 m. Stojimo sutarties 4 straipsnio 2 dalį ir 2010 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimą 2010/365/ES dėl Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje

   (2)

  ;

Pakeitimas 7

Reglamento projektas

7 straipsnio 6 dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   1–3 dalyse nurodytą veiklą koordinuoja Komisija ir SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, veikdamos Taryboje. | 6.   1–3 dalyse nurodytą veiklą koordinuoja Komisija ir SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, veikdamos Taryboje.
  Europos Parlamentas nuolat informuojamas apie šią veiklą. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

6.   1–3 dalyse nurodytą veiklą koordinuoja Komisija ir SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, veikdamos Taryboje.

6.   1–3 dalyse nurodytą veiklą koordinuoja Komisija ir SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, veikdamos Taryboje.
  Europos Parlamentas nuolat informuojamas apie šią veiklą.

Pakeitimas 8

Reglamento projektas

11 straipsnio - 1 dalis (nauja)

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Prieš pradedant perėjimo procesą valstybės narės patikrina, ar visi asmens duomenys, kuriuos ketinama perkelti į SIS II, yra tikslūs, atnaujinti ir teisėti, kaip nustatyta pagal Reglamentą (EB) Nr. 1987/2006. |
| | Visi duomenys, kurių neįmanoma patikrinti prieš pradedant perėjimą, patikrinami daugiausia per šešis mėnesius nuo perėjimo proceso pradžios. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

-1.
     
  Prieš pradedant perėjimo procesą valstybės narės patikrina, ar visi asmens duomenys, kuriuos ketinama perkelti į SIS II, yra tikslūs, atnaujinti ir teisėti, kaip nustatyta pagal Reglamentą (EB) Nr. 1987/2006.

Visi duomenys, kurių neįmanoma patikrinti prieš pradedant perėjimą, patikrinami daugiausia per šešis mėnesius nuo perėjimo proceso pradžios.

Pakeitimas 9

Reglamento projektas

11 straipsnio 1 dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kad būtų pereita iš C.SIS į centrinę SIS II, Prancūzija rūpinasi SIS 1+ duomenų bazės veikimu, o Komisija įkelia SIS 1+ duomenų bazę į centrinę SIS II. Šengeno konvencijos 113 straipsnio 2 dalyje nurodyti SIS 1+ duomenų bazės duomenys neperkeliami į centrinę SIS II. | 1.   Kad būtų pereita iš C.SIS į centrinę SIS II, Prancūzija rūpinasi SIS 1+ duomenų bazės veikimu, o Komisija įkelia SIS 1+ duomenų bazę į centrinę SIS II. Šengeno konvencijos 113 straipsnio 2 dalyje nurodyti SIS 1+ duomenų bazės duomenys neperkeliami į centrinę SIS II.
  Šie duomenys ištrinami vėliausiai praėjus mėnesiui po intensyvaus stebėjimo laikotarpio pabaigos. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

1.   Kad būtų pereita iš C.SIS į centrinę SIS II, Prancūzija rūpinasi SIS 1+ duomenų bazės veikimu, o Komisija įkelia SIS 1+ duomenų bazę į centrinę SIS II. Šengeno konvencijos 113 straipsnio 2 dalyje nurodyti SIS 1+ duomenų bazės duomenys neperkeliami į centrinę SIS II.

1.   Kad būtų pereita iš C.SIS į centrinę SIS II, Prancūzija rūpinasi SIS 1+ duomenų bazės veikimu, o Komisija įkelia SIS 1+ duomenų bazę į centrinę SIS II. Šengeno konvencijos 113 straipsnio 2 dalyje nurodyti SIS 1+ duomenų bazės duomenys neperkeliami į centrinę SIS II.
  Šie duomenys ištrinami vėliausiai praėjus mėnesiui po intensyvaus stebėjimo laikotarpio pabaigos.

Pakeitimas 10

Reglamento projektas

11 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Nacionalinės sistemos perėjimas iš SIS 1+ į SIS II prasideda nuo N.SIS II duomenų įkėlimo; N.SIS II turi sudaryti duomenų byla, nacionalinė kopija, kurią sudaro visa ar dalinė SIS II duomenų bazės kopija. | 3.   Nacionalinės sistemos perėjimas iš SIS 1+ į SIS II prasideda nuo N.SIS II duomenų įkėlimo; N.SIS II turi sudaryti duomenų byla, nacionalinė kopija, kurią sudaro visa ar dalinė SIS II duomenų bazės kopija.
  Valstybės narės užtikrina, kad visi į SIS II įkelti asmens duomenys būtų tikslūs, atnaujinti ir teisėti, kaip nustatyta pagal Reglamentą (EB) Nr. 1987/2006. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

3.   Nacionalinės sistemos perėjimas iš SIS 1+ į SIS II prasideda nuo N.SIS II duomenų įkėlimo; N.SIS II turi sudaryti duomenų byla, nacionalinė kopija, kurią sudaro visa ar dalinė SIS II duomenų bazės kopija.

3.   Nacionalinės sistemos perėjimas iš SIS 1+ į SIS II prasideda nuo N.SIS II duomenų įkėlimo; N.SIS II turi sudaryti duomenų byla, nacionalinė kopija, kurią sudaro visa ar dalinė SIS II duomenų bazės kopija.
  Valstybės narės užtikrina, kad visi į SIS II įkelti asmens duomenys būtų tikslūs, atnaujinti ir teisėti, kaip nustatyta pagal Reglamentą (EB) Nr. 1987/2006.

Pakeitimas 11

Reglamento projektas

11 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     


  Remdamasi valstybių narių ir atsakingų priežiūros institucijų teikiama informacija, Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie perėjimo pabaigą, ypač apie valstybių narių perėjimą prie SIS II. Šioje ataskaitoje patvirtinama, ar perėjimas buvo atliktas visapusiškai laikantis šio reglamento centriniu ir nacionaliniu lygmenimis ir ar visu perėjimo laikotarpiu asmens duomenys buvo tvarkomi laikantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 bei 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo

   (3)

  . |

Tarybos projektas

Pakeitimas

4a.
     


  Remdamasi valstybių narių ir atsakingų priežiūros institucijų teikiama informacija, Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie perėjimo pabaigą, ypač apie valstybių narių perėjimą prie SIS II. Šioje ataskaitoje patvirtinama, ar perėjimas buvo atliktas visapusiškai laikantis šio reglamento centriniu ir nacionaliniu lygmenimis ir ar visu perėjimo laikotarpiu asmens duomenys buvo tvarkomi laikantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 bei 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo

   (3)

  .

Pakeitimas 12

Reglamento projektas

11 straipsnio 4 b dalis (nauja)

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Praėjus vienam mėnesiui nuo intensyvaus stebėjimo laikotarpio pabaigos SIS 1+ duomenų bazė, visi SIS 1+ duomenų bazėje laikomi duomenys, neatsižvelgiant į jų laikmeną ar vietą, C.SIS, valstybių narių N.SIS ir visos jų kopijos visam laikui ištrinamos. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

4b.
     
  Praėjus vienam mėnesiui nuo intensyvaus stebėjimo laikotarpio pabaigos SIS 1+ duomenų bazė, visi SIS 1+ duomenų bazėje laikomi duomenys, neatsižvelgiant į jų laikmeną ar vietą, C.SIS, valstybių narių N.SIS ir visos jų kopijos visam laikui ištrinamos.

Pakeitimas 13

Reglamento projektas

11 a straipsnis (naujas)

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11a straipsnis |
| | SIRENE biurų perkėlimas |
| | SIRENE biurų perkėlimas į S-TESTA tinklą vyksta tuo pat metu kaip ir 11 straipsnio 3 dalyje nurodytas perėjimas ir baigiamas iš karto po perkėlimo. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

11a straipsnis

SIRENE biurų perkėlimas

SIRENE biurų perkėlimas į S-TESTA tinklą vyksta tuo pat metu kaip ir 11 straipsnio 3 dalyje nurodytas perėjimas ir baigiamas iš karto po perkėlimo.

Pakeitimas 14

Reglamento projektas

12 straipsnio antra pastraipa

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai tik pirma valstybė narė N.SIS pakeičia N.SIS II, kaip nustatyta šio reglamento 11 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, taikomos Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 nuostatos. | Kai tik pirma valstybė narė N.SIS
  sėkmingai
  pakeičia N.SIS II, kaip nustatyta šio reglamento 11 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, taikomos Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 nuostatos. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

Kai tik pirma valstybė narė N.SIS pakeičia N.SIS II, kaip nustatyta šio reglamento 11 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, taikomos Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 nuostatos.

Kai tik pirma valstybė narė N.SIS
  sėkmingai
  pakeičia N.SIS II, kaip nustatyta šio reglamento 11 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, taikomos Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 nuostatos.

Pakeitimas 15

Reglamento projektas

15 straipsnio - 1 dalis (nauja)

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Be automatinės paieškos registravimo įrašų, valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad, vadovaujantis šiuo reglamentu, perėjimo proceso metu būtų visapusiškai paisoma taikomų duomenų apsaugos taisyklių ir kad centrinėje SIS II būtų tinkamai įrašytos 3 straipsnio f punkte ir 11 straipsnyje apibrėžtos užduotys. Registruojant tos veiklos įrašus pirmiausia užtikrinamas duomenų vientisumas ir teisėtumas perėjimo prie SIS II ir duomenų į ją perkėlimo proceso metu. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

-1.
     
  Be automatinės paieškos registravimo įrašų, valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad, vadovaujantis šiuo reglamentu, perėjimo proceso metu būtų visapusiškai paisoma taikomų duomenų apsaugos taisyklių ir kad centrinėje SIS II būtų tinkamai įrašytos 3 straipsnio f punkte ir 11 straipsnyje apibrėžtos užduotys. Registruojant tos veiklos įrašus pirmiausia užtikrinamas duomenų vientisumas ir teisėtumas perėjimo prie SIS II ir duomenų į ją perkėlimo proceso metu.

Pakeitimas 16

Reglamento projektas

15 straipsnio 4 dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Registravimo įrašuose nurodomi visų pirma duomenų perdavimo data ir laikas, duomenys, naudoti paieškai atlikti, nuorodos į perduotus duomenis bei kompetentingos institucijos, atsakingos už duomenų tvarkymą, pavadinimas. | 4.   Registravimo įrašuose nurodomi visų pirma duomenų perdavimo data ir laikas, duomenys, naudoti paieškai atlikti, nuorodos į perduotus duomenis bei kompetentingos institucijos, atsakingos už duomenų tvarkymą, pavadinimas
  , taip pat galutinio vartotojo vardas
  . |

Tarybos projektas

Pakeitimas

4.   Registravimo įrašuose nurodomi visų pirma duomenų perdavimo data ir laikas, duomenys, naudoti paieškai atlikti, nuorodos į perduotus duomenis bei kompetentingos institucijos, atsakingos už duomenų tvarkymą, pavadinimas.

4.   Registravimo įrašuose nurodomi visų pirma duomenų perdavimo data ir laikas, duomenys, naudoti paieškai atlikti, nuorodos į perduotus duomenis bei kompetentingos institucijos, atsakingos už duomenų tvarkymą, pavadinimas
  , taip pat galutinio vartotojo vardas
  .

Pakeitimas 17

Reglamento projektas

15 straipsnio 5 dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Įrašai gali būti naudojami tik 3 dalyje nurodytiems tikslams ir ištrinami anksčiausiai po vienerių metų ir vėliausiai po trejų metų nuo jų sukūrimo. | Šis pakeitimas tekstui lietuvių kalba įtakos neturi. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

5.   Įrašai gali būti naudojami tik 3 dalyje nurodytiems tikslams ir ištrinami anksčiausiai po vienerių metų ir vėliausiai po trejų metų nuo jų sukūrimo.

Šis pakeitimas tekstui lietuvių kalba įtakos neturi.

Pakeitimas 18

Reglamento projektas

15 straipsnio 7 dalis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Kompetentingos institucijos, atsakingos už paieškos teisėtumo tikrinimą, atliekančios duomenų tvarkymo teisėtumo stebėseną bei savikontrolę ir užtikrinančios tinkamą centrinės SIS II veikimą, duomenų vientisumą ir saugumą, joms paprašius turi prieigą prie šių įrašų savo užduočių atlikimo tikslais, neviršydamos savo kompetencijos. | 7.   Kompetentingos institucijos
  , nurodytos Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 44 straipsnio 1 dalyje ir 45 straipsnio 1 dalyje
  , atsakingos už paieškos teisėtumo tikrinimą, atliekančios duomenų tvarkymo teisėtumo stebėseną bei savikontrolę ir užtikrinančios tinkamą centrinės SIS II veikimą, duomenų vientisumą ir saugumą,
  pagal Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 nuostatas
  joms paprašius turi prieigą prie šių įrašų savo užduočių atlikimo tikslais, neviršydamos savo kompetencijos. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

7.   Kompetentingos institucijos, atsakingos už paieškos teisėtumo tikrinimą, atliekančios duomenų tvarkymo teisėtumo stebėseną bei savikontrolę ir užtikrinančios tinkamą centrinės SIS II veikimą, duomenų vientisumą ir saugumą, joms paprašius turi prieigą prie šių įrašų savo užduočių atlikimo tikslais, neviršydamos savo kompetencijos.

7.   Kompetentingos institucijos
  , nurodytos Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 44 straipsnio 1 dalyje ir 45 straipsnio 1 dalyje
  , atsakingos už paieškos teisėtumo tikrinimą, atliekančios duomenų tvarkymo teisėtumo stebėseną bei savikontrolę ir užtikrinančios tinkamą centrinės SIS II veikimą, duomenų vientisumą ir saugumą,
  pagal Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 nuostatas
  joms paprašius turi prieigą prie šių įrašų savo užduočių atlikimo tikslais, neviršydamos savo kompetencijos.

Pakeitimas 19

Reglamento projektas

15 straipsnio 7 a dalis (nauja)

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Visos duomenų apsaugos institucijos, atsakingos už SIS 1+ arba už SIS II, aktyviai dalyvauja visais perėjimo nuo SIS 1+ prie SIS II etapais. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

7a.
     
  Visos duomenų apsaugos institucijos, atsakingos už SIS 1+ arba už SIS II, aktyviai dalyvauja visais perėjimo nuo SIS 1+ prie SIS II etapais.

Pakeitimas 20

Reglamento projektas

19 straipsnis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija kiekvieno šešių mėnesių laikotarpio pabaigoje, o pirmą kartą 2009 m. pirmojo šešių mėnesių laikotarpio pabaigoje Tarybai ir Europos Parlamentui pateikia pažangos ataskaitą dėl pažangos, padarytos kuriant SIS II ir dėl perėjimo iš SIS 1+ į SIS II. | Komisija kiekvieno šešių mėnesių laikotarpio pabaigoje, o pirmą kartą 2009 m. pirmojo šešių mėnesių laikotarpio pabaigoje Tarybai ir Europos Parlamentui pateikia pažangos ataskaitą dėl pažangos, padarytos kuriant SIS II ir dėl perėjimo iš SIS 1+ į SIS II.
  Komisija informuoja Europos Parlamentą apie 8, 9 ir 10 straipsniuose nurodytų bandymų rezultatus. |

Tarybos projektas

Pakeitimas

Komisija kiekvieno šešių mėnesių laikotarpio pabaigoje, o pirmą kartą 2009 m. pirmojo šešių mėnesių laikotarpio pabaigoje Tarybai ir Europos Parlamentui pateikia pažangos ataskaitą dėl pažangos, padarytos kuriant SIS II ir dėl perėjimo iš SIS 1+ į SIS II.

Komisija kiekvieno šešių mėnesių laikotarpio pabaigoje, o pirmą kartą 2009 m. pirmojo šešių mėnesių laikotarpio pabaigoje Tarybai ir Europos Parlamentui pateikia pažangos ataskaitą dėl pažangos, padarytos kuriant SIS II ir dėl perėjimo iš SIS 1+ į SIS II.
  Komisija informuoja Europos Parlamentą apie 8, 9 ir 10 straipsniuose nurodytų bandymų rezultatus.

Pakeitimas 21

Reglamento projektas

21 straipsnis

| Tarybos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis netenka galios pasibaigus perėjimui, kaip nurodyta 11 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje. Jeigu šios datos negalima taikyti dėl iškilusių techninių sunkumų, susijusių su perėjimo procesu, šis reglamentas netenka galios tą dieną, kurią nustato Taryba, veikdama pagal Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 55 straipsnio 2 dalį. | Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis netenka galios pasibaigus perėjimui, kaip nurodyta 11 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje. Jeigu šios datos negalima taikyti dėl iškilusių techninių sunkumų, susijusių su perėjimo procesu, šis reglamentas netenka galios tą dieną, kurią nustato Taryba, veikdama pagal Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 55 straipsnio 2 dalį
  , ir bet kuriuo atveju iki 2013 m. birželio 30 d
  . |

Tarybos projektas

Pakeitimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis netenka galios pasibaigus perėjimui, kaip nurodyta 11 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje. Jeigu šios datos negalima taikyti dėl iškilusių techninių sunkumų, susijusių su perėjimo procesu, šis reglamentas netenka galios tą dieną, kurią nustato Taryba, veikdama pagal Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 55 straipsnio 2 dalį.

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis netenka galios pasibaigus perėjimui, kaip nurodyta 11 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje. Jeigu šios datos negalima taikyti dėl iškilusių techninių sunkumų, susijusių su perėjimo procesu, šis reglamentas netenka galios tą dieną, kurią nustato Taryba, veikdama pagal Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 55 straipsnio 2 dalį
  , ir bet kuriuo atveju iki 2013 m. birželio 30 d
  .

---

(1)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

(2)  

  OL L 166, 2010 7 1, p. 17.

(3)  

  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

---

2012 m. lapkričio 22 d., ketvirtadienis

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/235 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/235

---

P7_TA(2012)0446

Baltijos lašišų ištekliai ir tuos išteklius naudojančios žvejybos valdymas ***I

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis Baltijos lašišų išteklių ir tuos išteklius naudojančios žvejybos valdymo planas (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2015/C 419/51)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0470), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0470),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0220/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0220/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7-0239/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7-0239/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 68, 2012 3 6, p. 47.

---

P7_TC1-COD(2011)0206

Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 22 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012, kuriuo nustatomas daugiametis Baltijos lašišų išteklių ir tuos išteklius naudojančios žvejybos valdymo planas

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 2010 m. baigė galioti 1997 m. Tarptautinės žvejybos Baltijos jūroje komisijos patvirtintas Lašišų išteklių valdymo veiksmų planas. Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisijos (HELCOM) šalys narės ragino Sąjungą parengti ilgalaikį Baltijos lašišų išteklių valdymo planą; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. baigė galioti 1997 m. Tarptautinės žvejybos Baltijos jūroje komisijos patvirtintas Lašišų išteklių valdymo veiksmų planas. Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisijos (HELCOM) šalys narės ragino Sąjungą parengti ilgalaikį Baltijos lašišų išteklių valdymo planą;

| (2) | naujausiose Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) rekomendacijose teigiama, kad Baltijos lašišų ištekliai upėse neatitinka saugių biologinių ribų ir kad Europos lygmeniu reikėtų parengti daugiametį planą; |
| --- | --- |

(2)

naujausiose Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) rekomendacijose teigiama, kad Baltijos lašišų ištekliai upėse neatitinka saugių biologinių ribų ir kad Europos lygmeniu reikėtų parengti daugiametį planą;

| (3) | remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3 straipsnio 1 dalies d punktu, biologinių jūrų išteklių apsauga priklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai. Lašišos yra anadrominė rūšis, todėl jūroje esančių Baltijos lašišų išteklių negalima apsaugoti nesiimant priemonių joms apsaugoti tuo laikotarpiu, kai jos gyvena upėse. Todėl, siekiant užtikrinti veiksmingą jūrų išteklių apsaugą per visą jų migracijos ciklą, šios priemonės irgi priklauso išimtinei ES kompetencijai ir jų klausimas turėtų būti sprendžiamas daugiamečiame plane; |
| --- | --- |

(3)

remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3 straipsnio 1 dalies d punktu, biologinių jūrų išteklių apsauga priklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai. Lašišos yra anadrominė rūšis, todėl jūroje esančių Baltijos lašišų išteklių negalima apsaugoti nesiimant priemonių joms apsaugoti tuo laikotarpiu, kai jos gyvena upėse. Todėl, siekiant užtikrinti veiksmingą jūrų išteklių apsaugą per visą jų migracijos ciklą, šios priemonės irgi priklauso išimtinei ES kompetencijai ir jų klausimas turėtų būti sprendžiamas daugiamečiame plane;

| (4) | 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvoje 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (3) lašišos priskiriamos Sąjungos svarbos rūšims, o priemonėmis, kurių imamasi pagal šią direktyvą, turėtų būti siekiama užtikrinti, kad šių išteklių naudojimas atitiktų teigiamą apsaugos būklę. Todėl reikia užtikrinti, kad lašišų apsaugos priemonės, kurių imamasi pagal šį reglamentą, derėtų ir būtų koordinuojamos su priemonėmis, kurių imamasi pagal minėtąją direktyvą.
  Žvejybos dreifinėmis ūdomis žvejojančiais laivais uždraudimas taip pat būtų tinkamas būdas lašišų ištekliams pagerinti, nes taip būtų apribotas nepakankamai didelių lašišų išmetimas į jūrą; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvoje 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (3) lašišos priskiriamos Sąjungos svarbos rūšims, o priemonėmis, kurių imamasi pagal šią direktyvą, turėtų būti siekiama užtikrinti, kad šių išteklių naudojimas atitiktų teigiamą apsaugos būklę. Todėl reikia užtikrinti, kad lašišų apsaugos priemonės, kurių imamasi pagal šį reglamentą, derėtų ir būtų koordinuojamos su priemonėmis, kurių imamasi pagal minėtąją direktyvą.
  Žvejybos dreifinėmis ūdomis žvejojančiais laivais uždraudimas taip pat būtų tinkamas būdas lašišų ištekliams pagerinti, nes taip būtų apribotas nepakankamai didelių lašišų išmetimas į jūrą; [1 pakeit.]

| (5) | 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatančia Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (4), ketinama apsaugoti, išsaugoti ir gerinti vandens aplinką, kur lašišos praleidžia dalį savo gyvavimo ciklo. Įgyvendinant daugiametį Baltijos lašišų išteklių valdymo planą turėtų būti prisidedama prie Direktyvos 2000/60/EB tikslų įgyvendinimo. Priemonės, kurių pagal šią direktyvą jau reikalaujama, pvz., upių baseinų valdymo planai, neturėtų būti dubliuojamos šiuo reglamentu, tačiau reikia užtikrinti, kad priemonės, kurių imamasi pagal šį reglamentą, derėtų ir būtų koordinuojamos su minėtoje direktyvoje nurodytomis priemonėmis lašišų buveinėms vidaus vandenyse saugoti ir gerinti; |
| --- | --- |

(5)

2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatančia Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (4), ketinama apsaugoti, išsaugoti ir gerinti vandens aplinką, kur lašišos praleidžia dalį savo gyvavimo ciklo. Įgyvendinant daugiametį Baltijos lašišų išteklių valdymo planą turėtų būti prisidedama prie Direktyvos 2000/60/EB tikslų įgyvendinimo. Priemonės, kurių pagal šią direktyvą jau reikalaujama, pvz., upių baseinų valdymo planai, neturėtų būti dubliuojamos šiuo reglamentu, tačiau reikia užtikrinti, kad priemonės, kurių imamasi pagal šį reglamentą, derėtų ir būtų koordinuojamos su minėtoje direktyvoje nurodytomis priemonėmis lašišų buveinėms vidaus vandenyse saugoti ir gerinti;

| (6) | 2002 m. Johanesburge vykusiame Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime tvaraus vystymosi klausimais suderintame įgyvendinimo plane teigiama, kad visi komerciniai ištekliai turėtų būti atkurti tiek, kad iki 2015 m. susidarytų didžiausias tausus leidžiamas sužvejoti kiekis.
  Nuo 1994 m. tai buvo teisinis reikalavimas, nustatytas pagal JT jūrų teisės konvenciją. HELCOM
  mano, kad šis kiekis, taikomas Baltijos lašišų ištekliams upėse, atitinka 60–75 %

  80 %
  galimo prieaugio įvairiose laukinių lašišų upėse. Tokios mokslinės rekomendacijos turėtų būti daugiamečio plano tikslų ir tikslinių rodiklių nustatymo pagrindas; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

2002 m. Johanesburge vykusiame Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime tvaraus vystymosi klausimais suderintame įgyvendinimo plane teigiama, kad visi komerciniai ištekliai turėtų būti atkurti tiek, kad iki 2015 m. susidarytų didžiausias tausus leidžiamas sužvejoti kiekis.
  Nuo 1994 m. tai buvo teisinis reikalavimas, nustatytas pagal JT jūrų teisės konvenciją. HELCOM
  mano, kad šis kiekis, taikomas Baltijos lašišų ištekliams upėse, atitinka 60–75 %

  80 %
  galimo prieaugio įvairiose laukinių lašišų upėse. Tokios mokslinės rekomendacijos turėtų būti daugiamečio plano tikslų ir tikslinių rodiklių nustatymo pagrindas; [2 pakeit.]

| (6a) | lašišų rituolių prieaugis yra apytikris sveikos lašišų išteklių bet kurioje konkrečioje upėje būklės rodiklis. Norint lašišų rituolių prieaugiu remtis kaip rodikliu, pirma turi būti patikrintos tam tikros prielaidos. Be to, lašišų rituolių prieaugio dydį yra paveikę įvairūs veiksniai, dėl kurių sunku nekreipti dėmesio į lašišų rituolių prieaugio ir sveikos lašišų išteklių būklės tarpusavio ryšį. Todėl lašišų patelių sugrįžimo į upes mastas turėtų būti naudojamas kaip antras patikimas sveikos lašišų išteklių būklės rodiklis; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(6a)

lašišų rituolių prieaugis yra apytikris sveikos lašišų išteklių bet kurioje konkrečioje upėje būklės rodiklis. Norint lašišų rituolių prieaugiu remtis kaip rodikliu, pirma turi būti patikrintos tam tikros prielaidos. Be to, lašišų rituolių prieaugio dydį yra paveikę įvairūs veiksniai, dėl kurių sunku nekreipti dėmesio į lašišų rituolių prieaugio ir sveikos lašišų išteklių būklės tarpusavio ryšį. Todėl lašišų patelių sugrįžimo į upes mastas turėtų būti naudojamas kaip antras patikimas sveikos lašišų išteklių būklės rodiklis; [3 pakeit.]

| (7) | kaip teigiama mokslinėse rekomendacijose, genetinė Baltijos lašišų išteklių tarša gali lemti blogesnius išgyvenimo rodiklius, vietinių populiacijų gausą ir genetinio atsparumo ligoms ir kintančioms vietos aplinkos sąlygoms mažėjimą. Todėl siekiant apsaugoti šiuos išteklius genetinio Baltijos lašišų išteklių vientisumo ir įvairovės išsaugojimas atlieka itin svarbų vaidmenį ir turėtų būti įtrauktas į daugiamečio plano tikslus; |
| --- | --- |

(7)

kaip teigiama mokslinėse rekomendacijose, genetinė Baltijos lašišų išteklių tarša gali lemti blogesnius išgyvenimo rodiklius, vietinių populiacijų gausą ir genetinio atsparumo ligoms ir kintančioms vietos aplinkos sąlygoms mažėjimą. Todėl siekiant apsaugoti šiuos išteklius genetinio Baltijos lašišų išteklių vientisumo ir įvairovės išsaugojimas atlieka itin svarbų vaidmenį ir turėtų būti įtrauktas į daugiamečio plano tikslus;

| (8) | mirtingumo dėl žvejybos jūroje ir upėse koeficientas turėtų būti toks, kad laikantis nustatytų tikslinių rodiklių per nustatytus laikotarpius iš laukinių lašišų išteklių būtų gaunamas didžiausias tausus leidžiamas sužvejoti kiekis. Mirtingumo dėl žvejybos jūroje koeficientas turėtų būti nustatytas remiantis ŽMTEK rekomendacijomis; |
| --- | --- |

(8)

mirtingumo dėl žvejybos jūroje ir upėse koeficientas turėtų būti toks, kad laikantis nustatytų tikslinių rodiklių per nustatytus laikotarpius iš laukinių lašišų išteklių būtų gaunamas didžiausias tausus leidžiamas sužvejoti kiekis. Mirtingumo dėl žvejybos jūroje koeficientas turėtų būti nustatytas remiantis ŽMTEK rekomendacijomis;

| (9) | siekiant veiksmingiau įgyvendinti planą ir tikslingiau reaguoti į kiekvieno lašišų ištekliaus upėse ypatumus, atitinkamoms valstybėms narėms turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti lašišų mirtingumo dėl žvejybos koeficientą, bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį ir tam tikras technines apsaugos priemones jų upėse, kaip numatyta SESV 2 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(9)

siekiant veiksmingiau įgyvendinti planą ir tikslingiau reaguoti į kiekvieno lašišų ištekliaus upėse ypatumus, atitinkamoms valstybėms narėms turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti lašišų mirtingumo dėl žvejybos koeficientą, bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį ir tam tikras technines apsaugos priemones jų upėse, kaip numatyta SESV 2 straipsnio 1 dalyje;

| (10) | tvirtindamos priemones pagal šį reglamentą, valstybės narės turėtų visapusiškai laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų, ypač numatytų 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (5) 66 straipsnyje, kuriame, inter alia, reikalaujama, kad anadrominių rūšių kilmės valstybė ir kitos atitinkamos valstybės tarpusavyje bendradarbiautų siekdamos išsaugoti ir valdyti šiuos išteklius; |
| --- | --- |

(10)

tvirtindamos priemones pagal šį reglamentą, valstybės narės turėtų visapusiškai laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų, ypač numatytų 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (5) 66 straipsnyje, kuriame, inter alia, reikalaujama, kad anadrominių rūšių kilmės valstybė ir kitos atitinkamos valstybės tarpusavyje bendradarbiautų siekdamos išsaugoti ir valdyti šiuos išteklius;

| (11) | reikėtų numatyti, kad Komisija, vadovaudamasi daugiamečiame plane nustatytais tiksliniais rodikliais ir tikslais, periodiškai vertintų valstybių narių priemonių pakankamumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

(11)

reikėtų numatyti, kad Komisija, vadovaudamasi daugiamečiame plane nustatytais tiksliniais rodikliais ir tikslais, periodiškai vertintų valstybių narių priemonių pakankamumą ir veiksmingumą;

| (12) | mokslinėse rekomendacijose teigiama, kad
  netinkamos
  įžuvinimo procedūros gali turėti didelių padarinių genetinei Baltijos lašišų išteklių įvairovei ir kad

  . Taip pat
  kyla rizika, jog didelis kasmet į Baltijos jūrą išleidžiamų užaugintų žuvų kiekis daro

  galėtų daryti
  poveikį genetiniam laukinių lašišų
  populiacijų
  vientisumui ir šios praktikos reikėtų laipsniškai atsisakyti. Todėl žuvų išleidimo sąlygos turėtų būti nustatytos.
  Atsižvelgiant į tai įžuvinimas turėtų būti griežčiau kontroliuojamas. Be to, šiame
  daugiamečiame plane
  turėtų būti nustatytos genetinės lašišų veisimo medžiagos gavimo ir įžuvinti skirtų lašišų auginimo sąlygos, taip pat įžuvinimo procedūroms taikomos sąlygos siekiant užtikrinti, kad įžuvinimas neturėtų neigiamo poveikio genetinei įvairovei
  ; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

mokslinėse rekomendacijose teigiama, kad
  netinkamos
  įžuvinimo procedūros gali turėti didelių padarinių genetinei Baltijos lašišų išteklių įvairovei ir kad

  . Taip pat
  kyla rizika, jog didelis kasmet į Baltijos jūrą išleidžiamų užaugintų žuvų kiekis daro

  galėtų daryti
  poveikį genetiniam laukinių lašišų
  populiacijų
  vientisumui ir šios praktikos reikėtų laipsniškai atsisakyti. Todėl žuvų išleidimo sąlygos turėtų būti nustatytos.
  Atsižvelgiant į tai įžuvinimas turėtų būti griežčiau kontroliuojamas. Be to, šiame
  daugiamečiame plane
  turėtų būti nustatytos genetinės lašišų veisimo medžiagos gavimo ir įžuvinti skirtų lašišų auginimo sąlygos, taip pat įžuvinimo procedūroms taikomos sąlygos siekiant užtikrinti, kad įžuvinimas neturėtų neigiamo poveikio genetinei įvairovei
  ; [4 pakeit.]

| (13) | tiesioginis išteklių atkūrimas, laikantis tam tikrų sąlygų, upėse, kuriose gali gyventi lašišos, laikomas apsaugos priemone, nes jis turės teigiamą poveikį bendram lašišų skaičiui ir žvejybai – taip gali būti atkurtos savarankiškos lašišų populiacijos. Reikėtų nustatyti, kad tiesioginis išteklių atkūrimas konkrečiomis nustatytomis sąlygomis būtų finansuotinas pagal 2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo (6) 38 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

(13)

tiesioginis išteklių atkūrimas, laikantis tam tikrų sąlygų, upėse, kuriose gali gyventi lašišos, laikomas apsaugos priemone, nes jis turės teigiamą poveikį bendram lašišų skaičiui ir žvejybai – taip gali būti atkurtos savarankiškos lašišų populiacijos. Reikėtų nustatyti, kad tiesioginis išteklių atkūrimas konkrečiomis nustatytomis sąlygomis būtų finansuotinas pagal 2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo (6) 38 straipsnio 2 dalį;

| (14) | vis dėlto lašišų išleidimas šiuo metu tam tikrose valstybėse narėse gali būti privalomas ir valstybėms narėms norima suteikti laiko prisitaikyti prie šių reikalavimų, todėl

  neturėtų būti toliau leidžiama lašišas, kurios nėra skirtos
  įžuvinimui ir tiesioginiam žuvų išteklių atkūrimui neskirtas lašišas turėtų būti leidžiama išleisti pereinamuoju laikotarpiu – septynerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo

  išleisti po 10 metų laikotarpio, jei iki šio laikotarpio pabaigos laukinių lašišų rituolių prieaugis konkrečioje upėje yra pasiekęs 80 % galimo rituolių prieaugio
  .
  Jei šis tikslas nėra pasiektas, susijusiai valstybei narei išanalizavus ir pašalinus priežastis, dėl kurių nepavyko šio tikslo pasiekti, lašišų išleidimas, išskyrus įžuvinimą ir tiesioginį žuvų išteklių atkūrimą, gali būti tęsiamas dar 10 metų. Gali būti, kad kai kuriose valstybėse narėse lašišų išleidimas šiuo metu privalomas ir valstybėms narėms būtina duoti laiko prisitaikyti prie šių reikalavimų
  ; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

vis dėlto lašišų išleidimas šiuo metu tam tikrose valstybėse narėse gali būti privalomas ir valstybėms narėms norima suteikti laiko prisitaikyti prie šių reikalavimų, todėl

  neturėtų būti toliau leidžiama lašišas, kurios nėra skirtos
  įžuvinimui ir tiesioginiam žuvų išteklių atkūrimui neskirtas lašišas turėtų būti leidžiama išleisti pereinamuoju laikotarpiu – septynerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo

  išleisti po 10 metų laikotarpio, jei iki šio laikotarpio pabaigos laukinių lašišų rituolių prieaugis konkrečioje upėje yra pasiekęs 80 % galimo rituolių prieaugio
  .
  Jei šis tikslas nėra pasiektas, susijusiai valstybei narei išanalizavus ir pašalinus priežastis, dėl kurių nepavyko šio tikslo pasiekti, lašišų išleidimas, išskyrus įžuvinimą ir tiesioginį žuvų išteklių atkūrimą, gali būti tęsiamas dar 10 metų. Gali būti, kad kai kuriose valstybėse narėse lašišų išleidimas šiuo metu privalomas ir valstybėms narėms būtina duoti laiko prisitaikyti prie šių reikalavimų
  ; [5 pakeit.]

| (15) | siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi šiuo reglamentu nustatytų priemonių, turėtų būti numatytos specialios kontrolės priemonės, taikomos kartu su priemonėmis, numatytomis 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/2009, nustatančiame Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (7); |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi šiuo reglamentu nustatytų priemonių, turėtų būti numatytos specialios kontrolės priemonės, taikomos kartu su priemonėmis, numatytomis 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/2009, nustatančiame Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (7);

| (15a) | norint užtikrinti, kad žuvininkystė būtų tausi, turėtų būti gerinama suinteresuotųjų šalių savitarpio pasitikėjimas ir jų taikomi tarpusavio komunikacijos metodai; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(15a)

norint užtikrinti, kad žuvininkystė būtų tausi, turėtų būti gerinama suinteresuotųjų šalių savitarpio pasitikėjimas ir jų taikomi tarpusavio komunikacijos metodai; [6 pakeit.]

| (16) | nemažai pakrančių laivų, žvejojančių lašišas, yra trumpesni nei 10 m. Dėl šios priežasties įpareigojimo naudoti žvejybos žurnalą, kaip reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje, ir teikti išankstinį pranešimą, kaip reikalaujama to reglamento 17 straipsnyje, taikymas turėtų būti išplėstas, kad tas įpareigojimas būtų taikomas visiems
  komercinės žvejybos ir paslaugas teikiantiems
  laivams; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(16)

nemažai pakrančių laivų, žvejojančių lašišas, yra trumpesni nei 10 m. Dėl šios priežasties įpareigojimo naudoti žvejybos žurnalą, kaip reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje, ir teikti išankstinį pranešimą, kaip reikalaujama to reglamento 17 straipsnyje, taikymas turėtų būti išplėstas, kad tas įpareigojimas būtų taikomas visiems
  komercinės žvejybos ir paslaugas teikiantiems
  laivams; [7 pakeit.]

| (17) | siekiant užtikrinti, kad sužvejotos lašišos nebūtų klaidingai nurodomos kaip jūriniai upėtakiai ir neišvengtų deramos kontrolės, reikia įpareigojimą teikti išankstinius pranešimus pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnį taikyti visiems laivams, kuriuose yra jūrinių upėtakių; |
| --- | --- |

(17)

siekiant užtikrinti, kad sužvejotos lašišos nebūtų klaidingai nurodomos kaip jūriniai upėtakiai ir neišvengtų deramos kontrolės, reikia įpareigojimą teikti išankstinius pranešimus pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnį taikyti visiems laivams, kuriuose yra jūrinių upėtakių;

| (17a) | valstybės narės turėtų stiprinti rekreacinių laivų, naudojamų pramoginei ir kitokio tipo žvejybai, kontrolės ir išankstinio pranešimo sistemas, siekiant užtikrinti, kad sistema būtų paprasta ir veiksminga, ir skatinti tvarią žvejybą; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(17a)

valstybės narės turėtų stiprinti rekreacinių laivų, naudojamų pramoginei ir kitokio tipo žvejybai, kontrolės ir išankstinio pranešimo sistemas, siekiant užtikrinti, kad sistema būtų paprasta ir veiksminga, ir skatinti tvarią žvejybą; [8 pakeit.]

| (17b) | nukrypstant nuo 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose

   (8)

  14 straipsnio ir IV priedo, turėtų būti nustatytas mažiausias leidžiamas iškrauti jūrinių upėtakių (Salmo trutta) ir lašišų (Salmo salars) dydis 22–23 TJTT pakvadračiuose; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(17b)

nukrypstant nuo 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose

   (8)

  14 straipsnio ir IV priedo, turėtų būti nustatytas mažiausias leidžiamas iškrauti jūrinių upėtakių (Salmo trutta) ir lašišų (Salmo salars) dydis 22–23 TJTT pakvadračiuose; [9 pakeit.]

| (18) | siekiant gauti geresnių ir daugiau duomenų apie lašišų išteklius turėtų būti leidžiama elektrožūklė; |
| --- | --- |

(18)

siekiant gauti geresnių ir daugiau duomenų apie lašišų išteklius turėtų būti leidžiama elektrožūklė;

| (19) | remiantis naujausiomis mokslinėmis rekomendacijomis, rekreacinė lašišų žvejyba jūroje turi didelį poveikį lašišų ištekliams, nors šios srities duomenys nėra labai tikslūs. Ypač rekreacinė žvejyba iš laivų, kuriuos eksploatuoja pelno siekiančios paslaugų įmonės, gali sudaryti didelę sužvejojamų Baltijos lašišų kiekio dalį. Todėl siekiant, kad daugiametis planas būtų veiksmingas, tikslinga į jį įtraukti konkrečias valdymo priemones šiai

  rekreacinės žvejybos
  veiklai kontroliuoti; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(19)

remiantis naujausiomis mokslinėmis rekomendacijomis, rekreacinė lašišų žvejyba jūroje turi didelį poveikį lašišų ištekliams, nors šios srities duomenys nėra labai tikslūs. Ypač rekreacinė žvejyba iš laivų, kuriuos eksploatuoja pelno siekiančios paslaugų įmonės, gali sudaryti didelę sužvejojamų Baltijos lašišų kiekio dalį. Todėl siekiant, kad daugiametis planas būtų veiksmingas, tikslinga į jį įtraukti konkrečias valdymo priemones šiai

  rekreacinės žvejybos
  veiklai kontroliuoti; [10 pakeit.]

| (19a) | siekiant užtikrinti lengvesnį ataskaitų pateikimą, turėtų būti raginama ir padedama kurti internetines atskaitomybės sistemas, kurios būtų taikomos valstybėse narėse ar tarp jų. Informacija, susijusi su sužvejotomis žuvimis, apie kurias pranešta, turėtų būti skelbiama viešai. Tačiau konkretus žvejybos rajonas neturėtų būti atskleistas, kad žvejai nebūtų skatinami žvejoti šiame konkrečiame žvejybos rajone; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(19a)

siekiant užtikrinti lengvesnį ataskaitų pateikimą, turėtų būti raginama ir padedama kurti internetines atskaitomybės sistemas, kurios būtų taikomos valstybėse narėse ar tarp jų. Informacija, susijusi su sužvejotomis žuvimis, apie kurias pranešta, turėtų būti skelbiama viešai. Tačiau konkretus žvejybos rajonas neturėtų būti atskleistas, kad žvejai nebūtų skatinami žvejoti šiame konkrečiame žvejybos rajone; [11 pakeit.]

| (20) | norint veiksmingai pasiekti šiame reglamente nustatytus tikslinius rodiklius ir sugebėti greitai reaguoti į išteklių būklės pokyčius, Komisijai pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl neesminių šio reglamento nuostatų, kaip numatyta jo 6, 7, 11 ir 25 straipsniuose. Šie įgaliojimai turėtų apimti galimybę iš dalies keisti mirtingumo dėl žvejybos jūroje koeficientą, iš dalies keisti laukinių lašišų upių sąrašą ir tam tikrą šio reglamento prieduose nurodytą techninę informaciją, taip pat tvirtinti Baltijos upių ištekliams taikytinas priemones, kai valstybių narių priemonės pagal 9 konstatuojamojoje dalyje minėtus įgaliojimus nėra patvirtintos arba laikomos neveiksmingomis; |
| --- | --- |

(20)

norint veiksmingai pasiekti šiame reglamente nustatytus tikslinius rodiklius ir sugebėti greitai reaguoti į išteklių būklės pokyčius, Komisijai pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl neesminių šio reglamento nuostatų, kaip numatyta jo 6, 7, 11 ir 25 straipsniuose. Šie įgaliojimai turėtų apimti galimybę iš dalies keisti mirtingumo dėl žvejybos jūroje koeficientą, iš dalies keisti laukinių lašišų upių sąrašą ir tam tikrą šio reglamento prieduose nurodytą techninę informaciją, taip pat tvirtinti Baltijos upių ištekliams taikytinas priemones, kai valstybių narių priemonės pagal 9 konstatuojamojoje dalyje minėtus įgaliojimus nėra patvirtintos arba laikomos neveiksmingomis;

| (20a) | Komisija turėtų užtikrinti, kad valstybės narės imtųsi administracinių ar baudžiamųjų priemonių, būtinų neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos klausimui spręsti; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(20a)

Komisija turėtų užtikrinti, kad valstybės narės imtųsi administracinių ar baudžiamųjų priemonių, būtinų neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos klausimui spręsti; [12 pakeit.]

| (21) | Komisija, rengdamasi deleguotiesiems aktams ir juos rengdama, turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų laiku, vienu metu ir deramai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(21)

Komisija, rengdamasi deleguotiesiems aktams ir juos rengdama, turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų laiku, vienu metu ir deramai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (22) | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas įgyvendinti šio reglamento 12 straipsnyje numatyto įžuvinimo lašišomis nuostatas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šie įgaliojimai turėtų būti vykdomi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (9), |
| --- | --- |

(22)

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas įgyvendinti šio reglamento 12 straipsnyje numatyto įžuvinimo lašišomis nuostatas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šie įgaliojimai turėtų būti vykdomi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (9),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomas daugiametis Baltijos lašišų išteklių apsaugos ir valdymo planas (toliau – planas).

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Planas taikomas:

| a) | komercinei
  ir rekreacinei
  žvejybai Baltijos jūroje ir su ja susisiekiančiose upėse, esančiose valstybių narių (toliau – atitinkamos valstybės narės) teritorijoje; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

komercinei
  ir rekreacinei
  žvejybai Baltijos jūroje ir su ja susisiekiančiose upėse, esančiose valstybių narių (toliau – atitinkamos valstybės narės) teritorijoje; [13 pakeit.]

| b) | rekreacinei lašišų žvejybai Baltijos jūroje, kai ši žvejyba atliekama iš paslaugas teikiančių laivų.
  [14 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

rekreacinei lašišų žvejybai Baltijos jūroje, kai ši žvejyba atliekama iš paslaugas teikiančių laivų.
  [14 pakeit.]

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

1.   Šiame reglamente taikomos sąvokų apibrėžtys, nustatytos 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (10) 3 straipsnyje, Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnyje.

2.   Taip pat taikomos šios sąvokų apibrėžtys:

| a) | Baltijos jūra – 22–32 TJTT pakvadračiai; |
| --- | --- |

a)

Baltijos jūra – 22–32 TJTT pakvadračiai;

| b) | Baltijos upės – su Baltijos jūra susisiekiančios upės, esančios valstybių narių teritorijoje; |
| --- | --- |

b)

Baltijos upės – su Baltijos jūra susisiekiančios upės, esančios valstybių narių teritorijoje;

| c) | Baltijos lašišų ištekliai – visi lašišų (ir laukinių, ir užaugintų) ištekliai Baltijos jūroje ir Baltijos upėse; |
| --- | --- |

c)

Baltijos lašišų ištekliai – visi lašišų (ir laukinių, ir užaugintų) ištekliai Baltijos jūroje ir Baltijos upėse;

| d) | laukinių lašišų upė – upė, kurioje gyvena savarankiškos lašišų populiacijos ir į kurią neišleidžiama išaugintų lašišų, kaip nurodyta I priede, arba šių išaugintų lašišų išleidžiama mažai; |
| --- | --- |

d)

laukinių lašišų upė – upė, kurioje gyvena savarankiškos lašišų populiacijos ir į kurią neišleidžiama išaugintų lašišų, kaip nurodyta I priede, arba šių išaugintų lašišų išleidžiama mažai;

| e) | upė, kurioje gali gyventi lašišos – upė, kurioje istoriškai gyveno lašišų populiacijos, o natūrali reprodukcija dabar nevyksta arba ji menka, ir kurioje gali atsikurti savarankiška lašišų populiacija; |
| --- | --- |

e)

upė, kurioje gali gyventi lašišos – upė, kurioje istoriškai gyveno lašišų populiacijos, o natūrali reprodukcija dabar nevyksta arba ji menka, ir kurioje gali atsikurti savarankiška lašišų populiacija;

| f) | galimas rituolių prieaugis – rituolių prieaugio galimybė, apskaičiuota kiekvienai upei remiantis atitinkamais konkrečios upės rodikliais; |
| --- | --- |

f)

galimas rituolių prieaugis – rituolių prieaugio galimybė, apskaičiuota kiekvienai upei remiantis atitinkamais konkrečios upės rodikliais;

| g) | techninės apsaugos priemonės – priemonės, kuriomis reguliuojama sužvejotų žuvų kiekio sudėtis pagal rūšis bei žuvų dydį ir žvejybos veiklos poveikis ekosistemų komponentams nustatant žvejybos įrankių naudojimo sąlygas bei jų struktūrą ir ribojant prieigą prie žvejybos rajonų; |
| --- | --- |

g)

techninės apsaugos priemonės – priemonės, kuriomis reguliuojama sužvejotų žuvų kiekio sudėtis pagal rūšis bei žuvų dydį ir žvejybos veiklos poveikis ekosistemų komponentams nustatant žvejybos įrankių naudojimo sąlygas bei jų struktūrą ir ribojant prieigą prie žvejybos rajonų;

| h) | įžuvinimas – sąmoningas rituolių arba jaunų užaugintų lašišų išleidimas į laukinių lašišų upes; |
| --- | --- |

h)

įžuvinimas – sąmoningas rituolių arba jaunų užaugintų lašišų išleidimas į laukinių lašišų upes;

| ha) | rekreacinė žvejyba – nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnio 28 dalies, kitokio pobūdžio nei komercinė žvejyba komerciniais ir nekomerciniais tikslais naudojant bet kurio tipo žvejybos laivą ir įrankius; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

ha)

rekreacinė žvejyba – nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnio 28 dalies, kitokio pobūdžio nei komercinė žvejyba komerciniais ir nekomerciniais tikslais naudojant bet kurio tipo žvejybos laivą ir įrankius; [15 pakeit.]

| i) | tiesioginis išteklių atkūrimas – rituolių arba jaunų užaugintų lašišų išleidimas į upes, kuriose gali gyventi lašišos; |
| --- | --- |

i)

tiesioginis išteklių atkūrimas – rituolių arba jaunų užaugintų lašišų išleidimas į upes, kuriose gali gyventi lašišos;

| j) | paslaugas teikiantis laivas – laivas, kurį rekreacinei lašišų žvejybai Baltijos jūroje eksploatuoja įmonė, teikianti paslaugas, įskaitant žvejybos įrangą, transportą ir (arba) konsultacijas; |
| --- | --- |

j)

paslaugas teikiantis laivas – laivas, kurį rekreacinei lašišų žvejybai Baltijos jūroje eksploatuoja įmonė, teikianti paslaugas, įskaitant žvejybos įrangą, transportą ir (arba) konsultacijas;

| k) | bendras leidžiamas sužvejoti kiekis – Baltijos lašišų kiekis, kurį kasmet leidžiama sužvejoti ir iškrauti. |
| --- | --- |

k)

bendras leidžiamas sužvejoti kiekis – Baltijos lašišų kiekis, kurį kasmet leidžiama sužvejoti ir iškrauti.

II SKYRIUS

TIKSLAI

4 straipsnis

Tikslai

Planu siekiama užtikrinti, kad:

| a) | Baltijos lašišų ištekliai būtų naudojami tausiai, remiantis didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio principu; |
| --- | --- |

a)

Baltijos lašišų ištekliai būtų naudojami tausiai, remiantis didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio principu;

| b) | būtų išsaugotas genetinis Baltijos lašišų išteklių vientisumas ir įvairovė. |
| --- | --- |

b)

būtų išsaugotas genetinis Baltijos lašišų išteklių vientisumas ir įvairovė.

III SKYRIUS

TIKSLINIAI RODIKLIAI

5 straipsnis

Laukinių lašišų telkiniams upėse taikytini tiksliniai rodikliai

1.   Laukinių lašišų upėse, kuriose ... (*) rituolių prieaugis pasiekė 50 % galimo rituolių prieaugio, per ... (**) laukinių lašišų rituolių prieaugis kiekvienoje upėje turi siekti 75 %

  80 %
  galimo rituolių prieaugio. [16 pakeit.]

2.   Laukinių lašišų upėse, kuriose iki ... (***) rituolių prieaugis nepasiekė 50 % galimo rituolių prieaugio, per ... (****) kiekvienoje upėje laukinių lašišų rituolių prieaugis turi siekti 50 %, o per ... (*****) – 75 %

  80 %
  galimo rituolių prieaugio. [17 pakeit.]

3.   Praėjus ... (*****) nuo šio reglamento įsigaliojimo laukinių lašišų rituolių prieaugis kiekvienoje laukinių lašišų upėje turi ir toliau sudaryti bent 75 %

  80
   % galimo laukinių lašišų rituolių prieaugio. [18 pakeit.]

4.   Atitinkamos valstybės narės gali kiekvienai laukinių lašišų upei nustatyti kitus griežtesnius tikslinius rodiklius
  , pvz., pagrįstus grįžtančių patelių skaičiumi
  . [19 pakeit.]

Susijusios valstybės narės teikia ir skelbia duomenų apie pateles, grįžtančias į jų upes, ataskaitas. [20 pakeit.]

IV SKYRIUS

ŽVEJYBOS TAISYKLĖS

6 straipsnis

Bendro upėse leidžiamo sužvejoti kiekio nustatymas

1.   Metinis bendras upėse leidžiamas sužvejoti laukinių lašišų kiekis neviršija lygio, atitinkančio 2 dalyje nurodytą mirtingumo dėl žvejybos koeficientą.

2.   Laukinių lašišų upėse esančių laukinių lašišų išteklių mirtingumo dėl žvejybos koeficientą nustato kiekviena valstybė narė, remdamasi 5 straipsnyje nustatytais tiksliniais rodikliais ir ŽMTEK bei TJTT ekspertų nuomonėmis, kurias šios organizacijos peržiūri, kai tampa prieinama daugiau informacijos arba pakinta upės savybės. Tuo tikslu valstybės narės atsižvelgia į kiekvienos upės galimą rituolių prieaugį, kurį TJTT apskaičiuoja pagal tam tikrus konkrečios upės parametrus ir reguliariai iš naujo įvertina, kai tampa prieinama daugiau informacijos arba pakinta upės savybės.

3.   Atitinkamos valstybės narės laukinių lašišų upėms taikomą mirtingumo dėl žvejybos koeficientą ir atitinkamą bendrą leidžiamą sužvejoti laukinių lašišų kiekį ne vėliau kaip ... (******) paskelbia pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 114 straipsnį įsteigtos savo oficialios interneto svetainės viešai prieinamoje dalyje ir kasmet juos atnaujina.

4.   Komisija, remdamasi 4 ir 5 straipsniuose išdėstytais tikslais ir tiksliniais rodikliais, kas trejus metus

  kasmet
  vertina pagal šį straipsnį valstybių narių įgyvendintų priemonių suderinamumą ir veiksmingumą. [21 pakeit.]

5.   Jei atitinkamos valstybės narės iki nustatyto termino po šio reglamento įsigaliojimo datos nepaskelbia apie tokias 1, 2 ir 3 dalyse numatytas priemones, Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 26 straipsnį, kad nustatytų mirtingumą dėl žvejybos ir (arba) atitinkamą bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį laukinių lašišų upėse ir (arba) nutraukti atitinkamą žvejybą.

6.   Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 26 straipsnį, kad nustatytų mirtingumą dėl žvejybos ir (arba) atitinkamą bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį laukinių lašišų upėse ir (arba) nutraukti atitinkamą žvejybą, jei atlikus vertinimą pagal 4 dalį, nustatoma, kad valstybių narių priemonės yra nesuderinamos su 4 ir 5 straipsniuose nustatytais tikslais arba manoma, kad jomis nebus pasiekti minėti tikslai ir tiksliniai rodikliai.

7.   Komisijos priimamų priemonių tikslas – užtikrinti, kad būtų pasiekti 4 ir 5 straipsnyje nustatyti tikslai ir tiksliniai rodikliai. Komisijai priėmus deleguotąjį teisės aktą, valstybės narės priemonės netenka galios.

7 straipsnis

Bendro jūroje leidžiamo sužvejoti kiekio nustatymas

1.   Metinis bendras jūroje leidžiamas sužvejoti lašišų išteklių kiekis neviršija lygio, atitinkančio 0,1 dydžio mirtingumo dėl žvejybos koeficientą.

2.   Kai aiškiai matyti, kad išteklių būklė pakito ir (arba) esamas mirtingumo dėl žvejybos koeficientas netinkamas 4 straipsnyje nurodytiems tikslams pasiekti, Komisija pagal 26 straipsnį priimtais deleguotaisiais aktais gali iš dalies pakeisti 1 dalyje nurodytą mirtingumo dėl žvejybos koeficientą.

3.   Jeigu staiga išplinta ligos, kritiškai neišgyvena rituoliai arba pastebimos kitos nenumatytos tendencijos, Taryba nusprendžia taikyti mažesnį bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį negu būtų taikomas atsižvelgiant į 1 dalyje nurodytą mirtingumo dėl žvejybos koeficientą.

8 straipsnis

Kaip paslaugas teikiantys laivai naudoja nacionalinę kvotą

  Nacionalinės kvotos panaudojimas rekreacinėje žvejyboje [22 pakeit.]

Paslaugas teikiančių laivų jūroje

  Rekreacinės žvejybos ir rekreacinės pakrančių ir upių žvejybos metu
  sugautos lašišos kiekis atimamas iš nacionalinės kvotos. [23 pakeit.]

IVA SKYRIUS

MAŽIAUSIAS LEIDŽIAMAS IŠKRAUTI LAŠIŠŲ IR JŪRINIŲ UPĖTAKIŲ DYDIS

8a straipsnis

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 2187/2005 14 straipsnio, kiekviename šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytame TJTT pakvadratyje mažiausias leidžiamas iškrauti lašišų dydis turėtų būti 60 cm, o mažiausias leidžiamas iškrauti jūrinių upėtakių dydis turėtų būti 50 cm. [26 pakeit.]

V SKYRIUS

TECHNINĖS APSAUGOS PRIEMONĖS

9 straipsnis

Valstybių narių priemonės menkiems lašišų ištekliams upėse apsaugoti

1.   Laukinių lašišų upėms, kuriose iki ... (*******) rituolių prieaugis nepasiekė 50 % galimo rituolių prieaugio, ne vėliau kaip per dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo atitinkamos valstybės narės
  iki ...



   (********)

  nustato
  išsaugo ir prireikus pagerina esamas
  nacionalines technines apsaugos priemones. [24 pakeit.]

2.   1 dalyje nurodytos techninės apsaugos priemonės grindžiamos konkrečiai upei taikomais reikalavimais, kuriais padedama siekti 4 ir 5 straipsniuose nurodytų tikslų ir tikslinių rodiklių. Šių priemonių taikymo vieta nustatoma remiantis geriausia turima informacija apie lašišų migracijos maršrutus jūroje.

10 straipsnis

Priemonės kitiems lašišų ištekliams upėse apsaugoti

Valstybės narės gali nustatyti technines apsaugos priemones savo Baltijos upėse esantiems lašišų ištekliams, nepaminėtiems 9 straipsnyje. Tos priemonės turi padėti pasiekti 4 ir 5 straipsniuose nustatytus tikslus ir tikslinius rodiklius.

Komisija peržiūri valstybės pagalbos gaires, kad valstybės narėms būtų užtikrintos geresnės galimybės gauti kompensaciją už ruonių ir kormoranų padarytą žalą. [25 pakeit.]

11 straipsnis

Komisijos priemonės

1.   Komisija, remdamasi 4 ir 5 straipsniuose išdėstytais tikslais ir tiksliniais rodikliais, kas trejus metus

  kasmet
  vertina valstybių narių pagal 9 ir 10 straipsnius įgyvendintų priemonių suderinamumą ir veiksmingumą, ypač tais atvejais, kai laukinių lašišų upės teka per kelias valstybes nares. [27 pakeit.]

2.   Jei atitinkamos valstybės narės iki nustatyto termino po šio reglamento įsigaliojimo nenustato 9 straipsnyje numatytų priemonių, Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 26 straipsnį, kad nustatytų tokias reikiamas technines apsaugos priemones.

3.   Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 26 straipsnį, kad nustatytų tokias reikiamas technines apsaugos priemones, jei atlikus vertinimą pagal 1 dalį, nustatoma, kad valstybių narių priemonės yra nesuderinamos su 4 ir 5 straipsniuose nustatytais tikslais arba manoma, kad jomis nebus pasiekti minėti tikslai ir tiksliniai rodikliai.

4.   Komisijos priimamų priemonių tikslas – užtikrinti, kad būtų pasiekti 4 ir 5 straipsnyje nustatyti tikslai ir tiksliniai rodikliai. Komisijai priėmus deleguotąjį teisės aktą, valstybės narės priemonės netenka galios.

VI SKYRIUS

ŽUVŲ IŠLEIDIMAS

12 straipsnis

Įžuvinimas

1.   Įžuvinimas lašišomis gali būti atliekamas tik laukinių lašišų upėje. Kiekvienoje upėje išleidžiamų rituolių skaičius neturi viršyti prognozuojamo galimo rituolių prieaugio toje upėje

  upėse, kai tai būtina norint užkirsti kelią vietos išteklių išnaikinimui
  . [28 pakeit.]

2.   Įžuvinimas turi būti atliekamas taip, kad būtų išsaugota genetinė įvairių upėse esančių lašišų išteklių įvairovė
  ir variantiškumas
  , atsižvelgiant į esamas žuvų bendrijas įžuvinamoje upėje ir kaimyninėse upėse ir kartu siekiant kuo didesnio įžuvinimo poveikio.
  Rituoliai turi būti iš pačios artimiausios laukinių lašišų upės. [29 pakeit.]

2a.
     
  Įžuvinti skirti rituoliai pažymimi įkerpant jų riebalinius pelekus. [30 pakeit.]

3.   Komisija
  priima
  įgyvendinimo
  aktus iki ...

   (*********)

  pagal kuriuos būtų nustatytos išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės. Šie įgyvendinimo aktai priimami

  aktais, priimtais 28 straipsnio 2 dalyje nustatyta nagrinėjimo tvarka, gali nustatyti išsamias šio straipsnio taikymo taisykles. [31 pakeit.]

13 straipsnis

Tiesioginis išteklių atkūrimas

Tiesioginis upių, kuriose gali gyventi lašišos, išteklių atkūrimas atliekamas tik tuo atveju, jei:

| a) | upė
  ar jos intakai
  turi laisvus migracinius vandens kelius, tinkamos kokybės vandenį ir buveinę, tinkamą lašišoms veistis ir augti; [32 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

upė
  ar jos intakai
  turi laisvus migracinius vandens kelius, tinkamos kokybės vandenį ir buveinę, tinkamą lašišoms veistis ir augti; [32 pakeit.]

| b) | tiesioginio išteklių atkūrimo tikslas – užveisti arba sustiprinti gyvybingą savarankišką laukinių lašišų populiaciją; |
| --- | --- |

b)

tiesioginio išteklių atkūrimo tikslas – užveisti arba sustiprinti gyvybingą savarankišką laukinių lašišų populiaciją;

| c) | prieš žuvų išleidimą ir po jo vykdoma stebėjimo programa su vertinimu; |
| --- | --- |

c)

prieš žuvų išleidimą ir po jo vykdoma stebėjimo programa su vertinimu;

| d) | vykdomos tinkamos ir pakankamos apsaugos ir valdymo priemonės, kad būtų lengviau atkurti tvarią lašišų populiaciją upėje; |
| --- | --- |

d)

vykdomos tinkamos ir pakankamos apsaugos ir valdymo priemonės, kad būtų lengviau atkurti tvarią lašišų populiaciją upėje;

| da) | įžuvinimas atliekamas taip, kad būtų išsaugota genetinė skirtingų lašišų upių išteklių įvairovė, atsižvelgiant į esamas įžuvinamos upės ir kaimyninių upių žuvų bendruomenes, kartu didinant įžuvinimo poveikį. [34 pakeit.] |
| --- | --- |

da)

įžuvinimas atliekamas taip, kad būtų išsaugota genetinė skirtingų lašišų upių išteklių įvairovė, atsižvelgiant į esamas įžuvinamos upės ir kaimyninių upių žuvų bendruomenes, kartu didinant įžuvinimo poveikį. [34 pakeit.]

| db) | įžuvinti skirti rituoliai pažymimi įkerpant jų riebalinius pelekus. [35 pakeit.] |
| --- | --- |

db)

įžuvinti skirti rituoliai pažymimi įkerpant jų riebalinius pelekus. [35 pakeit.]

Pagrindinis principas, kuriuo turi būti vadovaujamasi atkuriant vandens kelius, turi būti principas „teršėjas moka“.
  Taikant Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 38 straipsnio 2 dalį tiesioginis išteklių atkūrimas, atliekamas pagal 1 dalį,
  taip pat
  laikomas apsaugos priemone. [36 pakeit.]

13a straipsnis

Subrendusių žuvų ir rituolių kilmė

Jei įmanoma, subrendusios žuvys ir rituoliai turi būti kilę iš tos pačios laukinių lašišų upės arba, jei tai neįmanoma, iš artimiausio galimo laukinių lašišų upės baseino. [33 pakeit.]

14 straipsnis

Pereinamasis laikotarpis

Išleisti lašišas ne pagal 12 ir 13 straipsnius galima dar septynerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo

  iki ...

   (**********)

  ir tai atidžiai įvertinama
  .
  Laipsniškai mažinant lašišų išleidimą vadovaujamasi principu „upė po upės“. Tai administruojama valstybių narių vietos, regioninių ir (arba) nacionalinių agentūrų ir įtraukiamos vietos suinteresuotosios šalys bei pasinaudojama jų kompetencija atkuriant buveines ir taikant kitas priemones. Teisiškai privalomi nacionaliniai sprendimai dėl ekonominių išteklių, šiuo metu naudojamų ištekliams atkurti, pritaikymo nukreipiami žvejams, dėl neigiamo išleidimo mažinimo poveikio galimai patekusiems į nepalankią padėtį, paremti. [37 pakeit.]

VII SKYRIUS

KONTROLĖ IR VYKDYMO UŽTIKRINIMAS

15 straipsnis

Ryšys su Reglamentu (EB) Nr. 1224/2009

Šiame skyriuje numatytos kontrolės priemonės taikomos papildomai, kartu su jau nurodytomis Reglamente (EB) Nr. 1224/2009, jeigu kitaip nenumatyta šio skyriaus straipsniuose.

Be to, visai rekreacinei lašišų žvejybai Baltijos jūroje mutatis mutandis taikoma Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 55 straipsnio 3 dalis, taip pat 2011 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011

   (11)

  , kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 įgyvendinimo taisyklės, 64 ir 65 straipsniai. [38 pakeit.]

16 straipsnis

Žurnalai

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnio, bet kokio ilgio Europos Sąjungos žvejybos laivai, turintys lašišų žvejybos leidimą,
  taip pat paslaugas teikiančių laivų, naudojamų pramoginei ir kitokio tipo žvejybai, kapitonai
  pildo savo operacijų žurnalą, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje nustatytose taisyklėse. [39 pakeit.]

17 straipsnis

Išankstinis pranešimas

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnio 1 dalies įvadinio sakinio, bet kokio ilgio Sąjungos žvejybos laivų, kuriuose yra lašišų ir (arba) jūrinių upėtakių,
  taip pat paslaugas teikiančių laivų
  kapitonai, baigę žvejybos operaciją, savo vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms nedelsiant pateikia Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją. [40 pakeit.]

18 straipsnis

Leidimai specialiajai veiklai

1.   Paslaugas teikiantys laivai privalo turėti lašišų žvejybos leidimą specialiajai veiklai, išduotą remiantis šio reglamento II priedu.

2.   Atitinkamos valstybės narės leidimus specialiajai veiklai įtraukia į žvejybos leidimų sąrašą, esantį elektroninėje duomenų bazėje, sukurtoje pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 116 straipsnio 1 dalies d punktą. Be to, jos duomenis apie leidimus specialiajai veiklai įtraukia į kompiuterizuotą patvirtinimo sistemą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 109 straipsnyje.

19 straipsnis

Laimikio deklaracija

  Rekreacinės žvejybos laimikio deklaracijos [41 pakeit.]

1.   Paslaugas teikiančio laivo kapitonas pagal III priedą užpildo

  Visų tipų rekreacinės žvejybos atvejais pildoma
  laimikio deklaraciją

  deklaracija
  ir iki paskutinės kiekvieno mėnesio dienos pateikia ją paslaugas teikiančio laivo

  atsiskaitoma
  vėliavos valstybės narės kompetentingai institucijai. [42 pakeit.]

2.   Iki kiekvieno mėnesio 15 dienos atitinkamos valstybės narės praėjusio mėnesio laimikio deklaracijose įrašytą informaciją užregistruoja savo elektroninėje duomenų bazėje, sukurtoje pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 116 straipsnio 1 dalies f punktą, ir kompiuterizuotoje patvirtinimo sistemoje, nurodytoje Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 109 straipsnyje. Elektroniniai duomenys ir laimikio deklaracijos saugomos 3 metus.

20 straipsnis

Iškrovimo patikrinimai

Atitinkamos valstybės narės tikrina laimikio deklaracijose įrašytos informacijos tikslumą atlikdamos iškrovimo patikrinimus. Tikrinama bent 10 %

  20 %
  visų iškrovimų.
  Europos žuvininkystės kontrolės agentūra įgyvendina veiksmingą kontrolę ir ragina valstybes nares atlikti dėmesingesnius tikslinius patikrinimus vietose, kur įtariama neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba arba pranešta apie tai, kad ši žvejyba vykdoma. [43 pakeit.]

20a straipsnis

Rekreacinės žvejybos kontrolė

Šio reglamento tikslais rekreacinės žvejybos kontrolės procedūros grindžiamos pirmiausia Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 55 straipsniu ir Reglamento (ES) Nr. 404/2011 64 ir 65 straipsniais. [44 pakeit.]

21 straipsnis

Nacionalinės kontrolės veiksmų programos

Nacionalinėse kontrolės veiksmų programose, numatytose Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnyje, nurodoma atlikti bent jau šiuos veiksmus:

| a) | taikyti technines apsaugos priemones, nustatytas vadovaujantis šio reglamento V skyriumi; |
| --- | --- |

a)

taikyti technines apsaugos priemones, nustatytas vadovaujantis šio reglamento V skyriumi;

| b) | paslaugas teikiantiems laivams
  ir pramoginės žvejybos naudojant visų tipų įrankius atveju
  – laikytis kvotos panaudojimo, leidimo veiklai ir laimikio deklaravimo taisyklių; [45 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

paslaugas teikiantiems laivams
  ir pramoginės žvejybos naudojant visų tipų įrankius atveju
  – laikytis kvotos panaudojimo, leidimo veiklai ir laimikio deklaravimo taisyklių; [45 pakeit.]

| c) | kontroliuoti, kaip laikomasi įžuvinimo ir tiesioginio išteklių atkūrimo taisyklių. |
| --- | --- |

c)

kontroliuoti, kaip laikomasi įžuvinimo ir tiesioginio išteklių atkūrimo taisyklių.

VIII SKYRIUS

DUOMENŲ RINKIMAS

22 straipsnis

Siekiant surinkti duomenis visose laukinių lašišų upėse kiekvienas lašišų jauniklių būrys gali būti stebimas prieš virtimą rituoliais naudojant elektrožūklės aparatą.

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, pagal kuriuos būtų nustatytos išsamios elektrožūklės sąlygos, pagrįstos naujausia moksline informacija. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 28 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. [46 pakeit.]

22a straipsnis

Ne vėliau negu ...

   (***********)

  Komisija perduoda Parlamentui ir Tarybai atliktų mokslinių tyrimų, susijusių su plėšrūnų, ypač ruonių ir kormoranų, poveikiu Baltijos lašišų ištekliams, išvadas. Komisija, remdamasi šiomis tyrimų išvadomis, parengia plėšrūnų, darančių įtaką Baltijos lašišų ištekliams, populiacijų valdymo planą, kuris įsigalioja ne vėliau kaip 2016 m. [47 pakeit.]

22b straipsnis

Ne vėliau negu ...

   (************)

  Komisija perduoda Parlamentui ir Tarybai mokslinių tyrimų, susijusių su lašišų išmetimu atgal į jūrą ir jų priegauda vykdant visų susijusių tipų žvejybą Baltijos jūroje, išvadas. [48 pakeit.]

IX SKYRIUS

TOLESNI VEIKSMAI

23 straipsnis

Valstybių narių ataskaitos

1.   Trečiaisiais metais nuo šio reglamento įsigaliojimo, o vėliau – kas trejus metus,
  ...
   (*************),
  o po to kasmet
  atitinkamos valstybės narės Komisijai praneša apie technines apsaugos priemones, patvirtintas pagal V skyrių, ir apie tai, kaip jos įgyvendina 4 straipsnyje išdėstytus tikslus. [49 pakeit.]

2.   ...
   (**************), o vėliau – kas šešerius

  trejus
  metus atitinkamos valstybės narės Komisijai praneša apie šio reglamento įgyvendinimą ir 5 straipsnyje nustatytų tikslų įgyvendinimą. Valstybės narės ataskaitoje visų pirma pateikiama ši informacija:

[50 pakeit.]

| a) | nacionalinės žvejybos raida, įskaitant informaciją, kokia sužvejojamų žuvų dalis sužvejojama atviroje jūroje, pakrančių vandenyse ir upėse, kokią jo dalį sužvejoja komerciniai žvejai, paslaugas teikiantys laivai ir kiti rekreaciniai žvejai; |
| --- | --- |

a)

nacionalinės žvejybos raida, įskaitant informaciją, kokia sužvejojamų žuvų dalis sužvejojama atviroje jūroje, pakrančių vandenyse ir upėse, kokią jo dalį sužvejoja komerciniai žvejai, paslaugas teikiantys laivai ir kiti rekreaciniai žvejai;

| b) | margiukių ir rituolių prieaugis kiekvienoje laukinių lašišų upėje ir geriausia turima galimo rituolių prieaugio prognozė; |
| --- | --- |

b)

margiukių ir rituolių prieaugis kiekvienoje laukinių lašišų upėje ir geriausia turima galimo rituolių prieaugio prognozė;

| c) | turima genetinė informacija apie kiekvieną laukinių lašišų išteklių upėse; |
| --- | --- |

c)

turima genetinė informacija apie kiekvieną laukinių lašišų išteklių upėse;

| d) | įžuvinimas lašišomis ir tiesioginis jų išteklių atkūrimas; |
| --- | --- |

d)

įžuvinimas lašišomis ir tiesioginis jų išteklių atkūrimas;

| e) | nacionalinės kontrolės veiksmų programos, nurodytos Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnyje, įgyvendinimas. |
| --- | --- |

e)

nacionalinės kontrolės veiksmų programos, nurodytos Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnyje, įgyvendinimas.

24 straipsnis

Plano vertinimas

Remdamasi šio reglamento 23 straipsnyje nurodytomis valstybių narių ataskaitomis ir mokslinėmis rekomendacijomis, Komisija kitais metais, negu gautos valstybių narių ataskaitos, įvertina valdymo priemonių poveikį Baltijos lašišų ištekliams ir tų išteklių žvejybai.

X SKYRIUS

PRIEDŲ PAKEITIMAI

25 straipsnis

Priedų pakeitimai

1.   Komisija pagal 26 straipsnį priimamais deleguotaisiais aktais gali iš dalies keisti I priede išvardytų laukinių lašišų upių sąrašą, kad jis atitiktų naujausią mokslinę informaciją.

2.   2. Komisija pagal 26 straipsnį priimamais deleguotaisiais aktais gali iš dalies keisti II ir III priedus siekdama užtikrinti veiksmingą kontrolę.

XI SKIRSNIS

PROCEDŪRINĖS NUOSTATOS

26 straipsnis

Deleguotų įgaliojimų vykdymas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   Įgaliojimai priimti 6, 7, 11 ir 25 straipsniuose nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 6, 7, 11 ir 25 straipsniuose nurodytą įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui jis poveikio neturi.

4.   Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija iškart ir vienu metu apie jį praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 6, 7, 11 ir 25 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jei per 2 mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimo arba jeigu prieš baigiantis tam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba informavo Komisiją, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

27 straipsnis

Įgaliojimų panaikinimas

Jei atitinkamos valstybės narės iki nustatyto termino nenustato arba nepaskelbia 6 arba 11 straipsnyje nurodytų priemonių, arba jei, atlikus vertinimą pagal 6 straipsnio 4 dalį arba 11 straipsnio 1 dalį, paaiškėja, kad tos priemonės yra nepakankamos arba neveiksmingos, Komisija panaikina atitinkamų valstybių narių įgaliojimus, nurodytus 6 arba 11 straipsnyje. Sprendime dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja kitą dieną po to sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  arba vėlesnę tame sprendime nurodytą dieną. [51 pakeit.]

28 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsniu įsteigtas Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas. Tas komitetas reiškia ir Reglamente (ES) Nr. 182/2011 nurodytą komitetą.

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

XII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

29 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

Šis reglamentas taikomas nuo ...

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 68, 2012 3 6, p. 47.

1

(2)  2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7.

3

(4)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

4

(5)  OL L 179, 1998 6 23, p. 1.

5

(6)  OL L 223, 2006 8 15, p. 1.

6

(7)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

7

(8)  

  OL L 349, 2005 12 31, p. 1.

8

OL L 349, 2005 12 31, p. 1.

(9)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

9

(10)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

10

(*)  Šio reglamento įsigaliojimo data.

*

(**)  OL prašom įrašyti datą: septyneri metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

**

(***)  Šio reglamento įsigaliojimo data.

***

(****)  OL prašom įrašyti datą: penkeri metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

****

(*****)  OL prašom įrašyti datą: dvylika metų po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

*****

(******)  OL prašom įrašyti datą: vieneri metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

******

(*******)  Šio reglamento įsigaliojimo data.

*******

(********)  
  OL prašom įrašyti datą: dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

********

OL prašom įrašyti datą: dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(*********)  
  OL prašom įrašyti datą: treji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

*********

OL prašom įrašyti datą: treji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(**********)  
  OL prašom įrašyti datą: 10 metų po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

**********

OL prašom įrašyti datą: 10 metų po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(11)  

  OL L 112, 2011 4 30, p. 1.

11

OL L 112, 2011 4 30, p. 1.

(***********)  
  OL prašom įrašyti datą: treji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

***********

OL prašom įrašyti datą: treji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(************)  
  OL prašom įrašyti datą: treji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

************

OL prašom įrašyti datą: treji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(*************)  
  OL prašom įrašyti datą: vieneri metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

*************

OL prašom įrašyti datą: vieneri metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(**************)  OL prašom įrašyti datą: treji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

**************

I PRIEDAS

Laukinių lašišų upės Baltijos jūros regione

Suomija

| — | Simojoki |
| --- | --- |

—

Simojoki

Suomija/Švedija

| — | Tornionjoki/Torneälven |
| --- | --- |

—

Tornionjoki/Torneälven

Švedija

| — | Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan |
| --- | --- |

—

Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan

Estija

| — | Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma |
| --- | --- |

—

Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma

Latvija

| — | Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, Saka |
| --- | --- |

—

Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, Saka

Latvija/Lietuva

| — | Barta/Bartuva |
| --- | --- |

—

Barta/Bartuva

Lietuva

| — | Nemuno upės baseinas (Žeimena) |
| --- | --- |

—

Nemuno upės baseinas (Žeimena)

II PRIEDAS

BŪTINOJI INFORMACIJA DĖL LEIDIMŲ SPECIALIAJAI VEIKLAI

1.   DUOMENYS APIE LAIVĄ

Laivo pavadinimas (1)

Vėliavos valstybė

Registracijos uostas (pavadinimas ir nacionalinis kodas)

Išorinis žymėjimas

Tarptautinis radijo šaukinys (IRCS (2))

2.   LEIDIMO TURĖTOJAS, LAIVO SAVININKAS IR KAPITONAS (3)

Fizinio ar juridinio asmens vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas

3.   LAIVO CHARAKTERISTIKOS

Variklio galia (kW) (4)

Tonažas (GT)

Bendras ilgis

4.   ŽVEJYBOS SĄLYGOS

| 1. | Išdavimo data: |
| --- | --- |

1.

Išdavimo data:

| 2. | Galiojimo laikotarpis |
| --- | --- |

2.

Galiojimo laikotarpis

| 3. | Leidimo sąlygos, kai aktualu, įskaitant rūšis, zoną ir žvejybos įrankį: |
| --- | --- |

3.

Leidimo sąlygos, kai aktualu, įskaitant rūšis, zoną ir žvejybos įrankį:

---

(1)  Kai laivas turi pavadinimą.

(2)  Kai laivas privalo turėti tarptautinį radijo šaukinį.

(3)  Nurodyti kiekvieną asmenį, kuriam tai taikytina.

(4)  Remiantis Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2930/86 (OL L 274, 1986 9 25, p. 1).

III PRIEDAS

LAIMIKIO DEKLARACIJOS

Kiekviena atitinkama valstybė narė savo paslaugas teikiantiems laivams išduoda oficialią laimikio deklaracijos formą, kurią reikia užpildyti. Šioje formoje nurodoma bent jau tokia informacija:

| a) | leidimo specialiajai veiklai, išduoto remiantis 18 straipsniu, numeris; |
| --- | --- |

a)

leidimo specialiajai veiklai, išduoto remiantis 18 straipsniu, numeris;

| b) | fizinio arba juridinio asmens, turinčio leidimą specialiajai veiklai, išduotą remiantis 18 straipsniu, vardas ir pavardė (pavadinimas); |
| --- | --- |

b)

fizinio arba juridinio asmens, turinčio leidimą specialiajai veiklai, išduotą remiantis 18 straipsniu, vardas ir pavardė (pavadinimas);

| c) | paslaugas teikiančio laivo kapitono vardas, pavardė ir parašas; |
| --- | --- |

c)

paslaugas teikiančio laivo kapitono vardas, pavardė ir parašas;

| d) | išvykimo iš uosto ir atvykimo į jį data bei laikas ir žvejybos kelionės trukmė; |
| --- | --- |

d)

išvykimo iš uosto ir atvykimo į jį data bei laikas ir žvejybos kelionės trukmė;

| e) | kiekvienos žvejybos kelionės laimikio iškrovimo vieta ir laikas; |
| --- | --- |

e)

kiekvienos žvejybos kelionės laimikio iškrovimo vieta ir laikas;

| f) | žvejybos operacijoms naudojamas įrankis; |
| --- | --- |

f)

žvejybos operacijoms naudojamas įrankis;

| g) | kiekvienos rūšies žuvų, iškrautų po kiekvienos žvejybos kelionės, kiekis; |
| --- | --- |

g)

kiekvienos rūšies žuvų, iškrautų po kiekvienos žvejybos kelionės, kiekis;

| h) | kiekvienos rūšies žuvų, išmestų atgal į jūrą per kiekvieną žvejybos kelionę, kiekis; |
| --- | --- |

h)

kiekvienos rūšies žuvų, išmestų atgal į jūrą per kiekvieną žvejybos kelionę, kiekis;

| i) | kiekvienos žvejybos kelionės laimikio sužvejojimo plotas, išreikštas TJTT statistiniais stačiakampiais. |
| --- | --- |

i)

kiekvienos žvejybos kelionės laimikio sužvejojimo plotas, išreikštas TJTT statistiniais stačiakampiais.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/249 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/249

---

P7_TA(2012)0447

Deleguotųjų įgaliojimų priimti tam tikras priemones, susijusias su bendra prekybos politika, suteikimas ***I

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl deleguotųjų įgaliojimų priimti tam tikras priemones suteikimo iš dalies keičiami tam tikri su bendra prekybos politika susiję reglamentai (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2015/C 419/52)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0349), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0349),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0162/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0162/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7-0096/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7-0096/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2011)0153

Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 22 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012, kuriuo dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų priimti tam tikras priemones suteikimo iš dalies keičiami tam tikri su bendra prekybos politika susiję reglamentai [1 pakeit.]

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus teisėkūros procedūra priimamo akto projektą nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | kai kuriuose su bendra prekybos politika susijusiuose pagrindiniuose reglamentuose nustatyta, kad teisės aktai turi būti priimami remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (2); |
| --- | --- |

(1)

kai kuriuose su bendra prekybos politika susijusiuose pagrindiniuose reglamentuose nustatyta, kad teisės aktai turi būti priimami remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (2);

| (2) | siekiant užtikrinti nuoseklumą su Lisabonos sutartyje išdėstytomis nuostatomis, būtina persvarstyti galiojančius teisės aktus, kurie prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai nebuvo suderinti su reguliavimo procedūra su tikrinimu. Tam tikrais atvejais tikslinga tokius teisės aktus iš dalies pakeisti, siekiant Komisijai suteikti deleguotuosius įgaliojimus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį.
  Be to, kai kuriais atvejais tinkama taikyti tam tikras procedūras, nustatytas 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai

   (3); [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

siekiant užtikrinti nuoseklumą su Lisabonos sutartyje išdėstytomis nuostatomis, būtina persvarstyti galiojančius teisės aktus, kurie prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai nebuvo suderinti su reguliavimo procedūra su tikrinimu. Tam tikrais atvejais tikslinga tokius teisės aktus iš dalies pakeisti, siekiant Komisijai suteikti deleguotuosius įgaliojimus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį.
  Be to, kai kuriais atvejais tinkama taikyti tam tikras procedūras, nustatytas 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai

   (3); [2 pakeit.]

| (3) | todėl šie reglamentai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti:






  — | 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3030/93 dėl tam tikrų tekstilės gaminių importo iš trečiųjų šalių bendrųjų taisyklių (4), |
| --- | --- | --- |

(3)

todėl šie reglamentai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti:

—

1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3030/93 dėl tam tikrų tekstilės gaminių importo iš trečiųjų šalių bendrųjų taisyklių (4),

| — | 1994 m. kovo 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 517/94 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Bendrijos importo taisyklės, bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (5), |
| --- | --- |

—

1994 m. kovo 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 517/94 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Bendrijos importo taisyklės, bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (5),

| — | 2003 m. gegužės 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 953/2003, nustatantis siekimą išvengti prekybos tam tikrais pagrindiniais vaistais nukreipimo į Europos Sąjungą (6), |
| --- | --- |

—

2003 m. gegužės 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 953/2003, nustatantis siekimą išvengti prekybos tam tikrais pagrindiniais vaistais nukreipimo į Europos Sąjungą (6),

| — | 2005 m. balandžio 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 673/2005, nustatantis papildomus importo muitus tam tikriems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams (7), |
| --- | --- |

—

2005 m. balandžio 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 673/2005, nustatantis papildomus importo muitus tam tikriems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams (7),

| — | 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2007 dėl tam tikrų apribojimų, taikomų tam tikrų plieno gaminių importui iš Rusijos Federacijos, administravimo (8), |
| --- | --- |

—

2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2007 dėl tam tikrų apribojimų, taikomų tam tikrų plieno gaminių importui iš Rusijos Federacijos, administravimo (8),

| — | 2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1528/2007, kuriuo taikoma prekybos tam tikrų valstybių, kurios yra Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių grupės dalis, kilmės produktais tvarka, nustatyta susitarimais, kuriais sudaromi arba ketinama sudaryti ekonominės partnerystės susitarimus (9), |
| --- | --- |

—

2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1528/2007, kuriuo taikoma prekybos tam tikrų valstybių, kurios yra Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių grupės dalis, kilmės produktais tvarka, nustatyta susitarimais, kuriais sudaromi arba ketinama sudaryti ekonominės partnerystės susitarimus (9),

| — | 2008 m. sausio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 55/2008, įvedantis autonomines prekybos lengvatas Moldovos Respublikai ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 980/2005 bei Komisijos sprendimą 2005/924/EB (10), |
| --- | --- |

—

2008 m. sausio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 55/2008, įvedantis autonomines prekybos lengvatas Moldovos Respublikai ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 980/2005 bei Komisijos sprendimą 2005/924/EB (10),

| — | 2008 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., iš dalies keičiantis Reglamentus (EB) Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 1100/2006 ir Nr. 964/2007
   (11), [3 pakeit.] |
| --- | --- |

—

2008 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., iš dalies keičiantis Reglamentus (EB) Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 1100/2006 ir Nr. 964/2007
   (11), [3 pakeit.]

| — | 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1340/2008 dėl Europos bendrijos ir Kazachstano Respublikos prekybos tam tikrais plieno gaminiais (12), |
| --- | --- |

—

2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1340/2008 dėl Europos bendrijos ir Kazachstano Respublikos prekybos tam tikrais plieno gaminiais (12),

| — | 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009, nustatantis išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms
   (13). [4 pakeit.] |
| --- | --- |

—

2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009, nustatantis išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms
   (13). [4 pakeit.]

| (4) | siekiant teisinio aiškumo, svarbu užtikrinti, kad šiuo reglamentu nebūtų daromas poveikis priemonių priėmimo procedūroms, kurios buvo inicijuotos, bet nebaigtos prieš įsigaliojant šiam reglamentui, |
| --- | --- |

(4)

siekiant teisinio aiškumo, svarbu užtikrinti, kad šiuo reglamentu nebūtų daromas poveikis priemonių priėmimo procedūroms, kurios buvo inicijuotos, bet nebaigtos prieš įsigaliojant šiam reglamentui,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodyti reglamentai keičiami, kaip nurodyta priede, atsižvelgiant į SESV 290 straipsnį
  arba į taikytinas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 nuostatas
  . [5 pakeit.]

2 straipsnis

Nuorodos į priede nurodytų reglamentų nuostatas laikomos nuorodomis į tas nuostatas, iš dalies pakeistas šiuo reglamentu.

3 straipsnis

Šis reglamentas neturi poveikio priemonių priėmimo procedūroms, nustatytoms priede nurodytuose reglamentuose, kurios buvo inicijuotos, bet nebaigtos prieš įsigaliojant šiam reglamentui.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 30-tąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento pozicija.

1

(2)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

2

(3)  

  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

3

OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(4)  OL L 275, 1993 11 8, p. 1.

4

(5)  OL L 67, 1994 3 10, p. 1.

5

(6)  OL L 135, 2003 6 3, p. 5.

6

(7)  OL L 110, 2005 4 30, p. 1.

7

(8)  OL L 300, 2007 11 17, p. 1.

8

(9)  OL L 348, 2007 12 31, p. 1.

9

(10)  OL L 20, 2008 1 24, p. 1.

10

(11)  
  OL L 211, 2008 8 6, p. 1.

11

OL L 211, 2008 8 6, p. 1.

(12)  OL L 348, 2008 12 24, p. 1.

12

(13)  
  OL L 328, 2009 12 15, p. 1.

13

OL L 328, 2009 12 15, p. 1.

PRIEDAS

BENDRAI PREKYBOS POLITIKAI PRISKIRIAMŲ REGLAMENTŲ, KEIČIAMŲ ATSIŽVELGIANT Į SESV 290 STRAIPSNĮ ARBA Į TAIKYTINAS REGLAMENTO (ES) Nr. 182/2011 NUOSTATAS, SĄRAŠAS.

1.   1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3030/93 dėl tam tikrų tekstilės gaminių importo iš trečiųjų šalių bendrųjų taisyklių (1)

Dėl Reglamento (EEB) Nr. 3030/93, siekiant užtikrinti tinkamą tam tikrų tekstilės gaminių importo valdymo sistemos veikimą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal SESV 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl būtinų šio reglamento priedų pakeitimų. Be to, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai siekiant patvirtinti priemones, būtinas to reglamento įgyvendinimui pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011.

Todėl Reglamentas (EEB) Nr. 3030/93 iš dalies keičiamas taip:

| -1. | Visame Reglamente (EEB) Nr. 3030/93 nuorodos į 17 straipsnį keičiamos nuorodomis į 17 straipsnio 2 dalį. [7 pakeit.] |
| --- | --- |

-1.

Visame Reglamente (EEB) Nr. 3030/93 nuorodos į 17 straipsnį keičiamos nuorodomis į 17 straipsnio 2 dalį. [7 pakeit.]

| -1a. | Įterpiamos šios 15a ir 15b konstatuojamosios dalys:




  „kadangi, siekiant užtikrinti tinkamą tam tikrų tekstilės gaminių importo valdymo sistemos veikimą, Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus dėl šio reglamento priedų pakeitimų, dėl papildomų importo galimybių suteikimo, kiekybinių normų nustatymo ar pritaikymo, apsaugos priemonių nustatymo ir priežiūros sistemos sukūrimo laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. Rengdama ir įgyvendindama deleguotuosius aktus Komisija turėtų išsamiai informuoti apie susitikimų su nacionaliniais ekspertais rezultatus ir pateikti turimus dokumentus. Atsižvelgdama į tai ir naudodamasi ankstesne patirtimi kitose politikos srityse, Komisija turėtų užtikrinti tinkamą Europos Parlamento dalyvavimą tam, kad jam būtų sukurtos kiek įmanoma geresnės deleguotųjų aktų priežiūros ateityje sąlygos; [6 pakeit.]



  kadangi siekiant užtikrinti vienodas tam tikrų šio reglamento įgyvendinimui būtinų priemonių patvirtinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai



   (*)



  ;



  (*)  

  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.“.
  "

  [8 pakeit.] |
| --- | --- |

-1a.

Įterpiamos šios 15a ir 15b konstatuojamosios dalys:

„kadangi, siekiant užtikrinti tinkamą tam tikrų tekstilės gaminių importo valdymo sistemos veikimą, Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus dėl šio reglamento priedų pakeitimų, dėl papildomų importo galimybių suteikimo, kiekybinių normų nustatymo ar pritaikymo, apsaugos priemonių nustatymo ir priežiūros sistemos sukūrimo laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. Rengdama ir įgyvendindama deleguotuosius aktus Komisija turėtų išsamiai informuoti apie susitikimų su nacionaliniais ekspertais rezultatus ir pateikti turimus dokumentus. Atsižvelgdama į tai ir naudodamasi ankstesne patirtimi kitose politikos srityse, Komisija turėtų užtikrinti tinkamą Europos Parlamento dalyvavimą tam, kad jam būtų sukurtos kiek įmanoma geresnės deleguotųjų aktų priežiūros ateityje sąlygos; [6 pakeit.]

kadangi siekiant užtikrinti vienodas tam tikrų šio reglamento įgyvendinimui būtinų priemonių patvirtinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai



   (*)



  ;

(*)  

  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.“.
  "

| 1. | 2 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:
  „6.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, siekiant suderinti V priede nurodytų kiekybinių normų apibrėžimą ir gaminių kategorijas, kurioms jos taikomos, kai reikia užtikrinti, kad dėl bet kokio paskesnio kombinuotosios nomenklatūros (KN) pakeitimo ar dėl bet kokio sprendimo, kuriuo pakeičiama tokių gaminių klasifikacija, kiekybinės normos nesumažės.“. |
| --- | --- |

1.

2 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, siekiant suderinti V priede nurodytų kiekybinių normų apibrėžimą ir gaminių kategorijas, kurioms jos taikomos, kai reikia užtikrinti, kad dėl bet kokio paskesnio kombinuotosios nomenklatūros (KN) pakeitimo ar dėl bet kokio sprendimo, kuriuo pakeičiama tokių gaminių klasifikacija, kiekybinės normos nesumažės.“.

| 2. | 6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad būtų iš dalies pakeisti priedai, siekiant išspręsti 1 dalyje nurodytą situaciją, tinkamai atsižvelgiant į atitinkamuose dvišaliuose susitarimuose nustatytas sąlygas ir reikalavimus.
  Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“. |
| --- | --- |

2.

6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad būtų iš dalies pakeisti priedai, siekiant išspręsti 1 dalyje nurodytą situaciją, tinkamai atsižvelgiant į atitinkamuose dvišaliuose susitarimuose nustatytas sąlygas ir reikalavimus.

Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“.

| 3. | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad konkrečiais kvotos metais būtų suteikiamos papildomos importo galimybės, jeigu, susiklosčius ypatingoms aplinkybėms, reikia importuoti daugiau vienos ar kelių kategorijų gaminių nei nurodyta V priede.
  Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal pirmą pastraipą priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 16b straipsnyje nustatyta procedūra. Komisija sprendimą priima per 15 darbo dienų nuo valstybės narės prašymo datos.“; |
| --- | --- | --- |

3.

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad konkrečiais kvotos metais būtų suteikiamos papildomos importo galimybės, jeigu, susiklosčius ypatingoms aplinkybėms, reikia importuoti daugiau vienos ar kelių kategorijų gaminių nei nurodyta V priede.

Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal pirmą pastraipą priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 16b straipsnyje nustatyta procedūra. Komisija sprendimą priima per 15 darbo dienų nuo valstybės narės prašymo datos.“;

| b) | trečia pastraipa išbraukiama. |
| --- | --- |

b)

trečia pastraipa išbraukiama.

| 4. | 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 7 dalies b punktas išbraukiamas; |
| --- | --- | --- |

4.

10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

7 dalies b punktas išbraukiamas;

| b) | 13 dalis pakeičiama taip:
  „13.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl 3 ir 9 dalyse nustatytų priemonių.
  Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 16b straipsnyje nustatyta procedūra. Komisija sprendimą priima per 10 darbo dienų nuo valstybės narės prašymo datos.“. |
| --- | --- |

b)

13 dalis pakeičiama taip:

„13.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl 3 ir 9 dalyse nustatytų priemonių.

Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 16b straipsnyje nustatyta procedūra. Komisija sprendimą priima per 10 darbo dienų nuo valstybės narės prašymo datos.“.

| 5. | 10a straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2a dalis išbraukiama; |
| --- | --- | --- |

5.

10a straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2a dalis išbraukiama;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl 1 dalyje nustatytų priemonių, išskyrus konsultacijų pradžią, kaip numatyta 1 dalies a punkte.
  Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“. |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl 1 dalyje nustatytų priemonių, išskyrus konsultacijų pradžią, kaip numatyta 1 dalies a punkte.

Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“.

| 6. | 13 straipsnio 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisija nusprendžia dėl a priori arba a posteriori priežiūros sistemos įvedimo. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl a priori priežiūros sistemos įvedimo.
  Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal antrą pastraipą priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“. |
| --- | --- |

6.

13 straipsnio 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisija nusprendžia dėl a priori arba a posteriori priežiūros sistemos įvedimo. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl a priori priežiūros sistemos įvedimo.

Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal antrą pastraipą priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“.

| 7. | 15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Jei Sąjungai ir šaliai tiekėjai nepavyksta rasti patenkinamo sprendimo per 16 straipsnyje nustatytą laikotarpį, ir Komisija pastebi, kad yra akivaizdžių įrodymų dėl sukčiavimo, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad iš kiekybinių normų būtų atimtas lygiavertis gaminių, kurių kilmės šalis yra atitinkama šalis tiekėja, kiekis.
  Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“; |
| --- | --- | --- |

7.

15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Jei Sąjungai ir šaliai tiekėjai nepavyksta rasti patenkinamo sprendimo per 16 straipsnyje nustatytą laikotarpį, ir Komisija pastebi, kad yra akivaizdžių įrodymų dėl sukčiavimo, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad iš kiekybinių normų būtų atimtas lygiavertis gaminių, kurių kilmės šalis yra atitinkama šalis tiekėja, kiekis.

Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“;

| b) | 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Be to, jei paaiškėja, kad yra įtrauktos trečiųjų šalių, kurios yra PPO narės, bet kurios nėra išvardytos V priede, teritorijos, Komisija prašo su atitinkama trečiąja šalimi ar šalimis 16 straipsnyje aprašyta tvarka pradėti konsultacijas, kad būtų imtasi reikiamų veiksmų problemai išspręsti. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad būtų nustatytos atitinkamai trečiajai šaliai ar šalims taikomos kiekybinės normos arba priemonės 1 dalyje nurodytai situacijai spręsti.
  Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“. |
| --- | --- |

b)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Be to, jei paaiškėja, kad yra įtrauktos trečiųjų šalių, kurios yra PPO narės, bet kurios nėra išvardytos V priede, teritorijos, Komisija prašo su atitinkama trečiąja šalimi ar šalimis 16 straipsnyje aprašyta tvarka pradėti konsultacijas, kad būtų imtasi reikiamų veiksmų problemai išspręsti. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad būtų nustatytos atitinkamai trečiajai šaliai ar šalims taikomos kiekybinės normos arba priemonės 1 dalyje nurodytai situacijai spręsti.

Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“.

| 7a. | 16 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis keičiama taip:




  „1.
     
  Komisija pagal 17 straipsnio 1a dalyje nustatytą patariamąją procedūrą teikia konsultacijas, nurodytas šiame reglamente, laikydamasi šių taisyklių:“.

  [9 pakeit.] |
| --- | --- |

7a.

16 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis keičiama taip:

„1.
     
  Komisija pagal 17 straipsnio 1a dalyje nustatytą patariamąją procedūrą teikia konsultacijas, nurodytas šiame reglamente, laikydamasi šių taisyklių:“.

| 8. | Įterpiami 16a ir 16b straipsniai:
  „16a straipsnis
  Naudojimasis įgaliojimais
  1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.
  2.   Šio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnyje, 10 straipsnio 13 dalyje, 10a straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 3 dalyje, 15 straipsnio 3 ir 5 dalyse, 19 straipsnyje, IV priedo 4 straipsnio 3 dalyje ir VII priedo 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 1 ir 3 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui
  nuo ...

   (**).
  Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos
  . [10 pakeit.]

  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti šio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnyje, 10 straipsnio 13 dalyje, 10a straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 3 dalyje, 15 straipsnio 3 ir 5 dalyse, 19 straipsnyje, IV priedo 4 straipsnio 3 dalyje ir VII priedo 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 1 ir 3 dalyse nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
  4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  5.   Pagal 2 straipsnio 6 dalį, 6 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnį, 10 straipsnio 13 dalį, 10a straipsnio 3 dalį, 13 straipsnio 3 dalį, 15 straipsnio 3 ir 5 dalis, 19 straipsnį, IV priedo 4 straipsnio 3 dalį ir VII priedo 2 straipsnį ir 3 straipsnio 1 ir 3 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem

  keturiais
  mėnesiais. [11 pakeit.]

  16b straipsnis
  Skubos procedūra
  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Pranešime apie deleguotąjį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.
  2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto pagal 16a straipsnio 5 dalyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija nedelsdama panaikina aktą po pranešimo apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą.“. |
| --- | --- |

8.

Įterpiami 16a ir 16b straipsniai:

„16a straipsnis

Naudojimasis įgaliojimais

1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

2.   Šio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnyje, 10 straipsnio 13 dalyje, 10a straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 3 dalyje, 15 straipsnio 3 ir 5 dalyse, 19 straipsnyje, IV priedo 4 straipsnio 3 dalyje ir VII priedo 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 1 ir 3 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui
  nuo ...

   (**).
  Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos
  . [10 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti šio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnyje, 10 straipsnio 13 dalyje, 10a straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 3 dalyje, 15 straipsnio 3 ir 5 dalyse, 19 straipsnyje, IV priedo 4 straipsnio 3 dalyje ir VII priedo 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 1 ir 3 dalyse nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 2 straipsnio 6 dalį, 6 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnį, 10 straipsnio 13 dalį, 10a straipsnio 3 dalį, 13 straipsnio 3 dalį, 15 straipsnio 3 ir 5 dalis, 19 straipsnį, IV priedo 4 straipsnio 3 dalį ir VII priedo 2 straipsnį ir 3 straipsnio 1 ir 3 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem

  keturiais
  mėnesiais. [11 pakeit.]

16b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Pranešime apie deleguotąjį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto pagal 16a straipsnio 5 dalyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija nedelsdama panaikina aktą po pranešimo apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą.“.

| 8a. | 17 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „1a.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis. Patariamasis komitetas per mėnesį nuo dienos, kai į jį buvo kreiptasi, pateikia savo nuomonę. [12 pakeit.]



  2.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. Tyrimo komitetas per mėnesį nuo dienos, kai į jį kreiptasi, pateikia savo nuomonę. [13 pakeit.]



  2a.
     
  Tais atvejais, kai komiteto nuomonė turi būti gauta pagal rašytinę procedūrą, laikoma, kad ta procedūra baigėsi be rezultatų, jei per nuomonei pateikti nustatytą terminą taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to prašo dauguma komiteto narių.“.


  [14 pakeit.] |
| --- | --- |

8a.

17 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„1a.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis. Patariamasis komitetas per mėnesį nuo dienos, kai į jį buvo kreiptasi, pateikia savo nuomonę. [12 pakeit.]

2.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. Tyrimo komitetas per mėnesį nuo dienos, kai į jį kreiptasi, pateikia savo nuomonę. [13 pakeit.]

2a.
     
  Tais atvejais, kai komiteto nuomonė turi būti gauta pagal rašytinę procedūrą, laikoma, kad ta procedūra baigėsi be rezultatų, jei per nuomonei pateikti nustatytą terminą taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to prašo dauguma komiteto narių.“.

| 8b. | 17a straipsnis išbraukiamas. [15 pakeit.] |
| --- | --- |

8b.

17a straipsnis išbraukiamas. [15 pakeit.]

| 9. | 19 straipsnis pakeičiamas taip:
  „19 straipsnis
  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad būtų iš dalies pakeisti atitinkami priedai, jei būtina atsižvelgti į susitarimų, protokolų ar kitų teisės aktų su trečiosiomis šalimis sudarymą, keitimą ar galiojimo pabaigą arba į dalinius Sąjungos statistikos, muitinės procedūrų taisyklių ar bendrųjų importo taisyklių pakeitimus.“. |
| --- | --- |

9.

19 straipsnis pakeičiamas taip:

„19 straipsnis

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad būtų iš dalies pakeisti atitinkami priedai, jei būtina atsižvelgti į susitarimų, protokolų ar kitų teisės aktų su trečiosiomis šalimis sudarymą, keitimą ar galiojimo pabaigą arba į dalinius Sąjungos statistikos, muitinės procedūrų taisyklių ar bendrųjų importo taisyklių pakeitimus.“.

| 9a. | Įterpiamas šis straipsnis:




  „19a straipsnis




  Ataskaita




  1.
     
  Komisija Europos Parlamentui du kartus per metus pateikia šio reglamento taikymo ataskaitą.




  2.
     
  Ataskaitoje pateikiama informacija apie šio reglamento įgyvendinimą.




  3.
     
  Europos Parlamentas per vieną mėnesį nuo dienos, kai Komisija pateikia ataskaitą, gali pakviesti Komisiją į savo atsakingo komiteto ad hoc posėdį pristatyti ir paaiškinti visus su Reglamento įgyvendinimu susijusius klausimus.




  4.
     
  Ne vėliau kaip šeši mėnesiai nuo ataskaitos pateikimo Europos Parlamentui dienos Komisija ją viešai paskelbia.“.


  [16 pakeit.] |
| --- | --- |

9a.

Įterpiamas šis straipsnis:

„19a straipsnis

Ataskaita

1.
     
  Komisija Europos Parlamentui du kartus per metus pateikia šio reglamento taikymo ataskaitą.

2.
     
  Ataskaitoje pateikiama informacija apie šio reglamento įgyvendinimą.

3.
     
  Europos Parlamentas per vieną mėnesį nuo dienos, kai Komisija pateikia ataskaitą, gali pakviesti Komisiją į savo atsakingo komiteto ad hoc posėdį pristatyti ir paaiškinti visus su Reglamento įgyvendinimu susijusius klausimus.

4.
     
  Ne vėliau kaip šeši mėnesiai nuo ataskaitos pateikimo Europos Parlamentui dienos Komisija ją viešai paskelbia.“.

| 10. | IV priedo 4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Jei nustatoma, kad buvo pažeistos šio reglamento nuostatos, ir susitarus su šalimi tiekėja arba atitinkamomis šalimis, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal šio reglamento 16a straipsnį dėl atitinkamų šio reglamento priedų keitimo, būtino siekiant užkirsti kelią šio pažeidimo pasikartojimui.
  Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma šio reglamento 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“ |
| --- | --- |

10.

IV priedo 4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Jei nustatoma, kad buvo pažeistos šio reglamento nuostatos, ir susitarus su šalimi tiekėja arba atitinkamomis šalimis, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal šio reglamento 16a straipsnį dėl atitinkamų šio reglamento priedų keitimo, būtino siekiant užkirsti kelią šio pažeidimo pasikartojimui.

Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma šio reglamento 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“

| 11. | VII priedo 2 straipsnis pakeičiamas taip:
  „2 straipsnis
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal šio reglamento 16a straipsnį, kad reimportui, kuriam netaikomas šis priedas, būtų taikomos konkrečios kiekybinės normos, jeigu tiems gaminiams taikomos šio reglamento 2 straipsnyje nustatytos kiekybinės normos.
  Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma šio reglamento 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“ |
| --- | --- |

11.

VII priedo 2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal šio reglamento 16a straipsnį, kad reimportui, kuriam netaikomas šis priedas, būtų taikomos konkrečios kiekybinės normos, jeigu tiems gaminiams taikomos šio reglamento 2 straipsnyje nustatytos kiekybinės normos.

Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma šio reglamento 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“

| 12. | VII priedo 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal šio reglamento 16a straipsnį, kad būtų vykdomas perkėlimas iš vienos kategorijos į kitą bei konkrečių kiekybinių normų dalies išankstinis panaudojimas arba perkėlimas iš vienų metų į kitus.
  Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma šio reglamento 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“; |
| --- | --- | --- |

12.

VII priedo 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal šio reglamento 16a straipsnį, kad būtų vykdomas perkėlimas iš vienos kategorijos į kitą bei konkrečių kiekybinių normų dalies išankstinis panaudojimas arba perkėlimas iš vienų metų į kitus.

Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma šio reglamento 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal šio reglamento 16a straipsnį, kad, prireikus papildomo importo, būtų pritaikomos konkrečios kiekybinės normos.
  Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma šio reglamento 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“ |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal šio reglamento 16a straipsnį, kad, prireikus papildomo importo, būtų pritaikomos konkrečios kiekybinės normos.

Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma šio reglamento 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“

2.   1994 m. kovo 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 517/94 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Bendrijos importo taisyklės, bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (2)

Dėl Reglamento (EB) Nr. 517/94, siekiant užtikrinti tinkamą tam tikrų tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Sąjungos importo taisyklės, importo valdymo sistemos veikimą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal SESV 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl būtinų šio reglamento priedų pakeitimų. Be to, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai siekiant patvirtinti priemones, būtinas to reglamento įgyvendinimui pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 517/94 iš dalies keičiamas taip:

| -1. | Įterpiamos šios 22a, 22b ir 22c konstatuojamosios dalys:




  „kadangi, siekiant užtikrinti tinkamą tam tikrų tekstilės gaminių, kuriems netaikomi dvišaliai susitarimai, protokolai ar kiti susitarimai, arba kitos konkrečios Sąjungos importo taisyklės, importo valdymo sistemos veikimą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus dėl šio reglamento priedų pakeitimų, dėl importo taisyklių pakeitimo ir apsaugos bei priežiūros priemonių taikymo laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. Rengdama ir įgyvendindama deleguotuosius aktus Komisija turėtų išsamiai informuoti apie susitikimų su nacionaliniais ekspertais rezultatus ir pateikti turimus dokumentus. Atsižvelgdama į tai ir naudodamasi ankstesne patirtimi kitose politikos srityse, Komisija turėtų užtikrinti tinkamą Europos Parlamento dalyvavimą tam, kad jam būtų sukurtos kiek įmanoma geresnės deleguotųjų aktų priežiūros ateityje sąlygos; [17 pakeit.]



  kadangi siekiant užtikrinti vienodas tam tikrų šio reglamento įgyvendinimui būtinų priemonių patvirtinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai



   (***)



  ; [18 pakeit.]



  kadangi turėtų būti taikoma patariamoji procedūra priežiūros priemonėms patvirtinti, atsižvelgiant į šių priemonių poveikį ir jų loginę seką, susijusią su galutinių apsaugos priemonių priėmimu; [19 pakeit.]


  (***)  

  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.“.
  " |
| --- | --- |

-1.

Įterpiamos šios 22a, 22b ir 22c konstatuojamosios dalys:

„kadangi, siekiant užtikrinti tinkamą tam tikrų tekstilės gaminių, kuriems netaikomi dvišaliai susitarimai, protokolai ar kiti susitarimai, arba kitos konkrečios Sąjungos importo taisyklės, importo valdymo sistemos veikimą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus dėl šio reglamento priedų pakeitimų, dėl importo taisyklių pakeitimo ir apsaugos bei priežiūros priemonių taikymo laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. Rengdama ir įgyvendindama deleguotuosius aktus Komisija turėtų išsamiai informuoti apie susitikimų su nacionaliniais ekspertais rezultatus ir pateikti turimus dokumentus. Atsižvelgdama į tai ir naudodamasi ankstesne patirtimi kitose politikos srityse, Komisija turėtų užtikrinti tinkamą Europos Parlamento dalyvavimą tam, kad jam būtų sukurtos kiek įmanoma geresnės deleguotųjų aktų priežiūros ateityje sąlygos; [17 pakeit.]

kadangi siekiant užtikrinti vienodas tam tikrų šio reglamento įgyvendinimui būtinų priemonių patvirtinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai



   (***)



  ; [18 pakeit.]

kadangi turėtų būti taikoma patariamoji procedūra priežiūros priemonėms patvirtinti, atsižvelgiant į šių priemonių poveikį ir jų loginę seką, susijusią su galutinių apsaugos priemonių priėmimu; [19 pakeit.]

(***)  

  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.“.
  "

| 1. | 3 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   V priede nurodytus tekstilės gaminius, kilusius iš jame išvardytų šalių, galima importuoti į Sąjungą, jeigu Komisija yra nustačiusi metinius kiekybinius apribojimus. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kad būtų pakeisti atitinkami priedai pagal 25a straipsnį dėl tokių metinių kiekybinių apribojimų nustatymo.“. |
| --- | --- |

1.

3 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   V priede nurodytus tekstilės gaminius, kilusius iš jame išvardytų šalių, galima importuoti į Sąjungą, jeigu Komisija yra nustačiusi metinius kiekybinius apribojimus. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kad būtų pakeisti atitinkami priedai pagal 25a straipsnį dėl tokių metinių kiekybinių apribojimų nustatymo.“.

| 2. | 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:








  a) | 5 straipsnio 1 dalis išbraukiama; [20 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

2.

5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

5 straipsnio 1 dalis išbraukiama; [20 pakeit.]

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 25a straipsnį dėl priemonių, būtinų siekiant pritaikyti III–VII priedus.“. |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 25a straipsnį dėl priemonių, būtinų siekiant pritaikyti III–VII priedus.“.

| 2a. | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Kai Komisijai aišku, kad pakanka įrodymų tyrimui dėl 1 straipsnyje nurodytų produktų importo sąlygų pagrįsti, Komisija:“;


  [21 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

2a.

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Kai Komisijai aišku, kad pakanka įrodymų tyrimui dėl 1 straipsnyje nurodytų produktų importo sąlygų pagrįsti, Komisija:“;

| b) | 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:




  „2.
     
  Komisija siekia gauti ne tik pagal 6 straipsnį teikiamą informaciją, bet ir visą kitą, jos manymu, reikalingą informaciją ir prireikus stengiasi tą informaciją patikrinti, pasitelkdama importuotojus, prekybininkus, agentus, gamintojus, prekybos asociacijas ir organizacijas.“.


  [22 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„2.
     
  Komisija siekia gauti ne tik pagal 6 straipsnį teikiamą informaciją, bet ir visą kitą, jos manymu, reikalingą informaciją ir prireikus stengiasi tą informaciją patikrinti, pasitelkdama importuotojus, prekybininkus, agentus, gamintojus, prekybos asociacijas ir organizacijas.“.

| 2b. | 8 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:



  Jeigu Komisija mano, kad nereikia jokių Sąjungos priežiūros arba apsaugos priemonių, ji Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia pranešimą, kad tyrimai nutraukiami, ir jame pateikia pagrindines tyrimų išvadas.“.

  [24 pakeit.] |
| --- | --- |

2b.

8 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

| 2c. | 11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 1 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:










  „a) | nuspręsti, atsižvelgdama į 25 straipsnio 1a dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, nustatyti atgaline data taikomą Sąjungos priežiūrą tam tikrų produktų importui;. [24 pakeit.] |
| --- | --- | --- | --- |

2c.

11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:

„a)

nuspręsti, atsižvelgdama į 25 straipsnio 1a dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, nustatyti atgaline data taikomą Sąjungos priežiūrą tam tikrų produktų importui;. [24 pakeit.]

| b) | nuspręsti, atsižvelgdama į 25 straipsnio 1a dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, tam tikrų produktų importui taikyti išankstinę Sąjungos priežiūrą siekiant stebėti šio importo tendencijas.“; |
| --- | --- |

b)

nuspręsti, atsižvelgdama į 25 straipsnio 1a dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, tam tikrų produktų importui taikyti išankstinę Sąjungos priežiūrą siekiant stebėti šio importo tendencijas.“;

| b) | 2 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:










  „a) | nuspręsti, atsižvelgdama į 25 straipsnio 1a dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, nustatyti atgaline data taikomą Sąjungos priežiūrą tam tikrų produktų importui; [26 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:

„a)

nuspręsti, atsižvelgdama į 25 straipsnio 1a dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, nustatyti atgaline data taikomą Sąjungos priežiūrą tam tikrų produktų importui; [26 pakeit.]

| b) | nuspręsti, atsižvelgdama į 25 straipsnio 1a dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, tam tikrų produktų importui taikyti išankstinę Sąjungos priežiūrą siekiant stebėti šio importo tendencijas.“. |
| --- | --- |

b)

nuspręsti, atsižvelgdama į 25 straipsnio 1a dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, tam tikrų produktų importui taikyti išankstinę Sąjungos priežiūrą siekiant stebėti šio importo tendencijas.“.

| 3. | 12 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 25a straipsnį dėl 1 ir 2 dalyse nurodytų priemonių.“. |
| --- | --- |

3.

12 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 25a straipsnį dėl 1 ir 2 dalyse nurodytų priemonių.“.

| 4. | 13 straipsnis pakeičiamas taip:
  „13 straipsnis
  Kai to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, jei Komisija valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva nustato, kad tenkinamos 12 straipsnio 1 ir 2 dalyse išdėstytos sąlygos, ir kai ji mano, kad I priede išvardytiems atitinkamos kategorijos gaminiams, kuriems netaikomi jokie kiekybiniai apribojimai, turėtų būti nustatomos kiekio ribos arba taikomos išankstinės ar atgaline data taikomos priežiūros priemonės, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 25b straipsnį, kad būtų nustatytos 12 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos priemonės.“. |
| --- | --- |

4.

13 straipsnis pakeičiamas taip:

„13 straipsnis

Kai to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, jei Komisija valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva nustato, kad tenkinamos 12 straipsnio 1 ir 2 dalyse išdėstytos sąlygos, ir kai ji mano, kad I priede išvardytiems atitinkamos kategorijos gaminiams, kuriems netaikomi jokie kiekybiniai apribojimai, turėtų būti nustatomos kiekio ribos arba taikomos išankstinės ar atgaline data taikomos priežiūros priemonės, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 25b straipsnį, kad būtų nustatytos 12 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos priemonės.“.

| 4a. | 15 straipsnio įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „Atsižvelgdama į 25 straipsnio 1a dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, Komisija valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva tuo atveju, jei galėtų susidaryti 12 straipsnio 2 dalyje nurodyta padėtis, gali:“.


  [28 pakeit.] |
| --- | --- |

4a.

15 straipsnio įžanginė dalis pakeičiama taip:

„Atsižvelgdama į 25 straipsnio 1a dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, Komisija valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva tuo atveju, jei galėtų susidaryti 12 straipsnio 2 dalyje nurodyta padėtis, gali:“.

| 5. | 16 straipsnio trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 25a straipsnį dėl pirmoje pastraipoje nurodytų priemonių.
  Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal trečią pastraipą priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 25b straipsnyje nustatyta procedūra.“. |
| --- | --- |

5.

16 straipsnio trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 25a straipsnį dėl pirmoje pastraipoje nurodytų priemonių.

Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal trečią pastraipą priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 25b straipsnyje nustatyta procedūra.“.

| 6. | 25 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:




  „1a.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis. Patariamasis komitetas per mėnesį nuo dienos, kai į jį buvo kreiptasi, pateikia savo nuomonę. [29 pakeit.]



  2.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. Tyrimo komitetas per mėnesį nuo dienos, kai į jį kreiptasi, pateikia savo nuomonę. [30 pakeit.]



  3.
     
  Tais atvejais, kai komiteto nuomonė turi būti gauta pagal rašytinę procedūrą, laikoma, kad ta procedūra baigėsi be rezultatų, jei per nuomonei pateikti nustatytą terminą taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to prašo dauguma komiteto narių.“;


  [31 pakeit.] |
| --- | --- |

6.

25 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„1a.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis. Patariamasis komitetas per mėnesį nuo dienos, kai į jį buvo kreiptasi, pateikia savo nuomonę. [29 pakeit.]

2.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. Tyrimo komitetas per mėnesį nuo dienos, kai į jį kreiptasi, pateikia savo nuomonę. [30 pakeit.]

3.
     
  Tais atvejais, kai komiteto nuomonė turi būti gauta pagal rašytinę procedūrą, laikoma, kad ta procedūra baigėsi be rezultatų, jei per nuomonei pateikti nustatytą terminą taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to prašo dauguma komiteto narių.“;

| 7. | Įterpiami šie straipsniai:
  „25a straipsnis
  1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.
  2.   Įgaliojimai priimti 3 straipsnio 3 dalyje, 5 straipsnio 2 dalyje, 12 straipsnio 3 dalyje, 13, 16 ir 28 straipsniuose nurodytus deleguotuosius aktus priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui
  nuo ...

   (****)

  . Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos
  . [32 pakeit.]

  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 3 straipsnio 3 dalyje, 5 straipsnio 2 dalyje, 12 straipsnio 3 dalyje, 13, 16 ir 28 straipsniuose nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
  4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  5.   Pagal 3 straipsnio 3 dalį, 5 straipsnio 2 dalį, 12 straipsnio 3 dalį, 13, 16 ir 28 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem

  keturiais
  mėnesiais. [33 pakeit.]

  25b straipsnis
  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Pranešime apie deleguotąjį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.
  2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto pagal 25a straipsnio 5 dalyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija nedelsdama panaikina aktą po pranešimo apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą.“. |
| --- | --- |

7.

Įterpiami šie straipsniai:

„25a straipsnis

1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

2.   Įgaliojimai priimti 3 straipsnio 3 dalyje, 5 straipsnio 2 dalyje, 12 straipsnio 3 dalyje, 13, 16 ir 28 straipsniuose nurodytus deleguotuosius aktus priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui
  nuo ...

   (****)

  . Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos
  . [32 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 3 straipsnio 3 dalyje, 5 straipsnio 2 dalyje, 12 straipsnio 3 dalyje, 13, 16 ir 28 straipsniuose nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 3 straipsnio 3 dalį, 5 straipsnio 2 dalį, 12 straipsnio 3 dalį, 13, 16 ir 28 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem

  keturiais
  mėnesiais. [33 pakeit.]

25b straipsnis

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Pranešime apie deleguotąjį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto pagal 25a straipsnio 5 dalyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija nedelsdama panaikina aktą po pranešimo apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą.“.

| 7a. | Įterpiamas šis straipsnis:




  „26a straipsnis




  1.
     
  Komisija Europos Parlamentui du kartus per metus pateikia šio reglamento taikymo ataskaitą.




  2.
     
  Ataskaitoje pateikiama informacija apie šio reglamento įgyvendinimą.




  3.
     
  Europos Parlamentas per vieną mėnesį nuo dienos, kai Komisija pateikia ataskaitą, gali pakviesti Komisiją į savo atsakingo komiteto ad hoc posėdį pristatyti ir paaiškinti visus su Reglamento įgyvendinimu susijusius klausimus.




  4.
     
  Ne vėliau kaip šeši mėnesiai nuo ataskaitos pateikimo Europos Parlamentui dienos Komisija ją viešai paskelbia.“.


  [34 pakeit.] |
| --- | --- |

7a.

Įterpiamas šis straipsnis:

„26a straipsnis

1.
     
  Komisija Europos Parlamentui du kartus per metus pateikia šio reglamento taikymo ataskaitą.

2.
     
  Ataskaitoje pateikiama informacija apie šio reglamento įgyvendinimą.

3.
     
  Europos Parlamentas per vieną mėnesį nuo dienos, kai Komisija pateikia ataskaitą, gali pakviesti Komisiją į savo atsakingo komiteto ad hoc posėdį pristatyti ir paaiškinti visus su Reglamento įgyvendinimu susijusius klausimus.

4.
     
  Ne vėliau kaip šeši mėnesiai nuo ataskaitos pateikimo Europos Parlamentui dienos Komisija ją viešai paskelbia.“.

| 8. | 28 straipsnis pakeičiamas taip:
  „28 straipsnis
  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 25a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad būtų iš dalies pakeisti atitinkami priedai, jei būtina atsižvelgti į susitarimų ar kitų teisės aktų su trečiosiomis šalimis sudarymą, keitimą ar galiojimo pabaigą arba į dalinius Sąjungos statistikos, muitinės procedūrų taisyklių ar bendrųjų importo taisyklių pakeitimus.“. |
| --- | --- |

8.

28 straipsnis pakeičiamas taip:

„28 straipsnis

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 25a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad būtų iš dalies pakeisti atitinkami priedai, jei būtina atsižvelgti į susitarimų ar kitų teisės aktų su trečiosiomis šalimis sudarymą, keitimą ar galiojimo pabaigą arba į dalinius Sąjungos statistikos, muitinės procedūrų taisyklių ar bendrųjų importo taisyklių pakeitimus.“.

3.   2003 m. gegužės 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 953/2003, nustatantis siekimą išvengti prekybos tam tikrais pagrindiniais vaistais nukreipimo į Europos Sąjungą (3)

Siekiant papildyti produktų, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 953/2003, sąrašą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal SESV 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad būtų iš dalies pakeistas šio reglamento priedas.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 953/2003 iš dalies keičiamas taip:

| -1. | 12 konstatuojamoji dalis pakeičiama taip:










  „(12) | siekiant papildyti produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, sąrašą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus siekiant iš dalies pakeisti šio reglamento priedus. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. Rengdama ir įgyvendindama deleguotuosius aktus Komisija turėtų išsamiai informuoti apie susitikimų su nacionaliniais ekspertais rezultatus ir pateikti turimus dokumentus. Atsižvelgdama į tai ir naudodamasi ankstesne patirtimi kitose politikos srityse, Komisija turėtų užtikrinti tinkamą Europos Parlamento dalyvavimą tam, kad jam būtų sukurtos kiek įmanoma geresnės deleguotųjų aktų priežiūros ateityje sąlygos;“ |
| --- | --- | --- |

-1.

12 konstatuojamoji dalis pakeičiama taip:

„(12)

| 1. | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:
  „3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 5 straipsnį, kad būtų nustatyta, ar produktas atitinka šiame reglamente nustatytus kriterijus.
  Kai delsiant imtis veiksmų gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 5a straipsnyje nustatyta procedūra.
  4.   Kai šiame reglamente nustatyti reikalavimai įvykdomi, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 5 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad atitinkamas produktas būtų įtrauktas į I priedą, kai jis bus kitą kartą atnaujinamas. Pareiškėjui pranešama apie Komisijos sprendimą per 15 dienų.
  Kai delsiant imtis veiksmų gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 5a straipsnyje nustatyta procedūra.“; |
| --- | --- | --- |

1.

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 5 straipsnį, kad būtų nustatyta, ar produktas atitinka šiame reglamente nustatytus kriterijus.

Kai delsiant imtis veiksmų gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 5a straipsnyje nustatyta procedūra.

4.   Kai šiame reglamente nustatyti reikalavimai įvykdomi, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 5 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad atitinkamas produktas būtų įtrauktas į I priedą, kai jis bus kitą kartą atnaujinamas. Pareiškėjui pranešama apie Komisijos sprendimą per 15 dienų.

Kai delsiant imtis veiksmų gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 5a straipsnyje nustatyta procedūra.“;

| b) | 9 dalis pakeičiama taip:
  „9.   Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus pagal 5 straipsnį, kuriais koreguojami II, III ir IV priedai, prireikus atsižvelgiant, inter alia, į patirtį, įgytą taikant šį reglamentą, arba kuriais reaguojama į ligos protrūkį.
  Kai delsiant imtis veiksmų gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 5a straipsnyje nustatyta procedūra.“. |
| --- | --- |

b)

9 dalis pakeičiama taip:

„9.   Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus pagal 5 straipsnį, kuriais koreguojami II, III ir IV priedai, prireikus atsižvelgiant, inter alia, į patirtį, įgytą taikant šį reglamentą, arba kuriais reaguojama į ligos protrūkį.

Kai delsiant imtis veiksmų gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 5a straipsnyje nustatyta procedūra.“.

| 2. | 5 straipsnis pakeičiamas taip:
  „5 straipsnis
  1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.
  2.   4 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui
  nuo ...

   (*****)

  . Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos
  . [37 pakeit.]

  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
  4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  5.   Pagal 4 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem

  keturiais
  mėnesiais.“.
  [38 pakeit.] |
| --- | --- |

2.

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

2.   4 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui
  nuo ...

   (*****)

  . Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos
  . [37 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 4 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem

  keturiais
  mėnesiais.“.

| 3. | Įterpiamas šis straipsnis:
  „5a straipsnis
  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Pranešime apie deleguotąjį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.
  2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto pagal 5 straipsnio 5 dalyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija nedelsdama panaikina aktą po pranešimo apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą.“. |
| --- | --- |

3.

Įterpiamas šis straipsnis:

„5a straipsnis

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Pranešime apie deleguotąjį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto pagal 5 straipsnio 5 dalyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija nedelsdama panaikina aktą po pranešimo apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą.“.

| 4. | 11 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Komisija reguliariai

  du kartus per metus
  praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie skirtingomis kainomis eksportuotą kiekį, taip pat apie kiekį, eksportuotą pagal partnerystės susitarimą, sudarytą tarp gamintojo ir pristatymo šalies vyriausybės. Komisijos parengtoje ataskaitoje turi būti išnagrinėtas šalių sąrašas bei susijusios ligos, taip pat bendrieji 3 straipsnio įgyvendinimo kriterijai. [39 pakeit.]



  3.
     
  Europos Parlamentas per vieną mėnesį nuo dienos, kai Komisija pateikia ataskaitą, gali pakviesti Komisiją į savo atsakingo komiteto ad hoc posėdį pristatyti ir paaiškinti visus su Reglamento vykdymu susijusius klausimus. [40 pakeit.]



  4.
     
  Ne vėliau kaip šeši mėnesiai po ataskaitos pateikimo Europos Parlamentui ir Tarybai dienos Komisija ją viešai paskelbia.“.


  [41 pakeit.] |
| --- | --- |

4.

11 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Komisija reguliariai

  du kartus per metus
  praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie skirtingomis kainomis eksportuotą kiekį, taip pat apie kiekį, eksportuotą pagal partnerystės susitarimą, sudarytą tarp gamintojo ir pristatymo šalies vyriausybės. Komisijos parengtoje ataskaitoje turi būti išnagrinėtas šalių sąrašas bei susijusios ligos, taip pat bendrieji 3 straipsnio įgyvendinimo kriterijai. [39 pakeit.]

3.
     
  Europos Parlamentas per vieną mėnesį nuo dienos, kai Komisija pateikia ataskaitą, gali pakviesti Komisiją į savo atsakingo komiteto ad hoc posėdį pristatyti ir paaiškinti visus su Reglamento vykdymu susijusius klausimus. [40 pakeit.]

4.
     
  Ne vėliau kaip šeši mėnesiai po ataskaitos pateikimo Europos Parlamentui ir Tarybai dienos Komisija ją viešai paskelbia.“.

4.   2005 m. balandžio 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 673/2005, nustatantis papildomus importo muitus tam tikriems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams (4)

Siekiant priderinti Reglamente (EB) Nr. 673/2005 nustatytas priemones, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal SESV 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl to priderinimo.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 673/2005 iš dalies keičiamas taip:

| -1. | 7 konstatuojamoji dalis pakeičiama taip:










  „(7) | siekiant padaryti būtinus šiame reglamente numatytų priemonių pakeitimus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai šiame reglamente nustatytomis sąlygomis turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl šio reglamento I ir II priedų dalinio keitimo. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. Rengdama ir įgyvendindama deleguotuosius aktus Komisija turėtų išsamiai informuoti apie susitikimų su nacionaliniais ekspertais rezultatus ir pateikti turimus dokumentus. Atsižvelgdama į tai ir naudodamasi ankstesne patirtimi kitose politikos srityse, Komisija turėtų užtikrinti tinkamą Europos Parlamento dalyvavimą tam, kad jam būtų sukurtos kiek įmanoma geresnės deleguotųjų aktų priežiūros ateityje sąlygos;“. |
| --- | --- | --- |

-1.

7 konstatuojamoji dalis pakeičiama taip:

„(7)

siekiant padaryti būtinus šiame reglamente numatytų priemonių pakeitimus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai šiame reglamente nustatytomis sąlygomis turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl šio reglamento I ir II priedų dalinio keitimo. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. Rengdama ir įgyvendindama deleguotuosius aktus Komisija turėtų išsamiai informuoti apie susitikimų su nacionaliniais ekspertais rezultatus ir pateikti turimus dokumentus. Atsižvelgdama į tai ir naudodamasi ankstesne patirtimi kitose politikos srityse, Komisija turėtų užtikrinti tinkamą Europos Parlamento dalyvavimą tam, kad jam būtų sukurtos kiek įmanoma geresnės deleguotųjų aktų priežiūros ateityje sąlygos;“.

| 1. | 3 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 4 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad būtų atlikti šiame straipsnyje nurodyti priderinimai ir daliniai pakeitimai.
  Kai priedų priderinimo ir dalinių pakeitimų atveju to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 4a straipsnyje nustatyta procedūra.“. |
| --- | --- |

1.

3 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 4 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad būtų atlikti šiame straipsnyje nurodyti priderinimai ir daliniai pakeitimai.

Kai priedų priderinimo ir dalinių pakeitimų atveju to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 4a straipsnyje nustatyta procedūra.“.

| 2. | 4 straipsnis pakeičiamas taip:
  „4 straipsnis
  1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.
  2.   3 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui
  nuo ...

   (******)

  . Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos
  . [43 pakeit.]

  3.   Europos Parlamentas arba Taryba bet kuriuo metu gali atšaukti 3 straipsnio 3 dalyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
  4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  5.   Pagal 3 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem

  keturiais
  mėnesiais.“.
  [44 pakeit.] |
| --- | --- |

2.

4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

2.   3 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui
  nuo ...

   (******)

  . Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos
  . [43 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba bet kuriuo metu gali atšaukti 3 straipsnio 3 dalyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 3 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem

  keturiais
  mėnesiais.“.

| 3. | Įterpiamas šis straipsnis:
  „4a straipsnis
  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Pranešime apie deleguotąjį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.
  2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto pagal 4 straipsnio 5 dalyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija nedelsdama panaikina aktą po pranešimo apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą.“. |
| --- | --- |

3.

Įterpiamas šis straipsnis:

„4a straipsnis

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Pranešime apie deleguotąjį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto pagal 4 straipsnio 5 dalyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija nedelsdama panaikina aktą po pranešimo apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą.“.

| 3a. | 7 straipsnis pakeičiamas taip:




  „7 straipsnis




  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą panaikinti šį reglamentą, kai tik Jungtinės Amerikos Valstijos bus visiškai įgyvendinusios PPO Ginčų sprendimo institucijos rekomendaciją.“.


  [45 pakeit.] |
| --- | --- |

3a.

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą panaikinti šį reglamentą, kai tik Jungtinės Amerikos Valstijos bus visiškai įgyvendinusios PPO Ginčų sprendimo institucijos rekomendaciją.“.

5.   2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2007 dėl tam tikrų apribojimų, taikomų tam tikrų plieno gaminių importui iš Rusijos Federacijos, administravimo (5)

Dėl Reglamento (EB) Nr. 1342/2007, siekiant užtikrinti veiksmingą apribojimų, taikomų tam tikrų plieno gaminių importui, administravimą, taikant koregavimus, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal SESV 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad būtų iš dalies pakeistas V priedas.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1342/2007 iš dalies keičiamas taip:

| -1. | Įterpiama ši konstatuojamoji dalis:










  „(10a) | siekiant užtikrinti veiksmingą tam tikrų plieno gaminių importui taikomų apribojimų administravimą, taikant koregavimus, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus dėl šio reglamento V priedo dalinio keitimo. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. Rengdama ir įgyvendindama deleguotuosius aktus Komisija turėtų išsamiai informuoti apie susitikimų su nacionaliniais ekspertais rezultatus ir pateikti turimus dokumentus. Atsižvelgdama į tai ir naudodamasi ankstesne patirtimi kitose politikos srityse, Komisija turėtų užtikrinti tinkamą Europos Parlamento dalyvavimą tam, kad jam būtų sukurtos kiek įmanoma geresnės deleguotųjų aktų priežiūros ateityje sąlygos;“. |
| --- | --- | --- |

-1.

Įterpiama ši konstatuojamoji dalis:

„(10a)

siekiant užtikrinti veiksmingą tam tikrų plieno gaminių importui taikomų apribojimų administravimą, taikant koregavimus, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus dėl šio reglamento V priedo dalinio keitimo. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. Rengdama ir įgyvendindama deleguotuosius aktus Komisija turėtų išsamiai informuoti apie susitikimų su nacionaliniais ekspertais rezultatus ir pateikti turimus dokumentus. Atsižvelgdama į tai ir naudodamasi ankstesne patirtimi kitose politikos srityse, Komisija turėtų užtikrinti tinkamą Europos Parlamento dalyvavimą tam, kad jam būtų sukurtos kiek įmanoma geresnės deleguotųjų aktų priežiūros ateityje sąlygos;“.

| 1. | 5 straipsnis pakeičiamas taip:
  „5 straipsnis
  Susitarimo 3 straipsnio 3 bei 4 dalių ir 10 straipsnio 1 dalies antros pastraipos taikymo tikslais Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 31a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad būtų atlikti būtini V priede išdėstytų kiekybinių normų koregavimai.
  Kai delsiant imtis veiksmų gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šį straipsnį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 31b straipsnyje nustatyta procedūra.“. |
| --- | --- |

1.

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

Susitarimo 3 straipsnio 3 bei 4 dalių ir 10 straipsnio 1 dalies antros pastraipos taikymo tikslais Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 31a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad būtų atlikti būtini V priede išdėstytų kiekybinių normų koregavimai.

Kai delsiant imtis veiksmų gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šį straipsnį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 31b straipsnyje nustatyta procedūra.“.

| 2. | 6 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Jei Sąjungai ir Rusijos Federacijai nepavyksta rasti tinkamo sprendimo ir jei Komisija nustato, kad yra pakankamai nuostatų apėjimo įrodymų, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 31a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad iš kiekybinės normos būtų atimtas lygiavertis Rusijos Federacijos kilmės gaminių kiekis.
  Kai delsiant imtis veiksmų gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 31b straipsnyje nustatyta procedūra.“ |
| --- | --- |

2.

6 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Jei Sąjungai ir Rusijos Federacijai nepavyksta rasti tinkamo sprendimo ir jei Komisija nustato, kad yra pakankamai nuostatų apėjimo įrodymų, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 31a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad iš kiekybinės normos būtų atimtas lygiavertis Rusijos Federacijos kilmės gaminių kiekis.

Kai delsiant imtis veiksmų gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 31b straipsnyje nustatyta procedūra.“

| 3. | 12 straipsnis pakeičiamas taip:
  „Jeigu 11 straipsnyje nurodytas sprendimas pakeisti klasifikaciją, priimtas remiantis Sąjungoje galiojančia tvarka, yra susijęs su gaminių grupe, kuriai taikoma kiekybinė norma, Komisija, jei reikia, nedelsdama pradeda konsultacijas pagal 9 straipsnį, kad būtų pasiektas susitarimas dėl būtino atitinkamų kiekybinių normų, nurodytų V priede, koregavimo. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 31a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad šiuo tikslu būtų atlikti V priedo koregavimai.“. |
| --- | --- |

3.

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„Jeigu 11 straipsnyje nurodytas sprendimas pakeisti klasifikaciją, priimtas remiantis Sąjungoje galiojančia tvarka, yra susijęs su gaminių grupe, kuriai taikoma kiekybinė norma, Komisija, jei reikia, nedelsdama pradeda konsultacijas pagal 9 straipsnį, kad būtų pasiektas susitarimas dėl būtino atitinkamų kiekybinių normų, nurodytų V priede, koregavimo. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 31a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad šiuo tikslu būtų atlikti V priedo koregavimai.“.

| 4. | Po IV skyriaus antraštės įterpiami šie straipsniai:
  „31a straipsnis
  1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.
  2.   5 straipsnyje, 6 straipsnio 3 dalyje ir 12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui
  nuo ...

   (*******).
  Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos. [47 pakeit.]

  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 5 straipsnyje, 6 straipsnio 3 dalyje ir 12 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
  4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  5.   Pagal 5 straipsnį, 6 straipsnio 3 dalį ir 12 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem

  keturiais
  mėnesiais. [48 pakeit.]

  31b straipsnis
  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Pranešime apie deleguotąjį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.
  2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto pagal 31a straipsnio 5 dalyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija nedelsdama panaikina aktą po pranešimo apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą.“. |
| --- | --- |

4.

Po IV skyriaus antraštės įterpiami šie straipsniai:

„31a straipsnis

1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

2.   5 straipsnyje, 6 straipsnio 3 dalyje ir 12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui
  nuo ...

   (*******).
  Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos. [47 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 5 straipsnyje, 6 straipsnio 3 dalyje ir 12 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 5 straipsnį, 6 straipsnio 3 dalį ir 12 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem

  keturiais
  mėnesiais. [48 pakeit.]

31b straipsnis

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Pranešime apie deleguotąjį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto pagal 31a straipsnio 5 dalyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija nedelsdama panaikina aktą po pranešimo apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą.“.

6.   2007 m. gruodžio 10 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1528/2007, kuriuo taikoma prekybos tam tikrų valstybių, kurios yra Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių grupės dalis, kilmės produktais tvarka, nustatyta susitarimais, kuriais sudaromi arba ketinama sudaryti ekonominės partnerystės susitarimus (6)

Dėl Reglamento (EB) Nr. 1528/2007, siekiant prekybos tam tikrų valstybių, kurios yra Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių grupės dalis, kilmės produktais tvarką pritaikyti prie techninių pakeitimų, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal SESV 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl šio reglamento techninių pakeitimų.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1528/2007 iš dalies keičiamas taip:

| -1. | Įterpiama ši konstatuojamoji dalis:










  „(16a) | siekiant priimti nuostatas, reikalingas šiam reglamentui taikyti, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus dėl I priedo dalinio keitimo, kad būtų galima įrašyti ar išbraukti regionus ar šalis ir kad būtų galima atlikti II priedo techninius pakeitimus, kuriuos reikia atlikti taikant tą priedą. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. Rengdama ir įgyvendindama deleguotuosius aktus Komisija turėtų išsamiai informuoti apie susitikimų su nacionaliniais ekspertais rezultatus ir pateikti turimus dokumentus. Atsižvelgdama į tai ir naudodamasi ankstesne patirtimi kitose politikos srityse, Komisija turėtų užtikrinti tinkamą Europos Parlamento dalyvavimą tam, kad jam būtų sukurtos kiek įmanoma geresnės deleguotųjų aktų priežiūros ateityje sąlygos;“. |
| --- | --- | --- |

-1.

Įterpiama ši konstatuojamoji dalis:

„(16a)

siekiant priimti nuostatas, reikalingas šiam reglamentui taikyti, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus dėl I priedo dalinio keitimo, kad būtų galima įrašyti ar išbraukti regionus ar šalis ir kad būtų galima atlikti II priedo techninius pakeitimus, kuriuos reikia atlikti taikant tą priedą. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. Rengdama ir įgyvendindama deleguotuosius aktus Komisija turėtų išsamiai informuoti apie susitikimų su nacionaliniais ekspertais rezultatus ir pateikti turimus dokumentus. Atsižvelgdama į tai ir naudodamasi ankstesne patirtimi kitose politikos srityse, Komisija turėtų užtikrinti tinkamą Europos Parlamento dalyvavimą tam, kad jam būtų sukurtos kiek įmanoma geresnės deleguotųjų aktų priežiūros ateityje sąlygos;“.

| -1a. | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 2 dalis pakeičiama taip:


  „
  2.
     
  Komisija, priimdama pagal 24a straipsnį deleguotuosius aktus, iš dalies keičia I priedą tam, kad į jį įtrauktų susitarimo su Sąjunga derybas baigusių AKR valstybių grupei priklausančius regionus ir valstybes, taip pat tuos regionus ar valstybes, kurie bent jau atitinka 1994 m. GATT XXIV straipsnio reikalavimus.“;


  [50 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

-1a.

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„
  2.
     
  Komisija, priimdama pagal 24a straipsnį deleguotuosius aktus, iš dalies keičia I priedą tam, kad į jį įtrauktų susitarimo su Sąjunga derybas baigusių AKR valstybių grupei priklausančius regionus ir valstybes, taip pat tuos regionus ar valstybes, kurie bent jau atitinka 1994 m. GATT XXIV straipsnio reikalavimus.“;

| b) | 3 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Tas regionas arba valstybė lieka I priede pateiktame sąraše, jei Komisija pagal 24a straipsnį deleguotuoju aktu iš dalies nepakeičia I priedo ir iš jo neišbraukia to regiono arba valstybės, ypač tais atvejais, kai:“.


  [51 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

3 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Tas regionas arba valstybė lieka I priede pateiktame sąraše, jei Komisija pagal 24a straipsnį deleguotuoju aktu iš dalies nepakeičia I priedo ir iš jo neišbraukia to regiono arba valstybės, ypač tais atvejais, kai:“.

| 1. | 4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Komisija, kuriai padeda 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2913/92, nustatančiu Bendrijos muitinės kodeksą (********) įsteigtas Muitinės kodekso komitetas, stebi, kaip įgyvendinamos ir taikomos II priedo nuostatos.
  4.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal [įterpti straipsnio (-ių), kuriuo (-iais) nustatoma deleguotųjų teisės aktų priėmimo procedūra, numerį (-ius), šiuo metu tai pasiūlymo COM(2011) 82 galutinis 24a–24c straipsniai] straipsnį

  24a straipsnį
   priimti deleguotuosius teisės aktus dėl techninių II priedo pakeitimų, būtinų taikant tą priedą. [52 pakeit.]

  5.   Sprendimai dėl II priedo valdymo gali būti priimami vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 247 ir 247a straipsniuose nurodyta tvarka.

  (********)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.“." |
| --- | --- |

1.

4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisija, kuriai padeda 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2913/92, nustatančiu Bendrijos muitinės kodeksą (********) įsteigtas Muitinės kodekso komitetas, stebi, kaip įgyvendinamos ir taikomos II priedo nuostatos.

4.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal [įterpti straipsnio (-ių), kuriuo (-iais) nustatoma deleguotųjų teisės aktų priėmimo procedūra, numerį (-ius), šiuo metu tai pasiūlymo COM(2011) 82 galutinis 24a–24c straipsniai] straipsnį

  24a straipsnį
   priimti deleguotuosius teisės aktus dėl techninių II priedo pakeitimų, būtinų taikant tą priedą. [52 pakeit.]

5.   Sprendimai dėl II priedo valdymo gali būti priimami vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 247 ir 247a straipsniuose nurodyta tvarka.

(********)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.“."

| 2. | 23 straipsnis pakeičiamas taip:
  „23 straipsnis
  Pritaikymas prie techninių pakeitimų
  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal [įterpti straipsnio (-ių), kuriuo (-iais) nustatoma deleguotųjų teisės aktų priėmimo procedūra, numerį (-ius), šiuo metu tai pasiūlymo COM(2011) 82 galutinis 24a–24c straipsniai] straipsnį

  24a straipsnį
  priimti deleguotuosius teisės aktus dėl techninių 5 straipsnio ir 8–22 straipsnių
  techninių
  pakeitimų, kurie gali būti reikalingi dėl šio reglamento ir pasirašytų susitarimų, laikinai taikomų ar sudarytų pagal SESV 218 straipsnį su I priede išvardytais regionais ir valstybėmis, skirtumų.“.
  [53 pakeit.] |
| --- | --- |

2.

23 straipsnis pakeičiamas taip:

„23 straipsnis

Pritaikymas prie techninių pakeitimų

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal [įterpti straipsnio (-ių), kuriuo (-iais) nustatoma deleguotųjų teisės aktų priėmimo procedūra, numerį (-ius), šiuo metu tai pasiūlymo COM(2011) 82 galutinis 24a–24c straipsniai] straipsnį

  24a straipsnį
  priimti deleguotuosius teisės aktus dėl techninių 5 straipsnio ir 8–22 straipsnių
  techninių
  pakeitimų, kurie gali būti reikalingi dėl šio reglamento ir pasirašytų susitarimų, laikinai taikomų ar sudarytų pagal SESV 218 straipsnį su I priede išvardytais regionais ir valstybėmis, skirtumų.“.

| 2a. | Įterpiamas šis straipsnis:




  „24a straipsnis




  Naudojimasis įgaliojimais




  1.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.




  2.
     
  Įgaliojimai priimti 2 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 4 straipsnio 4 dalyje ir 23 straipsnyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo ...

   (*********)

  . Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.




  3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 2 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 4 straipsnio 4 dalyje ir 23 straipsnyje nurodytą įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.




  4.
     
  Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.




  5.
     
  Pagal 2 straipsnio 2 ir 3 dalis, 4 straipsnio 4 dalį ir 23 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas keturiais mėnesiais.“.


  [54 pakeit.] |
| --- | --- |

2a.

Įterpiamas šis straipsnis:

„24a straipsnis

Naudojimasis įgaliojimais

1.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

2.
     
  Įgaliojimai priimti 2 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 4 straipsnio 4 dalyje ir 23 straipsnyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo ...

   (*********)

  . Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.

3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 2 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 4 straipsnio 4 dalyje ir 23 straipsnyje nurodytą įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.
     
  Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.
     
  Pagal 2 straipsnio 2 ir 3 dalis, 4 straipsnio 4 dalį ir 23 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas keturiais mėnesiais.“.

7.   2008 m. sausio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 55/2008, įvedantis autonomines prekybos lengvatas Moldovos Respublikai ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 980/2005 bei Komisijos sprendimą 2005/924/EB (7)

Siekiant, kad Reglamentą (EB) Nr. 55/2008 būtų galima patikslinti, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal SESV 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl pakeitimų, būtinų atsižvelgiant į muitinės kodeksų pakeitimus arba siekiant sudaryti susitarimus su Moldova.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 55/2008 iš dalies keičiamas taip:

| -1. | Įterpiama ši konstatuojamoji dalis:










  „(12a) | siekiant numatyti galimybę patikslinti šį reglamentą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus dėl pakeitimų, kurie būtini atsižvelgiant į muitinės kodeksų pakeitimus arba siekiant sudaryti susitarimus su Moldova. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. Rengdama ir įgyvendindama deleguotuosius aktus Komisija turėtų išsamiai informuoti apie susitikimų su nacionaliniais ekspertais rezultatus ir pateikti turimus dokumentus. Atsižvelgdama į tai ir naudodamasi ankstesne patirtimi kitose politikos srityse, Komisija turėtų užtikrinti tinkamą Europos Parlamento dalyvavimą tam, kad jam būtų sukurtos kiek įmanoma geresnės deleguotųjų aktų priežiūros ateityje sąlygos;“. |
| --- | --- | --- |

-1.

Įterpiama ši konstatuojamoji dalis:

„(12a)

siekiant numatyti galimybę patikslinti šį reglamentą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus dėl pakeitimų, kurie būtini atsižvelgiant į muitinės kodeksų pakeitimus arba siekiant sudaryti susitarimus su Moldova. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. Rengdama ir įgyvendindama deleguotuosius aktus Komisija turėtų išsamiai informuoti apie susitikimų su nacionaliniais ekspertais rezultatus ir pateikti turimus dokumentus. Atsižvelgdama į tai ir naudodamasi ankstesne patirtimi kitose politikos srityse, Komisija turėtų užtikrinti tinkamą Europos Parlamento dalyvavimą tam, kad jam būtų sukurtos kiek įmanoma geresnės deleguotųjų aktų priežiūros ateityje sąlygos;“.

| 1. | 7 straipsnis pakeičiamas taip:
  „7 straipsnis
  Įgaliojimų suteikimas
  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 8b straipsnį priimti deleguotuosius aktus, siekiant atlikti būtinus šio reglamento nuostatų pakeitimus ir patikslinimus:






  a) | pakeitus Kombinuotosios nomenklatūros kodus ir TARIC poskyrius; |
| --- | --- | --- |

1.

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Įgaliojimų suteikimas

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 8b straipsnį priimti deleguotuosius aktus, siekiant atlikti būtinus šio reglamento nuostatų pakeitimus ir patikslinimus:

a)

pakeitus Kombinuotosios nomenklatūros kodus ir TARIC poskyrius;

| b) | sudarius kitus Sąjungos ir Moldovos susitarimus.“. |
| --- | --- |

b)

sudarius kitus Sąjungos ir Moldovos susitarimus.“.

| 2. | Įterpiamas šis straipsnis:
  „8b straipsnis
  Naudojimasis įgaliojimais
  1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.
  2.   7 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui
  nuo ...

   (**********)

  . Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos. [56 pakeit.]

  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 7 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
  4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  5.   Pagal 7 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem

  keturiais
  mėnesiais.“.
  [57 pakeit.] |
| --- | --- |

2.

Įterpiamas šis straipsnis:

„8b straipsnis

Naudojimasis įgaliojimais

1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

2.   7 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui
  nuo ...

   (**********)

  . Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos. [56 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 7 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 7 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem

  keturiais
  mėnesiais.“.

| 2a. | Įterpiamas šis straipsnis:




  „12a straipsnis




  Ataskaita




  1.
     
  Komisija Europos Parlamentui du kartus per metus pateikia šio reglamento taikymo ataskaitą.




  2.
     
  Ataskaitoje pateikiama informacija apie šio reglamento įgyvendinimą.




  3.
     
  Europos Parlamentas per vieną mėnesį nuo dienos, kai Komisija pateikia ataskaitą, gali pakviesti Komisiją į savo atsakingo komiteto ad hoc posėdį pristatyti ir paaiškinti visus su Reglamento įgyvendinimu susijusius klausimus.




  4.
     
  Ne vėliau kaip šeši mėnesiai nuo ataskaitos pateikimo Europos Parlamentui dienos Komisija ją viešai paskelbia.“.


  [58 pakeit.] |
| --- | --- |

2a.

Įterpiamas šis straipsnis:

„12a straipsnis

Ataskaita

1.
     
  Komisija Europos Parlamentui du kartus per metus pateikia šio reglamento taikymo ataskaitą.

2.
     
  Ataskaitoje pateikiama informacija apie šio reglamento įgyvendinimą.

3.
     
  Europos Parlamentas per vieną mėnesį nuo dienos, kai Komisija pateikia ataskaitą, gali pakviesti Komisiją į savo atsakingo komiteto ad hoc posėdį pristatyti ir paaiškinti visus su Reglamento įgyvendinimu susijusius klausimus.

4.
     
  Ne vėliau kaip šeši mėnesiai nuo ataskaitos pateikimo Europos Parlamentui dienos Komisija ją viešai paskelbia.“.

8.
     
  2008 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., iš dalies keičiantis Reglamentus (EB) Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 1100/2006 ir Nr. 964/2007

   (8)

Siekiant Reglamento (EB) Nr. 732/2008 priedus priderinti prie pokyčių, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus dėl tam tikrų priedų patikslinimų. Labai svarbu, kad atlikdama parengiamuosius darbus Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat su ekspertais.

Rengdama deleguotuosius teisės aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad tuo pačiu metu Europos Parlamentui ir Tarybai laiku ir tinkamai būtų perduodami atitinkami dokumentai.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 732/2008 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 10 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:


  „2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 27a straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus, kad išnagrinėjusi prašymą ji nuspręstų, ar prašančiajai šaliai taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę.


  Kai delsiant imtis veiksmų gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems teisės aktams taikoma 27b straipsnyje nustatyta procedūra.“ |
| --- | --- |

1.

10 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 27a straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus, kad išnagrinėjusi prašymą ji nuspręstų, ar prašančiajai šaliai taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę.

Kai delsiant imtis veiksmų gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems teisės aktams taikoma 27b straipsnyje nustatyta procedūra.“

| 2. | 11 straipsnio 8 dalis pakeičiama taip:


  „8.   JT išbraukus šalį iš mažiausiai išsivysčiusių šalių sąrašo, ji taip pat išbraukiama iš šalių, kurioms taikoma ši priemonė, sąrašo. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 27a straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus, kad šalis būtų išbraukta iš šalių, kurioms taikoma ši priemonė, sąrašo, iš dalies pakeičiant I priedą, ir kad būtų nustatytas ne trumpesnis nei trejų metų pereinamasis laikotarpis.“ |
| --- | --- |

2.

11 straipsnio 8 dalis pakeičiama taip:

„8.   JT išbraukus šalį iš mažiausiai išsivysčiusių šalių sąrašo, ji taip pat išbraukiama iš šalių, kurioms taikoma ši priemonė, sąrašo. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 27a straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus, kad šalis būtų išbraukta iš šalių, kurioms taikoma ši priemonė, sąrašo, iš dalies pakeičiant I priedą, ir kad būtų nustatytas ne trumpesnis nei trejų metų pereinamasis laikotarpis.“

| 3. | 25 straipsnis pakeičiamas taip:



  „25

  straipsnis



  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 27a straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus siekiant patvirtinti priedų pakeitimus, kurie būtini:








  a) | atsižvelgiant į Kombinuotosios nomenklatūros pakeitimus; |
| --- | --- | --- |

3.

25 straipsnis pakeičiamas taip:

„25

  straipsnis

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 27a straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus siekiant patvirtinti priedų pakeitimus, kurie būtini:

a)

atsižvelgiant į Kombinuotosios nomenklatūros pakeitimus;

| b) | atsižvelgiant į šalių arba teritorijų tarptautinio statuso arba klasifikavimo pakeitimus; |
| --- | --- |

b)

atsižvelgiant į šalių arba teritorijų tarptautinio statuso arba klasifikavimo pakeitimus;

| c) | dėl 3 straipsnio 2 dalies taikymo; |
| --- | --- |

c)

dėl 3 straipsnio 2 dalies taikymo;

| d) | dėl to, kad valstybė pasiekė 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas viršutines ribas.“ |
| --- | --- |

d)

dėl to, kad valstybė pasiekė 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas viršutines ribas.“

| 4. | Įterpiami 27a ir 27b straipsniai:



  „27a straipsnis



  Delegavimas


  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   10 straipsnio 2 dalyje, 11 straipsnio 8 dalyje ir 25 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui.


  3.   Europos Parlamentas ir Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 10 straipsnio 2 dalyje, 11 straipsnio 8 dalyje ir 25 straipsnyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius teisės aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo

  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

  arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojantiems deleguotiesiems teisės aktams.


  4.   Priėmusi deleguotąjį teisės aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.


  5.   Pagal 10 straipsnio 2 dalį, 11 straipsnio 8 dalį ir 25 straipsnį priimtas deleguotasis teisės aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba neišreiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas dviem mėnesiais.


  27b straipsnis


  Skubos procedūra


  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji teisės aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei neišreiškiama prieštaravimų, nurodytų 2 dalyje. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį teisės aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali išreikšti prieštaravimą dėl deleguotojo teisės akto 27a straipsnio 5 dalyje nurodyta tvarka. Tokiu atveju Komisija, gavusi pranešimą apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą išreikšti prieštaravimą, nedelsdama panaikina teisės aktą.“

  [59 pakeit.] |
| --- | --- |

4.

Įterpiami 27a ir 27b straipsniai:

„27a straipsnis

Delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   10 straipsnio 2 dalyje, 11 straipsnio 8 dalyje ir 25 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui.

3.   Europos Parlamentas ir Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 10 straipsnio 2 dalyje, 11 straipsnio 8 dalyje ir 25 straipsnyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius teisės aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo

  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

  arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojantiems deleguotiesiems teisės aktams.

4.   Priėmusi deleguotąjį teisės aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.

5.   Pagal 10 straipsnio 2 dalį, 11 straipsnio 8 dalį ir 25 straipsnį priimtas deleguotasis teisės aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba neišreiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas dviem mėnesiais.

27b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji teisės aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei neišreiškiama prieštaravimų, nurodytų 2 dalyje. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį teisės aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali išreikšti prieštaravimą dėl deleguotojo teisės akto 27a straipsnio 5 dalyje nurodyta tvarka. Tokiu atveju Komisija, gavusi pranešimą apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą išreikšti prieštaravimą, nedelsdama panaikina teisės aktą.“

9.   2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1340/2008 dėl Europos bendrijos ir Kazachstano Respublikos prekybos tam tikrais plieno gaminiais (9)

Dėl Reglamento (EB) Nr. 1340/2008, siekiant užtikrinti veiksmingą tam tikrų apribojimų administravimą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal SESV 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad būtų iš dalies pakeistas V priedas.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1340/2008 iš dalies keičiamas taip:

| -1. | Įterpiama ši konstatuojamoji dalis:










  „(9a) | siekiant užtikrinti veiksmingą tam tikrų apribojimų administravimą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus, kad būtų iš dalies pakeistas V priedas. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. Rengdama ir įgyvendindama deleguotuosius aktus Komisija turėtų išsamiai informuoti apie susitikimų su nacionaliniais ekspertais rezultatus ir pateikti turimus dokumentus. Atsižvelgdama į tai ir naudodamasi ankstesne patirtimi kitose politikos srityse, Komisija turėtų užtikrinti tinkamą Europos Parlamento dalyvavimą tam, kad jam būtų sukurtos kiek įmanoma geresnės deleguotųjų aktų priežiūros ateityje sąlygos;“. |
| --- | --- | --- |

-1.

Įterpiama ši konstatuojamoji dalis:

„(9a)

siekiant užtikrinti veiksmingą tam tikrų apribojimų administravimą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus, kad būtų iš dalies pakeistas V priedas. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. Rengdama ir įgyvendindama deleguotuosius aktus Komisija turėtų išsamiai informuoti apie susitikimų su nacionaliniais ekspertais rezultatus ir pateikti turimus dokumentus. Atsižvelgdama į tai ir naudodamasi ankstesne patirtimi kitose politikos srityse, Komisija turėtų užtikrinti tinkamą Europos Parlamento dalyvavimą tam, kad jam būtų sukurtos kiek įmanoma geresnės deleguotųjų aktų priežiūros ateityje sąlygos;“.

| 1. | 5 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Jei Sąjungai ir Kazachstano Respublikai nepavyksta rasti tinkamo sprendimo ir jei Komisija nustato, kad yra pakankamai nuostatų apėjimo įrodymų, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad iš kiekybinės normos būtų atimtas lygiavertis Kazachstano Respublikos kilmės gaminių kiekis ir atitinkamai iš dalies pakeistas V priedas.
  Kai delsiant imtis veiksmų gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“. |
| --- | --- |

1.

5 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Jei Sąjungai ir Kazachstano Respublikai nepavyksta rasti tinkamo sprendimo ir jei Komisija nustato, kad yra pakankamai nuostatų apėjimo įrodymų, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 16a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kad iš kiekybinės normos būtų atimtas lygiavertis Kazachstano Respublikos kilmės gaminių kiekis ir atitinkamai iš dalies pakeistas V priedas.

Kai delsiant imtis veiksmų gali būti padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir todėl to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 16b straipsnyje nustatyta procedūra.“.

| 2. | Įterpiami šie straipsniai:
  „16a straipsnis
  1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.
  2.   5 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui
  nuo ...

   (***********)

  . Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos
  . [61 pakeit.]

  3.   Europos Parlamentas arba Taryba bet kuriuo metu gali atšaukti 5 straipsnio 3 dalyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
  4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  5.   Pagal 5 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem

  keturiais
  mėnesiais. [62 pakeit.]

  16b straipsnis
  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Pranešime apie deleguotąjį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.
  2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto pagal 16a straipsnio 5 dalyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija nedelsdama panaikina aktą po pranešimo apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą.“. |
| --- | --- |

2.

Įterpiami šie straipsniai:

„16a straipsnis

1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

2.   5 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui
  nuo ...

   (***********)

  . Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos
  . [61 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba bet kuriuo metu gali atšaukti 5 straipsnio 3 dalyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 5 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem

  keturiais
  mėnesiais. [62 pakeit.]

16b straipsnis

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Pranešime apie deleguotąjį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto pagal 16a straipsnio 5 dalyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija nedelsdama panaikina aktą po pranešimo apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą.“.

10.
     
  2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009, nustatantis išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms

   (10)

Kad Reglamentą (EB) Nr. 1215/2009 būtų galima patikslinti, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus dėl pakeitimų, būtinų atsižvelgiant į muitinės kodeksų pakeitimus arba siekiant sudaryti susitarimus su valstybėmis ir teritorijomis, kurioms taikomas šis reglamentas. Labai svarbu, kad atlikdama parengiamuosius darbus Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat su ekspertais.

Rengdama deleguotuosius teisės aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad tuo pačiu metu Europos Parlamentui ir Tarybai laiku ir tinkamai būtų perduodami atitinkami dokumentai.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 7 straipsnis pakeičiamas taip:


  „7 straipsnis


  Įgaliojimų suteikimas


  Komisijai suteikiami įgaliojimai 8b straipsnyje nurodyta tvarka priimti deleguotuosius teisės aktus, siekiant atlikti būtinus šio reglamento nuostatų pakeitimus ir patikslinimus:








  a) | pakeitus Kombinuotosios nomenklatūros kodus ir TARIC poskyrius; |
| --- | --- | --- |

1.

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Įgaliojimų suteikimas

Komisijai suteikiami įgaliojimai 8b straipsnyje nurodyta tvarka priimti deleguotuosius teisės aktus, siekiant atlikti būtinus šio reglamento nuostatų pakeitimus ir patikslinimus:

a)

pakeitus Kombinuotosios nomenklatūros kodus ir TARIC poskyrius;

| b) | Sąjungai ir 1 straipsnyje nurodytoms valstybėms ir teritorijoms sudarius kitas sutartis.“ |
| --- | --- |

b)

Sąjungai ir 1 straipsnyje nurodytoms valstybėms ir teritorijoms sudarius kitas sutartis.“

| 2. | Įterpiamas 8b straipsnis:



  „8b straipsnis




  Delegavimas



  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   7 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada panaikinti 7 straipsnyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius teisės aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo

  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

  arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojantiems deleguotiesiems teisės aktams.


  4.   Priėmusi deleguotąjį teisės aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.


  5.   Pagal 7 straipsnį priimtas deleguotasis teisės aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba neišreiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas dviem mėnesiais.“

  [63 pakeit.] |
| --- | --- |

2.

Įterpiamas 8b straipsnis:

„8b straipsnis

Delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   7 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada panaikinti 7 straipsnyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius teisės aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo

  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

  arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojantiems deleguotiesiems teisės aktams.

4.   Priėmusi deleguotąjį teisės aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.

5.   Pagal 7 straipsnį priimtas deleguotasis teisės aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba neišreiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas dviem mėnesiais.“

---

(1)  OL L 275, 1993 11 8, p. 1.

(**)  
  Šio reglamento įsigaliojimo data.

(2)  OL L 67, 1994 3 10, p. 1.

(****)  
  Šio reglamento įsigaliojimo data.

(3)  OL L 135, 2003 6 3, p. 5.

(*****)  
  Šio reglamento įsigaliojimo data.

(4)  OL L 110, 2005 4 30, p. 1.

(******)  
  Šio reglamento įsigaliojimo data.

(5)  OL L 300, 2007 11 17, p. 1.

(*******)  
  Šio reglamento įsigaliojimo data.

(6)  OL L 348, 2007 12 31, p. 1.

(*********)  
  Šio reglamento įsigaliojimo data.

(7)  OL L 20, 2008 1 24, p. 1.

(**********)  
  Šio reglamento įsigaliojimo data.

(8)  
  OL L 211, 2008 2 6, p. 1.

(9)  OL L 348, 2008 12 24, p. 1.

(***********)  
  Šio reglamento įsigaliojimo data.

(10)  
  OL L 328, 2009 12 15, p. 1.

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/273 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/273

---

P7_TA(2012)0448

Žuvininkystės išteklių apsauga, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti ***I

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2015/C 419/53)

[32 pakeitimas]

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0342/2012).

(*)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas
  pusjuodžiu kursyvu
  , o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▌.

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1434/98, nustatantį sąlygas, kuriomis silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių vartojimą, poreikiams

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1288/2009 dėl pereinamojo laikotarpio techninių priemonių nustatymo 2010 m. sausio 1 d.–2011 m. birželio 30 d. laikotarpiui (2) ir 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 579/2011 (3), pereinamuoju laikotarpiu iki 2012 m. gruodžio 31 d. užtikrinamas 2009 m. sausio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 43/2009, kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos, taikomos Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus (4), nustatytų tam tikrų techninių priemonių taikymo nenutrūkstamumas; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1288/2009 dėl pereinamojo laikotarpio techninių priemonių nustatymo 2010 m. sausio 1 d.–2011 m. birželio 30 d. laikotarpiui (2) ir 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 579/2011 (3), pereinamuoju laikotarpiu iki 2012 m. gruodžio 31 d. užtikrinamas 2009 m. sausio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 43/2009, kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos, taikomos Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus (4), nustatytų tam tikrų techninių priemonių taikymo nenutrūkstamumas;

| (2) | kuriama nauja techninių apsaugos priemonių sistema
  atsižvelgiant į vykdomą bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reformą.
  Ši nauja sistema nebus sukurta iki 2012 m. pabaigos,
  todėl tikslinga pratęsti tų pereinamojo laikotarpio techninių priemonių taikymą
  ; |
| --- | --- |

(2)

kuriama nauja techninių apsaugos priemonių sistema
  atsižvelgiant į vykdomą bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reformą.
  Ši nauja sistema nebus sukurta iki 2012 m. pabaigos,
  todėl tikslinga pratęsti tų pereinamojo laikotarpio techninių priemonių taikymą
  ;

| (3) | siekiant užtikrinti nenutrūkstamą ir tinkamą biologinių jūrų išteklių apsaugą ir jų valdymą, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 (5) turėtų būti atnaujintas
  į jį įtraukiant
  pereinamojo laikotarpio technines priemones; |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti nenutrūkstamą ir tinkamą biologinių jūrų išteklių apsaugą ir jų valdymą, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 (5) turėtų būti atnaujintas
  į jį įtraukiant
  pereinamojo laikotarpio technines priemones;

| (3a) | siekiant užtikrinti tolesnę tinkamą Juodosios jūros biologinių jūrų išteklių apsaugą ir valdymą, į Reglamentą (EB) Nr. 850/98 turėtų būti įtrauktas anksčiau Sąjungos teisę nustatytas mažiausias leidžiamas iškrauti paprastųjų otų dydis ir jų žvejybos tinklinio audeklo akių dydis; |
| --- | --- |

(3a)

siekiant užtikrinti tolesnę tinkamą Juodosios jūros biologinių jūrų išteklių apsaugą ir valdymą, į Reglamentą (EB) Nr. 850/98 turėtų būti įtrauktas anksčiau Sąjungos teisę nustatytas mažiausias leidžiamas iškrauti paprastųjų otų dydis ir jų žvejybos tinklinio audeklo akių dydis;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (5) | siekiant
  sumažinti
  į jūrą išmetamų žuvų rūšių, kurioms taikoma kvota, kiekį visuose Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) rajonuose turėtų būti toliau taikomas draudimas atrinkti geriausių rūšių žuvis; |
| --- | --- |

(5)

siekiant
  sumažinti
  į jūrą išmetamų žuvų rūšių, kurioms taikoma kvota, kiekį visuose Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) rajonuose turėtų būti toliau taikomas draudimas atrinkti geriausių rūšių žuvis;

| (5a) | remiantis 2009 m. surengtomis Sąjungos, Norvegijos ir Farerų salų konsultacijomis, siekiant sumažinti nepageidaujamą sužvejotų žuvų kiekį, turėtų būti nustatytas draudimas tam tikrų rūšių žuvis paleisti į jūrą ar leisti joms išplaukti žvejybos įrankio neįkėlus į laivą ir reikalavimas plaukti į kitą žvejybos rajoną, kai 10 % laimikio sudaro neverslinio dydžio žuvys; |
| --- | --- |

(5a)

remiantis 2009 m. surengtomis Sąjungos, Norvegijos ir Farerų salų konsultacijomis, siekiant sumažinti nepageidaujamą sužvejotų žuvų kiekį, turėtų būti nustatytas draudimas tam tikrų rūšių žuvis paleisti į jūrą ar leisti joms išplaukti žvejybos įrankio neįkėlus į laivą ir reikalavimas plaukti į kitą žvejybos rajoną, kai 10 % laimikio sudaro neverslinio dydžio žuvys;

| (5b) | atsižvelgiant į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (STECF) rekomendaciją, turėtų būti toliau taikomi draudimai iškrauti arba laikyti laive ICES IIa kvadrate sužvejotas atlantines silkes; |
| --- | --- |

(5b)

atsižvelgiant į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (STECF) rekomendaciją, turėtų būti toliau taikomi draudimai iškrauti arba laikyti laive ICES IIa kvadrate sužvejotas atlantines silkes;

| (6) | atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, jau nebūtina drausti žvejybą žvejybos rajone siekiant
  ICES VIa kvadrate apsaugoti neršiančias atlantines silkes
  , kad būtų užtikrinta tos rūšies žuvų tausi žvejybą, todėl
  šis draudimas
  turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(6)

atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, jau nebūtina drausti žvejybą žvejybos rajone siekiant
  ICES VIa kvadrate apsaugoti neršiančias atlantines silkes
  , kad būtų užtikrinta tos rūšies žuvų tausi žvejybą, todėl
  šis draudimas
  turėtų būti panaikintas;

| (7) | atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, kurioje sumažėjusi tobinių gausa siejama su mažesniu tripirščių kirų išaugintų jauniklių skaičiumi, turėtų būti toliau taikomas ICES IV parajonyje nustatytas žvejybos draudimas, išskyrus kasmetę ribotą žvejybą žuvų išteklių stebėjimo tikslais; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, kurioje sumažėjusi tobinių gausa siejama su mažesniu tripirščių kirų išaugintų jauniklių skaičiumi, turėtų būti toliau taikomas ICES IV parajonyje nustatytas žvejybos draudimas, išskyrus kasmetę ribotą žvejybą žuvų išteklių stebėjimo tikslais;

| (8) | atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, tam tikruose rajonuose, kuriuose draudžiama žvejoti norveginius omarus, turėtų būti leidžiama naudotis žvejybos įrankiais, netinkamais norveginiams omarams žvejoti; |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, tam tikruose rajonuose, kuriuose draudžiama žvejoti norveginius omarus, turėtų būti leidžiama naudotis žvejybos įrankiais, netinkamais norveginiams omarams žvejoti;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (11) | atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, turėtų būti toliau taikomas žvejybos draudimas žvejybos rajone siekiant ICES VIb kvadrate apsaugoti juodadėmių menkių jauniklius; |
| --- | --- |

(11)

atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, turėtų būti toliau taikomas žvejybos draudimas žvejybos rajone siekiant ICES VIb kvadrate apsaugoti juodadėmių menkių jauniklius;

| (11a) | atsižvelgiant į ICES ir STECF rekomendaciją, vandenyse į vakarus nuo Škotijos (ICES VIa kvadrate) turėtų būti toliau taikomos tam tikros techninės apsaugos priemonės siekiant apsaugoti atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų išteklius ir prisidėti prie žuvų išteklių apsaugos; |
| --- | --- |

(11a)

atsižvelgiant į ICES ir STECF rekomendaciją, vandenyse į vakarus nuo Škotijos (ICES VIa kvadrate) turėtų būti toliau taikomos tam tikros techninės apsaugos priemonės siekiant apsaugoti atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų išteklius ir prisidėti prie žuvų išteklių apsaugos;

| (11b) | atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, turėtų būti leidžiama ICES VIa kvadrate ledjūrio menkes žvejoti naudojant rankines ūdas ir traukiamas automatines ūdas; |
| --- | --- |

(11b)

atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, turėtų būti leidžiama ICES VIa kvadrate ledjūrio menkes žvejoti naudojant rankines ūdas ir traukiamas automatines ūdas;

| (11c) | atsižvelgiant į STECF rekomendaciją dėl atlantinių menkių pasiskirstymo ICES VIa kvadrate, kuris rodo, kad didžioji bendro leidžiamo sužvejoti atlantinių menkių kiekio dalis sužvejojama į šiaurę nuo 59o šiaurės platumos, turėtų būti leidžiama į pietus nuo šios ribos žvejoti naudojant žiauninius tinklus; |
| --- | --- |

(11c)

atsižvelgiant į STECF rekomendaciją dėl atlantinių menkių pasiskirstymo ICES VIa kvadrate, kuris rodo, kad didžioji bendro leidžiamo sužvejoti atlantinių menkių kiekio dalis sužvejojama į šiaurę nuo 59o šiaurės platumos, turėtų būti leidžiama į pietus nuo šios ribos žvejoti naudojant žiauninius tinklus;

| (11d) | atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, turėtų būti leidžiama ICES VIa kvadrate mažadėmius katryklius žvejoti naudojant žiauninius tinklus; |
| --- | --- |

(11d)

atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, turėtų būti leidžiama ICES VIa kvadrate mažadėmius katryklius žvejoti naudojant žiauninius tinklus;

| (11e) | taikant leidžiančią nukrypti nuostatą žvejybai tralais, daniškais velkamaisiais tinklais ar panašiais žvejybos įrankiais ICES VIa kvadrate, reikėtų reguliariai peržiūrėti žvejybos įrankių savybių tinkamumą atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas siekiant jas iš dalies pakeisti arba panaikinti; |
| --- | --- |

(11e)

taikant leidžiančią nukrypti nuostatą žvejybai tralais, daniškais velkamaisiais tinklais ar panašiais žvejybos įrankiais ICES VIa kvadrate, reikėtų reguliariai peržiūrėti žvejybos įrankių savybių tinkamumą atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas siekiant jas iš dalies pakeisti arba panaikinti;

| (11f) | atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, turėtų būti nustatytas žvejybos draudimas žvejybos rajone siekiant ICES VIa kvadrate apsaugoti atlantinių menkių jauniklius; |
| --- | --- |

(11f)

atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, turėtų būti nustatytas žvejybos draudimas žvejybos rajone siekiant ICES VIa kvadrate apsaugoti atlantinių menkių jauniklius;

| (11 g) | draudimo dėl atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų žvejybos ICES VI
   
  parajonyje tinkamumas turėtų būti reguliariai peržiūrimas atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas norint jį iš dalies pakeisti arba panaikinti; |
| --- | --- |

(11 g)

draudimo dėl atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų žvejybos ICES VI
   
  parajonyje tinkamumas turėtų būti reguliariai peržiūrimas atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas norint jį iš dalies pakeisti arba panaikinti;

| (11h) | atsižvelgiant į ICES ir STECF rekomendaciją, turėtų būti toliau taikomos atlantinių menkių išteklių Keltų jūroje (ICES VIIf ir VIIg kvadratuose) apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

(11h)

atsižvelgiant į ICES ir STECF rekomendaciją, turėtų būti toliau taikomos atlantinių menkių išteklių Keltų jūroje (ICES VIIf ir VIIg kvadratuose) apsaugos priemonės;

| (12) | atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, turėtų būti toliau taikomos priemonės melsvųjų molvų neršto plotams ICES VIa kvadrate apsaugoti; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, turėtų būti toliau taikomos priemonės melsvųjų molvų neršto plotams ICES VIa kvadrate apsaugoti;

| (13) | turėtų būti toliau taikomos priemonės, kurias Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC) 2011 m. nustatė paprastųjų jūrinių ešerių apsaugai ICES I ir II parajonių tarptautiniuose vandenyse; |
| --- | --- |

(13)

turėtų būti toliau taikomos priemonės, kurias Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC) 2011 m. nustatė paprastųjų jūrinių ešerių apsaugai ICES I ir II parajonių tarptautiniuose vandenyse;

| (14) | turėtų būti toliau taikomos priemonės, kurias NEAFC 2011 m. nustatė paprastųjų jūrinių ešerių apsaugai Irmingerio jūroje ir gretimuose vandenyse; |
| --- | --- |

(14)

turėtų būti toliau taikomos priemonės, kurias NEAFC 2011 m. nustatė paprastųjų jūrinių ešerių apsaugai Irmingerio jūroje ir gretimuose vandenyse;

| (15) | atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, ICES IVc kvadrate ir IVb kvadrato pietuose turėtų būti toliau leidžiama tam tikromis sąlygomis žvejoti plačiažiočiu tralu su elektros srovės impulsais; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, ICES IVc kvadrate ir IVb kvadrato pietuose turėtų būti toliau leidžiama tam tikromis sąlygomis žvejoti plačiažiočiu tralu su elektros srovės impulsais;

| (16) | remiantis 2009 m. surengtomis Sąjungos, Norvegijos ir Farerų salų konsultacijomis,
  turėtų būti nuolat taikomos tam tikros priemonės, kuriomis apribojamas šiaurės rytų Atlante ▌atlantines skumbres, atlantines silkes ir paprastąsias staurides žvejojančių pelaginės žvejybos laivų pajėgumas perdirbti laimikį ir jį iškrauti; |
| --- | --- |

(16)

remiantis 2009 m. surengtomis Sąjungos, Norvegijos ir Farerų salų konsultacijomis,
  turėtų būti nuolat taikomos tam tikros priemonės, kuriomis apribojamas šiaurės rytų Atlante ▌atlantines skumbres, atlantines silkes ir paprastąsias staurides žvejojančių pelaginės žvejybos laivų pajėgumas perdirbti laimikį ir jį iškrauti;

| (17) | atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, suaugusių atlantinių menkių išteklių Airijos jūroje apsaugai per neršto sezoną turėtų būti toliau taikomos techninės apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, suaugusių atlantinių menkių išteklių Airijos jūroje apsaugai per neršto sezoną turėtų būti toliau taikomos techninės apsaugos priemonės;

| (17a) | atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, turėtų būti leidžiama ICES VIIa kvadrato rajone, kuriame ribojama žvejyba, naudoti rūšiuojamuosius tinklelius; |
| --- | --- |

(17a)

atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, turėtų būti leidžiama ICES VIIa kvadrato rajone, kuriame ribojama žvejyba, naudoti rūšiuojamuosius tinklelius;

| (18) | atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk kvadratuose ir ICES VIII, IX, X parajoniuose ir XII parajonyje į rytus nuo 27 m vakarų ilgumos, kurių jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m, tačiau ne gilesniuose kaip 600 m vandenyse žvejoti žiauniniais tinklais ir vertikaliaisiais tinklais turėtų būti leidžiama tik tam tikromis sąlygomis, užtikrinus biologiškai pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų apsaugą; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk kvadratuose ir ICES VIII, IX, X parajoniuose ir XII parajonyje į rytus nuo 27 m vakarų ilgumos, kurių jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m, tačiau ne gilesniuose kaip 600 m vandenyse žvejoti žiauniniais tinklais ir vertikaliaisiais tinklais turėtų būti leidžiama tik tam tikromis sąlygomis, užtikrinus biologiškai pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų apsaugą;

| (18a) | svarbu patikslinti įvairių sistemų, taikomų žvejybai žiauniniais tinklais, ypač ICES VII parajonyje, sąveiką. Konkrečiau turėtų būti patikslinta, kad konkrečią nukrypti leidžiančią nuostatą dėl žvejybos žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 100 mm arba didesnis, ICES IIIa, IVa, V, VIa, VIIb, c, j ir k kvadratuose ir tam tikras su ta nukrypti leidžiančia nuostata susijusias sąlygas taikoma tik vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m, tačiau mažesnis nei 600 m, ir kad todėl Reglamente (EB) Nr. 850/98 nustatytos norminės taisyklės dėl tinklinio audeklo akies dydžio intervalo ir sužvejoto žuvų kiekio sudėties taikomos ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg ir VIIh kvadratuose ir vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j ir k kvadratuose; |
| --- | --- |

(18a)

svarbu patikslinti įvairių sistemų, taikomų žvejybai žiauniniais tinklais, ypač ICES VII parajonyje, sąveiką. Konkrečiau turėtų būti patikslinta, kad konkrečią nukrypti leidžiančią nuostatą dėl žvejybos žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 100 mm arba didesnis, ICES IIIa, IVa, V, VIa, VIIb, c, j ir k kvadratuose ir tam tikras su ta nukrypti leidžiančia nuostata susijusias sąlygas taikoma tik vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m, tačiau mažesnis nei 600 m, ir kad todėl Reglamente (EB) Nr. 850/98 nustatytos norminės taisyklės dėl tinklinio audeklo akies dydžio intervalo ir sužvejoto žuvų kiekio sudėties taikomos ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg ir VIIh kvadratuose ir vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j ir k kvadratuose;

| (18b) | atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, ICES IX parajonio vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m, bet mažesnis nei 600 m, turėtų būti leidžiama naudoti sieninius tinklus; |
| --- | --- |

(18b)

atsižvelgiant į STECF rekomendaciją, ICES IX parajonio vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m, bet mažesnis nei 600 m, turėtų būti leidžiama naudoti sieninius tinklus;

| (19) | Biskajos įlankoje toliau turėtų būti leidžiama naudoti tam tikrus selektyviosios žvejybos įrankius siekiant užtikrinti tausų europinių paprastųjų jūrinių lydekų ir norveginių omarų išteklių naudojimą bei sumažinti į jūrą išmetamų šių rūšių gyvūnų kiekį; |
| --- | --- |

(19)

Biskajos įlankoje toliau turėtų būti leidžiama naudoti tam tikrus selektyviosios žvejybos įrankius siekiant užtikrinti tausų europinių paprastųjų jūrinių lydekų ir norveginių omarų išteklių naudojimą bei sumažinti į jūrą išmetamų šių rūšių gyvūnų kiekį;

| (20) | turėtų būti toliau taikomi 2004 m. NEAFC patvirtinti žvejybos apribojimai tam tikruose rajonuose siekiant NEAFC reguliuojamame rajone apsaugoti pažeidžiamas giliavandenių rūšių žuvų buveines ir 2008 m. Sąjungos patvirtinti žvejybos apribojimai tam tikruose ICES VIIc, j, k kvadratų rajonuose ir ICES VIIIc kvadrate; |
| --- | --- |

(20)

turėtų būti toliau taikomi 2004 m. NEAFC patvirtinti žvejybos apribojimai tam tikruose rajonuose siekiant NEAFC reguliuojamame rajone apsaugoti pažeidžiamas giliavandenių rūšių žuvų buveines ir 2008 m. Sąjungos patvirtinti žvejybos apribojimai tam tikruose ICES VIIc, j, k kvadratų rajonuose ir ICES VIIIc kvadrate;

| (21) | atsižvelgiant į Sąjungos ir Norvegijos jungtinės darbo grupės techninių priemonių klausimais rekomendaciją, Skagerako ir Kategato sąsiauriuose nustatytas draudimas savaitgaliais tralais ar gaubiamaisiais tinklais žvejoti atlantines silkes, atlantines skumbres ar atlantinius šprotus nebepadeda apsaugoti pelaginių rūšių išteklių, nes pasikeitė žvejybos modeliai. Atitinkamai,
  remiantis 2011 m. surengtomis Sąjungos, Norvegijos ir Farerų salų konsultacijomis
  šis draudimas turėtų būti atšauktas; |
| --- | --- |

(21)

atsižvelgiant į Sąjungos ir Norvegijos jungtinės darbo grupės techninių priemonių klausimais rekomendaciją, Skagerako ir Kategato sąsiauriuose nustatytas draudimas savaitgaliais tralais ar gaubiamaisiais tinklais žvejoti atlantines silkes, atlantines skumbres ar atlantinius šprotus nebepadeda apsaugoti pelaginių rūšių išteklių, nes pasikeitė žvejybos modeliai. Atitinkamai,
  remiantis 2011 m. surengtomis Sąjungos, Norvegijos ir Farerų salų konsultacijomis
  šis draudimas turėtų būti atšauktas;

| (22) | siekiant užtikrinti aiškumą ir geresnį reglamentavimą tam tikros neaktualios nuostatos turėtų būti panaikintos; |
| --- | --- |

(22)

siekiant užtikrinti aiškumą ir geresnį reglamentavimą tam tikros neaktualios nuostatos turėtų būti panaikintos;

| (22a) | siekiant atspindėti žvejybos modelių pokyčius ir labiau selektyvių žvejybos įrankių patvirtinimą, turėtų būti toliau laikomasi reikalavimų, susijusių su tinklinio audeklo akies dydžio intervalais, pagrindinėmis žvejojamomis žuvų rūšimis ir reikalaujamais laimikio procentais, kurie taikomi Skagerako ir Kategato sąsiauriuose; |
| --- | --- |

(22a)

siekiant atspindėti žvejybos modelių pokyčius ir labiau selektyvių žvejybos įrankių patvirtinimą, turėtų būti toliau laikomasi reikalavimų, susijusių su tinklinio audeklo akies dydžio intervalais, pagrindinėmis žvejojamomis žuvų rūšimis ir reikalaujamais laimikio procentais, kurie taikomi Skagerako ir Kategato sąsiauriuose;

| (23) | remiantis biologinių tyrimų duomenimis turėtų būti iš naujo nustatyti filipininės veneros versliniai dydžiai; |
| --- | --- |

(23)

remiantis biologinių tyrimų duomenimis turėtų būti iš naujo nustatyti filipininės veneros versliniai dydžiai;

| (24) | siekiant prisidėti prie paprastųjų aštuonkojų, ypač jų jauniklių, apsaugos buvo nustatytas verslinis paprastųjų aštuonkojų dydis, kai žvejojama Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto (CECAF) regiono trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse; |
| --- | --- |

(24)

siekiant prisidėti prie paprastųjų aštuonkojų, ypač jų jauniklių, apsaugos buvo nustatytas verslinis paprastųjų aštuonkojų dydis, kai žvejojama Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto (CECAF) regiono trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse;

| (24a) | turėtų būti nustatyta priemonė, lygiavertė mažiausiam leidžiamam iškrauti ančiuvių kiekiui, susijusi su žuvų skaičiumi viename kilograme, kadangi tai padėtų supaprastinti darbą laivuose, žvejojančiuose šios rūšies žuvis, ir sudarytų palankesnes sąlygas krante taikyti kontrolės priemones; |
| --- | --- |

(24a)

turėtų būti nustatyta priemonė, lygiavertė mažiausiam leidžiamam iškrauti ančiuvių kiekiui, susijusi su žuvų skaičiumi viename kilograme, kadangi tai padėtų supaprastinti darbą laivuose, žvejojančiuose šios rūšies žuvis, ir sudarytų palankesnes sąlygas krante taikyti kontrolės priemones;

| (25) | ▌siekiant
  ICES IIIa kvadrate
  , VI parajonyje ir VIIa kvadrate sumažinti priegaudą žvejojant norveginius omarus,
  turėtų būti toliau taikomi
  rūšiuojamųjų tinklelių ▌reikalavimai; |
| --- | --- |

(25)

▌siekiant
  ICES IIIa kvadrate
  , VI parajonyje ir VIIa kvadrate sumažinti priegaudą žvejojant norveginius omarus,
  turėtų būti toliau taikomi
  rūšiuojamųjų tinklelių ▌reikalavimai;

| (26) | Biskajos įlankoje žvejojant atitinkamais velkamaisiais žvejybos įrankiais turėtų būti toliau taikomi tam tikromis sąlygomis naudotinų tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis gabalų reikalavimai; |
| --- | --- |

(26)

Biskajos įlankoje žvejojant atitinkamais velkamaisiais žvejybos įrankiais turėtų būti toliau taikomi tam tikromis sąlygomis naudotinų tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis gabalų reikalavimai;

| (27) | ▌ICES VIa kvadrato žvejybos rajone, kuriame ribojama žvejyba, turėtų būti leidžiama laivams, kurių variklio galia mažesnė kaip 112 kw, naudoti 2 m tinklinio audeklo gabalus kvadratinėmis akimis; |
| --- | --- |

(27)

▌ICES VIa kvadrato žvejybos rajone, kuriame ribojama žvejyba, turėtų būti leidžiama laivams, kurių variklio galia mažesnė kaip 112 kw, naudoti 2 m tinklinio audeklo gabalus kvadratinėmis akimis;

| (27a) | atsižvelgiant į tai, kad 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojo Lisabonos sutartis, turėtų būti pakeistas Reglamento (EB) Nr. 850/98 dėstomojoje dalyje vartojamas terminas „Bendrija“; |
| --- | --- |

(27a)

atsižvelgiant į tai, kad 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojo Lisabonos sutartis, turėtų būti pakeistas Reglamento (EB) Nr. 850/98 dėstomojoje dalyje vartojamas terminas „Bendrija“;

| (27b) | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas įgyvendinti taisykles dėl lygiaverčių didelio selektyvumo žvejybos įrankių, žvejojant norveginius omarus ICES VIa kvadrate, naudojimo ir taisykles dėl to, kad tam tikrai valstybės narės žvejybos veiklai būtų netaikomas draudimas naudoti žiauninius tinklus, vertikaliuosius tinklus ar sieninius tinklus ICES VII, IX, X parajoniuose, kur ryklių priegauda ir jų iškraunamas kiekis yra labai nedideli, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi netaikant Reglamento (ES) Nr. 182/2011

   (6);


  ▌ |
| --- | --- |

(27b)

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas įgyvendinti taisykles dėl lygiaverčių didelio selektyvumo žvejybos įrankių, žvejojant norveginius omarus ICES VIa kvadrate, naudojimo ir taisykles dėl to, kad tam tikrai valstybės narės žvejybos veiklai būtų netaikomas draudimas naudoti žiauninius tinklus, vertikaliuosius tinklus ar sieninius tinklus ICES VII, IX, X parajoniuose, kur ryklių priegauda ir jų iškraunamas kiekis yra labai nedideli, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi netaikant Reglamento (ES) Nr. 182/2011

   (6);

▌

| (29) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 850/98 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(29)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 850/98 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (29a) | Tarybos reglamente (EB) Nr. 1434/98 nustatomos konkrečios sąlygos, kuriomis silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių vartojimą, poreikiams. Į tą reglamentą turėtų būti įtraukta konkreti nuostata, leidžianti nukrypti nuo žvejojant mažų tinklinio audeklo akių tinklais ICES IIIa kvadrate, IV parajonyje bei VIId kvadrate ir ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse sužvejotų atlantinių silkių ir priegaudos iškrovimo sąlygų. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1434/98 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(29a)

Tarybos reglamente (EB) Nr. 1434/98 nustatomos konkrečios sąlygos, kuriomis silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių vartojimą, poreikiams. Į tą reglamentą turėtų būti įtraukta konkreti nuostata, leidžianti nukrypti nuo žvejojant mažų tinklinio audeklo akių tinklais ICES IIIa kvadrate, IV parajonyje bei VIId kvadrate ir ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse sužvejotų atlantinių silkių ir priegaudos iškrovimo sąlygų. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1434/98 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 850/98 daliniai pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 850/98 iš dalies keičiamas taip:

| -1a) | Įterpiamas šis 1a straipsnis:



  „1a straipsnis


  4 straipsnio 2 dalies c punkte, 46 straipsnio 1 dalies b punkte ir I priedo 5 išnašoje daiktavardis „Bendrija“ arba atitinkamas būdvardis pakeičiamas daiktavardžiu „Sąjunga“ arba atitinkamu būdvardžiu, padarant visus gramatinius patikslinimus, kurių reikia dėl šio pakeitimo.“; |
| --- | --- |

-1a)

Įterpiamas šis 1a straipsnis:

„1a straipsnis

4 straipsnio 2 dalies c punkte, 46 straipsnio 1 dalies b punkte ir I priedo 5 išnašoje daiktavardis „Bendrija“ arba atitinkamas būdvardis pakeičiamas daiktavardžiu „Sąjunga“ arba atitinkamu būdvardžiu, padarant visus gramatinius patikslinimus, kurių reikia dėl šio pakeitimo.“;

| -1b) | 2 straipsnis papildomas šiuo punktu:









  „i) | 9 regionas


  Visi Juodosios jūros vandenys, atitinkantys 29 geografinį parajonį, nurodytą 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų

   (*)

  ir Rezoliucijoje GFCM/33/2009/2. |
| --- | --- | --- |

-1b)

2 straipsnis papildomas šiuo punktu:

„i)

9 regionas

(*)  

  OL L 347, 2011 12 30, p. 44.“;
  "

| -1c) | 11 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:




  „Ši nukrypti leidžianti nuostata taikoma nedarant poveikio 34b straipsnio 2 dalies c punktui.“; |
| --- | --- |

-1c)

11 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Ši nukrypti leidžianti nuostata taikoma nedarant poveikio 34b straipsnio 2 dalies c punktui.“;

| -1d) | Įterpiamas šis straipsnis:




  „11a straipsnis




  9 regione inkarinių žiauninių tinklų, naudojamų paprastiesiems otams žvejoti, tinklinio audeklo mažiausias akių dydis turi būti 40 mm.“;



  ▌ |
| --- | --- |

-1d)

Įterpiamas šis straipsnis:

„11a straipsnis

9 regione inkarinių žiauninių tinklų, naudojamų paprastiesiems otams žvejoti, tinklinio audeklo mažiausias akių dydis turi būti 40 mm.“;

| 1d) | 17 straipsnis pakeičiamas taip:



  „Jūrų gyvūnas laikomas per mažo dydžio, jeigu jo matmenys yra mažesni už XII ir XIIa prieduose atitinkamoms rūšims ir atitinkamoms geografinėms zonoms nustatytus minimalius matmenis.“; |
| --- | --- |

1d)

17 straipsnis pakeičiamas taip:

„Jūrų gyvūnas laikomas per mažo dydžio, jeigu jo matmenys yra mažesni už XII ir XIIa prieduose atitinkamoms rūšims ir atitinkamoms geografinėms zonoms nustatytus minimalius matmenis.“;

| 1e) | 19 straipsnis papildomas šia dalimi:



  „4.   2 ir 3 dalys 9 regionui netaikomos.“; |
| --- | --- |

1e)

19 straipsnis papildomas šia dalimi:

„4.   2 ir 3 dalys 9 regionui netaikomos.“;

| 2) | Įterpiama ši antraštinė dalis.

  „IIIa ANTRAŠTINĖ DALIS


  PRIEMONĖS Į JŪRĄ IŠMETAMAM ŽUVŲ KIEKIUI SUMAŽINTI



  19a straipsnis




  Draudimas atrinkti geriausių rūšių žuvis


  1.   
  1, 2,3 ir 4 regionuose draudžiama į jūrą išmesti tų rūšių žuvis, kurioms taikoma kvota ir kurias galima teisėtai iškrauti žvejybos operacijų metu.


  2.   1 dalyje nurodytos nuostatos nedaro poveikio šiame reglamente ar bet kuriame kitame žvejybos srities Sąjungos teisės akte nustatytiems įpareigojimams.


  19b straipsnis




  Reikalavimo plaukti į kitą žvejybos rajono nuostatos ir draudimas paleisti žuvis




  1.
     Žvejojant 1, 2, 3 ir 4 regionuose, jeigu sužvejotų neverslinio dydžio atlantinių skumbrių, atlantinių silkių ar paprastųjų stauridžių kiekis yra didesnis kaip 10 % vienos žvejybos operacijos bendrojo sužvejoto žuvų kiekio, laivas turi plaukti į kitą žvejybos rajoną.


  2.
     
  1, 2, 3 ir 4 regionuose draudžiama paleisti atlantines skumbres, atlantines silkes ar paprastąsias staurides tinklo visiškai neįkėlus į laivą ir taip žvejybos laivui atsikratyti negyvų ar dvesiančių žuvų.“; |
| --- | --- |

2)

Įterpiama ši antraštinė dalis.

„IIIa ANTRAŠTINĖ DALIS

PRIEMONĖS Į JŪRĄ IŠMETAMAM ŽUVŲ KIEKIUI SUMAŽINTI

19a straipsnis

Draudimas atrinkti geriausių rūšių žuvis

1.   
  1, 2,3 ir 4 regionuose draudžiama į jūrą išmesti tų rūšių žuvis, kurioms taikoma kvota ir kurias galima teisėtai iškrauti žvejybos operacijų metu.

2.   1 dalyje nurodytos nuostatos nedaro poveikio šiame reglamente ar bet kuriame kitame žvejybos srities Sąjungos teisės akte nustatytiems įpareigojimams.

19b straipsnis

Reikalavimo plaukti į kitą žvejybos rajono nuostatos ir draudimas paleisti žuvis

1.
     Žvejojant 1, 2, 3 ir 4 regionuose, jeigu sužvejotų neverslinio dydžio atlantinių skumbrių, atlantinių silkių ar paprastųjų stauridžių kiekis yra didesnis kaip 10 % vienos žvejybos operacijos bendrojo sužvejoto žuvų kiekio, laivas turi plaukti į kitą žvejybos rajoną.

2.
     
  1, 2, 3 ir 4 regionuose draudžiama paleisti atlantines skumbres, atlantines silkes ar paprastąsias staurides tinklo visiškai neįkėlus į laivą ir taip žvejybos laivui atsikratyti negyvų ar dvesiančių žuvų.“;

| 3) | Išbraukiamas 20 straipsnio 1 dalies d punktas. |
| --- | --- |

3)

Išbraukiamas 20 straipsnio 1 dalies d punktas.

| 3a) | Įterpiamas šis straipsnis:


  „20a straipsnis




  Atlantinės silkės žvejybos apribojimai ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse




  Sausio 1 d. – vasario 28 d. ir gegužės 16 d. – gruodžio 31 d. draudžiama iškrauti arba laikyti laive ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse sužvejotą atlantinę silkę.“; |
| --- | --- |

3a)

Įterpiamas šis straipsnis:

„20a straipsnis

Atlantinės silkės žvejybos apribojimai ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse

Sausio 1 d. – vasario 28 d. ir gegužės 16 d. – gruodžio 31 d. draudžiama iškrauti arba laikyti laive ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse sužvejotą atlantinę silkę.“;

| 4) | 29a straipsnis pakeičiamas taip:


  „29a straipsnis




  Tobinių žvejybos uždraudimas ICES IV parajonyje




  1.
     Draudžiama iškrauti arba laikyti laive tobines, sugautas geografiniame rajone, kuris ribojasi su rytine Anglijos ir Škotijos pakrante ir kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):






  — | rytinė Anglijos pakrantė 55o30' šiaurės platumos, |
| --- | --- | --- |

4)

29a straipsnis pakeičiamas taip:

„29a straipsnis

Tobinių žvejybos uždraudimas ICES IV parajonyje

1.
     Draudžiama iškrauti arba laikyti laive tobines, sugautas geografiniame rajone, kuris ribojasi su rytine Anglijos ir Škotijos pakrante ir kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

—

rytinė Anglijos pakrantė 55o30' šiaurės platumos,

| — | 55o30' šiaurės platumos, 01o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

55o30' šiaurės platumos, 01o00' vakarų ilgumos,

| — | 58o00' šiaurės platumos, 01o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o00' šiaurės platumos, 01o00' vakarų ilgumos,

| — | 58o00' šiaurės platumos, 02o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o00' šiaurės platumos, 02o00' vakarų ilgumos,

| — | rytinė Škotijos pakrantė 02o00' vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

rytinė Škotijos pakrantė 02o00' vakarų ilgumos.

2.
     
  Leidžiama žvejyba mokslinių tyrimų tikslais, siekiant stebėti tobinių išteklius rajone ir žvejybos draudimo poveikį.“;

| 5) | 29b straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Nukrypstant nuo 1 dalyje nustatyto draudimo, žvejyba omarų ir krabų gaudyklėmis, kuriomis nesugaunami norveginiai omarai, leidžiama toje dalyje nustatytuose geografiniuose rajonuose ir juose nustatytais laikotarpiais.“; |
| --- | --- |

5)

29b straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Nukrypstant nuo 1 dalyje nustatyto draudimo, žvejyba omarų ir krabų gaudyklėmis, kuriomis nesugaunami norveginiai omarai, leidžiama toje dalyje nustatytuose geografiniuose rajonuose ir juose nustatytais laikotarpiais.“;

| 6) | Įterpiami šie straipsniai:
  „29c straipsnis


  ICES VI parajonio juodadėmės menkės Rockall zona


  1.   Rockall zonoje draudžiama visa juodadėmių menkių žvejyba, išskyrus ilgosiomis ūdomis, žvejybos rajonuose, kurių ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):






  — | 57o00' šiaurės platumos, 15o00' vakarų ilgumos. |
| --- | --- | --- |

6)

Įterpiami šie straipsniai:

„29c straipsnis

ICES VI parajonio juodadėmės menkės Rockall zona

1.   Rockall zonoje draudžiama visa juodadėmių menkių žvejyba, išskyrus ilgosiomis ūdomis, žvejybos rajonuose, kurių ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

—

57o00' šiaurės platumos, 15o00' vakarų ilgumos.

| — | 57o00' šiaurės platumos, 14o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o00' šiaurės platumos, 14o00' vakarų ilgumos,

| — | 56o30' šiaurės platumos, 14o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

56o30' šiaurės platumos, 14o00' vakarų ilgumos,

| — | 57o30' šiaurės platumos, 15o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o30' šiaurės platumos, 15o00' vakarų ilgumos,

| — | 57o00' šiaurės platumos, 15o00' vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

57o00' šiaurės platumos, 15o00' vakarų ilgumos.

29d straipsnis

Atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų žvejybos ICES VI
   
  parajonyje apribojimai

1.   Visa atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų žvejybos veikla draudžiama toje ICES VIa kvadrato dalyje, kuri yra į rytus ar pietus nuo loksodromų, paeiliui sujungiančių toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

| — | 54o30' šiaurės platumos, 10o35' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

54o30' šiaurės platumos, 10o35' vakarų ilgumos,

| — | 55o20' šiaurės platumos, 09o50' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

55o20' šiaurės platumos, 09o50' vakarų ilgumos,

| — | 56o30' šiaurės platumos, 09o20' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

56o30' šiaurės platumos, 09o20' vakarų ilgumos,

| — | 56o40' šiaurės platumos, 08o55' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

56o40' šiaurės platumos, 08o55' vakarų ilgumos,

| — | 57o00' šiaurės platumos, 09o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o00' šiaurės platumos, 09o00' vakarų ilgumos,

| — | 57o20' šiaurės platumos, 09o20' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o20' šiaurės platumos, 09o20' vakarų ilgumos,

| — | 57o50' šiaurės platumos, 09o20' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o50' šiaurės platumos, 09o20' vakarų ilgumos,

| — | 58o10' šiaurės platumos, 09o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o10' šiaurės platumos, 09o00' vakarų ilgumos,

| — | 58o40' šiaurės platumos, 07o40' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o40' šiaurės platumos, 07o40' vakarų ilgumos,

| — | 59o00' šiaurės platumos, 07o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o00' šiaurės platumos, 07o30' vakarų ilgumos,

| — | 59o20' šiaurės platumos, 06o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o20' šiaurės platumos, 06o30' vakarų ilgumos,

| — | 59o40' šiaurės platumos, 06o05' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o40' šiaurės platumos, 06o05' vakarų ilgumos,

| — | 59o40' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o40' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos,

| — | 60o00' šiaurės platumos, 04o50' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

60o00' šiaurės platumos, 04o50' vakarų ilgumos,

| — | 60o15' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

60o15' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos.

2.   Kiekvienas 1 dalyje nurodytame rajone esantis žvejybos laivas užtikrina, kad visi laive turimi žvejybos įrankiai būtų surišti ir sukrauti pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (**) 47 straipsnį.

3.   Nukrypstant nuo 1 dalies,
  1 dalyje nurodytame rajone
  žvejybos veikla leidžiama naudojant prie strypų tvirtinamus pakrančių pasyviuosius tinklus, dragas šukutėms gaudyti, dragas midijoms gaudyti, rankines ūdas, traukiamąsias automatines ūdas, gaubiamuosius tinklus ir pakrančių velkamuosius tinklus, dugnines gaudykles ir krabų bei omarų gaudykles, jeigu:

| a) | laive yra arba naudojami tik šie žvejybos įrankiai: prie strypų tvirtinami pakrančių pasyvieji tinklai, dragos šukutėms gaudyti, dragos midijoms gaudyti, rankinės ūdos, traukiamosios automatinės ūdos, gaubiamieji tinklai ir pakrančių velkamieji tinklai, dugninės gaudyklės ir krabų bei omarų gaudyklės; ir |
| --- | --- |

a)

laive yra arba naudojami tik šie žvejybos įrankiai: prie strypų tvirtinami pakrančių pasyvieji tinklai, dragos šukutėms gaudyti, dragos midijoms gaudyti, rankinės ūdos, traukiamosios automatinės ūdos, gaubiamieji tinklai ir pakrančių velkamieji tinklai, dugninės gaudyklės ir krabų bei omarų gaudyklės; ir

| b) | laive yra, iškraunamos arba pristatomos į krantą tik šios žuvys: atlantinės skumbrės, atlantiniai polakai, ledjūrio menkės ir lašišos, ir tik šie kiautuotieji vėžiagyviai: moliuskai ir vėžiagyviai. |
| --- | --- |

b)

laive yra, iškraunamos arba pristatomos į krantą tik šios žuvys: atlantinės skumbrės, atlantiniai polakai, ledjūrio menkės ir lašišos, ir tik šie kiautuotieji vėžiagyviai: moliuskai ir vėžiagyviai.

4.   Nukrypstant nuo 1 dalies, žvejybos veiklą toje dalyje nurodytame rajone leidžiama vykdyti naudojant tinklus, kurių tinklinio audeklo akies dydis mažesnis kaip 55 mm, jeigu:

| a) | laive nėra tinklo, kurio tinklinio audeklo akies dydis yra 55 mm arba didesnis, ir |
| --- | --- |

a)

laive nėra tinklo, kurio tinklinio audeklo akies dydis yra 55 mm arba didesnis, ir

| b) | be atlantinių silkių, atlantinių skumbrių, europinių sardinių, apvaliųjų sardinėlių, paprastųjų stauridžių, atlantinių šprotų, šiaurinių žydrųjų merlangų, smulkiadyglių saulažuvių ir atlantinių argentinų, laive nelaikoma kitų žuvų. |
| --- | --- |

b)

be atlantinių silkių, atlantinių skumbrių, europinių sardinių, apvaliųjų sardinėlių, paprastųjų stauridžių, atlantinių šprotų, šiaurinių žydrųjų merlangų, smulkiadyglių saulažuvių ir atlantinių argentinų, laive nelaikoma kitų žuvų.

4a.
     
  Nukrypstant nuo 1 dalies, toje dalyje žvejybos veiklą nurodytame rajone leidžiama vykdyti naudojant žiauninius tinklus, kurių tinklinio audeklo akies dydis didesnis kaip 120 mm, jeigu:

| a) | jais žvejojama rajone į pietus nuo 59 šiaurės platumos; |
| --- | --- |

a)

jais žvejojama rajone į pietus nuo 59 šiaurės platumos;

| b) | didžiausias vieno laivo naudojamo žiauninio tinklo ilgis – 20 km; |
| --- | --- |

b)

didžiausias vieno laivo naudojamo žiauninio tinklo ilgis – 20 km;

| c) | žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24 valandas; ir |
| --- | --- |

c)

žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24 valandas; ir

| d) | ne daugiau kaip 5 % sužvejoto žuvų kiekio sudaro paprastieji merlangai ir atlantinės menkės. |
| --- | --- |

d)

ne daugiau kaip 5 % sužvejoto žuvų kiekio sudaro paprastieji merlangai ir atlantinės menkės.

4b.
     
  Nukrypstant nuo 1 dalies, toje dalyje žvejybos veiklą nurodytame rajone leidžiama vykdyti naudojant žiauninius tinklus, kurių tinklinio audeklo akies dydis didesnis kaip 90mm, jeigu:

| a) | jie naudojami tik iki trijų jūrmylių atstumu nuo kranto ir ne ilgiau kaip 10 dienų per kalendorinį mėnesį; |
| --- | --- |

a)

jie naudojami tik iki trijų jūrmylių atstumu nuo kranto ir ne ilgiau kaip 10 dienų per kalendorinį mėnesį;

| b) | didžiausias naudojamo žiauninio tinklo ilgis – 1000 m; |
| --- | --- |

b)

didžiausias naudojamo žiauninio tinklo ilgis – 1000 m;

| c) | žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24 valandas; ir |
| --- | --- |

c)

žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24 valandas; ir

| d) | bent 70 % sužvejoto žuvų kiekio sudaro mažadėmiai katrykliai. |
| --- | --- |

d)

bent 70 % sužvejoto žuvų kiekio sudaro mažadėmiai katrykliai.

5.   Nukrypstant nuo 1dalies, leidžiama žvejoti norveginius omarus toje dalyje nustatytame rajone, jeigu:

| a) | naudojamuose žvejybos įrankiuose yra rūšiuojamasis tinklelis, kaip nurodyta XIVa priedo
  2–5 punktuose
  ; arba XIVc priede aprašytas tinklinio audeklo gabalas kvadratinėmis akimis,
  arba naudojamas kitas didelio selektyvumo žvejybos įrankis; |
| --- | --- |

a)

naudojamuose žvejybos įrankiuose yra rūšiuojamasis tinklelis, kaip nurodyta XIVa priedo
  2–5 punktuose
  ; arba XIVc priede aprašytas tinklinio audeklo gabalas kvadratinėmis akimis,
  arba naudojamas kitas didelio selektyvumo žvejybos įrankis;

| b) | žvejybos įrankis pagamintas naudojant ne mažesnio kaip 80 mm dydžio akių tinklinį audeklą; |
| --- | --- |

b)

žvejybos įrankis pagamintas naudojant ne mažesnio kaip 80 mm dydžio akių tinklinį audeklą;

| c) | bent 30 % laive laikomų sužvejotų žuvų masės yra norveginiai omarai. |
| --- | --- |

c)

bent 30 % laive laikomų sužvejotų žuvų masės yra norveginiai omarai.

▌

Remdamasi STECF palankia nuomone, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose a papunktyje nurodytu tikslu apibrėžia lygiaverčio didelio selektyvumo žvejybos įrankius.

6.   5 dalies nuostatos netaikomos rajone, kurį apibrėžia loksodromos, paeiliui sujungiančios toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

| — | 59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos,

| — | 59o30' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o30' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos,

| — | 59o40' šiaurės platumos, 05o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o40' šiaurės platumos, 05o00' vakarų ilgumos,

| — | 60o00' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

60o00' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos,

| — | 59o30' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o30' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos,

| — | 59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos.

7.   Nukrypstant nuo 1 dalies, leidžiama žvejoti tralais, daniškais velkamaisiais tinklais ar panašiais žvejybos įrankiais toje dalyje nustatytame rajone, jeigu:

| a) | ilgesniuose kaip 15 m bendro ilgio laivuose visų turimų tinklų mažiausias tinklinio audeklo akies dydis – 120 mm, o kituose laivuose – 110 mm; |
| --- | --- |

a)

ilgesniuose kaip 15 m bendro ilgio laivuose visų turimų tinklų mažiausias tinklinio audeklo akies dydis – 120 mm, o kituose laivuose – 110 mm;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| c) | jeigu mažiau kaip 90 % laive laikomo sužvejotų žuvų kiekio sudaro ledjūrio menkės, naudojamame žvejybos įrankyje yra XIVc priede aprašytas tinklinio audeklo gabalas kvadratinėmis akimis; ir |
| --- | --- |

c)

jeigu mažiau kaip 90 % laive laikomo sužvejotų žuvų kiekio sudaro ledjūrio menkės, naudojamame žvejybos įrankyje yra XIVc priede aprašytas tinklinio audeklo gabalas kvadratinėmis akimis; ir

| d) | jeigu bendras laivo ilgis yra 15 m ar trumpesnis, nepaisant laive laikomo ledjūrio menkių kiekio, naudojamame žvejybos įrankyje yra XIVd priede aprašytas tinklinio audeklo gabalas kvadratinėmis akimis. |
| --- | --- |

d)

jeigu bendras laivo ilgis yra 15 m ar trumpesnis, nepaisant laive laikomo ledjūrio menkių kiekio, naudojamame žvejybos įrankyje yra XIVd priede aprašytas tinklinio audeklo gabalas kvadratinėmis akimis.

7a.
     
  Ne vėliau kaip 2015 m. sausio 1 d. ir ne vėliau kaip kas dvejus metus po to, Komisija, atsižvelgdama į STECF mokslines rekomendacijas, įvertina 7 dalyje nurodytų žvejybos įrankių savybes ir prireikus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl 7 dalies pakeitimo.

8.   7 dalies nuostatos netaikomos rajone, kurį apibrėžia loksodromos, paeiliui sujungiančios toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

| — | 59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos,

| — | 59o30' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o30' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos,

| — | 59o40' šiaurės platumos, 05o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o40' šiaurės platumos, 05o00' vakarų ilgumos,

| — | 60o00' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

60o00' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos,

| — | 59o30' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o30' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos,

| — | 59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos.

8a.
     


  Nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. kiekvienais metais draudžiama vykdyti bet kokią žvejybos veiklą naudojant 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1342/2008, nustatančios menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą

   (***)

  , I priede nurodytus žvejybos įrankius ICES VIa rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus:

| — | 7o07 vakarų ilgumos, 55o25 šiaurės platumos, |
| --- | --- |

—

7o07 vakarų ilgumos, 55o25 šiaurės platumos,

| — | 7o00 vakarų ilgumos, 55o25 šiaurės platumos, |
| --- | --- |

—

7o00 vakarų ilgumos, 55o25 šiaurės platumos,

| — | 6o50 vakarų ilgumos, 55o18 šiaurės platumos, |
| --- | --- |

—

6o50 vakarų ilgumos, 55o18 šiaurės platumos,

| — | 6o50 vakarų ilgumos, 55o17 šiaurės platumos, |
| --- | --- |

—

6o50 vakarų ilgumos, 55o17 šiaurės platumos,

| — | 6o52 vakarų ilgumos, 55 o17 šiaurės platumos, |
| --- | --- |

—

6o52 vakarų ilgumos, 55 o17 šiaurės platumos,

| — | 7o07 vakarų ilgumos, 55o25 šiaurės platumos. |
| --- | --- |

—

7o07 vakarų ilgumos, 55o25 šiaurės platumos.

Nei žvejybos laivo kapitonas, nei kitas laive esantis asmuo neliepia arba neleidžia laive esančiam asmeniui mėginti žvejoti, iškrauti į krantą, perkrauti ar laikyti laive nurodytame rajone sužvejotų žuvų.

9.   Kiekviena atitinkama valstybė narė įgyvendina kiekvienais metais nuo sausio 1 d. iki
  gruodžio 31 d.
  laivuose vykdomą stebėjimo programą, kad iš laivų, kuriems taikomos
  4a, 4b, 5
  ir 7 dalyse numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos, sužvejotų ir į jūrą išmetamų žuvų būtų galima imti ėminius. Stebėjimo programos vykdomos nepažeidžiant atitinkamose taisyklėse nustatytų įpareigojimų, jas įgyvendinant sužvejotų atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų kiekį ir į jūrą išmestų šių rūšių žuvų kiekį siekiama apytikriai apskaičiuoti bent 20 %
  tikslumu
  .

10.   Atitinkamos valstybės narės parengia ▌laivų, kuriems taikoma stebėjimo programa, bendro sužvejoto žuvų kiekio ir į jūrą išmesto žuvų kiekio kiekvienais kalendoriniais metais ataskaitą ir ją ne vėliau kaip ▌po tų kalendorinių metų einančių kitų metų vasario 1 d. pateikia Komisijai.

10a.
     
  Ne vėliau kaip 2015 m. sausio 1 d. ir ne vėliau kaip kas dvejus metus po to, Komisija, atsižvelgdama į STECF mokslines rekomendacijas, įvertina atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų išteklių 1 dalyje nurodytame regione padėtį ir prireikus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl šio straipsnio pakeitimo.

29e straipsnis

Atlantinių menkių žvejybos apribojimai ICES VII parajonyje

1.   Nuo vasario 1 d. iki kovo 31 d. kiekvienais metais draudžiama vykdyti bet kokią žvejybos veiklą ICES VII parajonio žvejybos rajone, kurį sudaro ICES statistiniai stačiakampiai: 30E4, 31E4, 32E3. Šis draudimas netaikomas šešių jūrmylių atstumu nuo bazinės linijos.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, toje dalyje nustatytame rajone ir laikotarpiais leidžiama žvejybos veikla naudojant prie strypų tvirtinamus pakrančių pasyviuosius tinklus, dragas šukutėms gaudyti, dragas midijoms gaudyti, gaubiamuosius tinklus, pakrančių velkamuosius tinklus, rankines ūdas, traukiamąsias automatines ūdas, dugnines gaudykles ir krabų bei omarų gaudykles, jeigu:

| a) | laive yra arba naudojami tik šie žvejybos įrankiai: prie strypų tvirtinami pakrančių pasyvieji tinklai, dragos šukutėms gaudyti, dragos midijoms gaudyti, gaubiamieji tinklai, pakrančių velkamieji tinklai, rankinės ūdos, traukiamosios automatinės ūdos, dugninės gaudyklės ir krabų bei omarų gaudyklės; ir |
| --- | --- |

a)

laive yra arba naudojami tik šie žvejybos įrankiai: prie strypų tvirtinami pakrančių pasyvieji tinklai, dragos šukutėms gaudyti, dragos midijoms gaudyti, gaubiamieji tinklai, pakrančių velkamieji tinklai, rankinės ūdos, traukiamosios automatinės ūdos, dugninės gaudyklės ir krabų bei omarų gaudyklės; ir

| b) | laive iškraunamos, yra arba pristatomos į krantą tik šios žuvys: atlantinės skumbrės, atlantiniai polakai ir lašišos, ar šie kiautuotieji vėžiagyviai: moliuskai ir vėžiagyviai. |
| --- | --- |

b)

laive iškraunamos, yra arba pristatomos į krantą tik šios žuvys: atlantinės skumbrės, atlantiniai polakai ir lašišos, ar šie kiautuotieji vėžiagyviai: moliuskai ir vėžiagyviai.

3.   Nukrypstant nuo 1 dalies, žvejybos veiklą toje dalyje nurodytame rajone leidžiama vykdyti naudojant tinklus, kurių tinklinio audeklo akies dydis mažesnis kaip 55 mm, jeigu:

| a) | laive nėra tinklo, kurio tinklinio audeklo akies dydis yra 55 mm arba didesnis, ir |
| --- | --- |

a)

laive nėra tinklo, kurio tinklinio audeklo akies dydis yra 55 mm arba didesnis, ir

| b) | be atlantinių silkių, atlantinių skumbrių, europinių sardinių, apvaliųjų sardinėlių, paprastųjų stauridžių, atlantinių šprotų, šiaurinių žydrųjų merlangų, smulkiadyglių saulažuvių ir atlantinių argentinų, laive nelaikoma kitų žuvų. |
| --- | --- |

b)

be atlantinių silkių, atlantinių skumbrių, europinių sardinių, apvaliųjų sardinėlių, paprastųjų stauridžių, atlantinių šprotų, šiaurinių žydrųjų merlangų, smulkiadyglių saulažuvių ir atlantinių argentinų, laive nelaikoma kitų žuvų.

29f straipsnis

Specialios melsvųjų molvų apsaugos taisyklės

1.   Nuo kovo 1 d. iki gegužės 31 d. kiekvienais metais per vieną žvejybos reisą laive draudžiama laikyti didesnį kaip 6 tonų melsvųjų molvų kiekį ICES VIa kvadrate, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

| a) | Škotijos kontinentinio šelfo pakraštys:






  — | 59o58' šiaurės platumos, 07o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- | --- |

a)

Škotijos kontinentinio šelfo pakraštys:

—

59o58' šiaurės platumos, 07o00' vakarų ilgumos,

| — | 59o55' šiaurės platumos, 06o47' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o55' šiaurės platumos, 06o47' vakarų ilgumos,

| — | 59o51' šiaurės platumos, 06o28' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o51' šiaurės platumos, 06o28' vakarų ilgumos,

| — | 59o45' šiaurės platumos, 06o38' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o45' šiaurės platumos, 06o38' vakarų ilgumos,

| — | 59o27' šiaurės platumos, 06o42' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o27' šiaurės platumos, 06o42' vakarų ilgumos,

| — | 59o22' šiaurės platumos, 06o47' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o22' šiaurės platumos, 06o47' vakarų ilgumos,

| — | 59o15' šiaurės platumos, 07o15' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o15' šiaurės platumos, 07o15' vakarų ilgumos,

| — | 59o07' šiaurės platumos, 07o31' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o07' šiaurės platumos, 07o31' vakarų ilgumos,

| — | 58o52' šiaurės platumos, 07o44' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o52' šiaurės platumos, 07o44' vakarų ilgumos,

| — | 58o44' šiaurės platumos, 08o11' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o44' šiaurės platumos, 08o11' vakarų ilgumos,

| — | 58o43' šiaurės platumos, 08o27' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o43' šiaurės platumos, 08o27' vakarų ilgumos,

| — | 58o28' šiaurės platumos, 09o16' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o28' šiaurės platumos, 09o16' vakarų ilgumos,

| — | 58o15' šiaurės platumos, 09o32' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o15' šiaurės platumos, 09o32' vakarų ilgumos,

| — | 58o15' šiaurės platumos, 09o45' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o15' šiaurės platumos, 09o45' vakarų ilgumos,

| — | 58o30' šiaurės platumos, 09o45' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o30' šiaurės platumos, 09o45' vakarų ilgumos,

| — | 59o30' šiaurės platumos, 07o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o30' šiaurės platumos, 07o00' vakarų ilgumos,

| — | 59o58' šiaurės platumos, 07o00' vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

—

59o58' šiaurės platumos, 07o00' vakarų ilgumos;

| b) | Rosemary pakrantė:






  — | 60o00' šiaurės platumos, 11o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- | --- |

b)

Rosemary pakrantė:

—

60o00' šiaurės platumos, 11o00' vakarų ilgumos,

| — | 59o00' šiaurės platumos, 11o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o00' šiaurės platumos, 11o00' vakarų ilgumos,

| — | 59o00' šiaurės platumos, 09o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o00' šiaurės platumos, 09o00' vakarų ilgumos,

| — | 59o30' šiaurės platumos, 09o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o30' šiaurės platumos, 09o00' vakarų ilgumos,

| — | 59o30' šiaurės platumos, 10o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o30' šiaurės platumos, 10o00' vakarų ilgumos,

| — | 60o00' šiaurės platumos, 10o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

60o00' šiaurės platumos, 10o00' vakarų ilgumos,

| — | 60o00' šiaurės platumos, 11o00' vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

60o00' šiaurės platumos, 11o00' vakarų ilgumos.

Išskyrus rajoną, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

| — | 59o15' šiaurės platumos, 10o24' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o15' šiaurės platumos, 10o24' vakarų ilgumos,

| — | 59o10' šiaurės platumos, 10o22' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o10' šiaurės platumos, 10o22' vakarų ilgumos,

| — | 59o08' šiaurės platumos, 10o07' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o08' šiaurės platumos, 10o07' vakarų ilgumos,

| — | 59o11' šiaurės platumos, 09o59' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o11' šiaurės platumos, 09o59' vakarų ilgumos,

| — | 59o15' šiaurės platumos, 09o58' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o15' šiaurės platumos, 09o58' vakarų ilgumos,

| — | 59o22' šiaurės platumos, 10o02' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o22' šiaurės platumos, 10o02' vakarų ilgumos,

| — | 59o23' šiaurės platumos, 10o11' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o23' šiaurės platumos, 10o11' vakarų ilgumos,

| — | 59o20' šiaurės platumos, 10o19' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o20' šiaurės platumos, 10o19' vakarų ilgumos,

| — | 59o15' šiaurės platumos, 10o24' vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

59o15' šiaurės platumos, 10o24' vakarų ilgumos.

2.   Įplaukiančio į 1 dalyje nurodytus žvejybos rajonus ir iš jų išplaukiančio žvejybos laivo kapitonas laivo žurnale įrašo įplaukimo bei išplaukimo datą, laiką ir vietą.

3.   Bet kuriame iš dviejų 1 dalyje nurodytų žvejybos rajonų, jeigu laivas turi sugavęs 6 tonas melsvųjų molvų:

| a) | jis nedelsdamas nutraukia žvejybą ir išplaukia iš žvejybos rajono; |
| --- | --- |

a)

jis nedelsdamas nutraukia žvejybą ir išplaukia iš žvejybos rajono;

| b) | jam neleidžiama iš naujo įplaukti į bet kurį iš šių žvejybos rajonų, kol į krantą neiškraunamas jo sužvejotų žuvų kiekis; |
| --- | --- |

b)

jam neleidžiama iš naujo įplaukti į bet kurį iš šių žvejybos rajonų, kol į krantą neiškraunamas jo sužvejotų žuvų kiekis;

| c) | draudžiama
  iš šio laivo į jūrą išmesti bet kokį melsvųjų molvų kiekį. |
| --- | --- |

c)

draudžiama
  iš šio laivo į jūrą išmesti bet kokį melsvųjų molvų kiekį.

4.   2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2347/2002, nustatančio konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai , (****) 8 straipsnyje nurodyti stebėtojai, paskirti į žvejybos laivus, esančius viename iš 1 dalyje nurodytų žvejybos rajonų, be to straipsnio 4 dalyje nurodytų pareigų, siekia, kad būtų tinkamai imamos sužvejotų melsvųjų molvų imtys, todėl išmatuoja imčių žuvis ir nustato jų lytinę brandą. Remdamosi STECF rekomendacija, valstybės narės nustato išsamius imčių ėmimo protokolus ir palygina rezultatus.

5.   Nuo vasario 15 d. iki balandžio 15 d. kiekvienais metais dugniniais tralais, ilgosiomis ūdomis ir žiauniniais tinklais draudžiama žvejoti rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

| — | 60o58' 76" šiaurės platumos, 27o27' 32" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

60o58' 76" šiaurės platumos, 27o27' 32" vakarų ilgumos,

| — | 60o56' 02" šiaurės platumos, 27o31' 16" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

60o56' 02" šiaurės platumos, 27o31' 16" vakarų ilgumos,

| — | 60o59' 76" šiaurės platumos, 27o43' 48" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

60o59' 76" šiaurės platumos, 27o43' 48" vakarų ilgumos,

| — | 61o03' 00" šiaurės platumos, 27o39' 41" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

61o03' 00" šiaurės platumos, 27o39' 41" vakarų ilgumos,

| — | 60o58' 76" šiaurės platumos, 27o27' 32" vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

60o58' 76" šiaurės platumos, 27o27' 32" vakarų ilgumos.

29 g straipsnis

Paprastųjų jūrinių ešerių žvejybai ICES I ir II parajonių tarptautiniuose vandenyse taikomos priemonės

1.   Specializuotą paprastųjų jūrinių ešerių žvejybą ICES I ir II parajonių tarptautiniuose vandenyse leidžiama vykdyti tik nuo rugpjūčio 15 d. iki lapkričio 30 d. kiekvienais metais laivams, kurie anksčiau yra vykdę paprastųjų jūrinių ešerių žvejybą NEAFC reguliuojamame rajone, kaip apibrėžta 2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1236/2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose, (*****) 3 straipsnio 3 dalyje.

2.   Laivais žvejojant kitų rūšių žuvis ribojama paprastųjų jūrinių ešerių priegauda, kad ji nebūtų didesnė kaip 1 % bendro laive laikomo sužvejoto žuvų kiekio.

3.   Žvejojant šios rūšies žuvis sužvejotiems ir išskrostiems bei be galvų (įskaitant japonišką pjovimą) paprastiesiems jūriniams ešeriams taikomas perskaičiavimo koeficientas 1,70.

4.   Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio 1 dalies b punkto, tokią žvejybos veiklą vykdančių laivų kapitonai apie sužvejotų žuvų kiekius praneša kiekvieną dieną.

5.   Leidimas žvejoti paprastuosius jūrinius ešerius galioja ne tik laikantis Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 5 straipsnio nuostatų, bet ir tik tuo atveju, jeigu žvejybos laivų pagal to reglamento (9 straipsnio 1 dalį perduodamos ataskaitos registruojamos pagal jo 9 straipsnio 3 dalį.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad moksliniai stebėtojai su jų vėliava plaukiojančiuose laivuose rinktų mokslinę informaciją. Renkamą informaciją sudaro bent pagal gylį skirstomi sudėties duomenys apie sužvejotų žuvų lytį, amžių ir ilgį. Valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos šią informaciją praneša ICES.

7.   Komisija valstybėms narėms praneša, kurią dieną NEAFC sekretoriatas NEAFC susitariančiosioms šalims pranešė, kad bendras leidžiamas sužvejoti kiekis yra visiškai išnaudotas. Nuo tos dienos valstybės narės uždraudžia su jų vėliavomis plaukiojantiems laivams vykdyti specializuotą paprastųjų jūrinių ešerių žvejybą.

29h straipsnis

Parprastųjų jūrinių ešerių žvejybai Irmingerio jūroje ir gretimuose vandenyse taikomos priemonės

1.   Paprastuosius jūrinius ešerius draudžiama žvejoti ▌ICES V parajonio tarptautiniuose vandenyse ir ICES XII ir
  XIV
  parajonių Sąjungos vandenyse
  , išskyrus nuo gegužės 11 d. iki gruodžio 31 d. kiekvienais metais, ir tik žvejybos rajone,
  kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą) (toliau – paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajonas):

| — | 64o45' šiaurės platumos, 28o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

64o45' šiaurės platumos, 28o30' vakarų ilgumos,

| — | 62o50' šiaurės platumos, 25o45' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

62o50' šiaurės platumos, 25o45' vakarų ilgumos,

| — | 61o55' šiaurės platumos, 26o45' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

61o55' šiaurės platumos, 26o45' vakarų ilgumos,

| — | 61o00' šiaurės platumos, 26o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

61o00' šiaurės platumos, 26o30' vakarų ilgumos,

| — | 59o00' šiaurės platumos, 30o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o00' šiaurės platumos, 30o00' vakarų ilgumos,

| — | 59o00' šiaurės platumos, 34o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o00' šiaurės platumos, 34o00' vakarų ilgumos,

| — | 61o30' šiaurės platumos, 34o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

61o30' šiaurės platumos, 34o00' vakarų ilgumos,

| — | 62o50' šiaurės platumos, 36o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

62o50' šiaurės platumos, 36o00' vakarų ilgumos,

| — | 64o45' šiaurės platumos, 28o30' vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

64o45' šiaurės platumos, 28o30' vakarų ilgumos.

1a.
     
  Nepaisant 1 dalies, Sąjungos teisės aktu gali būti leidžiama žvejoti paprastuosius jūrinius ešerius už paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajono ribų Irmingerio jūroje ir gretimuose vandenyse nuo gegužės 11 d. iki gruodžio 31 d. kiekvienais metais, jei yra mokslinė rekomendacija, ir jei tame geografiniame rajone NEAFC nustatė paprastųjų jūrinių ešerių išteklių atkūrimo planą. Šioje žvejyboje dalyvauja tik atitinkamų valstybių narių tinkamus leidimus gavę Sąjungos laivai, apie kuriuos pranešta Komisijai, kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 5 straipsnį.

2.   Draudžiama naudoti tralus, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra mažesnis kaip 100 mm.

3.   Žvejojant šios rūšies žuvis sužvejotiems ir išskrostiems bei be galvų (įskaitant japonišką pjovimą) paprastiesiems jūriniams ešeriams taikomas perskaičiavimo koeficientas 1,70.

4.   Žvejybos laivų, žvejybos veiklą vykdančių ne paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajone, kapitonai Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytą sužvejotų žuvų kiekio ataskaitą pateikia kiekvieną dieną, užbaigę tų kalendorinių metų dienos žvejybos operacijas. Šioje ataskaitoje nurodomi laive laikomi sužvejotų žuvų kiekiai, sugauti po paskutinio pranešimo apie sužvejotus žuvų kiekius.

5.   Leidimas žvejoti paprastuosius jūrinius ešerius galioja ne tik laikantis Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 5 straipsnio nuostatų, bet ir tik tuo atveju, kai žvejybos laivų pagal to reglamento 9 straipsnio 1 dalį perduodamos ataskaitos registruojamos pagal jo 9 straipsnio 3 dalį.

6.   5 dalyje nurodytos ataskaitos rengiamos pagal atitinkamas taisykles.

(**)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1."

(***)  OL L 348, 2008 12 24, p. 20."

(****)  OL L 351, 2002 12 28, p. 6."

(*****)  OL L 348, 2010 12 31 , p. 17.“;"

| 6a) | 30 straipsnyje papildoma šia dalis:




  „1a)
     
  1 dalis 9 regionui netaikoma.“; |
| --- | --- |

6a)

30 straipsnyje papildoma šia dalis:

„1a)
     
  1 dalis 9 regionui netaikoma.“;

| 7) | įterpiamas šis straipsnis:
  „31a straipsnis
  Žvejyba naudojant elektros srovę ICES IVc ir IVb kvadratuose
  1.   Nukrypstant nuo 31 straipsnio, žvejyba plačiažiočiais tralais naudojant elektros srovės impulsus leidžiama ICES IVc ir IVb kvadratuose į pietus nuo loksodromos, kuri jungia toliau nurodytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):






  — | nuo taško, esančio rytinėje Jungtinės Karalystės pakrantėje 55o šiaurės platumos, |
| --- | --- | --- |

7)

įterpiamas šis straipsnis:

„31a straipsnis

Žvejyba naudojant elektros srovę ICES IVc ir IVb kvadratuose

1.   Nukrypstant nuo 31 straipsnio, žvejyba plačiažiočiais tralais naudojant elektros srovės impulsus leidžiama ICES IVc ir IVb kvadratuose į pietus nuo loksodromos, kuri jungia toliau nurodytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

—

nuo taško, esančio rytinėje Jungtinės Karalystės pakrantėje 55o šiaurės platumos,

| — | eina į rytus iki 55o šiaurės platumos, 5o rytų ilgumos, |
| --- | --- |

—

eina į rytus iki 55o šiaurės platumos, 5o rytų ilgumos,

| — | toliau eina į šiaurę iki 56o šiaurės platumos |
| --- | --- |

—

toliau eina į šiaurę iki 56o šiaurės platumos

| — | ir galiausiai – į rytus iki vakarinės Danijos pakrantės taško 56o šiaurės platumos. |
| --- | --- |

—

ir galiausiai – į rytus iki vakarinės Danijos pakrantės taško 56o šiaurės platumos.

2.   Žvejoti naudojant elektros srovės impulsus leidžiama tik tada, jeigu:

| a) | ne daugiau kaip 5 % plačiažiočiais tralais žvejojančių valstybės narės laivų naudoja tralą su elektros srovės impulsais; |
| --- | --- |

a)

ne daugiau kaip 5 % plačiažiočiais tralais žvejojančių valstybės narės laivų naudoja tralą su elektros srovės impulsais;

| b) | kiekvieno plačiažiočio tralo didžiausia elektros galia kilovatais yra ne didesnė kaip jo sijos ilgis metrais, padaugintas iš 1,25; |
| --- | --- |

b)

kiekvieno plačiažiočio tralo didžiausia elektros galia kilovatais yra ne didesnė kaip jo sijos ilgis metrais, padaugintas iš 1,25;

| c) | efektinė įtampa tarp elektrodų yra ne didesnė kaip 15 V; |
| --- | --- |

c)

efektinė įtampa tarp elektrodų yra ne didesnė kaip 15 V;

| d) | laive įrengta automatinė kompiuterinio valdymo sistema, kuri registruoja mažiausiai šimto paskutinių vilkimų didžiausią vienai sijai naudojamą elektros galią ir efektinę įtampą tarp elektrodų; neįgalioti asmenys negali keisti šios automatinės kompiuterinio valdymo sistemos; |
| --- | --- |

d)

laive įrengta automatinė kompiuterinio valdymo sistema, kuri registruoja mažiausiai šimto paskutinių vilkimų didžiausią vienai sijai naudojamą elektros galią ir efektinę įtampą tarp elektrodų; neįgalioti asmenys negali keisti šios automatinės kompiuterinio valdymo sistemos;

| e) | priešais apatinę tralo dalį draudžiama tvirtinti vieną ar daugiau prieš gruntlynį velkamų grandinių.“; |
| --- | --- |

e)

priešais apatinę tralo dalį draudžiama tvirtinti vieną ar daugiau prieš gruntlynį velkamų grandinių.“;

| 8) | įterpiamas šis straipsnis:
  „32a straipsnis
  Apribojimai, pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose taikomi sužvejotų žuvų perdirbimui ir jų iškrovimui
  1.   Vandens skirtuvuose, naudojamuose pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose, kurie atlantines skumbres, atlantines silkes ir paprastąsias staurides žvejoja Reglamento (ES) Nr. 1236/2010
  3 straipsnio 2 dalyje
  apibrėžtame Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų Atlante, didžiausias atstumas tarp strypelių yra 10 mm.
  Strypeliai
  turi
  būti privirinti. Jeigu vandens skirtuvas yra su angomis, o ne su strypeliais, angų skersmuo turi būti ne didesnis kaip 10 mm. Angų nuleidžiamuosiuose vamzdžiuose prieš vandens skirtuvą skersmuo turi būti ne didesnis kaip 15 mm.
  2.   Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų Atlante rajone žvejybos veiklą vykdančiuose visuose pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose draudžiama iš kaupiamųjų talpyklų ar atšaldyto jūros vandens (AJV) talpyklų žuvis iškrauti žemiau jų vaterlinijos.
  3.   Pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose, kurie atlantines skumbres, atlantines silkes ir paprastąsias staurides žvejoja Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų Atlante rajone, sugautų žuvų perdirbimo ir iškrovimo pajėgumų ir bet kokius jų modifikavimo brėžinius, kuriuos yra patvirtinusios vėliavos valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos, laivo kapitonas siunčia vėliavos valstybės narės kompetentingoms žuvininkystės institucijoms. Laivų vėliavos valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos periodiškai tikrina pateiktų brėžinių tikslumą. Laive visą laiką turimos jų kopijos.“ |
| --- | --- |

8)

įterpiamas šis straipsnis:

„32a straipsnis

Apribojimai, pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose taikomi sužvejotų žuvų perdirbimui ir jų iškrovimui

1.   Vandens skirtuvuose, naudojamuose pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose, kurie atlantines skumbres, atlantines silkes ir paprastąsias staurides žvejoja Reglamento (ES) Nr. 1236/2010
  3 straipsnio 2 dalyje
  apibrėžtame Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų Atlante, didžiausias atstumas tarp strypelių yra 10 mm.

Strypeliai
  turi
  būti privirinti. Jeigu vandens skirtuvas yra su angomis, o ne su strypeliais, angų skersmuo turi būti ne didesnis kaip 10 mm. Angų nuleidžiamuosiuose vamzdžiuose prieš vandens skirtuvą skersmuo turi būti ne didesnis kaip 15 mm.

2.   Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų Atlante rajone žvejybos veiklą vykdančiuose visuose pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose draudžiama iš kaupiamųjų talpyklų ar atšaldyto jūros vandens (AJV) talpyklų žuvis iškrauti žemiau jų vaterlinijos.

3.   Pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose, kurie atlantines skumbres, atlantines silkes ir paprastąsias staurides žvejoja Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų Atlante rajone, sugautų žuvų perdirbimo ir iškrovimo pajėgumų ir bet kokius jų modifikavimo brėžinius, kuriuos yra patvirtinusios vėliavos valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos, laivo kapitonas siunčia vėliavos valstybės narės kompetentingoms žuvininkystės institucijoms. Laivų vėliavos valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos periodiškai tikrina pateiktų brėžinių tikslumą. Laive visą laiką turimos jų kopijos.“

| 9) | įterpiami šie straipsniai:
  „34a straipsnis
  Airijos jūroje taikomos techninės apsaugos priemonės
  1.   Nuo vasario 14 d. iki balandžio 30 d. draudžiama naudoti priedugnio tralus, velkamuosius tinklus arba panašius velkamuosius tinklus, žiauninius tinklus, sieninius tinklus, inkarinius žiauninius tinklus ar panašius pasyviuosius tinklus arba kabliukų turinčius žvejybos įrankius ICES VIIa kvadrato dalyje, kuri apibrėžiama






  — | rytine Airijos pakrante ir rytine Šiaurės Airijos pakrante ir |
| --- | --- | --- |

9)

įterpiami šie straipsniai:

„34a straipsnis

Airijos jūroje taikomos techninės apsaugos priemonės

1.   Nuo vasario 14 d. iki balandžio 30 d. draudžiama naudoti priedugnio tralus, velkamuosius tinklus arba panašius velkamuosius tinklus, žiauninius tinklus, sieninius tinklus, inkarinius žiauninius tinklus ar panašius pasyviuosius tinklus arba kabliukų turinčius žvejybos įrankius ICES VIIa kvadrato dalyje, kuri apibrėžiama

—

rytine Airijos pakrante ir rytine Šiaurės Airijos pakrante ir

| — | tiesiomis linijomis, paeiliui jungiančiomis šias geografines koordinates: |
| --- | --- |

—

tiesiomis linijomis, paeiliui jungiančiomis šias geografines koordinates:

| — | tašką Šiaurės Airijos Ardso pusiasalio rytinėje pakrantėje 54o30' šiaurės platumos, |
| --- | --- |

—

tašką Šiaurės Airijos Ardso pusiasalio rytinėje pakrantėje 54o30' šiaurės platumos,

| — | 54o30' šiaurės platumos, 04o50' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

54o30' šiaurės platumos, 04o50' vakarų ilgumos,

| — | 53o15' šiaurės platumos, 04o50' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o15' šiaurės platumos, 04o50' vakarų ilgumos,

| — | tašką Airijos rytinėje pakrantėje 53o15' šiaurės platumos. |
| --- | --- |

—

tašką Airijos rytinėje pakrantėje 53o15' šiaurės platumos.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, joje nurodytame rajone ir nurodytu laikotarpiu:

| a) | leidžiama naudoti priedugnio tralus su kėtoklėmis, jeigu laive nėra kitų tipų žvejybos įrankių ir jeigu:






  — | šių tinklų tinklinio audeklo akies dydis yra 70–79 mm arba 80–99 mm; |
| --- | --- | --- |

a)

leidžiama naudoti priedugnio tralus su kėtoklėmis, jeigu laive nėra kitų tipų žvejybos įrankių ir jeigu:

—

šių tinklų tinklinio audeklo akies dydis yra 70–79 mm arba 80–99 mm;

| — | jų tinklinio audeklo akies dydis yra tik vieno leidžiamo dydžio intervalo; ir |
| --- | --- |

—

jų tinklinio audeklo akies dydis yra tik vieno leidžiamo dydžio intervalo; ir

| — | nė vienoje tinklo dalyje nėra pavienių akių, kurių dydis būtų didesnis kaip 300 mm; ir |
| --- | --- |

—

nė vienoje tinklo dalyje nėra pavienių akių, kurių dydis būtų didesnis kaip 300 mm; ir

| — | tinklai naudojami tik rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant šiuos taškus, kurių padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą:






  — | 53o30' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- | --- |

—

tinklai naudojami tik rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant šiuos taškus, kurių padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą:

—

53o30' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos,

| — | 53o30' šiaurės platumos, 05o20' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o30' šiaurės platumos, 05o20' vakarų ilgumos,

| — | 54o20' šiaurės platumos, 04o50' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

54o20' šiaurės platumos, 04o50' vakarų ilgumos,

| — | 54o30' šiaurės platumos, 05o10' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

54o30' šiaurės platumos, 05o10' vakarų ilgumos,

| — | 54o30' šiaurės platumos, 05o20' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

54o30' šiaurės platumos, 05o20' vakarų ilgumos,

| — | 54o00' šiaurės platumos, 05o50' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

54o00' šiaurės platumos, 05o50' vakarų ilgumos,

| — | 54o00' šiaurės platumos, 06o10' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

54o00' šiaurės platumos, 06o10' vakarų ilgumos,

| — | 53o45' šiaurės platumos, 06o10' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o45' šiaurės platumos, 06o10' vakarų ilgumos,

| — | 53o45' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o45' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos,

| — | 53o30' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

—

53o30' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos;

| b) | leidžiama naudoti bet kokius priedugnio tralus, velkamuosius tinklus ar panašius velkamuosius tinklus su rūšiuojamuoju tinklinio audeklo gabalu ar rūšiuojamuoju tinkleliu, jeigu laive neturima jokių kitų tipų žvejybos įrankių ir jeigu:






  — | jie atitinka 2 dalies a punkte nustatytas sąlygas; |
| --- | --- | --- |

b)

leidžiama naudoti bet kokius priedugnio tralus, velkamuosius tinklus ar panašius velkamuosius tinklus su rūšiuojamuoju tinklinio audeklo gabalu ar rūšiuojamuoju tinkleliu, jeigu laive neturima jokių kitų tipų žvejybos įrankių ir jeigu:

—

jie atitinka 2 dalies a punkte nustatytas sąlygas;

| — | jei tai rūšiuojamasis tinklinio audeklo gabalas, yra pagaminti pagal 2002 m. vasario 12 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 254/2002, kuriuo nustatomos priemonės, taikomos 2002 m. menkių ištekliams atstatyti Airijos jūroje (ICES sektorius VIIa)* priede nurodytą techninę informaciją; ir |
| --- | --- |

—

jei tai rūšiuojamasis tinklinio audeklo gabalas, yra pagaminti pagal 2002 m. vasario 12 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 254/2002, kuriuo nustatomos priemonės, taikomos 2002 m. menkių ištekliams atstatyti Airijos jūroje (ICES sektorius VIIa)* priede nurodytą techninę informaciją; ir

| — | jei tai rūšiuojamieji tinkleliai, jie atitinka šio reglamento XIVa priedo
  2–5 punktus
  ; |
| --- | --- |

—

jei tai rūšiuojamieji tinkleliai, jie atitinka šio reglamento XIVa priedo
  2–5 punktus
  ;

| c) | bet kokius priedugnio tralus, velkamuosius tinklus ar panašius velkamuosius tinklus su rūšiuojamuoju tinklinio audeklo gabalu ar rūšiuojamuoju tinkleliu taip pat galima naudoti rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant šiuos taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):






  — | 53o45' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- | --- |

c)

bet kokius priedugnio tralus, velkamuosius tinklus ar panašius velkamuosius tinklus su rūšiuojamuoju tinklinio audeklo gabalu ar rūšiuojamuoju tinkleliu taip pat galima naudoti rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant šiuos taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

—

53o45' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos,

| — | 53o45' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o45' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos,

| — | 53o30' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o30' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos,

| — | 53o30' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o30' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos,

| — | 53o45' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

53o45' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos.

34b straipsnis

Žiauninių tinklų naudojimas ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir ICES VIII, IX, X parajoniuose bei XII parajonyje į rytus nuo 27o vakarų ilgumos

1.   Sąjungos laivai nežvejoja inkariniais žiauniniais tinklais, vertikaliaisiais tinklais ir sieniniais tinklais bet kokiose ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k kvadratų ir ICES XII parajonio į rytus nuo 27o vakarų ilgumos, VIII, IX ir X parajonių vietose, kuriose jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m.

▌

3.   Nukrypstant nuo 1 dalies, leidžiama žvejoti šiais įrankiais:

| a) | žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 120 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 150 mm, – ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir ICES XII parajonyje į rytus nuo 27o vakarų ilgumos, žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 100 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 130 mm, – ICES VIIIa, b, d kvadratuosee ir ICES X parajonyje ir žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 80 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 110 mm, – ICES VIIIc kvadrate ir ICES IX parajonyje, jeigu:






  — | jais žvejojama vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis yra mažesnis kaip 600 m, |
| --- | --- | --- |

a)

žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 120 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 150 mm, – ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir ICES XII parajonyje į rytus nuo 27o vakarų ilgumos, žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 100 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 130 mm, – ICES VIIIa, b, d kvadratuosee ir ICES X parajonyje ir žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 80 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 110 mm, – ICES VIIIc kvadrate ir ICES IX parajonyje, jeigu:

—

jais žvejojama vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis yra mažesnis kaip 600 m,

| — | jų tinklinio audeklo plotis yra ne didesnis kaip 100 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,5, |
| --- | --- |

—

jų tinklinio audeklo plotis yra ne didesnis kaip 100 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,5,

| — | jie turi plūdes arba kitas plūdrumo priemones, |
| --- | --- |

—

jie turi plūdes arba kitas plūdrumo priemones,

| — | kiekvienas jų tinklas yra ne daugiau kaip 5 jūrmylių ilgio, o bendras vienu metu naudojamų tinklų ilgis neviršija 25 km vienam laivui, |
| --- | --- |

—

kiekvienas jų tinklas yra ne daugiau kaip 5 jūrmylių ilgio, o bendras vienu metu naudojamų tinklų ilgis neviršija 25 km vienam laivui,

| — | žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24 valandas; |
| --- | --- |

—

žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24 valandas;

| b) | vertikaliaisiais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 250 mm arba didesnis, jeigu:






  — | jais žvejojama vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis yra mažesnis kaip 600 m, |
| --- | --- | --- |

b)

vertikaliaisiais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 250 mm arba didesnis, jeigu:

—

jais žvejojama vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis yra mažesnis kaip 600 m,

| — | jų tinklinio audeklo plotis yra ne didesnis kaip 15 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,33, |
| --- | --- |

—

jų tinklinio audeklo plotis yra ne didesnis kaip 15 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,33,

| — | jie neturi plūdžių arba kitų plūdrumo priemonių, |
| --- | --- |

—

jie neturi plūdžių arba kitų plūdrumo priemonių,

| — | kiekvienas jų yra ne ilgesnis kaip 10 km, o bendras visų vienu metu naudojamų tinklų ilgis neviršija 100 km vienam laivui, |
| --- | --- |

—

kiekvienas jų yra ne ilgesnis kaip 10 km, o bendras visų vienu metu naudojamų tinklų ilgis neviršija 100 km vienam laivui,

| — | žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 72 valandas; |
| --- | --- |

—

žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 72 valandas;

| c) | žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 100 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 130 mm, – ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir ICES XII parajonyje į rytus nuo 27o vakarų ilgumos, jeigu:






  — | jais žvejojama vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis yra didesnis kaip 200 m, bet mažesnis kaip 600 m, |
| --- | --- | --- |

c)

žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 100 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 130 mm, – ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir ICES XII parajonyje į rytus nuo 27o vakarų ilgumos, jeigu:

—

jais žvejojama vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis yra didesnis kaip 200 m, bet mažesnis kaip 600 m,

| — | jų tinklinio audeklo plotis yra ne didesnis kaip 100 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,5, |
| --- | --- |

—

jų tinklinio audeklo plotis yra ne didesnis kaip 100 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,5,

| — | jie turi plūdes arba kitas plūdrumo priemones, |
| --- | --- |

—

jie turi plūdes arba kitas plūdrumo priemones,

| — | kiekvienas jų tinklas yra ne daugiau kaip 4 jūrmylių ilgio, o bendras vienu metu naudojamų tinklų ilgis neviršija 20 km vienam laivui, |
| --- | --- |

—

kiekvienas jų tinklas yra ne daugiau kaip 4 jūrmylių ilgio, o bendras vienu metu naudojamų tinklų ilgis neviršija 20 km vienam laivui,

| — | žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24 valandas, |
| --- | --- |

—

žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24 valandas,

| — | europinės jūrinės lydekos sudaro ne mažiau kaip 85 % pasilikto sužvejotų žuvų kiekio svorio, |
| --- | --- |

—

europinės jūrinės lydekos sudaro ne mažiau kaip 85 % pasilikto sužvejotų žuvų kiekio svorio,

| — | žvejybos veiklą vykdančių laivų skaičius neviršija 2008 m. užregistruoto skaičiaus, |
| --- | --- |

—

žvejybos veiklą vykdančių laivų skaičius neviršija 2008 m. užregistruoto skaičiaus,

| — | prieš išplaukdamas iš uosto šią žvejybos veiklą vykdančio laivo kapitonas laivo žurnale užregistruoja laive esančių žvejybos įrankių kiekį ir bendrą ilgį. Bent 15 % išplaukiančių laivų yra patikrinami, |
| --- | --- |

—

prieš išplaukdamas iš uosto šią žvejybos veiklą vykdančio laivo kapitonas laivo žurnale užregistruoja laive esančių žvejybos įrankių kiekį ir bendrą ilgį. Bent 15 % išplaukiančių laivų yra patikrinami,

| — | iškraunant žuvis laivo kapitonas laive
  turi
  90 %
  Sąjungos
  laivo žurnale nurodytos tai žūklei skirtų žvejybos įrankių ir |
| --- | --- |

—

iškraunant žuvis laivo kapitonas laive
  turi
  90 %
  Sąjungos
  laivo žurnale nurodytos tai žūklei skirtų žvejybos įrankių ir

| — | visų sužvejotų rūšių žuvų didesnis kaip 50 kg kiekis, įskaitant visus didesnius kaip 50 kg išmestus atgal į jūrą kiekius,
  užregistruojamas Sąjungos
  laivo žurnale; |
| --- | --- |

—

visų sužvejotų rūšių žuvų didesnis kaip 50 kg kiekis, įskaitant visus didesnius kaip 50 kg išmestus atgal į jūrą kiekius,
  užregistruojamas Sąjungos
  laivo žurnale;

| d) | sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 220 mm arba didesnis, – ICES IX parajonyje, jeigu:








  — | jais žvejojama vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis yra mažesnis kaip 600 m, |
| --- | --- | --- |

d)

sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 220 mm arba didesnis, – ICES IX parajonyje, jeigu:

—

jais žvejojama vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis yra mažesnis kaip 600 m,

| — | jų tinklinio audeklo plotis yra ne didesnis kaip 30 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,44, |
| --- | --- |

—

jų tinklinio audeklo plotis yra ne didesnis kaip 30 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,44,

| — | jie neturi plūdžių arba kitų plūdrumo priemonių, |
| --- | --- |

—

jie neturi plūdžių arba kitų plūdrumo priemonių,

| — | kiekvienas jų yra ne ilgesnis kaip 5 km; bendras visų vienu metu naudojamų tinklų ilgis neviršija 20 km vienam laivui, |
| --- | --- |

—

kiekvienas jų yra ne ilgesnis kaip 5 km; bendras visų vienu metu naudojamų tinklų ilgis neviršija 20 km vienam laivui,

| — | žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 72 valandas. |
| --- | --- |

—

žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 72 valandas.

4.   Tačiau ši leidžianti nukrypti nuostata netaikoma NEAFC reguliuojamame rajone.

4a.
     
  Visiems laivams, inkariniais žiauniniais tinklais, vertikaliaisiais tinklais arba sieniniais tinklais žvejojantiems bet kokiose ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k kvadratų ir ICES XII parajonio į rytus nuo 27o vakarų ilgumos, VIII, IX, X parajonių vietose, kuriose jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m, išduodamas žvejybos leidimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį.

5.   Laive vienu metu gali būti tik vieno iš 3 dalies a, ▌b 
  ar d
   punktuose nurodytų tipų žvejybos įrankių. Laivai gali turėti tinklų, kurių bendras ilgis yra 20 % didesnis nei didžiausias leidžiamas vienu metu naudojamų tinklų grupių ilgis.

6.   Laivo, turinčio
  4a dalyje
  nurodytą
  žvejybos leidimą
  , kapitonas prieš laivui išplaukiant iš uosto ir jam grįžus laivo žurnale registruoja laive turimų įrankių kiekį bei ilgius ir
  pagrindžia
  visas duomenų neatitiktis.

▌

8.   Kompetentingos valdžios institucijos turi teisę pašalinti jūroje paliktą įrankį ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir ICES XII parajonyje į rytus nuo 27o vakarų ilgumos, VIII, IX ir X parajoniuose šiais atvejais:

| a) | žvejybos įrankis nėra tinkamai paženklintas; |
| --- | --- |

a)

žvejybos įrankis nėra tinkamai paženklintas;

| b) | iš plūduro ženklinimo arba LSS duomenų matyti, kad savininkas daugiau kaip 120 valandų prie žvejybos įrankio nebuvo arčiau kaip 100 jūrmylių atstumu; |
| --- | --- |

b)

iš plūduro ženklinimo arba LSS duomenų matyti, kad savininkas daugiau kaip 120 valandų prie žvejybos įrankio nebuvo arčiau kaip 100 jūrmylių atstumu;

| c) | žvejybos įrankis naudojamas vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis yra didesnis nei leidžiama; |
| --- | --- |

c)

žvejybos įrankis naudojamas vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis yra didesnis nei leidžiama;

| d) | žvejybos įrankio tinklinio audeklo akies dydis neatitinka nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

d)

žvejybos įrankio tinklinio audeklo akies dydis neatitinka nustatytų reikalavimų.

9.   Laivo, turinčio
  4a dalyje
  nurodytą
  žvejybos leidimą
  , kapitonas per kiekvieną žvejybos reisą laivo žurnale registruoja šią informaciją:

| — | naudojamo tinklo tinklinio audeklo akies dydį, |
| --- | --- |

—

naudojamo tinklo tinklinio audeklo akies dydį,

| — | nominalų vieno tinklo ilgį, |
| --- | --- |

—

nominalų vieno tinklo ilgį,

| — | tinklų grupėje esančių tinklų skaičių, |
| --- | --- |

—

tinklų grupėje esančių tinklų skaičių,

| — | bendrą naudojamų tinklų grupių skaičių, |
| --- | --- |

—

bendrą naudojamų tinklų grupių skaičių,

| — | kiekvienos naudojamos tinklų grupės padėtį, |
| --- | --- |

—

kiekvienos naudojamos tinklų grupės padėtį,

| — | kiekvienos naudojamos tinklų grupės statymo gylį, |
| --- | --- |

—

kiekvienos naudojamos tinklų grupės statymo gylį,

| — | kiekvienos tinklų grupės panaudojimo operacijos trukmę, |
| --- | --- |

—

kiekvienos tinklų grupės panaudojimo operacijos trukmę,

| — | pamestų žvejybos įrankių skaičių, vietą, kur jis pastebėtas paskutinį kartą, ir pametimo datą. |
| --- | --- |

—

pamestų žvejybos įrankių skaičių, vietą, kur jis pastebėtas paskutinį kartą, ir pametimo datą.

10.   Laivams, turintiems
  4a dalyje
  nurodytą
  žvejybos leidimą
  , sužvejotą žuvų kiekį iškrauti leidžiama tik tuose uostuose, kuriuos valstybės narės nurodė pagal Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 (******) 7 straipsnį.

11.   Laive, žvejojančiame 3 dalies b 
  ir d
  punktuose nurodytų tipų įrankiu, laikomas ryklių kiekis sudaro ne daugiau kaip 5 % viso laive laikomo jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

11a.
     
  Pasikonsultavusi su STECF, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, pagal kuriuos ICES VIII, IX ir X parajoniuose tam tikrai valstybės narės žvejybos veiklai būtų netaikomos 1–10 dalys, jei pagal valstybės narės pateiktą informaciją vykdant tą žvejybos veiklą ryklių priegauda ir atgal į jūrą išmestas kiekis yra nedidelis.

34c straipsnis

Žvejybos tam tikrais Biskajos įlankoje leidžiamais velkamaisiais žvejybos įrankiais sąlygos

1.   Nukrypstant nuo 2002 m. kovo 19 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 494/2002 (*******), nustatančio papildomas technines priemones, skirtas europinių jūrų lydekų išteklių atstatymui ICES III, IV, V, VI ir VII parajoniuose ir ICES VIII parajonio a, b, d ir e sektoriuose, 5 straipsnio 2 dalyje nustatytų nuostatų, žvejybos veikla naudojant tralus, daniškus velkamuosius tinklus ir panašius žvejybos įrankius, išskyrus plačiažiočius tralus, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 70–99 mm, Reglamento (EB) Nr. 494/2002 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytame rajone yra leidžiama, jeigu žvejybos įrankis yra su tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis gabalu, kaip nurodyta XIVb priede.

2.   Žvejojant ICES VIII a ir b kvadratuose leidžiama naudoti rūšiuojamąjį tinklelį, jo priedus tralo maišo priekyje ir (arba) kvadratinių akių tinklinį audeklą, kurio akių dydis apatinėje tinklo pailginimo dalyje tralo maišo priekyje yra 60 mm arba didesnis. Šio reglamento 4 straipsnio 1 dalies, 6 straipsnio ir 9 straipsnio 1 dalies nuostatos bei Reglamento (EB) Nr. 494/2002 3 straipsnio a ir b dalių nuostatos netaikomos tai tralo daliai, kurioje yra įtaisyti šie atranką užtikrinantys įtaisai.

34d straipsnis

Priemonės pažeidžiamoms giliavandenių rūšių žuvų buveinėms NEAFC reguliavimo rajone apsaugoti

1.   Dugniniais tralais ir pasyviaisiais įrankiais, įskaitant inkarinius žiauninius tinklus ir
  ilgąsias
  ūdas, draudžiama žvejoti rajonuose, kurių ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

▌

Reykjanes Ridge povandeninio kalno dalis:

| — | 55o04' 5327" šiaurės platumos, 36o49' 0135" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

55o04' 5327" šiaurės platumos, 36o49' 0135" vakarų ilgumos,

| — | 55o05' 4804" šiaurės platumos, 35o58' 9784" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

55o05' 4804" šiaurės platumos, 35o58' 9784" vakarų ilgumos,

| — | 54o58' 9914" šiaurės platumos, 34o41' 3634" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

54o58' 9914" šiaurės platumos, 34o41' 3634" vakarų ilgumos,

| — | 54o41' 1841" šiaurės platumos, 34o00' 0514" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

54o41' 1841" šiaurės platumos, 34o00' 0514" vakarų ilgumos,

| — | 54o00' šiaurės platumos, 34o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

54o00' šiaurės platumos, 34o00' vakarų ilgumos,

| — | 53o54' 6406" šiaurės platumos, 34o49' 9842" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o54' 6406" šiaurės platumos, 34o49' 9842" vakarų ilgumos,

| — | 53o58' 9668" šiaurės platumos, 36o39' 1260" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o58' 9668" šiaurės platumos, 36o39' 1260" vakarų ilgumos,

| — | 55o04' 5327" šiaurės platumos, 36o49' 0135" vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

—

55o04' 5327" šiaurės platumos, 36o49' 0135" vakarų ilgumos;

šiaurinis Mid Atlantic Ridge rajonas:

| — | 59o45' šiaurės platumos, 33o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o45' šiaurės platumos, 33o30' vakarų ilgumos,

| — | 57o30' šiaurės platumos, 27o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o30' šiaurės platumos, 27o30' vakarų ilgumos,

| — | 56o45' šiaurės platumos, 28o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

56o45' šiaurės platumos, 28o30' vakarų ilgumos,

| — | 59o15' šiaurės platumos, 34o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o15' šiaurės platumos, 34o30' vakarų ilgumos,

| — | 59o45' šiaurės platumos, 33o30' vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

—

59o45' šiaurės platumos, 33o30' vakarų ilgumos;

vidurio Mid Atlantic Ridge rajonas (Charlie-Gibbs lūžio zona ir subpoliarinis priešakinis rajonas):

| — | 53o30' šiaurės platumos, 38o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o30' šiaurės platumos, 38o00' vakarų ilgumos,

| — | 53o30' šiaurės platumos, 36o49' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o30' šiaurės platumos, 36o49' vakarų ilgumos,

| — | 55o04' 5327" šiaurės platumos, 36o49' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

55o04' 5327" šiaurės platumos, 36o49' vakarų ilgumos,

| — | 54o58' 9914" šiaurės platumos, 34o41' 3634" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

54o58' 9914" šiaurės platumos, 34o41' 3634" vakarų ilgumos,

| — | 54o41' 1841" šiaurės platumos, 34o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

54o41' 1841" šiaurės platumos, 34o00' vakarų ilgumos,

| — | 53o30' šiaurės platumos, 30o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o30' šiaurės platumos, 30o00' vakarų ilgumos,

| — | 51o30' šiaurės platumos, 28o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

51o30' šiaurės platumos, 28o00' vakarų ilgumos,

| — | 49o00' šiaurės platumos, 26o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

49o00' šiaurės platumos, 26o30' vakarų ilgumos,

| — | 49o00' šiaurės platumos, 30o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

49o00' šiaurės platumos, 30o30' vakarų ilgumos,

| — | 51o30' šiaurės platumos, 32o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

51o30' šiaurės platumos, 32o00' vakarų ilgumos,

| — | 51o30' šiaurės platumos, 38o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

51o30' šiaurės platumos, 38o00' vakarų ilgumos,

| — | 53o30' šiaurės platumos, 38o00' vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

—

53o30' šiaurės platumos, 38o00' vakarų ilgumos;

pietinis Mid Atlantic Ridge rajonas:

| — | 44o30' šiaurės platumos, 30o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

44o30' šiaurės platumos, 30o30' vakarų ilgumos,

| — | 44o30' šiaurės platumos, 27o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

44o30' šiaurės platumos, 27o00' vakarų ilgumos,

| — | 43o15' šiaurės platumos, 27o15' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43o15' šiaurės platumos, 27o15' vakarų ilgumos,

| — | 43o15' šiaurės platumos, 31o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43o15' šiaurės platumos, 31o00' vakarų ilgumos,

| — | 44o30' šiaurės platumos, 30o30' vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

—

44o30' šiaurės platumos, 30o30' vakarų ilgumos;

Altair povandeniniai kalnai:

| — | 45o00' šiaurės platumos, 34o35' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

45o00' šiaurės platumos, 34o35' vakarų ilgumos,

| — | 45o00' šiaurės platumos, 33o45' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

45o00' šiaurės platumos, 33o45' vakarų ilgumos,

| — | 44o25' šiaurės platumos, 33o45' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

44o25' šiaurės platumos, 33o45' vakarų ilgumos,

| — | 44o25' šiaurės platumos, 34o35' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

44o25' šiaurės platumos, 34o35' vakarų ilgumos,

| — | 45o00' šiaurės platumos, 34o35' vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

—

45o00' šiaurės platumos, 34o35' vakarų ilgumos;

Antialtair povandeniniai kalnai:

| — | 43o45' šiaurės platumos, 22o50' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43o45' šiaurės platumos, 22o50' vakarų ilgumos,

| — | 43o45' šiaurės platumos, 22o05' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43o45' šiaurės platumos, 22o05' vakarų ilgumos,

| — | 43o25' šiaurės platumos, 22o05' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43o25' šiaurės platumos, 22o05' vakarų ilgumos,

| — | 43o25' šiaurės platumos, 22o50' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43o25' šiaurės platumos, 22o50' vakarų ilgumos,

| — | 43o45' šiaurės platumos, 22o50' vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

—

43o45' šiaurės platumos, 22o50' vakarų ilgumos;

Hatton Bank rajonas:

| — | 59o26' šiaurės platumos, 14o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o26' šiaurės platumos, 14o30' vakarų ilgumos,

| — | 59o12' šiaurės platumos, 15o08' vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

59o12' šiaurės platumos, 15o08' vakarų ilgumos.

| — | 59o01' šiaurės platumos, 17o00' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o01' šiaurės platumos, 17o00' vakarų ilgumos,

| — | 58o50' šiaurės platumos, 17o38' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o50' šiaurės platumos, 17o38' vakarų ilgumos,

| — | 58o30' šiaurės platumos, 17o52' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o30' šiaurės platumos, 17o52' vakarų ilgumos,

| — | 58o30' šiaurės platumos, 18o22' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o30' šiaurės platumos, 18o22' vakarų ilgumos,

| — | 58o03' šiaurės platumos, 18o22' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o03' šiaurės platumos, 18o22' vakarų ilgumos,

| — | 58o03' šiaurės platumos, 17o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o03' šiaurės platumos, 17o30' vakarų ilgumos,

| — | 57o55' šiaurės platumos, 17o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o55' šiaurės platumos, 17o30' vakarų ilgumos,

| — | 57o45' šiaurės platumos, 19o15' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o45' šiaurės platumos, 19o15' vakarų ilgumos,

| — | 58o11' 15" šiaurės platumos, 18o57' 51" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o11' 15" šiaurės platumos, 18o57' 51" vakarų ilgumos,

| — | 58o11' 57" šiaurės platumos, 19o11' 97" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o11' 57" šiaurės platumos, 19o11' 97" vakarų ilgumos,

| — | 58o27' 75" šiaurės platumos, 19o11' 65" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o27' 75" šiaurės platumos, 19o11' 65" vakarų ilgumos,

| — | 58o39' 09" šiaurės platumos, 19o14' 28" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o39' 09" šiaurės platumos, 19o14' 28" vakarų ilgumos,

| — | 58o38' 11" šiaurės platumos, 19o01' 29" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o38' 11" šiaurės platumos, 19o01' 29" vakarų ilgumos,

| — | 58o53' 14" šiaurės platumos, 18o43' 54" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o53' 14" šiaurės platumos, 18o43' 54" vakarų ilgumos,

| — | 59o00' 29" šiaurės platumos, 18o01' 31" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o00' 29" šiaurės platumos, 18o01' 31" vakarų ilgumos,

| — | 59o08' 01" šiaurės platumos, 17o49' 31" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o08' 01" šiaurės platumos, 17o49' 31" vakarų ilgumos,

| — | 59o08' 75" šiaurės platumos, 18o01' 47" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o08' 75" šiaurės platumos, 18o01' 47" vakarų ilgumos,

| — | 59o15' 16" šiaurės platumos, 18o01' 56" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o15' 16" šiaurės platumos, 18o01' 56" vakarų ilgumos,

| — | 59o24' 17" šiaurės platumos, 17o31' 22" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o24' 17" šiaurės platumos, 17o31' 22" vakarų ilgumos,

| — | 59o21' 77" šiaurės platumos, 17o15' 36" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o21' 77" šiaurės platumos, 17o15' 36" vakarų ilgumos,

| — | 59o26' 91" šiaurės platumos, 17o01' 66" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o26' 91" šiaurės platumos, 17o01' 66" vakarų ilgumos,

| — | 59o42' 69" šiaurės platumos, 16o45' 96" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o42' 69" šiaurės platumos, 16o45' 96" vakarų ilgumos,

| — | 59o20' 97" šiaurės platumos, 15o44' 75" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o20' 97" šiaurės platumos, 15o44' 75" vakarų ilgumos,

| — | 59o21' šiaurės platumos, 15o40' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

59o21' šiaurės platumos, 15o40' vakarų ilgumos,

| — | 59o26' šiaurės platumos, 14o30' vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

—

59o26' šiaurės platumos, 14o30' vakarų ilgumos;

šiaurės vakarų Rockall rajonas:

| — | 57o00' šiaurės platumos, 14o53' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o00' šiaurės platumos, 14o53' vakarų ilgumos,

| — | 57o37' šiaurės platumos, 14o42' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o37' šiaurės platumos, 14o42' vakarų ilgumos,

| — | 57o55' šiaurės platumos, 14o24' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o55' šiaurės platumos, 14o24' vakarų ilgumos,

| — | 58o15' šiaurės platumos, 13o50' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

58o15' šiaurės platumos, 13o50' vakarų ilgumos,

| — | 57o57' šiaurės platumos, 13o09' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o57' šiaurės platumos, 13o09' vakarų ilgumos,

| — | 57o50' šiaurės platumos, 13o14' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o50' šiaurės platumos, 13o14' vakarų ilgumos,

| — | 57o57' šiaurės platumos, 13o45' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o57' šiaurės platumos, 13o45' vakarų ilgumos,

| — | 57o49' šiaurės platumos, 14o06' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o49' šiaurės platumos, 14o06' vakarų ilgumos,

| — | 57o29' šiaurės platumos, 14o19' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o29' šiaurės platumos, 14o19' vakarų ilgumos,

| — | 57o22' šiaurės platumos, 14o19' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o22' šiaurės platumos, 14o19' vakarų ilgumos,

| — | 57o00' šiaurės platumos, 14o34' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o00' šiaurės platumos, 14o34' vakarų ilgumos,

| — | 56o56' šiaurės platumos, 14o36' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

56o56' šiaurės platumos, 14o36' vakarų ilgumos,

| — | 56o56' šiaurės platumos, 14o51' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

56o56' šiaurės platumos, 14o51' vakarų ilgumos,

| — | 57o00' šiaurės platumos, 14o53' vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

—

57o00' šiaurės platumos, 14o53' vakarų ilgumos;

pietvakarių Rockall rajonas (Empress of Britain Bank):

| — | 56o24' šiaurės platumos, 15o37' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

56o24' šiaurės platumos, 15o37' vakarų ilgumos,

| — | 56o21' šiaurės platumos, 14o58' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

56o21' šiaurės platumos, 14o58' vakarų ilgumos,

| — | 56o04' šiaurės platumos, 15o10' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

56o04' šiaurės platumos, 15o10' vakarų ilgumos,

| — | 55o51' šiaurės platumos, 15o37' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

55o51' šiaurės platumos, 15o37' vakarų ilgumos,

| — | 56o10' šiaurės platumos, 15o52' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

56o10' šiaurės platumos, 15o52' vakarų ilgumos,

| — | 56o24' šiaurės platumos, 15o37' vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

—

56o24' šiaurės platumos, 15o37' vakarų ilgumos;

Logachev Mound rajonas:

| — | 55o17' šiaurės platumos, 16o10' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

55o17' šiaurės platumos, 16o10' vakarų ilgumos,

| — | 55o34' šiaurės platumos, 15o07' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

55o34' šiaurės platumos, 15o07' vakarų ilgumos,

| — | 55o50' šiaurės platumos, 15o15' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

55o50' šiaurės platumos, 15o15' vakarų ilgumos,

| — | 55o33' šiaurės platumos, 16o16' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

55o33' šiaurės platumos, 16o16' vakarų ilgumos,

| — | 55o17' šiaurės platumos, 16o10' vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

—

55o17' šiaurės platumos, 16o10' vakarų ilgumos;

Vakarinė Rockall Mound dalis:

| — | 57o20' šiaurės platumos, 16o30' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o20' šiaurės platumos, 16o30' vakarų ilgumos,

| — | 57o05' šiaurės platumos, 15o58' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

57o05' šiaurės platumos, 15o58' vakarų ilgumos,

| — | 56o21' šiaurės platumos, 17o17' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

56o21' šiaurės platumos, 17o17' vakarų ilgumos,

| — | 56o40' šiaurės platumos, 17o50' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

56o40' šiaurės platumos, 17o50' vakarų ilgumos,

| — | 57o20' šiaurės platumos, 16o30' vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

57o20' šiaurės platumos, 16o30' vakarų ilgumos.

2.   Jeigu atliekant žvejybos operacijas naujuose ir jau nustatytuose dugninės žvejybos rajonuose NEAFC reguliuojamame rajone pagautų gyvų koralų ar gyvų pinčių kiekiai vieną kartą panaudojus žvejybos įrankį viršija 60 kg gyvų koralų ir (arba) 800 kg gyvų pinčių, žvejybos laivas informuoja savo vėliavos valstybę, nutraukia žvejybą ir pasitraukia mažiausiai 2 jūrmylių atstumu nuo vietos, pagal parodymus esančios arčiausiai tikslios vietos, kur buvo sužvejotas šis laimikis.

34e straipsnis

Priemonės pažeidžiamoms giliavandenių rūšių žuvų buveinėms ICES VIIc, j, k kvadratuose apsaugoti

1.   Dugniniais tralais ir pasyviaisiais įrankiais, įskaitant inkarinius žiauninius tinklus ir
  ilgąsias
  ūdas, draudžiama žvejoti rajonuose, kurių ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

Belgica Mound provincija:

| — | 51o29' 4" šiaurės platumos, 11o51' 6" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

51o29' 4" šiaurės platumos, 11o51' 6" vakarų ilgumos,

| — | 51o32' 4" šiaurės platumos, 11o41' 4" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

51o32' 4" šiaurės platumos, 11o41' 4" vakarų ilgumos,

| — | 51o15' 6" šiaurės platumos, 11o33' 0" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

51o15' 6" šiaurės platumos, 11o33' 0" vakarų ilgumos,

| — | 51o13' 8" šiaurės platumos, 11o44' 4" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

51o13' 8" šiaurės platumos, 11o44' 4" vakarų ilgumos,

| — | 51o29' 4" šiaurės platumos, 11o51' 6" vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

—

51o29' 4" šiaurės platumos, 11o51' 6" vakarų ilgumos;

Hovland Mound provincija:

| — | 52o16' 2" šiaurės platumos, 13o12' 6" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

52o16' 2" šiaurės platumos, 13o12' 6" vakarų ilgumos,

| — | 52o24' 0" šiaurės platumos, 12o58' 2" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

52o24' 0" šiaurės platumos, 12o58' 2" vakarų ilgumos,

| — | 52o16' 8" šiaurės platumos, 12o54' 0" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

52o16' 8" šiaurės platumos, 12o54' 0" vakarų ilgumos,

| — | 52o16' 8" šiaurės platumos, 12o29' 4" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

52o16' 8" šiaurės platumos, 12o29' 4" vakarų ilgumos,

| — | 52o04' 2" šiaurės platumos, 12o29' 4" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

52o04' 2" šiaurės platumos, 12o29' 4" vakarų ilgumos,

| — | 52o04' 2" šiaurės platumos, 12o52' 8" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

52o04' 2" šiaurės platumos, 12o52' 8" vakarų ilgumos,

| — | 52o09' 0" šiaurės platumos, 12o56' 4" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

52o09' 0" šiaurės platumos, 12o56' 4" vakarų ilgumos,

| — | 52o09' 0" šiaurės platumos, 13o10' 8" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

52o09' 0" šiaurės platumos, 13o10' 8" vakarų ilgumos,

| — | 52o16' 2" šiaurės platumos, 13o12' 6" vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

—

52o16' 2" šiaurės platumos, 13o12' 6" vakarų ilgumos;

šiaurės vakarų Porcupine pakrantės I rajonas:

| — | 53o30' 6" šiaurės platumos, 14o32' 4" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o30' 6" šiaurės platumos, 14o32' 4" vakarų ilgumos,

| — | 53o35' 4" šiaurės platumos, 14o27' 6" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o35' 4" šiaurės platumos, 14o27' 6" vakarų ilgumos,

| — | 53o40' 8" šiaurės platumos, 14o15' 6" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o40' 8" šiaurės platumos, 14o15' 6" vakarų ilgumos,

| — | 53o34' 2" šiaurės platumos, 14o11' 4" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o34' 2" šiaurės platumos, 14o11' 4" vakarų ilgumos,

| — | 53o31' 8" šiaurės platumos, 14o14' 4" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o31' 8" šiaurės platumos, 14o14' 4" vakarų ilgumos,

| — | 53o24' 0" šiaurės platumos, 14o28' 8" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o24' 0" šiaurės platumos, 14o28' 8" vakarų ilgumos,

| — | 53o30' 6" šiaurės platumos, 14o32' 4" vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

—

53o30' 6" šiaurės platumos, 14o32' 4" vakarų ilgumos;

šiaurės vakarų Porcupine pakrantės II rajonas:

| — | 53o43' 2" šiaurės platumos, 14o10' 8" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o43' 2" šiaurės platumos, 14o10' 8" vakarų ilgumos,

| — | 53o51' 6" šiaurės platumos, 13o53' 4" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o51' 6" šiaurės platumos, 13o53' 4" vakarų ilgumos,

| — | 53o45' 6" šiaurės platumos, 13o49' 8" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o45' 6" šiaurės platumos, 13o49' 8" vakarų ilgumos,

| — | 53o36' 6" šiaurės platumos, 14o07' 2" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53o36' 6" šiaurės platumos, 14o07' 2" vakarų ilgumos,

| — | 53o43' 2" šiaurės platumos, 14o10' 8" vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

—

53o43' 2" šiaurės platumos, 14o10' 8" vakarų ilgumos;

pietvakarių Porcupine pakrantė:

| — | 51o54' 6" šiaurės platumos, 15o07' 2" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

51o54' 6" šiaurės platumos, 15o07' 2" vakarų ilgumos,

| — | 51o54' 6'' šiaurės platumos, 14o55' 2" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

51o54' 6'' šiaurės platumos, 14o55' 2" vakarų ilgumos,

| — | 51o42' 0" šiaurės platumos, 14o55' 2" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

51o42' 0" šiaurės platumos, 14o55' 2" vakarų ilgumos,

| — | 51o42' 0" šiaurės platumos, 15o10' 2" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

51o42' 0" šiaurės platumos, 15o10' 2" vakarų ilgumos,

| — | 51o49' 2" šiaurės platumos, 15o06' 0" vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

51o49' 2" šiaurės platumos, 15o06' 0" vakarų ilgumos,

| — | 51o54' 6" šiaurės platumos, 15o07' 2" vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

51o54' 6" šiaurės platumos, 15o07' 2" vakarų ilgumos.

2.   Visi laivai, žvejojantys pelagines žuvis šio straipsnio 1 dalyje nurodytuose pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių apsaugos rajonuose,
  įtraukiami
  į ▌leidimą turinčių laivų sąrašą ir jiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį išduodamas žvejybos leidimas ▌. Laivuose, įtrauktuose į leidimą turinčių laivų sąrašą, laikomi tik pelaginės žvejybos įrankiai.

3.   Pelagines žuvis žvejojantys laivai, ketinantys žvejoti šio straipsnio 1 dalyje nustatytame pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių apsaugos rajone, apie ketinimą įplaukti į pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių apsaugos rajoną prieš keturias valandas
  praneša
  Airijos žvejybos stebėsenos centrui (ŽSC), kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnio 15 dalyje. Kartu jie praneša apie laive laikomą žuvų kiekį.

4.   Pelagines žuvis 1 dalyje nustatytame pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių apsaugos rajone žvejojantys laivai, būdami šiame apsaugos rajone
  turi
  veikiančią, veikimo požiūriu visiškai saugią laivo stebėjimo sistemą (LSS), atitinkančią visas susijusias taisykles.

5.   Pelagines žuvis 1 dalyje nustatytame pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių apsaugos rajone žvejojantys laivai kas valandą
  teikia
  LSS ataskaitas.

6.   Pelagines žuvis 1 dalyje nustatytame pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių apsaugos rajone baigę žvejoti laivai informuoja Airijos ŽSC apie išplaukimą iš šio rajono. Kartu jie
  praneša
  apie laive laikomą žuvų kiekį.

7.   Pelaginių rūšių žuvis žvejojant 1 dalyje nustatytame pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių apsaugos rajone galima laive laikyti arba žvejoti tik tais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 16–31 mm arba 32–54 mm.

34f straipsnis

Priemonės pažeidžiamai giliavandenių rūšių žuvų buveinei ICES VIIIc kvadrate apsaugoti

1.   Dugniniais tralais ir pasyviaisiais įrankiais, įskaitant inkarinius žiauninius tinklus ir
  ilgąsias
  ūdas, draudžiama žvejoti rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

El Cachucho:

| — | 44o12' šiaurės platumos, 05o16' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

44o12' šiaurės platumos, 05o16' vakarų ilgumos,

| — | 44o12' šiaurės platumos, 04o26' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

44o12' šiaurės platumos, 04o26' vakarų ilgumos,

| — | 43o53' šiaurės platumos, 04o26' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43o53' šiaurės platumos, 04o26' vakarų ilgumos,

| — | 43o53' šiaurės platumos, 05o16' vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

43o53' šiaurės platumos, 05o16' vakarų ilgumos,

| — | 44o12' šiaurės platumos, 05o16' vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

44o12' šiaurės platumos, 05o16' vakarų ilgumos.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalyje nustatyto draudimo, 2006, 2007 ir 2008 m. inkarinėmis ilgosiomis ūdomis siūlapelekes vėgėles žvejoję laivai gali
  pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį
  gauti iš savo už žvejybą atsakingų institucijų ▌žvejybos leidimą, kuriuo jiems būtų leidžiama toliau vykdyti tokią žvejybą rajone į pietus nuo 44o00' 00'' šiaurės platumos. Visi ▌tokį žvejybos leidimą gavę laivai, kad ir koks būtų jų bendrasis ilgis, žvejodami 1 dalyje nustatytame rajone, privalo turėti visiškai veikiančią patikimą LSS, atitinkančią susijusių taisyklių reikalavimus.

(******)  OL L 41, 2002 2 13, p. 1."

(*******)  OL L 77, 2002 3 20, p. 8.“;"

| 10) | 38 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

10)

38 straipsnis išbraukiamas;

| 11) | 47 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

11)

47 straipsnis išbraukiamas;

| 11a) | Reglamento (EB) Nr. 850/98 I, IV, XII ir XIV priedai yra iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą; |
| --- | --- |

11a)

Reglamento (EB) Nr. 850/98 I, IV, XII ir XIV priedai yra iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą;

| 11b) | XIIa ir XIVa, XIVb, XIVc ir XIVd priedai terpiami pagal šio reglamento priedą. |
| --- | --- |

11b)

XIIa ir XIVa, XIVb, XIVc ir XIVd priedai terpiami pagal šio reglamento priedą.

▌

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1434/98 pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 1434/982 straipsnis papildomas šia dalimi:

„1a.
     
  1 dalis netaikoma ICES IIIa kvadrate, IV parajonyje bei VIId kvadrate ir ICES IIa kvadrato ES vandenyse sužvejotų atlantinių silkių atžvilgiu.“.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja
  trečią
  dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 351, 2012 11 15, p. 83.

1

(2)  OL L 347, 2009 12 24, p. 6.

2

(3)  OL L 165, 2011 6 24, p. 1.

3

(4)  OL L 22, 2009 1 26, p. 1.

4

(5)  OL L 125, 1998 4 27, p. 1.

5

(6)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

6

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 850/98 priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | I priede išbraukiama lentelės 6 išnaša. |
| --- | --- |

1)

I priede išbraukiama lentelės 6 išnaša.

| 2) | IV priedo lentelė pakeičiama taip:




  „Velkamieji žvejybos įrankiai. Skagerako ir Kategato sąsiauriai




  Tinklinio audeklo akies dydžio intervalai, pagrindinės žvejojamos žuvų rūšys ir reikalaujamas sužvejoto kiekio procentas, taikomi naudojant vienodą tinklinio audeklo akių dydį

















  Rūšys | Tinklinio audeklo akies dydžio intervalas (mm) |
| --- | --- | --- |
| <16 | 16-31 | 32-69 | 35-69 | 70-89 (5) | ≥90 |
| Mažiausias pagrindinių žvejojamų rūšių žuvų kiekis procentais |
| 50 %





   (6) | 50 %





   (6) | 20 %





   (6) | 50 %





   (6) | 20 %





   (6) | 20 %





   (7) | 30 %





   (8) | nėra |
| Tobinės (Ammodytidae) (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tobinės (Ammodytidae) (4) | | X | | X | X | X | X | X |
| Norveginė menkutė (Trisopterus esmarkii) | | X | | X | X | X | X | X |
| Šiaurinis žydrasis merlangas (Micromesistius poutassou) | | X | | X | X | X | X | X |
| Didžioji jūrinė drakoniukė (Trachinus draco) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Moliuskai (išskyrus Sepia) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Paprastoji vėjažuvė (Belone belone) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Pilkasis jūrgaidis (Eutrigla gurnardus) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Argentinos (Argentina spp.) | | | | X | X | X | X | X |
| Atlantinis šprotas (Sprattus sprattus) | | X | | X | X | X | X | X |
| Europinis upinis ungurys (Anguilla anguilla) | | | X | X | X | X | X | X |
| Paprastoji krevetė/Baltijos krevetė (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1) | | | X | X | X | X | X | X |
| Paprastosios skumbrės (Scomber spp.) | | | | X | | | X | X |
| Paprastosios stauridės (Trachurusw spp.) | | | | X | | | X | X |
| Atlantinė silkė (Clupea harengus) | | | | X | | | X | X |
| Šiaurinė paprastoji krevetė (Pandalus borealis) | | | | | | X | X | X |
| Paprastoji krevetė/Baltijos krevetė (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) | | | | | X | | X | X |
| Paprastasis merlangas (Merlangius merlangus) | | | | | | | X | X |
| Norveginis omaras (Nephropsnorvegicus) | | | | | | | X | X |
| Visi kiti jūros gyvūnai | | | | | | | | X |

2)

IV priedo lentelė pakeičiama taip:

„Velkamieji žvejybos įrankiai. Skagerako ir Kategato sąsiauriai

Tinklinio audeklo akies dydžio intervalai, pagrindinės žvejojamos žuvų rūšys ir reikalaujamas sužvejoto kiekio procentas, taikomi naudojant vienodą tinklinio audeklo akių dydį

Rūšys

Tinklinio audeklo akies dydžio intervalas (mm)

<16

16-31

32-69

35-69

70-89 (5)

≥90

Mažiausias pagrindinių žvejojamų rūšių žuvų kiekis procentais

50 %

(6)

50 %

(6)

20 %

(6)

50 %

(6)

20 %

(6)

20 %

(7)

30 %

(8)

nėra

Tobinės (Ammodytidae) (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

Tobinės (Ammodytidae) (4)

X

X

X

X

X

X

Norveginė menkutė (Trisopterus esmarkii)

X

X

X

X

X

X

Šiaurinis žydrasis merlangas (Micromesistius poutassou)

X

X

X

X

X

X

Didžioji jūrinė drakoniukė (Trachinus draco) (1)

X

X

X

X

X

X

Moliuskai (išskyrus Sepia) (1)

X

X

X

X

X

X

Paprastoji vėjažuvė (Belone belone) (1)

X

X

X

X

X

X

Pilkasis jūrgaidis (Eutrigla gurnardus) (1)

X

X

X

X

X

X

Argentinos (Argentina spp.)

X

X

X

X

X

Atlantinis šprotas (Sprattus sprattus)

X

X

X

X

X

X

Europinis upinis ungurys (Anguilla anguilla)

X

X

X

X

X

X

Paprastoji krevetė/Baltijos krevetė (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1)

X

X

X

X

X

X

Paprastosios skumbrės (Scomber spp.)

X

X

X

Paprastosios stauridės (Trachurusw spp.)

X

X

X

Atlantinė silkė (Clupea harengus)

X

X

X

Šiaurinė paprastoji krevetė (Pandalus borealis)

X

X

X

Paprastoji krevetė/Baltijos krevetė (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2)

X

X

X

Paprastasis merlangas (Merlangius merlangus)

X

X

Norveginis omaras (Nephropsnorvegicus)

X

X

Visi kiti jūros gyvūnai

X

| 3) | XII priedo lentelė iš dalies keičiama taip:






  a) | eilutės, kuriose įrašyta filipininė venera ir paprastasis aštuonkojis, pakeičiamos taip:
  „







  Rūšys | Verslinis dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1–5 regionai, išskyrus Skagerako ir Kategato sąsiaurius | Skagerako ir Kategato sąsiauriai |
| Filipininė venera (Venerupis philippinarum) | 35 mm | |

3)

XII priedo lentelė iš dalies keičiama taip:

a)

eilutės, kuriose įrašyta filipininė venera ir paprastasis aštuonkojis, pakeičiamos taip:

„

Rūšys

Verslinis dydis

1–5 regionai, išskyrus Skagerako ir Kategato sąsiaurius

Skagerako ir Kategato sąsiauriai

Filipininė venera (Venerupis philippinarum)

35 mm

| Rūšys | Verslinis dydis: 1–5 regionai, išskyrus Skagerako ir Kategato sąsiaurius |
| --- | --- |
| Paprastasis aštuonkojis (Octopus Vulgaris) | Visas rajonas, išskyrus 5 regiono suverenitetui ar jurisdikcijai priskirtus vandenis: 750 gramų
  5 regiono suverenitetui ar jurisdikcijai priskirti vandenys: 450 gramų (išskrosta) |

Rūšys

Verslinis dydis: 1–5 regionai, išskyrus Skagerako ir Kategato sąsiaurius

Paprastasis aštuonkojis (Octopus Vulgaris)

Visas rajonas, išskyrus 5 regiono suverenitetui ar jurisdikcijai priskirtus vandenis: 750 gramų

5 regiono suverenitetui ar jurisdikcijai priskirti vandenys: 450 gramų (išskrosta)

“;

| b) | eilutės, kuriose įrašytas ančiuvis, pakeičiamos taip:


  „








  Rūšys | Verslinis dydis: 1–5 regionai, išskyrus Skagerako ir Kategato sąsiaurius |
| --- | --- | --- |
| Ančiuvis (Engraulis encrasicolus) | Visas rajonas, išskyrus ICES IXa kvadratą į rytus nuo 7o 23' 48" vakarų ilgumos: 12 cm arba 90 vienetų viename kilograme




  ICES IXa kvadratas į rytus nuo 7o 23' 48" vakarų ilgumos: 10 cm“ |

b)

eilutės, kuriose įrašytas ančiuvis, pakeičiamos taip:

„

Rūšys

Verslinis dydis: 1–5 regionai, išskyrus Skagerako ir Kategato sąsiaurius

Ančiuvis (Engraulis encrasicolus)

Visas rajonas, išskyrus ICES IXa kvadratą į rytus nuo 7o 23' 48" vakarų ilgumos: 12 cm arba 90 vienetų viename kilograme

ICES IXa kvadratas į rytus nuo 7o 23' 48" vakarų ilgumos: 10 cm“

“

| 4) | Įterpiamas šis priedas:

  „
  „


  XIIa PRIEDAS




  9 REGIONUI NUSTATYTI VERSLINIAI DYDŽIAI









  Rūšys | Verslinis dydis: 9 regionas |
| --- | --- | --- |
| Paprastasis otas
  (Psetta maxima) | 45 cm |

4)

Įterpiamas šis priedas:

„

XIIa PRIEDAS

9 REGIONUI NUSTATYTI VERSLINIAI DYDŽIAI

Rūšys

Verslinis dydis: 9 regionas

Paprastasis otas
  (Psetta maxima)

45 cm

“;

| 5) | Į XIV priedą įterpiami šie bendriniai pavadinimai atsižvelgiant į jų vietą pagal abėcėlę išdėstytame sąraše:
  „






  BENDRINIS PAVADINIMAS | MOKSLINIS PAVADINIMAS |
| --- | --- | --- |
| Aksominė saulažuvė | Capros aper |
| Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė | Phycis blennoides |
| Paprastieji jūriniai ešeriai | Sebastes spp. |
| Apvalioji sardinėlė | Sardinella aurita |

5)

Į XIV priedą įterpiami šie bendriniai pavadinimai atsižvelgiant į jų vietą pagal abėcėlę išdėstytame sąraše:

„

BENDRINIS PAVADINIMAS

MOKSLINIS PAVADINIMAS

Aksominė saulažuvė

Capros aper

Capros aper

Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Paprastieji jūriniai ešeriai

Sebastes spp.

Sebastes

Apvalioji sardinėlė

Sardinella aurita

Sardinella aurita

“;

| 6) | Įterpiami šie priedai:„


  „XIVa PRIEDAS



  RŪŠIUOJAMOJO TINKLELIO REIKALAVIMAI









  -1. | Žuvų pagal rūšį rūšiavimo tinklelis įtaisomas traluose, kurių visas maišas pagamintas iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis, kurių dydis yra 70 mm arba didesnis, tačiau mažesnis nei 90 mm. Trumpiausias tralo maišo ilgis yra 8 metrai. Draudžiama naudoti bet kokį tralą, kuriame yra daugiau kaip 100 kvadratinių akių bet kurioje tralo maišo apskritimo ilgio vietoje, išskyrus sujungimo vietą ir kraštų sujungimus. Tralo maišas, pagamintas iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis, privalomas tik Skagerako ir Kategato sąsiauriuose. |
| --- | --- | --- |

6)

Įterpiami šie priedai:

„XIVa PRIEDAS

RŪŠIUOJAMOJO TINKLELIO REIKALAVIMAI

-1.

Žuvų pagal rūšį rūšiavimo tinklelis įtaisomas traluose, kurių visas maišas pagamintas iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis, kurių dydis yra 70 mm arba didesnis, tačiau mažesnis nei 90 mm. Trumpiausias tralo maišo ilgis yra 8 metrai. Draudžiama naudoti bet kokį tralą, kuriame yra daugiau kaip 100 kvadratinių akių bet kurioje tralo maišo apskritimo ilgio vietoje, išskyrus sujungimo vietą ir kraštų sujungimus. Tralo maišas, pagamintas iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis, privalomas tik Skagerako ir Kategato sąsiauriuose.

| 1. | Tinklelis yra stačiakampio formos. Tinklelio kraštinės lygiagrečios išilginei jo ašiai. Atstumas tarp tinklelio strypelių yra ne didesnis nei 35 mm. Leidžiama naudoti vieną arba daugiau lankstų siekiant palengvinti rūšiuojamojo tinklelio pritaikymą prie tinklo traukimo būgno. |
| --- | --- |

1.

Tinklelis yra stačiakampio formos. Tinklelio kraštinės lygiagrečios išilginei jo ašiai. Atstumas tarp tinklelio strypelių yra ne didesnis nei 35 mm. Leidžiama naudoti vieną arba daugiau lankstų siekiant palengvinti rūšiuojamojo tinklelio pritaikymą prie tinklo traukimo būgno.

| 2. | Rūšiuojamasis tinklelis prie tralo turi būti tvirtinamas įstrižai, viršutinis kraštas pakreipiamas žemyn, bet kokioje vietoje tarp tralo maišo priekio ir nekūginės tralo dalies priešakinio galo. Visi tinklelio kraštai pritaisomi prie tralo. |
| --- | --- |

2.

Rūšiuojamasis tinklelis prie tralo turi būti tvirtinamas įstrižai, viršutinis kraštas pakreipiamas žemyn, bet kokioje vietoje tarp tralo maišo priekio ir nekūginės tralo dalies priešakinio galo. Visi tinklelio kraštai pritaisomi prie tralo.

| 3. | Viršutiniame tralo tinklinio audeklo gabale yra tiesiogiai su viršutiniu rūšiuojamojo tinklelio kraštu sujungta neužstojama anga žuvims išeiti. Angos žuvims išeiti galinio krašto plotis yra toks pat, kaip rūšiuojamojo tinklelio, ir priekinė dalis iš abiejų rūšiuojamojo tinklelio kraštų išilgai akių kraštinių nukreipiama į priekį siaurosios angos dalies link. |
| --- | --- |

3.

Viršutiniame tralo tinklinio audeklo gabale yra tiesiogiai su viršutiniu rūšiuojamojo tinklelio kraštu sujungta neužstojama anga žuvims išeiti. Angos žuvims išeiti galinio krašto plotis yra toks pat, kaip rūšiuojamojo tinklelio, ir priekinė dalis iš abiejų rūšiuojamojo tinklelio kraštų išilgai akių kraštinių nukreipiama į priekį siaurosios angos dalies link.

| 4. | Prieš rūšiuojamąjį tinklelį leidžiama įtaisyti iš tinklinio audeklo pagamintą piltuvo formos kreiptuvą, kuris žuvis nukreiptų tralo dugno ir rūšiuojamojo tinklelio link. Iš tinklinio audeklo pagaminto piltuvo formos kreiptuvo akių dydis ne mažesnis kaip 70 mm. Iš tinklinio audeklo pagaminto piltuvo formos kreiptuvo vertikali anga, esanti prie rūšiuojamojo tinklelio, neturi būti mažesnė kaip 15 cm. Iš tinklinio audeklo pagaminto piltuvo formos kreiptuvo plotis prie rūšiuojamojo tinklelio yra toks pat, kaip rūšiuojamojo tinklelio plotis. |
| --- | --- |

4.

Prieš rūšiuojamąjį tinklelį leidžiama įtaisyti iš tinklinio audeklo pagamintą piltuvo formos kreiptuvą, kuris žuvis nukreiptų tralo dugno ir rūšiuojamojo tinklelio link. Iš tinklinio audeklo pagaminto piltuvo formos kreiptuvo akių dydis ne mažesnis kaip 70 mm. Iš tinklinio audeklo pagaminto piltuvo formos kreiptuvo vertikali anga, esanti prie rūšiuojamojo tinklelio, neturi būti mažesnė kaip 15 cm. Iš tinklinio audeklo pagaminto piltuvo formos kreiptuvo plotis prie rūšiuojamojo tinklelio yra toks pat, kaip rūšiuojamojo tinklelio plotis.

Image

Žuvis pagal dydį ir rūšis rūšiavimo tralo schema. Į tralą patenkanti žuvis iš tinklinio audeklo pagaminto piltuvo formos kreiptuvu nukreipiama tralo apačios ir rūšiuojamojo tinklelio link. Didesnės žuvys, susidūrusios su rūšiuojamuoju tinkleliu, išplaukia iš tralo, o mažesnės žuvys ir norveginiai omarai praplaukia per rūšiuojamąjį tinklelį ir patenka į tralo maišą. Iš tralo maišo, kuris visas yra pagamintas iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis, lengviau gali ištrūkti mažos žuvys ir neverslinio dydžio norveginiai omarai. Schemoje pavaizduotas tralo maišas, pagamintas iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis, turi būti naudojamas tik Skagerako ir Kategato sąsiauriuose.

XIVb PRIEDAS

ŽVEJYBOS TAM TIKRAIS BISKAJOS ĮLANKOJE LEIDŽIAMAIS VELKAMAISIAIS ŽVEJYBOS ĮRANKIAIS SĄLYGOS

1.   Tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis viršutinio gabalo reikalavimai

Tinklinio audeklo gabalas – keturkampė tinklinio audeklo dalis. Pritaisomas tik vienas tinklinio audeklo gabalas. Tralo viduje arba išorėje pritvirtinamos priemonės jokiu būdu neturi užstoti tinklinio audeklo gabalo.

2.   Tinklinio audeklo gabalo vieta

Tinklinio audeklo gabalas įterpiamas tinklinio audeklo viršutinio gabalo viduryje, galinėje kūginėje tralo dalyje prieš nekūginę dalį, sudarytą iš tinklinio audeklo gabalo tralui pailginti ir tralo maišo.

Tinklinio audeklo gabalas užsibaigia ne daugiau kaip per 12 akių nuo ranka sumegztų akių juostos tarp tinklinio audeklo gabalo tinklui pailginti ir tralo kūginės formos dalies galinės dalies.

3.   Tinklinio audeklo gabalo dydis

Tinklinio audeklo gabalas turi būti bent 2 m ilgio ir 1 m pločio.

4.   Tinklinio audeklo gabalo tinklinis audeklas

Tinklinio audeklo akių dydis ne mažesnis kaip 100 mm. Akys turi būti kvadratinės, t. y. visos keturios tinklinio audeklo gabalo pusės yra sudarytos iš susikertančių ištisinių kraštinių.

Tinklinio audeklo gabalas pritaisomas taip, kad akių kraštinės būtų lygiagrečios ir statmenos išilginei tralo maišo ašiai.

Tinklinis audeklas megztas iš viengijo siūlo. Siūlas, iš kurio mezgamas tinklinis audeklas, turi būti ne storesnis kaip 4 mm.

5.   Tinklinio audeklo gabalo įtaisymas rombinių akių tinkliniame audekle

Prie tinklinio audeklo gabalo keturių kraštų leidžiama pritvirtinti sumegztų akių eilę. Šių sumegztų akių eilės plotis turi būti ne didesnis kaip 12 mm.

Ištempto tinklinio audeklo gabalo ilgis toks pat, kaip ir prie tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto primegztų praskėstų rombinių akių ilgis.

Rombinių akių skaičius viršutiniame gabale, pritvirtintame prie mažiausios tinklinio audeklo gabalo dalies (t. y. 1 m ilgio dalyje, kuri statmena išilginei tralo maišo ašiai), yra ne mažesnis kaip visų rombinių akių, pritvirtintų prie išilginės tinklinio audeklo gabalo dalies, skaičius, padalytas iš 0,7.

6.   Toliau pateikiamas tinklinio audeklo gabalo įtaisymo trale brėžinys.

Image

XIVc PRIEDAS

ŽVEJOJANT ILGESNIAIS KAIP 15 M LAIVAIS TAIKOMI TINKLINIO AUDEKLO KVADRATINĖMIS AKIMIS GABALO REIKALAVIMAI

1.   Tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis viršutinio gabalo reikalavimai

Tinklinio audeklo gabalas – keturkampė tinklinio audeklo dalis. Tinklinis audeklas megztas iš viengijo siūlo. Akys yra kvadratinės, t. y. visos keturios tinklinio audeklo gabalo pusės sudarytos iš susikertančių ištisinių kraštinių. Akių dydis – 120 mm arba daugiau. Tinklinio audeklo gabalas ne trumpesnis kaip 3 m, išskyrus atvejus, kai gabalas įtaisytas į tinklus, kuriuos velka mažesnės kaip 112 kilovatų galios variklius turintys laivai; šiuo atveju tinklinio audeklo gabalas
  yra
  ne trumpesnis kaip 2 m.

2.   Tinklinio audeklo gabalo vieta

Tinklinio audeklo gabalas įtaisomas į tralo maišo viršutinį tinklinio audeklo gabalą. Tinklinio audeklo gabalo galinis kraštas nuo tralo maišo lyno turi būti ne didesniu kaip 12 m atstumu, kaip apibrėžta 1984 m. gruodžio 6 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3440/84 dėl įtaisų tvirtinimo prie tralų, daniškų vilktinių ir panašių tinklų * 8 straipsnyje.

3.   Tinklinio audeklo gabalo įtaisymas rombinių akių tinkliniame audekle

Tarp tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto ir gretimos sumegztų akių eilės yra ne daugiau kaip dvi praskėstos rombinės akys.

Ištempto tinklinio audeklo gabalo ilgis toks pat, kaip ir prie tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto primegztų praskėstų rombinių akių ilgis. Tralo maišo viršutinio tinklinio audeklo gabalo rombinės akys ir trumpiausia tinklinio audeklo gabalo kraštinė jungiama santykiu trys rombinės akys ir viena kvadratinė akis 80 mm tralo maišo atkarpoje arba dvi rombinės akys ir viena kvadratinė akis 120 mm tralo maišo atkarpoje, išskyrus tinklinio audeklo gabalo kraštinius strypelius abiejose pusėse.

XIVd PRIEDAS

ŽVEJOJANT TRUMPESNIAIS KAIP 15 M LAIVAIS TAIKOMI TINKLINIO AUDEKLO KVADRATINĖMIS AKIMIS GABALO REIKALAVIMAI

1.   Tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis viršutinio gabalo reikalavimai

Tinklinio audeklo gabalas – keturkampė tinklinio audeklo dalis. Tinklinis audeklas megztas iš viengijo siūlo. Akys yra kvadratinės, t. y. visos keturios tinklinio audeklo gabalo pusės sudarytos iš susikertančių ištisinių kraštinių. Akių dydis – 110 mm arba daugiau. Tinklinio audeklo gabalas ne trumpesnis kaip 3 m, išskyrus atvejus, kai gabalas įtaisytas į tinklus, kuriuos velka mažesnės kaip 112 kilovatų galios variklius turintys laivai; šiuo atveju tinklinio audeklo gabalas
  yra
  ne trumpesnis kaip 2 m.

2.   Tinklinio audeklo gabalo vieta

Tinklinio audeklo gabalas įtaisomas į tralo maišo viršutinį tinklinio audeklo gabalą. Tinklinio audeklo gabalo galinis kraštas nuo tralo maišo lyno turi būti ne didesniu kaip 12 m atstumu, kaip apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 3440/84 8 straipsnyje (*).

3.   Tinklinio audeklo gabalo įtaisymas rombinių akių tinkliniame audekle

Tarp tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto ir gretimos sumegztų akių eilės yra ne daugiau kaip dvi praskėstos rombinės akys. Ištempto tinklinio audeklo gabalo ilgis toks pat, kaip ir prie tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto primegztų praskėstų rombinių akių ilgis. Tralo maišo viršutinio tinklinio audeklo gabalo rombinės akys ir trumpiausia tinklinio audeklo gabalo kraštinė jungiama santykiu dvi rombinės akys ir viena kvadratinė akis, išskyrus lango kraštinius strypelius abiejose pusėse.

(*)  OL L 318, 1984 12 7, p. 23.“"

*

---

(1)  
  Ne toliau nei keturios mylios nuo bazinių linijų.

1

Ne toliau nei keturios mylios nuo bazinių linijų.

(2)  
  Toliau nei keturios mylios nuo bazinių linijų.

2

Toliau nei keturios mylios nuo bazinių linijų.

(3)  
  Kovo 1 d. – spalio 31 d. Skagerako sąsiauryje, kovo 1 d. – liepos 31 d. Kategato sąsiauryje.

3

Kovo 1 d. – spalio 31 d. Skagerako sąsiauryje, kovo 1 d. – liepos 31 d. Kategato sąsiauryje.

(4)  
  Nuo lapkričio 1 d. iki paskutinės vasario mėn. dienos Skagerako sąsiauryje, nuo rugpjūčio 1 d. iki paskutinės vasario mėn. dienos Kategato sąsiauryje.

4

Nuo lapkričio 1 d. iki paskutinės vasario mėn. dienos Skagerako sąsiauryje, nuo rugpjūčio 1 d. iki paskutinės vasario mėn. dienos Kategato sąsiauryje.

(5)  
  Taikant šį tinklinio audeklo akies dydžio intervalą, tralo maišas turi būti pagamintas iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis ir turėti rūšiuojamąjį tinklelį, kaip nurodyta šio reglamento XIVa priede.

5

Taikant šį tinklinio audeklo akies dydžio intervalą, tralo maišas turi būti pagamintas iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis ir turėti rūšiuojamąjį tinklelį, kaip nurodyta šio reglamento XIVa priede.

(6)  
  Atlantinių menkių, juodadėmių menkių, europinių paprastųjų jūrinių lydekų, jūrinių plekšnių, raudonųjų plekšnių, europinių mažažiočių plekšnių, europinių jūrų liežuvių, paprastųjų otų, švelniųjų rombų, europinių upinių plekšnių, atlantinių skumbrių, paprastųjų megrimų, paprastųjų merlangų, paprastųjų gelsvapelekių plekšnių, ledjūrio menkių, norveginių omarų ir omarų mišinys sudaro ne daugiau kaip 10 % laive laikomo sužvejotų žuvų kiekio.

6

Atlantinių menkių, juodadėmių menkių, europinių paprastųjų jūrinių lydekų, jūrinių plekšnių, raudonųjų plekšnių, europinių mažažiočių plekšnių, europinių jūrų liežuvių, paprastųjų otų, švelniųjų rombų, europinių upinių plekšnių, atlantinių skumbrių, paprastųjų megrimų, paprastųjų merlangų, paprastųjų gelsvapelekių plekšnių, ledjūrio menkių, norveginių omarų ir omarų mišinys sudaro ne daugiau kaip 10 % laive laikomo sužvejotų žuvų kiekio.

(7)  
  Atlantinių menkių, juodadėmių menkių, europinių paprastųjų jūrinių lydekų, jūrinių plekšnių, raudonųjų plekšnių, europinių mažažiočių plekšnių, paprastųjų jūrų liežuvių, paprastųjų otų, švelniųjų rombų, europinių upinių plekšnių, atlantinių silkių, atlantinių skumbrių, paprastųjų megrimų, paprastųjų gelsvapelekių plekšnių, ledjūrio menkių, norveginių omarų ir omarų mišinys sudaro ne daugiau kaip 50 % laive laikomo sužvejotų žuvų kiekio.

7

Atlantinių menkių, juodadėmių menkių, europinių paprastųjų jūrinių lydekų, jūrinių plekšnių, raudonųjų plekšnių, europinių mažažiočių plekšnių, paprastųjų jūrų liežuvių, paprastųjų otų, švelniųjų rombų, europinių upinių plekšnių, atlantinių silkių, atlantinių skumbrių, paprastųjų megrimų, paprastųjų gelsvapelekių plekšnių, ledjūrio menkių, norveginių omarų ir omarų mišinys sudaro ne daugiau kaip 50 % laive laikomo sužvejotų žuvų kiekio.

(8)  
  Atlantinių menkių, juodadėmių menkių, europinių paprastųjų jūrinių lydekų, jūrinių plekšnių, raudonųjų plekšnių, europinių mažažiočių plekšnių, paprastųjų jūrų liežuvių, paprastųjų otų, švelniųjų rombų, europinių upinių plekšnių, paprastųjų megrimų, paprastųjų merlangų, paprastųjų gelsvapelekių plekšnių, ledjūrio menkių ir omarų mišinys sudaro ne daugiau kaip 60 % laive laikomo sužvejotų žuvų kiekio.“;

8

Atlantinių menkių, juodadėmių menkių, europinių paprastųjų jūrinių lydekų, jūrinių plekšnių, raudonųjų plekšnių, europinių mažažiočių plekšnių, paprastųjų jūrų liežuvių, paprastųjų otų, švelniųjų rombų, europinių upinių plekšnių, paprastųjų megrimų, paprastųjų merlangų, paprastųjų gelsvapelekių plekšnių, ledjūrio menkių ir omarų mišinys sudaro ne daugiau kaip 60 % laive laikomo sužvejotų žuvų kiekio.“;

---

| 16.12.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 419/301 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 419/301

---

P7_TA(2012)0449

Ryklių pelekų pašalinimas laivuose ***I

2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1185/2003 dėl ryklių pelekų pašalinimo laivuose (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2015/C 419/54)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0798), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0798),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė Parlamentui pasiūlymą (C7-0431/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė Parlamentui pasiūlymą (C7-0431/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7-0295/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7-0295/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 195.

---

P7_TC1-COD(2011)0364

Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. lapkričio 22 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1185/2003 dėl ryklių pelekų pašalinimo laivuose

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 605/2013.)

---