# Euroopan unionin L 335/2015

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 335 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 58. vuosikerta22. joulukuuta 2015 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 335

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

58. vuosikerta22. joulukuuta 2015

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 13-H – Henkilöautojen jarrulaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset määräykset [2015/2364] | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 13-H – Henkilöautojen jarrulaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset määräykset [2015/2364]

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 22.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 335/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 335/1

---

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 13-H – Henkilöautojen jarrulaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset määräykset [2015/2364]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Täydennys 16 säännön alkuperäiseen versioon – Voimaantulopäivä: 15. kesäkuuta 2015

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Testit |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ajoneuvotyypin tai jarrujärjestelmän muuttaminen ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisen nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

11.

| 12. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

12.

LIITTEET

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

| Lisäys – | Luettelo ajoneuvoa koskevista tiedoista säännön nro 90 mukaista hyväksyntää varten |
| --- | --- |

Lisäys –

| 2 | Hyväksyntämerkit |
| --- | --- |

2

| 3 | Jarrutustestit ja jarrujärjestelmien teho |
| --- | --- |

3

| Lisäys – | Akun varaustilan seurantaa koskeva menettely |
| --- | --- |

Lisäys –

| 4 | Energialähteitä ja energianvarastointilaitteita (energiavaraajia) koskevat määräykset |
| --- | --- |

4

| 5 | Jarrutusvoiman jakautuminen ajoneuvon akseleille |
| --- | --- |

5

| Lisäys 1 – | Pyörien lukkiutumisjärjestystä koskeva testimenettely |
| --- | --- |

Lisäys 1 –

| Lisäys 2 – | Pyörämomentin testausmenettely |
| --- | --- |

Lisäys 2 –

| 6 | Lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettuja ajoneuvoja koskevat testivaatimukset |
| --- | --- |

6

| Lisäys 1 – | Symbolit ja niiden selitykset |
| --- | --- |

Lisäys 1 –

| Lisäys 2 – | Pitokyvyn hyödyntäminen |
| --- | --- |

Lisäys 2 –

| Lisäys 3 – | Teho kitkakertoimeltaan erilaisilla pinnoilla |
| --- | --- |

Lisäys 3 –

| Lisäys 4 – | Pienen kitkakertoimen pinnan valintamenetelmä |
| --- | --- |

Lisäys 4 –

| 7 | Menetelmä jarrupäällysteiden testaamiseksi inertiadynamometrillä |
| --- | --- |

7

| 8 | Kompleksisten elektronisten ajoneuvonhallintajärjestelmien turvallisuutta koskevat erityisvaatimukset |
| --- | --- |

8

| 9 | Elektroninen ajonvakautusjärjestelmä ja hätäjarrutehostin |
| --- | --- |

9

| Lisäys 1 – | Dynaamisen ajovakauden simuloinnin käyttö |
| --- | --- |

Lisäys 1 –

| Lisäys 2 – | Dynaamisen ajovakauden simulointityökalu ja sen validointi |
| --- | --- |

Lisäys 2 –

| Lisäys 3 – | Ajoneuvon ajonvakautustoiminnon simulointityökalun testausseloste |
| --- | --- |

Lisäys 3 –

| Lisäys 4 – | Arvojen FABS ja aABS määrittäminen |
| --- | --- |

Lisäys 4 –

| Lisäys 5 – | Hätäjarrutehostimen tiedonkäsittely |
| --- | --- |

Lisäys 5 –

1.   SOVELTAMISALA

| 1.1 | Tätä sääntöä sovelletaan luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen jarrulaitteisiin (1). |
| --- | --- |

1.1

Tätä sääntöä sovelletaan luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen jarrulaitteisiin (1).

| 1.2 | Tätä sääntöä ei sovelleta






  1.2.1 | ajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on enintään 25 km/h, |
| --- | --- | --- |

1.2

Tätä sääntöä ei sovelleta

1.2.1

ajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on enintään 25 km/h,

| 1.2.2 | vammaisille kuljettajille tarkoitettuihin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

1.2.2

vammaisille kuljettajille tarkoitettuihin ajoneuvoihin.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää jarrulaitteiden osalta. |
| --- | --- |

2.1

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää jarrulaitteiden osalta.

| 2.2 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät merkittävästi eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:






  2.2.1 | enimmäismassa, sellaisena kuin se määritellään kohdassa 2.11; |
| --- | --- | --- |

2.2

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät merkittävästi eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:

2.2.1

enimmäismassa, sellaisena kuin se määritellään kohdassa 2.11;

| 2.2.2 | massan jakautuminen akseleille; |
| --- | --- |

2.2.2

massan jakautuminen akseleille;

| 2.2.3 | suurin rakenteellinen nopeus; |
| --- | --- |

2.2.3

suurin rakenteellinen nopeus;

| 2.2.4 | erityyppinen jarrulaitteisto, erityisesti se, onko perävaunu varustettu jarrulaitteistolla tai onko käytössä sähköjarrujärjestelmä; |
| --- | --- |

2.2.4

erityyppinen jarrulaitteisto, erityisesti se, onko perävaunu varustettu jarrulaitteistolla tai onko käytössä sähköjarrujärjestelmä;

| 2.2.5 | moottorin tyyppi; |
| --- | --- |

2.2.5

moottorin tyyppi;

| 2.2.6 | vaihteiden lukumäärä ja välityssuhteet; |
| --- | --- |

2.2.6

vaihteiden lukumäärä ja välityssuhteet;

| 2.2.7 | vetopyörästön välityssuhteet; |
| --- | --- |

2.2.7

vetopyörästön välityssuhteet;

| 2.2.8 | renkaiden mitat. |
| --- | --- |

2.2.8

renkaiden mitat.

| 2.3 | ’Jarrulaitteistolla’ tarkoitetaan niiden osien yhdistelmää, joiden toimintatarkoituksena on vähentää liikkuvan ajoneuvon nopeutta asteittain, saada ajoneuvo pysähtymään tai pitää se paikallaan, jos se on jo pysäytetty; nämä toiminnot eritellään jäljempänä kohdassa 5.1.2. Laitteistoon on kuuluttava jarrun hallintalaite, voimansiirto ja itse jarrut. |
| --- | --- |

2.3

’Jarrulaitteistolla’ tarkoitetaan niiden osien yhdistelmää, joiden toimintatarkoituksena on vähentää liikkuvan ajoneuvon nopeutta asteittain, saada ajoneuvo pysähtymään tai pitää se paikallaan, jos se on jo pysäytetty; nämä toiminnot eritellään jäljempänä kohdassa 5.1.2. Laitteistoon on kuuluttava jarrun hallintalaite, voimansiirto ja itse jarrut.

| 2.4 | ’Hallintalaitteella’ tarkoitetaan kuljettajan suoraan käyttämää järjestelmän osaa, jonka avulla voimansiirtoon välitetään jarrutukseen tai sen hallintaan tarvittava energia. Tämä energia voi olla kuljettajan omaa lihasvoimaa, kuljettajan hallitsemaa toisesta lähteestä tuotettua energiaa tai edellä lueteltuja energioita yhdistämällä saatua energiaa. |
| --- | --- |

2.4

’Hallintalaitteella’ tarkoitetaan kuljettajan suoraan käyttämää järjestelmän osaa, jonka avulla voimansiirtoon välitetään jarrutukseen tai sen hallintaan tarvittava energia. Tämä energia voi olla kuljettajan omaa lihasvoimaa, kuljettajan hallitsemaa toisesta lähteestä tuotettua energiaa tai edellä lueteltuja energioita yhdistämällä saatua energiaa.

| 2.5 | ’Voimansiirrolla’ tarkoitetaan hallintalaitteen ja jarrun välissä sijaitsevien komponenttien yhdistelmää, joka liittää hallintalaitteen ja jarrun toiminnallisesti yhteen. Voimansiirto voi olla mekaaninen, hydraulinen, pneumaattinen, sähköinen tai näiden yhdistelmä. Jos jarrutusvoima saadaan kuljettajasta riippumattomasta energianlähteestä tai sen avustamana, myös järjestelmässä olevan varaenergian katsotaan olevan voimansiirron osa.
  Voimansiirrolla on kaksi toisistaan riippumatonta tehtävää: ohjauksen välitys ja energian välitys. Kun ilmaisua ’voimansiirto’ käytetään tässä säännössä yksinään, sillä tarkoitetaan sekä ’ohjauksen välitystä’ että ’energian välitystä’.






  2.5.1 | ’Ohjauksen välityksellä’ tarkoitetaan voimansiirron komponenttien yhdistelmää, jolla hallitaan jarrujen toimintaa, hallintatoiminto ja tarvittavat energiavarastot mukaan luettuina. |
| --- | --- | --- |

2.5

’Voimansiirrolla’ tarkoitetaan hallintalaitteen ja jarrun välissä sijaitsevien komponenttien yhdistelmää, joka liittää hallintalaitteen ja jarrun toiminnallisesti yhteen. Voimansiirto voi olla mekaaninen, hydraulinen, pneumaattinen, sähköinen tai näiden yhdistelmä. Jos jarrutusvoima saadaan kuljettajasta riippumattomasta energianlähteestä tai sen avustamana, myös järjestelmässä olevan varaenergian katsotaan olevan voimansiirron osa.

Voimansiirrolla on kaksi toisistaan riippumatonta tehtävää: ohjauksen välitys ja energian välitys. Kun ilmaisua ’voimansiirto’ käytetään tässä säännössä yksinään, sillä tarkoitetaan sekä ’ohjauksen välitystä’ että ’energian välitystä’.

2.5.1

’Ohjauksen välityksellä’ tarkoitetaan voimansiirron komponenttien yhdistelmää, jolla hallitaan jarrujen toimintaa, hallintatoiminto ja tarvittavat energiavarastot mukaan luettuina.

| 2.5.2 | ’Energian välityksellä’ tarkoitetaan niiden komponenttien yhdistelmää, joilla syötetään jarruihin tarvittava energia, jarrujen toimintaa varten tarvittavat energiavarastot mukaan luettuina. |
| --- | --- |

2.5.2

’Energian välityksellä’ tarkoitetaan niiden komponenttien yhdistelmää, joilla syötetään jarruihin tarvittava energia, jarrujen toimintaa varten tarvittavat energiavarastot mukaan luettuina.

| 2.6 | ’Jarrulla’ tarkoitetaan osaa, jossa ajoneuvon liikettä vastustavat voimat tuotetaan. Se voi olla rakenteeltaan kitkajarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan osan välisestä kitkasta), sähköjarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan, mutta toisistaan erillään olevan osan sähkömagneettisen vuorovaikutuksen tuottamana), fluidijarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan osan välissä olevan väliaineen kautta) tai moottorijarru (jolloin jarrutusvoimat syntyvät moottorin kehittämän hallitusti lisääntyvän jarrutusvaikutuksen siirtämisestä pyöriin). |
| --- | --- |

2.6

’Jarrulla’ tarkoitetaan osaa, jossa ajoneuvon liikettä vastustavat voimat tuotetaan. Se voi olla rakenteeltaan kitkajarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan osan välisestä kitkasta), sähköjarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan, mutta toisistaan erillään olevan osan sähkömagneettisen vuorovaikutuksen tuottamana), fluidijarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan osan välissä olevan väliaineen kautta) tai moottorijarru (jolloin jarrutusvoimat syntyvät moottorin kehittämän hallitusti lisääntyvän jarrutusvaikutuksen siirtämisestä pyöriin).

| 2.7 | ’Eri jarrulaitteistotyypeillä’ tarkoitetaan laitteistoja, jotka eroavat toisistaan esimerkiksi seuraavilta olennaisilta osilta:






  2.7.1 | laitteistojen komponenttien ominaisuudet ovat erilaiset; |
| --- | --- | --- |

2.7

’Eri jarrulaitteistotyypeillä’ tarkoitetaan laitteistoja, jotka eroavat toisistaan esimerkiksi seuraavilta olennaisilta osilta:

2.7.1

laitteistojen komponenttien ominaisuudet ovat erilaiset;

| 2.7.2 | jonkin komponentin materiaalin ominaisuudet tai sen muoto tai koko ovat erilaisia; |
| --- | --- |

2.7.2

jonkin komponentin materiaalin ominaisuudet tai sen muoto tai koko ovat erilaisia;

| 2.7.3 | laitteiston kokoonpano on erilainen. |
| --- | --- |

2.7.3

laitteiston kokoonpano on erilainen.

| 2.8 | ’Jarrulaitteiston komponentilla’ tarkoitetaan yhtä niistä erillisistä komponenteista, jotka yhdistettyinä muodostavat jarrulaitteiston. |
| --- | --- |

2.8

’Jarrulaitteiston komponentilla’ tarkoitetaan yhtä niistä erillisistä komponenteista, jotka yhdistettyinä muodostavat jarrulaitteiston.

| 2.9 | ’Portaattomasti säädettävällä jarrutuksella’ tarkoitetaan jarrutusta, jonka aikana – laitteiden normaalilla toiminta-alueella ja jarrujen käytön aikana (katso kohta 2.16) –






  2.9.1 | kuljettaja voi milloin tahansa lisätä tai vähentää jarrutusvoimaa hallintalaitetta käyttämällä; |
| --- | --- | --- |

2.9

’Portaattomasti säädettävällä jarrutuksella’ tarkoitetaan jarrutusta, jonka aikana – laitteiden normaalilla toiminta-alueella ja jarrujen käytön aikana (katso kohta 2.16) –

2.9.1

kuljettaja voi milloin tahansa lisätä tai vähentää jarrutusvoimaa hallintalaitetta käyttämällä;

| 2.9.2 | jarrutusvoima vaihtelee suhteellisesti hallintalaitteeseen kohdistuvan toiminnan mukaan (monotoninen toiminta); |
| --- | --- |

2.9.2

jarrutusvoima vaihtelee suhteellisesti hallintalaitteeseen kohdistuvan toiminnan mukaan (monotoninen toiminta);

| 2.9.3 | jarrutusvoimaa voidaan helposti säädellä riittävällä tarkkuudella. |
| --- | --- |

2.9.3

jarrutusvoimaa voidaan helposti säädellä riittävällä tarkkuudella.

| 2.10 | ’Kuormitetulla ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka on kuormitettu sen enimmäismassaan, jollei toisin ole ilmoitettu. |
| --- | --- |

2.10

’Kuormitetulla ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka on kuormitettu sen enimmäismassaan, jollei toisin ole ilmoitettu.

| 2.11 | ’Enimmäismassalla’ tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa, ajoneuvon suurinta teknisesti sallittua massaa (tämä massa voi olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten vahvistama sallittu enimmäismassa). |
| --- | --- |

2.11

’Enimmäismassalla’ tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa, ajoneuvon suurinta teknisesti sallittua massaa (tämä massa voi olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten vahvistama sallittu enimmäismassa).

| 2.12 | ’Massan jakautumisella akseleille’ tarkoitetaan painovoiman aiheuttamien ajoneuvon massaan ja/tai sisältöön kohdistuvien vaikutusten jakautumista akseleiden kesken. |
| --- | --- |

2.12

’Massan jakautumisella akseleille’ tarkoitetaan painovoiman aiheuttamien ajoneuvon massaan ja/tai sisältöön kohdistuvien vaikutusten jakautumista akseleiden kesken.

| 2.13 | ’Pyörä- tai akselikuormituksella’ tarkoitetaan pyörän tai akselin pyörien ja niiden kanssa kosketuksissa olevan tienpinnan välistä pystysuoraa staattista voimaa. |
| --- | --- |

2.13

’Pyörä- tai akselikuormituksella’ tarkoitetaan pyörän tai akselin pyörien ja niiden kanssa kosketuksissa olevan tienpinnan välistä pystysuoraa staattista voimaa.

| 2.14 | ’Suurimmalla staattisella pyörä- tai akselikuormituksella’ tarkoitetaan staattista pyörä- tai akselikuormitusta ajoneuvon ollessa kuormitettu. |
| --- | --- |

2.14

’Suurimmalla staattisella pyörä- tai akselikuormituksella’ tarkoitetaan staattista pyörä- tai akselikuormitusta ajoneuvon ollessa kuormitettu.

| 2.15 | ’Varastoitua energiaa käyttävällä hydraulisella jarrulaitteistolla’ tarkoitetaan jarrulaitteistoa, jossa energia tuotetaan paineistetun väliaineen avulla ja varastoidaan yhteen tai useampaan varaajaan, joihin syötetään painetta yhdestä tai useammasta pumpusta, joista jokaiseen on asennettu laite paineen rajoittamiseksi tiettyyn enimmäisarvoon. Valmistajan on ilmoitettava tämä suurin arvo. |
| --- | --- |

2.15

’Varastoitua energiaa käyttävällä hydraulisella jarrulaitteistolla’ tarkoitetaan jarrulaitteistoa, jossa energia tuotetaan paineistetun väliaineen avulla ja varastoidaan yhteen tai useampaan varaajaan, joihin syötetään painetta yhdestä tai useammasta pumpusta, joista jokaiseen on asennettu laite paineen rajoittamiseksi tiettyyn enimmäisarvoon. Valmistajan on ilmoitettava tämä suurin arvo.

| 2.16 | ’Käytöllä’ tarkoitetaan sekä hallintalaitteen kytkemistä toimintaan että sen vapauttamista. |
| --- | --- |

2.16

’Käytöllä’ tarkoitetaan sekä hallintalaitteen kytkemistä toimintaan että sen vapauttamista.

| 2.17 | ’Sähköisellä hyötyjarrutuksella’ tarkoitetaan jarrujärjestelmää, jonka avulla ajoneuvon liike-energia muutetaan sähköenergiaksi hidastumisen aikana.






  2.17.1 | ’Sähköisen hyötyjarrutuksen hallintalaitteella’ tarkoitetaan laitetta, jolla ohjataan sähköisen hyötyjarrujärjestelmän toimintaa. |
| --- | --- | --- |

2.17

’Sähköisellä hyötyjarrutuksella’ tarkoitetaan jarrujärjestelmää, jonka avulla ajoneuvon liike-energia muutetaan sähköenergiaksi hidastumisen aikana.

2.17.1

’Sähköisen hyötyjarrutuksen hallintalaitteella’ tarkoitetaan laitetta, jolla ohjataan sähköisen hyötyjarrujärjestelmän toimintaa.

| 2.17.2 | ’Luokan A sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan sähköistä hyötyjarrujärjestelmää, joka ei ole osa käyttöjarrujärjestelmää. |
| --- | --- |

2.17.2

’Luokan A sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan sähköistä hyötyjarrujärjestelmää, joka ei ole osa käyttöjarrujärjestelmää.

| 2.17.3 | ’Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan sähköistä hyötyjarrujärjestelmää, joka on osa käyttöjarrujärjestelmää. |
| --- | --- |

2.17.3

’Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan sähköistä hyötyjarrujärjestelmää, joka on osa käyttöjarrujärjestelmää.

| 2.17.4 | ’Sähkölatauksen tilalla’ tarkoitetaan ajovoima-akkuun varastoidun sähköenergian määrän ja kyseiseen ajoakkuun varastoitavissa olevan sähköenergian enimmäismäärän välistä hetkellistä suhdetta. |
| --- | --- |

2.17.4

’Sähkölatauksen tilalla’ tarkoitetaan ajovoima-akkuun varastoidun sähköenergian määrän ja kyseiseen ajoakkuun varastoitavissa olevan sähköenergian enimmäismäärän välistä hetkellistä suhdetta.

| 2.17.5 | ’Ajovoima-akulla’ tarkoitetaan kaikkia akkuja, jotka sisältävät ajoneuvon ajomoottorien toimintaan tarvittavaa energiaa. |
| --- | --- |

2.17.5

’Ajovoima-akulla’ tarkoitetaan kaikkia akkuja, jotka sisältävät ajoneuvon ajomoottorien toimintaan tarvittavaa energiaa.

| 2.18 | ’Vaiheistettua jarrutusta’ voidaan käyttää, kun kahta tai useampaa jarrutuslähdettä käytetään samasta hallintalaitteesta niin, että yhtä jarrutuslähdettä käytetään ensisijaisesti ja toinen jarrutuslähde tai toiset jarrutuslähteet saadaan käyttöön vasta, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan enemmän liikettä. |
| --- | --- |

2.18

’Vaiheistettua jarrutusta’ voidaan käyttää, kun kahta tai useampaa jarrutuslähdettä käytetään samasta hallintalaitteesta niin, että yhtä jarrutuslähdettä käytetään ensisijaisesti ja toinen jarrutuslähde tai toiset jarrutuslähteet saadaan käyttöön vasta, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan enemmän liikettä.

| 2.19 | ’Nimellisarvolla’ tarkoitetaan jarrulaitteiden tehon määritelmiä, joilla arvotetaan jarrujärjestelmän siirtotoiminto vertaamalla yksittäisten ajoneuvojen lähtö- ja tulotehoja.






  2.19.1 | ’Nimellisarvo’ määritellään tyyppihyväksynnässä osoitettavaksi ominaisuudeksi, joka ilmoittaa yksittäisen ajoneuvon jarrutustehon ja jarrutuksen tulotehon välisen suhteen. |
| --- | --- | --- |

2.19

’Nimellisarvolla’ tarkoitetaan jarrulaitteiden tehon määritelmiä, joilla arvotetaan jarrujärjestelmän siirtotoiminto vertaamalla yksittäisten ajoneuvojen lähtö- ja tulotehoja.

2.19.1

’Nimellisarvo’ määritellään tyyppihyväksynnässä osoitettavaksi ominaisuudeksi, joka ilmoittaa yksittäisen ajoneuvon jarrutustehon ja jarrutuksen tulotehon välisen suhteen.

| 2.20 | ’Automaattisesti ohjatulla jarrutuksella’ tarkoitetaan kompleksiseen elektroniseen ohjausjärjestelmään kuuluvaa toiminnetta, jossa jarrujärjestelmän tai jarrujärjestelmien tai tiettyjen akselien jarrujen käyttämisellä on tarkoitus hidastaa ajoneuvoa kuljettajan toiminnan kautta tai sitä ilman ajoneuvon antamien tietojen automaattisen arvioinnin perusteella. |
| --- | --- |

2.20

’Automaattisesti ohjatulla jarrutuksella’ tarkoitetaan kompleksiseen elektroniseen ohjausjärjestelmään kuuluvaa toiminnetta, jossa jarrujärjestelmän tai jarrujärjestelmien tai tiettyjen akselien jarrujen käyttämisellä on tarkoitus hidastaa ajoneuvoa kuljettajan toiminnan kautta tai sitä ilman ajoneuvon antamien tietojen automaattisen arvioinnin perusteella.

| 2.21 | ’Selektiivisellä jarrutuksella’ tarkoitetaan kompleksisen sähköisen hallintajärjestelmän toimintoa, jossa yksittäiset jarrut tulevat käyttöön automaattisesti ja ajoneuvon hidastuminen on toissijaista ajoneuvon käyttäytymisen muuttamiseen nähden. |
| --- | --- |

2.21

’Selektiivisellä jarrutuksella’ tarkoitetaan kompleksisen sähköisen hallintajärjestelmän toimintoa, jossa yksittäiset jarrut tulevat käyttöön automaattisesti ja ajoneuvon hidastuminen on toissijaista ajoneuvon käyttäytymisen muuttamiseen nähden.

| 2.22 | ’Jarrutussignaalilla’ tarkoitetaan logiikkasignaalia, joka ilmoittaa tämän säännön kohdassa 5.2.22 määritellystä jarrujen aktivoinnista. |
| --- | --- |

2.22

’Jarrutussignaalilla’ tarkoitetaan logiikkasignaalia, joka ilmoittaa tämän säännön kohdassa 5.2.22 määritellystä jarrujen aktivoinnista.

| 2.23 | ’Hätäjarrutussignaalilla’ tarkoitetaan logiikkasignaalia, joka ilmoittaa tämän säännön 5.2.23 määritellystä hätäjarrutuksesta. |
| --- | --- |

2.23

’Hätäjarrutussignaalilla’ tarkoitetaan logiikkasignaalia, joka ilmoittaa tämän säännön 5.2.23 määritellystä hätäjarrutuksesta.

| 2.24 | ’Ackermannin ohjauskulmalla’ tarkoitetaan kulmaa, jonka tangentti on akseliväli jaettuna kääntösäteellä erittäin alhaisella nopeudella. |
| --- | --- |

2.24

’Ackermannin ohjauskulmalla’ tarkoitetaan kulmaa, jonka tangentti on akseliväli jaettuna kääntösäteellä erittäin alhaisella nopeudella.

| 2.25 | ’Elektronisella ajonvakautusjärjestelmällä’ tai ’ESC-järjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jolla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  2.25.1 | Järjestelmä parantaa ajovakautta siten, että sillä voidaan automaattisesti hallita kunkin akselin (2) vasemman- ja oikeanpuoleisten yksittäisten pyörien jarrutusmomenttia ja saada näin aikaan korjaava suuntamomentti, joka perustuu ajoneuvon todellisen käyttäytymisen arviointiin verrattuna kuljettajan toiminnallaan määrittämään ajoneuvon käyttäytymiseen. |
| --- | --- | --- |

2.25

’Elektronisella ajonvakautusjärjestelmällä’ tai ’ESC-järjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jolla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

2.25.1

Järjestelmä parantaa ajovakautta siten, että sillä voidaan automaattisesti hallita kunkin akselin (2) vasemman- ja oikeanpuoleisten yksittäisten pyörien jarrutusmomenttia ja saada näin aikaan korjaava suuntamomentti, joka perustuu ajoneuvon todellisen käyttäytymisen arviointiin verrattuna kuljettajan toiminnallaan määrittämään ajoneuvon käyttäytymiseen.

| 2.25.2 | Järjestelmää ohjaa tietokone, joka käyttää suljettua algoritmia ajoneuvon yliohjautumisen ja aliohjautumisen rajoittamiseen arvioimalla ajoneuvon todellista käyttäytymistä verrattuna kuljettajan toiminnallaan määrittämään ajoneuvon käyttäytymiseen. |
| --- | --- |

2.25.2

Järjestelmää ohjaa tietokone, joka käyttää suljettua algoritmia ajoneuvon yliohjautumisen ja aliohjautumisen rajoittamiseen arvioimalla ajoneuvon todellista käyttäytymistä verrattuna kuljettajan toiminnallaan määrittämään ajoneuvon käyttäytymiseen.

| 2.25.3 | Järjestelmä pystyy määrittämään suoraan ajoneuvon kiertonopeuden ja arvioimaan sen sivuluisun tai sivuluisun derivaatan suhteessa aikaan. |
| --- | --- |

2.25.3

Järjestelmä pystyy määrittämään suoraan ajoneuvon kiertonopeuden ja arvioimaan sen sivuluisun tai sivuluisun derivaatan suhteessa aikaan.

| 2.25.4 | Järjestelmä pystyy seuraamaan kuljettajan ohjauspanosta. |
| --- | --- |

2.25.4

Järjestelmä pystyy seuraamaan kuljettajan ohjauspanosta.

| 2.25.5 | Järjestelmässä on algoritmi, joka määrittää tarpeen avustaa kuljettajaa ajoneuvon hallinnan säilyttämiseksi, ja keinot muuttaa käyttövoimaa tarvittaessa. |
| --- | --- |

2.25.5

Järjestelmässä on algoritmi, joka määrittää tarpeen avustaa kuljettajaa ajoneuvon hallinnan säilyttämiseksi, ja keinot muuttaa käyttövoimaa tarvittaessa.

| 2.26 | ’Sivuttaiskiihtyvyydellä’ tarkoitetaan kiihtyvyysvektorin komponenttia ajoneuvon kohdassa, joka on kohtisuorassa ajoneuvon x-akselia (pituusakseli) vastaan ja yhdensuuntainen tienpinnan kanssa. |
| --- | --- |

2.26

’Sivuttaiskiihtyvyydellä’ tarkoitetaan kiihtyvyysvektorin komponenttia ajoneuvon kohdassa, joka on kohtisuorassa ajoneuvon x-akselia (pituusakseli) vastaan ja yhdensuuntainen tienpinnan kanssa.

| 2.27 | ’Yliohjautumisella’ tarkoitetaan tilaa, jossa ajoneuvon kiertonopeus on suurempi kuin ajoneuvon kyseisellä nopeudella Ackermannin ohjauskulman tuloksena syntyvä kiertonopeus. |
| --- | --- |

2.27

’Yliohjautumisella’ tarkoitetaan tilaa, jossa ajoneuvon kiertonopeus on suurempi kuin ajoneuvon kyseisellä nopeudella Ackermannin ohjauskulman tuloksena syntyvä kiertonopeus.

| 2.28 | ’Sivuluisulla tai sivuluisukulmalla’ tarkoitetaan ajoneuvon painopisteen sivuttaissuuntaisen nopeuden ja pitkittäissuuntaisen nopeuden välisen suhteen arkustangenttia. |
| --- | --- |

2.28

’Sivuluisulla tai sivuluisukulmalla’ tarkoitetaan ajoneuvon painopisteen sivuttaissuuntaisen nopeuden ja pitkittäissuuntaisen nopeuden välisen suhteen arkustangenttia.

| 2.29 | ’Aliohjautumisella’ tarkoitetaan tilaa, jossa ajoneuvon kiertonopeus on pienempi kuin ajoneuvon kyseisellä nopeudella Ackermannin ohjauskulman tuloksena syntyvä kiertonopeus. |
| --- | --- |

2.29

’Aliohjautumisella’ tarkoitetaan tilaa, jossa ajoneuvon kiertonopeus on pienempi kuin ajoneuvon kyseisellä nopeudella Ackermannin ohjauskulman tuloksena syntyvä kiertonopeus.

| 2.30 | ’Kiertonopeudella’ tarkoitetaan ajoneuvon kulkusuunnan kulman muutossuhdetta mitattuna kiertoliikkeenä ajoneuvon painopisteen läpi kulkevan pystyakselin ympäri asteissa sekuntia kohti. |
| --- | --- |

2.30

’Kiertonopeudella’ tarkoitetaan ajoneuvon kulkusuunnan kulman muutossuhdetta mitattuna kiertoliikkeenä ajoneuvon painopisteen läpi kulkevan pystyakselin ympäri asteissa sekuntia kohti.

| 2.31 | ’Kitkakertoimen huippuarvolla’ tarkoitetaan renkaan ja tienpinnan välisen kitkan määrää vierivän renkaan enimmäishidastuvuuden perusteella. |
| --- | --- |

2.31

’Kitkakertoimen huippuarvolla’ tarkoitetaan renkaan ja tienpinnan välisen kitkan määrää vierivän renkaan enimmäishidastuvuuden perusteella.

| 2.32 | ’Yhteisellä alueella’ tarkoitetaan aluetta, jolla useampi kuin yksi varoitusvalo, varoitusmerkki, tunniste tai muu viesti näkyy, ei kuitenkaan samanaikaisesti. |
| --- | --- |

2.32

’Yhteisellä alueella’ tarkoitetaan aluetta, jolla useampi kuin yksi varoitusvalo, varoitusmerkki, tunniste tai muu viesti näkyy, ei kuitenkaan samanaikaisesti.

| 2.33 | ’Staattisella vakaustekijällä’ tarkoitetaan ajoneuvon puolta rengasväliä jaettuna ajoneuvon painopisteen korkeudella, mikä voidaan ilmaista myös yhtälöllä SSF = T/2H, jossa: T = rengasväli (niiden ajoneuvojen osalta, joilla on enemmän kuin yksi rengasväli, käytetään rengasvälien keskiarvoa; paripyöräakselien osalta rengasvälin laskennassa käytetään ulompia renkaita) ja H = ajoneuvon painopisteen korkeus. |
| --- | --- |

2.33

’Staattisella vakaustekijällä’ tarkoitetaan ajoneuvon puolta rengasväliä jaettuna ajoneuvon painopisteen korkeudella, mikä voidaan ilmaista myös yhtälöllä SSF = T/2H, jossa: T = rengasväli (niiden ajoneuvojen osalta, joilla on enemmän kuin yksi rengasväli, käytetään rengasvälien keskiarvoa; paripyöräakselien osalta rengasvälin laskennassa käytetään ulompia renkaita) ja H = ajoneuvon painopisteen korkeus.

| 2.34 | ’Hätäjarrutehostimella’ tarkoitetaan jarrujärjestelmän toiminnetta, joka päättelee hätäjarrutustilanteen kuljettajan jarrupainallusten perusteella ja joka tällaisissa olosuhteissa






  a) | auttaa kuljettajaa saavuttamaan enimmäisjarrutussuhteen tai |
| --- | --- | --- |

2.34

’Hätäjarrutehostimella’ tarkoitetaan jarrujärjestelmän toiminnetta, joka päättelee hätäjarrutustilanteen kuljettajan jarrupainallusten perusteella ja joka tällaisissa olosuhteissa

a)

auttaa kuljettajaa saavuttamaan enimmäisjarrutussuhteen tai

| b) | aiheuttaa lukkiutumattoman jarrujärjestelmän täyden toiminnan. |
| --- | --- |

b)

aiheuttaa lukkiutumattoman jarrujärjestelmän täyden toiminnan.

| 2.34.1 | ’Luokan A hätäjarrutehostimella’ tarkoitetaan järjestelmää, joka havaitsee hätäjarrutustilanteen pääasiassa (3) kuljettajan jarrupolkimeen kohdistaman voiman perusteella. |
| --- | --- |

2.34.1

’Luokan A hätäjarrutehostimella’ tarkoitetaan järjestelmää, joka havaitsee hätäjarrutustilanteen pääasiassa (3) kuljettajan jarrupolkimeen kohdistaman voiman perusteella.

| 2.34.2 | ’Luokan B hätäjarrutehostimella’ tarkoitetaan järjestelmää, joka havaitsee hätäjarrutustilanteen pääasiassa (3) kuljettajan jarrupolkimeen kohdistaman nopeuden perusteella. |
| --- | --- |

2.34.2

’Luokan B hätäjarrutehostimella’ tarkoitetaan järjestelmää, joka havaitsee hätäjarrutustilanteen pääasiassa (3) kuljettajan jarrupolkimeen kohdistaman nopeuden perusteella.

| 2.35 | ’Tunnistekoodilla’ tarkoitetaan koodia, joka yksilöi jarrulevyt tai jarrurummut, joilla on tämän säännön mukainen jarrujärjestelmän hyväksyntä. Se sisältää ainakin valmistajan kauppanimen tai tavaramerkin sekä tunnistenumeron. |
| --- | --- |

2.35

’Tunnistekoodilla’ tarkoitetaan koodia, joka yksilöi jarrulevyt tai jarrurummut, joilla on tämän säännön mukainen jarrujärjestelmän hyväksyntä. Se sisältää ainakin valmistajan kauppanimen tai tavaramerkin sekä tunnistenumeron.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1 | Hakemuksen ajoneuvotyypin hyväksymiseksi jarruttamisen osalta tekee ajoneuvon valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuutettu edustaja. |
| --- | --- |

3.1

Hakemuksen ajoneuvotyypin hyväksymiseksi jarruttamisen osalta tekee ajoneuvon valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuutettu edustaja.

| 3.2 | Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:






  3.2.1 | kuvaus ajoneuvotyypistä kohdassa 2.2 mainittujen ominaisuuksien osalta; ajoneuvotyypin ilmaisevat numerot ja/tai merkit sekä moottorin tyyppi on ilmoitettava; |
| --- | --- | --- |

3.2

Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

3.2.1

kuvaus ajoneuvotyypistä kohdassa 2.2 mainittujen ominaisuuksien osalta; ajoneuvotyypin ilmaisevat numerot ja/tai merkit sekä moottorin tyyppi on ilmoitettava;

| 3.2.2 | luettelo asianmukaisesti nimetyistä komponenteista, jotka muodostavat jarrulaitteiston; |
| --- | --- |

3.2.2

luettelo asianmukaisesti nimetyistä komponenteista, jotka muodostavat jarrulaitteiston;

| 3.2.3 | kaavio kootusta jarrulaitteistosta ja merkintä sen komponenttien sijainnista ajoneuvossa; |
| --- | --- |

3.2.3

kaavio kootusta jarrulaitteistosta ja merkintä sen komponenttien sijainnista ajoneuvossa;

| 3.2.4 | yksityiskohtaiset kuvat kaikista komponenteista, jotta ne voidaan paikantaa ja tunnistaa helposti. |
| --- | --- |

3.2.4

yksityiskohtaiset kuvat kaikista komponenteista, jotta ne voidaan paikantaa ja tunnistaa helposti.

| 3.3 | Hyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttäväksi esitettävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo. |
| --- | --- |

3.3

Hyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttäväksi esitettävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo.

4.   HYVÄKSYNTÄ

| 4.1 | Jos tämän säännön nojalla hyväksyttäväksi jätetty ajoneuvotyyppi täyttää kohtien 5 ja 6 vaatimukset, ajoneuvotyyppi on hyväksyttävä. |
| --- | --- |

4.1

Jos tämän säännön nojalla hyväksyttäväksi jätetty ajoneuvotyyppi täyttää kohtien 5 ja 6 vaatimukset, ajoneuvotyyppi on hyväksyttävä.

| 4.2 | Kaikille hyväksytyille ajoneuvotyypeille annetaan hyväksyntänumero, jonka kaksi ensimmäistä lukua ilmaisevat muutossarjaa, jolla on tehty sääntöön hyväksyntähetkenä kaikkein viimeisimmät suuret tekniset muutokset. Kyseinen sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, joka on varustettu erityyppisellä jarrulaitteella, eikä toiselle ajoneuvotyypille. |
| --- | --- |

4.2

Kaikille hyväksytyille ajoneuvotyypeille annetaan hyväksyntänumero, jonka kaksi ensimmäistä lukua ilmaisevat muutossarjaa, jolla on tehty sääntöön hyväksyntähetkenä kaikkein viimeisimmät suuret tekniset muutokset. Kyseinen sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, joka on varustettu erityyppisellä jarrulaitteella, eikä toiselle ajoneuvotyypille.

| 4.3 | Ilmoitus tämän säännön nojalla annetusta hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä on toimitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteen 1 mukaisella lomakkeella ja esittämällä yhteenveto kohdissa 3.2.1–3.2.4 tarkoitettujen asiakirjojen sisältämistä tiedoista. Hakijan hyväksyntää varten toimittamien piirrosten on oltava enintään A4-kokoiset (210 × 297 mm) taikka tähän kokoon taitetut ja mittakaavaltaan sopivat. |
| --- | --- |

4.3

Ilmoitus tämän säännön nojalla annetusta hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä on toimitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteen 1 mukaisella lomakkeella ja esittämällä yhteenveto kohdissa 3.2.1–3.2.4 tarkoitettujen asiakirjojen sisältämistä tiedoista. Hakijan hyväksyntää varten toimittamien piirrosten on oltava enintään A4-kokoiset (210 × 297 mm) taikka tähän kokoon taitetut ja mittakaavaltaan sopivat.

| 4.4 | Kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi ja hyväksyntälomakkeessa eriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat seuraavat:






  4.4.1 | Kirjain E ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4) ympyrän sisällä, sekä |
| --- | --- | --- |

4.4

Kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi ja hyväksyntälomakkeessa eriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat seuraavat:

4.4.1

Kirjain E ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4) ympyrän sisällä, sekä

| 4.4.2 | kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.4.2

kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero.

| 4.4.3 | Jos kyseessä on tämän säännön liitteessä 9 olevat elektronista ajonvakautusjärjestelmää ja hätäjarrutehostinta koskevat vaatimukset täyttävä ajoneuvo, välittömästi kohdassa 4.4.2 mainitun R-kirjaimen oikealle puolelle lisätään kirjaimet ”ESC”. |
| --- | --- |

4.4.3

Jos kyseessä on tämän säännön liitteessä 9 olevat elektronista ajonvakautusjärjestelmää ja hätäjarrutehostinta koskevat vaatimukset täyttävä ajoneuvo, välittömästi kohdassa 4.4.2 mainitun R-kirjaimen oikealle puolelle lisätään kirjaimet ”ESC”.

| 4.4.4 | Jos kyseessä on säännön nro 13 liitteessä 21 olevat ajoneuvon vakautustoiminnetta ja tämän säännön liitteessä 9 olevat hätäjarrutehostinta koskevat vaatimukset täyttävä ajoneuvo, välittömästi kohdassa 4.4.2 mainitun R-kirjaimen oikealle puolelle lisätään kirjaimet ”VSF”. |
| --- | --- |

4.4.4

Jos kyseessä on säännön nro 13 liitteessä 21 olevat ajoneuvon vakautustoiminnetta ja tämän säännön liitteessä 9 olevat hätäjarrutehostinta koskevat vaatimukset täyttävä ajoneuvo, välittömästi kohdassa 4.4.2 mainitun R-kirjaimen oikealle puolelle lisätään kirjaimet ”VSF”.

| 4.5 | Kohdassa 4.4.1 määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella. Tällaisessa tapauksessa kaikkien niiden sääntöjen numerot, hyväksyntänumerot ja lisätunnukset, joiden nojalla hyväksyntä on myönnetty hyväksynnän tämän säännön nojalla myöntäneessä maassa, on merkittävä pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määritellyn tunnuksen oikealle puolelle. |
| --- | --- |

4.5

Kohdassa 4.4.1 määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella. Tällaisessa tapauksessa kaikkien niiden sääntöjen numerot, hyväksyntänumerot ja lisätunnukset, joiden nojalla hyväksyntä on myönnetty hyväksynnän tämän säännön nojalla myöntäneessä maassa, on merkittävä pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määritellyn tunnuksen oikealle puolelle.

| 4.6 | Hyväksyntämerkin on oltava helposti luettava ja pysyvä. |
| --- | --- |

4.6

Hyväksyntämerkin on oltava helposti luettava ja pysyvä.

| 4.7 | Hyväksyntämerkki on sijoitettava ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä. |
| --- | --- |

4.7

Hyväksyntämerkki on sijoitettava ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

| 4.8 | Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä. |
| --- | --- |

4.8

Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5.   VAATIMUKSET

5.1   Yleistä

5.1.1   Jarrulaitteisto

5.1.1.1   Jarrulaitteisto on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että ajoneuvo siihen mahdollisesti tavanomaisessa käytössä kohdistuvasta tärinästä huolimatta täyttää tavanomaisessa käytössä tämän säännön vaatimukset.

5.1.1.2   Jarrulaitteisto on erityisesti suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että se kestää syöpymistä ja vanhenemista aiheuttavia olosuhteita.

5.1.1.3   Jarrupäällysteissä ei saa olla asbestia.

5.1.1.4   Magneetti- tai sähkökentät eivät saa vaikuttaa haitallisesti jarrulaitteiston tehoon. (Tämä ehto täyttyy, jos säännön nro 10, muutossarja 02, vaatimuksia noudatetaan).

5.1.1.5   Viasta ilmoittava signaali saa keskeyttää hetkellisesti (< 10 ms) ohjauksen välityksen signaalin, kunhan jarrutusteho ei tämän vuoksi alene.

5.1.2   Jarrulaitteiston toiminnot

Tämän säännön kohdassa 2.3 määritellyn jarrulaitteiston on täytettävä seuraavat edellytykset:

5.1.2.1   Käyttöjarrujärjestelmä

Käyttöjarrujärjestelmän avulla kuljettajan on pystyttävä hallitsemaan ajoneuvon liikettä ja pysäyttämään ajoneuvo turvallisesti, nopeasti ja tehokkaasti millä tahansa ajoneuvon kuormituksella ja nopeudella ja ylä- tai alamäen kaltevuudesta riippumatta. Jarrutuksen voimakkuutta on pystyttävä säätelemään. Kuljettajan on pystyttävä jarruttamaan istuimeltaan irrottamatta käsiään ohjauslaitteesta.

5.1.2.2   Varajarrujärjestelmä

Varajarrujärjestelmän avulla ajoneuvo on voitava pysäyttää kohtuullisella jarrutusmatkalla siinä tapauksessa, ettei käyttöjarrujärjestelmä ole toimintakunnossa. Jarrutuksen voimakkuutta on pystyttävä säätelemään. Kuljettajan on pystyttävä jarruttamaan istuimeltaan irrottamatta käsiään ohjauslaitteesta. Näitä vaatimuksia sovellettaessa oletetaan, ettei käyttöjarrulaitteistoon voi ilmaantua samanaikaisesti kuin yksi vika.

5.1.2.3   Seisontajarrujärjestelmä

Seisontajarrujärjestelmällä on pystyttävä pitämään ajoneuvo paikallaan ylä- ja alamäessä myös kuljettajan poissa ollessa, jolloin täysin mekaaninen laite pitää liikkuvat osat paikoilleen lukittuina. Kuljettajan on pystyttävä käyttämään tätä järjestelmää istuimeltaan.

5.1.3   Liitteessä 8 vahvistettuja vaatimuksia sovelletaan kaikkien sellaisten kompleksisten elektronisten ajoneuvonhallintajärjestelmien turvallisuuteen, jotka toteuttavat jarrutoiminteen ohjauksen välityksen tai muodostavat osan siitä. Tämä koskee myös järjestelmiä, jotka käyttävät jarrujärjestelmää tai jarrujärjestelmiä automaattiseen jarrutukseen tai selektiiviseen jarrutukseen.

Sellaisiin järjestelmiin tai toimintoihin, jotka hyödyntävät jarrujärjestelmää jonkin korkeamman tason tavoitteen saavuttamiseksi, sovelletaan liitettä 8 vain siinä määrin kuin ko. järjestelmät vaikuttavat suoraan jarrujärjestelmään. Tällaiset järjestelmät eivät saa olla kytkettyinä irti jarrujärjestelmän tyyppihyväksyntätestauksen aikana.

5.1.4   Jarrulaitteitten teknistä määräaikaistarkastusta koskevat vaatimukset

5.1.4.1   Käyttöjarrun kuluvien komponenttien, kuten kitkapintojen, rumpujen ja levyjen, kulumista on pystyttävä seuraamaan (rumpujen ja levyjen kulumista ei välttämättä tarkasteta teknisten määräaikaistarkastusten yhteydessä). Menettely on määritelty tämän säännön kohdassa 5.2.11.2.

5.1.4.2   Jarrutusta säätelevien kompleksisten elektronisten järjestelmien asianmukainen toimintatila on pystyttävä tarkastamaan yksinkertaisella tavalla. Mahdollisesti tarvittavat erityistiedot on saatettava vapaasti saataville.

5.1.4.2.1   Kun toimintatila osoitetaan kuljettajalle tässä säännössä määriteltyjen varoitussignaalien avulla, teknisessä määräaikaistarkastuksessa on voitava varmistaa oikea toimintatila tarkastamalla varoitukset visuaalisesti, kun virta kytketään päälle.

5.1.4.2.2   Tyyppihyväksynnän yhteydessä on esiteltävä luottamuksellisena pidettävä menettely, jolla valmistajan valitseman tarkastusvälineen (esim. varoitussignaalin) toiminta suojataan yksinkertaiselta luvattomalta muuttamiselta. Suojavaatimus täyttyy myös silloin, kun asianmukaisen toimintatilan tarkastamiseen on käytössä varamenettely.

5.1.4.3   Suurimmat jarrutusvoimat on voitava saavuttaa muuttumattomissa olosuhteissa jarrudynamometrillä.

5.2   Jarrujärjestelmien ominaisuudet

5.2.1   Ajoneuvossa olevan jarrujärjestelmän on täytettävä käyttöjarru-, varajarru- ja seisontajarrulaitteistoa koskevat vaatimukset.

5.2.2   Käyttö-, vara- ja seisontajarrulaitteistosta koostuvalla jarrulaitejärjestelmällä voi olla yhteisiä komponentteja, kunhan ne täyttävät seuraavat edellytykset:

| 5.2.2.1 | Järjestelmissä on oltava ainakin kaksi hallintalaitetta, jotka ovat toisistaan riippumattomia ja helposti kuljettajan ulottuvilla hänen tavanomaisesta ajoasennostaan. Kaikki jarrun hallintalaitteet on suunniteltava siten, että ne palaavat täysin kytkemättömään asentoon, kun hallintalaite vapautetaan. Tätä vaatimusta ei sovelleta seisontajarrun hallintalaitteeseen, kun se on mekaanisesti lukittu käyttöasentoon. |
| --- | --- |

5.2.2.1

Järjestelmissä on oltava ainakin kaksi hallintalaitetta, jotka ovat toisistaan riippumattomia ja helposti kuljettajan ulottuvilla hänen tavanomaisesta ajoasennostaan. Kaikki jarrun hallintalaitteet on suunniteltava siten, että ne palaavat täysin kytkemättömään asentoon, kun hallintalaite vapautetaan. Tätä vaatimusta ei sovelleta seisontajarrun hallintalaitteeseen, kun se on mekaanisesti lukittu käyttöasentoon.

| 5.2.2.2 | Käyttöjarrujärjestelmällä ja seisontajarrujärjestelmällä on oltava erilliset, toisistaan riippumattomat hallintalaitteet. |
| --- | --- |

5.2.2.2

Käyttöjarrujärjestelmällä ja seisontajarrujärjestelmällä on oltava erilliset, toisistaan riippumattomat hallintalaitteet.

| 5.2.2.3 | Käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteen ja voimansiirtojärjestelmien eri komponenttien välisen yhteyden teho ei saa pienentyä tietyn käyttöajan jälkeen. |
| --- | --- |

5.2.2.3

Käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteen ja voimansiirtojärjestelmien eri komponenttien välisen yhteyden teho ei saa pienentyä tietyn käyttöajan jälkeen.

| 5.2.2.4 | Seisontajarrujärjestelmän on oltava sellainen, että sitä voidaan käyttää ajoneuvon ollessa liikkeessä. Tämä vaatimus täyttyy, jos ajoneuvon käyttöjarrujärjestelmää voidaan käyttää varahallintalaitteen avulla ainakin osittain. |
| --- | --- |

5.2.2.4

Seisontajarrujärjestelmän on oltava sellainen, että sitä voidaan käyttää ajoneuvon ollessa liikkeessä. Tämä vaatimus täyttyy, jos ajoneuvon käyttöjarrujärjestelmää voidaan käyttää varahallintalaitteen avulla ainakin osittain.

| 5.2.2.5 | Rajoittamatta tämän säännön kohdan 5.1.2.3 vaatimuksia, käyttöjarrujärjestelmä ja seisontajarrujärjestelmä voivat käyttää yhteisiä voimansiirron komponentteja edellyttäen, että voimansiirtojen jonkin osan toimintahäiriön sattuessa varajarrulaitteistoa koskevat vaatimukset edelleen täyttyvät. |
| --- | --- |

5.2.2.5

Rajoittamatta tämän säännön kohdan 5.1.2.3 vaatimuksia, käyttöjarrujärjestelmä ja seisontajarrujärjestelmä voivat käyttää yhteisiä voimansiirron komponentteja edellyttäen, että voimansiirtojen jonkin osan toimintahäiriön sattuessa varajarrulaitteistoa koskevat vaatimukset edelleen täyttyvät.

| 5.2.2.6 | Jos muu kuin jarruihin kuuluva komponentti (sellaisena kuin jarru määritellään kohdassa 2.6) tai muut kuin kohdassa 5.2.2.10 tarkoitetut komponentit vahingoittuvat tai käyttöjarrujärjestelmä ei jostakin muusta syystä toimi (toimintahäiriö, jarrutukseen tarvittavan energian loppuminen osittain tai kokonaan), ajoneuvo on pystyttävä pysäyttämään käyttöjarrujärjestelmän vielä toimintakunnossa olevan osan avulla varajarrulaitteiston toiminnalta vaadittavien edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2.2.6

Jos muu kuin jarruihin kuuluva komponentti (sellaisena kuin jarru määritellään kohdassa 2.6) tai muut kuin kohdassa 5.2.2.10 tarkoitetut komponentit vahingoittuvat tai käyttöjarrujärjestelmä ei jostakin muusta syystä toimi (toimintahäiriö, jarrutukseen tarvittavan energian loppuminen osittain tai kokonaan), ajoneuvo on pystyttävä pysäyttämään käyttöjarrujärjestelmän vielä toimintakunnossa olevan osan avulla varajarrulaitteiston toiminnalta vaadittavien edellytysten mukaisesti.

| 5.2.2.7 | Jos käyttöjarrulaitteiston käyttämiseen tarvittava energia saadaan kuljettajan lihasvoiman lisäksi yhdestä tai useammasta avustavasta energiavarastosta ja avustavaan energiavarastoon tulee vika, varajarrua on pystyttävä käyttämään kuljettajan lihasvoimalla ja vielä mahdollisesti toimintakunnossa olevista energiavarastoista tuotetulla energialla siten, ettei käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteeseen vaikuttava voima ylitä suurinta sallittua arvoa. |
| --- | --- |

5.2.2.7

Jos käyttöjarrulaitteiston käyttämiseen tarvittava energia saadaan kuljettajan lihasvoiman lisäksi yhdestä tai useammasta avustavasta energiavarastosta ja avustavaan energiavarastoon tulee vika, varajarrua on pystyttävä käyttämään kuljettajan lihasvoimalla ja vielä mahdollisesti toimintakunnossa olevista energiavarastoista tuotetulla energialla siten, ettei käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteeseen vaikuttava voima ylitä suurinta sallittua arvoa.

| 5.2.2.8 | Jos käyttöjarrun ja voimansiirron vaatima voima saadaan yksinomaan kuljettajan hallitsemasta energiavarastosta, käytössä on oltava vähintään kaksi täysin toisistaan riippumatonta energiavarastoa, joilla kummallakin on oma riippumaton voimansiirto. Molempien on vaikutettava kahden tai useamman pyörän jarruun. Pyörät on valittava siten, että varajarrun toiminnalle asetetut vaatimukset täyttyvät ajoneuvon liikevakauden huonontumatta jarrutuksen aikana. Lisäksi energiavarasto on varustettava kohdan 5.2.14 mukaisella varoituslaitteella. |
| --- | --- |

5.2.2.8

Jos käyttöjarrun ja voimansiirron vaatima voima saadaan yksinomaan kuljettajan hallitsemasta energiavarastosta, käytössä on oltava vähintään kaksi täysin toisistaan riippumatonta energiavarastoa, joilla kummallakin on oma riippumaton voimansiirto. Molempien on vaikutettava kahden tai useamman pyörän jarruun. Pyörät on valittava siten, että varajarrun toiminnalle asetetut vaatimukset täyttyvät ajoneuvon liikevakauden huonontumatta jarrutuksen aikana. Lisäksi energiavarasto on varustettava kohdan 5.2.14 mukaisella varoituslaitteella.

| 5.2.2.9 | Jos käyttöjarrun ja voimansiirron vaatima voima saadaan yksinomaan energiavarastosta, yhden energiavaraston katsotaan riittävän voimansiirtoon edellyttäen, että vaaditun varajarrulaitteiston käyttämiseen tarvittava energia saadaan kuljettajan käyttöjarrulaitteeseen kohdistamasta lihasvoimasta ja että kohdan 5.2.5 vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

5.2.2.9

Jos käyttöjarrun ja voimansiirron vaatima voima saadaan yksinomaan energiavarastosta, yhden energiavaraston katsotaan riittävän voimansiirtoon edellyttäen, että vaaditun varajarrulaitteiston käyttämiseen tarvittava energia saadaan kuljettajan käyttöjarrulaitteeseen kohdistamasta lihasvoimasta ja että kohdan 5.2.5 vaatimukset täyttyvät.

| 5.2.2.10 | Tiettyjen komponenttien, kuten polkimen ja sen laakerin, pääsylinterin ja sen männän tai mäntien, käyttöjarruventtiilin, jarrupolkimen ja pääsylinterin tai käyttöjarruventtiilin välisten liittimien, jarrusylinterien ja niiden mäntien sekä jarruvipujen ja jarrukenkien levitysmekanismien oletetaan pysyvän vahingoittumattomina, jos ne ovat tarkoituksenmukaisesti mitoitetut ja helposti huollettavissa ja niissä on vähintään samanveroiset turvallisuusominaisuudet kuin mitä muille ajoneuvon välttämättömille komponenteille (kuten ohjauslaitteen vivustolle) on vahvistettu. Jos vika missä tahansa näistä komponenteista tekisi mahdottomaksi saavuttaa vähintään varajarrulle vahvistetun jarrutustehon, on tämä komponentti tehtävä metallista tai materiaalista, jolla on vastaavat ominaisuudet, eikä se saa muuttaa merkittävästi muotoaan jarrujärjestelmien tavanomaisessa käytössä. |
| --- | --- |

5.2.2.10

Tiettyjen komponenttien, kuten polkimen ja sen laakerin, pääsylinterin ja sen männän tai mäntien, käyttöjarruventtiilin, jarrupolkimen ja pääsylinterin tai käyttöjarruventtiilin välisten liittimien, jarrusylinterien ja niiden mäntien sekä jarruvipujen ja jarrukenkien levitysmekanismien oletetaan pysyvän vahingoittumattomina, jos ne ovat tarkoituksenmukaisesti mitoitetut ja helposti huollettavissa ja niissä on vähintään samanveroiset turvallisuusominaisuudet kuin mitä muille ajoneuvon välttämättömille komponenteille (kuten ohjauslaitteen vivustolle) on vahvistettu. Jos vika missä tahansa näistä komponenteista tekisi mahdottomaksi saavuttaa vähintään varajarrulle vahvistetun jarrutustehon, on tämä komponentti tehtävä metallista tai materiaalista, jolla on vastaavat ominaisuudet, eikä se saa muuttaa merkittävästi muotoaan jarrujärjestelmien tavanomaisessa käytössä.

5.2.3   Hydraulisen voimansiirtojärjestelmän osan vioittuminen ilmaistaan kuljettajalle laitteella, jossa on punainen varoitusvalo, joka syttyy, kun pääsylinterin ulostulosta mitattu toimintakuntoisen ja vioittuneen jarrujärjestelmän välinen paine-ero on enintään 15,5 baaria tai ennen tätä ja joka pysyy sytytettynä niin kauan kuin vika on olemassa ja virtalukko (käynnistyskytkin) on asennossa ”päällä” (ON). Voidaan kuitenkin hyväksyä myös laite, jossa on punainen merkkivalo, joka syttyy väliaineen määrän laskiessa laitteen säiliössä valmistajan määrittelemän tason alapuolelle. Varoitusvalon on oltava nähtävissä myös päivänvalossa, ja lampun kunnon on oltava kuljettajan helposti tarkastettavissa istuimeltaan. Laitteen komponentin vioittuminen ei saa johtaa kyseessä olevan jarrujärjestelmän kaiken tehon häviämiseen. Myös seisontajarrun käyttö on ilmaistava kuljettajalle. Tähän tarkoitukseen voidaan käyttää samaa merkkivaloa.

5.2.4   Jos käytetään muuta energianlähdettä kuin kuljettajan lihasvoimaa, tarvitaan ainoastaan yksi tällainen energianlähde (hydraulinen pumppu, paineilmakompressori jne.), mutta tavan, jolla tämän energianlähteen muodostavaa laitetta käytetään, on oltava mahdollisimman turvallinen.

5.2.4.1   Vian ilmetessä mihin tahansa ajoneuvon jarrujärjestelmän voimansiirron osaan tehonsyötön on jatkuttava, jos tämä on tarpeen ajoneuvon pysäyttämiseksi varajarrulle vahvistetulla teholla. Tämä vaatimus on täytettävä joko sellaisten laitteiden avulla, joita voidaan käyttää helposti, kun ajoneuvo on paikallaan, tai automaattisella laitteella.

5.2.4.2   Lisäksi piirissä kyseisen laitteen jälkeen sijoitettujen varastointilaitteiden tilavuuden on oltava sellainen, että vian ilmetessä energiansyötössä ajoneuvo voidaan vielä pysäyttää tämän säännön liitteen 4 kohdassa 1.2 tarkoitetuissa olosuhteissa viidennellä jarrutuskerralla varajarrulle vahvistetulla teholla neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen.

5.2.4.3   Varastoidulla energialla toimivien hydraulisten jarrulaitteiden osalta nämä vaatimukset katsotaan kuitenkin täytetyiksi, jos tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.3 kohdan vaatimukset täyttyvät.

5.2.5   Kohtien 5.2.2, 5.2.3 ja 5.2.4 vaatimukset on täytettävä käyttämättä sellaista automaattista laitetta, jonka tehottomuus voisi jäädä huomaamatta sen vuoksi, että tavallisesti lepoasennossa olevat osat kytkeytyvät toimintaan ainoastaan jarrujärjestelmässä ilmenevän vian vuoksi.

5.2.6   Käyttöjarrun on vaikutettava ajoneuvon kaikkiin pyöriin ja jarrutusvoiman on jakauduttava tasaisesti akseleille.

5.2.7   Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen muista jarrutuslähteistä peräisin oleva jarrutuksen tuloteho voidaan tahdistaa sopivasti niin, että ainoastaan sähköinen hyötyjarrujärjestelmä toimii, edellyttäen että seuraavat vaatimukset täyttyvät:

| 5.2.7.1 | Sähköisen hyötyjarrujärjestelmän (esim. ajovoima-akkujen sähkölatauksen tilan muutoksista johtuva) vääntömomentin ominaisvaihtelu kompensoituu automaattisesti tahdistussuhteen vastaavilla muutoksilla, kunhan vaatimukset (5), jotka esitetään tämän säännön | liitteen 3 kohdassa 1.3.2 tai |
| --- | --- | --- |

5.2.7.1

Sähköisen hyötyjarrujärjestelmän (esim. ajovoima-akkujen sähkölatauksen tilan muutoksista johtuva) vääntömomentin ominaisvaihtelu kompensoituu automaattisesti tahdistussuhteen vastaavilla muutoksilla, kunhan vaatimukset (5), jotka esitetään tämän säännön

liitteen 3 kohdassa 1.3.2 tai

| | liitteen 6 kohdassa 5.3 täyttyvät (myös kun sähkömoottori on kytkettynä). |
| --- | --- |

liitteen 6 kohdassa 5.3 täyttyvät (myös kun sähkömoottori on kytkettynä).

| 5.2.7.2 | Tarvittaessa jarrutuksen on kohdistuttava automaattisesti ajoneuvon kaikkiin pyöriin sen varmistamiseksi, että jarrutussuhde (3) on oikeassa suhteessa kuljettajan jarrutuskäskyyn, kun otetaan huomioon renkaan pito tiellä. |
| --- | --- |

5.2.7.2

Tarvittaessa jarrutuksen on kohdistuttava automaattisesti ajoneuvon kaikkiin pyöriin sen varmistamiseksi, että jarrutussuhde (3) on oikeassa suhteessa kuljettajan jarrutuskäskyyn, kun otetaan huomioon renkaan pito tiellä.

5.2.8   Käyttöjarrujärjestelmän vaikutuksen on jakauduttava samassa akselissa oleville pyörille symmetrisesti suhteessa ajoneuvon pitkittäissuuntaiseen keskitasoon.

Kompensaatio ja lukkiutumiseneston kaltaiset toiminnot, jotka voivat aiheuttaa poikkeamia symmetrisestä jakautumisesta, on ilmoitettava.

5.2.8.1   Kun sähköinen ohjauksen välitys kompensoi jarrujärjestelmässä esiintyvän vian tai sen tehon laskemisen, tästä on ilmoitettava kuljettajalle kohdan 5.2.21.1.2 mukaisella keltaisella varoitussignaalilla. Tämä vaatimus koskee kaikkia kuormausolosuhteita, kun kompensaatio ylittää seuraavat raja-arvot:

| 5.2.8.1.1 | akselin vastakkaisten pyörien jarrupaineiden välinen ero:






  a) | 25 prosenttia suuremmasta arvosta, kun ajoneuvon hidastuvuus on ≥ 2 m/s2, |
| --- | --- | --- |

5.2.8.1.1

akselin vastakkaisten pyörien jarrupaineiden välinen ero:

a)

25 prosenttia suuremmasta arvosta, kun ajoneuvon hidastuvuus on ≥ 2 m/s2,

| b) | arvo, joka vastaa 25:tä prosenttia hidastuvuudella 2 m/s2, kun hidastuvuus on alle tämän arvon. |
| --- | --- |

b)

arvo, joka vastaa 25:tä prosenttia hidastuvuudella 2 m/s2, kun hidastuvuus on alle tämän arvon.

| 5.2.8.1.2 | yksittäisen akselin kompensaatioarvo:






  a) | > 50 prosenttia nimellisarvosta, kun ajoneuvon hidastuvuus on ≥ 2 m/s2, |
| --- | --- | --- |

5.2.8.1.2

yksittäisen akselin kompensaatioarvo:

a)

> 50 prosenttia nimellisarvosta, kun ajoneuvon hidastuvuus on ≥ 2 m/s2,

| b) | arvo, joka vastaa 50:tä prosenttia nimellisarvosta hidastuvuudella 2 m/s2, kun hidastuvuus on alle tämän arvon. |
| --- | --- |

b)

arvo, joka vastaa 50:tä prosenttia nimellisarvosta hidastuvuudella 2 m/s2, kun hidastuvuus on alle tämän arvon.

5.2.8.2   Edellä määritetty kompensaatio on sallittu ainoastaan silloin, kun jarru kytketään päälle ensimmäistä kertaa ajoneuvon nopeuden ollessa yli 10 km/h.

5.2.9   Sähköisen ohjauksen välityksen vika ei saa aiheuttaa kuljettajan aikeiden vastaista jarrutusta.

5.2.10   Käyttö-, vara- ja seisontajarrun on vaikutettava kitkapintoihin, jotka on yhdistetty pyöriin riittävän kestävillä komponenteilla.

Kun jonkin akselin tai joidenkin akselien jarrutusmomentti saadaan aikaan sekä kitkajarrujärjestelmällä että luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä, jälkimmäinen jarrutuslähde voidaan kytkeä pois päältä edellyttäen, että kitkajarrulähde on edelleen pysyvästi kytkettynä ja pystyy toteuttamaan kohdassa 5.2.7.1 tarkoitetun kompensaation.

Lyhyiden irtikytkeytymisten tapauksessa epätäydellinen kompensaatio voidaan kuitenkin hyväksyä, mutta kompensaation on saavutettava yhdessä sekunnissa vähintään 75 prosenttia lopullisesta arvostaan.

Pysyvästi kytketyllä kitkajarrulähteellä on kuitenkin joka tapauksessa varmistettava, että käyttö- ja varajarrun teho pysyy vaatimusten mukaisena.

Seisontajarrun osalta jarrutuspintojen irtikytkeytyminen on sallittua, jos se on yksinomaan kuljettajan hallittavissa istuimeltaan sellaisen järjestelmän avulla, joka ei voi kytkeytyä päälle vuodon takia.

5.2.11   Jarrujen kitkapinnan kuluminen on voitava helposti kompensoida joko käsikäyttöisen tai automaattisen säätölaitteen avulla. Lisäksi voimansiirron ja jarrujen hallintalaitteilla ja komponenteilla on oltava sellainen liikevara ja tarpeen vaatiessa sopivat keinot tehon kompensoimiseen siten, että jarrujen kuumentuessa tai jarrupäällysteiden kuluessa tiettyyn pisteeseen saakka tehokas jarrutus on varmistettu ilman välitöntä tarvetta jarrujen säätöön.

5.2.11.1   Käyttöjarrujen kulumisen säädön on tapahduttava automaattisesti. Automaattisella kulumissäätölaitteella on voitava varmistaa tehokas jarrutus jarrujen kuumentumista seuraavan jäähtymisen jälkeen. Ajoneuvolla on pystyttävä ajamaan normaalisti liitteen 3 kohdan 1.5 mukaisen testin jälkeen (tyyppi I -testi).

5.2.11.2   Käyttöjarrun kitkakomponenttien kulumisen tarkastaminen

5.2.11.2.1   Käyttöjarrun päällysteiden kuluminen on voitava tarkastaa helposti ajoneuvon ulko- tai alapuolelta niin, ettei renkaita tarvitse irrottaa; ajoneuvo on esimerkiksi varustettava sopivilla tarkastusaukoilla. Tarkastaminen voi tapahtua käyttämällä ajoneuvon mukana yleensä toimitettavia työkaluja tai tarkastusvälineitä.

Vaihtoehtoisesti hyväksytään järjestelmä, jossa on kutakin pyörää kohti tunnistin (paripyörät luetaan yhdeksi pyöräksi), joka ilmoittaa kuljettajalle tämän tavanomaisessa ajoasemassa jarrupäällysteiden vaihtamisen tarpeellisuudesta. Optisena varoitussignaalina voidaan käyttää kohdassa 5.2.21.1.2 määriteltyä keltaista varoitussignaalia.

5.2.11.2.2   Jarrulevyjen tai -rumpujen kitkapintojen kulumista voidaan arvioida ainoastaan kyseisen komponentin suoralla mittauksella tai tutkimalla jarrulevyjen ja -rumpujen kulumista ilmaisevia indikaattoreita, mikä voi edellyttää jonkinlaista laitteiston purkamista. Ajoneuvon valmistajan on tästä syystä määriteltävä tyyppihyväksynnän yhteydessä seuraavat seikat:

| a) | menetelmä, jolla jarrurumpujen ja -levyjen kitkapintojen kuluminen voidaan arvioida, sekä vaadittu laitteiston purkamisen taso ja tarkastamiseen tarvittavat työkalut ja prosessit, |
| --- | --- |

a)

menetelmä, jolla jarrurumpujen ja -levyjen kitkapintojen kuluminen voidaan arvioida, sekä vaadittu laitteiston purkamisen taso ja tarkastamiseen tarvittavat työkalut ja prosessit,

| b) | tiedot hyväksyttävästä kulumisen enimmäistasosta, jonka jälkeen vaihtaminen on välttämätöntä. |
| --- | --- |

b)

tiedot hyväksyttävästä kulumisen enimmäistasosta, jonka jälkeen vaihtaminen on välttämätöntä.

Nämä tiedot on saatettava vapaasti saataville, esimerkiksi käyttäjän käsikirjassa tai sähköisessä muodossa.

5.2.12   Hydraulisten jarrujärjestelmien väliainesäiliöiden täyttöaukkojen on oltava helposti saavutettavissa. Lisäksi väliaineen varasäiliöt on suunniteltava ja rakennettava siten, että varaväliaineen taso voidaan tarkastaa helposti säiliöitä avaamatta. Säiliön kokonaiskapasiteetin on oltava vähintään yhtä suuri kuin se väliainetilavuus, joka syrjäytyy, kun kaikki säiliöistä syötettävät pyörien sylinterit tai jarrusatulan männät siirtyvät uutta jarrupäällystettä vastaavasta yläasennosta täysin kulunutta päällystettä vastaavan loppuun asti painettuna olevaan asentoon. Jos nämä vaatimukset eivät täyty, kohdassa 5.2.21.1.1 tarkoitetun punaisen varoitussignaalin on ilmaistava kuljettajalle varaväliaineen tason mahdollinen aleneminen, joka saattaisi aiheuttaa vian jarrujärjestelmään.

5.2.13   Hydraulisissa jarrujärjestelmissä käytettävän väliaineen tyyppi on voitava tunnistaa joko standardin ISO 9128:2006 kuvan 1 tai 2 mukaisesta tunnuksesta tai asiaankuuluvasta DOT-tunnuksesta (esim. DOT 3). Tunnukset ja merkinnät on kiinnitettävä näkyvään paikkaan ja pysyvästi 100 mm:n säteelle väliainesäiliöiden täyttöaukoista. Valmistaja voi antaa lisätietoja.

5.2.14   Varoituslaite

5.2.14.1   Kun vahvistettu jarrutusteho on mahdotonta saavuttaa ilman varastoidun energian käyttöä, jokaiseen ajoneuvoon, johon on asennettu jonkin energiavaraston käyttämä käyttöjarru, on asennettava varoituslaite, joka aktivoi optisen tai akustisen varoitussignaalin, kun varastoidun energian määrä laskee jossakin järjestelmän osassa tasolle, jolla säiliötä täydentämättä ja ajoneuvon kuormituksesta riippumatta voidaan neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen käyttöjarrulaitteen hallintalaitetta viidennen kerran käytettäessä vielä saavuttaa varajarrulle määrätty tehotaso (kun käyttöjarrun voimansiirrossa ei ole vikoja ja jarrut on säädetty mahdollisimman lähelle). Varoituslaitteen on oltava kytketty jarrupiiriin suoraan ja pysyvästi. Kun moottori on käynnissä tavanomaisissa toimintaolosuhteissa ja jarrulaite on moitteettomassa kunnossa, kuten tyyppihyväksyntätesteissä, varoituslaite saa antaa signaalin vain sinä aikana, jonka moottorin käynnistyksen jälkeinen energiasäiliöiden täyttyminen vaatii. Optisena varoitussignaalina on käytettävä kohdassa 5.2.21.1.1 tarkoitettua punaista varoitussignaalia.

5.2.14.2   Varoituslaitteen on kuitenkin optisen varoituksen lisäksi annettava myös akustinen varoitus sellaisissa ajoneuvoissa, joiden katsotaan olevan tämän säännön kohdan 5.2.4.1 vaatimusten mukaisia vain koska ne täyttävät tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.3 vaatimukset. Näiden laitteiden ei tarvitse toimia samanaikaisesti, jos kumpikin niistä täyttää edellä vahvistetut vaatimukset, eikä äänimerkki käynnisty ennen valomerkkiä. Optisena varoitussignaalina on käytettävä kohdassa 5.2.21.1.1 tarkoitettua punaista signaalia.

5.2.14.3   Äänimerkki voidaan tehdä toimintakyvyttömäksi seisontajarrua käytettäessä ja/tai, valmistajan valinnan mukaan, kun automaattivaihteen valintakytkin on ”pysäköinti”-asennossa.

5.2.15   Rajoittamatta kohdan 5.1.2.3 vaatimusten soveltamista, silloin kun varaenergianlähteen käyttö on jarrujärjestelmän toimimisen kannalta välttämätöntä, on energiavaraston oltava sellainen, että jarrutusteho riittää pysäyttämään ajoneuvon vahvistettujen vaatimusten mukaisesti moottorin sammuttuakin tai vian ilmetessä energianlähteen käyttötoiminnoissa. Jos seisontajarruun vaikuttaa kuljettajan lihasvoiman lisäksi jarrutehostin, on seisontajarrun käyttö varmistettava silloinkin, kun tähän tehostimeen tulee vika, tarvittaessa sellaisella varaenergialla, joka on riippumaton energiasta, jolla tehostinta normaalisti syötetään. Tämä varaenergia voi olla myös käyttöjarrutukseen tarkoitettu.

5.2.16   Pneumaattisen tai hydraulisen varalaitteen on saatava energiansa sillä tavoin, että määrätyt hidastuvuusarvot saavutetaan ja että energianlähteen vahingoittuessakaan varalaitteen toiminta ei voi aiheuttaa jarrulaitteiden energiavaran laskua kohdassa 5.2.14 tarkoitetun tason alapuolelle.

5.2.17   Sähköisellä käyttöjarrulaitteella varustetun perävaunun vetoon hyväksytyn moottoriajoneuvon on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 5.2.17.1 | Moottoriajoneuvon sähkövirran lähteessä (laturi tai akku) on oltava riittävästi kapasiteettia antamaan virtaa sähköiselle jarrujärjestelmälle. Kun moottori käy valmistajan suosittelemalla joutokäyntinopeudella ja kaikki valmistajan normaalivarustuksena toimittamat ajoneuvon sähkölaitteet ovat kytkettyinä päälle, ei sähköjohtojen jännite sähköisen jarrujärjestelmän suurimmalla virrankulutuksella (15 A) saa laskea alle arvon 9,6 V liitännästä mitattuna. Sähköjohtoihin ei saa ylikuormitettuinakaan aiheutua oikosulkua. |
| --- | --- |

5.2.17.1

Moottoriajoneuvon sähkövirran lähteessä (laturi tai akku) on oltava riittävästi kapasiteettia antamaan virtaa sähköiselle jarrujärjestelmälle. Kun moottori käy valmistajan suosittelemalla joutokäyntinopeudella ja kaikki valmistajan normaalivarustuksena toimittamat ajoneuvon sähkölaitteet ovat kytkettyinä päälle, ei sähköjohtojen jännite sähköisen jarrujärjestelmän suurimmalla virrankulutuksella (15 A) saa laskea alle arvon 9,6 V liitännästä mitattuna. Sähköjohtoihin ei saa ylikuormitettuinakaan aiheutua oikosulkua.

| 5.2.17.2 | Kun vähintään kahdesta riippumattomasta yksiköstä koostuvaan vetoajoneuvon käyttöjarrujärjestelmään tulee vika, on yksikön tai yksikköjen, joihin vika ei ole vaikuttanut, pystyttävä osittain tai kokonaan käyttämään perävaunun jarruja. |
| --- | --- |

5.2.17.2

Kun vähintään kahdesta riippumattomasta yksiköstä koostuvaan vetoajoneuvon käyttöjarrujärjestelmään tulee vika, on yksikön tai yksikköjen, joihin vika ei ole vaikuttanut, pystyttävä osittain tai kokonaan käyttämään perävaunun jarruja.

| 5.2.17.3 | Jarruvalon katkaisijan ja sähköisen jarrujärjestelmän käynnistämiseen käytettävän virtapiirin käyttö on sallittua vain, jos käyttöjohto ja jarruvalo on kytketty rinnakkain ja jarruvalon katkaisin ja virtapiiri pystyvät ottamaan vastaan aiheutuvan ylimääräisen kuorman. |
| --- | --- |

5.2.17.3

Jarruvalon katkaisijan ja sähköisen jarrujärjestelmän käynnistämiseen käytettävän virtapiirin käyttö on sallittua vain, jos käyttöjohto ja jarruvalo on kytketty rinnakkain ja jarruvalon katkaisin ja virtapiiri pystyvät ottamaan vastaan aiheutuvan ylimääräisen kuorman.

5.2.18   Sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettuja ajoneuvoja koskevat lisävaatimukset.

5.2.18.1   Luokan A sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustetut ajoneuvot

5.2.18.1.1   Sähköinen hyötyjarrujärjestelmä saa kytkeytyä päälle ainoastaan kaasupolkimen välityksellä ja/tai silloin, kun vaihde on vapaalla.

5.2.18.2   Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustetut ajoneuvot

5.2.18.2.1   Käyttöjarrujärjestelmän yhtä osaa ei saa olla mahdollista kytkeä osittain tai kokonaan pois päältä muutoin kuin automaattisesti. Tätä ei pidä tulkita poikkeukseksi kohdassa 5.2.10 vahvistetuista vaatimuksista.

5.2.18.2.2   Käyttöjarrujärjestelmällä saa olla ainoastaan yksi hallintalaite.

5.2.18.2.3   Moottori(e)n sammuttaminen ja käytettävä vaihde eivät saa vaikuttaa haitallisesti käyttöjarrujärjestelmään.

5.2.18.2.4   Jos jarrujen sähköisen osan toiminta perustuu käyttöjarrun hallintalaitteesta tulevien tietojen ja pyöriin suuntautuvan jarrutusvoiman väliseen suhteeseen, jarrutusvoiman jakautumista akseleille koskevien vaatimusten (soveltuvin osin joko liite 5 tai 6) vastaisuuteen johtava kyseisen suhteen häiriö on ilmaistava kuljettajalle optisella varoitussignaalilla viimeistään silloin, kun hallintalaitetta käytetään, ja signaalin on oltava aktiivisena niin kauan kuin häiriö jatkuu ja virtakytkin on ajoasennossa (GO).

5.2.18.3   Sekä luokan A että luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettuihin ajoneuvoihin sovelletaan kaikkia asiaa koskevia määräyksiä, kohdan 5.2.18.1.1 määräykset pois luettuina. Tällaisessa tapauksessa sähköinen hyötyjarrujärjestelmä saa olla käytettävissä kaasupolkimen välityksellä ja/tai silloin kun vaihde on vapaalla. Käyttöjarrun hallintalaitteen käyttäminen ei saa alentaa kaasupolkimen vapauttamisen aikaansaamaa jarrutusvoimaa.

5.2.18.4   Magneetti- tai sähkökentät eivät saa vaikuttaa haitallisesti sähköisen jarrujärjestelmän toimintaan.

5.2.18.5   Lukkiutumisenestolaitteella varustetuissa ajoneuvoissa lukkiutumisenestolaitteen on ohjattava sähköistä jarrujärjestelmää.

5.2.18.6   Ajovoima-akkujen latauksen tila määritetään tämän säännön liitteen 3 lisäyksessä esitetyllä menetelmällä (6).

5.2.19   Seisontajarrujärjestelmän sähköiseen voimansiirtoon sovellettavat erityiset lisävaatimukset:

| 5.2.19.1 | Jos sähköinen voimansiirto vioittuu, seisontajarrujärjestelmä ei saa kytkeytyä tahattomasti käyttöön. |
| --- | --- |

5.2.19.1

Jos sähköinen voimansiirto vioittuu, seisontajarrujärjestelmä ei saa kytkeytyä tahattomasti käyttöön.

| 5.2.19.2 | Hallintalaitteen sähkökatkoksen tai hallintalaitteen ja siihen suorassa yhteydessä olevan elektronisen ohjainyksikön, poissuljettuna energiajärjestelmä, välisen sähköisen voimansiirron johdoissa tapahtuvan katkoksen yhteydessä seisontajarrujärjestelmää on edelleen voitava käyttää kuljettajan istuimelta käsin, ja sen on pystyttävä pitämään kuormitettu ajoneuvo paikallaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 8 prosenttia. Vaihtoehtoisesti tässä tapauksessa hyväksytään seisontajarrun automaattinen käyttö ajoneuvon ollessa paikallaan edellyttäen, että sillä saavutetaan edellä mainittu jarrutusteho ja että seisontajarru pysyy kytkeytymisen jälkeen päällä riippumatta virtalukon (käynnistyskytkimen) tilasta. Tässä tapauksessa seisontajarrun on kytkeydyttävä automaattisesti pois päältä, kun kuljettaja laittaa ajoneuvon jälleen liikkeeseen. Edellä mainitun tehon saavuttamiseksi tai siinä avustamiseksi voidaan käyttää mekaanista/manuaalista vaihteistoa tai automaattivaihteistoa (pysäköintiasento).






  5.2.19.2.1 | Seisontajarrujärjestelmän sähköisen voimansiirron johdoissa tapahtuvasta katkoksesta tai hallintalaitteen sähkökatkoksesta on ilmoitettava kuljettajalle kohdassa 5.2.21.1.2 määritellyllä keltaisella varoitussignaalilla. Jos katkos johtuu seisontajarrujärjestelmän sähköisen ohjauksen välityksen johdoissa tapahtuvasta katkoksesta, keltaisen varoitussignaalin on aktivoiduttava heti katkoksen tapahtuessa.
  Tällaisesta hallintalaitteen sähkökatkoksesta tai elektronisten ohjainyksikköjen ulkopuolisissa johdoissa tapahtuvasta katkoksesta, poissuljettuna energiajärjestelmä, on ilmoitettava kuljettajalle kohdassa 5.2.21.1.1 määritellyllä vilkkuvalla punaisella varoitussignaalilla, joka vilkkuu niin pitkään kuin virtalukko (käynnistyskytkin) on asennossa ”päällä” (ON) ja vielä vähintään 10 sekuntia sen poiskytkemisen jälkeen, kun hallintalaite on kytkettynä päälle.
  Jos seisontajarrujärjestelmä havaitsee, että seisontajarru toimii asianmukaisesti, punaisen varoitussignaalin vilkkuminen voi keskeytyä, ja vilkkumaton punainen signaali ilmoittaa, että seisontajarru on päällä.
  Jos seisontajarrun käytöstä ilmoitetaan yleensä erillisellä punaisella varoitussignaalilla, joka täyttää kaikki kohdan 5.2.21.2 vaatimukset, tätä signaalia on käytettävä edellä mainittujen punaista varoitussignaalia koskevien vaatimusten täyttämiseksi. |
| --- | --- | --- |

5.2.19.2

Hallintalaitteen sähkökatkoksen tai hallintalaitteen ja siihen suorassa yhteydessä olevan elektronisen ohjainyksikön, poissuljettuna energiajärjestelmä, välisen sähköisen voimansiirron johdoissa tapahtuvan katkoksen yhteydessä seisontajarrujärjestelmää on edelleen voitava käyttää kuljettajan istuimelta käsin, ja sen on pystyttävä pitämään kuormitettu ajoneuvo paikallaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 8 prosenttia. Vaihtoehtoisesti tässä tapauksessa hyväksytään seisontajarrun automaattinen käyttö ajoneuvon ollessa paikallaan edellyttäen, että sillä saavutetaan edellä mainittu jarrutusteho ja että seisontajarru pysyy kytkeytymisen jälkeen päällä riippumatta virtalukon (käynnistyskytkimen) tilasta. Tässä tapauksessa seisontajarrun on kytkeydyttävä automaattisesti pois päältä, kun kuljettaja laittaa ajoneuvon jälleen liikkeeseen. Edellä mainitun tehon saavuttamiseksi tai siinä avustamiseksi voidaan käyttää mekaanista/manuaalista vaihteistoa tai automaattivaihteistoa (pysäköintiasento).

5.2.19.2.1

Seisontajarrujärjestelmän sähköisen voimansiirron johdoissa tapahtuvasta katkoksesta tai hallintalaitteen sähkökatkoksesta on ilmoitettava kuljettajalle kohdassa 5.2.21.1.2 määritellyllä keltaisella varoitussignaalilla. Jos katkos johtuu seisontajarrujärjestelmän sähköisen ohjauksen välityksen johdoissa tapahtuvasta katkoksesta, keltaisen varoitussignaalin on aktivoiduttava heti katkoksen tapahtuessa.

Tällaisesta hallintalaitteen sähkökatkoksesta tai elektronisten ohjainyksikköjen ulkopuolisissa johdoissa tapahtuvasta katkoksesta, poissuljettuna energiajärjestelmä, on ilmoitettava kuljettajalle kohdassa 5.2.21.1.1 määritellyllä vilkkuvalla punaisella varoitussignaalilla, joka vilkkuu niin pitkään kuin virtalukko (käynnistyskytkin) on asennossa ”päällä” (ON) ja vielä vähintään 10 sekuntia sen poiskytkemisen jälkeen, kun hallintalaite on kytkettynä päälle.

Jos seisontajarrujärjestelmä havaitsee, että seisontajarru toimii asianmukaisesti, punaisen varoitussignaalin vilkkuminen voi keskeytyä, ja vilkkumaton punainen signaali ilmoittaa, että seisontajarru on päällä.

Jos seisontajarrun käytöstä ilmoitetaan yleensä erillisellä punaisella varoitussignaalilla, joka täyttää kaikki kohdan 5.2.21.2 vaatimukset, tätä signaalia on käytettävä edellä mainittujen punaista varoitussignaalia koskevien vaatimusten täyttämiseksi.

| 5.2.19.3 | Varalaitteet voivat saada energiansa seisontajarrujärjestelmän sähköisestä voimansiirrosta, jos energian syöttö on riittävä seisontajarrun käyttöön vioista vapaissa olosuhteissa energianlähteeseen kohdistuvan ajoneuvon muun sähköisen kuormituksen lisäksi. Kohdan 5.2.20.6 määräyksiä sovelletaan silloin, kun myös käyttöjarrujärjestelmä käyttää kyseistä energiavarastoa. |
| --- | --- |

5.2.19.3

Varalaitteet voivat saada energiansa seisontajarrujärjestelmän sähköisestä voimansiirrosta, jos energian syöttö on riittävä seisontajarrun käyttöön vioista vapaissa olosuhteissa energianlähteeseen kohdistuvan ajoneuvon muun sähköisen kuormituksen lisäksi. Kohdan 5.2.20.6 määräyksiä sovelletaan silloin, kun myös käyttöjarrujärjestelmä käyttää kyseistä energiavarastoa.

| 5.2.19.4 | Kun jarrulaitteen sähköenergiaa ohjaava virtalukko (käynnistyskytkin) on kytketty pois päältä ja/tai avain on poistettu, seisontajarrujärjestelmää on edelleen voitava käyttää, mutta sen kytkeytyminen pois päältä on estettävä. |
| --- | --- |

5.2.19.4

Kun jarrulaitteen sähköenergiaa ohjaava virtalukko (käynnistyskytkin) on kytketty pois päältä ja/tai avain on poistettu, seisontajarrujärjestelmää on edelleen voitava käyttää, mutta sen kytkeytyminen pois päältä on estettävä.

5.2.20   Sähköisellä ohjauksen välityksellä varustettuun seisontajarrujärjestelmään sovellettavat erityisvaatimukset

| 5.2.20.1 | Kun seisontajarru on kytkettynä pois päältä, käyttöjarrujärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  a) | Kun käyttövoimajärjestelmän käyttökytkin on ajoasennossa (ON), käyttöjarrujärjestelmän on kyettävä tuottamaan staattinen kokonaisjarrutusvoima, joka on vähintään samansuuruinen kuin tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1 esitetyssä käyttöjarrujärjestelmän tehon tyyppi 0 -testissä vaadittava jarrutusvoima. |
| --- | --- | --- |

5.2.20.1

Kun seisontajarru on kytkettynä pois päältä, käyttöjarrujärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a)

Kun käyttövoimajärjestelmän käyttökytkin on ajoasennossa (ON), käyttöjarrujärjestelmän on kyettävä tuottamaan staattinen kokonaisjarrutusvoima, joka on vähintään samansuuruinen kuin tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1 esitetyssä käyttöjarrujärjestelmän tehon tyyppi 0 -testissä vaadittava jarrutusvoima.

| b) | Ensimmäisten 60 sekunnin aikana sen jälkeen, kun käyttövoimajärjestelmän käyttökytkin on deaktivoitu asentoon ”pois päältä” (OFF) tai ”lukittu” (LOCK) ja/tai virta-avain on irrotettu, jarrun kolmen painalluksen on tuotettava staattinen kokonaisjarrutusvoima, joka on vähintään samansuuruinen kuin tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1 esitetyssä käyttöjarrujärjestelmän tehon tyyppi 0 -testissä vaadittava jarrutusvoima. |
| --- | --- |

b)

Ensimmäisten 60 sekunnin aikana sen jälkeen, kun käyttövoimajärjestelmän käyttökytkin on deaktivoitu asentoon ”pois päältä” (OFF) tai ”lukittu” (LOCK) ja/tai virta-avain on irrotettu, jarrun kolmen painalluksen on tuotettava staattinen kokonaisjarrutusvoima, joka on vähintään samansuuruinen kuin tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1 esitetyssä käyttöjarrujärjestelmän tehon tyyppi 0 -testissä vaadittava jarrutusvoima.

| c) | Edellä mainitun ajan umpeuduttua tai neljännestä jarrun painalluksesta lähtien 60 sekunnin jakson kuluessa, sen mukaan kumpi hetki on aikaisempi, käyttöjarrujärjestelmän on kyettävä tuottamaan staattinen kokonaisjarrutusvoima, joka on vähintään samansuuruinen kuin tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.2 esitetyssä varajarrujärjestelmän tehon tyyppi 0 -testissä vaadittava jarrutusvoima. |
| --- | --- |

c)

Edellä mainitun ajan umpeuduttua tai neljännestä jarrun painalluksesta lähtien 60 sekunnin jakson kuluessa, sen mukaan kumpi hetki on aikaisempi, käyttöjarrujärjestelmän on kyettävä tuottamaan staattinen kokonaisjarrutusvoima, joka on vähintään samansuuruinen kuin tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.2 esitetyssä varajarrujärjestelmän tehon tyyppi 0 -testissä vaadittava jarrutusvoima.

Käyttöjarrujärjestelmän energian välityksessä on oltava riittävästi energiaa.

| 5.2.20.2 | Kun sähköiseen ohjauksen välitykseen, poisluettuna sen energiajärjestelmä, tulee yksittäinen tilapäinen (< 40 ms) vika (esim. signaali ei välity tai tietovirhe), tällä ei saa olla havaittavia vaikutuksia käyttöjarrun toimintaan. |
| --- | --- |

5.2.20.2

Kun sähköiseen ohjauksen välitykseen, poisluettuna sen energiajärjestelmä, tulee yksittäinen tilapäinen (< 40 ms) vika (esim. signaali ei välity tai tietovirhe), tällä ei saa olla havaittavia vaikutuksia käyttöjarrun toimintaan.

| 5.2.20.3 | Sähköisen ohjauksen välityksen (poisluettuna sen energiajärjestelmä) toimintahäiriöstä (7), joka vaikuttaa tässä säännössä tarkoitettujen järjestelmien toimintaan ja tehoon, on ilmoitettava kuljettajalle joko kohdassa 5.2.21.1.1 tarkoitetulla punaisella tai kohdassa 5.2.21.1.2 tarkoitetulla keltaisella varoitussignaalilla. Kun määrättyä käyttöjarrutehoa ei voida enää saada aikaan (punainen varoitussignaali), sähkövirran syötön keskeytymisestä (esim. katkeamisesta) johtuvista vioista on ilmoitettava kuljettajalle heti niiden tapahtuessa, ja tämän säännön liitteen 3 kohdan 2.2 mukainen määrätty varajarrutusteho on saatava aikaan käyttämällä käyttöjarrun hallintalaitetta. |
| --- | --- |

5.2.20.3

Sähköisen ohjauksen välityksen (poisluettuna sen energiajärjestelmä) toimintahäiriöstä (7), joka vaikuttaa tässä säännössä tarkoitettujen järjestelmien toimintaan ja tehoon, on ilmoitettava kuljettajalle joko kohdassa 5.2.21.1.1 tarkoitetulla punaisella tai kohdassa 5.2.21.1.2 tarkoitetulla keltaisella varoitussignaalilla. Kun määrättyä käyttöjarrutehoa ei voida enää saada aikaan (punainen varoitussignaali), sähkövirran syötön keskeytymisestä (esim. katkeamisesta) johtuvista vioista on ilmoitettava kuljettajalle heti niiden tapahtuessa, ja tämän säännön liitteen 3 kohdan 2.2 mukainen määrätty varajarrutusteho on saatava aikaan käyttämällä käyttöjarrun hallintalaitetta.

| 5.2.20.4 | Jos sähköisen ohjauksen välityksen energialähteeseen tulee vika, käyttöjarrujärjestelmän koko säätöalue on saavutettava käyttöjarrun hallintalaitteella tehtävien kahdenkymmenen peräkkäisen täyden iskun jarrutuksen jälkeen. Kussakin jarrutuksessa jarrun hallintalaitteen on kunkin käytön yhteydessä oltava täysin kytkettynä 20 sekunnin ajan ja tämä jälkeen se on vapautettava viideksi sekunniksi. Testin aikana energiansiirrossa on oltava riittävästi energiaa, jotta käyttöjarrujärjestelmällä saadaan aikaan täyden tehon jarrutus. Tätä vaatimusta ei pidä tulkita poikkeukseksi liitteessä 4 vahvistetuista vaatimuksista. |
| --- | --- |

5.2.20.4

Jos sähköisen ohjauksen välityksen energialähteeseen tulee vika, käyttöjarrujärjestelmän koko säätöalue on saavutettava käyttöjarrun hallintalaitteella tehtävien kahdenkymmenen peräkkäisen täyden iskun jarrutuksen jälkeen. Kussakin jarrutuksessa jarrun hallintalaitteen on kunkin käytön yhteydessä oltava täysin kytkettynä 20 sekunnin ajan ja tämä jälkeen se on vapautettava viideksi sekunniksi. Testin aikana energiansiirrossa on oltava riittävästi energiaa, jotta käyttöjarrujärjestelmällä saadaan aikaan täyden tehon jarrutus. Tätä vaatimusta ei pidä tulkita poikkeukseksi liitteessä 4 vahvistetuista vaatimuksista.

| 5.2.20.5 | Kun akun jännite putoaa alle valmistajan nimeämän arvon, jolla määrättyä käyttöjarrun tehoa ei voida enää taata ja/tai jolla vähintään kaksi toisistaan riippumatonta käyttöjarrupiiriä eivät voi saavuttaa määrättyä varajarrutustehoa, kohdassa 5.2.21.1.1 tarkoitetun punaisen varoitussignaalin on aktivoiduttava. Kun varoitussignaali on aktivoitunut, käyttöjarrun hallintalaitetta on voitava käyttää ja saavuttaa vähintään tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.2 määrätty varajarrutusteho. Käyttöjarrujärjestelmän energian välityksessä on oltava riittävästi energiaa. |
| --- | --- |

5.2.20.5

Kun akun jännite putoaa alle valmistajan nimeämän arvon, jolla määrättyä käyttöjarrun tehoa ei voida enää taata ja/tai jolla vähintään kaksi toisistaan riippumatonta käyttöjarrupiiriä eivät voi saavuttaa määrättyä varajarrutustehoa, kohdassa 5.2.21.1.1 tarkoitetun punaisen varoitussignaalin on aktivoiduttava. Kun varoitussignaali on aktivoitunut, käyttöjarrun hallintalaitetta on voitava käyttää ja saavuttaa vähintään tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.2 määrätty varajarrutusteho. Käyttöjarrujärjestelmän energian välityksessä on oltava riittävästi energiaa.

| 5.2.20.6 | Jos varalaitteisiin syötetään energiaa samoista energiavarastoista kuin sähköiseen ohjauksen välitykseen, on varmistettava, että kun moottorin kierrosluku on enintään 80 prosenttia suurimman tehon nopeudesta, energian syöttö on riittävä määrättyjen hidastuvuusarvojen saavuttamiseksi. Tämä voidaan saada aikaan joko sellaisella energian syötöllä, jolla estetään kyseisen energiavaraston tyhjentyminen, kun kaikki varalaitteet ovat toiminnassa, tai kytkemällä automaattisesti pois päältä niitä valittuja varalaitteiden osia, joiden jännite on yli tämän säännön kohdassa 5.2.20.5 määritetyn kriittisen tason, jotta estetään tämän energiavaraston tyhjentyminen edelleen. Tämän määräyksen noudattaminen voidaan osoittaa laskutoimituksella tai käytäntöön perustuvalla testillä. Tämä kohta ei koske niitä ajoneuvoja, joilla määrätyt hidastuvuusarvot voidaan saavuttaa ilman sähköenergian käyttöä. |
| --- | --- |

5.2.20.6

Jos varalaitteisiin syötetään energiaa samoista energiavarastoista kuin sähköiseen ohjauksen välitykseen, on varmistettava, että kun moottorin kierrosluku on enintään 80 prosenttia suurimman tehon nopeudesta, energian syöttö on riittävä määrättyjen hidastuvuusarvojen saavuttamiseksi. Tämä voidaan saada aikaan joko sellaisella energian syötöllä, jolla estetään kyseisen energiavaraston tyhjentyminen, kun kaikki varalaitteet ovat toiminnassa, tai kytkemällä automaattisesti pois päältä niitä valittuja varalaitteiden osia, joiden jännite on yli tämän säännön kohdassa 5.2.20.5 määritetyn kriittisen tason, jotta estetään tämän energiavaraston tyhjentyminen edelleen. Tämän määräyksen noudattaminen voidaan osoittaa laskutoimituksella tai käytäntöön perustuvalla testillä. Tämä kohta ei koske niitä ajoneuvoja, joilla määrätyt hidastuvuusarvot voidaan saavuttaa ilman sähköenergian käyttöä.

| 5.2.20.7 | Jos varalaitteisiin syötetään energiaa sähköisestä ohjauksen välityksestä, seuraavien edellytysten on täytyttävä:






  5.2.20.7.1 | Jos energialähteeseen tulee käyttöhäiriö ajoneuvon ollessa liikkeessä, varaston sisältämän energian on oltava riittävä jarrujen käyttämiseksi hallintalaitteella. |
| --- | --- | --- |

5.2.20.7

Jos varalaitteisiin syötetään energiaa sähköisestä ohjauksen välityksestä, seuraavien edellytysten on täytyttävä:

5.2.20.7.1

Jos energialähteeseen tulee käyttöhäiriö ajoneuvon ollessa liikkeessä, varaston sisältämän energian on oltava riittävä jarrujen käyttämiseksi hallintalaitteella.

| 5.2.20.7.2 | Jos energialähteeseen tulee käyttöhäiriö ajoneuvon ollessa paikallaan seisontajarrujärjestelmä kytkettynä päälle, varaston sisältämän energian on oltava riittävä valaisimien käyttämiseksi myös silloin, kun jarruja käytetään. |
| --- | --- |

5.2.20.7.2

Jos energialähteeseen tulee käyttöhäiriö ajoneuvon ollessa paikallaan seisontajarrujärjestelmä kytkettynä päälle, varaston sisältämän energian on oltava riittävä valaisimien käyttämiseksi myös silloin, kun jarruja käytetään.

5.2.21   Seuraavissa alakohdissa esitetään yleiset vaatimukset optisille varoitussignaaleille, joiden tarkoituksena on ilmoittaa kuljettajalle tietyistä moottoriajoneuvon jarrulaitteiston käyttöhäiriöistä (tai vioista). Lukuun ottamatta kohdassa 5.2.21.5 täsmennettyä tapausta, näitä merkkivaloja käytetään ainoastaan tässä säännössä määriteltyihin tarkoituksiin.

5.2.21.1   Moottoriajoneuvoissa on oltava jarrujen käyttöhäiriöstä ja vioittumisesta ilmoittava optinen varoitussignaali seuraavasti:

| 5.2.21.1.1 | punainen varoitussignaali, joka ilmaisee sellaisen muualla tässä säännössä määritellyn käyttöhäiriön ajoneuvon jarruissa, joka estää määrätyn jarrutustehon saavuttamisen ja/tai estää ainakin toisen riippumattoman käyttöjarrupiirin toiminnan, |
| --- | --- |

5.2.21.1.1

punainen varoitussignaali, joka ilmaisee sellaisen muualla tässä säännössä määritellyn käyttöhäiriön ajoneuvon jarruissa, joka estää määrätyn jarrutustehon saavuttamisen ja/tai estää ainakin toisen riippumattoman käyttöjarrupiirin toiminnan,

| 5.2.21.1.2 | tarvittaessa keltainen varoitussignaali, joka ilmaisee sellaisen sähköisesti havaittavan käyttöhäiriön ajoneuvon jarruissa, jota kohdassa 5.2.21.1.1 kuvattu punainen signaali ei ilmaise. |
| --- | --- |

5.2.21.1.2

tarvittaessa keltainen varoitussignaali, joka ilmaisee sellaisen sähköisesti havaittavan käyttöhäiriön ajoneuvon jarruissa, jota kohdassa 5.2.21.1.1 kuvattu punainen signaali ei ilmaise.

5.2.21.2   Varoitussignaalien on näyttävä myös päivänvalossa. Varoitusvalon toimintakunto on voitava tarkastaa helposti kuljettajan istuimelta käsin. Varoituslaitteen komponentin vioittuminen ei saa johtaa kyseessä olevan jarrulaitteen tehon alenemiseen.

5.2.21.3   Jollei toisin ole määrätty,

| 5.2.21.3.1 | kaikki käyttöhäiriöt ja viat on ilmaistava kuljettajalle edellä mainituilla varoitussignaaleilla viimeistään silloin, kun kyseessä olevan jarrun hallintalaitetta käytetään, |
| --- | --- |

5.2.21.3.1

kaikki käyttöhäiriöt ja viat on ilmaistava kuljettajalle edellä mainituilla varoitussignaaleilla viimeistään silloin, kun kyseessä olevan jarrun hallintalaitetta käytetään,

| 5.2.21.3.2 | varoitussignaalien on pysyttävä aktiivisina niin kauan kuin käyttöhäiriö/vika ilmenee ja virtalukko (käynnistyskytkin) on asennossa ”päällä” (ON). ja |
| --- | --- |

5.2.21.3.2

varoitussignaalien on pysyttävä aktiivisina niin kauan kuin käyttöhäiriö/vika ilmenee ja virtalukko (käynnistyskytkin) on asennossa ”päällä” (ON). ja

| 5.2.21.3.3 | varoitussignaalin on oltava jatkuva (ei vilkkuva). |
| --- | --- |

5.2.21.3.3

varoitussignaalin on oltava jatkuva (ei vilkkuva).

5.2.21.4   Edellä mainittujen varoitussignaalien on aktivoiduttava, kun ajoneuvon sähköpiireihin (ja jarrujärjestelmään) kytketään virta. Kun ajoneuvo on paikallaan, jarrujärjestelmän on ennen merkkivalojen sammuttamista varmennettava, ettei jarruissa ole määriteltyjä käyttöhäiriöitä tai vikoja. Sellaiset käyttöhäiriöt ja viat, joiden olisi aktivoitava edellä mainitut varoitussignaalit mutta joita ei havaita ajoneuvon ollessa paikallaan, on tallennettava muistiin, ja ne on ilmaistava kuljettajalle tämän käynnistäessä ajoneuvon ja aina, kun virtalukko (käynnistyskytkin) on kytkettynä päälle ja niin kauan kuin jarruissa on käyttöhäiriö tai vika.

5.2.21.5   Muista kuin määritellyistä toimintahäiriöistä (tai vioista) tai muusta moottorikäyttöisen ajoneuvon jarruja ja/tai käyttökoneistoa koskevasta tiedosta voidaan ilmoittaa kohdassa 5.2.21.1.2 määritellyllä keltaisella merkkivalolla, kunhan seuraavat vaatimukset täyttyvät:

| 5.2.21.5.1 | Ajoneuvo on paikallaan. |
| --- | --- |

5.2.21.5.1

Ajoneuvo on paikallaan.

| 5.2.21.5.2 | Jarrulaitteistoon on kytketty virta ensimmäisen kerran ja merkkivalo on ilmoittanut kohdassa 5.2.21.4 täsmennetyn menettelyn mukaisesti, ettei määriteltyjä toimintahäiriöitä (tai vikoja) ole havaittu. |
| --- | --- |

5.2.21.5.2

Jarrulaitteistoon on kytketty virta ensimmäisen kerran ja merkkivalo on ilmoittanut kohdassa 5.2.21.4 täsmennetyn menettelyn mukaisesti, ettei määriteltyjä toimintahäiriöitä (tai vikoja) ole havaittu.

| 5.2.21.5.3 | Muista kuin määritellyistä vikaantumisista tai muusta tiedosta ilmoitetaan ainoastaan varoitussignaalin vilkkumisella. Varoitussignaalin on kuitenkin sammuttava, kun ajoneuvon vauhti ylittää ensimmäisen kerran nopeuden 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.21.5.3

Muista kuin määritellyistä vikaantumisista tai muusta tiedosta ilmoitetaan ainoastaan varoitussignaalin vilkkumisella. Varoitussignaalin on kuitenkin sammuttava, kun ajoneuvon vauhti ylittää ensimmäisen kerran nopeuden 10 km/h.

5.2.22   Jarrutuksesta ilmoittava signaalin tuottaminen jarruvalojen sytyttämiseksi

5.2.22.1   Kun kuljettaja kytkee päälle käyttöjarrun, aktivoituu signaali, jonka johdosta jarruvalot syttyvät.

5.2.22.2   Signaalin on aktivoiduttava myös silloin, kun käyttöjarru kytkeytyy päälle automaattisen jarrutuksen seurauksena. Kun aikaansaatu hidastuminen on alle 0,7 m/s2, signaali voi kuitenkin deaktivoitua (8).

5.2.22.3   Edellä mainittu signaali ei aktivoidu, kun käyttöjarrun osa kytkeytyy päälle selektiivisen jarrutuksen seurauksena (9).

5.2.22.4   Tämän säännön kohdassa 2.17 määritellyn sähköisen hyötyjarrujärjestelmän, joka aiheuttaa hidastumisvoiman, kun kaasupoljin vapautetaan, on aktivoitava edellä mainittu signaali seuraavasti:

| Ajoneuvon hidastuvuus | Signaalin aktivointi |
| --- | --- |
| ≤ 0,7 m/s2 | Signaalia ei aktivoida |
| > 0,7 m/s2 and ≤ 1,3 m/s2 | Signaali voidaan aktivoida |
| > 1,3 m/s2 | Signaali on aktivoitava |

Ajoneuvon hidastuvuus

Signaalin aktivointi

≤ 0,7 m/s2

Signaalia ei aktivoida

> 0,7 m/s2 and ≤ 1,3 m/s2

Signaali voidaan aktivoida

> 1,3 m/s2

Signaali on aktivoitava

Kaikissa tapauksissa signaalin on deaktivoiduttava viimeistään silloin, kun hidastuvuus on alle 0,7 m/s2
   (8).

5.2.23   Kun ajoneuvo on varustettu hätäjarrutuksesta ilmoittavalla järjestelmällä, hätäjarrutussignaalin on aktivoiduttava ja deaktivoiduttava käyttöjarrujärjestelmää käytettäessä vain silloin, kun seuraavat edellytykset täyttyvät (8):

| 5.2.23.1 | Signaali ei saa aktivoitua, kun ajoneuvon hidastuvuus on alle 6 m/s2, mutta se voi aktivoitua mainitulla tai sen ylittävällä hidastuvuudella. Varsinaisen arvon määrittelee ajoneuvon valmistaja.
  Signaalin on deaktivoiduttava viimeistään silloin, kun hidastuvuus on laskenut alle arvon 2,5 m/s2. |
| --- | --- |

5.2.23.1

Signaali ei saa aktivoitua, kun ajoneuvon hidastuvuus on alle 6 m/s2, mutta se voi aktivoitua mainitulla tai sen ylittävällä hidastuvuudella. Varsinaisen arvon määrittelee ajoneuvon valmistaja.

Signaalin on deaktivoiduttava viimeistään silloin, kun hidastuvuus on laskenut alle arvon 2,5 m/s2.

| 5.2.23.2 | Myös seuraavia edellytyksiä voidaan soveltaa:






  a) | Signaali voidaan tuottaa jarrutuskäskyn perusteella saatavasta ajoneuvon hidastuvuutta koskevasta ennusteesta noudattaen kohdassa 5.2.23.1 määriteltyjä aktivoinnin ja deaktivoinnin kynnysarvoja, tai |
| --- | --- | --- |

5.2.23.2

Myös seuraavia edellytyksiä voidaan soveltaa:

a)

Signaali voidaan tuottaa jarrutuskäskyn perusteella saatavasta ajoneuvon hidastuvuutta koskevasta ennusteesta noudattaen kohdassa 5.2.23.1 määriteltyjä aktivoinnin ja deaktivoinnin kynnysarvoja, tai

| b) | signaali voi aktivoitua nopeuden ollessa yli 50 km/h, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on täydessä toiminnassa (liitteen 6 kohdan 2 määritelmän mukaisesti). |
| --- | --- |

b)

signaali voi aktivoitua nopeuden ollessa yli 50 km/h, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on täydessä toiminnassa (liitteen 6 kohdan 2 määritelmän mukaisesti).

Signaalin on deaktivoiduttava, kun lukkiutumisenestojärjestelmä ei enää ole täydessä toiminnassa.

5.2.24   Kohdan 2.25 mukaisella ESC-järjestelmällä varustetun ajoneuvon on täytettävä tämän säännön liitteen 9 osaan A sisältyvät laitteistoa, tehoa ja testausta koskevat vaatimukset.

5.2.24.1   Vaihtoehtona kohdan 5.2.24 vaatimuksille M1- ja N1-luokan ajoneuvot, joiden massa on ajokunnossa > 1 735 kg, voidaan varustaa ajoneuvon vakautustoiminteella, joka käsittää kaatumisen hallinnan ja suuntaohjauksen ja täyttää säännön nro 13 liitteen 21 sisältämät tekniset vaatimukset.

5.2.25   M1- ja N1-luokan moottorikäyttöisten ajoneuvojen, jotka on varustettu tilapäiskäyttöön tarkoitetuilla vararenkailla tai -pyörillä, on täytettävä säännön nro 64 liitteen 3 sisältämät asiaankuuluvat tekniset vaatimukset.

6.   TESTIT

Sellaisille ajoneuvoille tehtävät jarrutustestit, joille haetaan hyväksyntää, ja vaadittava jarrutusteho esitetään tämän säännön liitteessä 3.

7.   AJONEUVOTYYPIN TAI JARRUJÄRJESTELMÄN MUUTTAMINEN JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 7.1 | Ajoneuvotyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle on ilmoitettava kaikista ajoneuvotyyppiin tai jarrujärjestelmään tehdyistä muutoksista. Tämän jälkeen kyseinen viranomainen voi joko






  7.1.1 | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole olennaisia kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo täyttää yhä vaadittavat edellytykset, tai |
| --- | --- | --- |

7.1

Ajoneuvotyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle on ilmoitettava kaikista ajoneuvotyyppiin tai jarrujärjestelmään tehdyistä muutoksista. Tämän jälkeen kyseinen viranomainen voi joko

7.1.1

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole olennaisia kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo täyttää yhä vaadittavat edellytykset, tai

| 7.1.2 | pyytää testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta lisätietoja. |
| --- | --- |

7.1.2

pyytää testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta lisätietoja.

| 7.2 | Ilmoitus hyväksynnän vahvistuksesta, laajennuksesta tai epäämisestä on toimitettava kohdassa 4.3 tarkoitettua menettelyä noudattaen tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille. |
| --- | --- |

7.2

Ilmoitus hyväksynnän vahvistuksesta, laajennuksesta tai epäämisestä on toimitettava kohdassa 4.3 tarkoitettua menettelyä noudattaen tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

| 7.3 | Hyväksynnän laajennuksen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava järjestysnumero kullekin laajennuksesta laaditulle ilmoituslomakkeelle. |
| --- | --- |

7.3

Hyväksynnän laajennuksen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava järjestysnumero kullekin laajennuksesta laaditulle ilmoituslomakkeelle.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksen 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) mukaisia ja täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 8.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä ajoneuvo on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä ja täyttää kohdan 5 vaatimukset. |
| --- | --- |

8.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä ajoneuvo on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä ja täyttää kohdan 5 vaatimukset.

| 8.2 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastus suoritetaan yleensä joka toinen vuosi. |
| --- | --- |

8.2

Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastus suoritetaan yleensä joka toinen vuosi.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 9.1 | Tämän säännön nojalla ajoneuvolle myönnetty tyyppihyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 8.1 määrättyjä vaatimuksia ei noudateta. |
| --- | --- |

9.1

Tämän säännön nojalla ajoneuvolle myönnetty tyyppihyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 8.1 määrättyjä vaatimuksia ei noudateta.

| 9.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille lähettämällä jäljennös tämän säännön liitteen 1 mukaiselle mallille laaditusta ilmoituslomakkeesta. |
| --- | --- |

9.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille lähettämällä jäljennös tämän säännön liitteen 1 mukaiselle mallille laaditusta ilmoituslomakkeesta.

10.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön nojalla hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistuksen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Kun kyseinen viranomainen saa asiaa koskevan ilmoituksen, sen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille lähettämällä jäljennös tämän säännön liitteen 1 mukaiselle mallille laaditusta ilmoituslomakkeesta.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestauksesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten ja niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille on lähetettävä ilmoitukset muissa maissa annetusta hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

12.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

| 12.1 | Tämän säännön täydennyksen 16 voimaantulopäivän jälkeen mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä tyyppihyväksyntää tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 16. |
| --- | --- |

12.1

Tämän säännön täydennyksen 16 voimaantulopäivän jälkeen mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä tyyppihyväksyntää tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 16.

| 12.2 | Kun tämän säännön täydennyksen 16 voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää tyyppihyväksynnän ainoastaan siinä tapauksessa, että hyväksyttävä ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 16. |
| --- | --- |

12.2

Kun tämän säännön täydennyksen 16 voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää tyyppihyväksynnän ainoastaan siinä tapauksessa, että hyväksyttävä ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 16.

| 12.3 | Sen estämättä, mitä kohdissa 12.1 ja 12.2 määrätään, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen myönnettävä hyväksyntöjä sellaisille ajoneuvotyypeille, joissa ei ole ajonvakautustoimintoa tai hätäjarrutehostinta ja jotka täyttävät tämän säännön liitteen 9 vaatimukset. |
| --- | --- |

12.3

Sen estämättä, mitä kohdissa 12.1 ja 12.2 määrätään, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen myönnettävä hyväksyntöjä sellaisille ajoneuvotyypeille, joissa ei ole ajonvakautustoimintoa tai hätäjarrutehostinta ja jotka täyttävät tämän säännön liitteen 9 vaatimukset.

| 12.4 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä laajentamasta nykyisiä tyyppihyväksyntöjä alkuperäisen hyväksynnän myöntämisajankotana voimassa olleiden säännösten perusteella riippumatta siitä, onko ajoneuvossa ajonvakautustoimintoa tai hätäjarrutehostinta vai ei. |
| --- | --- |

12.4

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä laajentamasta nykyisiä tyyppihyväksyntöjä alkuperäisen hyväksynnän myöntämisajankotana voimassa olleiden säännösten perusteella riippumatta siitä, onko ajoneuvossa ajonvakautustoimintoa tai hätäjarrutehostinta vai ei.

| 12.5 | Jollei kohdan 12.6 määräyksistä muuta johdu, tämän säännön kaikkien täydennysten mukaiset tyyppihyväksynnät pysyvät voimassa täydennyksen 16 voimaantulon jälkeenkin, ja tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne. |
| --- | --- |

12.5

Jollei kohdan 12.6 määräyksistä muuta johdu, tämän säännön kaikkien täydennysten mukaiset tyyppihyväksynnät pysyvät voimassa täydennyksen 16 voimaantulon jälkeenkin, ja tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne.

| 12.6 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät ole velvollisia kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää varten hyväksymään sellaisten ajoneuvotyyppien tyyppihyväksyntää, joissa ei ole ajonvakautustoimintoa tai hätäjarrutehostinta. |
| --- | --- |

12.6

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät ole velvollisia kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää varten hyväksymään sellaisten ajoneuvotyyppien tyyppihyväksyntää, joissa ei ole ajonvakautustoimintoa tai hätäjarrutehostinta.

---

(1)  Tässä säännössä määrätään luokan N1 ajoneuvoja koskevista vaatimuksista, jotka ovat vaihtoehtoisia säännön nro 13 vaatimuksille. Osapuolet, jotka soveltavat sekä sääntöä nro 13 että tätä sääntöä, tunnustavat molempien sääntöjen mukaiset hyväksynnät yhtä päteviksi. Ajoneuvoluokat M1 ja N1 on määritelty ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3), asiakirja (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, para. 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  Akseliryhmää pidetään yhtenä akselina ja paripyöriä pidetään yhtenä pyöränä.

(3)  Valmistajan ilmoituksen mukaisesti.

(4)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, Annex 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(5)  Hyväksynnän myöntävällä tyyppihyväksyntäviranomaisella on oikeus tarkastaa seisontajarrujärjestelmä ajoneuvon lisätesteillä.

(6)  Tutkimuslaitoksen kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti lataustilan tarkastusta ei vaadita ajoneuvoilta, joissa on sisäinen energianlähde ajoakkujen lataamista varten ja keinot säännellä akkujen lataustilaa.

(7)  Kunnes sovitaan yhtenäisistä testausmenettelyistä, valmistajan on annettava tutkimuslaitokselle selvitys mahdollisista ohjauksen välityksen toimintahäiriöistä ja niiden vaikutuksista. Tutkimuslaitos ja ajoneuvon valmistaja käsittelevät nämä tiedot ja sopivat niistä.

(8)  Tyyppihyväksynnän yhteydessä ajoneuvon valmistajan on vahvistettava, että tämä vaatimus täyttyy.

(9)  Selektiivinen jarrutustoiminto voi muuttua jarrutuksen aikana automaattiseksi jarrutukseksi.

---

LIITE 1

ILMOITUS (*)

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

Image

Lisäys

Luettelo ajoneuvoa koskevista tiedoista säännön nro 90 mukaista hyväksyntää varten

| 1. | Ajoneuvotyypin kuvaus: ...






  1.1 | Ajoneuvon kaupallinen nimi tai merkki: ... |
| --- | --- | --- |

1.

Ajoneuvotyypin kuvaus: ...

1.1

Ajoneuvon kaupallinen nimi tai merkki: ...

| 1.2 | Ajoneuvoluokka: ... |
| --- | --- |

1.2

Ajoneuvoluokka: ...

| 1.3 | Ajoneuvotyyppi säännön nro 13-H mukaisen hyväksynnän mukaan: ... |
| --- | --- |

1.3

Ajoneuvotyyppi säännön nro 13-H mukaisen hyväksynnän mukaan: ...

| 1.4 | Ajoneuvotyyppiin kuuluvien ajoneuvojen mallit tai kaupalliset nimet: ... |
| --- | --- |

1.4

Ajoneuvotyyppiin kuuluvien ajoneuvojen mallit tai kaupalliset nimet: ...

| 1.5 | Valmistajan nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

1.5

Valmistajan nimi ja osoite: ...

| 2. | Jarrupäällysteiden, -levyjen ja -rumpujen merkki ja tyyppi






  2.1 | Jarrupäällysteet






  2.1.1 | Kaikkien liitteen 3 asianomaisten määräysten mukaisesti testatut jarrupäällysteet: ... |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Jarrupäällysteiden, -levyjen ja -rumpujen merkki ja tyyppi

2.1

Jarrupäällysteet

2.1.1

Kaikkien liitteen 3 asianomaisten määräysten mukaisesti testatut jarrupäällysteet: ...

| 2.1.2 | Liitteen 7 mukaisesti testatut vaihtoehtoiset jarrupäällysteet: ... |
| --- | --- |

2.1.2

Liitteen 7 mukaisesti testatut vaihtoehtoiset jarrupäällysteet: ...

| 2.2 | Jarrulevyt ja -rummut






  2.2.1 | Jarrujärjestelmän hyväksynnän piiriin kuuluvien jarrulevyjen tunnistekoodit: ... |
| --- | --- | --- |

2.2

Jarrulevyt ja -rummut

2.2.1

Jarrujärjestelmän hyväksynnän piiriin kuuluvien jarrulevyjen tunnistekoodit: ...

| 2.2.2 | Jarrujärjestelmän hyväksynnän piiriin kuuluvien jarrurumpujen tunnistekoodit: ... |
| --- | --- |

2.2.2

Jarrujärjestelmän hyväksynnän piiriin kuuluvien jarrurumpujen tunnistekoodit: ...

| 3. | Ajoneuvon vähimmäismassa: ...






  3.1 | Massan jakautuminen akseleille (enimmäisarvo): ... |
| --- | --- | --- |

3.

Ajoneuvon vähimmäismassa: ...

3.1

Massan jakautuminen akseleille (enimmäisarvo): ...

| 4. | Ajoneuvon enimmäismassa: ...






  4.1 | Massan jakautuminen akseleille (enimmäisarvo): ... |
| --- | --- | --- |

4.

Ajoneuvon enimmäismassa: ...

4.1

Massan jakautuminen akseleille (enimmäisarvo): ...

| 5. | Ajoneuvon huippunopeus: ... |
| --- | --- |

5.

Ajoneuvon huippunopeus: ...

| 6. | Renkaan ja pyörän mitat: ... |
| --- | --- |

6.

Renkaan ja pyörän mitat: ...

| 7. | Jarrupiirijako (esimerkiksi etu-/takapyörät tai diagonaalinen jako): ... |
| --- | --- |

7.

Jarrupiirijako (esimerkiksi etu-/takapyörät tai diagonaalinen jako): ...

| 8. | Ilmoitus siitä, mikä järjestelmä toimii varajarrujärjestelmänä: ... |
| --- | --- |

8.

Ilmoitus siitä, mikä järjestelmä toimii varajarrujärjestelmänä: ...

| 9. | Eritelmä jarruventtiileistä (soveltuvin osin): ...






  9.1 | Kuormituksen tunnistusventtiilit: ... |
| --- | --- | --- |

9.

Eritelmä jarruventtiileistä (soveltuvin osin): ...

9.1

Kuormituksen tunnistusventtiilit: ...

| 9.2 | Paineventtiilien asetus: ... |
| --- | --- |

9.2

Paineventtiilien asetus: ...

| 10. | Suunniteltu jarruvoiman jakautuminen: ... |
| --- | --- |

10.

Suunniteltu jarruvoiman jakautuminen: ...

| 11. | Jarrun tekniset tiedot: ...






  11.1 | Levyjarrun tyyppi (esimerkiksi mäntien lukumäärä ja läpimitat, jäähdytettävät tai umpinaiset levyt) |
| --- | --- | --- |

11.

Jarrun tekniset tiedot: ...

11.1

Levyjarrun tyyppi (esimerkiksi mäntien lukumäärä ja läpimitat, jäähdytettävät tai umpinaiset levyt)

| 11.2. | Rumpujarrun tyyppi (esimerkiksi duoservo sekä männän koko ja rummun mitat): ... |
| --- | --- |

11.2.

Rumpujarrun tyyppi (esimerkiksi duoservo sekä männän koko ja rummun mitat): ...

| 11.3. | Paineilmajarrujärjestelmien osalta ilmoitetaan esimerkiksi kammioiden sekä varsien tyyppi ja koko jne.: |
| --- | --- |

11.3.

Paineilmajarrujärjestelmien osalta ilmoitetaan esimerkiksi kammioiden sekä varsien tyyppi ja koko jne.:

| 12. | Pääsylinterin tyyppi ja koko: ... |
| --- | --- |

12.

Pääsylinterin tyyppi ja koko: ...

| 13. | Jarrutehostimen tyyppi ja koko: ... |
| --- | --- |

13.

Jarrutehostimen tyyppi ja koko: ...

---

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN ASETTELU

MALLI A

(Ks. tämän säännön kohta 4.4)

Edellä esitetty ajoneuvoon kiinnitetty merkki osoittaa, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty jarrulaitteiden osalta Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E 11) säännön nro 13-H mukaisesti hyväksyntänumerolla 002439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä ilmaisevat, että hyväksyntä on myönnetty alkuperäisessä muodossa olevan säännön nro 13-H vaatimusten mukaisesti. Lisämaininta ”ESC” tarkoittaa, että ajoneuvo täyttää tämän säännön liitteessä 9 olevat ajonvakautusjärjestelmää ja hätäjarrutehostinta koskevat vaatimukset.

MALLI B

(Ks. tämän säännön kohta 4.5)

Edellä esitetty ajoneuvoon kiinnitetty merkki osoittaa, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E 11) sääntöjen nro 13-H ja 24 (1) mukaisesti. (Jälkimmäisessä tapauksessa oikaistu absorptiokerroin on 1,30 m–1). Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntäpäivänä sääntö nro 13-H oli alkuperäisessä muodossaan ja sääntö nro 24 sisälsi muutossarjan 02.

---

(1)  Tämä numero on annettu ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 3

JARRUTUSTESTIT JA JARRUJÄRJESTELMIEN TEHO

1.   JARRUTUSTESTIT

1.1   Yleistä

| 1.1.1 | Jarrujärjestelmien tehovaatimukset perustuvat ajoneuvon pysähtymismatkaan ja keskimääräiseen täysin kehittyneeseen hidastuvuuteen. Jarrujärjestelmän teho on määriteltävä mittaamalla pysähtymismatka suhteessa ajoneuvon jarrutuksen alkunopeuteen ja/tai mittaamalla täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus testin aikana. |
| --- | --- |

1.1.1

Jarrujärjestelmien tehovaatimukset perustuvat ajoneuvon pysähtymismatkaan ja keskimääräiseen täysin kehittyneeseen hidastuvuuteen. Jarrujärjestelmän teho on määriteltävä mittaamalla pysähtymismatka suhteessa ajoneuvon jarrutuksen alkunopeuteen ja/tai mittaamalla täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus testin aikana.

| 1.1.2 | Pysähtymismatka on ajoneuvon kulkema matka jarrulaitteen käytön aloitushetkestä ajoneuvon pysähtymishetkeen. Alkunopeus on ajoneuvon nopeus jarrulaitteen käytön aloitushetkellä. Alkunopeuden on oltava vähintään 98 prosenttia kyseessä olevalle testille määrätystä nopeudesta.
  Täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (dm) lasketaan keskimääräisenä hidastuvuutena suhteessa matkaan välillä vb–ve seuraavan kaavan mukaisesti:



  jossa:







  vo | = | alkunopeus (km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| vb | = | ajoneuvon nopeus arvolla 0,8 vo (km/h) |
| ve | = | ajoneuvon nopeus arvolla 0,1 vo (km/h) |
| sb | = | vo:n ja vb:n välillä kuljettu matka metreinä, |
| se | = | vo:n ja ve:n välillä kuljettu matka metreinä. |

1.1.2

Pysähtymismatka on ajoneuvon kulkema matka jarrulaitteen käytön aloitushetkestä ajoneuvon pysähtymishetkeen. Alkunopeus on ajoneuvon nopeus jarrulaitteen käytön aloitushetkellä. Alkunopeuden on oltava vähintään 98 prosenttia kyseessä olevalle testille määrätystä nopeudesta.

Täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (dm) lasketaan keskimääräisenä hidastuvuutena suhteessa matkaan välillä vb–ve seuraavan kaavan mukaisesti:

Formula

jossa:

vo

=

alkunopeus (km/h)

vb

=

ajoneuvon nopeus arvolla 0,8 vo (km/h)

ve

=

ajoneuvon nopeus arvolla 0,1 vo (km/h)

sb

=

vo:n ja vb:n välillä kuljettu matka metreinä,

se

=

vo:n ja ve:n välillä kuljettu matka metreinä.

Nopeus ja matka on määriteltävä testivälineillä, joiden tarkkuus on ± 1 prosenttia testille määrätystä nopeudesta. Arvo dm voidaan määritellä muilla menetelmillä kuin nopeuden ja matkan mittauksella. Tällöin täysin kehittyneen keskimääräisen hidastuvuuden tarkkuuden on oltava ± 3 prosenttia.

1.2   Ajoneuvon jarrutusteho on kaikkien ajoneuvojen hyväksyntää varten mitattava testeissä ajoradalla seuraavissa olosuhteissa:

| 1.2.1 | Ajoneuvon massan on oltava kunkin testityypin vaatimusten mukainen ja se on ilmoitettava testausselosteessa. |
| --- | --- |

1.2.1

Ajoneuvon massan on oltava kunkin testityypin vaatimusten mukainen ja se on ilmoitettava testausselosteessa.

| 1.2.2 | Testi on tehtävä kullekin testityypille vahvistetulla nopeudella. Jos ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus on pienempi kuin testille vahvistettu nopeus, testi on suoritettava ajoneuvon suurimmalla nopeudella, |
| --- | --- |

1.2.2

Testi on tehtävä kullekin testityypille vahvistetulla nopeudella. Jos ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus on pienempi kuin testille vahvistettu nopeus, testi on suoritettava ajoneuvon suurimmalla nopeudella,

| 1.2.3 | Vaaditun tehon tuottamiseen tarvittava jarrun hallintalaitteeseen kohdistettava voima ei saa testeissä ylittää vahvistettua enimmäisarvoa. |
| --- | --- |

1.2.3

Vaaditun tehon tuottamiseen tarvittava jarrun hallintalaitteeseen kohdistettava voima ei saa testeissä ylittää vahvistettua enimmäisarvoa.

| 1.2.4 | Tienpinnan on oltava riittävän pitävä, jollei asiaa koskevissa liitteissä muuta määrätä. |
| --- | --- |

1.2.4

Tienpinnan on oltava riittävän pitävä, jollei asiaa koskevissa liitteissä muuta määrätä.

| 1.2.5 | Testit on suoritettava olosuhteissa, joissa tuulen ei katsota voivan vaikuttaa testituloksiin. |
| --- | --- |

1.2.5

Testit on suoritettava olosuhteissa, joissa tuulen ei katsota voivan vaikuttaa testituloksiin.

| 1.2.6 | Testejä aloitettaessa ajoneuvon renkaiden on oltava kylmät ja rengaspaineen pyöriin kohdistuvalle kuormalle vahvistetun paineen mukainen ajoneuvon ollessa paikallaan. |
| --- | --- |

1.2.6

Testejä aloitettaessa ajoneuvon renkaiden on oltava kylmät ja rengaspaineen pyöriin kohdistuvalle kuormalle vahvistetun paineen mukainen ajoneuvon ollessa paikallaan.

| 1.2.7 | Määrätty teho on saavutettava ilman pyörien lukkiutumista nopeuden ollessa yli 15 km/h siten, että ajoneuvo ei poikkea 3,5 metrin levyiseltä ajoradalta, kallistuskulma on enintään 15 astetta ja ajoneuvo ei tärise epätavallisesti. |
| --- | --- |

1.2.7

Määrätty teho on saavutettava ilman pyörien lukkiutumista nopeuden ollessa yli 15 km/h siten, että ajoneuvo ei poikkea 3,5 metrin levyiseltä ajoradalta, kallistuskulma on enintään 15 astetta ja ajoneuvo ei tärise epätavallisesti.

| 1.2.8 | Kokonaan tai osittain sähkömoottoreilla käyvien ajoneuvojen, joissa moottorit on kytketty pysyvästi pyöriin, kaikki testit on suoritettava nämä moottorit kytkettyinä. |
| --- | --- |

1.2.8

Kokonaan tai osittain sähkömoottoreilla käyvien ajoneuvojen, joissa moottorit on kytketty pysyvästi pyöriin, kaikki testit on suoritettava nämä moottorit kytkettyinä.

| 1.2.9 | Sellaisten kohdan 1.2.8 mukaisten ajoneuvojen osalta, joissa on luokan A sähköinen hyötyjarrujärjestelmä, käyttäytymistestit vakauden säilymisen tarkastamiseksi on tehtävä radalla, jonka kitkakerroin on pieni (liitteen 6 kohdan 5.2.2 kohdan mukaisesti) käyttäen nopeutta, joka on 80 prosenttia enimmäisnopeudesta, mutta enintään 120 km/h.






  1.2.9.1 | Lisäksi sellaisten ajoneuvojen osalta, joissa on luokan A sähköinen hyötyjarrujärjestelmä, vaihteen vaihtamisen ja kaasupolkimen vapauttamisen kaltaiset hetkittäiset olosuhteet eivät saa vaikuttaa ajoneuvon käyttäytymiseen 1.2.9 kohdassa kuvatuissa testausolosuhteissa. |
| --- | --- | --- |

1.2.9

Sellaisten kohdan 1.2.8 mukaisten ajoneuvojen osalta, joissa on luokan A sähköinen hyötyjarrujärjestelmä, käyttäytymistestit vakauden säilymisen tarkastamiseksi on tehtävä radalla, jonka kitkakerroin on pieni (liitteen 6 kohdan 5.2.2 kohdan mukaisesti) käyttäen nopeutta, joka on 80 prosenttia enimmäisnopeudesta, mutta enintään 120 km/h.

1.2.9.1

Lisäksi sellaisten ajoneuvojen osalta, joissa on luokan A sähköinen hyötyjarrujärjestelmä, vaihteen vaihtamisen ja kaasupolkimen vapauttamisen kaltaiset hetkittäiset olosuhteet eivät saa vaikuttaa ajoneuvon käyttäytymiseen 1.2.9 kohdassa kuvatuissa testausolosuhteissa.

| 1.2.10 | Kohdissa 1.2.9 ja 1.2.9.1 tarkoitettujen testien aikana pyörien lukkiutuminen ei ole sallittua. Ohjaussuunnan korjaaminen on kuitenkin sallittua, jos ohjauksen käyttölaitteen kiertymiskulma on kahden ensimmäisen sekunnin aikana enintään 120 astetta ja enintään 240 astetta kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

1.2.10

Kohdissa 1.2.9 ja 1.2.9.1 tarkoitettujen testien aikana pyörien lukkiutuminen ei ole sallittua. Ohjaussuunnan korjaaminen on kuitenkin sallittua, jos ohjauksen käyttölaitteen kiertymiskulma on kahden ensimmäisen sekunnin aikana enintään 120 astetta ja enintään 240 astetta kokonaisuudessaan.

| 1.2.11 | Sellaisissa ajoneuvoissa, joiden sähkökäyttöiset seisontajarrut saavat voimansa ajovoima-akuista (tai vara-akusta), joihin syötetty energia on pelkästään peräisin riippumattomasta ulkoisesta latausjärjestelmästä, näiden akkujen lataustila saa olla jarrutustehotestin aikana keskimäärin enintään 5 prosenttia sitä lataustilaa suurempi, jossa tämän säännön kohdassa 5.2.20.5 tarkoitetun jarrujen toimintahäiriöstä ilmoittavan varoituksen on aktivoiduttava.
  Jos varoitus aktivoituu, akkuja voidaan hieman ladata testien aikana, jotta niiden lataustila pysyy vaadituissa rajoissa. |
| --- | --- |

1.2.11

Sellaisissa ajoneuvoissa, joiden sähkökäyttöiset seisontajarrut saavat voimansa ajovoima-akuista (tai vara-akusta), joihin syötetty energia on pelkästään peräisin riippumattomasta ulkoisesta latausjärjestelmästä, näiden akkujen lataustila saa olla jarrutustehotestin aikana keskimäärin enintään 5 prosenttia sitä lataustilaa suurempi, jossa tämän säännön kohdassa 5.2.20.5 tarkoitetun jarrujen toimintahäiriöstä ilmoittavan varoituksen on aktivoiduttava.

Jos varoitus aktivoituu, akkuja voidaan hieman ladata testien aikana, jotta niiden lataustila pysyy vaadituissa rajoissa.

1.3   Ajoneuvon käyttäytyminen jarrutuksen aikana

| 1.3.1 | Jarrutustesteissä ja erityisesti suurilla nopeuksilla suoritettavissa testeissä ajoneuvon yleistä käyttäytymistä on tarkkailtava jarrutuksen aikana. |
| --- | --- |

1.3.1

Jarrutustesteissä ja erityisesti suurilla nopeuksilla suoritettavissa testeissä ajoneuvon yleistä käyttäytymistä on tarkkailtava jarrutuksen aikana.

| 1.3.2 | Jarrutettaessa tiellä, jonka pito on alhainen, ajoneuvon on täytettävä tämän säännön liitteessä 5 ja/tai liitteessä 6 määrätyt vaatimukset. |
| --- | --- |

1.3.2

Jarrutettaessa tiellä, jonka pito on alhainen, ajoneuvon on täytettävä tämän säännön liitteessä 5 ja/tai liitteessä 6 määrätyt vaatimukset.

| 1.3.2.1 | Ajoneuvon, joka on varustettu tämän säännön 5.2.7 kohdan mukaisella jarrujärjestelmällä, jossa tietyn akselin (tai akselien) jarrutus käsittää useampia kuin yhden jarrumomentin lähteen ja jossa yksittäisten lähteiden toiminta voi vaihdella suhteessa muihin lähteisiin, on täytettävä liitteen 5 tai vaihtoehtoisesti liitteen 6 vaatimukset kaikilla ajoneuvon ohjausstrategian sallimilla suhteilla (1). |
| --- | --- |

1.3.2.1

Ajoneuvon, joka on varustettu tämän säännön 5.2.7 kohdan mukaisella jarrujärjestelmällä, jossa tietyn akselin (tai akselien) jarrutus käsittää useampia kuin yhden jarrumomentin lähteen ja jossa yksittäisten lähteiden toiminta voi vaihdella suhteessa muihin lähteisiin, on täytettävä liitteen 5 tai vaihtoehtoisesti liitteen 6 vaatimukset kaikilla ajoneuvon ohjausstrategian sallimilla suhteilla (1).

1.4   Tyyppi 0 -testi (tavallinen tehotesti jarrut kylminä)

1.4.1   Yleistä

| 1.4.1.1 | Käyttöjarrujen kuumimman akselin keskimääräisen lämpötilan on ennen jarrun käyttämistä oltava 65–100 °C jarrupäällysteiden sisältä taikka levyn tai rummun palan hankauspinnasta mitattuna. |
| --- | --- |

1.4.1.1

Käyttöjarrujen kuumimman akselin keskimääräisen lämpötilan on ennen jarrun käyttämistä oltava 65–100 °C jarrupäällysteiden sisältä taikka levyn tai rummun palan hankauspinnasta mitattuna.

| 1.4.1.2 | Testi on suoritettava seuraavissa olosuhteissa:






  1.4.1.2.1 | Ajoneuvon on oltava kuormitettu siten, että sen massa jakautuu akseleille valmistajan ilmoituksen mukaisesti. Jos kuormaa voidaan jakaa akseleille usealla tavalla, enimmäismassan jakautuminen akseleille on järjestettävä siten, että akselimassat ovat verrannolliset suurimpiin sallittuihin akselimassoihin. |
| --- | --- | --- |

1.4.1.2

Testi on suoritettava seuraavissa olosuhteissa:

1.4.1.2.1

Ajoneuvon on oltava kuormitettu siten, että sen massa jakautuu akseleille valmistajan ilmoituksen mukaisesti. Jos kuormaa voidaan jakaa akseleille usealla tavalla, enimmäismassan jakautuminen akseleille on järjestettävä siten, että akselimassat ovat verrannolliset suurimpiin sallittuihin akselimassoihin.

| 1.4.1.2.2 | Jokainen testi on toistettava kuormittamattomalla ajoneuvolla. Etuistuimella saa olla kuljettajan lisäksi toinen henkilö, joka huolehtii testitulosten kirjaamisesta. |
| --- | --- |

1.4.1.2.2

Jokainen testi on toistettava kuormittamattomalla ajoneuvolla. Etuistuimella saa olla kuljettajan lisäksi toinen henkilö, joka huolehtii testitulosten kirjaamisesta.

| 1.4.1.2.3 | Sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettuihin ajoneuvoihin sovellettavat vaatimukset määräytyvät järjestelmän luokan mukaan seuraavasti:







  Luokka A | : | Mitään erillistä sähköisen hyötyjarrutuksen hallintalaitetta ei saa käyttää tyyppi 0 -testien aikana. |
| --- | --- | --- | --- |
| Luokka B | : | Sähköisen hyötyjarrujärjestelmän osuus muodostuvasta jarruvoimasta ei saa ylittää järjestelmän takaamaa vähimmäistasoa. |

1.4.1.2.3

Sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettuihin ajoneuvoihin sovellettavat vaatimukset määräytyvät järjestelmän luokan mukaan seuraavasti:

Luokka A

:

Mitään erillistä sähköisen hyötyjarrutuksen hallintalaitetta ei saa käyttää tyyppi 0 -testien aikana.

Luokka B

:

Sähköisen hyötyjarrujärjestelmän osuus muodostuvasta jarruvoimasta ei saa ylittää järjestelmän takaamaa vähimmäistasoa.

Tämä edellytys täyttyy, jos akkujen lataustila on jokin seuraavista:

| a) | valmistajan suosittelema enimmäislataustaso, joka on ilmoitettu ajoneuvon eritelmissä, |
| --- | --- |

a)

valmistajan suosittelema enimmäislataustaso, joka on ilmoitettu ajoneuvon eritelmissä,

| b) | vähintään 95 prosenttia täydestä lataustasosta, kun valmistaja ei ole antanut erillistä suositusta, |
| --- | --- |

b)

vähintään 95 prosenttia täydestä lataustasosta, kun valmistaja ei ole antanut erillistä suositusta,

| c) | ajoneuvon automaattisen lataustilan seurantajärjestelmän enimmäistaso, |
| --- | --- |

c)

ajoneuvon automaattisen lataustilan seurantajärjestelmän enimmäistaso,

| d) | mikä tahansa lataustaso, kun testaus suorittaan ilman hyötyjarrua. |
| --- | --- |

d)

mikä tahansa lataustaso, kun testaus suorittaan ilman hyötyjarrua.

| 1.4.1.2.4 | Jarrujen vähimmäistehon raja-arvot ajoneuvo kuormitettuna ja kuormittamattomana tehtävissä testeissä vahvistetaan jäljempänä. Ajoneuvon on täytettävä vahvistetut pysähtymismatkaa ja täysin kehittyneen hidastuvuuden keskiarvoa koskevat vaatimukset, mutta molempien parametrien mittaaminen ei ole välttämättä tarpeellista. |
| --- | --- |

1.4.1.2.4

Jarrujen vähimmäistehon raja-arvot ajoneuvo kuormitettuna ja kuormittamattomana tehtävissä testeissä vahvistetaan jäljempänä. Ajoneuvon on täytettävä vahvistetut pysähtymismatkaa ja täysin kehittyneen hidastuvuuden keskiarvoa koskevat vaatimukset, mutta molempien parametrien mittaaminen ei ole välttämättä tarpeellista.

| 1.4.1.2.5 | Ajoradan pinnan on oltava vaakasuora. Ellei toisin määrätä, kussakin testissä saa olla enintään kuusi pysähdystä ajoneuvoon tutustumiseen mahdollisesti tarvittavat pysähdykset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

1.4.1.2.5

Ajoradan pinnan on oltava vaakasuora. Ellei toisin määrätä, kussakin testissä saa olla enintään kuusi pysähdystä ajoneuvoon tutustumiseen mahdollisesti tarvittavat pysähdykset mukaan luettuina.

1.4.2   Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla, tämän liitteen kohdan 2.1.1 alakohdan A mukainen käyttöjarrutus

Testi on tehtävä määrätyillä nopeuksilla, mutta näihin nopeuksiin sallitaan tietty poikkeama. Vaadittava vähimmäisteho on saavutettava.

1.4.3   Tyyppi 0 -testi vaihde kytkettynä päälle, tässä liitteessä olevan 2.1.1 kohdan B alakohdan mukainen käyttöjarrutus

1.4.3.1   Testi on tehtävä vaihde kytkettynä päälle tämän liitteen kohdan 2.1.1 alakohdassa B täsmennetystä nopeudesta alkaen. Vaadittava vähimmäisteho on saavutettava. Tätä testiä ei tehdä, jos ajoneuvon enimmäisnopeus on ≤ 125 km/h.

1.4.3.2   Suurimmat tosiasialliset jarrutustehon arvot mitataan, ja ajoneuvon käyttäytymisen on oltava tämän liitteen kohdan 1.3.2 mukainen. Jos ajoneuvon enimmäisnopeus on kuitenkin yli 200 km/h, testinopeus on 160 km/h.

1.5   Tyyppi I -testi (häipymis- ja palautumistesti)

1.5.1   Lämmitysmenettely

| 1.5.1.1 | Kaikkien ajoneuvojen käyttöjarrut testataan kytkemällä ja vapauttamalla jarrut useita kertoja ajoneuvo kuormitettuna taulukossa mainituissa olosuhteissa:








  Olosuhteet |
| --- | --- |
| v1 (km/h) | v2 (km/h) | Δt (sec) | n |
| 80 % vmax ≤ 120 | 0,5 v1 | 45 | 15 |

1.5.1.1

Kaikkien ajoneuvojen käyttöjarrut testataan kytkemällä ja vapauttamalla jarrut useita kertoja ajoneuvo kuormitettuna taulukossa mainituissa olosuhteissa:

Olosuhteet

v1 (km/h)

v2 (km/h)

Δt (sec)

n

80 % vmax ≤ 120

0,5 v1

45

15

jossa:

| v1 | = | alkunopeus jarrutuksen alkaessa |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | nopeus jarrutuksen päättyessä |
| vmax | = | ajoneuvon huippunopeus |
| n | = | jarrutusten lukumäärä |
| Δt | = | jarrutussyklin kestoaika: aika jarrutuksen alusta seuraavan jarrutuksen alkuun. |

v1

=

alkunopeus jarrutuksen alkaessa

v2

=

nopeus jarrutuksen päättyessä

vmax

=

ajoneuvon huippunopeus

n

=

jarrutusten lukumäärä

Δt

=

jarrutussyklin kestoaika: aika jarrutuksen alusta seuraavan jarrutuksen alkuun.

| 1.5.1.2 | Jos ajoneuvon ominaisuudet tekevät Δt-arvolle määrätyn kestoajan noudattamisen mahdottomaksi, kestoaikaa voidaan pidentää. Kaikissa tapauksissa ajoneuvon jarrutukseen ja kiihdytykseen tarvittavan ajan lisäksi jokaisessa syklissä on sallittava 10 sekuntia nopeuden v1 vakiinnuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.5.1.2

Jos ajoneuvon ominaisuudet tekevät Δt-arvolle määrätyn kestoajan noudattamisen mahdottomaksi, kestoaikaa voidaan pidentää. Kaikissa tapauksissa ajoneuvon jarrutukseen ja kiihdytykseen tarvittavan ajan lisäksi jokaisessa syklissä on sallittava 10 sekuntia nopeuden v1 vakiinnuttamiseksi.

| 1.5.1.3 | Hallintalaitteeseen kohdistettava voima on säädettävä siten, että jokaisessa jarrutuksessa saavutetaan 3 m/s2:n täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus. Alustavasti voidaan tehdä kaksi testiä asianmukaisen poljinvoiman määrittämiseksi. |
| --- | --- |

1.5.1.3

Hallintalaitteeseen kohdistettava voima on säädettävä siten, että jokaisessa jarrutuksessa saavutetaan 3 m/s2:n täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus. Alustavasti voidaan tehdä kaksi testiä asianmukaisen poljinvoiman määrittämiseksi.

| 1.5.1.4 | Jarrutusten aikana on suurimman vaihteen (lukuun ottamatta ylivaihdetta jne.) oltava jatkuvasti kytkettynä. |
| --- | --- |

1.5.1.4

Jarrutusten aikana on suurimman vaihteen (lukuun ottamatta ylivaihdetta jne.) oltava jatkuvasti kytkettynä.

| 1.5.1.5 | Jarrutuksen jälkeisessä kiihdytyksessä vaihteistoa on käytettävä siten, että nopeus v1 saavutetaan mahdollisimman pian (suurin moottorin ja vaihteiston sallima kiihtyvyys). |
| --- | --- |

1.5.1.5

Jarrutuksen jälkeisessä kiihdytyksessä vaihteistoa on käytettävä siten, että nopeus v1 saavutetaan mahdollisimman pian (suurin moottorin ja vaihteiston sallima kiihtyvyys).

| 1.5.1.6 | Sellaisten ajoneuvojen osalta, joiden teho ei ole riittävä jarrujen lämmityssyklien aikaansaamiseksi, testit on tehtävä siten, että määrätty nopeus saavutetaan ennen ensimmäistä jarrutusta ja tämän jälkeen ajoneuvoa kiihdytetään mahdollisimman nopeasti ja jarrutetaan uudelleen kunkin 45 sekunnin syklin lopussa saavutetussa nopeudessa. |
| --- | --- |

1.5.1.6

Sellaisten ajoneuvojen osalta, joiden teho ei ole riittävä jarrujen lämmityssyklien aikaansaamiseksi, testit on tehtävä siten, että määrätty nopeus saavutetaan ennen ensimmäistä jarrutusta ja tämän jälkeen ajoneuvoa kiihdytetään mahdollisimman nopeasti ja jarrutetaan uudelleen kunkin 45 sekunnin syklin lopussa saavutetussa nopeudessa.

| 1.5.1.7 | Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta ajoneuvon akkujen tilan on oltava testin alussa sellainen, ettei sähköisen hyötyjarrujärjestelmän tuottama osuus jarrutusvoimasta ylitä järjestelmän takaamaa vähimmäistasoa. Tämä edellytys täyttyy, jos akkujen lataustila on jokin kohdassa 1.4.1.2.3 luetelluista lataustiloista. |
| --- | --- |

1.5.1.7

Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta ajoneuvon akkujen tilan on oltava testin alussa sellainen, ettei sähköisen hyötyjarrujärjestelmän tuottama osuus jarrutusvoimasta ylitä järjestelmän takaamaa vähimmäistasoa. Tämä edellytys täyttyy, jos akkujen lataustila on jokin kohdassa 1.4.1.2.3 luetelluista lataustiloista.

1.5.2   Kuumajarrutusteho

| 1.5.2.1 | Tyyppi I -testin lopuksi (tämän liitteen kohdassa 1.5.1 esitetty testi) käyttöjarrujärjestelmän kuumajarrutusteho on mitattava samoissa olosuhteissa (ja varsinkaan hallintalaitteeseen kohdistettava keskimääräinen voima ei saa olla suurempi kuin todellisuudessa käytetty keskimääräinen voima) kuin tyyppi 0 -testissä vaihde kytkettynä vapaalle (lämpötila voi olla erilainen). |
| --- | --- |

1.5.2.1

Tyyppi I -testin lopuksi (tämän liitteen kohdassa 1.5.1 esitetty testi) käyttöjarrujärjestelmän kuumajarrutusteho on mitattava samoissa olosuhteissa (ja varsinkaan hallintalaitteeseen kohdistettava keskimääräinen voima ei saa olla suurempi kuin todellisuudessa käytetty keskimääräinen voima) kuin tyyppi 0 -testissä vaihde kytkettynä vapaalle (lämpötila voi olla erilainen).

| 1.5.2.2 | Kuumajarrutusteho ei saa olla pienempi kuin 75 (2) prosenttia vahvistetusta arvosta eikä pienempi kuin 60 prosenttia vaihde vapaalla tehtävässä tyyppi 0 -testissä kirjatusta arvosta. |
| --- | --- |

1.5.2.2

Kuumajarrutusteho ei saa olla pienempi kuin 75 (2) prosenttia vahvistetusta arvosta eikä pienempi kuin 60 prosenttia vaihde vapaalla tehtävässä tyyppi 0 -testissä kirjatusta arvosta.

| 1.5.2.3 | Jos ajoneuvo on varustettu luokan A sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä, suurimman vaihteen on jarrutuksen aikana oltava koko ajan kytkettynä päälle ja mahdollista erillistä sähköistä jarrun hallintalaitetta ei saa käyttää. |
| --- | --- |

1.5.2.3

Jos ajoneuvo on varustettu luokan A sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä, suurimman vaihteen on jarrutuksen aikana oltava koko ajan kytkettynä päälle ja mahdollista erillistä sähköistä jarrun hallintalaitetta ei saa käyttää.

| 1.5.2.4 | Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen, joilla on tehty tämän liitteen kohdan 1.5.1.6 mukaiset lämmityssyklit, kuumajarrutustestit on tehtävä sillä suurimmalla nopeudella, jonka ajoneuvo voi saavuttaa jarrujen lämmityssyklien päätteeksi, ellei tämän liitteen kohdan 2.1.1 alakohdassa A määriteltyä nopeutta voida saavuttaa.
  Vertailun vuoksi myöhempi kylmillä jarruilla tehtävä tyyppi 0 -testi on toistettava tällä samalla nopeudella ja samalla, akun asianmukaisen lataustilan perusteella määräytyvällä sähköisen hyötyjarrutuksen osuudella kuin kuumajarrutustesti.
  Palautumismenettelyn ja -testin jälkeen jarrupäällysteet voidaan kunnostaa ennen testiä, jossa vertaillaan toisen kylmäjarrutustestin tulosta kuumajarrutustestin tuloksiin tämän liitteen kohdan 1.5.2.2 tai 1.5.2.5 vaatimusten mukaisesti.
  Testit voidaan tehdä ilman hyötyjarrua. Tällöin ei sovelleta akkujen lataustilaa koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

1.5.2.4

Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen, joilla on tehty tämän liitteen kohdan 1.5.1.6 mukaiset lämmityssyklit, kuumajarrutustestit on tehtävä sillä suurimmalla nopeudella, jonka ajoneuvo voi saavuttaa jarrujen lämmityssyklien päätteeksi, ellei tämän liitteen kohdan 2.1.1 alakohdassa A määriteltyä nopeutta voida saavuttaa.

Vertailun vuoksi myöhempi kylmillä jarruilla tehtävä tyyppi 0 -testi on toistettava tällä samalla nopeudella ja samalla, akun asianmukaisen lataustilan perusteella määräytyvällä sähköisen hyötyjarrutuksen osuudella kuin kuumajarrutustesti.

Palautumismenettelyn ja -testin jälkeen jarrupäällysteet voidaan kunnostaa ennen testiä, jossa vertaillaan toisen kylmäjarrutustestin tulosta kuumajarrutustestin tuloksiin tämän liitteen kohdan 1.5.2.2 tai 1.5.2.5 vaatimusten mukaisesti.

Testit voidaan tehdä ilman hyötyjarrua. Tällöin ei sovelleta akkujen lataustilaa koskevia vaatimuksia.

| 1.5.2.5 | Sellaisella moottoriajoneuvolla, joka täyttää kohdassa 1.5.2.2 vahvistetun 60 prosentin vaatimuksen mutta ei 75 (2) prosentin vaatimusta, voidaan tehdä ylimääräinen testi lämpimillä jarruilla kohdistamalla hallintalaitteeseen voima, joka ei ole suurempi kuin tämän liitteen kohdassa 2 ilmoitettu voima. Molempien testien tulokset on merkittävä testausselosteeseen. |
| --- | --- |

1.5.2.5

Sellaisella moottoriajoneuvolla, joka täyttää kohdassa 1.5.2.2 vahvistetun 60 prosentin vaatimuksen mutta ei 75 (2) prosentin vaatimusta, voidaan tehdä ylimääräinen testi lämpimillä jarruilla kohdistamalla hallintalaitteeseen voima, joka ei ole suurempi kuin tämän liitteen kohdassa 2 ilmoitettu voima. Molempien testien tulokset on merkittävä testausselosteeseen.

1.5.3   Palautumismenettely

Välittömästi kuumajarrutustestin jälkeen ajoneuvoa jarrutetaan neljä kertaa nopeudesta 50 km/h alkaen niin, että vaihde on päällä ja keskimääräisen hidastuvuus on 3 m/s2. Ennen kutakin peräkkäistä pysäytystä ajetaan matka, jonka pituus on 1,5 km. Välittömästi kunkin pysähdyksen jälkeen ajoneuvo kiihdytetään mahdollisimman nopeasti nopeuteen 50 km/h, ja tätä nopeutta pidetään yllä seuraavaan pysähdykseen asti.

| 1.5.3.1 | Luokan B sähköisellä jarrutusenergian talteenottojärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen akut voidaan ladata uudelleen tai vaihtaa ladattuihin akkuihin palautumismenettelyn loppuun saattamiseksi.
  Testit voidaan tehdä ilman hyötyjarrua. |
| --- | --- |

1.5.3.1

Luokan B sähköisellä jarrutusenergian talteenottojärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen akut voidaan ladata uudelleen tai vaihtaa ladattuihin akkuihin palautumismenettelyn loppuun saattamiseksi.

Testit voidaan tehdä ilman hyötyjarrua.

1.5.4   Palautumisteho

Palautumismenettelyn lopuksi on mitattava käyttöjarrujärjestelmän palautumisteho samoissa olosuhteissa kuin vaihde vapaana tehtävässä tyyppi 0 -testissä (lämpötilaolosuhteet saavat olla erilaiset) kohdistamalla hallintalaitteeseen keskimääräinen voima, joka on enintään vastaavassa tyyppi 0 -testissä käytetty keskimääräinen hallintalaitteeseen kohdistettu voima.

Tämä palautumisteho ei saa olla pienempi kuin 70 prosenttia eikä suurempi kuin 150 prosenttia vaihde vapaalla tehtävässä tyyppi 0 -testissä kirjatusta arvosta.

| 1.5.4.1 | Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen palautumistesti on tehtävä niin, että hyötyjarru on kytketty pois päältä, eli kohdan 1.5.4 vaatimusten mukaisesti.
  Kun jarrupäällysteet on jälleen kunnostettu, tyyppi 0 -testi toistetaan uudelleen samalla nopeudella kuin palautumistesti ja niin, että sähköinen hyötyjarrujärjestelmä on kytketty pois päältä ja vaihde on vapaalla, ja näitä testituloksia verrataan keskenään.
  Palautumisteho ei saa olla pienempi kuin 70 prosenttia eikä suurempi kuin 150 prosenttia tässä viimeiseksi tehtävässä tyyppi 0 -testissä kirjatusta arvosta. |
| --- | --- |

1.5.4.1

Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen palautumistesti on tehtävä niin, että hyötyjarru on kytketty pois päältä, eli kohdan 1.5.4 vaatimusten mukaisesti.

Kun jarrupäällysteet on jälleen kunnostettu, tyyppi 0 -testi toistetaan uudelleen samalla nopeudella kuin palautumistesti ja niin, että sähköinen hyötyjarrujärjestelmä on kytketty pois päältä ja vaihde on vapaalla, ja näitä testituloksia verrataan keskenään.

Palautumisteho ei saa olla pienempi kuin 70 prosenttia eikä suurempi kuin 150 prosenttia tässä viimeiseksi tehtävässä tyyppi 0 -testissä kirjatusta arvosta.

2.   JARRUJÄRJESTELMIEN TEHO

2.1   Käyttöjarrujärjestelmä

| 2.1.1 | Käyttöjarrut on testattava taulukossa mainituissa olosuhteissa:













  A) | Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Käyttöjarrut on testattava taulukossa mainituissa olosuhteissa:

A)

Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla

v

s ≤

dm ≥

100 km/h

0,1 v + 0,0060 v2 (m)

6,43 m/s2

| B) | Tyyppi 0 -testi vaihde kytkettynä päälle |
| --- | --- |

B)

Tyyppi 0 -testi vaihde kytkettynä päälle

v

s ≤

dm ≥

80 % vmax ≤ 160 km/h

0,1 v+0,0067 v2 (m)

5,76 m/s2

f

6,5–50 daN

jossa:

| v | = | testinopeus (km/h) |
| --- | --- | --- |
| s | = | pysähtymismatka metreinä |
| dm | = | täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (m/s2) |
| f | = | poljinvoima (daN) |
| vmax | = | ajoneuvon suurin nopeus (km/h) |

v

=

testinopeus (km/h)

s

=

pysähtymismatka metreinä

dm

=

täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (m/s2)

f

=

poljinvoima (daN)

vmax

=

ajoneuvon suurin nopeus (km/h)

| 2.1.2 | Moottoriajoneuvon, joka on hyväksytty jarruttoman perävaunun vetoon, ja siihen kytketyn perävaunun on saavutettava tyyppi 0 -testissä vähimmäisteho 5,4 m/s2 sekä kuormitettuna että kuormittamattomana.
  Yhdistelmän teho tarkastetaan seuraavaa kaavaa käyttämällä laskutoimituksilla, jotka pohjautuvat pelkän (kuormitetun) moottoriajoneuvon saavuttamaan todelliseen jarrutuksen enimmäistehoon vaihde vapaalla tehtävän tyyppi 0 -testin aikana (käytännön testejä ajoneuvoon kytketyn jarruttoman perävaunun kanssa ei vaadita):



  jossa:







  dM+R | = | laskettu moottoriajoneuvon täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (m/s2), kun ajoneuvo on kytketty jarruttomaan perävaunuun |
| --- | --- | --- | --- |
| dM | = | pelkän moottoriajoneuvon saavuttama täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus tyyppi 0 -testin aikana vaihde vapaalla (m/s2) |
| PM | = | kuormitetun moottoriajoneuvon massa |
| PR | = | kytkettävissä olevan jarruttoman perävaunun enimmäismassa moottoriajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukaisesti |

2.1.2

Moottoriajoneuvon, joka on hyväksytty jarruttoman perävaunun vetoon, ja siihen kytketyn perävaunun on saavutettava tyyppi 0 -testissä vähimmäisteho 5,4 m/s2 sekä kuormitettuna että kuormittamattomana.

Yhdistelmän teho tarkastetaan seuraavaa kaavaa käyttämällä laskutoimituksilla, jotka pohjautuvat pelkän (kuormitetun) moottoriajoneuvon saavuttamaan todelliseen jarrutuksen enimmäistehoon vaihde vapaalla tehtävän tyyppi 0 -testin aikana (käytännön testejä ajoneuvoon kytketyn jarruttoman perävaunun kanssa ei vaadita):

Formula

jossa:

dM+R

=

laskettu moottoriajoneuvon täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (m/s2), kun ajoneuvo on kytketty jarruttomaan perävaunuun

dM

=

pelkän moottoriajoneuvon saavuttama täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus tyyppi 0 -testin aikana vaihde vapaalla (m/s2)

PM

=

kuormitetun moottoriajoneuvon massa

PR

=

kytkettävissä olevan jarruttoman perävaunun enimmäismassa moottoriajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukaisesti

2.2   Varajarrujärjestelmä

| 2.2.1 | Varajarrujärjestelmän teho testataan vaihde vapaana tehtävällä tyyppi 0 -testillä alkaen nopeudesta 100 km/h siten, että käyttöjarrun hallintalaitteeseen kohdistettava voima on vähintään 6,5 ja enintään 50 daN. |
| --- | --- |

2.2.1

Varajarrujärjestelmän teho testataan vaihde vapaana tehtävällä tyyppi 0 -testillä alkaen nopeudesta 100 km/h siten, että käyttöjarrun hallintalaitteeseen kohdistettava voima on vähintään 6,5 ja enintään 50 daN.

| 2.2.2 | Varajarrujärjestelmällä jarrutettaessa pysähtymismatka ei saa ylittää seuraavaa arvoa:



  eikä täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus saa olla pienempi kuin 2,44 m/s2 (vastaa edellä esitetyn kaavan toista termiä). |
| --- | --- |

2.2.2

Varajarrujärjestelmällä jarrutettaessa pysähtymismatka ei saa ylittää seuraavaa arvoa:

Formula

eikä täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus saa olla pienempi kuin 2,44 m/s2 (vastaa edellä esitetyn kaavan toista termiä).

| 2.2.3 | Varajarrun tehokkuus on testattava jäljittelemällä todellista käyttöjarrujärjestelmän vioittumista. |
| --- | --- |

2.2.3

Varajarrun tehokkuus on testattava jäljittelemällä todellista käyttöjarrujärjestelmän vioittumista.

| 2.2.4 | Sähköistä hyötyjarrujärjestelmää käyttävien ajoneuvojen jarrutusteho tutkitaan lisäksi seuraavassa kahdessa käyttöhäiriötilanteessa:






  2.2.4.1 | käyttöjarrun sähköisen osan täysimittainen käyttöhäiriö, |
| --- | --- | --- |

2.2.4

Sähköistä hyötyjarrujärjestelmää käyttävien ajoneuvojen jarrutusteho tutkitaan lisäksi seuraavassa kahdessa käyttöhäiriötilanteessa:

2.2.4.1

käyttöjarrun sähköisen osan täysimittainen käyttöhäiriö,

| 2.2.4.2 | tilanne, jossa käyttöhäiriö saa sähköisen osan syöttämään suurinta mahdollista jarrutusvoimaa. |
| --- | --- |

2.2.4.2

tilanne, jossa käyttöhäiriö saa sähköisen osan syöttämään suurinta mahdollista jarrutusvoimaa.

2.3   Seisontajarrujärjestelmä

| 2.3.1 | Seisontajarrujärjestelmän on pystyttävä pitämään kuormitettu ajoneuvo paikallaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 20 prosenttia. |
| --- | --- |

2.3.1

Seisontajarrujärjestelmän on pystyttävä pitämään kuormitettu ajoneuvo paikallaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 20 prosenttia.

| 2.3.2 | Perävaunun vetoon hyväksytyn ajoneuvon, seisontajarrujärjestelmän on pystyttävä pitämään ajoneuvoyhdistelmä paikallaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 12 prosenttia. |
| --- | --- |

2.3.2

Perävaunun vetoon hyväksytyn ajoneuvon, seisontajarrujärjestelmän on pystyttävä pitämään ajoneuvoyhdistelmä paikallaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 12 prosenttia.

| 2.3.3 | Jos hallintalaite on käsikäyttöinen, siihen kohdistuva voima ei saa olla suurempi kuin 40 daN. |
| --- | --- |

2.3.3

Jos hallintalaite on käsikäyttöinen, siihen kohdistuva voima ei saa olla suurempi kuin 40 daN.

| 2.3.4 | Jos hallintalaite on poljin, siihen kohdistuva voima ei saa olla suurempi kuin 50 daN. |
| --- | --- |

2.3.4

Jos hallintalaite on poljin, siihen kohdistuva voima ei saa olla suurempi kuin 50 daN.

| 2.3.5 | Seisontajarrujärjestelmä voi olla sellainen, että sitä on käytettävä useita kertoja ennen vaaditun tehon saavuttamista. |
| --- | --- |

2.3.5

Seisontajarrujärjestelmä voi olla sellainen, että sitä on käytettävä useita kertoja ennen vaaditun tehon saavuttamista.

| 2.3.6 | Tämän säännön kohdassa 5.2.2.4 esitetyn vaatimuksen täyttymisen tarkastamiseksi on suoritettava vaihde vapaalla tehtävä tyyppi 0 -testi testin alkunopeudella 30 km/h. Keskimääräisen täysin kehittyneen hidastuvuuden, joka saavutetaan seisontajarrun käyttöjärjestelmää käytettäessä, ja hidastuvuuden välittömästi ennen ajoneuvon pysähtymistä on oltava vähintään 1,5 m/s2. Testi on suoritettava ajoneuvo kuormitettuna. Jarrujen hallintalaitteeseen kohdistettava voima ei saa olla määriteltyjä arvoja suurempi. |
| --- | --- |

2.3.6

Tämän säännön kohdassa 5.2.2.4 esitetyn vaatimuksen täyttymisen tarkastamiseksi on suoritettava vaihde vapaalla tehtävä tyyppi 0 -testi testin alkunopeudella 30 km/h. Keskimääräisen täysin kehittyneen hidastuvuuden, joka saavutetaan seisontajarrun käyttöjärjestelmää käytettäessä, ja hidastuvuuden välittömästi ennen ajoneuvon pysähtymistä on oltava vähintään 1,5 m/s2. Testi on suoritettava ajoneuvo kuormitettuna. Jarrujen hallintalaitteeseen kohdistettava voima ei saa olla määriteltyjä arvoja suurempi.

3.   VASTEAIKA

| 3.1 | Jos ajoneuvoon on asennettu käyttöjarrujärjestelmä, joka on täysin tai osittain riippuvainen muusta energianlähteestä kuin kuljettajan lihasvoimasta, seuraavien edellytysten on täytyttävä:






  3.1.1 | hätäjarrutuksessa aika, joka kuluu hallintalaitteen käyttämisestä siihen hetkeen, jolloin jarrutuksen kannalta epäedullisimmin sijaitsevan akselin jarrutusvoima kasvaa vaadittua tehoa vastaavalle tasolle, saa olla enintään 0,6 sekuntia; |
| --- | --- | --- |

3.1

Jos ajoneuvoon on asennettu käyttöjarrujärjestelmä, joka on täysin tai osittain riippuvainen muusta energianlähteestä kuin kuljettajan lihasvoimasta, seuraavien edellytysten on täytyttävä:

3.1.1

hätäjarrutuksessa aika, joka kuluu hallintalaitteen käyttämisestä siihen hetkeen, jolloin jarrutuksen kannalta epäedullisimmin sijaitsevan akselin jarrutusvoima kasvaa vaadittua tehoa vastaavalle tasolle, saa olla enintään 0,6 sekuntia;

| 3.1.2 | hydraulisella jarrujärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen osalta kohdan 3.1.1 vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos hätäjarrutuksessa ajoneuvon hidastuminen tai paine jarrutuksen kannalta epäedullisimmin sijaitsevassa jarrusylinterissä saavuttaa vaadittua tehoa vastaavan tason 0,6 sekunnin kuluessa. |
| --- | --- |

3.1.2

hydraulisella jarrujärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen osalta kohdan 3.1.1 vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos hätäjarrutuksessa ajoneuvon hidastuminen tai paine jarrutuksen kannalta epäedullisimmin sijaitsevassa jarrusylinterissä saavuttaa vaadittua tehoa vastaavan tason 0,6 sekunnin kuluessa.

---

(1)  Valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle tiedot automaattisen ohjausstrategian sallimista jarrutuskäyristä. Tutkimuslaitos voi todentaa nämä käyrät.

(2)  Vastaava pysähtymismatka on 0,1 v + 0,0080 v2 ja täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus 4,82 m/s2.

Lisäys

Akun varaustilan seurantaa koskeva menettely

Tätä menettelyä sovelletaan ajoneuvon ajovoima-akkuihin ja hyötyjarrutukseen käytettäviin akkuihin.

Menettelyssä on käytettävä tasasähkön kaksisuuntaista wattitunti- tai ampeerituntimittaria.

1.   MENETTELY

| 1.1 | Jos akut ovat uusia tai ne ovat olleet pitkään varastoituina, ne on ladattava valmistajan suositusten mukaisesti. Latauksen loppuunsaattamisen jälkeen akkujen on annettava levätä vähintään 8 tunnin ajan ympäristön lämpötilassa. |
| --- | --- |

1.1

Jos akut ovat uusia tai ne ovat olleet pitkään varastoituina, ne on ladattava valmistajan suositusten mukaisesti. Latauksen loppuunsaattamisen jälkeen akkujen on annettava levätä vähintään 8 tunnin ajan ympäristön lämpötilassa.

| 1.2 | Akut on ladattava täyteen lataustasoon noudattaen valmistajan suosittelemaa latausmenettelyä. |
| --- | --- |

1.2

Akut on ladattava täyteen lataustasoon noudattaen valmistajan suosittelemaa latausmenettelyä.

| 1.3 | Liitteen 3 kohdissa 1.2.11, 1.4.1.2.3, 1.5.1.6, 1.5.1.7 ja 1.5.2.4 tarkoitettuja jarrutustestejä suoritettaessa ajomoottorien käyttämät ja hyötyjarrujärjestelmien tuottamat wattitunnit kirjataan muistiin, ja näitä tietoja käytetään akkujen lataustilan määrittämiseen tietyn testin alussa tai lopussa. |
| --- | --- |

1.3

Liitteen 3 kohdissa 1.2.11, 1.4.1.2.3, 1.5.1.6, 1.5.1.7 ja 1.5.2.4 tarkoitettuja jarrutustestejä suoritettaessa ajomoottorien käyttämät ja hyötyjarrujärjestelmien tuottamat wattitunnit kirjataan muistiin, ja näitä tietoja käytetään akkujen lataustilan määrittämiseen tietyn testin alussa tai lopussa.

| 1.4 | Akkujen lataustilan tason toistamiseksi muun muassa liitteen 3 kohdassa 1.5.2.4 tarkoitettuja vertailutestejä varten akut joko ladataan uudelleen kyseiselle tasolle tai ladataan kyseistä tasoa täydemmiksi, minkä jälkeen latausta puretaan noin vakiovoiman mukaiselle pysyvän kuormituksen tasolle, kunnes vaadittu lataustila saavutetaan. Sellaisten ajoneuvojen, joiden sähköinen ajomoottori saa energiansa pelkästään akusta, akkujen lataustilaa voidaan muuttaa myös ajamalla ajoneuvoa. Testit, joiden alussa akun on oltava osittain ladattu, aloitetaan heti, kun haluttu lataustaso on saavutettu. |
| --- | --- |

1.4

Akkujen lataustilan tason toistamiseksi muun muassa liitteen 3 kohdassa 1.5.2.4 tarkoitettuja vertailutestejä varten akut joko ladataan uudelleen kyseiselle tasolle tai ladataan kyseistä tasoa täydemmiksi, minkä jälkeen latausta puretaan noin vakiovoiman mukaiselle pysyvän kuormituksen tasolle, kunnes vaadittu lataustila saavutetaan. Sellaisten ajoneuvojen, joiden sähköinen ajomoottori saa energiansa pelkästään akusta, akkujen lataustilaa voidaan muuttaa myös ajamalla ajoneuvoa. Testit, joiden alussa akun on oltava osittain ladattu, aloitetaan heti, kun haluttu lataustaso on saavutettu.

---

LIITE 4

Energialähteitä ja energianvarastointilaitteita (energiavaraajia) koskevat määräykset

Energiavarastoja käyttävät hydrauliset jarrujärjestelmät

1.   ENERGIANVARASTOINTILAITTEIDEN (ENERGIAVARAAJIEN) KAPASITEETTI

1.1   Yleistä

| 1.1.1 | Ajoneuvot, joiden jarrujärjestelmän toiminta vaatii paineenalaisesta väliaineesta saatavan varastoidun energian käyttöä, on varustettava tämän liitteen kohdan 1.2 tai 1.3 kapasiteettivaatimukset täyttävillä energianvarastointilaitteilla (energiavaraajilla). |
| --- | --- |

1.1.1

Ajoneuvot, joiden jarrujärjestelmän toiminta vaatii paineenalaisesta väliaineesta saatavan varastoidun energian käyttöä, on varustettava tämän liitteen kohdan 1.2 tai 1.3 kapasiteettivaatimukset täyttävillä energianvarastointilaitteilla (energiavaraajilla).

| 1.1.2 | Energianvarastointilaitteiden ei kuitenkaan tarvitse olla määräysten mukaiset, jos jarrujärjestelmä on sellainen, että käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteella voidaan saavuttaa vähintään varajarrujärjestelmälle määrätty jarrutusteho minkä tahansa energiavarannon puuttuessa. |
| --- | --- |

1.1.2

Energianvarastointilaitteiden ei kuitenkaan tarvitse olla määräysten mukaiset, jos jarrujärjestelmä on sellainen, että käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteella voidaan saavuttaa vähintään varajarrujärjestelmälle määrätty jarrutusteho minkä tahansa energiavarannon puuttuessa.

| 1.1.3 | Tarkastettaessa tämän liitteen kohtien 1.2, 1.3 ja 2.1 vaatimusten noudattamista jarrujen on oltava säädetty mahdollisimman lähelle ja 1.2 kohdan osalta täyden iskun jarrutusten määrän on oltava sellainen, että jarrutusten välillä on vähintään minuutin väli. |
| --- | --- |

1.1.3

Tarkastettaessa tämän liitteen kohtien 1.2, 1.3 ja 2.1 vaatimusten noudattamista jarrujen on oltava säädetty mahdollisimman lähelle ja 1.2 kohdan osalta täyden iskun jarrutusten määrän on oltava sellainen, että jarrutusten välillä on vähintään minuutin väli.

1.2   Varastoitua energiaa käyttävällä hydraulisella jarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 1.2.1 | Käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteen kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen on yhdeksännellä jarrutuksella yhä voitava saavuttaa varajarrujärjestelmälle määrätty teho. |
| --- | --- |

1.2.1

Käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteen kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen on yhdeksännellä jarrutuksella yhä voitava saavuttaa varajarrujärjestelmälle määrätty teho.

| 1.2.2 | Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:






  1.2.2.1 | Testaus on aloitettava paineella, joka voi olla valmistajan erikseen ilmoittama, mutta joka ei ole kytkemispainetta korkeampi (1). |
| --- | --- | --- |

1.2.2

Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:

1.2.2.1

Testaus on aloitettava paineella, joka voi olla valmistajan erikseen ilmoittama, mutta joka ei ole kytkemispainetta korkeampi (1).

| 1.2.2.2 | Energianvarastointilaitteisiin ei saa syöttää energiaa. Lisäksi kaikkien varalaitteiden energian varastointilaitteet on erotettava. |
| --- | --- |

1.2.2.2

Energianvarastointilaitteisiin ei saa syöttää energiaa. Lisäksi kaikkien varalaitteiden energian varastointilaitteet on erotettava.

1.3   Varastoitua energiaa käyttävällä hydraulisella jarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen, jotka eivät voi täyttää tämän säännön kohdan 5.2.4.1 vaatimuksia, katsotaan täyttävän kyseisen kohdan vaatimukset, jos seuraavia vaatimuksia noudatetaan:

| 1.3.1 | Voimansiirrossa tapahtuneen yksittäisen käyttöhäiriön jälkeen käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteen on kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen yhdeksännellä jarrutuksella voitava yhä saavuttaa vähintään varajarrujärjestelmälle määrätty teho. |
| --- | --- |

1.3.1

Voimansiirrossa tapahtuneen yksittäisen käyttöhäiriön jälkeen käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteen on kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen yhdeksännellä jarrutuksella voitava yhä saavuttaa vähintään varajarrujärjestelmälle määrätty teho.

| 1.3.2 | Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:






  1.3.2.1 | Kun energianlähde on pysähtynyt tai se käy moottorin tyhjäkäyntiä vastaavalla nopeudella voimansiirtoon voidaan aiheuttaa vika. Ennen tällaisen vian aiheuttamista energianvarastointilaitteiden paineen on oltava valmistajan ilmoituksen mukainen, mutta ei kytkemispainetta korkeampi. |
| --- | --- | --- |

1.3.2

Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:

1.3.2.1

Kun energianlähde on pysähtynyt tai se käy moottorin tyhjäkäyntiä vastaavalla nopeudella voimansiirtoon voidaan aiheuttaa vika. Ennen tällaisen vian aiheuttamista energianvarastointilaitteiden paineen on oltava valmistajan ilmoituksen mukainen, mutta ei kytkemispainetta korkeampi.

| 1.3.2.2 | Varalaitteet ja niiden mahdolliset energian varastointilaitteet on erotettava. |
| --- | --- |

1.3.2.2

Varalaitteet ja niiden mahdolliset energian varastointilaitteet on erotettava.

2.   HYDRAULIVÄLIAINETTA KÄYTTÄVIEN ENERGIALÄHTEIDEN KAPASITEETTI

2.1   Energialähteiden on täytettävä seuraavissa kohdissa vahvistetut vaatimukset:

2.1.1   Määritelmät

| 2.1.1.1 | ”p1” on järjestelmän enimmäistoimintapaine (katkaisupaine) valmistajan täsmentämissä energianvarastointilaitteissa. |
| --- | --- |

2.1.1.1

”p1” on järjestelmän enimmäistoimintapaine (katkaisupaine) valmistajan täsmentämissä energianvarastointilaitteissa.

| 2.1.1.2 | ”p2” on paine käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteen neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen aloitettaessa arvosta p1 ilman, että sinä aikana täytetään energianvarastointilaitteita. |
| --- | --- |

2.1.1.2

”p2” on paine käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteen neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen aloitettaessa arvosta p1 ilman, että sinä aikana täytetään energianvarastointilaitteita.

| 2.1.1.3 | ”t” on energianvarastointilaitteiden paineen nousemiseksi arvosta p2 arvoon p1 vaadittava aika ilman, että jarrujärjestelmän hallintalaitetta käytetään. |
| --- | --- |

2.1.1.3

”t” on energianvarastointilaitteiden paineen nousemiseksi arvosta p2 arvoon p1 vaadittava aika ilman, että jarrujärjestelmän hallintalaitetta käytetään.

2.1.2   Mittausolosuhteet

| 2.1.2.1 | Ajan t määrittämiseksi tehdyn testin aikana energialähteen syöttönopeuden on oltava se, joka saavutetaan moottorin kierrosluvun vastatessa moottorin enimmäistehoa tai nopeudensäätimen rajoittamaa nopeutta. |
| --- | --- |

2.1.2.1

Ajan t määrittämiseksi tehdyn testin aikana energialähteen syöttönopeuden on oltava se, joka saavutetaan moottorin kierrosluvun vastatessa moottorin enimmäistehoa tai nopeudensäätimen rajoittamaa nopeutta.

| 2.1.2.2 | Ajan t määrittämiseksi tehdyn testin aikana varalaitteiden energian varastointilaitteet eivät saa olla muutoin kuin automaattisesti erotettavia. |
| --- | --- |

2.1.2.2

Ajan t määrittämiseksi tehdyn testin aikana varalaitteiden energian varastointilaitteet eivät saa olla muutoin kuin automaattisesti erotettavia.

2.1.3   Tulosten tulkitseminen

| 2.1.3.1 | Kaikkien ajoneuvojen osalta aika t ei saa olla pitempi kuin 20 sekuntia. |
| --- | --- |

2.1.3.1

Kaikkien ajoneuvojen osalta aika t ei saa olla pitempi kuin 20 sekuntia.

3.   VAROITUSLAITTEIDEN OMINAISUUDET

Moottorin ollessa pysäytettynä ja aloitettaessa paineesta, joka voi olla valmistajan erikseen ilmoittama mutta joka ei saa olla kytkemispainetta suurempi, varoituslaitteet eivät saa käynnistyä käyttöjarrun kahden täyden iskun jarrutuksen jälkeen.

---

(1)  Energian lähtötaso on merkittävä hyväksyntälomakkeeseen.

---

LIITE 5

JARRUTUSVOIMAN JAKAUTUMINEN AJONEUVON AKSELEILLE

1.   YLEISTÄ

Ajoneuvojen, joita ei ole varustettu tämän säännön liitteessä 6 määritellyllä lukkiutumisenestojärjestelmällä, on täytettävä kaikki tämän liitteen vaatimukset. Jos erikoislaitteita käytetään, niiden on toimittava automaattisesti.

2.   SYMBOLIT

| i | = | akselin tunnusluku (i = 1, etuakseli;
  i = 2, taka-akseli) |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | tienpinnasta välittyvä normaalivoima akseliin i staattisissa olosuhteissa |
| Ni | = | tienpinnan ja akselin i välinen normaalivoima jarrutettaessa |
| Ti | = | jarrujen akseliin i aiheuttama voima tavanomaisissa jarrutusolosuhteissa tiellä |
| fi | = | Ti/Ni, akselin i hyödyntämä pitokyky (1) |
| J | = | ajoneuvon hidastuvuus |
| g | = | maan vetovoiman aiheuttama kiihtyvyys g = 9,81 m/s2 |
| z | = | ajoneuvon jarrutussuhde = J/g |
| P | = | ajoneuvon massa |
| h | = | valmistajan ilmoittama ja hyväksyntätestin tekevän tutkimuslaitoksen hyväksymä painopisteen korkeus |
| E | = | akseliväli |
| k | = | renkaan ja tien pinnan välinen teoreettinen kitkakerroin |

i

=

akselin tunnusluku (i = 1, etuakseli;

i = 2, taka-akseli)

Pi

=

tienpinnasta välittyvä normaalivoima akseliin i staattisissa olosuhteissa

Ni

=

tienpinnan ja akselin i välinen normaalivoima jarrutettaessa

Ti

=

jarrujen akseliin i aiheuttama voima tavanomaisissa jarrutusolosuhteissa tiellä

fi

=

Ti/Ni, akselin i hyödyntämä pitokyky (1)

J

=

ajoneuvon hidastuvuus

g

=

maan vetovoiman aiheuttama kiihtyvyys g = 9,81 m/s2

z

=

ajoneuvon jarrutussuhde = J/g

P

=

ajoneuvon massa

h

=

valmistajan ilmoittama ja hyväksyntätestin tekevän tutkimuslaitoksen hyväksymä painopisteen korkeus

E

=

akseliväli

k

=

renkaan ja tien pinnan välinen teoreettinen kitkakerroin

3.   VAATIMUKSET

| 3.1(A) | Missään kuormitusolosuhteissa taka-akselin kitkakäyrä ei saa olla etuakselin kitkakäyrän yläpuolella (2), kun jarrutussuhde on 0,15–0,8. |
| --- | --- |

3.1(A)

Missään kuormitusolosuhteissa taka-akselin kitkakäyrä ei saa olla etuakselin kitkakäyrän yläpuolella (2), kun jarrutussuhde on 0,15–0,8.

| 3.1(B) | Kun k:n arvo on 0,2–0,8 (2):
  z ≥ 0,1 + 0,7 (k – 0,2) (ks. tämän liitteen kaavio 1). |
| --- | --- |

3.1(B)

Kun k:n arvo on 0,2–0,8 (2):

z ≥ 0,1 + 0,7 (k – 0,2) (ks. tämän liitteen kaavio 1).

| 3.2 | Kohdan 3.1.1 vaatimusten tarkastamiseksi on valmistajan ilmoitettava etu- ja taka-akselien kitkakäyrät, jotka lasketaan seuraavien kaavojen mukaisesti:






  Käyrät on esitettävä molemmissa seuraavissa kuormitusolosuhteissa:






  3.2.1 | kuormittamattomana ja ajokunnossa kuljettajan ollessa ohjaamossa, |
| --- | --- | --- |

3.2

Kohdan 3.1.1 vaatimusten tarkastamiseksi on valmistajan ilmoitettava etu- ja taka-akselien kitkakäyrät, jotka lasketaan seuraavien kaavojen mukaisesti:

Formula

Formula

Käyrät on esitettävä molemmissa seuraavissa kuormitusolosuhteissa:

3.2.1

kuormittamattomana ja ajokunnossa kuljettajan ollessa ohjaamossa,

| 3.2.2 | kuormitettuna; kun kuorman jakautumiselle on useita vaihtoehtoja, valitaan vaihtoehto, jossa etuakseli on eniten kuormitettuna, |
| --- | --- |

3.2.2

kuormitettuna; kun kuorman jakautumiselle on useita vaihtoehtoja, valitaan vaihtoehto, jossa etuakseli on eniten kuormitettuna,

| 3.2.3 | Kun sähkön lataustila vaikuttaa luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen hyötyjarrutuskapasiteettiin, käyrät on esitettävä ottamalla huomioon sähköjarrutus jarrutusvoiman enimmäis- ja vähimmäisarvoilla. Tätä vaatimusta ei sovelleta, jos ajoneuvo on varustettu sähköjarruun yhdistettyjä pyöriä säätelevällä lukkiutumisenestojärjestelmällä, jolloin sovelletaan tämän säännön liitteessä 6 vahvistettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

3.2.3

Kun sähkön lataustila vaikuttaa luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen hyötyjarrutuskapasiteettiin, käyrät on esitettävä ottamalla huomioon sähköjarrutus jarrutusvoiman enimmäis- ja vähimmäisarvoilla. Tätä vaatimusta ei sovelleta, jos ajoneuvo on varustettu sähköjarruun yhdistettyjä pyöriä säätelevällä lukkiutumisenestojärjestelmällä, jolloin sovelletaan tämän säännön liitteessä 6 vahvistettuja vaatimuksia.

4.   JARRUTUSVOIMAN JAKAUTUMISJÄRJESTELMÄN VIKAANTUMISEEN LIITTYVÄT VAATIMUKSET

Jos tämän liitteen vaatimusten täyttämiseksi käytettävän erityislaitteen (esim. ajoneuvon jousituksen mekaanisesti kontrolloiman laitteen) hallintalaitteeseen tulee vika, ajoneuvo on oltava mahdollista pysäyttää tyyppi 0 -testille vahvistetuissa olosuhteissa (esim. kytkemällä hallintalaitteen liitäntä pois päältä) vaihteen ollessa vapaalla siten, että pysähtymismatka on enintään 0,1 v + 0,0100 v2 (m) ja täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus vähintään 3,86 m/s2.

5.   AJONEUVON TESTAAMINEN

Tutkimuslaitoksen on tarkastettava ajoneuvon tyyppihyväksyntätestin aikana, että ajoneuvo on tämän liitteen vaatimusten mukainen, tekemällä seuraavat testit:

5.1   Pyörien lukkiutumisjärjestystä koskeva testi (katso lisäys 1)

Jos pyörien lukkiutumisjärjestystä koskevassa testissä varmistuu, että etupyörät lukkiutuvat ennen takapyöriä tai yhtaikaa niiden kanssa, tämän liitteen kohdassa 3 vahvistetut vaatimukset täyttyvät ja testi on saatettu päätökseen.

5.2   Lisätestit

Jos pyörien lukkiutumisjärjestystä koskevassa testissä käy ilmi, että takapyörät lukkiutuvat ennen etupyöriä,

| a) | ajoneuvolle tehdään lisätestit seuraavasti:






  i) | toinen pyörien lukkiutumisjärjestystä koskeva testi ja/tai |
| --- | --- | --- |

a)

ajoneuvolle tehdään lisätestit seuraavasti:

i)

toinen pyörien lukkiutumisjärjestystä koskeva testi ja/tai

| ii) | pyörämomentin testit (katso lisäys 2) kitkakäyrän synnyttävien tekijöiden määrittämiseksi; näiden käyrien on täytettävä tämän liitteen kohdassa 3.1 A määrätyt vaatimukset; tai |
| --- | --- |

ii)

pyörämomentin testit (katso lisäys 2) kitkakäyrän synnyttävien tekijöiden määrittämiseksi; näiden käyrien on täytettävä tämän liitteen kohdassa 3.1 A määrätyt vaatimukset; tai

| b) | ajoneuvolta voidaan evätä tyyppihyväksyntä. |
| --- | --- |

b)

ajoneuvolta voidaan evätä tyyppihyväksyntä.

5.3   Käytännön testien tulokset on liitettävä tyyppihyväksyntäselosteeseen.

6.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

| 6.1 | Ajoneuvojen tuotannon vaatimustenmukaisuutta tarkastettaessa tutkimuslaitoksen olisi noudatettava samaa menettelyä kuin tyyppihyväksynnässä. |
| --- | --- |

6.1

Ajoneuvojen tuotannon vaatimustenmukaisuutta tarkastettaessa tutkimuslaitoksen olisi noudatettava samaa menettelyä kuin tyyppihyväksynnässä.

| 6.2 | Vaatimukset ovat samat kuin tyyppihyväksynnässä, paitsi että tämän liitteen kohdan 5.2 alakohdan a luetelmakohdassa ii kuvatussa testissä taka-akselin käyrän on oltava suoran z = 0,9 k alapuolella silloin, kun jarrutussuhde on 0,15–0,8 (jolloin kohdan 3.1 A vaatimusten ei tarvitse täyttyä) (katso kaavio 2). |
| --- | --- |

6.2

Vaatimukset ovat samat kuin tyyppihyväksynnässä, paitsi että tämän liitteen kohdan 5.2 alakohdan a luetelmakohdassa ii kuvatussa testissä taka-akselin käyrän on oltava suoran z = 0,9 k alapuolella silloin, kun jarrutussuhde on 0,15–0,8 (jolloin kohdan 3.1 A vaatimusten ei tarvitse täyttyä) (katso kaavio 2).

Kaavio 1

Kaavio 2

---

(1)  ’Ajoneuvon kitkakäyrillä’ tarkoitetaan käyriä, jotka esittävät kummankin akselin i pyörien hyödyntämän pidon ajoneuvon eri kuormitustiloissa ajoneuvon jarrutussuhteen funktiona.

(2)  Kohdan 3.1 määräykset eivät vaikuta jarrutustehoa koskevan tämän säännön liitteen 3 vaatimuksiin. Kuitenkin jos kohdan 3.1 määräysten mukaisesti tehdyissä testeissä saavutetaan suuremmat jarrutustehot kuin liitteessä 3 määrätyt tehot, kitkakäyrää koskevia määräyksiä sovelletaan tämän liitteen kaaviossa 1 esitetyillä suorien k = 0,8 ja z = 0,8 määrittämillä alueilla.

Lisäys 1

Pyörien lukkiutumisjärjestystä koskeva testimenettely

1.   YLEISTÄ

| a) | Tämän testin tarkoituksena on varmistaa, että molemmat etupyörät lukkiutuvat pienemmällä hidastuvuusarvolla kuin molemmat takapyörät, kun testi tehdään pinnalla, jolla pyörät lukkiutuvat jarrutussuhteen ollessa 0,15–0,8. |
| --- | --- |

a)

Tämän testin tarkoituksena on varmistaa, että molemmat etupyörät lukkiutuvat pienemmällä hidastuvuusarvolla kuin molemmat takapyörät, kun testi tehdään pinnalla, jolla pyörät lukkiutuvat jarrutussuhteen ollessa 0,15–0,8.

| b) | Etu- ja takapyörien yhtäaikainen lukkiutuminen tarkoittaa, että taka-akselin viimeisen (toisen) pyörän lukkiutumisen ja etuakselin viimeisen (toisen) pyörän lukkiutumisen välillä kuluu alle 0,1 sekuntia, kun ajoneuvon nopeus on yli 30 km/h. |
| --- | --- |

b)

Etu- ja takapyörien yhtäaikainen lukkiutuminen tarkoittaa, että taka-akselin viimeisen (toisen) pyörän lukkiutumisen ja etuakselin viimeisen (toisen) pyörän lukkiutumisen välillä kuluu alle 0,1 sekuntia, kun ajoneuvon nopeus on yli 30 km/h.

2.   AJONEUVON TILA

| a) | Ajoneuvon kuormitus: kuormitettu ja kuormittamaton |
| --- | --- |

a)

Ajoneuvon kuormitus: kuormitettu ja kuormittamaton

| b) | Vaihteisto: vaihde vapaalla |
| --- | --- |

b)

Vaihteisto: vaihde vapaalla

3.   TESTAUSOLOSUHTEET JA -MENETTELYT

| a) | Jarrujen alkulämpötila: Kuumimman akselin lämpötila keskimäärin 65 °C–100 °C. |
| --- | --- |

a)

Jarrujen alkulämpötila: Kuumimman akselin lämpötila keskimäärin 65 °C–100 °C.

| b) | Testinopeudet | : | 65 km/h, kun jarrutussuhde on ≤ 0,50;
  100 km/h, kun jarrutussuhde on > 0,50. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Testinopeudet

:

65 km/h, kun jarrutussuhde on ≤ 0,50;

100 km/h, kun jarrutussuhde on > 0,50.

| c) | Poljinvoima:






  i) | Poljinvoimaa käyttää ja säätää ammattitaitoinen kuljettaja tai jarrupolkimen mekaaninen käyttölaite. |
| --- | --- | --- |

c)

Poljinvoima:

i)

Poljinvoimaa käyttää ja säätää ammattitaitoinen kuljettaja tai jarrupolkimen mekaaninen käyttölaite.

| ii) | Poljinvoiman on lisäännyttävä lineaarisesti siten, että ensimmäinen akseli lukkiutuu aikaisintaan 0,5 sekuntia ja viimeistään 1,5 sekuntia ensimmäisen polkimen käyttökerran jälkeen. |
| --- | --- |

ii)

Poljinvoiman on lisäännyttävä lineaarisesti siten, että ensimmäinen akseli lukkiutuu aikaisintaan 0,5 sekuntia ja viimeistään 1,5 sekuntia ensimmäisen polkimen käyttökerran jälkeen.

| iii) | Poljin on vapautettava, kun toinen akseli lukkiutuu tai kun poljinvoima saavuttaa arvon 1 kN tai 0,1 sekuntia ensimmäisen lukkiutumisen jälkeen, näistä ensin tapahtuvan ollessa määräävä. |
| --- | --- |

iii)

Poljin on vapautettava, kun toinen akseli lukkiutuu tai kun poljinvoima saavuttaa arvon 1 kN tai 0,1 sekuntia ensimmäisen lukkiutumisen jälkeen, näistä ensin tapahtuvan ollessa määräävä.

| d) | Pyörien lukkiutuminen: Huomioon otetaan ainoastaan lukkiutumiset, jotka tapahtuvat ajoneuvon nopeuden ollessa yli 15 km/h. |
| --- | --- |

d)

Pyörien lukkiutuminen: Huomioon otetaan ainoastaan lukkiutumiset, jotka tapahtuvat ajoneuvon nopeuden ollessa yli 15 km/h.

| e) | Testipinta: Tämä testi tehdään pinnoilla, joilla pyörät lukkiutuvat jarrutussuhteella 0,15–0,8. |
| --- | --- |

e)

Testipinta: Tämä testi tehdään pinnoilla, joilla pyörät lukkiutuvat jarrutussuhteella 0,15–0,8.

| f) | Kirjattavat tiedot: Seuraavat tiedot on kirjattava automaattisesti ja samanaikaisesti kunkin testin aikana siten, että muuttuvat arvot voidaan esittää reaaliajassa:






  i) | ajoneuvon nopeus |
| --- | --- | --- |

f)

Kirjattavat tiedot: Seuraavat tiedot on kirjattava automaattisesti ja samanaikaisesti kunkin testin aikana siten, että muuttuvat arvot voidaan esittää reaaliajassa:

i)

ajoneuvon nopeus

| ii) | ajoneuvon hetkellinen jarrutussuhde (esim. vaihtelemalla ajoneuvon nopeutta) |
| --- | --- |

ii)

ajoneuvon hetkellinen jarrutussuhde (esim. vaihtelemalla ajoneuvon nopeutta)

| iii) | jarrun poljinvoima (tai hydraulipiirin paine) |
| --- | --- |

iii)

jarrun poljinvoima (tai hydraulipiirin paine)

| iv) | kunkin pyörän kulmanopeus. |
| --- | --- |

iv)

kunkin pyörän kulmanopeus.

| g) | Jokainen testi on tehtävä kaksi kertaa, jotta varmistetaan pyörien lukkiutumisjärjestys. Jos toisen tuloksen mukaan vaatimukset eivät täyty, samoissa olosuhteissa tehtävä kolmas testi on ratkaiseva. |
| --- | --- |

g)

Jokainen testi on tehtävä kaksi kertaa, jotta varmistetaan pyörien lukkiutumisjärjestys. Jos toisen tuloksen mukaan vaatimukset eivät täyty, samoissa olosuhteissa tehtävä kolmas testi on ratkaiseva.

4.   TEHOVAATIMUKSET

| a) | Kumpikaan takapyörä ei saa lukkiutua ennen kuin molemmat etupyörät ovat lukkiutuneet, kun jarrutussuhde on 0,15–0,8. |
| --- | --- |

a)

Kumpikaan takapyörä ei saa lukkiutua ennen kuin molemmat etupyörät ovat lukkiutuneet, kun jarrutussuhde on 0,15–0,8.

| b) | Jos edellä eriteltyä menettelyä noudattaen tehdyssä testissä ajoneuvo jarrutussuhteella 0,15–0,8 täyttää yhden jäljempänä mainituista arviointiperusteista, pyörien lukkiutumisjärjestystä koskevan vaatimuksen katsotaan täyttyneen:






  i) | yksikään pyörä ei lukkiudu |
| --- | --- | --- |

b)

Jos edellä eriteltyä menettelyä noudattaen tehdyssä testissä ajoneuvo jarrutussuhteella 0,15–0,8 täyttää yhden jäljempänä mainituista arviointiperusteista, pyörien lukkiutumisjärjestystä koskevan vaatimuksen katsotaan täyttyneen:

i)

yksikään pyörä ei lukkiudu

| ii) | etuakselin molemmat pyörät lukkiutuvat ja yksikään taka-akselin pyörä ei lukkiudu tai vain yksi taka-akselin pyörä lukkiutuu, |
| --- | --- |

ii)

etuakselin molemmat pyörät lukkiutuvat ja yksikään taka-akselin pyörä ei lukkiudu tai vain yksi taka-akselin pyörä lukkiutuu,

| iii) | molemmat akselit lukkiutuvat yhtaikaa. |
| --- | --- |

iii)

molemmat akselit lukkiutuvat yhtaikaa.

| c) | Jos pyörien lukkiutuminen alkaa jarrutussuhteen ollessa alle 0,15 tai yli 0,8, testi hylätään ja se on tehtävä uudelleen erilaisella pinnalla. |
| --- | --- |

c)

Jos pyörien lukkiutuminen alkaa jarrutussuhteen ollessa alle 0,15 tai yli 0,8, testi hylätään ja se on tehtävä uudelleen erilaisella pinnalla.

| d) | Jos kuormitetun tai kuormittamattoman ajoneuvon molemmat taka-akselin pyörät lukkiutuvat ja yksikään etuakselin pyörä ei lukkiudu tai vain yksi etuakselin pyörä lukkiutuu jarrutussuhteella 0,15–0,8, pyörien lukkiutumisjärjestystä koskeva testi hylätään. Tässä tapauksessa ajoneuvolle on tehtävä pyörämomentin testi objektiivisten jarrukertoimien määrittämiseksi kitkakäyrien laskemista varten. |
| --- | --- |

d)

Jos kuormitetun tai kuormittamattoman ajoneuvon molemmat taka-akselin pyörät lukkiutuvat ja yksikään etuakselin pyörä ei lukkiudu tai vain yksi etuakselin pyörä lukkiutuu jarrutussuhteella 0,15–0,8, pyörien lukkiutumisjärjestystä koskeva testi hylätään. Tässä tapauksessa ajoneuvolle on tehtävä pyörämomentin testi objektiivisten jarrukertoimien määrittämiseksi kitkakäyrien laskemista varten.

Lisäys 2

Pyörämomentin testausmenettely

1.   YLEISTÄ

Tämän testin tarkoituksena on mitata jarrukertoimet ja siten määrittää etu- ja taka-akselin pitokyvyn hyödyntäminen jarrutussuhteella 0,15–0,8.

2.   AJONEUVON TILA

| a) | Ajoneuvon kuormitus: kuormitettu ja kuormittamaton |
| --- | --- |

a)

Ajoneuvon kuormitus: kuormitettu ja kuormittamaton

| b) | Vaihteisto: vaihde vapaalla |
| --- | --- |

b)

Vaihteisto: vaihde vapaalla

3.   TESTAUSOLOSUHTEET JA -MENETTELYT

| a) | Jarrujen alkulämpötila: Kuumimman akselin lämpötila keskimäärin 65 °C–100 °C. |
| --- | --- |

a)

Jarrujen alkulämpötila: Kuumimman akselin lämpötila keskimäärin 65 °C–100 °C.

| b) | Testinopeudet: 100 km/h ja 50 km/h |
| --- | --- |

b)

Testinopeudet: 100 km/h ja 50 km/h

| c) | Poljinvoima: Poljinvoimaa lisätään lineaarisesti arvosta 100 N/s arvoon 150 N/s, kun on kyse nopeudella 100 km/h tehtävästä testistä, tai arvosta 100 N/s arvoon 200 N/s, kun on kyse nopeudella 50 km/h tehtävästä testistä, kunnes ensimmäinen akseli lukkiutuu tai kunnes saavutetaan poljinvoima 1 kN, näistä ensin tapahtuvan ollessa määräävä. |
| --- | --- |

c)

Poljinvoima: Poljinvoimaa lisätään lineaarisesti arvosta 100 N/s arvoon 150 N/s, kun on kyse nopeudella 100 km/h tehtävästä testistä, tai arvosta 100 N/s arvoon 200 N/s, kun on kyse nopeudella 50 km/h tehtävästä testistä, kunnes ensimmäinen akseli lukkiutuu tai kunnes saavutetaan poljinvoima 1 kN, näistä ensin tapahtuvan ollessa määräävä.

| d) | Jarrujen jäähtyminen: Jarrutusten välillä ajoneuvoa ajetaan nopeudella, joka on enintään 100 km/h, kunnes kohdan 3 alakohdassa a mainittu jarrujen alkulämpötila saavutetaan. |
| --- | --- |

d)

Jarrujen jäähtyminen: Jarrutusten välillä ajoneuvoa ajetaan nopeudella, joka on enintään 100 km/h, kunnes kohdan 3 alakohdassa a mainittu jarrujen alkulämpötila saavutetaan.

| e) | Testien lukumäärä: Kuormittamaton ajoneuvo pysäytetään viisi kertaa nopeuden ollessa 100 km/h ja viisi kertaa nopeuden ollessa 50 km/h siten, että testinopeutta vaihdetaan kunkin pysäytyksen jälkeen. Kuormitettu ajoneuvo pysäytetään viisi kertaa edellä mainittuja kahta nopeutta vuorotellen. |
| --- | --- |

e)

Testien lukumäärä: Kuormittamaton ajoneuvo pysäytetään viisi kertaa nopeuden ollessa 100 km/h ja viisi kertaa nopeuden ollessa 50 km/h siten, että testinopeutta vaihdetaan kunkin pysäytyksen jälkeen. Kuormitettu ajoneuvo pysäytetään viisi kertaa edellä mainittuja kahta nopeutta vuorotellen.

| f) | Testipinta: Testi tehdään pinnalla, jolla on hyvä pito. |
| --- | --- |

f)

Testipinta: Testi tehdään pinnalla, jolla on hyvä pito.

| g) | Kirjattavat tiedot: Seuraavat tiedot on kirjattava automaattisesti ja samanaikaisesti kunkin testin aikana siten, että muuttuvat arvot voidaan esittää reaaliajassa:






  i) | Ajoneuvon nopeus |
| --- | --- | --- |

g)

Kirjattavat tiedot: Seuraavat tiedot on kirjattava automaattisesti ja samanaikaisesti kunkin testin aikana siten, että muuttuvat arvot voidaan esittää reaaliajassa:

i)

Ajoneuvon nopeus

| ii) | Jarrupoljinvoima |
| --- | --- |

ii)

Jarrupoljinvoima

| iii) | Kunkin pyörän kulmanopeus |
| --- | --- |

iii)

Kunkin pyörän kulmanopeus

| iv) | Kunkin pyörän jarrutusmomentti |
| --- | --- |

iv)

Kunkin pyörän jarrutusmomentti

| v) | Hydraulijärjestelmän paine kussakin jarrupiirissä, jossa on anturit ainakin yhdessä etupyörässä ja mahdollisten jako- tai paineenrajoitusventtiilien jälkipuolella olevassa yhdessä takapyörässä |
| --- | --- |

v)

Hydraulijärjestelmän paine kussakin jarrupiirissä, jossa on anturit ainakin yhdessä etupyörässä ja mahdollisten jako- tai paineenrajoitusventtiilien jälkipuolella olevassa yhdessä takapyörässä

| vi) | Ajoneuvon hidastuvuus |
| --- | --- |

vi)

Ajoneuvon hidastuvuus

| h) | Näytteenottotaajuus: Kaikkien tietojen hankintaan ja rekisteröintiin tarvittavien laitteiden on toimittava vähimmäisnäytteenottotaajuudella 40 Hz kaikilla kanavilla. |
| --- | --- |

h)

Näytteenottotaajuus: Kaikkien tietojen hankintaan ja rekisteröintiin tarvittavien laitteiden on toimittava vähimmäisnäytteenottotaajuudella 40 Hz kaikilla kanavilla.

| i) | Etu- ja takajarrujen paineen määrittäminen: Etu- ja takajarrujen paineen välisen suhteen määrittäminen ohjauspaineen koko vaihtelualueella. Jollei ajoneuvossa ole jarrujen tasainjärjestelmää, määrittäminen tehdään staattisilla testeillä. Jos ajoneuvo on varustettu jarrujen tasainjärjestelmällä, dynaamiset testit tehdään ajoneuvo kuormitettuna ja kuormittamattomana. Molemmissa kuormitusolosuhteissa tehdään 15 jarrutusta nopeudessa 50 km/h soveltaen lisäyksessä eriteltyjä alkuolosuhteita. |
| --- | --- |

i)

Etu- ja takajarrujen paineen määrittäminen: Etu- ja takajarrujen paineen välisen suhteen määrittäminen ohjauspaineen koko vaihtelualueella. Jollei ajoneuvossa ole jarrujen tasainjärjestelmää, määrittäminen tehdään staattisilla testeillä. Jos ajoneuvo on varustettu jarrujen tasainjärjestelmällä, dynaamiset testit tehdään ajoneuvo kuormitettuna ja kuormittamattomana. Molemmissa kuormitusolosuhteissa tehdään 15 jarrutusta nopeudessa 50 km/h soveltaen lisäyksessä eriteltyjä alkuolosuhteita.

4.   TIETOJEN KÄSITTELEMINEN

| a) | Kustakin kohdan 3 alakohdassa e kuvatusta jarrutuksesta saadut tiedot suodatetaan viiden pysäytyksen liukuvalla keskiarvolla, joka on keskitetty kutakin tietokanavaa varten. |
| --- | --- |

a)

Kustakin kohdan 3 alakohdassa e kuvatusta jarrutuksesta saadut tiedot suodatetaan viiden pysäytyksen liukuvalla keskiarvolla, joka on keskitetty kutakin tietokanavaa varten.

| b) | Kohdan 3 alakohdassa e määrätyn kunkin jarrutuksen osalta määritetään kunkin jarruttavan pyörän mitattua vääntömomenttia parhaiten kuvaavan pienimmän neliösumman lineaarisen yhtälön kulmakerroin (jarrutuskerroin) ja paineakselin leikkauskohta (jarrujen lukkiutumispaine) kyseiseen pyörään kohdistuvan mitatun linjapaineen funktiona. Ainoastaan sellaisia vääntömomenttia koskevia tietoja, jotka saadaan ajoneuvon hidastuvuuden ollessa 0,15–0,8 g, käytetään regressioanalyysissä. |
| --- | --- |

b)

Kohdan 3 alakohdassa e määrätyn kunkin jarrutuksen osalta määritetään kunkin jarruttavan pyörän mitattua vääntömomenttia parhaiten kuvaavan pienimmän neliösumman lineaarisen yhtälön kulmakerroin (jarrutuskerroin) ja paineakselin leikkauskohta (jarrujen lukkiutumispaine) kyseiseen pyörään kohdistuvan mitatun linjapaineen funktiona. Ainoastaan sellaisia vääntömomenttia koskevia tietoja, jotka saadaan ajoneuvon hidastuvuuden ollessa 0,15–0,8 g, käytetään regressioanalyysissä.

| c) | Alakohdan b mukaisesti saaduista arvoista lasketaan keskiarvo, jonka avulla lasketaan keskimääräinen jarrutuskerroin ja jarrujen lukkiutumispaine etuakselin kaikkien jarrutusten osalta. |
| --- | --- |

c)

Alakohdan b mukaisesti saaduista arvoista lasketaan keskiarvo, jonka avulla lasketaan keskimääräinen jarrutuskerroin ja jarrujen lukkiutumispaine etuakselin kaikkien jarrutusten osalta.

| d) | Alakohdan b mukaisesti saaduista arvoista lasketaan keskiarvo, jonka avulla lasketaan keskimääräinen jarrutuskerroin ja jarrujen lukkiutumispaine taka-akselin kaikkien jarrutusten osalta. |
| --- | --- |

d)

Alakohdan b mukaisesti saaduista arvoista lasketaan keskiarvo, jonka avulla lasketaan keskimääräinen jarrutuskerroin ja jarrujen lukkiutumispaine taka-akselin kaikkien jarrutusten osalta.

| e) | Kohdan 3 alakohdan i mukaisesti määritetyn etu- ja takajarrun linjapaineen välisen suhteen ja renkaan dynaamisen vierintäsäteen avulla lasketaan kunkin akselin jarrutusvoima etujarrun linjapaineen funktiona. |
| --- | --- |

e)

Kohdan 3 alakohdan i mukaisesti määritetyn etu- ja takajarrun linjapaineen välisen suhteen ja renkaan dynaamisen vierintäsäteen avulla lasketaan kunkin akselin jarrutusvoima etujarrun linjapaineen funktiona.

| f) | Ajoneuvon jarrutussuhde lasketaan etujarrun linjapaineen funktiona käyttäen seuraavaa yhtälöä:



  jossa:







  z | = | jarrutussuhde etujarrun linjapaineen funktiona |
| --- | --- | --- | --- |
| T1, T2 | = | etu- ja taka-akselin jarrutusvoimat, jotka vastaavat samaa etujarrun linjapainetta |
| P | = | ajoneuvon massa |

f)

Ajoneuvon jarrutussuhde lasketaan etujarrun linjapaineen funktiona käyttäen seuraavaa yhtälöä:

Formula

jossa:

z

=

jarrutussuhde etujarrun linjapaineen funktiona

T1, T2

=

etu- ja taka-akselin jarrutusvoimat, jotka vastaavat samaa etujarrun linjapainetta

P

=

ajoneuvon massa

| g) | Kunkin akselin pitokyvyn hyödyntäminen lasketaan jarrutussuhteen funktiona käyttäen seuraavaa yhtälöä:






  Symbolit määritellään tämän liitteen kohdassa 2. |
| --- | --- |

g)

Kunkin akselin pitokyvyn hyödyntäminen lasketaan jarrutussuhteen funktiona käyttäen seuraavaa yhtälöä:

Formula

Formula

Symbolit määritellään tämän liitteen kohdassa 2.

| h) | Merkitään f1 ja f2 z:n funktiona sekä kuormitettuna että kuormittamattomana. Nämä ovat ajoneuvon kitkakäyriä, joiden on täytettävä tämän liitteen kohdan 5.2 alakohdan a luetelmakohdassa ii määrätyt vaatimukset (tai kun on kyse tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisesta, näiden käyrien on täytettävä tämän liitteen kohdassa 6.2 määrätyt vaatimukset). |
| --- | --- |

h)

Merkitään f1 ja f2 z:n funktiona sekä kuormitettuna että kuormittamattomana. Nämä ovat ajoneuvon kitkakäyriä, joiden on täytettävä tämän liitteen kohdan 5.2 alakohdan a luetelmakohdassa ii määrätyt vaatimukset (tai kun on kyse tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisesta, näiden käyrien on täytettävä tämän liitteen kohdassa 6.2 määrätyt vaatimukset).

---

LIITE 6

LUKKIUTUMISENESTOJÄRJESTELMILLÄ VARUSTETTUJA AJONEUVOJA KOSKEVAT TESTIVAATIMUKSET

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Tässä liitteessä kuvaillaan lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettujen maantieajoneuvojen jarrutustehon määrittäminen. |
| --- | --- |

1.1

Tässä liitteessä kuvaillaan lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettujen maantieajoneuvojen jarrutustehon määrittäminen.

| 1.2 | Nykyisissä lukkiutumisenestojärjestelmissä on tunnistimia, säätimiä sekä muuntimia. Tulevaisuudessa mahdollisesti käyttöön otettavia laitteita, jotka ovat rakenteeltaan erilaisia tai joissa lukkiutumisenesto on sisällytetty muuhun järjestelmään, pidetään tämän liitteen ja liitteen 5 mukaisina lukkiutumisenestojärjestelminä, jos niiden teho vastaa tämän liitteen määräyksiä. |
| --- | --- |

1.2

Nykyisissä lukkiutumisenestojärjestelmissä on tunnistimia, säätimiä sekä muuntimia. Tulevaisuudessa mahdollisesti käyttöön otettavia laitteita, jotka ovat rakenteeltaan erilaisia tai joissa lukkiutumisenesto on sisällytetty muuhun järjestelmään, pidetään tämän liitteen ja liitteen 5 mukaisina lukkiutumisenestojärjestelminä, jos niiden teho vastaa tämän liitteen määräyksiä.

2.   MÄÄRITELMÄT

| 2.1 | ’Lukkiutumisenestojärjestelmällä’ tarkoitetaan käyttöjarrujärjestelmän osaa, joka säätää automaattisesti luiston astetta pyörien pyörimissuunnassa yhdessä tai useammassa ajoneuvon pyörässä jarrutuksen aikana. |
| --- | --- |

2.1

’Lukkiutumisenestojärjestelmällä’ tarkoitetaan käyttöjarrujärjestelmän osaa, joka säätää automaattisesti luiston astetta pyörien pyörimissuunnassa yhdessä tai useammassa ajoneuvon pyörässä jarrutuksen aikana.

| 2.2 | ’Tunnistimella’ tarkoitetaan komponenttia, joka on suunniteltu tunnistamaan ja lähettämään säätimelle pyörien pyörimisliikkeet tai ajoneuvon liikkeet. |
| --- | --- |

2.2

’Tunnistimella’ tarkoitetaan komponenttia, joka on suunniteltu tunnistamaan ja lähettämään säätimelle pyörien pyörimisliikkeet tai ajoneuvon liikkeet.

| 2.3 | ’Säätimellä’ tarkoitetaan komponenttia, joka arvioi tunnistimien lähettämää tietoa ja lähettää signaalin muuntimelle. |
| --- | --- |

2.3

’Säätimellä’ tarkoitetaan komponenttia, joka arvioi tunnistimien lähettämää tietoa ja lähettää signaalin muuntimelle.

| 2.4 | ’Muuntimella’ tarkoitetaan komponenttia, joka muuntaa jarrutusvoimia säätimeltä vastaanotetun signaalin mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4

’Muuntimella’ tarkoitetaan komponenttia, joka muuntaa jarrutusvoimia säätimeltä vastaanotetun signaalin mukaisesti.

| 2.5 | ’Suoraan säädetyllä pyörällä’ tarkoitetaan pyörää, jonka jarrutusvoimaa muutetaan ainakin sen oman tunnistimen antamien tietojen mukaisesti (1). |
| --- | --- |

2.5

’Suoraan säädetyllä pyörällä’ tarkoitetaan pyörää, jonka jarrutusvoimaa muutetaan ainakin sen oman tunnistimen antamien tietojen mukaisesti (1).

| 2.6 | ’Välillisesti säädetyllä pyörällä’ tarkoitetaan pyörää, jonka jarrutusvoimaa muutetaan muiden pyörien tunnistimien antamien tietojen mukaisesti (1). |
| --- | --- |

2.6

’Välillisesti säädetyllä pyörällä’ tarkoitetaan pyörää, jonka jarrutusvoimaa muutetaan muiden pyörien tunnistimien antamien tietojen mukaisesti (1).

| 2.7 | ’Täydellä toiminnalla’ tarkoitetaan sitä, että lukkiutumisenestojärjestelmä muuntaa toistuvasti jarrutusvoimaa suoraan säädettyjen pyörien lukkiutumisen estämiseksi. Jarrutuksia, joissa muuntaminen tapahtuu ainoastaan kerran pysähdyksen aikana, ei pidetä tämän määritelmän mukaisina. |
| --- | --- |

2.7

’Täydellä toiminnalla’ tarkoitetaan sitä, että lukkiutumisenestojärjestelmä muuntaa toistuvasti jarrutusvoimaa suoraan säädettyjen pyörien lukkiutumisen estämiseksi. Jarrutuksia, joissa muuntaminen tapahtuu ainoastaan kerran pysähdyksen aikana, ei pidetä tämän määritelmän mukaisina.

3.   LUKKIUTUMISENESTOJÄRJESTELMIEN TYYPIT

3.1   Ajoneuvo katsotaan varustetuksi tämän säännön liitteessä 5 olevassa 1 kohdassa tarkoitetulla lukkiutumisenestojärjestelmällä, jos siihen on asennettu jokin seuraavista järjestelmistä:

3.1.1   Luokan 1 lukkiutumisenestojärjestelmä

Luokan 1 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon on täytettävä kaikki tämän liitteen vaatimukset.

3.1.2   Luokan 2 lukkiutumisenestojärjestelmä

Luokan 2 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon on täytettävä kaikki tämän liitteen vaatimukset, lukuun ottamatta kohdan 5.3.5 vaatimuksia.

3.1.3   Luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmä

Luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon on täytettävä kaikki tämän liitteen vaatimukset, lukuun ottamatta kohtien 5.3.4 ja 5.3.5 vaatimuksia. Näissä ajoneuvoissa erillisen akselin, jossa ei ole yhtään suoraan säädettyä pyörää, on täytettävä tämän säännön liitteessä 5 vahvistetut pitokyvyn hyödyntämistä ja pyörien lukkiutumisjärjestystä koskevat vaatimukset sen sijaan, että ne täyttäisivät tämän liitteen kohdassa 5.2 vahvistetut pitokyvyn hyödyntämistä koskevat vaatimukset. Kuitenkin, jos kitkakäyrien suhteelliset asemat eivät täytä liitteen 5 kohdassa 3.1 vahvistettuja vaatimuksia, on suoritettava tarkastus sen varmistamiseksi, että vähintään yhden taka-akselin pyörät eivät lukkiudu ennen etuakselin tai -akseliston pyöriä tämän säännön liitteen 5 kohdassa 3.1 tarkoitetuissa jarrutussuhdetta ja kuormaa koskevissa olosuhteissa. Näiden vaatimusten täyttyminen voidaan tarkastaa suuren tai pienen kitkakertoimen tienpinnoilla (noin 0,8 ja enintään 0,3) muuntamalla käyttöjarrun käyttövoimaa.

4.   YLEISET VAATIMUKSET

| 4.1 | Kaikki sähkökatkokset tai tunnistimen normaalista poikkeavat toiminnat, jotka vaikuttavat laitteeseen tässä liitteessä olevien toiminta- ja tehovaatimusten osalta, mukaan lukien katkokset laitteen sähkönjakelussa, säätimien ulkoisessa johdotuksessa, säätimissä (2) ja muuntimissa, on ilmoitettava kuljettajalle erityisellä optisella varoitussignaalilla. Tätä tarkoitusta varten on käytettävä tämän säännön kohdassa 5.2.21.1.2 tarkoitettua keltaista varoitussignaalia. |
| --- | --- |

4.1

Kaikki sähkökatkokset tai tunnistimen normaalista poikkeavat toiminnat, jotka vaikuttavat laitteeseen tässä liitteessä olevien toiminta- ja tehovaatimusten osalta, mukaan lukien katkokset laitteen sähkönjakelussa, säätimien ulkoisessa johdotuksessa, säätimissä (2) ja muuntimissa, on ilmoitettava kuljettajalle erityisellä optisella varoitussignaalilla. Tätä tarkoitusta varten on käytettävä tämän säännön kohdassa 5.2.21.1.2 tarkoitettua keltaista varoitussignaalia.

| 4.1.1 | Tunnistimen normaalista poikkeavat toiminnat, joita ei havaita ajoneuvon ollessa paikallaan, on havaittava viimeistään, kun ajoneuvon nopeus ylittää 10 km/h (3). Havaitsemista voidaan viivästyttää virheellisten vikailmoitusten estämiseksi silloin, kun tunnistin ei tuota tietoa ajoneuvon nopeudesta pyörän pyörimättömyyden vuoksi, mutta sen on tapahduttava kuitenkin viimeistään silloin, kun ajoneuvon nopeus ylittää arvon 15 km/h. |
| --- | --- |

4.1.1

Tunnistimen normaalista poikkeavat toiminnat, joita ei havaita ajoneuvon ollessa paikallaan, on havaittava viimeistään, kun ajoneuvon nopeus ylittää 10 km/h (3). Havaitsemista voidaan viivästyttää virheellisten vikailmoitusten estämiseksi silloin, kun tunnistin ei tuota tietoa ajoneuvon nopeudesta pyörän pyörimättömyyden vuoksi, mutta sen on tapahduttava kuitenkin viimeistään silloin, kun ajoneuvon nopeus ylittää arvon 15 km/h.

| 4.1.2 | Kun lukkiutumattomaan jarrujärjestelmään kytketään virta ajoneuvon ollessa paikoillaan, sähköisesti säädettyjen paineilmamuunninventtiilien on tehtävä vähintään yksi toimintakierros. |
| --- | --- |

4.1.2

Kun lukkiutumattomaan jarrujärjestelmään kytketään virta ajoneuvon ollessa paikoillaan, sähköisesti säädettyjen paineilmamuunninventtiilien on tehtävä vähintään yksi toimintakierros.

| 4.2 | Jos edellä mainitun keltaisen varoitussignaalin ilmoittama yksittäinen sähkökatko vaikuttaa ainoastaan lukkiutumisenestoon, käyttöjarrun tehon on tämän jälkeen oltava vähintään 80 prosenttia tyyppi 0 -testin mukaisesta jarrutustehosta vaihteen ollessa vapaalla. Vastaava pysähtymismatka on 0,1 v + 0,0075 v2 (m) ja täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus 5,15 m/s2. |
| --- | --- |

4.2

Jos edellä mainitun keltaisen varoitussignaalin ilmoittama yksittäinen sähkökatko vaikuttaa ainoastaan lukkiutumisenestoon, käyttöjarrun tehon on tämän jälkeen oltava vähintään 80 prosenttia tyyppi 0 -testin mukaisesta jarrutustehosta vaihteen ollessa vapaalla. Vastaava pysähtymismatka on 0,1 v + 0,0075 v2 (m) ja täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus 5,15 m/s2.

| 4.3 | Magneetti- tai sähkökentät eivät saa vaikuttaa haitallisesti lukkiutumisenestojärjestelmän toimintaan (4). (Tämä ehto täyttyy, jos säännön nro 10, muutossarja 02, vaatimuksia noudatetaan). |
| --- | --- |

4.3

Magneetti- tai sähkökentät eivät saa vaikuttaa haitallisesti lukkiutumisenestojärjestelmän toimintaan (4). (Tämä ehto täyttyy, jos säännön nro 10, muutossarja 02, vaatimuksia noudatetaan).

| 4.4 | Käytettävissä ei saa olla käsikäyttöistä laitetta lukkiutumisenestojärjestelmän kytkemiseksi pois käytöstä tai käyttötilan säädön (5) muuttamiseksi. |
| --- | --- |

4.4

Käytettävissä ei saa olla käsikäyttöistä laitetta lukkiutumisenestojärjestelmän kytkemiseksi pois käytöstä tai käyttötilan säädön (5) muuttamiseksi.

5.   ERITYISET MÄÄRÄYKSET

5.1   Energiankulutus

Lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen on säilytettävä tehonsa, kun käyttöjarrua käytetään pitkiä jaksoja täydellä teholla. Tämän vaatimuksen noudattaminen on tarkastettava seuraavien testien avulla:

5.1.1   Testimenettely

| 5.1.1.1 | Energianvarastointilaitteiden energian lähtötason on oltava valmistajan ilmoittama. Tämän tason on oltava ainakin sellainen, että kuormitetulle ajoneuvolle määrätty käyttöjarrutuksen tehokkuus taataan. Varalaitteiden energianvarastointilaitteet on erotettava. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Energianvarastointilaitteiden energian lähtötason on oltava valmistajan ilmoittama. Tämän tason on oltava ainakin sellainen, että kuormitetulle ajoneuvolle määrätty käyttöjarrutuksen tehokkuus taataan. Varalaitteiden energianvarastointilaitteet on erotettava.

| 5.1.1.2 | Alkunopeuden ollessa vähintään 50 km/h pinnalla, jonka kitkakerroin on 0,3 (6) tai pienempi, kuormitetun ajoneuvon jarruja on käytettävä täydellä teholla aika t, jonka aikana otetaan huomioon välillisesti säädettyjen pyörien kuluttama energia, ja kaikkien suoraan säädettyjen pyörien on pysyttävä lukkiutumisenestojärjestelmän hallinnassa koko kyseisen ajan. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Alkunopeuden ollessa vähintään 50 km/h pinnalla, jonka kitkakerroin on 0,3 (6) tai pienempi, kuormitetun ajoneuvon jarruja on käytettävä täydellä teholla aika t, jonka aikana otetaan huomioon välillisesti säädettyjen pyörien kuluttama energia, ja kaikkien suoraan säädettyjen pyörien on pysyttävä lukkiutumisenestojärjestelmän hallinnassa koko kyseisen ajan.

| 5.1.1.3 | Tämän jälkeen ajoneuvon moottori sammutetaan tai syöttö energianvarastointilaitteisiin katkaistaan. |
| --- | --- |

5.1.1.3

Tämän jälkeen ajoneuvon moottori sammutetaan tai syöttö energianvarastointilaitteisiin katkaistaan.

| 5.1.1.4 | Sitten jarrutetaan käyttöjarrulla neljä kertaa peräkkäin täydellä teholla ajoneuvon ollessa paikallaan. |
| --- | --- |

5.1.1.4

Sitten jarrutetaan käyttöjarrulla neljä kertaa peräkkäin täydellä teholla ajoneuvon ollessa paikallaan.

| 5.1.1.5 | Kun jarruja käytetään viidettä kertaa, on oltava mahdollista jarruttaa ajoneuvoa ainakin kuormitetun ajoneuvon varajarrulle vahvistetulla jarrutusteholla. |
| --- | --- |

5.1.1.5

Kun jarruja käytetään viidettä kertaa, on oltava mahdollista jarruttaa ajoneuvoa ainakin kuormitetun ajoneuvon varajarrulle vahvistetulla jarrutusteholla.

5.1.2   Lisävaatimukset

| 5.1.2.1 | Tienpinnan kitkakerroin on mitattava testattavalla ajoneuvolla tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 1.1 kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

5.1.2.1

Tienpinnan kitkakerroin on mitattava testattavalla ajoneuvolla tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 1.1 kuvatulla menetelmällä.

| 5.1.2.2 | Jarrutustesti on tehtävä vaihde kytkettynä vapaalle ja joutokäynnillä, ja ajoneuvon on oltava kuormitettu. |
| --- | --- |

5.1.2.2

Jarrutustesti on tehtävä vaihde kytkettynä vapaalle ja joutokäynnillä, ja ajoneuvon on oltava kuormitettu.

| 5.1.2.3 | Jarrutusaika t lasketaan seuraavalla kaavalla:



  (tämän arvon on oltava vähintään 15 sekuntia)
  jossa t ilmaistaan sekunteina ja vmax on ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus, joka on enintään 160 km/h. |
| --- | --- |

5.1.2.3

Jarrutusaika t lasketaan seuraavalla kaavalla:

Formula

(tämän arvon on oltava vähintään 15 sekuntia)

jossa t ilmaistaan sekunteina ja vmax on ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus, joka on enintään 160 km/h.

| 5.1.2.4 | Jos aikaa t ei voida määrittää yhdessä jarrutusvaiheessa, voidaan käyttää useampaa mutta yhteensä enintään neljää vaihetta. |
| --- | --- |

5.1.2.4

Jos aikaa t ei voida määrittää yhdessä jarrutusvaiheessa, voidaan käyttää useampaa mutta yhteensä enintään neljää vaihetta.

| 5.1.2.5 | Jos testi tehdään useammassa vaiheessa, vaiheiden välissä ei saa syöttää uutta energiaa.
  Toisesta vaiheesta alkaen alkujarrutusta vastaava energian kulutus voidaan ottaa huomioon siten, että vähennetään yksi täysjarrutuskerta tämän liitteen kohdassa 5.1.1.4 (ja 5.1.1.5 ja 5.1.2.6) tarkoitetuista neljästä täysjarrutuskerrasta sekä toisessa, kolmannessa että neljännessä vaiheessa, joita käytetään tämän liitteen kohdassa 5.1.1 tarkoitetussa testissä, soveltuvin osin. |
| --- | --- |

5.1.2.5

Jos testi tehdään useammassa vaiheessa, vaiheiden välissä ei saa syöttää uutta energiaa.

Toisesta vaiheesta alkaen alkujarrutusta vastaava energian kulutus voidaan ottaa huomioon siten, että vähennetään yksi täysjarrutuskerta tämän liitteen kohdassa 5.1.1.4 (ja 5.1.1.5 ja 5.1.2.6) tarkoitetuista neljästä täysjarrutuskerrasta sekä toisessa, kolmannessa että neljännessä vaiheessa, joita käytetään tämän liitteen kohdassa 5.1.1 tarkoitetussa testissä, soveltuvin osin.

| 5.1.2.6 | Tämän liitteen kohdassa 5.1.1.5 vahvistettu teho katsotaan saavutetuksi, jos neljännen käyttökerran lopussa, kun ajoneuvo on paikallaan, varastointilaitteiden energian taso on sama tai suurempi kuin mitä kuormitetun ajoneuvon varajarrulta vaaditaan. |
| --- | --- |

5.1.2.6

Tämän liitteen kohdassa 5.1.1.5 vahvistettu teho katsotaan saavutetuksi, jos neljännen käyttökerran lopussa, kun ajoneuvo on paikallaan, varastointilaitteiden energian taso on sama tai suurempi kuin mitä kuormitetun ajoneuvon varajarrulta vaaditaan.

5.2   Pitokyvyn hyödyntäminen

| 5.2.1 | Lukkiutumisenestojärjestelmän pitokyvyn hyödyntämisen määrityksessä otetaan huomioon jarrutusmatkan todellinen piteneminen yli teoreettisen vähimmäismatkan. Lukkiutumisenestojärjestelmiä on pidettävä hyväksyttävinä, kun ehto ε ≥ 0,75 täyttyy, missä ε kuvaa hyödynnettyä pitokykyä, sellaisena kuin se määritellään tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 1.2. |
| --- | --- |

5.2.1

Lukkiutumisenestojärjestelmän pitokyvyn hyödyntämisen määrityksessä otetaan huomioon jarrutusmatkan todellinen piteneminen yli teoreettisen vähimmäismatkan. Lukkiutumisenestojärjestelmiä on pidettävä hyväksyttävinä, kun ehto ε ≥ 0,75 täyttyy, missä ε kuvaa hyödynnettyä pitokykyä, sellaisena kuin se määritellään tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 1.2.

| 5.2.2 | Pitokyvyn hyödyntäminen ε on mitattava tienpinnoilla, joiden kitkakerroin on enintään 0,3 (6) ja noin 0,8 (kuiva tie), alkunopeuden ollessa 50 km/h. Erilaisten jarrulämpötilojen vaikutusten poistamiseksi suositetaan, että arvo zAL määritetään ennen arvon k määrittämistä. |
| --- | --- |

5.2.2

Pitokyvyn hyödyntäminen ε on mitattava tienpinnoilla, joiden kitkakerroin on enintään 0,3 (6) ja noin 0,8 (kuiva tie), alkunopeuden ollessa 50 km/h. Erilaisten jarrulämpötilojen vaikutusten poistamiseksi suositetaan, että arvo zAL määritetään ennen arvon k määrittämistä.

| 5.2.3 | Kitkakertoimen (k) määrittämiseksi tarvittava testausmenettely ja pitokyvyn hyödyntämisen (ε) laskemiseen tarvittavat kaavat esitetään tämän liitteen lisäyksessä 2. |
| --- | --- |

5.2.3

Kitkakertoimen (k) määrittämiseksi tarvittava testausmenettely ja pitokyvyn hyödyntämisen (ε) laskemiseen tarvittavat kaavat esitetään tämän liitteen lisäyksessä 2.

| 5.2.4 | Lukkiutumisenestojärjestelmän pitokyvyn hyödyntäminen tarkastetaan valmiilla ajoneuvoilla, joissa on luokan 1 tai 2 lukkiutumisenestojärjestelmä. Jos ajoneuvossa on luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmä, vain niiden akseleiden, jossa on ainakin yksi suoraan säädetty pyörä, tarvitsee täyttää tämä vaatimus. |
| --- | --- |

5.2.4

Lukkiutumisenestojärjestelmän pitokyvyn hyödyntäminen tarkastetaan valmiilla ajoneuvoilla, joissa on luokan 1 tai 2 lukkiutumisenestojärjestelmä. Jos ajoneuvossa on luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmä, vain niiden akseleiden, jossa on ainakin yksi suoraan säädetty pyörä, tarvitsee täyttää tämä vaatimus.

| 5.2.5 | Ehdon ε ≥ 0,75 toteutuminen on tarkastettava ajoneuvo kuormitettuna ja ajoneuvo kuormittamattomana (7).
  Ajoneuvon testaus kuormitettuna suuren kitkakertoimen pinnalla voidaan jättää tekemättä, jos määräysten mukaisella hallintalaitteeseen kohdistuvalla voimalla ei saavuteta lukkiutumisenestojärjestelmän täyttä toimintaa.
  Kuormittamattoman ajoneuvon testissä käyttövoimaa voidaan lisätä aina arvoon 100 daN, jos toimintaa ei saavuteta täyden voiman (8) arvolla. Jos 100 daN ei riitä laitteen toiminnan saavuttamiseen, tämä testi voidaan jättää tekemättä. |
| --- | --- |

5.2.5

Ehdon ε ≥ 0,75 toteutuminen on tarkastettava ajoneuvo kuormitettuna ja ajoneuvo kuormittamattomana (7).

Ajoneuvon testaus kuormitettuna suuren kitkakertoimen pinnalla voidaan jättää tekemättä, jos määräysten mukaisella hallintalaitteeseen kohdistuvalla voimalla ei saavuteta lukkiutumisenestojärjestelmän täyttä toimintaa.

Kuormittamattoman ajoneuvon testissä käyttövoimaa voidaan lisätä aina arvoon 100 daN, jos toimintaa ei saavuteta täyden voiman (8) arvolla. Jos 100 daN ei riitä laitteen toiminnan saavuttamiseen, tämä testi voidaan jättää tekemättä.

5.3   Lisätarkastukset

Seuraavat lisätarkastukset on suoritettava vaihde vapaalla, kun ajoneuvo on kuormitettu ja kun ajoneuvo on kuormittamaton:

| 5.3.1 | Lukkiutumisenestojärjestelmän suoraan säätämät pyörät eivät saa lukkiutua, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan yhtäkkiä täysi voima (8) tämän liitteen kohdassa 5.2.2 tarkoitetuilla tienpinnoilla, kun testi tehdään alkunopeudella v = 40 km/h ja suurella alkunopeudella v = 0,8 vmax ≤ 120 km/h (9). |
| --- | --- |

5.3.1

Lukkiutumisenestojärjestelmän suoraan säätämät pyörät eivät saa lukkiutua, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan yhtäkkiä täysi voima (8) tämän liitteen kohdassa 5.2.2 tarkoitetuilla tienpinnoilla, kun testi tehdään alkunopeudella v = 40 km/h ja suurella alkunopeudella v = 0,8 vmax ≤ 120 km/h (9).

| 5.3.2 | Kun akseli siirtyy suuren kitkakertoimen pinnalta (kH) pienen kitkakertoimen pinnalle (kL), missä kH ≥ 0,5 ja kH / kL ≥ 2 (10), ja kun täysi voima (8) kohdistetaan hallintalaitteeseen, eivät suoraan säädetyt pyörät saa lukkiutua. Ajonopeus ja jarrutuksen alkaminen on laskettava siten, että kun lukkiutumisenestojärjestelmä toimii täysin suuren kitkakertoimen pinnalla, siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu suurella ja pienellä nopeudella kohdassa 5.3.1 määrätyin edellytyksin (9). |
| --- | --- |

5.3.2

Kun akseli siirtyy suuren kitkakertoimen pinnalta (kH) pienen kitkakertoimen pinnalle (kL), missä kH ≥ 0,5 ja kH / kL ≥ 2 (10), ja kun täysi voima (8) kohdistetaan hallintalaitteeseen, eivät suoraan säädetyt pyörät saa lukkiutua. Ajonopeus ja jarrutuksen alkaminen on laskettava siten, että kun lukkiutumisenestojärjestelmä toimii täysin suuren kitkakertoimen pinnalla, siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu suurella ja pienellä nopeudella kohdassa 5.3.1 määrätyin edellytyksin (9).

| 5.3.3 | Kun ajoneuvo siirtyy pienen kitkakertoimen pinnalta (kL) suuren kitkakertoimen pinnalle (kH), missä kH ≥ 0,5 ja kH / kL ≥ 2 (10), ja kun täysi voima (8) kohdistetaan hallintalaitteeseen, ajoneuvon hidastuvuuden on noustava sopivan korkeaan arvoon kohtuullisessa ajassa eikä ajoneuvo saa poiketa alkuperäisestä ajosuunnastaan. Ajonopeus ja jarrutuksen alkamishetki on laskettava siten, että kun lukkiutumisenestojärjestelmä toimii täysin pienen kitkakertoimen pinnalla, siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu nopeudessa noin 50 km/h. |
| --- | --- |

5.3.3

Kun ajoneuvo siirtyy pienen kitkakertoimen pinnalta (kL) suuren kitkakertoimen pinnalle (kH), missä kH ≥ 0,5 ja kH / kL ≥ 2 (10), ja kun täysi voima (8) kohdistetaan hallintalaitteeseen, ajoneuvon hidastuvuuden on noustava sopivan korkeaan arvoon kohtuullisessa ajassa eikä ajoneuvo saa poiketa alkuperäisestä ajosuunnastaan. Ajonopeus ja jarrutuksen alkamishetki on laskettava siten, että kun lukkiutumisenestojärjestelmä toimii täysin pienen kitkakertoimen pinnalla, siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu nopeudessa noin 50 km/h.

| 5.3.4 | Tämän kohdan määräyksiä sovelletaan ainoastaan luokan 1 tai 2 lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettuihin ajoneuvoihin. Kun ajoneuvon oikeat ja vasemmat pyörät ovat pinnoilla, joilla on erilainen kitkakerroin (kH ja kL), missä kH ≥ 0,5 ja kH / kL ≥ 2 (10), eivät suoraan säädetyt pyörät saa lukkiutua, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan yhtäkkiä täysi voima (8) nopeudessa 50 km/h. |
| --- | --- |

5.3.4

Tämän kohdan määräyksiä sovelletaan ainoastaan luokan 1 tai 2 lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettuihin ajoneuvoihin. Kun ajoneuvon oikeat ja vasemmat pyörät ovat pinnoilla, joilla on erilainen kitkakerroin (kH ja kL), missä kH ≥ 0,5 ja kH / kL ≥ 2 (10), eivät suoraan säädetyt pyörät saa lukkiutua, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan yhtäkkiä täysi voima (8) nopeudessa 50 km/h.

| 5.3.5 | Lisäksi kuormitettujen ajoneuvojen, joissa on luokan 1 lukkiutumisenestojärjestelmä, on tämän liitteen kohdassa 5.3.4 tarkoitetuissa olosuhteissa täytettävä tämän liitteen lisäyksessä 3 vahvistettu jarrutussuhdevaatimus. |
| --- | --- |

5.3.5

Lisäksi kuormitettujen ajoneuvojen, joissa on luokan 1 lukkiutumisenestojärjestelmä, on tämän liitteen kohdassa 5.3.4 tarkoitetuissa olosuhteissa täytettävä tämän liitteen lisäyksessä 3 vahvistettu jarrutussuhdevaatimus.

| 5.3.6 | Kuitenkin tämän liitteen kohdissa 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 ja 5.3.5 tarkoitetuissa testeissä sallitaan pyörien lukkiutuminen lyhyiksi jaksoiksi. Lisäksi pyörien lukkiutuminen on sallittua, kun ajoneuvon nopeus on alle 15 km/h. Myös välillisesti säädettyjen pyörien lukkiutuminen on sallittua kaikilla nopeuksilla, mutta se ei saa vaikuttaa ajoneuvon vakauteen ja ohjattavuuteen eikä ajoneuvon sortokulma saa olla suurempi kuin 15 astetta eikä ajoneuvo saa poiketa 3,5 m:n levyiseltä radalta. |
| --- | --- |

5.3.6

Kuitenkin tämän liitteen kohdissa 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 ja 5.3.5 tarkoitetuissa testeissä sallitaan pyörien lukkiutuminen lyhyiksi jaksoiksi. Lisäksi pyörien lukkiutuminen on sallittua, kun ajoneuvon nopeus on alle 15 km/h. Myös välillisesti säädettyjen pyörien lukkiutuminen on sallittua kaikilla nopeuksilla, mutta se ei saa vaikuttaa ajoneuvon vakauteen ja ohjattavuuteen eikä ajoneuvon sortokulma saa olla suurempi kuin 15 astetta eikä ajoneuvo saa poiketa 3,5 m:n levyiseltä radalta.

| 5.3.7 | Kohdissa 5.3.4 ja 5.3.5 tarkoitettujen testien aikana on sallittua korjata ohjaussuuntaa, jos ohjauksen käyttölaitteen kiertymiskulma on kahden ensimmäisen sekunnin aikana enintään 120 astetta ja kokonaisuudessaan enintään 240 astetta. Lisäksi näiden testien alussa on ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason ylitettävä suuren ja pienen kitkakertoimen pinnan välinen raja, eikä mikään ulompien renkaiden osa saa ylittää tätä rajaa näiden testien aikana (7). |
| --- | --- |

5.3.7

Kohdissa 5.3.4 ja 5.3.5 tarkoitettujen testien aikana on sallittua korjata ohjaussuuntaa, jos ohjauksen käyttölaitteen kiertymiskulma on kahden ensimmäisen sekunnin aikana enintään 120 astetta ja kokonaisuudessaan enintään 240 astetta. Lisäksi näiden testien alussa on ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason ylitettävä suuren ja pienen kitkakertoimen pinnan välinen raja, eikä mikään ulompien renkaiden osa saa ylittää tätä rajaa näiden testien aikana (7).

---

(1)  Lukkiutumisenestojärjestelmien, joissa on suuremman kitkan mukaan tapahtuva säätö, katsotaan sisältävän sekä suoraan että välillisesti säädetyt pyörät; järjestelmissä, joissa on pienemmän kitkan mukaan tapahtuva säätö, kaikki tunnistimella varustetut pyörät katsotaan suoraan säädetyiksi pyöriksi.

(2)  Valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle säätimiä koskevat asiakirjat, jotka ovat liitteessä 8 esitetyn mallin mukaiset.

(3)  Varoitussignaali voi aktivoitua uudelleen, kun ajoneuvo on paikallaan, jos se sammuu ennen kuin ajoneuvo saavuttaa nopeuden 10 tai 15 km/h tapauksen mukaan, eikä mitään vikaa ole ilmennyt.

(4)  Kunnes yhtenäisistä testausmenettelyistä sovitaan, valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle testimenetelmät ja -tulokset.

(5)  Kohtaa 4.4 ei sovelleta lukkiutumisenestojärjestelmän käyttötilan säätöä muuttaviin laitteisiin, jos käyttötilan säädön muutoksen jälkeen kaikki ajoneuvossa olevien lukkiutumisenestojärjestelmien luokkaa koskevat vaatimukset täyttyvät.

(6)  Kunnes tällaisia testipintoja on yleisesti saatavilla, tutkimuslaitoksen suostumuksella voidaan käyttää renkaita, jotka ovat lähes loppuunkuluneet, ja pinnan kitkakertoimia aina arvoon 0,4 saakka. Saadut todelliset arvot ja renkaiden sekä pinnan tyypit on merkittävä asiakirjoihin.

(7)  Kunnes yhtenäisistä testausmenettelyistä sovitaan, tässä kohdassa edellytetyt testit voidaan joutua toistamaan sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustetuilla ajoneuvoilla, jotta saadaan määriteltyä ajoneuvon automaattisten toiminteiden antamien eri jarrutuksen jakautumisarvojen vaikutus.

(8)  ’Täydellä voimalla’ tarkoitetaan suurinta tämän säännön liitteessä 3 vahvistettua voimaa. Suurempaa voimaa voidaan käyttää, jos sitä vaaditaan lukkiutumisenestojärjestelmän käynnistämiseksi.

(9)  Näiden testien tarkoituksena on tarkastaa, etteivät pyörät lukkiudu ja että ajoneuvo pysyy vakaana; näin ollen täydelliset pysähtymiset ja ajoneuvon pysäyttäminen pienen kitkakertoimen pinnalla eivät ole tarpeen.

(10)  kH on suuren kitkakertoimen pinnan kerroin.

kL on pienen kitkakertoimen pinnan kerroin.

kH ja kL mitataan tämän liitteen lisäyksessä 2 määrätyllä tavalla.

Lisäys 1

Symbolit ja niiden selitykset

| Symboli | Selitys |
| --- | --- |
| E | akseliväli |
| ε | ajoneuvon hyödyntämä pitokyky: suurimman jarrutussuhteen (ZAL), kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, ja kitkakertoimen (k) osamäärä |
| εi | arvo ε mitattuna akselilta i (luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun moottoriajoneuvon osalta) |
| εΗ | arvo ε suuren kitkakertoimen pinnalla |
| εL | arvo ε pienen kitkakertoimen pinnalla |
| F | voima (N) |
| Fdyn | tienpinnasta välittyvä normaalivoima dynaamisissa olosuhteissa, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa |
| Fidyn | moottorikäyttöisten ajoneuvojen Fdyn mitattuna akselilta i |
| Fi | tienpinnasta välittyvä normaalivoima akseliin i staattisissa olosuhteissa |
| FM | tienpinnan ja moottorikäyttöisen ajoneuvon tavanomainen kaikkien pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä |
| FMnd
   (1) | tienpinnan ja moottorikäyttöisen ajoneuvon jarruttamattomien muiden kuin vetävien akselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä |
| FMd
   (1) | tienpinnan ja moottorikäyttöisen ajoneuvon jarruttamattomien vetävien akselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä |
| FWM
   (1) | 0,01 FMnd + 0,015 FMd |
| g | painovoimasta johtuva kiihtyvyys (9,81 m/s2) |
| h | valmistajan ilmoittama ja hyväksyntätestin tekevän tutkimuslaitoksen hyväksymä painopisteen korkeus |
| k | kitkakerroin renkaan ja tien välillä |
| kf | yhden etuakselin k-kerroin |
| kH | suuren kitkakertoimen pinnalla määritetty k:n arvo |
| ki | akselilla i määritetty k:n arvo luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta |
| kL | pienen kitkakertoimen pinnalla määritetty k:n arvo |
| klock | kitkan arvo 100 prosentin luistossa |
| kM | moottorikäyttöisen ajoneuvon k-kerroin |
| kpeak | ”kitka luiston suhteen” -käyrän enimmäisarvo |
| kr | yhden taka-akselin k-kerroin |
| P | yksittäisen ajoneuvon massa (kg) |
| R | arvojen kpeak ja klock välinen suhde |
| t | aikaväli (s) |
| tm | t:n keskiarvo |
| tmin | t:n vähimmäisarvo |
| z | jarrutussuhde |
| zAL | ajoneuvon jarrutussuhde z, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa |
| zm | jarrutussuhteen keskiarvo |
| zmax | z:n enimmäisarvo |
| zMALS | moottorikäyttöisen ajoneuvon arvo zAL kitkakertoimeltaan erilaisilla pinnoilla |

Symboli

Selitys

E

akseliväli

ε

ajoneuvon hyödyntämä pitokyky: suurimman jarrutussuhteen (ZAL), kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, ja kitkakertoimen (k) osamäärä

εi

arvo ε mitattuna akselilta i (luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun moottoriajoneuvon osalta)

εΗ

arvo ε suuren kitkakertoimen pinnalla

εL

arvo ε pienen kitkakertoimen pinnalla

F

voima (N)

Fdyn

tienpinnasta välittyvä normaalivoima dynaamisissa olosuhteissa, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa

Fidyn

moottorikäyttöisten ajoneuvojen Fdyn mitattuna akselilta i

Fi

tienpinnasta välittyvä normaalivoima akseliin i staattisissa olosuhteissa

FM

tienpinnan ja moottorikäyttöisen ajoneuvon tavanomainen kaikkien pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä

FMnd
   (1)

tienpinnan ja moottorikäyttöisen ajoneuvon jarruttamattomien muiden kuin vetävien akselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä

FMd
   (1)

tienpinnan ja moottorikäyttöisen ajoneuvon jarruttamattomien vetävien akselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä

FWM
   (1)

0,01 FMnd + 0,015 FMd

g

painovoimasta johtuva kiihtyvyys (9,81 m/s2)

h

valmistajan ilmoittama ja hyväksyntätestin tekevän tutkimuslaitoksen hyväksymä painopisteen korkeus

k

kitkakerroin renkaan ja tien välillä

kf

yhden etuakselin k-kerroin

kH

suuren kitkakertoimen pinnalla määritetty k:n arvo

ki

akselilla i määritetty k:n arvo luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta

kL

pienen kitkakertoimen pinnalla määritetty k:n arvo

klock

kitkan arvo 100 prosentin luistossa

kM

moottorikäyttöisen ajoneuvon k-kerroin

kpeak

”kitka luiston suhteen” -käyrän enimmäisarvo

kr

yhden taka-akselin k-kerroin

P

yksittäisen ajoneuvon massa (kg)

R

arvojen kpeak ja klock välinen suhde

t

aikaväli (s)

tm

t:n keskiarvo

tmin

t:n vähimmäisarvo

z

jarrutussuhde

zAL

ajoneuvon jarrutussuhde z, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa

zm

jarrutussuhteen keskiarvo

zmax

z:n enimmäisarvo

zMALS

moottorikäyttöisen ajoneuvon arvo zAL kitkakertoimeltaan erilaisilla pinnoilla

---

(1)  FMnd ja FMd kaksiakselisten moottoriajoneuvojen osalta; symbolit voidaan ilmoittaa myös vastaavina Fi-symboleina.

Lisäys 2

Pitokyvyn hyödyntäminen

1.   MITTAUSMENETELMÄ

1.1   Kitkakertoimen (k) määrittäminen

| 1.1.1 | Kitkakerroin (k) määritetään pyöriä lukitsemattomien suurimpien jarrutusvoimien ja vastaavan jarrutettavaan akseliin kohdistuvan dynaamisen kuormituksen osamääränä. |
| --- | --- |

1.1.1

Kitkakerroin (k) määritetään pyöriä lukitsemattomien suurimpien jarrutusvoimien ja vastaavan jarrutettavaan akseliin kohdistuvan dynaamisen kuormituksen osamääränä.

| 1.1.2 | Jarruja käytetään ainoastaan yhdellä ajoneuvon akselilla testin aikana, ja alkunopeutena on 50 km/h. Jarrutusvoimien on jakauduttava tasaisesti akselin pyörille suurimman tehon saavuttamiseksi. Lukkiutumisenestojärjestelmän on oltava kytkettynä pois päältä tai toimimaton nopeuden ollessa 40–20 km/h. |
| --- | --- |

1.1.2

Jarruja käytetään ainoastaan yhdellä ajoneuvon akselilla testin aikana, ja alkunopeutena on 50 km/h. Jarrutusvoimien on jakauduttava tasaisesti akselin pyörille suurimman tehon saavuttamiseksi. Lukkiutumisenestojärjestelmän on oltava kytkettynä pois päältä tai toimimaton nopeuden ollessa 40–20 km/h.

| 1.1.3 | On tehtävä useita testejä lisäämällä johtopainetta asteittain ajoneuvon suurimman jarrutussuhteen (zmax) määrittämiseksi. Jokaisen testin aikana on pidettävä yllä tasaista käyttövoimaa, ja jarrutussuhde määritetään nopeuden hidastumiseen arvosta 40 km/h arvoon 20 km/h kuluneen ajan (t) perusteella kaavalla



  zmax on z:n enimmäisarvo; t ilmaistaan sekunteina. |
| --- | --- |

1.1.3

On tehtävä useita testejä lisäämällä johtopainetta asteittain ajoneuvon suurimman jarrutussuhteen (zmax) määrittämiseksi. Jokaisen testin aikana on pidettävä yllä tasaista käyttövoimaa, ja jarrutussuhde määritetään nopeuden hidastumiseen arvosta 40 km/h arvoon 20 km/h kuluneen ajan (t) perusteella kaavalla

Formula

zmax on z:n enimmäisarvo; t ilmaistaan sekunteina.

| 1.1.3.1 | Pyörät voivat lukkiutua nopeuden ollessa alle 20 km/h. |
| --- | --- |

1.1.3.1

Pyörät voivat lukkiutua nopeuden ollessa alle 20 km/h.

| 1.1.3.2 | Valitaan t:lle kolme arvoa t:n mitatun vähimmäisarvon tmin ja arvon 1,05 tmin väliltä ja lasketaan näiden arvojen aritmeettinen keskiarvo tm. Tämän jälkeen lasketaan arvo



  Jos osoitetaan, ettei kolmea edellä määriteltyä arvoa voida saada käytännön syistä, voidaan käyttää vähimmäisaikaa tmin. Kohdan 1.3 vaatimuksia kuitenkin sovelletaan edelleen. |
| --- | --- |

1.1.3.2

Valitaan t:lle kolme arvoa t:n mitatun vähimmäisarvon tmin ja arvon 1,05 tmin väliltä ja lasketaan näiden arvojen aritmeettinen keskiarvo tm. Tämän jälkeen lasketaan arvo

Formula

Jos osoitetaan, ettei kolmea edellä määriteltyä arvoa voida saada käytännön syistä, voidaan käyttää vähimmäisaikaa tmin. Kohdan 1.3 vaatimuksia kuitenkin sovelletaan edelleen.

| 1.1.4 | Jarrutusvoimat on laskettava mitatusta jarrutussuhteesta ja jarruttamattoman akselin vierintävastuksesta, joka on 0,015 vetävän akselin ja 0,010 vapaan akselin osalta staattisesta akselikuormituksesta. |
| --- | --- |

1.1.4

Jarrutusvoimat on laskettava mitatusta jarrutussuhteesta ja jarruttamattoman akselin vierintävastuksesta, joka on 0,015 vetävän akselin ja 0,010 vapaan akselin osalta staattisesta akselikuormituksesta.

| 1.1.5 | Akseliin kohdistuva dynaaminen kuormitus saadaan liitteessä 5 olevalla kaavalla. |
| --- | --- |

1.1.5

Akseliin kohdistuva dynaaminen kuormitus saadaan liitteessä 5 olevalla kaavalla.

| 1.1.6 | Arvo k on pyöristettävä kolmen desimaalin tarkkuuteen. |
| --- | --- |

1.1.6

Arvo k on pyöristettävä kolmen desimaalin tarkkuuteen.

| 1.1.7 | Tämän jälkeen testi toistetaan muiden akselien osalta 1.1.1–1.1.6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1.7

Tämän jälkeen testi toistetaan muiden akselien osalta 1.1.1–1.1.6 kohdan mukaisesti.

| 1.1.8 | Esimerkiksi kaksiakselisen takavetoisen ajoneuvon osalta kitkakerroin (k) saadaan etuakselia (1) jarrutettaessa seuraavasti:



  Muut symbolit (P, h, E) selitetään tämän säännön liitteessä 5. |
| --- | --- |

1.1.8

Esimerkiksi kaksiakselisen takavetoisen ajoneuvon osalta kitkakerroin (k) saadaan etuakselia (1) jarrutettaessa seuraavasti:

Formula

Muut symbolit (P, h, E) selitetään tämän säännön liitteessä 5.

| 1.1.9 | Etuakselille määritetään yksi kerroin kf ja taka-akselille toinen kr. |
| --- | --- |

1.1.9

Etuakselille määritetään yksi kerroin kf ja taka-akselille toinen kr.

1.2   Hyödynnetyn pitokyvyn (ε) määrittäminen

| 1.2.1 | Hyödynnetty pitokyky (ε) määritetään suurimman jarrutussuhteen (zAL), kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, ja kitkakertoimen (kM) osamääränä seuraavasti: |
| --- | --- |

1.2.1

Hyödynnetty pitokyky (ε) määritetään suurimman jarrutussuhteen (zAL), kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, ja kitkakertoimen (kM) osamääränä seuraavasti:

Formula

| 1.2.2 | Alkunopeuden ollessa 55 km/h mitataan suurin jarrutussuhde (zAL) lukkiutumattoman jarrujärjestelmän ollessa täydessä toiminnassa kolmen testin keskiarvon perusteella tämän lisäyksen 1.1.3 kohdan mukaisesti käyttäen nopeuden hidastumiseen arvosta 45 km/h arvoon 15 km/h kuluvaa aikaa seuraavan kaavan mukaisesti: |
| --- | --- |

1.2.2

Alkunopeuden ollessa 55 km/h mitataan suurin jarrutussuhde (zAL) lukkiutumattoman jarrujärjestelmän ollessa täydessä toiminnassa kolmen testin keskiarvon perusteella tämän lisäyksen 1.1.3 kohdan mukaisesti käyttäen nopeuden hidastumiseen arvosta 45 km/h arvoon 15 km/h kuluvaa aikaa seuraavan kaavan mukaisesti:

Formula

| 1.2.3 | Kitkakerroin kM määritetään painottamalla dynaamisilla akselikuormituksilla seuraavasti:



  jossa: |
| --- | --- |

1.2.3

Kitkakerroin kM määritetään painottamalla dynaamisilla akselikuormituksilla seuraavasti:

Formula

jossa:

Formula

Formula

| 1.2.4 | Arvo ε on ilmoitettava kahden desimaalin tarkkuudella. |
| --- | --- |

1.2.4

Arvo ε on ilmoitettava kahden desimaalin tarkkuudella.

| 1.2.5 | Luokan 1 tai 2 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta arvo zAL perustuu koko ajoneuvoon, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, ja hyödynnetty pitokyky (ε) saadaan tämän lisäyksen kohdassa 1.2.1 esitetyllä kaavalla. |
| --- | --- |

1.2.5

Luokan 1 tai 2 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta arvo zAL perustuu koko ajoneuvoon, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, ja hyödynnetty pitokyky (ε) saadaan tämän lisäyksen kohdassa 1.2.1 esitetyllä kaavalla.

| 1.2.6 | Luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta arvo zAL arvo mitataan jokaisesta akselista, jossa on ainakin yksi suoraan säädetty pyörä. Esimerkiksi kaksiakselisessa takavetoisessa ajoneuvossa, jossa lukkiutumisenestojärjestelmä toimii ainoastaan taka-akselissa (2), hyödynnetty pitokyky (ε) saadaan kaavalla:



  Tämä laskelma on tehtävä jokaisesta akselista, jossa on ainakin yksi suoraan säädetty pyörä. |
| --- | --- |

1.2.6

Luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta arvo zAL arvo mitataan jokaisesta akselista, jossa on ainakin yksi suoraan säädetty pyörä. Esimerkiksi kaksiakselisessa takavetoisessa ajoneuvossa, jossa lukkiutumisenestojärjestelmä toimii ainoastaan taka-akselissa (2), hyödynnetty pitokyky (ε) saadaan kaavalla:

Formula

Tämä laskelma on tehtävä jokaisesta akselista, jossa on ainakin yksi suoraan säädetty pyörä.

1.3   Jos ε > 1,00, kitkakertoimien mittaukset toistetaan. 10 prosentin poikkeama hyväksytään.

Lisäys 3

Teho kitkakertoimeltaan erilaisilla pinnoilla

| 1. | Tämän liitteen kohdassa 5.3.5 tarkoitettu jarrutussuhde voidaan laskea käyttämällä testin suorittamiseen käytetyillä kahdella pinnalla mitattua kitkakerrointa. Näiden kahden pinnan on täytettävä tämän liitteen kohdan 5.3.4 vaatimukset. |
| --- | --- |

1.

Tämän liitteen kohdassa 5.3.5 tarkoitettu jarrutussuhde voidaan laskea käyttämällä testin suorittamiseen käytetyillä kahdella pinnalla mitattua kitkakerrointa. Näiden kahden pinnan on täytettävä tämän liitteen kohdan 5.3.4 vaatimukset.

| 2. | Suuren ja pienen kitkakertoimen pintojen kitkakertoimet (kH ja kL) on määritettävä tämän liitteen lisäyksen 2 kohdan 1.1 määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Suuren ja pienen kitkakertoimen pintojen kitkakertoimet (kH ja kL) on määritettävä tämän liitteen lisäyksen 2 kohdan 1.1 määräysten mukaisesti.

| 3. | Kuormitetuille ajoneuvoille vahvistetun jarrutussuhteen (zMALS) on oltava seuraava: |
| --- | --- |

3.

Kuormitetuille ajoneuvoille vahvistetun jarrutussuhteen (zMALS) on oltava seuraava:

Formula

Lisäys 4

Pienen kitkakertoimen pinnan valintamenetelmä

| 1. | Tutkimuslaitokselle on annettava yksityiskohtaiset tiedot valitun pinnan kitkakertoimesta tämän liitteen kohdan 5.1.1.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Tutkimuslaitokselle on annettava yksityiskohtaiset tiedot valitun pinnan kitkakertoimesta tämän liitteen kohdan 5.1.1.2 mukaisesti.

| 1.1 | Näissä tiedoissa on oltava kitkakerrointa luiston (0–100 prosentin luisto) suhteen kuvaava käyrä, kun nopeus on noin 40 km/h. |
| --- | --- |

1.1

Näissä tiedoissa on oltava kitkakerrointa luiston (0–100 prosentin luisto) suhteen kuvaava käyrä, kun nopeus on noin 40 km/h.

| 1.1.1 | Käyrän enimmäisarvo on kpeak, ja arvo 100 prosentin luistolla on klock. |
| --- | --- |

1.1.1

Käyrän enimmäisarvo on kpeak, ja arvo 100 prosentin luistolla on klock.

| 1.1.2 | Suhde R määritetään arvojen kpeak ja klock osamääränä. |
| --- | --- |

1.1.2

Suhde R määritetään arvojen kpeak ja klock osamääränä.

Formula

| 1.1.3 | Arvo R pyöristetään yhden desimaalin tarkkuuteen. |
| --- | --- |

1.1.3

Arvo R pyöristetään yhden desimaalin tarkkuuteen.

| 1.1.4 | Käytettävän pinnan suhteen R on oltava 1,0–2,0 (1). |
| --- | --- |

1.1.4

Käytettävän pinnan suhteen R on oltava 1,0–2,0 (1).

| 2. | Ennen testejä tutkimuslaitoksen on varmistuttava siitä, että valittu pinta täyttää määritellyt vaatimukset, ja tutkimuslaitokselle on annettava seuraavat tiedot: | testausmenettely arvon R määrittämiseksi, |
| --- | --- | --- |

2.

Ennen testejä tutkimuslaitoksen on varmistuttava siitä, että valittu pinta täyttää määritellyt vaatimukset, ja tutkimuslaitokselle on annettava seuraavat tiedot:

testausmenettely arvon R määrittämiseksi,

| | ajoneuvon tyyppi, |
| --- | --- |

ajoneuvon tyyppi,

| | akselikuormitus ja renkaat (eri kuormitukset ja renkaat on testattava ja tulokset esitettävä tutkimuslaitokselle, joka päättää, edustavatko ne hyväksyttävää ajoneuvoa). |
| --- | --- |

akselikuormitus ja renkaat (eri kuormitukset ja renkaat on testattava ja tulokset esitettävä tutkimuslaitokselle, joka päättää, edustavatko ne hyväksyttävää ajoneuvoa).

| 2.1 | Arvo R on mainittava testausselosteessa.
  Pinta on kalibroitava vähintään kerran vuodessa edustavalla ajoneuvolla arvon R vakauden tarkastamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

Arvo R on mainittava testausselosteessa.

Pinta on kalibroitava vähintään kerran vuodessa edustavalla ajoneuvolla arvon R vakauden tarkastamiseksi.

---

(1)  Kunnes tällaiset testauspinnat ovat yleisesti saatavilla, tutkimuslaitoksen harkinnan mukaan voidaan hyväksyä suhde R, joka on enintään 2,5.

---

LIITE 7

MENETELMÄ JARRUPÄÄLLYSTEIDEN TESTAAMISEKSI INERTIADYNAMOMETRILLÄ

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Tässä liitteessä kuvattua menettelyä voidaan soveltaa silloin, kun ajoneuvotyyppiin tehdään muutos, joka johtuu toisentyyppisten jarrupäällysteiden asentamisesta tämän säännön mukaisesti hyväksyttyihin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

1.1

Tässä liitteessä kuvattua menettelyä voidaan soveltaa silloin, kun ajoneuvotyyppiin tehdään muutos, joka johtuu toisentyyppisten jarrupäällysteiden asentamisesta tämän säännön mukaisesti hyväksyttyihin ajoneuvoihin.

| 1.2 | Erityyppiset jarrupäällysteet on tarkastettava vertaamalla niiden tehoa jarrupäällysteisiin, joilla ajoneuvo oli varustettu hyväksyntähetkenä ja jotka vastaavat komponentteja, jotka täsmennetään asianomaisessa ilmoituslomakkeessa, jonka malli esitetään tämän säännön liitteessä 1. |
| --- | --- |

1.2

Erityyppiset jarrupäällysteet on tarkastettava vertaamalla niiden tehoa jarrupäällysteisiin, joilla ajoneuvo oli varustettu hyväksyntähetkenä ja jotka vastaavat komponentteja, jotka täsmennetään asianomaisessa ilmoituslomakkeessa, jonka malli esitetään tämän säännön liitteessä 1.

| 1.3 | Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos voi halutessaan vaatia jarrupäällysteiden tehon vertaamista tämän säännön liitteen 3 asiaa koskevien määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.3

Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos voi halutessaan vaatia jarrupäällysteiden tehon vertaamista tämän säännön liitteen 3 asiaa koskevien määräysten mukaisesti.

| 1.4 | Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti hyväksytyn edustajan on haettava jarrupäällysteiden vertailuun perustuvaa hyväksyntää. |
| --- | --- |

1.4

Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti hyväksytyn edustajan on haettava jarrupäällysteiden vertailuun perustuvaa hyväksyntää.

| 1.5 | Tässä liitteessä ’ajoneuvolla’ tarkoitetaan tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä, jonka osalta pyydetään, että edellä tarkoitettua vertailua pidetään riittävänä. |
| --- | --- |

1.5

Tässä liitteessä ’ajoneuvolla’ tarkoitetaan tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä, jonka osalta pyydetään, että edellä tarkoitettua vertailua pidetään riittävänä.

2.   TESTAUSLAITTEET

| 2.1 | Testeissä on käytettävä dynamometriä, jolla on seuraavat ominaisuudet:






  2.1.1 | Laitteiston on pystyttävä kehittämään tämän liitteen kohdassa 3.1 vaadittava inertia, ja sen on täytettävä tämän säännön liitteen 3 kohdassa 1.5 vahvistetut vaatimukset tyyppi I -häipymistestin osalta. |
| --- | --- | --- |

2.1

Testeissä on käytettävä dynamometriä, jolla on seuraavat ominaisuudet:

2.1.1

Laitteiston on pystyttävä kehittämään tämän liitteen kohdassa 3.1 vaadittava inertia, ja sen on täytettävä tämän säännön liitteen 3 kohdassa 1.5 vahvistetut vaatimukset tyyppi I -häipymistestin osalta.

| 2.1.2 | Asennettujen jarrujen on oltava täysin samanlaiset kuin kyseessä olevan alkuperäisen ajoneuvotyypin jarrut. |
| --- | --- |

2.1.2

Asennettujen jarrujen on oltava täysin samanlaiset kuin kyseessä olevan alkuperäisen ajoneuvotyypin jarrut.

| 2.1.3 | Jos käytetään ilmajäähdytystä, sen on oltava tämän liitteen kohdan 3.4 mukainen. |
| --- | --- |

2.1.3

Jos käytetään ilmajäähdytystä, sen on oltava tämän liitteen kohdan 3.4 mukainen.

| 2.1.4 | Testissä käytettävillä mittauslaitteilla on saatava ainakin seuraavat tiedot:






  2.1.4.1 | levyn tai rummun kiertonopeuden jatkuva tallennus; |
| --- | --- | --- |

2.1.4

Testissä käytettävillä mittauslaitteilla on saatava ainakin seuraavat tiedot:

2.1.4.1

levyn tai rummun kiertonopeuden jatkuva tallennus;

| 2.1.4.2 | pysähtymisen aikana täyttyneiden kierrosten lukumäärä niin, että tarkkuus on 1/8 kierrosta tai parempi; |
| --- | --- |

2.1.4.2

pysähtymisen aikana täyttyneiden kierrosten lukumäärä niin, että tarkkuus on 1/8 kierrosta tai parempi;

| 2.1.4.3 | pysähtymiseen kulunut aika; |
| --- | --- |

2.1.4.3

pysähtymiseen kulunut aika;

| 2.1.4.4 | jarrupäällysteiden hankausalueen keskeltä tai levyn tai rummun tai päällysteen keskipaksuudelta mitatun lämpötilan jatkuva tallennus; |
| --- | --- |

2.1.4.4

jarrupäällysteiden hankausalueen keskeltä tai levyn tai rummun tai päällysteen keskipaksuudelta mitatun lämpötilan jatkuva tallennus;

| 2.1.4.5 | jarrutuksen ohjausjohdon paineen tai voiman jatkuva tallennus; |
| --- | --- |

2.1.4.5

jarrutuksen ohjausjohdon paineen tai voiman jatkuva tallennus;

| 2.1.4.6 | jarrumomentin jatkuva tallennus. |
| --- | --- |

2.1.4.6

jarrumomentin jatkuva tallennus.

3.   TESTAUSOLOSUHTEET

| 3.1 | Dynamometri on asennettava mahdollisimman lähelle (± 5 prosentin toleranssilla) pyörivää inertiaa, joka vastaa asianomaisilla pyörillä jarrutettavaa osaa ajoneuvon kokonaisinertiasta seuraavan kaavan mukaisesti:



  jossa:







  I | = | pyörivä inertia (kg • m2) |
| --- | --- | --- | --- |
| R | = | renkaan dynaaminen vierintäsäde (m) |
| M | = | ajoneuvon enimmäismassan se osa, jota jarrutetaan asianomaisilla pyörillä. Jos käytetään yksipäistä dynamometriä, tämä osa on laskettava nimellisjarrutusjakaumasta, kun hidastuvuus vastaa tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1.1 olevan taulukon rivillä A annettua asianmukaista arvoa. |

3.1

Dynamometri on asennettava mahdollisimman lähelle (± 5 prosentin toleranssilla) pyörivää inertiaa, joka vastaa asianomaisilla pyörillä jarrutettavaa osaa ajoneuvon kokonaisinertiasta seuraavan kaavan mukaisesti:

Formula

jossa:

I

=

pyörivä inertia (kg • m2)

R

=

renkaan dynaaminen vierintäsäde (m)

M

=

ajoneuvon enimmäismassan se osa, jota jarrutetaan asianomaisilla pyörillä. Jos käytetään yksipäistä dynamometriä, tämä osa on laskettava nimellisjarrutusjakaumasta, kun hidastuvuus vastaa tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1.1 olevan taulukon rivillä A annettua asianmukaista arvoa.

| 3.2 | Inertiadynamometrin alkupyörimisnopeuden on vastattava tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1.1 olevan taulukon rivillä A määrättyä ajoneuvon lineaarista nopeutta, ja sen on perustuttava renkaan dynaamiseen vierintäsäteeseen. |
| --- | --- |

3.2

Inertiadynamometrin alkupyörimisnopeuden on vastattava tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1.1 olevan taulukon rivillä A määrättyä ajoneuvon lineaarista nopeutta, ja sen on perustuttava renkaan dynaamiseen vierintäsäteeseen.

| 3.3 | Jarrupäällysteiden on oltava ainakin 80-prosenttisesti sovitetut, eikä niiden lämpötila saa ylittää arvoa 180 °C sovituksen aikana. Vaihtoehtoisesti päällysteet voidaan sovittaa ajoneuvon valmistajan pyynnöstä sen suositusten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3

Jarrupäällysteiden on oltava ainakin 80-prosenttisesti sovitetut, eikä niiden lämpötila saa ylittää arvoa 180 °C sovituksen aikana. Vaihtoehtoisesti päällysteet voidaan sovittaa ajoneuvon valmistajan pyynnöstä sen suositusten mukaisesti.

| 3.4 | Testissä voidaan käyttää jäähdytysilmaa, joka virtaa jarrun yli kohtisuoraan sen pyörimisakselia vastaan. Jarrun yli virtaavan jäähdytysilman nopeus ei saa olla suurempi kuin 10 km/h. Jäähdytysilman lämpötilan on oltava ympäristön lämpötila. |
| --- | --- |

3.4

Testissä voidaan käyttää jäähdytysilmaa, joka virtaa jarrun yli kohtisuoraan sen pyörimisakselia vastaan. Jarrun yli virtaavan jäähdytysilman nopeus ei saa olla suurempi kuin 10 km/h. Jäähdytysilman lämpötilan on oltava ympäristön lämpötila.

4.   TESTIMENETTELY

4.1   Vertailutestissä on käytettävä viittä näyte-erää jarrupäällysteestä. Niitä on verrattava viiteen jarrupäällysteen erään, jotka ovat kyseisen ajoneuvotyypin ensimmäisen hyväksynnän tiedot sisältävässä ilmoituslomakkeessa esitettyjen alkuperäisten komponenttien mukaiset.

4.2   Jarrupäällysteiden vastaavuuden arviointi perustuu tässä liitteessä vahvistetuilla ja jäljempänä esitettäviä vaatimuksia noudattavilla testausmenettelyillä saavutettujen tulosten vertailuun.

4.3   Tyyppi 0 -testi kylmillä jarruilla

| 4.3.1 | Ajoneuvoa jarrutetaan kolme kertaa alkulämpötilan ollessa alle 100 °C. Lämpötila on mitattava tämän liitteen kohdan 2.1.4.4 määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.3.1

Ajoneuvoa jarrutetaan kolme kertaa alkulämpötilan ollessa alle 100 °C. Lämpötila on mitattava tämän liitteen kohdan 2.1.4.4 määräysten mukaisesti.

| 4.3.2 | Ajoneuvoa jarrutetaan alkupyörimisnopeudesta, joka vastaa tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1.1 olevan taulukon rivillä A mainittua arvoa, ja jarrua on käytettävä sellaisen keskimääräisen vääntömomentin aikaansaamiseksi, joka vastaa kyseisessä kohdassa määrättyä hidastuvuusarvoa. Lisäksi testejä on tehtävä useilla pyörimisnopeuksilla, joista matalin on 30 prosenttia ja korkein 80 prosenttia ajoneuvon suurimmasta nopeudesta. |
| --- | --- |

4.3.2

Ajoneuvoa jarrutetaan alkupyörimisnopeudesta, joka vastaa tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1.1 olevan taulukon rivillä A mainittua arvoa, ja jarrua on käytettävä sellaisen keskimääräisen vääntömomentin aikaansaamiseksi, joka vastaa kyseisessä kohdassa määrättyä hidastuvuusarvoa. Lisäksi testejä on tehtävä useilla pyörimisnopeuksilla, joista matalin on 30 prosenttia ja korkein 80 prosenttia ajoneuvon suurimmasta nopeudesta.

| 4.3.3 | Vertailua varten testattavista jarrupäällysteistä kylmäjarrutustehon testin aikana saatu keskimääräinen jarrutusmomentti saa samoissa mittausolosuhteissa poiketa enintään ± 15 prosenttia asianomaisessa ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksessa täsmennettyjä komponentteja vastaavilta jarrupäällysteiltä saadusta keskimääräisestä jarrutusmomentista. |
| --- | --- |

4.3.3

Vertailua varten testattavista jarrupäällysteistä kylmäjarrutustehon testin aikana saatu keskimääräinen jarrutusmomentti saa samoissa mittausolosuhteissa poiketa enintään ± 15 prosenttia asianomaisessa ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksessa täsmennettyjä komponentteja vastaavilta jarrupäällysteiltä saadusta keskimääräisestä jarrutusmomentista.

4.4   Tyyppi I -testi (häipymistesti)

4.4.1   Lämmitysmenettely

| 4.4.1.1 | Jarrupäällysteet on testattava tämän säännön liitteen 3 kohdassa 1.5.1 mainitulla menettelyllä. |
| --- | --- |

4.4.1.1

Jarrupäällysteet on testattava tämän säännön liitteen 3 kohdassa 1.5.1 mainitulla menettelyllä.

4.4.2   Kuumajarrutusteho

| 4.4.2.1 | Tämän liitteen kohdan 4.4.1 nojalla vaadittavien testien jälkeen on tehtävä tämän säännön liitteen 3 kohdassa 1.5.2 täsmennetty kuumajarrutustehon testi. |
| --- | --- |

4.4.2.1

Tämän liitteen kohdan 4.4.1 nojalla vaadittavien testien jälkeen on tehtävä tämän säännön liitteen 3 kohdassa 1.5.2 täsmennetty kuumajarrutustehon testi.

| 4.4.2.2 | Vertailua varten testattavista jarrupäällysteistä kuumajarrutustehon testin aikana saatu keskimääräinen jarrutusmomentti saa samoissa mittausolosuhteissa poiketa enintään ± 15 prosenttia asianomaisessa ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksessa täsmennettyjä komponentteja vastaavilta jarrupäällysteiltä saadusta keskimääräisestä jarrutusmomentista. |
| --- | --- |

4.4.2.2

Vertailua varten testattavista jarrupäällysteistä kuumajarrutustehon testin aikana saatu keskimääräinen jarrutusmomentti saa samoissa mittausolosuhteissa poiketa enintään ± 15 prosenttia asianomaisessa ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksessa täsmennettyjä komponentteja vastaavilta jarrupäällysteiltä saadusta keskimääräisestä jarrutusmomentista.

5.   JARRUPÄÄLLYSTEIDEN TARKASTUS

Jarrupäällysteet on tarkastettava silmämääräisesti edellä kuvattujen testien jälkeen sen varmistamiseksi, että ne ovat hyväksyttävässä kunnossa jatkuvaa tavanomaista käyttöä varten.

---

LIITE 8

KOMPLEKSISTEN ELEKTRONISTEN AJONEUVONHALLINTAJÄRJESTELMIEN TURVALLISUUTTA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET

1.   YLEISTÄ

Tässä liitteessä määritellään erityisvaatimukset, jotka koskevat kompleksisten elektronisten ajoneuvonhallintajärjestelmien (määritelmä 2.3) turvallisuuteen liittyvää asiakirja-aineistoa, vikaantumisen varalta sovellettavaa strategiaa ja tarkastusmenettelyä siltä osin kuin kyse on tästä säännöstä.

Tähän liitteeseen voidaan viitata myös tämän säännön yksittäisissä kohdissa, kun kyse on elektronisten järjestelmien valvomista turvallisuuteen liittyvistä toiminteista.

Liitteessä ei määritellä ”hyväksyttävän järjestelmän” suorituskykykriteereitä vaan käsitellään sen suunnitteluun liittyviä menettelyjä ja tietoja, jotka on toimitettava tutkimuslaitokselle tyyppihyväksyntää varten.

Näissä tiedoissa on osoitettava, että hyväksyttävä järjestelmä täyttää tavanomaisissa oloissa ja vikaantuneena kaikki soveltuvat tehovaatimukset, jotka on vahvistettu muualla tässä säännössä.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Turvajärjestelyillä’ tarkoitetaan järjestelmään, esimerkiksi sen sähköisiin osiin, sisällytettyjä järjestelyjä, joilla huolehditaan järjestelmän eheydestä ja varmistetaan siten järjestelmän turvallinen toiminta myös sähköisen häiriön tapauksessa.
  Turvajärjestelyihin voi kuulua myös toiminne, jonka myötä ajoneuvon olennaiset toiminteet siirtyvät toimimaan vain osittain taikka varajärjestelmää hyödyntäen. |
| --- | --- |

2.1

’Turvajärjestelyillä’ tarkoitetaan järjestelmään, esimerkiksi sen sähköisiin osiin, sisällytettyjä järjestelyjä, joilla huolehditaan järjestelmän eheydestä ja varmistetaan siten järjestelmän turvallinen toiminta myös sähköisen häiriön tapauksessa.

Turvajärjestelyihin voi kuulua myös toiminne, jonka myötä ajoneuvon olennaiset toiminteet siirtyvät toimimaan vain osittain taikka varajärjestelmää hyödyntäen.

| 2.2 | ’Elektronisella hallintajärjestelmällä’ tarkoitetaan niiden yksiköiden yhdistelmää, jotka yhdessä huolehtivat kyseisestä ajoneuvonhallintatoiminteesta sähköisen tietojenkäsittelyn avulla.
  Tällaiset järjestelmät, joita usein ohjataan erityisellä ohjelmistolla, kootaan erillisistä toimintakomponenteista, kuten tunnistimista, elektronisista ohjainyksiköistä ja käyttölaitteista, ja varustetaan siirtoyhteyksillä. Niihin voi kuulua mekaanisia, sähköpneumaattisia ja sähköhydraulisia osia.
  ’Hyväksyttävällä järjestelmällä’ tarkoitetaan tässä yhteydessä järjestelmää, jolle hyväksyntää haetaan. |
| --- | --- |

2.2

’Elektronisella hallintajärjestelmällä’ tarkoitetaan niiden yksiköiden yhdistelmää, jotka yhdessä huolehtivat kyseisestä ajoneuvonhallintatoiminteesta sähköisen tietojenkäsittelyn avulla.

Tällaiset järjestelmät, joita usein ohjataan erityisellä ohjelmistolla, kootaan erillisistä toimintakomponenteista, kuten tunnistimista, elektronisista ohjainyksiköistä ja käyttölaitteista, ja varustetaan siirtoyhteyksillä. Niihin voi kuulua mekaanisia, sähköpneumaattisia ja sähköhydraulisia osia.

’Hyväksyttävällä järjestelmällä’ tarkoitetaan tässä yhteydessä järjestelmää, jolle hyväksyntää haetaan.

| 2.3 | ’Kompleksisilla elektronisilla ajoneuvonhallintajärjestelmillä’ tarkoitetaan elektronisia hallintajärjestelmiä, jotka kuuluvat sellaiseen komentoketjuun, jossa hallinnan piiriin kuuluva toiminne voidaan ohittaa korkeammantasoisella elektronisella ohjausjärjestelmällä tai -toiminteella.
  Ohitetusta toiminteesta tulee osa kompleksista järjestelmää. |
| --- | --- |

2.3

’Kompleksisilla elektronisilla ajoneuvonhallintajärjestelmillä’ tarkoitetaan elektronisia hallintajärjestelmiä, jotka kuuluvat sellaiseen komentoketjuun, jossa hallinnan piiriin kuuluva toiminne voidaan ohittaa korkeammantasoisella elektronisella ohjausjärjestelmällä tai -toiminteella.

Ohitetusta toiminteesta tulee osa kompleksista järjestelmää.

| 2.4 | ’Korkeammantasoisilla ohjausjärjestelmillä ja -toiminteilla’ tarkoitetaan järjestelmiä ja toiminteita, jotka lisäprosessoinnin ja/tai -mittausten avulla muuttavat ajoneuvon käyttäytymistä muuttamalla ajoneuvon hallintajärjestelmän tavanomaisia toimintoja.
  Kompleksiset järjestelmät voivat tämän ansiosta automaattisesti muuttaa toimintatavoitteitaan mitattuihin olosuhteisiin perustuvan priorisoinnin mukaan. |
| --- | --- |

2.4

’Korkeammantasoisilla ohjausjärjestelmillä ja -toiminteilla’ tarkoitetaan järjestelmiä ja toiminteita, jotka lisäprosessoinnin ja/tai -mittausten avulla muuttavat ajoneuvon käyttäytymistä muuttamalla ajoneuvon hallintajärjestelmän tavanomaisia toimintoja.

Kompleksiset järjestelmät voivat tämän ansiosta automaattisesti muuttaa toimintatavoitteitaan mitattuihin olosuhteisiin perustuvan priorisoinnin mukaan.

| 2.5 | ’Yksiköllä’ tarkoitetaan pienintä tässä liitteessä tarkasteltavaa järjestelmän rakenneosaa; tällaisia komponenttien yhdistelmiä pidetään erillisinä kokonaisuuksina tunnistamisen, analysoinnin ja vaihtamisen kannalta. |
| --- | --- |

2.5

’Yksiköllä’ tarkoitetaan pienintä tässä liitteessä tarkasteltavaa järjestelmän rakenneosaa; tällaisia komponenttien yhdistelmiä pidetään erillisinä kokonaisuuksina tunnistamisen, analysoinnin ja vaihtamisen kannalta.

| 2.6 | ’Siirtoyhteyksillä’ tarkoitetaan järjestelyjä, joilla erilliset yksiköt liitetään toisiinsa signaalien, toimintadatan tai energian siirtoa varten.
  Tähän liittyvät varusteet ovat yleensä sähköisiä mutta voivat olla osittain myös mekaanisia, pneumaattisia, hydraulisia tai optisia. |
| --- | --- |

2.6

’Siirtoyhteyksillä’ tarkoitetaan järjestelyjä, joilla erilliset yksiköt liitetään toisiinsa signaalien, toimintadatan tai energian siirtoa varten.

Tähän liittyvät varusteet ovat yleensä sähköisiä mutta voivat olla osittain myös mekaanisia, pneumaattisia, hydraulisia tai optisia.

| 2.7 | ’Valvonta-alueella’ tarkoitetaan lähtömuuttujan vaihtelualuetta, jota järjestelmän odotetaan valvovan. |
| --- | --- |

2.7

’Valvonta-alueella’ tarkoitetaan lähtömuuttujan vaihtelualuetta, jota järjestelmän odotetaan valvovan.

| 2.8 | ’Toimintarajalla’ tarkoitetaan niitä fyysisiä rajoja, joiden sisäpuolella järjestelmä voi huolehtia valvontatehtävästään. |
| --- | --- |

2.8

’Toimintarajalla’ tarkoitetaan niitä fyysisiä rajoja, joiden sisäpuolella järjestelmä voi huolehtia valvontatehtävästään.

3.   ASIAKIRJAT

3.1   Vaatimukset

Valmistajan on toimitettava sellaiset asiakirjat, joista käy ilmi hyväksyttävän järjestelmän perusrakenne ja se, millä tavoin se on yhteydessä ajoneuvon muihin järjestelmiin tai miten se suoraan valvoo lähtömuuttujia.

Asiakirjoissa on selostettava valmistajan määrittelemät hyväksyttävän järjestelmän toiminteet ja turvajärjestelyt.

Asiakirja-aineiston on oltava tiivis, mutta siinä on kuitenkin esitettävä näyttöä siitä, että suunnittelu- ja kehitystyössä on hyödynnetty asiantuntemusta kaikilta asiaan liittyviltä aloilta.

Asiakirjoissa on teknisiä määräaikaistarkastuksia varten kuvattava, miten hyväksyttävän järjestelmän kulloinenkin toimintatila voidaan tarkastaa.

| 3.1.1 | Asiakirja-aineisto koostuu seuraavista kahdesta osasta:






  a) | Hyväksyntää varten tarvittava virallinen tietopaketti, joka sisältää kohdassa 3 luetellun aineiston (lukuun ottamatta kohdassa 3.4.4 tarkoitettuja tietoja), joka on toimitettava tutkimuslaitokselle tyyppihyväksyntähakemuksen yhteydessä. Pakettia käytetään perusviiteaineistona tämän liitteen 4 kohdassa esitetyssä tarkastusmenettelyssä. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Asiakirja-aineisto koostuu seuraavista kahdesta osasta:

a)

Hyväksyntää varten tarvittava virallinen tietopaketti, joka sisältää kohdassa 3 luetellun aineiston (lukuun ottamatta kohdassa 3.4.4 tarkoitettuja tietoja), joka on toimitettava tutkimuslaitokselle tyyppihyväksyntähakemuksen yhteydessä. Pakettia käytetään perusviiteaineistona tämän liitteen 4 kohdassa esitetyssä tarkastusmenettelyssä.

| b) | Lisäaineisto ja kohdassa 3.4.4 tarkoitetut analyysitiedot, jotka valmistajan on säilytettävä ja asetettava saataville tyyppihyväksynnän yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

Lisäaineisto ja kohdassa 3.4.4 tarkoitetut analyysitiedot, jotka valmistajan on säilytettävä ja asetettava saataville tyyppihyväksynnän yhteydessä.

3.2   Hyväksyttävän järjestelmän toimintojen kuvaus

Kuvauksessa on selostettava yksinkertaisesti kaikkia hyväksyttävän järjestelmän valvontatoimintoja ja menettelyjä, joilla asetettuihin tavoitteisiin on määrä päästä, myös niitä mekanismeja, joilla valvonta toteutetaan.

| 3.2.1 | Kaikki tulomuuttujat ja mitatut muuttujat on lueteltava ja niiden toiminta-alue määriteltävä. |
| --- | --- |

3.2.1

Kaikki tulomuuttujat ja mitatut muuttujat on lueteltava ja niiden toiminta-alue määriteltävä.

| 3.2.2 | Kaikki hyväksyttävän järjestelmän valvomat lähtömuuttujat on lueteltava, ja lisäksi on ilmoitettava kussakin tapauksessa, tapahtuuko valvonta suoraan vai ajoneuvon jonkin toisen järjestelmän välityksellä. Kuhunkin muuttujaan sovellettava valvonta-alue (kohta 2.7) on määriteltävä. |
| --- | --- |

3.2.2

Kaikki hyväksyttävän järjestelmän valvomat lähtömuuttujat on lueteltava, ja lisäksi on ilmoitettava kussakin tapauksessa, tapahtuuko valvonta suoraan vai ajoneuvon jonkin toisen järjestelmän välityksellä. Kuhunkin muuttujaan sovellettava valvonta-alue (kohta 2.7) on määriteltävä.

| 3.2.3 | Toimintarajat määrittelevät raja-arvot (kohta 2.8) on annettava, jos niillä on merkitystä järjestelmän toiminnalle. |
| --- | --- |

3.2.3

Toimintarajat määrittelevät raja-arvot (kohta 2.8) on annettava, jos niillä on merkitystä järjestelmän toiminnalle.

3.3   Järjestelmän kokoonpano ja kaaviot

3.3.1   Komponenttiluettelo

On toimitettava luettelo, jossa esitetään kaikki hyväksyttävään järjestelmään kuuluvat yksiköt ja mainitaan ne muut ajoneuvon järjestelmät, joita tarvitaan kyseisen valvontatoiminnon toteuttamiseen.

Lisäksi on toimitettava kaavio, jossa nämä yksiköt esitetään toisiinsa yhdistettynä ja josta käy selvästi ilmi laitteitten sijoittelu ja niiden väliset yhteydet.

3.3.2   Yksiköitten toiminta

Hyväksyttävän järjestelmän kunkin yksikön toiminnasta ja yksiköt muihin yksiköihin tai toiseen ajoneuvon järjestelmään yhdistävistä signaaleista on esitettävä kuvaus. Kuvaus voidaan antaa lohko- tai muuna kaaviona taikka kaaviota hyödyntävänä sanallisena kuvauksena.

3.3.3   Liitännät

Hyväksyttävän järjestelmän sisäiset liitokset on esitettävä piirikaaviona sähköisten linkkien osalta, valokuitudiagrammina optisten linkkien osalta, putkikaaviona pneumaattisten tai hydraulisten laitteiden osalta ja yksinkertaisena kaaviona mekaanisten liitosten osalta.

3.3.4   Signaalin kulku ja sovellettavat prioriteetit

Siirtoyhteyksien ja yksiköstä toiseen välitettävien signaalien on vastattava selkeästi toisiaan.

Multipleksoituja datakanavia pitkin välitettäviin signaaleihin sovellettavat prioriteetit on mainittava aina, kun priorisointi voi vaikuttaa järjestelmän toimintaan tai turvallisuuteen tämän säännön alaan kuuluvilta osin.

3.3.5   Yksiköitten tunnistaminen

Kukin yksikkö on voitava tunnistaa selvästi ja varmasti (esim. laitteeseen tehtävällä merkinnällä sekä ohjelmiston sisällön osoittavalla merkinnällä tai ulostulosignaalilla), jotta toisiansa vastaavat laitteet ja asiakirjat voidaan yhdistää toisiinsa.

Jos yhteen yksikköön tai yhteen tietokoneeseen on koottu useampia toimintoja, jotka kuitenkin selvyyden vuoksi esitetään lohkokaaviossa erillisinä lohkoina, on laite varustettava yhdellä ainoalla tunnistemerkinnällä.

Tätä tunnistemerkintää käyttämällä valmistajan on vakuutettava, että toimitetut laitteet ovat niitä koskevien asiakirjojen mukaisia.

| 3.3.5.1 | Tunnistemerkinnällä yksilöidään laitteen ja ohjelmiston versio, ja jos viimeksi mainittu muuttuu niin, että kyseisen yksikön toiminta muuttuu tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalla tavalla, myös tunnistemerkintää on muutettava. |
| --- | --- |

3.3.5.1

Tunnistemerkinnällä yksilöidään laitteen ja ohjelmiston versio, ja jos viimeksi mainittu muuttuu niin, että kyseisen yksikön toiminta muuttuu tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalla tavalla, myös tunnistemerkintää on muutettava.

3.4   Valmistajan soveltamat turvajärjestelyt

| 3.4.1 | Valmistajan on annettava lausunto, jossa vahvistetaan, että hyväksyttävän järjestelmän tavoitteitten toteuttamiseksi valittu strategia ei järjestelmän kunnossa ollessa vaaranna muiden tämän säännön vaatimusten piiriin kuuluvien järjestelmien toimintaa. |
| --- | --- |

3.4.1

Valmistajan on annettava lausunto, jossa vahvistetaan, että hyväksyttävän järjestelmän tavoitteitten toteuttamiseksi valittu strategia ei järjestelmän kunnossa ollessa vaaranna muiden tämän säännön vaatimusten piiriin kuuluvien järjestelmien toimintaa.

| 3.4.2 | Hyväksyttävässä järjestelmässä käytettyjen ohjelmistojen arkkitehtuuri on selostettava ja käytetyt suunnittelumenetelmät ja -välineet yksilöitävä. Valmistajan on kyettävä esittämään tarvittaessa näyttöä siitä, millä tavoin järjestelmän toimintaperiaate toteutettiin suunnittelu- ja kehittelyvaiheessa. |
| --- | --- |

3.4.2

Hyväksyttävässä järjestelmässä käytettyjen ohjelmistojen arkkitehtuuri on selostettava ja käytetyt suunnittelumenetelmät ja -välineet yksilöitävä. Valmistajan on kyettävä esittämään tarvittaessa näyttöä siitä, millä tavoin järjestelmän toimintaperiaate toteutettiin suunnittelu- ja kehittelyvaiheessa.

| 3.4.3 | Valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle selvitys hyväksyttävään järjestelmään sisällytetyistä toiminteista, joilla huolehditaan sen turvallisesta toiminnasta vikaantumistapauksessa. Hyväksyttävään järjestelmään vikaantumisen varalta sisällytettyjä toiminteita ovat esimerkiksi seuraavat:






  a) | toiminnan jatkaminen käyttämällä vain osaa järjestelmästä; |
| --- | --- | --- |

3.4.3

Valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle selvitys hyväksyttävään järjestelmään sisällytetyistä toiminteista, joilla huolehditaan sen turvallisesta toiminnasta vikaantumistapauksessa. Hyväksyttävään järjestelmään vikaantumisen varalta sisällytettyjä toiminteita ovat esimerkiksi seuraavat:

a)

toiminnan jatkaminen käyttämällä vain osaa järjestelmästä;

| b) | siirtyminen erillisen varajärjestelmän käyttöön; |
| --- | --- |

b)

siirtyminen erillisen varajärjestelmän käyttöön;

| c) | korkeamman tason toiminteen kytkeminen pois. |
| --- | --- |

c)

korkeamman tason toiminteen kytkeminen pois.

Vian ilmetessä kuljettajaa on varoitettava siitä esimerkiksi varoitussignaalilla tai näytössä esitettävällä viestillä. Varoituksen antamista on jatkettava niin kauan kuin vika on olemassa, ellei kuljettaja deaktivoi järjestelmää esimerkiksi kääntämällä virtakytkimen asentoon ”pois päältä” (OFF) taikka kytkemällä kyseisen toiminteen pois päältä tarkoitukseen varatulla kytkimellä.

| 3.4.3.1 | Jos valittu toiminne kytkee päälle osittaisen toiminnan tietyissä vikaolosuhteissa, on yksilöitävä kyseiset olosuhteet ja määriteltävä tuloksena olevat toimintarajoitukset. |
| --- | --- |

3.4.3.1

Jos valittu toiminne kytkee päälle osittaisen toiminnan tietyissä vikaolosuhteissa, on yksilöitävä kyseiset olosuhteet ja määriteltävä tuloksena olevat toimintarajoitukset.

| 3.4.3.2 | Jos valittu toiminne ottaa käyttöön toisen (varalla olevan) keinon ajoneuvonhallintajärjestelmän tavoitteen toteuttamiseksi, on selostettava vaihtomekanismin periaatteet, logiikka ja varmennustaso sekä mahdolliset varatarkastusjärjestelmät ja määriteltävä varajärjestelmän aiheuttamat toimintarajoitukset. |
| --- | --- |

3.4.3.2

Jos valittu toiminne ottaa käyttöön toisen (varalla olevan) keinon ajoneuvonhallintajärjestelmän tavoitteen toteuttamiseksi, on selostettava vaihtomekanismin periaatteet, logiikka ja varmennustaso sekä mahdolliset varatarkastusjärjestelmät ja määriteltävä varajärjestelmän aiheuttamat toimintarajoitukset.

| 3.4.3.3 | Jos valitussa ratkaisussa kytketään pois korkeamman tason toiminne, kaikki siihen liittyvät lähtevät valvontasignaalit on katkaistava niin, että siirtyminen sujuu mahdollisimman häiriöttä. |
| --- | --- |

3.4.3.3

Jos valitussa ratkaisussa kytketään pois korkeamman tason toiminne, kaikki siihen liittyvät lähtevät valvontasignaalit on katkaistava niin, että siirtyminen sujuu mahdollisimman häiriöttä.

| 3.4.4 | Asiakirjojen tueksi on esitettävä analyysi, joka osoittaa yleisesti, miten järjestelmä käyttäytyy jonkin sellaisen määritellyn vian ilmaantuessa, joka vaikuttaa ajoneuvon hallintaan tai turvallisuuteen.
  Analyysi voi perustua vika- ja vaikutusanalyysiin (FMEA), vikapuuanalyysiin (FTA) taikka vastaavaan menettelyyn, joka soveltuu järjestelmän turvallisuuden arviointiin.
  Valmistajan on vahvistettava valitsemansa analyysimenetelmät ja noudatettava niitä sekä annettava ne tutkimuslaitoksen tarkastettavaksi tyyppihyväksynnän yhteydessä. |
| --- | --- |

3.4.4

Asiakirjojen tueksi on esitettävä analyysi, joka osoittaa yleisesti, miten järjestelmä käyttäytyy jonkin sellaisen määritellyn vian ilmaantuessa, joka vaikuttaa ajoneuvon hallintaan tai turvallisuuteen.

Analyysi voi perustua vika- ja vaikutusanalyysiin (FMEA), vikapuuanalyysiin (FTA) taikka vastaavaan menettelyyn, joka soveltuu järjestelmän turvallisuuden arviointiin.

Valmistajan on vahvistettava valitsemansa analyysimenetelmät ja noudatettava niitä sekä annettava ne tutkimuslaitoksen tarkastettavaksi tyyppihyväksynnän yhteydessä.

| 3.4.4.1 | Asiakirjoissa on yksilöitävä seurattavat parametrit ja ilmoitettava kunkin tämän liitteen kohdassa 3.4.4 määriteltyä tyyppiä olevan vikatilanteen yhteydessä käytettävä varoitussignaali, joka annetaan kuljettajalle taikka korjaamo- tai tarkastushenkilöstölle. |
| --- | --- |

3.4.4.1

Asiakirjoissa on yksilöitävä seurattavat parametrit ja ilmoitettava kunkin tämän liitteen kohdassa 3.4.4 määriteltyä tyyppiä olevan vikatilanteen yhteydessä käytettävä varoitussignaali, joka annetaan kuljettajalle taikka korjaamo- tai tarkastushenkilöstölle.

4.   TARKASTUS JA TESTIT

| 4.1 | Hyväksyttävän järjestelmän toiminta, sellaisena kuin se on kuvattu 3 kohdassa vaadituissa asiakirjoissa, on testattava seuraavassa kuvatulla tavalla:






  4.1.1 | Hyväksyttävän järjestelmän toiminnan tarkastaminen
  Normaalit toimintatasot on määritettävä tarkastamalla, vastaako ajoneuvojärjestelmän toiminta vioista vapaissa olosuhteissa valmistajan perusvertailuspesifikaatioita, paitsi jos tämä tarkastus kuuluu jonkin tietyn sellaisen testin piiriin, jota edellytetään osana tämän tai jonkin toisen säännön mukaisesti tehtävää hyväksyntämenettelyä. |
| --- | --- | --- |

4.1

Hyväksyttävän järjestelmän toiminta, sellaisena kuin se on kuvattu 3 kohdassa vaadituissa asiakirjoissa, on testattava seuraavassa kuvatulla tavalla:

4.1.1

Hyväksyttävän järjestelmän toiminnan tarkastaminen

Normaalit toimintatasot on määritettävä tarkastamalla, vastaako ajoneuvojärjestelmän toiminta vioista vapaissa olosuhteissa valmistajan perusvertailuspesifikaatioita, paitsi jos tämä tarkastus kuuluu jonkin tietyn sellaisen testin piiriin, jota edellytetään osana tämän tai jonkin toisen säännön mukaisesti tehtävää hyväksyntämenettelyä.

| 4.1.2 | Kohdassa 3.4 tarkoitettujen turvajärjestelyjen tarkastaminen
  Tyyppihyväksyntäviranomaisen niin päättäessä on tarkastettava hyväksyttävän järjestelmän käyttäytyminen jonkin yksittäisen yksikön vikaantuessa. Sitä varten simuloidaan yksikön sisäisten vikojen vaikutusta johtamalla vastaavia signaaleja sähköisiin yksiköihin tai mekaanisiin osiin.
  Tarkastustulosten on vastattava vika-analyysin tuloksista tehtyä kirjallista tiivistelmää siinä määrin, että kokonaisvaikutusten perusteella voidaan vahvistaa, että turvajärjestelyt ja niiden toiminta ovat riittävän tasoisia. |
| --- | --- |

4.1.2

Kohdassa 3.4 tarkoitettujen turvajärjestelyjen tarkastaminen

Tyyppihyväksyntäviranomaisen niin päättäessä on tarkastettava hyväksyttävän järjestelmän käyttäytyminen jonkin yksittäisen yksikön vikaantuessa. Sitä varten simuloidaan yksikön sisäisten vikojen vaikutusta johtamalla vastaavia signaaleja sähköisiin yksiköihin tai mekaanisiin osiin.

Tarkastustulosten on vastattava vika-analyysin tuloksista tehtyä kirjallista tiivistelmää siinä määrin, että kokonaisvaikutusten perusteella voidaan vahvistaa, että turvajärjestelyt ja niiden toiminta ovat riittävän tasoisia.

---

LIITE 9

ELEKTRONINEN AJONVAKAUTUSJÄRJESTELMÄ JA HÄTÄJARRUTEHOSTIN

OSA A.   ELEKTRONISIA AJONVAKAUTUSJÄRJESTELMIÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   YLEISET VAATIMUKSET

ESC-järjestelmällä varustettujen ajoneuvojen on täytettävä tämän liitteen tämän osan kohdan 2 toiminnalliset vaatimukset ja kohdan 3 tehovaatimukset kohdan 4 mukaisissa testausolosuhteissa, kun käytetään kohdassa 5 määritettyjä testausmenettelyjä.

2.   TOIMINNALLISET VAATIMUKSET

Jokaisen ajoneuvon, johon tätä liitettä sovelletaan, on oltava varustettu elektronisella ajonvakautusjärjestelmällä, joka

| 2.1 | kykenee tuottamaan jarrutusmomentin erikseen kaikkiin neljään pyörään (1) ja jossa on ohjausalgoritmi, joka hyödyntää tätä ominaisuutta; |
| --- | --- |

2.1

kykenee tuottamaan jarrutusmomentin erikseen kaikkiin neljään pyörään (1) ja jossa on ohjausalgoritmi, joka hyödyntää tätä ominaisuutta;

| 2.2 | on toiminnassa ajoneuvon koko nopeusalueella kaikissa ajamisen vaiheissa, mukaan lukien kiihdyttäminen, rullaaminen ja hidastaminen (mukaan lukien jarruttaminen), lukuun ottamatta seuraavia tilanteita:






  2.2.1 | kun kuljettaja on kytkenyt ESC-järjestelmän pois päältä; |
| --- | --- | --- |

2.2

on toiminnassa ajoneuvon koko nopeusalueella kaikissa ajamisen vaiheissa, mukaan lukien kiihdyttäminen, rullaaminen ja hidastaminen (mukaan lukien jarruttaminen), lukuun ottamatta seuraavia tilanteita:

2.2.1

kun kuljettaja on kytkenyt ESC-järjestelmän pois päältä;

| 2.2.2 | kun ajoneuvon nopeus on alle 20 km/h; |
| --- | --- |

2.2.2

kun ajoneuvon nopeus on alle 20 km/h;

| 2.2.3 | kun järjestelmä suorittaa käynnistyksen jälkeistä itsetestausta ja virheellisten arvojen tarkastusta, mikä ei saa kestää yli kahta minuuttia ajettaessa kohdan 5.10.2 mukaisissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

2.2.3

kun järjestelmä suorittaa käynnistyksen jälkeistä itsetestausta ja virheellisten arvojen tarkastusta, mikä ei saa kestää yli kahta minuuttia ajettaessa kohdan 5.10.2 mukaisissa olosuhteissa;

| 2.2.4 | kun ajoneuvoa peruutetaan; |
| --- | --- |

2.2.4

kun ajoneuvoa peruutetaan;

| 2.3 | kykenee toimimaan silloinkin, kun lukkiutumaton jarrujärjestelmä tai luistonestojärjestelmä on myös kytketty päälle. |
| --- | --- |

2.3

kykenee toimimaan silloinkin, kun lukkiutumaton jarrujärjestelmä tai luistonestojärjestelmä on myös kytketty päälle.

3.   TEHOVAATIMUKSET

Suoritettaessa kutakin testiä kohdan 4 mukaisissa testausolosuhteissa käyttäen kohdan 5.9 testausmenettelyä ajoneuvon on ESC-järjestelmä päälle kytkettynä täytettävä kohtien 3.1 ja 3.2 suuntavakauskriteerit sekä kohdan 3.3 käsiteltävyyskriteerit kunkin testin aikana, kun ohjauspyörä (2) on automaattisesti käännettynä kulmaan 5A tai suurempaan kulmaan, kuitenkin kohdan 5.9.4 rajoitusten mukaisesti (A on kohdassa 5.6.1 laskettu ohjauspyörän kulma).

Kun ajoneuvo on testattu fyysisesti kohdan 4 mukaisesti, saman ajoneuvotyypin eri versioiden tai varianttien vaatimustenmukaisuus voidaan osoittaa tietokonesimuloinnilla, joka noudattaa kohdan 4 testausolosuhteita ja kohdan 5.9 testausmenettelyä. Simulaattorin käyttö on määritelty tämän liitteen lisäyksessä 1.

3.1   Kiertonopeus mitattuna 1 sekunti ”sinikäyrä pysäytyksellä” -ohjaussyötteen (Sine with Dwell) valmistumisen jälkeen (aika T0 + 1 kuvassa 1) saa olla enintään 35 prosenttia ensimmäisestä kiertonopeuden huippuarvosta, joka on mitattu ohjauspyörän kulman vaihdettua etumerkkiä (ensimmäisen ja toisen huipun välissä) (ΨΡeak
  kuvassa 1) saman testiajon aikana.

Kuva 1

Ohjauspyörän asento ja sivuttaisvakauden arviointiin käytettävä kiertonopeustieto.

Image

3.2   Kiertonopeus mitattuna 1,75 sekuntia ”sinikäyrä pysäytyksellä” -ohjaussyötteen valmistumisen jälkeen saa olla enintään 20 prosenttia ensimmäisestä kiertonopeuden huippuarvosta, joka on mitattu ohjauspyörän kulman vaihdettua etumerkkiä (ensimmäisen ja toisen huipun välissä) saman testiajon aikana.

3.3   Ajoneuvon painopisteen sivuttaissiirtymän verrattuna sen alkuperäiseen suoraan kulkulinjaan on oltava vähintään 1,83 m ajoneuvoilla, joiden suurin teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 3 500 kg, ja 1,52 m ajoneuvoilla, joiden suurin teknisesti sallittu kokonaismassa on suurempi kuin 3 500 kg, laskettuna 1,07 sekuntia ohjausliikkeen alkamisesta (BOS, Beginning of Steer). BOS määritellään kohdassa 5.11.6.

| 3.3.1 | Sivuttaissiirtymän laskenta suoritetaan muodostamalla kaksoisintegraali ajan suhteen ajoneuvon painopisteen mitatusta sivuttaiskiihtyvyydestä seuraavan kaavan mukaisesti:

  Tyyppihyväksyntätestaukseen voidaan sallia vaihtoehtoinen mittausmenetelmä, mikäli sillä saavutetaan ainakin vastaava tarkkuus kuin kaksoisintegraalimenetelmällä. |
| --- | --- |

3.3.1

Sivuttaissiirtymän laskenta suoritetaan muodostamalla kaksoisintegraali ajan suhteen ajoneuvon painopisteen mitatusta sivuttaiskiihtyvyydestä seuraavan kaavan mukaisesti:

Tyyppihyväksyntätestaukseen voidaan sallia vaihtoehtoinen mittausmenetelmä, mikäli sillä saavutetaan ainakin vastaava tarkkuus kuin kaksoisintegraalimenetelmällä.

| 3.3.2 | Integraalissa aika t = 0 tarkoittaa ohjausliikkeen aloitusaikaa (Beginning of Steer, BOS). BOS määritellään kohdassa 5.11.6. |
| --- | --- |

3.3.2

Integraalissa aika t = 0 tarkoittaa ohjausliikkeen aloitusaikaa (Beginning of Steer, BOS). BOS määritellään kohdassa 5.11.6.

3.4   ESC-järjestelmän toimintahäiriön havaitseminen

Ajoneuvossa on oltava merkkivalo, joka varoittaa kuljettajaa kaikista sellaisista toimintahäiriöistä, jotka vaikuttavat ajoneuvon elektronisen ajonvakautusjärjestelmän ohjaus- tai vastesignaalien generointiin tai siirtämiseen.

| 3.4.1 | ESC-järjestelmän toimintahäiriön merkkivalon






  3.4.1.1 | on oltava olla esteettä ja selkeästi kuljettajan näkyvillä hänen istuessaan kuljettajan tavanomaisessa istuma-asennossa kuljettajan turvavyö kiinnitettynä; |
| --- | --- | --- |

3.4.1

ESC-järjestelmän toimintahäiriön merkkivalon

3.4.1.1

on oltava olla esteettä ja selkeästi kuljettajan näkyvillä hänen istuessaan kuljettajan tavanomaisessa istuma-asennossa kuljettajan turvavyö kiinnitettynä;

| 3.4.1.2 | on sytyttävä toimintahäiriön aikana ja pysyttävä valaistuna kohdassa 3.4 määritettyjen olosuhteiden vallitessa niin pitkään kuin toimintahäiriö esiintyy aina, kun virtalukko on kytkettynä päälle, lukuun ottamatta kohdassa 3.4.1.3 tarkoitettuja tilanteita; |
| --- | --- |

3.4.1.2

on sytyttävä toimintahäiriön aikana ja pysyttävä valaistuna kohdassa 3.4 määritettyjen olosuhteiden vallitessa niin pitkään kuin toimintahäiriö esiintyy aina, kun virtalukko on kytkettynä päälle, lukuun ottamatta kohdassa 3.4.1.3 tarkoitettuja tilanteita;

| 3.4.1.3 | on sytyttävä lampuntarkistusta varten joko silloin, kun virtalukko kytketään päällä-asentoon moottorin ollessa sammutettuna tai kun virtalukko on valmistajan tarkastusasennoksi määrittämässä asennossa asentojen ”päällä” (ON) ja ”käynnistys” (START) välissä, lukuun ottamatta kohdassa 3.4.2 tarkoitettuja tilanteita; |
| --- | --- |

3.4.1.3

on sytyttävä lampuntarkistusta varten joko silloin, kun virtalukko kytketään päällä-asentoon moottorin ollessa sammutettuna tai kun virtalukko on valmistajan tarkastusasennoksi määrittämässä asennossa asentojen ”päällä” (ON) ja ”käynnistys” (START) välissä, lukuun ottamatta kohdassa 3.4.2 tarkoitettuja tilanteita;

| 3.4.1.4 | on sammuttava toimintahäiriön korjaantumisen jälkeisessä sytytyssyklissä kohdan 5.10.4 mukaisesti; |
| --- | --- |

3.4.1.4

on sammuttava toimintahäiriön korjaantumisen jälkeisessä sytytyssyklissä kohdan 5.10.4 mukaisesti;

| 3.4.1.5 | käyttötarkoituksiin voi myös sisältyä liittyvien järjestelmien / toimintojen toimintahäiriöiden ilmaisu. Tällaisia järjestelmiä ovat luistonestojärjestelmä, perävaunun vakautusjärjestelmä, kaarrejarrutuksen hallintajärjestelmä sekä muut vastaavat toiminnot, joiden toiminta perustuu kaasuttimen ja/tai yksittäisten jarrumomenttien ohjaukseen ja joilla on yhteisiä komponentteja ESC-järjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

3.4.1.5

käyttötarkoituksiin voi myös sisältyä liittyvien järjestelmien / toimintojen toimintahäiriöiden ilmaisu. Tällaisia järjestelmiä ovat luistonestojärjestelmä, perävaunun vakautusjärjestelmä, kaarrejarrutuksen hallintajärjestelmä sekä muut vastaavat toiminnot, joiden toiminta perustuu kaasuttimen ja/tai yksittäisten jarrumomenttien ohjaukseen ja joilla on yhteisiä komponentteja ESC-järjestelmän kanssa.

| 3.4.2 | ESC-järjestelmän toimintahäiriön merkkivalon ei tarvitse syttyä, kun käynnistyksen turvalukitus on kytkeytyneenä. |
| --- | --- |

3.4.2

ESC-järjestelmän toimintahäiriön merkkivalon ei tarvitse syttyä, kun käynnistyksen turvalukitus on kytkeytyneenä.

| 3.4.3 | Kohdan 3.4.1.3 vaatimus ei koske yhteisellä alueella näytettäviä merkkivaloja. |
| --- | --- |

3.4.3

Kohdan 3.4.1.3 vaatimus ei koske yhteisellä alueella näytettäviä merkkivaloja.

| 3.4.4 | Valmistaja voi käyttää ESC-järjestelmän toimintahäiriön varoitusvaloa vilkkuvassa tilassa ilmaisemassa ESC- järjestelmän tai (kohdassa 3.4.1.5 mainittujen) ESC-järjestelmään liittyvien järjestelmien toimintaa. |
| --- | --- |

3.4.4

Valmistaja voi käyttää ESC-järjestelmän toimintahäiriön varoitusvaloa vilkkuvassa tilassa ilmaisemassa ESC- järjestelmän tai (kohdassa 3.4.1.5 mainittujen) ESC-järjestelmään liittyvien järjestelmien toimintaa.

3.5   ESC-järjestelmän sammutuskytkin ja muut järjestelmän hallintalaitteet

Valmistaja voi halutessaan sisällyttää järjestelmään ESC-järjestelmän sammutuskytkimen, jonka on oltava valaistuna ajoneuvon ajovalojen ollessa päällä ja jonka tarkoituksena on asettaa ESC-järjestelmä toimintatilaan, jossa se ei enää täytä kohtien 3, 3.1, 3.2 ja 3.3 tehovaatimuksia. Valmistajat voivat myös tarjota hallintalaitteita sellaisia muita järjestelmiä varten, joilla on vaikutusta ESC-järjestelmän toimintaan. Tällaiset hallintalaitteet, jotka asettavat ESC-järjestelmän tilaan, jossa se ei enää täytä kohtien 3, 3.1, 3.2 ja 3.3 tehovaatimuksia, ovat sallittuja, mikäli järjestelmä täyttää myös kohtien 3.5.1, 3.5.2 ja 3.5.3 vaatimukset.

| 3.5.1 | Ajoneuvon ESC-järjestelmän on jokaisella ajoneuvon käynnistyskerralla aina palattava valmistajan alkuperäiseen oletustilaan, joka täyttää kohtien 2 ja 3 vaatimukset, huolimatta siitä, minkä käyttötilan kuljettaja on aikaisemmin valinnut. Ajoneuvon ESC-järjestelmän ei kuitenkaan tarvitse palata kohtien 3–3.3 vaatimukset täyttävään tilaan jokaisella ajoneuvon käynnistyskerralla, jos






  3.5.1.1 | ajoneuvo on kuljettajan hidasta maastoajoa varten valitsemassa nelivetotilassa, joka kytkee etu- ja taka-akselien vetopyörästöt yhteen ja tuottaa moottorin nopeuden ja ajoneuvon nopeuden välille alennuksen, jonka suuruus on vähintään 1,6; tai |
| --- | --- | --- |

3.5.1

Ajoneuvon ESC-järjestelmän on jokaisella ajoneuvon käynnistyskerralla aina palattava valmistajan alkuperäiseen oletustilaan, joka täyttää kohtien 2 ja 3 vaatimukset, huolimatta siitä, minkä käyttötilan kuljettaja on aikaisemmin valinnut. Ajoneuvon ESC-järjestelmän ei kuitenkaan tarvitse palata kohtien 3–3.3 vaatimukset täyttävään tilaan jokaisella ajoneuvon käynnistyskerralla, jos

3.5.1.1

ajoneuvo on kuljettajan hidasta maastoajoa varten valitsemassa nelivetotilassa, joka kytkee etu- ja taka-akselien vetopyörästöt yhteen ja tuottaa moottorin nopeuden ja ajoneuvon nopeuden välille alennuksen, jonka suuruus on vähintään 1,6; tai

| 3.5.1.2 | ajoneuvo on kuljettajan valitsemassa nelivetotilassa, joka on suunniteltu suuremmilla nopeuksilla ajamiseen lumisilla tai hiekkaisilla teillä tai sorateillä ja joka kytkee etu- ja taka-akselien vetopyörästöt yhteen, edellyttäen että ajoneuvo täyttää tässä tilassa kohtien 3.1 ja 3.2 vakausvaatimukset kohdassa 4 määritetyissä testausolosuhteissa. Jos järjestelmässä on kuitenkin useampi kuin yksi ESC-tila, joka täyttää kohtien 3.1 ja 3.2 vaatimukset edellistä käynnistyssykliä varten valitulla voimansiirtotilalla, ESC-järjestelmän on palattava valmistajan kyseiselle voimansiirtotilalle määrittelemään alkuperäiseen oletustilaan jokaisella uudelleenkäynnistyskerralla. |
| --- | --- |

3.5.1.2

ajoneuvo on kuljettajan valitsemassa nelivetotilassa, joka on suunniteltu suuremmilla nopeuksilla ajamiseen lumisilla tai hiekkaisilla teillä tai sorateillä ja joka kytkee etu- ja taka-akselien vetopyörästöt yhteen, edellyttäen että ajoneuvo täyttää tässä tilassa kohtien 3.1 ja 3.2 vakausvaatimukset kohdassa 4 määritetyissä testausolosuhteissa. Jos järjestelmässä on kuitenkin useampi kuin yksi ESC-tila, joka täyttää kohtien 3.1 ja 3.2 vaatimukset edellistä käynnistyssykliä varten valitulla voimansiirtotilalla, ESC-järjestelmän on palattava valmistajan kyseiselle voimansiirtotilalle määrittelemään alkuperäiseen oletustilaan jokaisella uudelleenkäynnistyskerralla.

| 3.5.2 | Hallintalaitteen, jonka ainoa tarkoitus on asettaa ESC-järjestelmä tilaan, jossa se ei enää täytä kohtien 3, 3.1, 3.2 ja 3.3 tehovaatimuksia, on täytettävä säännön nro 121 asiaankuuluvat vaatimukset. |
| --- | --- |

3.5.2

Hallintalaitteen, jonka ainoa tarkoitus on asettaa ESC-järjestelmä tilaan, jossa se ei enää täytä kohtien 3, 3.1, 3.2 ja 3.3 tehovaatimuksia, on täytettävä säännön nro 121 asiaankuuluvat vaatimukset.

| 3.5.3 | ESC-järjestelmän hallintalaitteen, jonka tarkoitus on asettaa ESC-järjestelmä erilaisiin toimintatiloihin, joista ainakaan yksi ei enää täytä kohtien 3, 3.1, 3.2 ja 3.3 tehovaatimuksia, on täytettävä säännön nro 121 asiaankuuluvat vaatimukset.
  Vaihtoehtoisesti siinä tapauksessa, että ESC-järjestelmän toimintatilaa ohjataan hallintalaitteella, jolla ohjataan useita eri toimintoja, kuljettajan näytön on selkeästi ilmaistava kuljettajalle kyseisen toimintatilan valintakohta käyttäen säännössä 121 määriteltyä elektronisen ajonvakautusjärjestelmän ”pois päältä” -symbolia (OFF). |
| --- | --- |

3.5.3

ESC-järjestelmän hallintalaitteen, jonka tarkoitus on asettaa ESC-järjestelmä erilaisiin toimintatiloihin, joista ainakaan yksi ei enää täytä kohtien 3, 3.1, 3.2 ja 3.3 tehovaatimuksia, on täytettävä säännön nro 121 asiaankuuluvat vaatimukset.

Vaihtoehtoisesti siinä tapauksessa, että ESC-järjestelmän toimintatilaa ohjataan hallintalaitteella, jolla ohjataan useita eri toimintoja, kuljettajan näytön on selkeästi ilmaistava kuljettajalle kyseisen toimintatilan valintakohta käyttäen säännössä 121 määriteltyä elektronisen ajonvakautusjärjestelmän ”pois päältä” -symbolia (OFF).

| 3.5.4 | Hallintalaitetta, jolla ohjataan muuta järjestelmää, jonka rinnakkaisvaikutuksena ESC-järjestelmä kytkeytyy tilaan, jossa se ei enää täytä kohtien 3, 3.1, 3.2 ja 3.3 tehovaatimuksia, ei tarvitse merkitä kohdassa 3.5.2 tarkoitetulla ESC-järjestelmän toimimattomuutta ilmaisevalla symbolilla. |
| --- | --- |

3.5.4

Hallintalaitetta, jolla ohjataan muuta järjestelmää, jonka rinnakkaisvaikutuksena ESC-järjestelmä kytkeytyy tilaan, jossa se ei enää täytä kohtien 3, 3.1, 3.2 ja 3.3 tehovaatimuksia, ei tarvitse merkitä kohdassa 3.5.2 tarkoitetulla ESC-järjestelmän toimimattomuutta ilmaisevalla symbolilla.

3.6   Merkkivalo ”ESC-järjestelmä pois päältä” (ESC Off)

Mikäli valmistaja sisällyttää järjestelmään hallintalaitteen, jolla ESC-järjestelmä kytketään pois päältä tai sen toimintaa rajoitetaan kohdan 3.5 mukaisesti, kohtien 3.6.1–3.6.4 merkkivaloa koskevien vaatimuksien on täytyttävä kuljettajan varoittamiseksi ESC-järjestelmän toimimattomuudesta tai rajoitetusta toiminnasta. Tämä vaatimus ei koske kohdassa 3.5.1.2 mainittua kuljettajan valitsemaa toimintatilaa.

| 3.6.1 | Ajoneuvon valmistajan on sisällytettävä järjestelmään merkkivalo, joka ilmoittaa ajoneuvon olevan sellaisessa tilassa, jossa se ei täytä kohtien 3, 3.1, 3.2 ja 3.3 vaatimuksia, mikäli järjestelmässä on kyseisen kaltainen toimintatila. |
| --- | --- |

3.6.1

Ajoneuvon valmistajan on sisällytettävä järjestelmään merkkivalo, joka ilmoittaa ajoneuvon olevan sellaisessa tilassa, jossa se ei täytä kohtien 3, 3.1, 3.2 ja 3.3 vaatimuksia, mikäli järjestelmässä on kyseisen kaltainen toimintatila.

| 3.6.2 | Merkkivalon ”ESC-järjestelmä pois päältä”






  3.6.2.1 | on oltava säännön nro 121 asiaankuuluvien vaatimusten mukainen; |
| --- | --- | --- |

3.6.2

Merkkivalon ”ESC-järjestelmä pois päältä”

3.6.2.1

on oltava säännön nro 121 asiaankuuluvien vaatimusten mukainen;

| 3.6.2.2 | on pysyttävä valaistuna niin pitkään kuin ESC-järjestelmä on tilassa, jossa se ei täytä kohtien 3, 3.1, 3.2 ja 3.3 vaatimuksia; |
| --- | --- |

3.6.2.2

on pysyttävä valaistuna niin pitkään kuin ESC-järjestelmä on tilassa, jossa se ei täytä kohtien 3, 3.1, 3.2 ja 3.3 vaatimuksia;

| 3.6.2.3 | on sytyttävä lampuntarkastusta varten joko silloin, kun virtalukko kytketään asentoon ”päällä” moottorin ollessa sammutettuna tai kun virtalukko on valmistajan tarkistusasennoksi määrittämässä asennossa asentojen ”päällä” (ON) ja ”käynnistys” (START) välissä, lukuun ottamatta kohdissa 3.6.3 ja 3.6.4 tarkoitettuja tilanteita; |
| --- | --- |

3.6.2.3

on sytyttävä lampuntarkastusta varten joko silloin, kun virtalukko kytketään asentoon ”päällä” moottorin ollessa sammutettuna tai kun virtalukko on valmistajan tarkistusasennoksi määrittämässä asennossa asentojen ”päällä” (ON) ja ”käynnistys” (START) välissä, lukuun ottamatta kohdissa 3.6.3 ja 3.6.4 tarkoitettuja tilanteita;

| 3.6.2.4 | on sammuttava sen jälkeen, kun ESC-järjestelmä on palautunut valmistajan alkuperäiseen oletustilaan. |
| --- | --- |

3.6.2.4

on sammuttava sen jälkeen, kun ESC-järjestelmä on palautunut valmistajan alkuperäiseen oletustilaan.

| 3.6.3 | Merkkivalon ”ESC-järjestelmä pois päältä” ei tarvitse syttyä, kun käynnistyksen turvalukitus on kytkeytyneenä. |
| --- | --- |

3.6.3

Merkkivalon ”ESC-järjestelmä pois päältä” ei tarvitse syttyä, kun käynnistyksen turvalukitus on kytkeytyneenä.

| 3.6.4 | Tämän osan kohdan 3.6.2.3 vaatimus ei koske yhteisellä alueella näytettäviä merkkivaloja. |
| --- | --- |

3.6.4

Tämän osan kohdan 3.6.2.3 vaatimus ei koske yhteisellä alueella näytettäviä merkkivaloja.

| 3.6.5 | Valmistaja voi käyttää merkkivaloa ”ESC-järjestelmä pois päältä” ilmaisemaan järjestelmän muuta kuin valmistajan alkuperäistä oletustilaa vastaavaa toimintatasoa, vaikka ajoneuvo täyttäisikin kyseisessä tilassa tämän osan kohtien 3, 3.1, 3.2 ja 3.3 vaatimukset. |
| --- | --- |

3.6.5

Valmistaja voi käyttää merkkivaloa ”ESC-järjestelmä pois päältä” ilmaisemaan järjestelmän muuta kuin valmistajan alkuperäistä oletustilaa vastaavaa toimintatasoa, vaikka ajoneuvo täyttäisikin kyseisessä tilassa tämän osan kohtien 3, 3.1, 3.2 ja 3.3 vaatimukset.

3.7   ESC-järjestelmän tekninen dokumentaatio

Tämän säännön liitteessä 8 esitettyjen vaatimusten lisäksi dokumentaatioon on sisällyttävä kohdissa 3.7.1–3.7.4 eritelty valmistajan dokumentaatio vahvistuksena sille, että ajoneuvo on varustettu ESC-järjestelmällä, joka täyttää tämän säännön kohdassa 2.25 annetun ”ESC-järjestelmän” määritelmän. Valmistajan dokumentaation on sisällettävä seuraavat tiedot:

| 3.7.1 | Kaikki ESC-järjestelmän laitteet erittelevä järjestelmäkaavio. Kaaviossa on nimettävä kaikki komponentit, joilla tuotetaan jarrumomenttia kuhunkin pyörään sekä määritettävä ajoneuvon kiertonopeus, arvioitu sivuluisu tai sivuluisun derivaatta ja kuljettajan ohjausliikkeet. |
| --- | --- |

3.7.1

Kaikki ESC-järjestelmän laitteet erittelevä järjestelmäkaavio. Kaaviossa on nimettävä kaikki komponentit, joilla tuotetaan jarrumomenttia kuhunkin pyörään sekä määritettävä ajoneuvon kiertonopeus, arvioitu sivuluisu tai sivuluisun derivaatta ja kuljettajan ohjausliikkeet.

| 3.7.2 | Lyhyt kirjallinen selitys, joka kuvailee riittävästi ESC-järjestelmän toiminnan perusperiaatteita. Tämän selityksen on sisällettävä pääpiirteittäinen selitys järjestelmän kyvystä tuottaa jarrumomenttia kuhunkin pyörään ja siitä, miten ESC-järjestelmä toimiessaan muuttaa ajoneuvon käyttövoimaa, ja osoitettava, että ajoneuvon kiertonopeus määritetään suoraan sellaisissakin olosuhteissa, joissa pyöränopeustietoa ei ole käytettävissä. Selityksestä on myös käytävä ilmi ajoneuvon nopeusalue ja ajon vaiheet (kiihdyttäminen, hidastaminen, rullaaminen, ABS-järjestelmän tai luistoneston kytkeminen päälle), joiden aikana ESC-järjestelmä voi kytkeytyä päälle. |
| --- | --- |

3.7.2

Lyhyt kirjallinen selitys, joka kuvailee riittävästi ESC-järjestelmän toiminnan perusperiaatteita. Tämän selityksen on sisällettävä pääpiirteittäinen selitys järjestelmän kyvystä tuottaa jarrumomenttia kuhunkin pyörään ja siitä, miten ESC-järjestelmä toimiessaan muuttaa ajoneuvon käyttövoimaa, ja osoitettava, että ajoneuvon kiertonopeus määritetään suoraan sellaisissakin olosuhteissa, joissa pyöränopeustietoa ei ole käytettävissä. Selityksestä on myös käytävä ilmi ajoneuvon nopeusalue ja ajon vaiheet (kiihdyttäminen, hidastaminen, rullaaminen, ABS-järjestelmän tai luistoneston kytkeminen päälle), joiden aikana ESC-järjestelmä voi kytkeytyä päälle.

| 3.7.3 | Logiikkakaavio. Tämä kaavio tukee kohdan 3.7.2 mukaista selitystä. |
| --- | --- |

3.7.3

Logiikkakaavio. Tämä kaavio tukee kohdan 3.7.2 mukaista selitystä.

| 3.7.4 | Tiedot aliohjautuvuudesta. Pääpiirteittäinen kuvaus ESC-järjestelmää ohjaavan tietokoneen saamista syötteistä ja siitä, miten niitä käytetään vähentämään ajoneuvon aliohjautumista. |
| --- | --- |

3.7.4

Tiedot aliohjautuvuudesta. Pääpiirteittäinen kuvaus ESC-järjestelmää ohjaavan tietokoneen saamista syötteistä ja siitä, miten niitä käytetään vähentämään ajoneuvon aliohjautumista.

4.   TESTAUSOLOSUHTEET

4.1   Ympäristöolosuhteet

| 4.1.1 | Ympäristön lämpötila 0–45 °C |
| --- | --- |

4.1.1

Ympäristön lämpötila 0–45 °C

| 4.1.2 | Tuulennopeus enintään 10 m/s ajoneuvoilla, joiden staattinen vakaustekijä SSF > 1,25, ja 5 m/s ajoneuvoilla, joiden SSF ≤ 1,25 |
| --- | --- |

4.1.2

Tuulennopeus enintään 10 m/s ajoneuvoilla, joiden staattinen vakaustekijä SSF > 1,25, ja 5 m/s ajoneuvoilla, joiden SSF ≤ 1,25

4.2   Testausalueen pinnoitus

| 4.2.1 | Testit suoritetaan kuivalla, yhdenmukaisella kiinteäpinnoitteisella alustalla. Epätasainen ja aaltoileva alusta, jossa on esim. kuoppia ja suuria halkeamia, ei sovellu testaamiseen. |
| --- | --- |

4.2.1

Testit suoritetaan kuivalla, yhdenmukaisella kiinteäpinnoitteisella alustalla. Epätasainen ja aaltoileva alusta, jossa on esim. kuoppia ja suuria halkeamia, ei sovellu testaamiseen.

| 4.2.2 | Testausalueen pinnoitteen kitkakertoimen nimellisen (3) huippuarvon (PBC) on oltava 0,9, ellei toisin ilmoitettu, mitattuna joko






  4.2.2.1 | ASTM-yhdistyksen E1136-vakiovertailutestausrenkaalla ASTM-menetelmän E1337-90 mukaisesti nopeudessa 64 km/h (40 mph) tai |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Testausalueen pinnoitteen kitkakertoimen nimellisen (3) huippuarvon (PBC) on oltava 0,9, ellei toisin ilmoitettu, mitattuna joko

4.2.2.1

ASTM-yhdistyksen E1136-vakiovertailutestausrenkaalla ASTM-menetelmän E1337-90 mukaisesti nopeudessa 64 km/h (40 mph) tai

| 4.2.2.2 | tämän säännön liitteen 6 lisäyksessä 2 määritetyllä k-testillä. |
| --- | --- |

4.2.2.2

tämän säännön liitteen 6 lisäyksessä 2 määritetyllä k-testillä.

| 4.2.3 | Testausalustan on oltava kaltevuudeltaan yhdenmukainen vaakasuoran ja 1 prosentin kaltevuuden välillä. |
| --- | --- |

4.2.3

Testausalustan on oltava kaltevuudeltaan yhdenmukainen vaakasuoran ja 1 prosentin kaltevuuden välillä.

4.3   Ajoneuvon tila

| 4.3.1 | ESC-järjestelmä on käytössä koko testauksen ajan. |
| --- | --- |

4.3.1

ESC-järjestelmä on käytössä koko testauksen ajan.

| 4.3.2 | Ajoneuvon massa: Ajoneuvoon, jonka polttoainetankki on täytetty vähintään 90 prosenttiin tilavuudestaan, lastataan yhteensä 168 kg:n sisäkuorma, joka koostuu testikuljettajasta, n. 59 kg:sta testauslaitteita (automaattinen ohjauslaite, tiedonkeruujärjestelmä ja ohjauslaitteen voimanlähde) sekä tarvittavasta määrästä painolastia korvaamaan kuljettajan ja testauslaitteiden lisäksi mahdollisesti puuttuva paino. Mikäli painolastia tarvitaan, se sijoitetaan ajoneuvon lattialle kuljettajan istuimen taakse tai tarvittaessa etuosan matkustajan istuimen jalkatilaan. Kaikki painolasti on kiinnitettävä siten, että se ei voi irrota testaamisen aikana. |
| --- | --- |

4.3.2

Ajoneuvon massa: Ajoneuvoon, jonka polttoainetankki on täytetty vähintään 90 prosenttiin tilavuudestaan, lastataan yhteensä 168 kg:n sisäkuorma, joka koostuu testikuljettajasta, n. 59 kg:sta testauslaitteita (automaattinen ohjauslaite, tiedonkeruujärjestelmä ja ohjauslaitteen voimanlähde) sekä tarvittavasta määrästä painolastia korvaamaan kuljettajan ja testauslaitteiden lisäksi mahdollisesti puuttuva paino. Mikäli painolastia tarvitaan, se sijoitetaan ajoneuvon lattialle kuljettajan istuimen taakse tai tarvittaessa etuosan matkustajan istuimen jalkatilaan. Kaikki painolasti on kiinnitettävä siten, että se ei voi irrota testaamisen aikana.

| 4.3.3 | Renkaat: Renkaat täytetään ajoneuvon valmistajan suosittelemaan kylmäpaineeseen, esim. ajoneuvon kilvessä tai rengaspainemerkissä ilmoitetun mukaan. Tarvittaessa voidaan asentaa putket estämään renkaiden irtoaminen vanteilta. |
| --- | --- |

4.3.3

Renkaat: Renkaat täytetään ajoneuvon valmistajan suosittelemaan kylmäpaineeseen, esim. ajoneuvon kilvessä tai rengaspainemerkissä ilmoitetun mukaan. Tarvittaessa voidaan asentaa putket estämään renkaiden irtoaminen vanteilta.

| 4.3.4 | Tukipyörät: Testaamisessa voidaan käyttää tukipyöriä, mikäli sen katsotaan olevan tarpeen testikuljettajan turvallisuuden kannalta. Tässä tapauksessa seuraava koskee ajoneuvoja, joiden staattinen vakaustekijä SSF ≤ 1,25:






  4.3.4.1 | Ajoneuvot, joiden massa ajokunnossa on alle 1 588 kg, varustetaan ”kevytrakenteisilla” tukipyörillä. Kevytrakenteiset tukipyörät suunnitellaan siten, että niiden massa on enintään 27 kg ja kallistuksen hitausmomentti enintään 27 kg • m2. |
| --- | --- | --- |

4.3.4

Tukipyörät: Testaamisessa voidaan käyttää tukipyöriä, mikäli sen katsotaan olevan tarpeen testikuljettajan turvallisuuden kannalta. Tässä tapauksessa seuraava koskee ajoneuvoja, joiden staattinen vakaustekijä SSF ≤ 1,25:

4.3.4.1

Ajoneuvot, joiden massa ajokunnossa on alle 1 588 kg, varustetaan ”kevytrakenteisilla” tukipyörillä. Kevytrakenteiset tukipyörät suunnitellaan siten, että niiden massa on enintään 27 kg ja kallistuksen hitausmomentti enintään 27 kg • m2.

| 4.3.4.2 | Ajoneuvot, joiden massa ajokunnossa on 1 588–2 722 kg, varustetaan ”normaalirakenteisilla” tukipyörillä. Normaalirakenteiset tukipyörät suunnitellaan siten, että niiden massa on enintään 32 kg ja kallistuksen hitausmomentti enintään 35,9 kg • m2. |
| --- | --- |

4.3.4.2

Ajoneuvot, joiden massa ajokunnossa on 1 588–2 722 kg, varustetaan ”normaalirakenteisilla” tukipyörillä. Normaalirakenteiset tukipyörät suunnitellaan siten, että niiden massa on enintään 32 kg ja kallistuksen hitausmomentti enintään 35,9 kg • m2.

| 4.3.4.3 | Ajoneuvot, joiden massa ajokunnossa on suurempi kuin 2 722 kg, varustetaan ”raskailla” tukipyörillä. Raskaat tukipyörät suunnitellaan siten, että niiden massa on enintään 39 kg ja kallistuksen hitausmomentti enintään 40,7 kg • m2. |
| --- | --- |

4.3.4.3

Ajoneuvot, joiden massa ajokunnossa on suurempi kuin 2 722 kg, varustetaan ”raskailla” tukipyörillä. Raskaat tukipyörät suunnitellaan siten, että niiden massa on enintään 39 kg ja kallistuksen hitausmomentti enintään 40,7 kg • m2.

| 4.3.5 | Automaattinen ohjauslaite: Kohtien 5.5.2, 5.5.3, 5.6 ja 5.9 menettelyissä käytetään ohjausrobottia, joka on ohjelmoitu suorittamaan vaaditut ohjausliikkeet. Ohjauslaitteen on kyettävä tuottamaan 40–60 Nm:n ohjausmomentti. Ohjauslaitteen on kyettävä tuottamaan kyseinen momentti ohjauspyörän kääntönopeuksilla arvoon 1 200 astetta sekunnissa saakka. |
| --- | --- |

4.3.5

Automaattinen ohjauslaite: Kohtien 5.5.2, 5.5.3, 5.6 ja 5.9 menettelyissä käytetään ohjausrobottia, joka on ohjelmoitu suorittamaan vaaditut ohjausliikkeet. Ohjauslaitteen on kyettävä tuottamaan 40–60 Nm:n ohjausmomentti. Ohjauslaitteen on kyettävä tuottamaan kyseinen momentti ohjauspyörän kääntönopeuksilla arvoon 1 200 astetta sekunnissa saakka.

5.   TESTIMENETTELYT

5.1   Renkaat täytetään valmistajan suosittelemaan kylmäpaineeseen, joka on ilmoitettu esim. ajoneuvon kilvessä tai rengaspainemerkissä.

5.2   Merkkivalon tarkastus. Ajoneuvon ollessa paikallaan ja virtalukon ollessa asennossa lukittu (LOCK) tai pois päältä (OFF) kytketään virtalukko päällä-asentoon tai mahdolliseen merkkivalojen testausasentoon. ESC-järjestelmän toimintahäiriön merkkivalon on sytyttävä lampun toiminnan tarkastamiseksi kohdan 3.4.1.3. mukaisesti. Jos ajoneuvossa on ”ESC-järjestelmä pois päältä” -merkkivalo, myös sen on myös sytyttävä lampun toiminnan tarkastamiseksi kohdan 3.6.2.3 mukaisesti. Merkkivalon tarkastusta ei vaadita yhteisellä alueella näytettäville merkkivaloille kohtien 3.4.3 ja 3.6.4 mukaisesti.

5.3   ESC-järjestelmän sammutuskytkimen tarkastus Mikäli ajoneuvo on varustettu ESC-järjestelmän sammutuskytkimellä (ESC OFF), suoritetaan tarkastus seuraavasti: Kytketään virtalukko asentoon ”päällä” (ON), kun ajoneuvo on paikallaan ja virtalukko asennossa lukittu (LOCK) tai pois päältä (OFF). Kytketään ESC-järjestelmän sammutuskytkin päälle ja varmistetaan, että merkkivalo ”ESC-järjestelmä pois päältä” syttyy kohdan 3.6.2 mukaisesti. Kytketään virtalukko lukittuun tai pois päältä -asentoon. Kytketään virtalukko takaisin päällä-asentoon ja varmistetaan, että merkkivalo ”ESC-järjestelmä pois päältä” on sammunut, mikä ilmaisee ESC-järjestelmän palautuneen toimintaan kohdan 3.5.1 mukaisesti.

5.4   Jarrujen vakiointi

Ajoneuvon jarrut vakioidaan kohdissa 5.4.1–5.4.4 kuvaillulla tavalla.

| 5.4.1 | Suoritetaan kymmenen pysähdystä nopeudesta 56 km/h niin, että keskimääräinen hidastuvuus on noin 0,5 g. |
| --- | --- |

5.4.1

Suoritetaan kymmenen pysähdystä nopeudesta 56 km/h niin, että keskimääräinen hidastuvuus on noin 0,5 g.

| 5.4.2 | Välittömästi nopeudesta 56 km/h toteutetun kymmenen pysähdyksen sarjan jälkeen suoritetaan kolme lisäpysähdystä nopeudesta 72 m/h suuremmalla hidastuvuudella. |
| --- | --- |

5.4.2

Välittömästi nopeudesta 56 km/h toteutetun kymmenen pysähdyksen sarjan jälkeen suoritetaan kolme lisäpysähdystä nopeudesta 72 m/h suuremmalla hidastuvuudella.

| 5.4.3 | Kohdassa 5.4.2 tarkoitettuja pysähdyksiä suoritettaessa jarrupoljinta painetaan voimalla, joka on riittävä ajoneuvon lukkiutumattoman jarrujärjestelmän (ABS) kytkeytymiseksi päälle suurimmassa osassa jokaista jarrutustapahtumaa. |
| --- | --- |

5.4.3

Kohdassa 5.4.2 tarkoitettuja pysähdyksiä suoritettaessa jarrupoljinta painetaan voimalla, joka on riittävä ajoneuvon lukkiutumattoman jarrujärjestelmän (ABS) kytkeytymiseksi päälle suurimmassa osassa jokaista jarrutustapahtumaa.

| 5.4.4 | Kohdan 5.4.2 mukaisen viimeisen pysähtymisen jälkeen ajoneuvo kiihdytetään nopeuteen 72 km/h viideksi minuutiksi jarrujen jäähdyttämiseksi. |
| --- | --- |

5.4.4

Kohdan 5.4.2 mukaisen viimeisen pysähtymisen jälkeen ajoneuvo kiihdytetään nopeuteen 72 km/h viideksi minuutiksi jarrujen jäähdyttämiseksi.

5.5   Renkaiden vakiointi

Renkaat vakioidaan kohtien 5.5.1–5.5.3 mukaisesti uutuudenkiillon poistamiseksi ja renkaiden lämmittämiseksi toimintalämpöönsä välittömästi ennen kohtien 5.6 ja 5.9 mukaisten testiajojen suorittamista.

| 5.5.1 | Testattavaa ajoneuvoa ajetaan ympyrää, jonka läpimitta on 30 metriä nopeudella, joka tuottaa n. 0,5–0,6 g:n sivuttaiskiihtyvyyden, ensin kolme kertaa myötäpäivään, sitten kolme kierrosta vastapäivään. |
| --- | --- |

5.5.1

Testattavaa ajoneuvoa ajetaan ympyrää, jonka läpimitta on 30 metriä nopeudella, joka tuottaa n. 0,5–0,6 g:n sivuttaiskiihtyvyyden, ensin kolme kertaa myötäpäivään, sitten kolme kierrosta vastapäivään.

| 5.5.2 | Käyttäen siniaaltomaista ohjauskuviota 1 hertsin taajuudella, kun ohjauspyörän kulman huippuamplitudi vastaa 0,5–0,6 g:n huippusivuttaiskiihtyvyyttä ja ajoneuvon nopeus on 56 km/h, ajoneuvoa ajetaan neljä ajokertaa, joista jokaisella suoritetaan 10 siniaaltomaista ohjausliikettä. |
| --- | --- |

5.5.2

Käyttäen siniaaltomaista ohjauskuviota 1 hertsin taajuudella, kun ohjauspyörän kulman huippuamplitudi vastaa 0,5–0,6 g:n huippusivuttaiskiihtyvyyttä ja ajoneuvon nopeus on 56 km/h, ajoneuvoa ajetaan neljä ajokertaa, joista jokaisella suoritetaan 10 siniaaltomaista ohjausliikettä.

| 5.5.3 | Ohjauspyörän kulman amplitudin on viimeisen ajokerran viimeisessä ohjausliikkeessä oltava kaksinkertainen verrattuna muihin ohjausliikkeisiin. Suurin sallittu aikaväli jokaisen kierroksen ja ajokerran välillä on viisi minuuttia. |
| --- | --- |

5.5.3

Ohjauspyörän kulman amplitudin on viimeisen ajokerran viimeisessä ohjausliikkeessä oltava kaksinkertainen verrattuna muihin ohjausliikkeisiin. Suurin sallittu aikaväli jokaisen kierroksen ja ajokerran välillä on viisi minuuttia.

5.6   Hitaasti kasvavan ohjausliikkeen testausmenettely

Ajoneuvoa ajetaan kaksi hitaasti kasvavan ohjausliikkeen testiajosarjaa vakionopeudella 80 ± 2 km/h ja ohjausliikkeellä, joka kasvaa 13,5 astetta sekunnissa, kunnes saavutetaan n. 0,5 g:n sivuttaiskiihtyvyys. Jokainen testisarja toistetaan kolme kertaa. Yhdessä sarjassa ohjataan vastapäivään ja toisessa sarjassa myötäpäivään. Suurin sallittu aikaväli jokaisen testiajon välillä on viisi minuuttia.

| 5.6.1 | Hitaasti kasvavan ohjausliikkeen testeissä määritetään arvo ”A”. Arvo A on asteina ilmaistuna ohjauspyörän kulma, joka tuottaa testiajoneuvolle tasaisen 0,3 g:n sivuttaiskiihtyvyyden (korjattuna kohdassa 5.11.3 määritetyillä menetelmillä). Arvo A lasketaan lineaarisen regression avulla lähimmän 0,1 asteen tarkkuudella jokaisesta kuudesta hitaasti kasvavan ohjausliikkeen testistä. Jäljempänä käytettävä A:n lopullinen arvo muodostetaan laskemalla keskiarvo kuuden lasketun A:n arvon absoluuttisista arvoista ja pyöristämällä se lähimpään 0,1 asteeseen. |
| --- | --- |

5.6.1

Hitaasti kasvavan ohjausliikkeen testeissä määritetään arvo ”A”. Arvo A on asteina ilmaistuna ohjauspyörän kulma, joka tuottaa testiajoneuvolle tasaisen 0,3 g:n sivuttaiskiihtyvyyden (korjattuna kohdassa 5.11.3 määritetyillä menetelmillä). Arvo A lasketaan lineaarisen regression avulla lähimmän 0,1 asteen tarkkuudella jokaisesta kuudesta hitaasti kasvavan ohjausliikkeen testistä. Jäljempänä käytettävä A:n lopullinen arvo muodostetaan laskemalla keskiarvo kuuden lasketun A:n arvon absoluuttisista arvoista ja pyöristämällä se lähimpään 0,1 asteeseen.

5.7   Arvon A määrittämisen jälkeen suoritetaan kohdassa 5.5 kuvailtu renkaiden vakiointi renkaita vaihtamatta välittömästi ennen kohdassa 5.9 tarkoitetun ”sinikäyrä pysäytyksellä” -testin suorittamista. Ensimmäinen ”sinikäyrä pysäytyksellä” -testisarja on aloitettava kahden tunnin kuluessa kohdan 5.6 mukaisten hitaasti kasvavan ohjausliikkeen testien valmistumisesta.

5.8   Tarkastetaan, että ESC-järjestelmä on käytössä varmistamalla, että merkkivalot ”ESC-järjestelmän toimintahäiriö” ja ”ESC-järjestelmä pois päältä” (jos sellainen sisältyy järjestelmään) eivät pala.

5.9   Yliohjauksen korjauksen ja käsiteltävyyden ”sinikäyrä pysäytyksellä” -testi

Ajoneuvoa ajetaan kaksi testiajosarjaa käyttäen 0,7 hertsin taajuista siniaaltomaista ohjauskuviota, jossa on 500 ms:n viive alkaen toisesta amplitudihuipusta kuvan 2 mukaisesti (sinikäyrä pysäytyksellä -testit). Yhdessä sarjassa käytetään ohjausliikettä vastapäivään syklin ensimmäisellä puolikkaalla ja toisessa sarjassa käytetään ohjausliikettä myötäpäivään syklin ensimmäisellä puolikkaalla. Ajoneuvon annetaan jäähtyä paikoillaan jokaisen testiajon välissä 1,5–5 minuutin ajan.

Kuva 2

Sinikäyrä pysäytyksellä

Image

| 5.9.1 | Ohjausliike aloitetaan ajoneuvon rullatessa isolla vaihteella nopeudella 80 ± 2 km/h. |
| --- | --- |

5.9.1

Ohjausliike aloitetaan ajoneuvon rullatessa isolla vaihteella nopeudella 80 ± 2 km/h.

| 5.9.2 | Kunkin sarjan ensimmäisen testiajon ohjausamplitudina käytetään arvoa 1,5 A, missä A on kohdan 5.6.1 mukaisesti määritetty ohjauspyörän kulma. |
| --- | --- |

5.9.2

Kunkin sarjan ensimmäisen testiajon ohjausamplitudina käytetään arvoa 1,5 A, missä A on kohdan 5.6.1 mukaisesti määritetty ohjauspyörän kulma.

| 5.9.3 | Kussakin testiajosarjassa kasvatetaan ohjausamplitudia joka ajokerralla arvolla 0,5 A edellyttäen, että ajokerran ohjausamplitudi ei kasva suuremmaksi kuin kohdassa 5.9.4 viimeiselle ajokerralle määritetty amplitudi. |
| --- | --- |

5.9.3

Kussakin testiajosarjassa kasvatetaan ohjausamplitudia joka ajokerralla arvolla 0,5 A edellyttäen, että ajokerran ohjausamplitudi ei kasva suuremmaksi kuin kohdassa 5.9.4 viimeiselle ajokerralle määritetty amplitudi.

| 5.9.4 | Kunkin sarjan viimeisen ajokerran ohjausamplitudi on suurempi arvoista 6,5 A ja 270 astetta, edellyttäen että laskettu arvo 6,5 A on pienempi tai yhtä suuri kuin 300 astetta. Jos mikä tahansa 0,5 A:n lisäys arvoon 6,5 A saakka tuottaa arvon, joka on suurempi kuin 300 astetta, viimeisen ajokerran ohjausamplitudina käytetään arvoa 300 astetta. |
| --- | --- |

5.9.4

Kunkin sarjan viimeisen ajokerran ohjausamplitudi on suurempi arvoista 6,5 A ja 270 astetta, edellyttäen että laskettu arvo 6,5 A on pienempi tai yhtä suuri kuin 300 astetta. Jos mikä tahansa 0,5 A:n lisäys arvoon 6,5 A saakka tuottaa arvon, joka on suurempi kuin 300 astetta, viimeisen ajokerran ohjausamplitudina käytetään arvoa 300 astetta.

| 5.9.5 | Kahden testiajosarjan valmistumisen jälkeen suoritetaan kiertonopeuden ja sivuttaiskiihtyvyyden tietojen jälkiprosessointi kohdan 5.11 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.9.5

Kahden testiajosarjan valmistumisen jälkeen suoritetaan kiertonopeuden ja sivuttaiskiihtyvyyden tietojen jälkiprosessointi kohdan 5.11 mukaisesti.

5.10   ESC-järjestelmän toimintahäiriön havaitseminen

| 5.10.1 | Simuloidaan yksi tai useampi ESC-järjestelmän toimintahäiriö irrottamalla virtalähde mistä tahansa ESC-järjestelmän komponentista tai irrottamalla mikä tahansa sähköliitäntä ESC-järjestelmän komponenttien väliltä (ajoneuvon virran ollessa katkaistuna). ESC-järjestelmän toimintahäiriötä simuloitaessa ei saa irrottaa merkkivalojen ja/tai valinnaisten ESC-järjestelmän hallintalaitteiden sähköliitäntöjä. |
| --- | --- |

5.10.1

Simuloidaan yksi tai useampi ESC-järjestelmän toimintahäiriö irrottamalla virtalähde mistä tahansa ESC-järjestelmän komponentista tai irrottamalla mikä tahansa sähköliitäntä ESC-järjestelmän komponenttien väliltä (ajoneuvon virran ollessa katkaistuna). ESC-järjestelmän toimintahäiriötä simuloitaessa ei saa irrottaa merkkivalojen ja/tai valinnaisten ESC-järjestelmän hallintalaitteiden sähköliitäntöjä.

| 5.10.2 | Kun ajoneuvo on paikoillaan ja virtalukko lukitussa tai poissa päältä -asennossa, kytketään virtalukko käynnistysasentoon ja käynnistetään moottori. Ajoneuvoa ajetaan eteenpäin, kunnes saavutetaan nopeus 48 + 8 km/h. Viimeistään 30 sekunnin kuluttua moottorin käynnistämisestä ja seuraavien kahden minuutin aikana suoritetaan mainitulla nopeudella ainakin yksi tasainen kaarros vasempaan ja yksi tasainen kaarros oikeaan menettämättä suuntavakavuutta ja tehdään yksi jarrutus. Varmistetaan, että ESC-järjestelmän toimintahäiriön merkkivalo syttyy kohdan 3.4 mukaisesti näiden ajoliikkeiden päättymiseen mennessä. |
| --- | --- |

5.10.2

Kun ajoneuvo on paikoillaan ja virtalukko lukitussa tai poissa päältä -asennossa, kytketään virtalukko käynnistysasentoon ja käynnistetään moottori. Ajoneuvoa ajetaan eteenpäin, kunnes saavutetaan nopeus 48 + 8 km/h. Viimeistään 30 sekunnin kuluttua moottorin käynnistämisestä ja seuraavien kahden minuutin aikana suoritetaan mainitulla nopeudella ainakin yksi tasainen kaarros vasempaan ja yksi tasainen kaarros oikeaan menettämättä suuntavakavuutta ja tehdään yksi jarrutus. Varmistetaan, että ESC-järjestelmän toimintahäiriön merkkivalo syttyy kohdan 3.4 mukaisesti näiden ajoliikkeiden päättymiseen mennessä.

| 5.10.3 | Pysäytetään ajoneuvo ja asetetaan virtalukko lukittuun tai pois päältä -asentoon. Viiden minuutin kuluttua kytketään ajoneuvon virtalukko käynnistysasentoon ja käynnistetään moottori. Varmistetaan, että ESC-järjestelmän toimintahäiriön merkkivalo syttyy jälleen ilmaisten toimintahäiriötä ja että se palaa niin kauan kuin moottori on käynnissä tai kunnes vika on korjattu. |
| --- | --- |

5.10.3

Pysäytetään ajoneuvo ja asetetaan virtalukko lukittuun tai pois päältä -asentoon. Viiden minuutin kuluttua kytketään ajoneuvon virtalukko käynnistysasentoon ja käynnistetään moottori. Varmistetaan, että ESC-järjestelmän toimintahäiriön merkkivalo syttyy jälleen ilmaisten toimintahäiriötä ja että se palaa niin kauan kuin moottori on käynnissä tai kunnes vika on korjattu.

| 5.10.4 | Asetetaan virtalukko lukittuun tai pois päältä -asentoon. Palautetaan ESC-järjestelmä normaaliin toimintakuntoon, kytketään virtalukko käynnistysasentoon ja käynnistetään moottori. Suoritetaan kohdassa 5.10.2 kuvaillut ajoliikkeet ja varmistetaan, että merkkivalo on sammunut mainitun ajan kuluessa tai välittömästi sen jälkeen. |
| --- | --- |

5.10.4

Asetetaan virtalukko lukittuun tai pois päältä -asentoon. Palautetaan ESC-järjestelmä normaaliin toimintakuntoon, kytketään virtalukko käynnistysasentoon ja käynnistetään moottori. Suoritetaan kohdassa 5.10.2 kuvaillut ajoliikkeet ja varmistetaan, että merkkivalo on sammunut mainitun ajan kuluessa tai välittömästi sen jälkeen.

5.11   Tietojen jälkiprosessointi – tehoarvojen laskenta

Kiertonopeuden ja sivuttaissiirtymän mittaukset ja laskelmat prosessoidaan kohdissa 5.11.1–5.11.8 määritetyillä menetelmillä.

| 5.11.1 | Ohjauspyöräkulman käsittelemätön raakadata suodatetaan käyttäen 12-napaista vaiheetonta Butterworth-suodatinta 10 hertsin leikkaustaajuudella. Sen jälkeen suodatettu data keskitetään nollaan mittausantureiden asentopoikkeamien poistamiseksi staattisten, ennen testejä mitattujen arvojen avulla. |
| --- | --- |

5.11.1

Ohjauspyöräkulman käsittelemätön raakadata suodatetaan käyttäen 12-napaista vaiheetonta Butterworth-suodatinta 10 hertsin leikkaustaajuudella. Sen jälkeen suodatettu data keskitetään nollaan mittausantureiden asentopoikkeamien poistamiseksi staattisten, ennen testejä mitattujen arvojen avulla.

| 5.11.2 | Kiertonopeuden käsittelemätön raakadata suodatetaan käyttäen 12-napaista vaiheetonta Butterworth-suodatinta 6 hertsin leikkaustaajuudella. Sen jälkeen suodatettu data keskitetään nollaan mittausantureiden asentopoikkeamien poistamiseksi staattisten, ennen testejä mitattujen arvojen avulla. |
| --- | --- |

5.11.2

Kiertonopeuden käsittelemätön raakadata suodatetaan käyttäen 12-napaista vaiheetonta Butterworth-suodatinta 6 hertsin leikkaustaajuudella. Sen jälkeen suodatettu data keskitetään nollaan mittausantureiden asentopoikkeamien poistamiseksi staattisten, ennen testejä mitattujen arvojen avulla.

| 5.11.3 | Sivuttaiskiihtyvyyden käsittelemätön raakadata suodatetaan käyttäen 12-napaista vaiheetonta Butterworth-suodatinta 6 hertsin leikkaustaajuudella. Sen jälkeen suodatettu data keskitetään nollaan mittausantureiden asentopoikkeamien poistamiseksi staattisten, ennen testejä mitattujen arvojen avulla. Sivuttaiskiihtyvyysdata ajoneuvon painopisteessä määritetään poistamalla ajoneuvon korin kallistelun aiheuttamat vaikutukset sekä korjaamalla mittausantureiden sijainti koordinaattimuunnoksen avulla. Sivuttaiskiihtyvyysmittari sijoitetaan tiedonkeruuta varten sekä pitkittäis- että poikittaisakselin suhteen niin lähelle ajoneuvon painopistettä kuin mahdollista. |
| --- | --- |

5.11.3

Sivuttaiskiihtyvyyden käsittelemätön raakadata suodatetaan käyttäen 12-napaista vaiheetonta Butterworth-suodatinta 6 hertsin leikkaustaajuudella. Sen jälkeen suodatettu data keskitetään nollaan mittausantureiden asentopoikkeamien poistamiseksi staattisten, ennen testejä mitattujen arvojen avulla. Sivuttaiskiihtyvyysdata ajoneuvon painopisteessä määritetään poistamalla ajoneuvon korin kallistelun aiheuttamat vaikutukset sekä korjaamalla mittausantureiden sijainti koordinaattimuunnoksen avulla. Sivuttaiskiihtyvyysmittari sijoitetaan tiedonkeruuta varten sekä pitkittäis- että poikittaisakselin suhteen niin lähelle ajoneuvon painopistettä kuin mahdollista.

| 5.11.4 | Ohjauspyörän kääntönopeus määritetään derivoimalla suodatettu ohjauspyörän kulmatieto. Ohjauspyörän kääntönopeustieto suodatetaan sen jälkeen liikkuvalla 0,1 sekunnin askeleella juoksevalla keskiarvoistavalla suodattimella. |
| --- | --- |

5.11.4

Ohjauspyörän kääntönopeus määritetään derivoimalla suodatettu ohjauspyörän kulmatieto. Ohjauspyörän kääntönopeustieto suodatetaan sen jälkeen liikkuvalla 0,1 sekunnin askeleella juoksevalla keskiarvoistavalla suodattimella.

| 5.11.5 | Sivuttaiskiihtyvyyden, kiertonopeuden ja ohjauspyörän kulman tietokanavat keskitetään nollaan määriteltyä ”nolla-aluetta” käyttämällä. Nolla-alueen määrittämiseen käytettävät menetelmät määritellään kohdissa 5.11.5.1 ja 5.11.5.2. |
| --- | --- |

5.11.5

Sivuttaiskiihtyvyyden, kiertonopeuden ja ohjauspyörän kulman tietokanavat keskitetään nollaan määriteltyä ”nolla-aluetta” käyttämällä. Nolla-alueen määrittämiseen käytettävät menetelmät määritellään kohdissa 5.11.5.1 ja 5.11.5.2.

| 5.11.5.1 | Määritetään ensimmäinen ajankohta, jossa ohjauspyörän kääntönopeus ylittää 75 astetta sekunnissa, käyttäen kohdassa 5.11.4 kuvailtujen menetelmien mukaisesti laskettua ohjauspyörän kääntönopeustietoa. Tästä kohdasta eteenpäin ohjauspyörän kääntönopeuden on pysyttävä suurempana kuin 75 astetta sekunnissa vähintään 200 ms:n ajan. Jos toinen ehto ei täyty, määritetään seuraava ajankohta, jossa ohjauspyörän kääntönopeus ylittää 75 astetta sekunnissa, ja tarkastetaan 200 ms:n ehdon täyttyminen. Tätä iteraatioprosessia jatketaan, kunnes molemmat ehdot lopulta täyttyvät. |
| --- | --- |

5.11.5.1

Määritetään ensimmäinen ajankohta, jossa ohjauspyörän kääntönopeus ylittää 75 astetta sekunnissa, käyttäen kohdassa 5.11.4 kuvailtujen menetelmien mukaisesti laskettua ohjauspyörän kääntönopeustietoa. Tästä kohdasta eteenpäin ohjauspyörän kääntönopeuden on pysyttävä suurempana kuin 75 astetta sekunnissa vähintään 200 ms:n ajan. Jos toinen ehto ei täyty, määritetään seuraava ajankohta, jossa ohjauspyörän kääntönopeus ylittää 75 astetta sekunnissa, ja tarkastetaan 200 ms:n ehdon täyttyminen. Tätä iteraatioprosessia jatketaan, kunnes molemmat ehdot lopulta täyttyvät.

| 5.11.5.2 | ”Nolla-alue” määritellään 1,0 sekunnin ajanjaksoksi ennen ajankohtaa, jossa ohjauspyörän kääntönopeus ylittää 75 astetta sekunnissa (eli hetki, jolloin ohjauspyörän kääntönopeus ylittää 75 astetta sekunnissa määrittää ”nolla-alueen” lopun). |
| --- | --- |

5.11.5.2

”Nolla-alue” määritellään 1,0 sekunnin ajanjaksoksi ennen ajankohtaa, jossa ohjauspyörän kääntönopeus ylittää 75 astetta sekunnissa (eli hetki, jolloin ohjauspyörän kääntönopeus ylittää 75 astetta sekunnissa määrittää ”nolla-alueen” lopun).

| 5.11.6 | Ohjausliikkeen alkamiskohta (Beginning of Steer, BOS) määritellään ensimmäiseksi ajankohdaksi, jossa suodatettu ja nollaan keskitetty ohjauspyörän kulmatieto saavuttaa –5 astetta (kun ensimmäinen ohjausliike suoritetaan vastapäivään) tai + 5 astetta (kun ensimmäinen ohjausliike suoritetaan myötäpäivään) ”nolla-alueen” lopun määrittävän ajankohdan jälkeen. Ohjauskiikkeen alkamiskohdan aika-arvo määritetään interpoloimalla. |
| --- | --- |

5.11.6

Ohjausliikkeen alkamiskohta (Beginning of Steer, BOS) määritellään ensimmäiseksi ajankohdaksi, jossa suodatettu ja nollaan keskitetty ohjauspyörän kulmatieto saavuttaa –5 astetta (kun ensimmäinen ohjausliike suoritetaan vastapäivään) tai + 5 astetta (kun ensimmäinen ohjausliike suoritetaan myötäpäivään) ”nolla-alueen” lopun määrittävän ajankohdan jälkeen. Ohjauskiikkeen alkamiskohdan aika-arvo määritetään interpoloimalla.

| 5.11.7 | Ohjausliikkeen lopetuskohta (COS, Completion of Steer) määritellään ajaksi, jossa ohjauspyörän kulma palaa nollaan ”sinikäyrä pysäytyksellä” -ohjausliikkeen jälkeen. Aika-arvo ohjauspyörän kulman saavuttaessa nollan määritetään interpoloimalla. |
| --- | --- |

5.11.7

Ohjausliikkeen lopetuskohta (COS, Completion of Steer) määritellään ajaksi, jossa ohjauspyörän kulma palaa nollaan ”sinikäyrä pysäytyksellä” -ohjausliikkeen jälkeen. Aika-arvo ohjauspyörän kulman saavuttaessa nollan määritetään interpoloimalla.

| 5.11.8 | Toinen kiertonopeuden huippuarvo määritellään ensimmäisenä paikallisena kiertonopeuden huippuarvona, joka saavutetaan sen jälkeen, kun ohjauspyörää aletaan kääntää vastakkaiseen suuntaan. Kiertonopeudet 1,0 ja 1,75 sekuntia ohjausliikkeen lopetuskohdan jälkeen määritetään interpoloimalla. |
| --- | --- |

5.11.8

Toinen kiertonopeuden huippuarvo määritellään ensimmäisenä paikallisena kiertonopeuden huippuarvona, joka saavutetaan sen jälkeen, kun ohjauspyörää aletaan kääntää vastakkaiseen suuntaan. Kiertonopeudet 1,0 ja 1,75 sekuntia ohjausliikkeen lopetuskohdan jälkeen määritetään interpoloimalla.

| 5.11.9 | Sivuttaisnopeus määritetään integroimalla korjattu, suodatettu ja nollaan keskitetty sivuttaiskiihtyvyystieto. Sivuttaisnopeus ohjausliikkeen alkamishetkellä (BOS) asetetaan nollaksi. Sivuttaissiirtymä määritetään integroimalla nollaan keskitetty sivuttaisnopeus. Sivuttaissiirtymä ohjausliikkeen alkamishetkellä asetetaan nollaksi. Sivuttaissiirtymämittaus suoritetaan 1,07 sekuntia ohjausliikkeen alkamishetken jälkeen ja määritetään interpoloimalla. |
| --- | --- |

5.11.9

Sivuttaisnopeus määritetään integroimalla korjattu, suodatettu ja nollaan keskitetty sivuttaiskiihtyvyystieto. Sivuttaisnopeus ohjausliikkeen alkamishetkellä (BOS) asetetaan nollaksi. Sivuttaissiirtymä määritetään integroimalla nollaan keskitetty sivuttaisnopeus. Sivuttaissiirtymä ohjausliikkeen alkamishetkellä asetetaan nollaksi. Sivuttaissiirtymämittaus suoritetaan 1,07 sekuntia ohjausliikkeen alkamishetken jälkeen ja määritetään interpoloimalla.

OSA B.   HÄTÄJARRUTEHOSTIMIIN SOVELLETTAVAT ERITYISVAATIMUKSET (JOS ASENNETTU)

1.   YLEISTÄ

Seuraavat vaatimukset koskevat ajoneuvoja, joihin on asennettu hätäjarrutehostin, joka on tämän säännön kohdassa 2.34 määritellyn kaltainen ja ilmoitettu tämän säännön liitteessä 1 tarkoitetun ilmoituksen kohdassa 22.

Tämän liitteen vaatimusten lisäksi hätäjarrutehostinta koskevat kaikki asiaankuuluvat vaatimukset muualla tässä säännössä.

Tämän liitteen vaatimusten lisäksi hätäjarrutehostimella varustettujen ajoneuvojen on oltava varustettu ABS-järjestelmällä liitteen 6 mukaisesti.

1.1   Luokan A hätäjarrutehostinjärjestelmien yleiset tehovaatimukset

Kun hätätilanne on havaittu suhteellisen suuren poljinvoiman perusteella, ABS-järjestelmän täyteen toimintaan vaadittavan lisäpoljinvoiman on oltava pienempi kuin ilman hätäjarrutehostinta vaadittava poljinvoima.

Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, mikäli tämän liitteen tämän osan kohtien 3.1–3.3 vaatimukset täyttyvät.

1.2   Luokan B hätäjarrutehostinjärjestelmien yleiset tehovaatimukset

Kun hätätilanne on havaittu vähintään jarrupolkimen hyvin nopean painalluksen perusteella, hätäjarrutehostinjärjestelmän on lisättävä jarrupainetta ja tuotettava suurin mahdollinen jarrutusteho tai saatava aikaan ABS-järjestelmän täysi toiminta.

Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, mikäli tämän osan kohtien 4.1–4.3 vaatimukset täyttyvät.

2.   YLEISET TESTAUSVAATIMUKSET

2.1   Muuttujat

Tämän liitteen osassa B kuvattuja testejä suoritettaessa mitataan seuraavat muuttujat:

| 2.1.1 | jarrupoljinvoima, Fp |
| --- | --- |

2.1.1

jarrupoljinvoima, Fp

| 2.1.2 | ajoneuvon nopeus, vx |
| --- | --- |

2.1.2

ajoneuvon nopeus, vx

| 2.1.3 | ajoneuvon hidastuvuus, ax |
| --- | --- |

2.1.3

ajoneuvon hidastuvuus, ax

| 2.1.4 | jarrujen lämpötila, Td |
| --- | --- |

2.1.4

jarrujen lämpötila, Td

| 2.1.5 | jarrupaine, P, soveltuvissa tapauksissa |
| --- | --- |

2.1.5

jarrupaine, P, soveltuvissa tapauksissa

| 2.1.6 | jarrupolkimen nopeus, vp, mitattuna poljinlaatan keskeltä tai sellaisesta poljinmekanismin kohdasta, jossa siirtymä on verrannollinen siirtymään poljinlaatan keskeltä mitattuna, jolloin mittaus on helppo kalibroida. |
| --- | --- |

2.1.6

jarrupolkimen nopeus, vp, mitattuna poljinlaatan keskeltä tai sellaisesta poljinmekanismin kohdasta, jossa siirtymä on verrannollinen siirtymään poljinlaatan keskeltä mitattuna, jolloin mittaus on helppo kalibroida.

2.2   Mittauslaite

| 2.2.1 | Tämän osan kohdassa 2.1 luetellut muuttujat mitataan käyttäen asianmukaisia antureita. Niiden tarkkuus, toiminta-alueet, suodatintekniikat, tiedonkäsittely ja muut vaatimukset kuvaillaan ISO-standardissa 15037–1: 2006. |
| --- | --- |

2.2.1

Tämän osan kohdassa 2.1 luetellut muuttujat mitataan käyttäen asianmukaisia antureita. Niiden tarkkuus, toiminta-alueet, suodatintekniikat, tiedonkäsittely ja muut vaatimukset kuvaillaan ISO-standardissa 15037–1: 2006.

| 2.2.2 | Poljinvoiman ja jarrulevyjen lämpötilojen mittaustarkkuuksien on oltava seuraavat:







  Muuttuva arvo | Antureiden tyypillinen toiminta-alue | Suositeltavat mittausvirheiden enimmäisarvot |
| --- | --- | --- | --- |
| Poljinvoima | 0–2 000 N | ± 10 N |
| Jarrujen lämpötila | 0–1 000 °C | ± 5 °C |
| Jarrupaine (4) | 0–20 MPa (4) | ± 100 kPa (4) |

2.2.2

Poljinvoiman ja jarrulevyjen lämpötilojen mittaustarkkuuksien on oltava seuraavat:

Muuttuva arvo

Antureiden tyypillinen toiminta-alue

Suositeltavat mittausvirheiden enimmäisarvot

Poljinvoima

0–2 000 N

± 10 N

Jarrujen lämpötila

0–1 000 °C

± 5 °C

Jarrupaine (4)

0–20 MPa (4)

± 100 kPa (4)

| 2.2.3 | Hätäjarrutehostimen testausmenetelmien analoginen ja digitaalinen tiedonkäsittely kuvaillaan tämän liitteen lisäyksessä 5. Tiedonkeruuseen vaaditaan vähintään 500 Hz:n näytteenottotaajuus. |
| --- | --- |

2.2.3

Hätäjarrutehostimen testausmenetelmien analoginen ja digitaalinen tiedonkäsittely kuvaillaan tämän liitteen lisäyksessä 5. Tiedonkeruuseen vaaditaan vähintään 500 Hz:n näytteenottotaajuus.

| 2.2.4 | Myös muita mittausmenetelmiä kuin kohdassa 2.2.3 tarkoitetut voidaan sallia, mikäli ne tuottavat vähintään vastaavan tarkkuuden. |
| --- | --- |

2.2.4

Myös muita mittausmenetelmiä kuin kohdassa 2.2.3 tarkoitetut voidaan sallia, mikäli ne tuottavat vähintään vastaavan tarkkuuden.

2.3   Testausolosuhteet

| 2.3.1 | Testattavan ajoneuvon kuormitustila: Ajoneuvon on oltava kuormittamaton. Etuistuimella saa olla kuljettajan lisäksi toinen henkilö, joka huolehtii testitulosten kirjaamisesta. |
| --- | --- |

2.3.1

Testattavan ajoneuvon kuormitustila: Ajoneuvon on oltava kuormittamaton. Etuistuimella saa olla kuljettajan lisäksi toinen henkilö, joka huolehtii testitulosten kirjaamisesta.

| 2.3.2 | Jarrutustestit on suoritettava kuivalla pinnalla, jossa on hyvä pito. |
| --- | --- |

2.3.2

Jarrutustestit on suoritettava kuivalla pinnalla, jossa on hyvä pito.

2.4   Testimenetelmä

| 2.4.1 | Tämän osan kohdissa 3 ja 4 kuvaillut testit suoritetaan testinopeudesta 100 ± 2 km/h. Ajoneuvoa on ajettava testinopeudella suorassa linjassa. |
| --- | --- |

2.4.1

Tämän osan kohdissa 3 ja 4 kuvaillut testit suoritetaan testinopeudesta 100 ± 2 km/h. Ajoneuvoa on ajettava testinopeudella suorassa linjassa.

| 2.4.2 | Jarrujen keskilämpötilan on oltava liitteen 3 kohdan 1.4.1.1 mukainen. |
| --- | --- |

2.4.2

Jarrujen keskilämpötilan on oltava liitteen 3 kohdan 1.4.1.1 mukainen.

| 2.4.3 | Testeissä käytettävä vertailuaika, t0, on hetki, jolloin poljinvoima saavuttaa arvon 20 N.

  Huomautus: Ajoneuvoissa, jotka on varustettu energianlähteellä avustetulla jarrujärjestelmällä, tarvittava poljinvoima riippuu energiavarastoon varatun energian määrästä. Tästä syystä on testin alussa varmistettava energian riittävyys. |
| --- | --- |

2.4.3

Testeissä käytettävä vertailuaika, t0, on hetki, jolloin poljinvoima saavuttaa arvon 20 N.

Huomautus: Ajoneuvoissa, jotka on varustettu energianlähteellä avustetulla jarrujärjestelmällä, tarvittava poljinvoima riippuu energiavarastoon varatun energian määrästä. Tästä syystä on testin alussa varmistettava energian riittävyys.

3.   SEN ARVIOINTI, ONKO KYSEESSÄ LUOKAN A HÄTÄJARRUTEHOSTIN

Luokan A hätäjarrutehostimen on täytettävä kohtien 3.1 ja 3.2 testausvaatimukset.

3.1   Testi 1: Vertailutesti arvojen FABS ja aABS määrittämiseksi

| 3.1.1 | Vertailuarvot FABS ja aABS määritetään tämän liitteen lisäyksessä 4 kuvaillun menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.1

Vertailuarvot FABS ja aABS määritetään tämän liitteen lisäyksessä 4 kuvaillun menetelmän mukaisesti.

3.2   Testi 2: Hätäjarrutehostimen aktivoituminen

| 3.2.1 | Kun hätäjarrutustilanne on havaittu, on seuraavien suhdelukujen suurennuttava huomattavasti poljinvoiman tunnistavissa järjestelmissä:






  a) | jarruputken paineen suhde jarrupoljinvoimaan, kohdan 3.2.5 salliessa, tai |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Kun hätäjarrutustilanne on havaittu, on seuraavien suhdelukujen suurennuttava huomattavasti poljinvoiman tunnistavissa järjestelmissä:

a)

jarruputken paineen suhde jarrupoljinvoimaan, kohdan 3.2.5 salliessa, tai

| b) | ajoneuvon hidastuvuuden suhde jarrupoljinvoimaan. |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon hidastuvuuden suhde jarrupoljinvoimaan.

| 3.2.2 | Hätäjarrutehostin voidaan määritellä luokan A tehostimeksi, jos voidaan määrittää sellainen jarrutuksen ominaiskäyrä, joka osittaa, että vaadittu jarrupoljinvoima (FABS – FT) on 40–80 prosenttia pienempi kuin jarrupoljinvoima (FABS ekstrapoloitu – FT). |
| --- | --- |

3.2.2

Hätäjarrutehostin voidaan määritellä luokan A tehostimeksi, jos voidaan määrittää sellainen jarrutuksen ominaiskäyrä, joka osittaa, että vaadittu jarrupoljinvoima (FABS – FT) on 40–80 prosenttia pienempi kuin jarrupoljinvoima (FABS ekstrapoloitu – FT).

| 3.2.3 | FT ja aT ovat kynnysvoima ja kynnyshidastuvuus kuvan 1a mukaisesti. Arvot FT ja aT on ilmoitettava tutkimuslaitokselle tyyppihyväksyntähakemuksen jättämisen yhteydessä. Arvon aT on oltava 3,5–5,0 m/s2.

  Kuva 1 a:


  Poljinvoiman ominaiskäyrä suurimman hidastuvuuden saavuttamiseksi luokan A hätäjarrutehostimella |
| --- | --- |

3.2.3

FT ja aT ovat kynnysvoima ja kynnyshidastuvuus kuvan 1a mukaisesti. Arvot FT ja aT on ilmoitettava tutkimuslaitokselle tyyppihyväksyntähakemuksen jättämisen yhteydessä. Arvon aT on oltava 3,5–5,0 m/s2.

Kuva 1 a:

Poljinvoiman ominaiskäyrä suurimman hidastuvuuden saavuttamiseksi luokan A hätäjarrutehostimella

Image

| 3.2.4 | Vedetään suora viiva origosta pisteen FT, aT kautta (kuvan 1a mukaisesti). Jarrupoljinvoiman F arvo tämän viivan ja kaavan a = aABS määrittelemän vaakasuoran viivan leikkauspisteessä määritellään arvoksi FABS, ekstrapoloitu: |
| --- | --- |

3.2.4

Vedetään suora viiva origosta pisteen FT, aT kautta (kuvan 1a mukaisesti). Jarrupoljinvoiman F arvo tämän viivan ja kaavan a = aABS määrittelemän vaakasuoran viivan leikkauspisteessä määritellään arvoksi FABS, ekstrapoloitu:

Formula

| 3.2.5 | Valmistajan valinnan mukaan N1-luokan ajoneuvoilla tai niistä johdetuilla M1-luokan ajoneuvoilla, joiden kokonaismassa > 2 500 kg, poljinvoiman arvot FT, FABS,min, FABS,max ja FABS,ekstrapoloitu voidaan johtaa ajoneuvon hidastuvuuden sijaan jarruputken painevasteen ominaiskäyrästä. Nämä mittaukset suoritetaan poljinvoiman kasvaessa. |
| --- | --- |

3.2.5

Valmistajan valinnan mukaan N1-luokan ajoneuvoilla tai niistä johdetuilla M1-luokan ajoneuvoilla, joiden kokonaismassa > 2 500 kg, poljinvoiman arvot FT, FABS,min, FABS,max ja FABS,ekstrapoloitu voidaan johtaa ajoneuvon hidastuvuuden sijaan jarruputken painevasteen ominaiskäyrästä. Nämä mittaukset suoritetaan poljinvoiman kasvaessa.

| 3.2.5.1 | Paine, jossa ABS-järjestelmä käynnistyy täyteen toimintaan, määritetään suorittamalla viisi testiä nopeudesta 100 ± 2 km/h painamalla jarrupoljinta siihen tasoon asti, jossa ABS-järjestelmän toiminta käynnistyy. Etupyörän painetiedoista tulokseksi saadut viisi painetta kirjataan ja niistä lasketaan keskiarvo PABS. |
| --- | --- |

3.2.5.1

Paine, jossa ABS-järjestelmä käynnistyy täyteen toimintaan, määritetään suorittamalla viisi testiä nopeudesta 100 ± 2 km/h painamalla jarrupoljinta siihen tasoon asti, jossa ABS-järjestelmän toiminta käynnistyy. Etupyörän painetiedoista tulokseksi saadut viisi painetta kirjataan ja niistä lasketaan keskiarvo PABS.

| 3.2.5.2 | Valmistaja ilmoittaa kynnyspaineen PT, ja se vastaa hidastuvuutta alueella 2,5–4,5 m/s2. |
| --- | --- |

3.2.5.2

Valmistaja ilmoittaa kynnyspaineen PT, ja se vastaa hidastuvuutta alueella 2,5–4,5 m/s2.

| 3.2.5.3 | Kuva 1b laaditaan kohdassa 3.2.4 kuvaillulla tavalla käyttäen kuitenkin putken painemittauksia tämän osan kohdassa 3.2.5 esitettyjen parametrien määrittämiseen seuraavasti: |
| --- | --- |

3.2.5.3

Kuva 1b laaditaan kohdassa 3.2.4 kuvaillulla tavalla käyttäen kuitenkin putken painemittauksia tämän osan kohdassa 3.2.5 esitettyjen parametrien määrittämiseen seuraavasti:

Formula

Kuva 1 b

Poljinvoiman ominaisäyrä suurimman hidastuvuuden saavuttamiseksi luokan A hätäjarrutehostimella

Image

3.3   Tietojen arviointi

Ajoneuvon hätäjarrutehostin on luokkaa A, jos

FABS,min ≤ FABS ≤ FABS,max

jossa:

FABS,max – FT ≤ (FABS,ekstrapoloitu – FT)·0,6

ja

FABS,min – FT ≥ (FABS,ekstrapoloitu – FT)·0,2

4.   SEN ARVIOINTI, ONKO KYSEESSÄ LUOKAN B HÄTÄJARRUTEHOSTIN

Luokan B hätäjarrutehostimen on täytettävä tämän osion kohtien 4.1 ja 4.2 testausvaatimukset.

4.1   Testi 1: Vertailutesti arvojen FABS ja aABS määrittämiseksi

| 4.1.1 | Vertailuarvot FABS ja aABS määritetään tämän liitteen lisäyksessä 4 kuvaillun menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1.1

Vertailuarvot FABS ja aABS määritetään tämän liitteen lisäyksessä 4 kuvaillun menetelmän mukaisesti.

4.2   Testi 2: Hätäjarrutehostimen aktivoituminen

Ajoneuvoa ajetaan suorassa linjassa tämän osan kohdassa 2.4 määritetyllä testinopeudella. Kuljettaja painaa jarrupoljinta nopeasti kuvan 2 mukaisesti simuloiden hätäjarrutusta siten, että hätäjarrutehostin aktivoituu ja ABS-järjestelmä on täydessä toiminnassa.

Hätäjarrutehostimen aktivoimiseksi jarrupoljinta painetaan auton valmistajan ilmoittamalla tavalla. Valmistajan on ilmoitettava tutkimuslaitokselle tarvittava jarrupolkimen painallus tyyppihyväksyntähakemuksen jättämisen yhteydessä. Tutkimuslaitokselle on hyväksyttävästi osoitettava, että hätäjarrutehostin aktivoituu valmistajan ilmoittamissa olosuhteissa liitteen 1 kohdan 22.1.2 tai 22.1.3 mukaisesti.

Ajankohdan t = t0 + 0,8 s jälkeen ja kunnes ajoneuvo on hidastunut nopeuteen 15 km/h jarrupoljinvoimaa pidetään arvojen FABS, upper ja FABS, lower välillä, missä FABS, upper on 0,7 FABS ja FABS, lower on 0,5 FABS.

Vaatimusten katsotaan myös täyttyvän, jos ajankohdan t = t0 + 0,8 s jälkeen poljinvoima putoaa arvon FABS, lower alle, edellyttäen, että kohdan 4.3 vaatimus täyttyy.

4.3   Tietojen arviointi

Ajoneuvon hätäjarrutehostin on todistetusti luokkaa B, jos keskihidastuvuus (aBAS) pysyy vähintään arvossa 0,85 • aABS ajankohdasta t = t0 + 0,8 s ajankohtaan, jossa ajoneuvon nopeus on laskenut arvoon 15 km/h.

Kuva 2

Esimerkki luokan B hätäjarrutehostinjärjestelmän testistä 2

Image

---

(1)  Akseliryhmää pidetään yhtenä akselina ja kaksoispyöriä pidetään yhtenä pyöränä.

(2)  Tämän liitteen tekstissä oletetaan, että ajoneuvoa ohjataan ohjauspyörällä. Myös muunlaisia ohjausmenetelmiä käyttävät ajoneuvot voidaan hyväksyä tämän liitteen perusteella, mikäli valmistaja kykenee osoittamaan tutkimuslaitokselle, että tämän liitteen tehovaatimukset voidaan täyttää käyttäen tämän osan kohdassa 5 määrättyjä ohjaussyötteitä vastaavia ohjaussyötteitä.

(3)  ”Nimellisarvona” pidetään teoreettista tavoitearvoa.

(4)  Kohdan 3.2.5 mukaisesti.

Lisäys 1

Dynaamisen ajovakauden simuloinnin käyttö

Elektronisen ajonvakautusjärjestelmän tehokkuus voidaan määrittää tietokonesimuloinnin avulla.

1.   SIMULOINNIN KÄYTTÖ

| 1.1 | Ajoneuvon valmistaja voi osoittaa ajoneuvon ajonvakautustoiminnon tehokkuuden tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai tutkimuslaitokselle simuloimalla liitteen 9 osan A kohdassa 5.9 tarkoitetut dynaamiset ajoliikkeet. |
| --- | --- |

1.1

Ajoneuvon valmistaja voi osoittaa ajoneuvon ajonvakautustoiminnon tehokkuuden tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai tutkimuslaitokselle simuloimalla liitteen 9 osan A kohdassa 5.9 tarkoitetut dynaamiset ajoliikkeet.

| 1.2 | Simuloinnissa ajoneuvon ajonvakautusjärjestelmän teho osoitetaan seuraavien tekijöiden avulla:






  a) | kiertonopeus, yksi sekunti ”sinikäyrä pysäytyksellä” -ohjaussyötteen valmistumisen jälkeen (aika T0 + 1); |
| --- | --- | --- |

1.2

Simuloinnissa ajoneuvon ajonvakautusjärjestelmän teho osoitetaan seuraavien tekijöiden avulla:

a)

kiertonopeus, yksi sekunti ”sinikäyrä pysäytyksellä” -ohjaussyötteen valmistumisen jälkeen (aika T0 + 1);

| b) | kiertonopeus, 1,75 sekuntia ”sinikäyrä pysäytyksellä” -ohjaussyötteen valmistumisen jälkeen; |
| --- | --- |

b)

kiertonopeus, 1,75 sekuntia ”sinikäyrä pysäytyksellä” -ohjaussyötteen valmistumisen jälkeen;

| c) | ajoneuvon painopisteen sivuttaissiirtymä suhteessa sen alkuperäiseen suoraan kulkulinjaan. |
| --- | --- |

c)

ajoneuvon painopisteen sivuttaissiirtymä suhteessa sen alkuperäiseen suoraan kulkulinjaan.

| 1.3 | Simulointi suoritetaan validoidulla mallinnus- ja simulaatiotyökalulla käyttäen liitteen 9 osan A kohdan 5.9 mukaisia dynaamisia ajoliikkeitä liitteen 9 kohdan 4 mukaisissa testiolosuhteissa.
  Simulointityökalun validointimenetelmä esitetään tämän liitteen lisäyksessä 2. |
| --- | --- |

1.3

Simulointi suoritetaan validoidulla mallinnus- ja simulaatiotyökalulla käyttäen liitteen 9 osan A kohdan 5.9 mukaisia dynaamisia ajoliikkeitä liitteen 9 kohdan 4 mukaisissa testiolosuhteissa.

Simulointityökalun validointimenetelmä esitetään tämän liitteen lisäyksessä 2.

Lisäys 2

Dynaamisen ajovakauden simulointityökalu ja sen validointi

1.   SIMULOINTITYÖKALUN OMINAISUUDET

| 1.1 | Simulointimenetelmässä on otettava huomioon ajoneuvon suunta- ja kallistusliikkeisiin vaikuttavat päätekijät. Tyypillinen malli voi sisältää seuraavat ajoneuvon parametrit eksplisiittisessä tai implisiittisessä muodossa:






  a) | akseli/pyörä |
| --- | --- | --- |

1.1

Simulointimenetelmässä on otettava huomioon ajoneuvon suunta- ja kallistusliikkeisiin vaikuttavat päätekijät. Tyypillinen malli voi sisältää seuraavat ajoneuvon parametrit eksplisiittisessä tai implisiittisessä muodossa:

a)

akseli/pyörä

| b) | jousitus |
| --- | --- |

b)

jousitus

| c) | rengas |
| --- | --- |

c)

rengas

| d) | alusta / ajoneuvon runko |
| --- | --- |

d)

alusta / ajoneuvon runko

| e) | voimalaite/ajolaite tapauksen mukaan |
| --- | --- |

e)

voimalaite/ajolaite tapauksen mukaan

| f) | jarrujärjestelmä |
| --- | --- |

f)

jarrujärjestelmä

| g) | hyötykuorma. |
| --- | --- |

g)

hyötykuorma.

| 1.2 | Ajoneuvon ajonvakautustoiminto lisätään simulointimalliin jommallakummalla seuraavista tavoista:






  a) | simulointityökalun alijärjestelmänä (ohjelmistomalli) tai |
| --- | --- | --- |

1.2

Ajoneuvon ajonvakautustoiminto lisätään simulointimalliin jommallakummalla seuraavista tavoista:

a)

simulointityökalun alijärjestelmänä (ohjelmistomalli) tai

| b) | elektronisena ohjauslaitteena, joka on osa laitteistoa (hardware-in-the-loop). |
| --- | --- |

b)

elektronisena ohjauslaitteena, joka on osa laitteistoa (hardware-in-the-loop).

2.   SIMULOINTITYÖKALUN VALIDOINTI

| 2.1 | Käytetyn mallinnus- ja simuloointityökalun validius tarkastetaan vertailemalla tuloksia käytännön ajoneuvotesteihin. Validointitesteissä käytetään liitteen 9 osan A kohdan 5.9 dynaamisia ajoliikkeitä.
  Testien aikana kirjataan tai lasketaan seuraavat liikemuuttujat soveltuvin osin standardien ISO 15037 Part 1:2005: General conditions for passenger cars tai Part 2:2002: General conditions for heavy vehicles and buses mukaisesti (ajoneuvoluokasta riippuen):






  a) | ohjauspyörän kulma (δΗ) |
| --- | --- | --- |

2.1

Käytetyn mallinnus- ja simuloointityökalun validius tarkastetaan vertailemalla tuloksia käytännön ajoneuvotesteihin. Validointitesteissä käytetään liitteen 9 osan A kohdan 5.9 dynaamisia ajoliikkeitä.

Testien aikana kirjataan tai lasketaan seuraavat liikemuuttujat soveltuvin osin standardien ISO 15037 Part 1:2005: General conditions for passenger cars tai Part 2:2002: General conditions for heavy vehicles and buses mukaisesti (ajoneuvoluokasta riippuen):

a)

ohjauspyörän kulma (δΗ)

| b) | pituussuuntainen nopeus (vX) |
| --- | --- |

b)

pituussuuntainen nopeus (vX)

| c) | sivuluisun kulma (β) tai sivuttaisnopeus (vY) (valinnainen) |
| --- | --- |

c)

sivuluisun kulma (β) tai sivuttaisnopeus (vY) (valinnainen)

| d) | pituussuuntainen kiihtyvyys (aX) (valinnainen) |
| --- | --- |

d)

pituussuuntainen kiihtyvyys (aX) (valinnainen)

| e) | sivuttaiskiihtyvyys (aY) |
| --- | --- |

e)

sivuttaiskiihtyvyys (aY)

| f) | kiertonopeus (dψ/dt) |
| --- | --- |

f)

kiertonopeus (dψ/dt)

| g) | sivuttaiskallistumisnopeus (dΦ/dt) |
| --- | --- |

g)

sivuttaiskallistumisnopeus (dΦ/dt)

| h) | pituuskallistumisnopeus (dθ/dt) |
| --- | --- |

h)

pituuskallistumisnopeus (dθ/dt)

| i) | sivuttaiskallistumiskulma (Φ) |
| --- | --- |

i)

sivuttaiskallistumiskulma (Φ)

| j) | pituuskallistumiskulma (θ). |
| --- | --- |

j)

pituuskallistumiskulma (θ).

| 2.2 | Tavoitteena on osoittaa, että ajoneuvon ajonvakautustoiminnon simuloitu käyttäytyminen on verrattavissa käytännön ajoneuvotestien tuloksiin. |
| --- | --- |

2.2

Tavoitteena on osoittaa, että ajoneuvon ajonvakautustoiminnon simuloitu käyttäytyminen on verrattavissa käytännön ajoneuvotestien tuloksiin.

| 2.3 | Simulaattorin katsotaan olevan validoitu, kun sen tulokset ovat verrattavissa käytännön testituloksiin, jotka on saatu ajoneuvotyypillä liitteen 9 osan A kohdan 5.9 mukaisilla dynaamisilla ajoliikkeillä. Vertailussa tarkastellaan ajoneuvon ajonvakautustoiminnon aktivoitumisen ja toimintajakson välistä suhdetta simuloinnissa ja käytännön ajoneuvotestissä. |
| --- | --- |

2.3

Simulaattorin katsotaan olevan validoitu, kun sen tulokset ovat verrattavissa käytännön testituloksiin, jotka on saatu ajoneuvotyypillä liitteen 9 osan A kohdan 5.9 mukaisilla dynaamisilla ajoliikkeillä. Vertailussa tarkastellaan ajoneuvon ajonvakautustoiminnon aktivoitumisen ja toimintajakson välistä suhdetta simuloinnissa ja käytännön ajoneuvotestissä.

| 2.4 | Fysikaalisia parametreja, jotka ovat erilaiset vertailuajoneuvon ja simuloidun ajoneuvon välillä, muokataan vastaavasti simuloinnissa. |
| --- | --- |

2.4

Fysikaalisia parametreja, jotka ovat erilaiset vertailuajoneuvon ja simuloidun ajoneuvon välillä, muokataan vastaavasti simuloinnissa.

| 2.5 | Simulaatiosta laaditaan simulaattoritestiraportti, jonka malli on määritelty tämän liitteen lisäyksessä 3, ja kopio siitä liitetään ajoneuvon hyväksyntäraporttiin. |
| --- | --- |

2.5

Simulaatiosta laaditaan simulaattoritestiraportti, jonka malli on määritelty tämän liitteen lisäyksessä 3, ja kopio siitä liitetään ajoneuvon hyväksyntäraporttiin.

Lisäys 3

Ajoneuvon ajonvakautustoiminnon simulointityökalun testausseloste

Image

Lisäys 4

Arvojen FABS ja aABS määrittäminen

| 1.1 | Jarrupoljinvoima FABS on pienin poljinvoima, jolla ajoneuvo voi saavuttaa maksimihidastuvuuden, joka osoittaa, että ABS-järjestelmä on täydessä toiminnassa. Arvo aABS on tietyn ajoneuvon hidastuvuus ABS-hidastuksen aikana kohdan 1.7 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1

Jarrupoljinvoima FABS on pienin poljinvoima, jolla ajoneuvo voi saavuttaa maksimihidastuvuuden, joka osoittaa, että ABS-järjestelmä on täydessä toiminnassa. Arvo aABS on tietyn ajoneuvon hidastuvuus ABS-hidastuksen aikana kohdan 1.7 mukaisesti.

| 1.2 | Jarrupoljinta painetaan hitaasti (aktivoimatta hätäjarrutehostinta, jos kyseessä on luokan B järjestelmä) niin, että hidastuvuus kasvaa tasaisesti, kunnes ABS-järjestelmä on täysin toiminnassa (kuva 3). |
| --- | --- |

1.2

Jarrupoljinta painetaan hitaasti (aktivoimatta hätäjarrutehostinta, jos kyseessä on luokan B järjestelmä) niin, että hidastuvuus kasvaa tasaisesti, kunnes ABS-järjestelmä on täysin toiminnassa (kuva 3).

| 1.3 | Täysi hidastuvuus on saavutettava 2,0 ± 0,5 sekunnin kuluessa. Ajan funktiona kirjatun hidastuvuuskäyrän tulee olla ± 0,5 sekunnin etäisyydellä hidastuvuuskäyrän vaihtelualueen keskilinjasta. Kuvan 3 esimerkissä origo on ajankohdassa t0 ja käyrä ylittää arvon aABS 2 sekunnin kohdalla. Kun täysi hidastuvuus on saavutettu, jarrupoljinta käytetään niin, että ABS-järjestelmän täysi toiminta jatkuu. ABS-järjestelmän käynnistyminen täyteen toimintaan määritellään hetkenä, jolloin poljinvoima FABS saavutetaan Mittaustulosten on oltava hidastuvuuden kasvun vaihteluvälin sisällä (katso kuva 3).

  Kuva 3


  Hidastuvuuskäytävä arvojen FABS ja aABS määrityksessä |
| --- | --- |

1.3

Täysi hidastuvuus on saavutettava 2,0 ± 0,5 sekunnin kuluessa. Ajan funktiona kirjatun hidastuvuuskäyrän tulee olla ± 0,5 sekunnin etäisyydellä hidastuvuuskäyrän vaihtelualueen keskilinjasta. Kuvan 3 esimerkissä origo on ajankohdassa t0 ja käyrä ylittää arvon aABS 2 sekunnin kohdalla. Kun täysi hidastuvuus on saavutettu, jarrupoljinta käytetään niin, että ABS-järjestelmän täysi toiminta jatkuu. ABS-järjestelmän käynnistyminen täyteen toimintaan määritellään hetkenä, jolloin poljinvoima FABS saavutetaan Mittaustulosten on oltava hidastuvuuden kasvun vaihteluvälin sisällä (katso kuva 3).

Kuva 3

Hidastuvuuskäytävä arvojen FABS ja aABS määrityksessä

Image

| 1.4 | Suoritetaan viisi testiä, jotka täyttävät kohdan 1.3 vaatimukset. Jokaisesta vaatimukset täyttävästä testistä piirretään ajoneuvon hidastuvuuskäyrä mitatun jarrupoljinvoiman funktiona. Ainoastaan yli 15 km/h:n nopeuksilla mitattu tieto sisällytetään seuraavissa kohdissa kuvailtuihin laskelmiin. |
| --- | --- |

1.4

Suoritetaan viisi testiä, jotka täyttävät kohdan 1.3 vaatimukset. Jokaisesta vaatimukset täyttävästä testistä piirretään ajoneuvon hidastuvuuskäyrä mitatun jarrupoljinvoiman funktiona. Ainoastaan yli 15 km/h:n nopeuksilla mitattu tieto sisällytetään seuraavissa kohdissa kuvailtuihin laskelmiin.

| 1.5 | Arvojen aABS ja FABS määrittämiseksi ajoneuvon hidastuvuuden ja poljinvoiman data ajetaan 2 hertsin alipäästösuodattimen läpi. |
| --- | --- |

1.5

Arvojen aABS ja FABS määrittämiseksi ajoneuvon hidastuvuuden ja poljinvoiman data ajetaan 2 hertsin alipäästösuodattimen läpi.

| 1.6 | Viidestä yksittäisestä jarrupoljinvoiman funktiona kuvatusta hidastuvuuskäyrästä lasketaan keskiarvo laskemalla viiden käyrän keskihidastuvuus 1 N:n välein. Tuloksena saadaan jarrupoljinvoiman funktiona kuvattu keskihidastuvuuskäyrä, johon tässä lisäyksessä viitataan nimityksellä ”maF-käyrä”. |
| --- | --- |

1.6

Viidestä yksittäisestä jarrupoljinvoiman funktiona kuvatusta hidastuvuuskäyrästä lasketaan keskiarvo laskemalla viiden käyrän keskihidastuvuus 1 N:n välein. Tuloksena saadaan jarrupoljinvoiman funktiona kuvattu keskihidastuvuuskäyrä, johon tässä lisäyksessä viitataan nimityksellä ”maF-käyrä”.

| 1.7 | Ajoneuvon hidastuvuuden suurin arvo amax määritetään maF-käyrästä. |
| --- | --- |

1.7

Ajoneuvon hidastuvuuden suurin arvo amax määritetään maF-käyrästä.

| 1.8 | Lasketaan keskiarvo kaikista maF-käyrän arvoista, jotka ovat yli 90 prosenttia kyseisestä hidastuvuusarvosta amax. Tämä arvo a on hidastuvuus aABS, johon tässä liitteessä viitataan. |
| --- | --- |

1.8

Lasketaan keskiarvo kaikista maF-käyrän arvoista, jotka ovat yli 90 prosenttia kyseisestä hidastuvuusarvosta amax. Tämä arvo a on hidastuvuus aABS, johon tässä liitteessä viitataan.

| 1.9 | Pienin poljinvoima (FABS), joka riittää hidastuvuuden aABS saavuttamiseen, määritellään siksi muuttujan F arvoksi, joka vastaa arvoa a = aABS maF-käyrällä. |
| --- | --- |

1.9

Pienin poljinvoima (FABS), joka riittää hidastuvuuden aABS saavuttamiseen, määritellään siksi muuttujan F arvoksi, joka vastaa arvoa a = aABS maF-käyrällä.

Lisäys 5

Hätäjarrutehostimen tiedonkäsittely

(liitteen 9 osan B kohta 2.2.3)

1.   ANALOGINEN TIETOJENKÄSITTELY

Koko yhdistetyn anturi-tallennusjärjestelmän kaistanleveyden on oltava vähintään 30 Hz.

Signaalien vaadittavaa suodattamista varten käytetään vähintään neljännen kertaluokan alipäästösuodattimia. Päästökaistan leveyden (arvosta 0 Hz taajuuteen fo/–3 dB) on oltava vähintään 30 Hz. Amplitudivirheiden on oltava alle ± 0,5 prosenttia asianmukaisella taajuusalueella 0–30 Hz. Kaikki analogiset signaalit käsitellään suodattimilla, joilla on riittävän samankaltaiset vaiheominaisuudet, jotta varmistetaan, että suodattamisen aiheuttamat aikasiirtymät pysyvät aikamittaukselta vaadittavan tarkkuuden rajoissa.

Huomautus: Kun signaaleja, joilla on erilainen taajuussisältö, suodatetaan analogisesti, saattaa tapahtua vaihesiirtymiä. Siksi suositellaan käyttämään tämän lisäyksen kohdassa 2 kuvailtua tiedonkäsittelymenetelmää.

2.   DIGITAALINEN TIEDONKÄSITTELY

2.1   Yleiset huomiot

Analogisten signaalien valmisteluun sisältyy sopivan suotimen amplitudin vaimennuksen ja näytteenottotaajuuden määrittäminen näytteenottovirheiden, suotimen vaiheviiveiden sekä aikaviiveiden välttämiseksi. Näytteenotossa ja digitoinnissa huomioonotettavia asioita ovat mm. signaalien vahvistaminen ennen näytteenottoa, jotta digitointivirheet voidaan minimoida; bittien määrä näytettä kohti; näytteiden määrä käyttöjakson aikana; näytteenotto- ja pitovahvistimet; näytteiden etäisyydet toisistaan ajan suhteen. Lisäksi suoritettavaan vaiheettomaan digitaaliseen suodatukseen liittyviä seikkoja ovat kaistanleveyksien ja estokaistojen valinta, niiden vaimennus ja sallittu aaltoisuus sekä suotimen vaiheviiveen korjaus. Jokainen näistä tekijöistä on otettava huomioon, jotta saavutetaan ± 0,5 prosentin suhteellinen kokonaistiedonsaantitarkkuus.

2.2   Laskostumisvirheet

Korjauskelvottomien laskostumisvirheiden välttämiseksi analogiset signaalit on suodatettava asianmukaisesti ennen näytteenottoa ja digitoimista. Käytettyjen suodattimien järjestys ja niiden päästökaistat on valittava sekä asianmukaisten taajuusalueiden vaaditun tasaisuuden että näytteenottotaajuuden mukaan.

Suodattimen ominaisuuksien ja näytteenottotaajuuden on oltava sellaiset, että

| a) | asianomaisen taajuusalueen (0 Hz–fmax = 30 Hz) sisällä vaimennuksen on oltava pienempi kuin tiedonkeruujärjestelmän erottelukyky; ja |
| --- | --- |

a)

asianomaisen taajuusalueen (0 Hz–fmax = 30 Hz) sisällä vaimennuksen on oltava pienempi kuin tiedonkeruujärjestelmän erottelukyky; ja

| b) | kun näytteenottotaajuus lasketaan puoleen (eli Nyquist-taajuuteen), kaikkien signaali- ja hälytaajuuskomponenttien amplitudi pienenee järjestelmän erottelukyvyn alapuolelle. |
| --- | --- |

b)

kun näytteenottotaajuus lasketaan puoleen (eli Nyquist-taajuuteen), kaikkien signaali- ja hälytaajuuskomponenttien amplitudi pienenee järjestelmän erottelukyvyn alapuolelle.

Kun erottelukyky on 0,05 prosenttia, suotimen vaimennuksen on oltava alle 0,05 prosenttia taajuusalueella 0–30 Hz ja suurempi kuin 99,95 prosenttia kaikilla taajuuksilla, jotka ovat suurempia kuin puolet näytteenottotaajuudesta.

Huomautus: Butterworth-suodattimella vaimennus saadaan seuraavasti:

| | ja | |
| --- | --- | --- |

Formula

ja

Formula

jossa:

| | n on suodattimen kertaluku; |
| --- | --- |

n on suodattimen kertaluku;

| | fmax on käytettävä taajuusalue (30 Hz); |
| --- | --- |

fmax on käytettävä taajuusalue (30 Hz);

| | fo on suodattimen katkaisutaajuus; |
| --- | --- |

fo on suodattimen katkaisutaajuus;

| | fN on Nyquist-taajuus. |
| --- | --- |

fN on Nyquist-taajuus.

Neljännen kertaluokan suodattimella,

jotta A= 0,9995: fo = 2,37 · fmax

jotta A= 0,0005: fS = 2 · (6,69 · fo), jossa fS on näytteenottotaajuus = 2 · fN.

2.3   Suodattimen vaihesiirtymät ja aikaviiveet vastalaskostumissuodatusta varten

Liiallista analogista suodattamista on vältettävä, ja kaikilla suodattimilla on oltava riittävän samanlaiset vaiheominaisuudet, jotta varmistetaan aikaviiveiden erojen pysyminen ajan mittaamiselta vaadittavan tarkkuuden rajoissa. Vaihesiirtymät ovat erityisen merkittäviä, kun mitattavia muuttujia kerrotaan keskenään uusien muuttujien saamiseksi, sillä vaikka amplitudit kertoutuvat, vaihesiirtymät ja niihin liittyvät aikaviiveet summautuvat. Vaihesiirtymiä ja aikaviiveitä voidaan vähentää kasvattamalla arvoa fo. Aina kun näytteenottoa edeltävien suodattimien kaavat ovat tiedossa, on käytännöllistä poistaa niiden vaihesiirtymät ja aikaviiveet taajuustasossa suoritettavilla yksinkertaisilla algoritmeilla.

Huomautus: Taajuusalueella, jolla suodattimen amplitudit pysyvät tasaisina, likimääräinen arvo Butterworth-suodattimen vaihesiirtymälle Φ voidaan approksimoida seuraavasti:

| Φ | = | 81 · (f/f0) astetta toiselle kertaluokalle |
| --- | --- | --- |
| Φ | = | 150 · (f/f0) astetta neljännelle kertaluokalle |
| Φ | = | 294 · (f/f0) astetta kahdeksannelle kertaluokalle. |

Φ

=

81 · (f/f0) astetta toiselle kertaluokalle

Φ

=

150 · (f/f0) astetta neljännelle kertaluokalle

Φ

=

294 · (f/f0) astetta kahdeksannelle kertaluokalle.

Aikaviive kaikille suodattimen kertaluokille on: t = (Φ/360) · (1/f0)

2.4   Näytteenotto ja digitointi

Taajuudella 30 Hz signaalin amplitudi muuttuu jopa 18 prosenttia joka millisekunti. Vaihtuvien analogisyötteiden aiheuttamien dynaamisten virheiden vähentämiseksi 0,1 prosenttiin on näytteenottoon tai digitointiin kuluvan ajan oltava lyhyempi kuin 32 μs. Kaikki vertailtavat näyteparit tai -sarjat on otettava samanaikaisesti tai riittävän lyhyen aikavälin aikana.

2.5   Järjestelmävaatimukset

Tietojärjestelmän erottelukyvyn on oltava 12 bittiä (± 0,05 prosenttia) tai enemmän, ja tarkkuuden on oltava ± 0,1 prosenttia (2 lbs). Vastalaskostumissuodattimen on oltava kertaluokaltaan 4 tai suurempi, ja asiaankuuluvan tietojen arvoalueen fmax on oltava 0–30 Hz.

Neljännen kertaluokan suodattimilla päästökaistan taajuuden fo (arvosta 0 Hz taajuuteen fo) on oltava suurempi kuin 2,37 · fmax, jos vaihevirheitä korjataan jälkikäteen digitaalisella tiedonkäsittelyllä, ja suurempi kuin 5 · fmax muissa tapauksissa. Neljännen kertaluokan suodattimilla näytteenottotaajuuden fs on oltava suurempi kuin 13,4 · fo.

---