# Úřední věstník C 93/2023

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 93 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6613. března 2023 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 93

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6613. března 2023

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | DOPORUČENÍ |
| | Evropská centrální banka |
| 2023/C 93/01 | Doporučení Evropské centrální banky ze dne 7. března 2023 Radě Evropské unie o externím auditorovi Hrvatska narodna banka (ECB/2023/4) | 1 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská centrální banka

2023/C 93/01

Doporučení Evropské centrální banky ze dne 7. března 2023 Radě Evropské unie o externím auditorovi Hrvatska narodna banka (ECB/2023/4)

1

---

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2023/C 93/02 | Oznámení Komise – Roční pracovní program Unie pro oblast evropské normalizace na rok 2023 | 2 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2023/C 93/02

Oznámení Komise – Roční pracovní program Unie pro oblast evropské normalizace na rok 2023

2

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2023/C 93/03 | Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení – Věc M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings / Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering (
  1
  ) | 32 |
| 2023/C 93/04 | Shrnutí rozhodnutí Komise ze dne 13. ledna 2022, kterým se spojení prohlašuje za neslučitelné s vnitřním trhem a s fungováním Dohody o EHP (Věc M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings / Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering)
  (oznámeno pod číslem C(2022) 63)

   (
  1
  ) | 35 |
| 2023/C 93/05 | Stanovisko poradního výboru pro spojování podniků přijaté na jeho zasedání dne 10. ledna 2022 ohledně rozhodnutí ve věci M.9343 HHIH/DSME Zasedání prostřednictvím audiokonference – Skype for Business – Zpravodaj: Švédsko (
  1
  ) | 39 |
| 2023/C 93/06 | Směnné kurzy vůči euru – 10. března 2023 | 40 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2023/C 93/03

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení – Věc M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings / Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering (
  1
  )

1

32

2023/C 93/04

Shrnutí rozhodnutí Komise ze dne 13. ledna 2022, kterým se spojení prohlašuje za neslučitelné s vnitřním trhem a s fungováním Dohody o EHP (Věc M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings / Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering)
  (oznámeno pod číslem C(2022) 63)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2022) 63)

1

35

2023/C 93/05

Stanovisko poradního výboru pro spojování podniků přijaté na jeho zasedání dne 10. ledna 2022 ohledně rozhodnutí ve věci M.9343 HHIH/DSME Zasedání prostřednictvím audiokonference – Skype for Business – Zpravodaj: Švédsko (
  1
  )

1

39

2023/C 93/06

Směnné kurzy vůči euru – 10. března 2023

40

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2023/C 93/07 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.11031 – HITACHI CONSTRUCTION MACHINERY / KIESEL / EAC) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 41 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2023/C 93/07

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.11031 – HITACHI CONSTRUCTION MACHINERY / KIESEL / EAC) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

41

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská centrální banka

| 13.3.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 93/1

---

DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 7. března 2023

Radě Evropské unie o externím auditorovi Hrvatska narodna banka

(ECB/2023/4)

(2023/C 93/01)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie. |
| --- | --- |

(1)

Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

| (2) | Mandát stávajícího externího auditora Hrvatska narodna banka, KPMG Croatia d.o.o., skončí po provedení auditu za účetní rok 2024. Od 1. ledna 2023 se na Hrvatska narodna banka vztahuje článek 27.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky. Je proto nezbytné, aby Rada guvernérů ECB doporučila a Rada schválila stávajícího externího auditora pro účetní roky 2023 až 2024, |
| --- | --- |

(2)

Mandát stávajícího externího auditora Hrvatska narodna banka, KPMG Croatia d.o.o., skončí po provedení auditu za účetní rok 2024. Od 1. ledna 2023 se na Hrvatska narodna banka vztahuje článek 27.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky. Je proto nezbytné, aby Rada guvernérů ECB doporučila a Rada schválila stávajícího externího auditora pro účetní roky 2023 až 2024,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

Doporučuje se, aby společnost KPMG Croatia d.o.o. provedla externí audit Hrvatska narodna banka za účetní roky 2023 až 2024.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 7. března 2023.

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 13.3.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 93/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 93/2

---

OZNÁMENÍ KOMISE

Roční pracovní program Unie pro oblast evropské normalizace na rok 2023

(2023/C 93/02)

Podle článku 8 nařízení (EU) č. 1025/2012 o evropské normalizaci (1) musí Komise přijmout „roční pracovní program Unie pro oblast evropské normalizace“.

V tomto oznámení Komise jsou vymezeny evropské normy a produkty evropské normalizace, které má Komise v úmyslu požadovat pro rok 2023 spolu s konkrétními cíli a politikami pro tyto normy a produkty (viz příloha).

Toto opatření v oblasti evropské normalizace je začleněno do politik EU a přispívá k posílení vedoucí úlohy EU při stanovování globálních norem s cílem zajistit odolný, zelený a digitální jednotný trh. Podporuje provádění politických priorit mimo jiné v těchto oblastech:

| — | Zelená dohoda pro Evropu, |
| --- | --- |

—

Zelená dohoda pro Evropu,

| — | evropská digitální dekáda, |
| --- | --- |

—

evropská digitální dekáda,

| — | nová průmyslová strategie Komise a |
| --- | --- |

—

nová průmyslová strategie Komise a

| — | silnější Evropa ve světě. |
| --- | --- |

—

silnější Evropa ve světě.

Cílem norem podporujících tyto politiky je zajistit, aby výrobky a služby z EU byly konkurenceschopné v celosvětovém měřítku a zohledňovaly nejnovější vývoj v oblasti bezpečnosti, ochrany a zdraví, jakož i v sociální a environmentální oblasti a přispívaly k plnění cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje. Vzhledem k rostoucí asertivitě některých aktérů v mezinárodních normalizačních procesech a rostoucí politizaci norem se roční pracovní program EU pro oblast evropské normalizace na rok 2023 při stanovování norem i nadále řídí strategičtějším přístupem, čímž posiluje vedoucí postavení EU v oblasti celosvětové normalizace.

Příloha tohoto oznámení obsahuje opatření pro vypracování a revizi evropských norem nebo produktů evropské normalizace, které jsou potřebné a vhodné na podporu právních předpisů a politik Unie, a tím posilují vedoucí úlohu EU při stanovování globálních norem. V souladu se strategií pro normalizaci (2) ze dne 2. února 2022 Komise od uvedeného roku stanovuje ve svém ročním pracovním programu EU pro oblast evropské normalizace seznam priorit na podporu kritických politik, jež si zasluhují zvláštní pozornost evropského normalizačního systému. V letošním roce Komise jako politické priority vymezila normalizační opatření týkající se vodíku, solární elektřiny pro energetické systémy, digitálního pasu výrobku, kritických surovin, kybernetické bezpečnosti, kvantových technologií a uplatňování aktu o digitálních službách.

Na mezinárodní úrovni bude Komise v oblasti normalizace i nadále spolupracovat s mezinárodními partnery, přičemž dobrým příkladem jsou digitální partnerství s Japonskem, Jižní Koreou a Singapurem, Rada EU–USA pro obchod a technologie a skupina G7. Komise bude dále podporovat mezinárodní normalizační procesy v souladu se zásadami Světové obchodní organizace, mezi něž patří otevřenost, transparentnost, nestrannost a konsensus. Pro podporu vedoucí úlohy EU při stanovování globálních norem je stejně důležitá mezinárodní spolupráce v oblasti výzkumu a inovací, jak je uvedeno v Globálním přístupu k výzkumu a inovacím (3).

Komise bude při sjednávání všech dohod o volném obchodu podporovat normalizaci jakožto nezbytnou součást kapitoly týkající se technických překážek obchodu a osvědčených regulačních postupů. Kromě toho bude Komise pokračovat v dialogu s ostatními zeměmi, aby prozkoumala možné oblasti spolupráce při řešení globálních výzev.

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12).

(2)  COM(2022) 31.

(3)  COM(2021) 252.

---

PŘÍLOHA

Přehled

Roční pracovní program Unie pro oblast evropské normalizace na rok 2023 obsahuje 84 opatření rozdělených do čtyř hlavních kategorií:

| — | Zelená transformace |
| --- | --- |

—

Zelená transformace

| — | Digitální transformace |
| --- | --- |

—

Digitální transformace

| — | Odolnost evropského průmyslu |
| --- | --- |

—

Odolnost evropského průmyslu

| — | Vnitřní trh s výrobky a službami |
| --- | --- |

—

Vnitřní trh s výrobky a službami

Mezi strategické priority pro rok 2023 patří:

| 1. | Vodíková infrastruktura, podpora vodíku a jeho skladování (opatření 1, 2) |
| --- | --- |

1.

Vodíková infrastruktura, podpora vodíku a jeho skladování (opatření 1, 2)

| 2. | Začlenění solární elektřiny do energetického systému – fotovoltaika (opatření 3) |
| --- | --- |

2.

Začlenění solární elektřiny do energetického systému – fotovoltaika (opatření 3)

| 3. | Průzkum, těžba, rafinace, recyklace kritických surovin (opatření 4) |
| --- | --- |

3.

Průzkum, těžba, rafinace, recyklace kritických surovin (opatření 4)

| 4. | Požadavky na kybernetickou bezpečnost a přístupnost (opatření 5–6) |
| --- | --- |

4.

Požadavky na kybernetickou bezpečnost a přístupnost (opatření 5–6)

| 5. | Zavedení digitálního pasu výrobku (opatření 7) |
| --- | --- |

5.

Zavedení digitálního pasu výrobku (opatření 7)

| 6. | Technologie pro evropskou vysoce výkonnou výpočetní techniku a evropskou kvantovou komunikační infrastrukturu (opatření 8) |
| --- | --- |

6.

Technologie pro evropskou vysoce výkonnou výpočetní techniku a evropskou kvantovou komunikační infrastrukturu (opatření 8)

| 7. | Uplatňování aktu o digitálních službách technologickými prostředky (opatření 9) |
| --- | --- |

7.

Uplatňování aktu o digitálních službách technologickými prostředky (opatření 9)

| 8. | Spolehlivá výměna údajů (opatření 10–13) |
| --- | --- |

8.

Spolehlivá výměna údajů (opatření 10–13)

| 9. | Bezpečnost tepelných čerpadel (opatření 14) |
| --- | --- |

9.

Bezpečnost tepelných čerpadel (opatření 14)

Cílem opatření týkajících se zelené transformace je podporovat tyto oblasti:

Transformace energetiky a snížení spotřeby energie

| — | Přeshraniční obchod s biometanem a jeho spotřeba (opatření 15) |
| --- | --- |

—

Přeshraniční obchod s biometanem a jeho spotřeba (opatření 15)

| — | Požadavky na ekodesign a označování energetickými štítky s cílem snížit spotřebu energie (opatření 16–42) |
| --- | --- |

—

Požadavky na ekodesign a označování energetickými štítky s cílem snížit spotřebu energie (opatření 16–42)

| — | Zlepšení ekologičnosti budov a stavebních materiálů a jejich odolnosti vůči změně klimatu (opatření 43–46) |
| --- | --- |

—

Zlepšení ekologičnosti budov a stavebních materiálů a jejich odolnosti vůči změně klimatu (opatření 43–46)

| — | Usnadnění využívání elektrických dobíjecích stanic osobami se zdravotním postižením (opatření 47) |
| --- | --- |

—

Usnadnění využívání elektrických dobíjecích stanic osobami se zdravotním postižením (opatření 47)

| — | Společné bezdrátové nabíječky pro mobilní telefony (opatření 48) |
| --- | --- |

—

Společné bezdrátové nabíječky pro mobilní telefony (opatření 48)

Kvalita životního prostředí

| — | Vliv baterií na životní prostředí a omezení používání nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních (opatření 49–50) |
| --- | --- |

—

Vliv baterií na životní prostředí a omezení používání nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních (opatření 49–50)

| — | Oběhový návrh, výroba, opětovné použití a recyklace vozidel a jejich součástí (opatření 51) |
| --- | --- |

—

Oběhový návrh, výroba, opětovné použití a recyklace vozidel a jejich součástí (opatření 51)

| — | Kvalita vnějšího ovzduší (opatření 52–54) |
| --- | --- |

—

Kvalita vnějšího ovzduší (opatření 52–54)

| — | Snížení emisí metanu (opatření 55) |
| --- | --- |

—

Snížení emisí metanu (opatření 55)

| — | Kvalita vody, čištění odpadních vod a snížení množství mikroplastů uvolňovaných do životního prostředí (opatření 56–58) |
| --- | --- |

—

Kvalita vody, čištění odpadních vod a snížení množství mikroplastů uvolňovaných do životního prostředí (opatření 56–58)

Cílem opatření týkajících se digitální transformace je podporovat následující oblasti (1):

Zabezpečení, bezpečnost a přístupnost

| — | Bezpečnost a důvěryhodnost umělé inteligence (opatření 59) |
| --- | --- |

—

Bezpečnost a důvěryhodnost umělé inteligence (opatření 59)

| — | Ověřování věku online (opatření 60) |
| --- | --- |

—

Ověřování věku online (opatření 60)

Zavádění nových technologií IKT

| — | Interoperabilita internetu věcí s technologiemi edge computing a swarm computing (opatření 61) |
| --- | --- |

—

Interoperabilita internetu věcí s technologiemi edge computing a swarm computing (opatření 61)

| — | Zavedení elektronických účetních knih a evropské infrastruktury blockchainových služeb (opatření 62–63) |
| --- | --- |

—

Zavedení elektronických účetních knih a evropské infrastruktury blockchainových služeb (opatření 62–63)

| — | Interoperabilita datových prostorů používaných v inteligentních městech EU – digitální dvojčata (opatření 64) |
| --- | --- |

—

Interoperabilita datových prostorů používaných v inteligentních městech EU – digitální dvojčata (opatření 64)

Cílem opatření týkajících se odolnosti je podporovat následující oblasti:

Kritické materiály

| — | Nové multimateriály a funkce pro aditivní výrobu (opatření 65) |
| --- | --- |

—

Nové multimateriály a funkce pro aditivní výrobu (opatření 65)

| — | Kritické suroviny pro baterie (opatření 66) |
| --- | --- |

—

Kritické suroviny pro baterie (opatření 66)

| — | Dostupnost materiálů potřebných pro výrobu očkovacích látek (opatření 67) |
| --- | --- |

—

Dostupnost materiálů potřebných pro výrobu očkovacích látek (opatření 67)

Evropský družicový systém a kosmická infrastruktura

| — | Zřízení bezpečného družicového evropského komunikačního systému (opatření 68) |
| --- | --- |

—

Zřízení bezpečného družicového evropského komunikačního systému (opatření 68)

| — | Ochrana evropské kosmické infrastruktury a zvýšení využívání kosmických dat a služeb trhem (opatření 69) |
| --- | --- |

—

Ochrana evropské kosmické infrastruktury a zvýšení využívání kosmických dat a služeb trhem (opatření 69)

Opatření týkající se vnitřního trhu s výrobky a službami podporují následující oblasti:

Kvalita, bezpečnost a přístup pro malé a střední podniky

| — | Kvalita a bezpečnost zdravotnických prostředků (opatření 70) |
| --- | --- |

—

Kvalita a bezpečnost zdravotnických prostředků (opatření 70)

| — | Bezpečnost hraček (opatření 71) |
| --- | --- |

—

Bezpečnost hraček (opatření 71)

| — | Zlepšení bezpečnosti tlakových zařízení a usnadnění přístupu malých a středních podniků k nim (opatření 72) |
| --- | --- |

—

Zlepšení bezpečnosti tlakových zařízení a usnadnění přístupu malých a středních podniků k nim (opatření 72)

| — | Zlepšení přístupu malých a středních podniků na trh s jednoduchými tlakovými nádobami (opatření 73) |
| --- | --- |

—

Zlepšení přístupu malých a středních podniků na trh s jednoduchými tlakovými nádobami (opatření 73)

| — | Bezpečnost strojních zařízení (opatření 74) |
| --- | --- |

—

Bezpečnost strojních zařízení (opatření 74)

| — | Bezpečnost výtahů (opatření 75) |
| --- | --- |

—

Bezpečnost výtahů (opatření 75)

| — | Bezpečnost lanových drah (opatření 76) |
| --- | --- |

—

Bezpečnost lanových drah (opatření 76)

| — | Bezpečnost spotřebičů plynných paliv (opatření 77) |
| --- | --- |

—

Bezpečnost spotřebičů plynných paliv (opatření 77)

| — | Bezpečnost spotřebních výrobků (opatření 78) |
| --- | --- |

—

Bezpečnost spotřebních výrobků (opatření 78)

| — | Úprava bezpečnostních požadavků na rádiová zařízení po aktualizaci softwaru (opatření 79) |
| --- | --- |

—

Úprava bezpečnostních požadavků na rádiová zařízení po aktualizaci softwaru (opatření 79)

| — | Zařízení určená k použití v prostředí s nebezpečím výbuchu (opatření 80) |
| --- | --- |

—

Zařízení určená k použití v prostředí s nebezpečím výbuchu (opatření 80)

| — | Osobní ochranné prostředky (opatření 81) |
| --- | --- |

—

Osobní ochranné prostředky (opatření 81)

| — | Tvorba harmonizovaných norem zohledňujících inkluzivnost a genderové hledisko (opatření 82) |
| --- | --- |

—

Tvorba harmonizovaných norem zohledňujících inkluzivnost a genderové hledisko (opatření 82)

Interoperabilita a důvěryhodnost

| — | Přesné a sledovatelné měřicí systémy na ochranu veřejnosti před nesprávným měřením (opatření 83) |
| --- | --- |

—

Přesné a sledovatelné měřicí systémy na ochranu veřejnosti před nesprávným měřením (opatření 83)

| — | Interoperabilita železničního systému (opatření 84) |
| --- | --- |

—

Interoperabilita železničního systému (opatření 84)

| — | Datový slovník pro finanční služby (opatření 85) |
| --- | --- |

—

Datový slovník pro finanční služby (opatření 85)

Přeshraniční služby a obchod

| — | Zrušení dodatečných zkoušek pro prefabrikované betonové výrobky a konstrukční kovové výrobky (opatření 86–87) |
| --- | --- |

—

Zrušení dodatečných zkoušek pro prefabrikované betonové výrobky a konstrukční kovové výrobky (opatření 86–87)

| — | Trh se službami v oblasti zařízení pro kanceláře (opatření 88) |
| --- | --- |

—

Trh se službami v oblasti zařízení pro kanceláře (opatření 88)

Opatření pro vypracování a revizi evropských norem nebo produktů evropské normalizace na podporu strategických priorit

| Ref. č. | Název | Odkaz | Evropské normy či produkty evropské normalizace | Konkrétní cíle a politiky týkající se evropských norem či produktů evropské normalizace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vodíkové technologie a komponenty | COM(2021) 804 final – návrh nařízení o vnitřním trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem
  COM(2021) 557 final – návrh směrnice, kterou se mění směrnice (EU) 2018/2001, pokud jde o podporu energie z obnovitelných zdrojů | Vypracovat evropské normy pro kvalitu, technologie a bezpečnost v oblasti výroby a používání vodíku. | Zlepšení rozvoje a údržby vodíkové infrastruktury a technologických komponentů na jednotném trhu. |
| 2 | Přeprava a skladování vodíku | Nařízení (EU) 2022/869, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě
  COM(2021) 803 final – návrh směrnice o společných pravidlech pro vnitřní trh s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem | Revidovat stávající normy a vypracovat nové evropské normy pro kvalitu a bezpečnost vodíku – relevantní pro vtláčení do vodíkové soustavy a pro konečná užití, včetně paliv na bázi vodíku. | Umožnění a podpora rozšíření přepravních a skladovacích metod pro vodík, což usnadní nahrazení fosilních paliv a vstupních surovin v odvětvích, která lze obtížně dekarbonizovat. |
| 3 | Nízkonapěťové technologie založené na stejnosměrném proudu | COM(2022) 221 final – Strategie EU pro solární energii | Vypracovat evropské normy a produkty evropské normalizace na podporu začlenění solární elektřiny do energetického systému. | Přispívat k rychlému zavádění solární fotovoltaiky a solárních termálních technologií. |
| 4 | Kritické suroviny | PLAN/2022/1733 Evropský akt o kritických surovinách | Vypracování evropských norem a produktů evropské normalizace na podporu průzkumu, těžby, rafinace a recyklace kritických surovin. | Cílem tohoto opatření je posílit hodnotový řetězec EU v oblasti kritických surovin s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci a zvýšit odolnost EU. |
| 5 | Požadavky na kybernetickou bezpečnost produktů s digitálními prvky | COM(2022) 454 final – návrh nařízení o horizontálních požadavcích na kybernetickou bezpečnost produktů s digitálními prvky a o změně nařízení (EU) 2019/1020 (akt o kybernetické odolnosti) | Vypracovat evropské normy a produkty evropské normalizace odpovídající základním specifikacím kybernetické bezpečnosti stanoveným aktem o kybernetické odolnosti, zejména pokud jde o:






  i) | bezpečnostní specifikace týkající se vlastností produktů s digitálními prvky a specifikace pro řešení zranitelných míst; |

Ref. č.

Název

Odkaz

Evropské normy či produkty evropské normalizace

Konkrétní cíle a politiky týkající se evropských norem či produktů evropské normalizace

1

Vodíkové technologie a komponenty

COM(2021) 804 final – návrh nařízení o vnitřním trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem

COM(2021) 557 final – návrh směrnice, kterou se mění směrnice (EU) 2018/2001, pokud jde o podporu energie z obnovitelných zdrojů

Vypracovat evropské normy pro kvalitu, technologie a bezpečnost v oblasti výroby a používání vodíku.

Zlepšení rozvoje a údržby vodíkové infrastruktury a technologických komponentů na jednotném trhu.

2

Přeprava a skladování vodíku

Nařízení (EU) 2022/869, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě

COM(2021) 803 final – návrh směrnice o společných pravidlech pro vnitřní trh s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem

Revidovat stávající normy a vypracovat nové evropské normy pro kvalitu a bezpečnost vodíku – relevantní pro vtláčení do vodíkové soustavy a pro konečná užití, včetně paliv na bázi vodíku.

Umožnění a podpora rozšíření přepravních a skladovacích metod pro vodík, což usnadní nahrazení fosilních paliv a vstupních surovin v odvětvích, která lze obtížně dekarbonizovat.

3

Nízkonapěťové technologie založené na stejnosměrném proudu

COM(2022) 221 final – Strategie EU pro solární energii

Vypracovat evropské normy a produkty evropské normalizace na podporu začlenění solární elektřiny do energetického systému.

Přispívat k rychlému zavádění solární fotovoltaiky a solárních termálních technologií.

4

Kritické suroviny

PLAN/2022/1733 Evropský akt o kritických surovinách

Vypracování evropských norem a produktů evropské normalizace na podporu průzkumu, těžby, rafinace a recyklace kritických surovin.

Cílem tohoto opatření je posílit hodnotový řetězec EU v oblasti kritických surovin s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci a zvýšit odolnost EU.

5

Požadavky na kybernetickou bezpečnost produktů s digitálními prvky

COM(2022) 454 final – návrh nařízení o horizontálních požadavcích na kybernetickou bezpečnost produktů s digitálními prvky a o změně nařízení (EU) 2019/1020 (akt o kybernetické odolnosti)

Vypracovat evropské normy a produkty evropské normalizace odpovídající základním specifikacím kybernetické bezpečnosti stanoveným aktem o kybernetické odolnosti, zejména pokud jde o:

i)

bezpečnostní specifikace týkající se vlastností produktů s digitálními prvky a specifikace pro řešení zranitelných míst;

| ii) | metodiky týkající se úrovní záruky u výše uvedených produktů s digitálními prvky; |
| --- | --- |

ii)

metodiky týkající se úrovní záruky u výše uvedených produktů s digitálními prvky;

| iii) | metodiky pro vyhodnocení kybernetických rizik spojených s produkty s digitálními prvky. |
| --- | --- |

iii)

metodiky pro vyhodnocení kybernetických rizik spojených s produkty s digitálními prvky.

Hlavním cílem je vytvořit podmínky pro vývoj bezpečných produktů s digitálními prvky tím, že bude zajištěno, aby hardwarové a softwarové produkty byly uváděny na trh s méně zranitelnostmi a aby výrobci brali vážně bezpečnost v průběhu celého životního cyklu produktu.

6

Požadavky na přístupnost internetových stránek a mobilních aplikací

Směrnice (EU) 2019/882 o požadavcích na přístupnost u výrobků a služeb

Směrnice (EU) 2016/2102 o přístupnosti internetových stránek a mobilních aplikací subjektů veřejného sektoru

Revidovat normy EN 301 549 , EN 17210, EN 17161 a technické zprávy CEN/CLC/ETSI TR 101551 a CEN/CLC/ETSI TR 101552. Kromě toho vypracovat tři nové harmonizované normy na podporu M/587 – C(2022)6456. Je třeba zohlednit nejnovější vývoj v příslušných oblastech.

Zvýšení přístupnosti IKT, včetně internetových stránek a mobilních aplikací, služeb příjmu tísňových volání (112) a jiných než digitálních informačních a podpůrných služeb pro osoby se zdravotním postižením.

7

Digitální pas výrobku

COM(2022) 142 final – návrh nařízení o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign udržitelných výrobků

Vypracovat nebo revidovat normy pro zavedení digitálního pasu výrobku. Tyto soubory norem a protokolů se budou týkat těchto oblastí:

| — | datové nosiče a jedinečné identifikátory, |
| --- | --- |

—

datové nosiče a jedinečné identifikátory,

| — | správa přístupových práv, |
| --- | --- |

—

správa přístupových práv,

| — | interoperabilita (technická, sémantická, organizační), včetně protokolů a formátů pro výměnu údajů, |
| --- | --- |

—

interoperabilita (technická, sémantická, organizační), včetně protokolů a formátů pro výměnu údajů,

| — | ukládání údajů, |
| --- | --- |

—

ukládání údajů,

| — | zpracování údajů (vložení, změna, aktualizace), |
| --- | --- |

—

zpracování údajů (vložení, změna, aktualizace),

| — | ověření, spolehlivost a integrita údajů, |
| --- | --- |

—

ověření, spolehlivost a integrita údajů,

| — | bezpečnost údajů a soukromí. |
| --- | --- |

—

bezpečnost údajů a soukromí.

Cílem tohoto opatření je zpřístupněním informací o výrobku subjektům v celém hodnotovém řetězci pomoci spotřebitelům činit informovaná rozhodnutí, umožnit jiným subjektům, jako jsou opravny nebo subjekty provádějící recyklaci, přístup k příslušným informacím a umožnit příslušným vnitrostátním orgánům plnit své povinnosti.

8

Kvantové technologie

COM(2021) 118 final/2 - 2030 Digital Compass: the European way for the Digital Decade

Vypracování evropských norem pro dodavatelské řetězce v oblasti modulárních kvantových počítačů a komunikačních architektur a jejich základních technologií pro evropskou vysoce výkonnou výpočetní techniku a pro evropskou kvantovou komunikační infrastrukturu.

Vypracování nových evropských norem nebo revize stávajících norem týkajících se bezpečnosti, soukromí a kybernetické bezpečnosti kvantové výpočetní techniky a kvantových komunikačních technologií.

Vypracování evropských norem pro dodavatelské řetězce spolehlivých kvantových zdrojů, senzorových a metrologických zařízení.

Mezi hlavní cíle patří:

| i) | zajistit systematické shromažďování potřeb průmyslu (začínající podniky, malé a střední podniky, velká průmyslová odvětví atd.) v oblasti normalizace a v zájmu podpory normalizačních činností propagovat normalizační činnosti u odborníků z odvětví; |
| --- | --- |

i)

zajistit systematické shromažďování potřeb průmyslu (začínající podniky, malé a střední podniky, velká průmyslová odvětví atd.) v oblasti normalizace a v zájmu podpory normalizačních činností propagovat normalizační činnosti u odborníků z odvětví;

| ii) | zajistit kvalitu, bezpečnost a zabezpečení produktů a služeb založených na kvantových technologiích a jejich interoperabilitu, což je nezbytné pro (obchodní) rozvoj kvantových technologií a zavádění celoevropských infrastruktur, a budovat důvěru mezi prodejci, zákazníky a poskytovateli služeb; |
| --- | --- |

ii)

zajistit kvalitu, bezpečnost a zabezpečení produktů a služeb založených na kvantových technologiích a jejich interoperabilitu, což je nezbytné pro (obchodní) rozvoj kvantových technologií a zavádění celoevropských infrastruktur, a budovat důvěru mezi prodejci, zákazníky a poskytovateli služeb;

| iii) | podporovat normalizaci v souladu s politikou EU. |
| --- | --- |

iii)

podporovat normalizaci v souladu s politikou EU.

9

Digitální služby

COM(2020) 825 final – návrh nařízení o jednotném trhu digitálních služeb (akt o digitálních službách)

Revidovat stávající evropské normy a vypracovat nové normy podporující témata uvedená v článku 34 aktu o digitálních službách.

Cílem tohoto opatření je usnadnit účinné a jednotné uplatňování povinností vyplývajících z aktu o digitálních službách, které mohou vyžadovat technologické provedení.

10

Inteligentní smlouvy

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o harmonizovaných pravidlech pro spravedlivý přístup k datům a jejich využívání (Akt o datech), COM(2022) 68 final

Vypracovat evropské normy a produkty evropské normalizace splňující určité základní specifikace inteligentních smluv, jak je stanoveno v připravovaném aktu o datech.

Hlavním cílem je zajistit, aby inteligentní smlouvy používané pro sdílení dat byly důvěryhodné a interoperabilní, a mohly se tak využívat k podpoře výměny a sdružování dat.

Kromě toho tyto normy usnadní zadávání veřejných zakázek na blockchainové aplikace založené na technologii distribuovaného registru v obchodní a předobchodní fázi.

11

Zadávání veřejných zakázek

Směrnice 2014/24/EU o zadávání veřejných zakázek

Vypracovat evropské normy pro kompletní životní cyklus elektronického zadávání zakázek, aby byla zajištěna nebo posílena interoperabilita mezi rozdílnými technickými formáty nebo procesy a zasíláním zpráv.

Cílem opatření je odstranit překážky interoperability elektronického zadávání zakázek, a to nejen v rámci každého členského státu, ale také a zejména mezi členskými státy.

12

Sdílení údajů

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o harmonizovaných pravidlech pro spravedlivý přístup k datům a jejich využívání (Akt o datech), COM(2022) 68 final

Vypracovat normy, specifikace a pokyny pro interoperabilitu v oblasti dat a sdílení dat v souladu s cíli aktu o datech, který stanoví základní specifikace pro interoperabilitu, jakož i v souladu s kapitolou o ekonomice založené na datech v rámci průběžného plánu pro normalizaci IKT. Tento pracovní postup by měl být založen na stanovení priorit pro normy, které provádí Evropský sbor pro datové inovace, jak je stanoveno v aktu o správě dat. Měl by rovněž zohlednit práci vykonávanou při zavádění společných evropských datových prostorů, včetně jejich odvětvových datových prostorů.

Hlavním cílem je zajistit, aby interoperabilita týkající se různých aspektů dat fungovala tak, aby byly přístup k datům, jejich sdílení a sdružování bezproblémové.

Specifické cíle v případech, kdy stávající normy neumožňují odpovídající interoperabilitu, zahrnují vypracování norem, specifikací a pokynů pro interoperabilitu dat, propojení datových platforem pomocí technologií cloud-to-edge, pro služby zpracování dat a pro datové prostory.

13

Evropská služba elektronického mýtného

Směrnice (EU) 2019/520 o interoperabilitě elektronických systémů pro výběr mýtného a usnadnění přeshraniční výměny informací týkajících se nezaplacení silničních poplatků v Unii

Aktualizace stávajících evropských norem pro elektronická rozhraní určená k použití poskytovateli evropské služby elektronického mýtného a subjekty pro výběr mýtného, včetně technologie automatického rozpoznávání registračních značek v rámci technologií používaných pro provádění transakcí elektronického mýtného.

Hlavním cílem je zajistit uživatelům v celé EU vysokou interoperabilitu elektronických systémů pro výběr mýtného a spravedlivou hospodářskou soutěž příslušným hospodářským subjektům, které se zabývají výběrem silničních poplatků a elektronického mýtného, zejména malým a středním podnikům.

14

Bezpečnost tepelných čerpadel

Směrnice 2014/35/EU týkající se dodávání elektrických zařízení určených pro používání v určitých mezích napětí na trh

Vypracování evropských norem s cílem zlepšit bezpečnost tepelných čerpadel na základě nejnovějšího zveřejněného vydání mezinárodní normy IEC 60335-2-40.

Cílem opatření je urychlit zveřejnění aktualizované harmonizované normy týkající se bezpečného používání tepelných čerpadel v rámci směrnice 2014/35/EU, aby se podpořilo zvýšené používání tepelných čerpadel.

Opatření pro vypracování a revizi evropských norem nebo produktů evropské normalizace na podporu zelené transformace

| Ref. č. | Název | Odkaz | Evropské normy či produkty evropské normalizace | Konkrétní cíle a politiky týkající se evropských norem či produktů evropské normalizace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 | Normy kvality týkající se biometanu | COM(2022) 230 – plán RePowerEU ,
  SWD(2022) 230 – investiční potřeby, vodíkový akcelerátor a dosažení cílů pro biometan
  COM(2021) 804 final – návrh nařízení o vnitřním trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem | Revidovat normy EN 16726 a EN 16723 s cílem zajistit, aby rozdíly v toleranci kyslíku mezi členskými státy nevytvářely překážku pro přeshraniční obchod s biometanem a pro jeho toky. Sousední přepravní soustavy by měly mít i nadále možnost dohodnout se na vyšších úrovních obsahu kyslíku pro přeshraniční propojovací body. | Usnadnění přeshraničního obchodu s biometanem, protože podíl biometanu v plynárenských soustavách v nadcházejících letech výrazně poroste, zejména v menších zemích, ve kterých domácí výroba již dosáhla nebo do roku 2030 dosáhne významného podílu v plynárenských soustavách.
  Podpora spotřeby rostoucího objemu biometanu, neboť členské státy EU společně sledují cíl 35 miliard metrů krychlových domácí výroby biometanu do roku 2030, jak je navrženo ve sdělení REPowerEU (COM(2022) 108 final) a v akčním plánu (COM(2022) 230 final). |
| 16 | Ekodesign vodních čerpadel | Nařízení (EU) č. 547/2012, pokud jde o požadavky na ekodesign vodních čerpadel | Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro metody měření a výpočtu specifikací ekodesignu vodních čerpadel. | Hlavním cílem je snížit spotřebu energie u vodních čerpadel, a to s ohledem na rozšířený přístup k výrobkům, případně s ohledem na další aspekty, např. související s oběhovým hospodářstvím. |
| 17 | Ekodesign myček nádobí pro domácnost a jejich označování energetickými štítky | Nařízení Komise (EU) 2019/2022 ze dne 1. října 2019, kterým se stanoví požadavky na ekodesign myček nádobí pro domácnost
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/2017 ze dne 11. března 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1369, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích myček nádobí pro domácnost | Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro metody měření a výpočtu specifikací ekodesignu myček nádobí pro domácnost a jejich označování energetickými štítky. | Hlavním cílem je snížit spotřebu u energie myček nádobí a zlepšit u nich účinnost využívání zdrojů. |
| 18 | Ekodesign profesionálních chladicích spotřebičů a jejich označování energetickými štítky | Nařízení Komise (EU) 2015/1095, pokud jde o požadavky na ekodesign profesionálních chladicích boxů, šokových zchlazovačů, kondenzačních jednotek a procesních chladičů
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1094, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích profesionálních chladicích boxů | Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro metody měření a výpočtu specifikací ekodesignu profesionálních chladicích spotřebičů a jejich označování energetickými štítky. | Hlavním cílem je snížit spotřebu energie u profesionálních chladicích spotřebičů. |
| 19 | Ekodesign větracích jednotek a jejich označování energetickými štítky | Nařízení Komise (EU) č. 1253/2014, pokud jde o požadavky na ekodesign větracích jednotek
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1254/2014, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích větracích jednotek pro obytné budovy | Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro metody měření a výpočtu specifikací ekodesignu větracích jednotek a jejich označování energetickými štítky. | Hlavním cílem je snížit spotřebu energie u větracích jednotek. |
| 20 | Ekodesign praček pro domácnost a praček se sušičkou pro domácnost a jejich označování energetickými štítky | Nařízení Komise (EU) 2019/2023, kterým se stanoví požadavky na ekodesign praček pro domácnost a praček se sušičkou pro domácnost
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/2014, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích praček pro domácnost a praček se sušičkou pro domácnost | Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro metody měření a výpočtu specifikací ekodesignu praček pro domácnost a praček se sušičkou pro domácnost a jejich označování energetickými štítky. | Hlavním cílem je snížit spotřebu energie u praček pro domácnost a praček se sušičkou pro domácnost a zlepšit u nich účinnost využívání zdrojů. |
| 21 | Ekodesign počítačů a jejich označování energetickými štítky | Nařízení Komise (EU) č. 617/2013 ze dne 26. června 2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů | Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro počítače a servery prostřednictvím spolehlivých, přesných a reprodukovatelných metod měření, které zohledňují uznávaný současný stav techniky. | Snížení spotřeby energie u počítačů a počítačových serverů. |
| 22 | Ekodesign kuchyňských spotřebičů a jejich označování energetickými štítky | Nařízení Komise (EU) č. 66/2014 ze dne 14. ledna 2014, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign trub, varných desek a sporákových odsavačů par pro domácnost | Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro kuchyňské spotřebiče. | Snížení spotřeby energie u kuchyňských spotřebičů. |
| 23 | Ekodesign elektronických displejů a jejich označování energetickými štítky | Nařízení Komise (EU) 2019/2021, kterým se stanoví požadavky na ekodesign elektronických displejů a doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1369, pokud jde o označování elektronických displejů energetickými štítky | Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro elektronické displeje obsahující funkci kódování s vysoce dynamickým rozsahem (HDR) a dosahující úrovně rozlišení vyšší než 4K (nebo HD), v nichž se stanoví zvláštní metoda zkoušení automatického řízení subjektivního jasu (ABC) a upraví metody ověřování obsahu přísad do umělých hmot. | Snížení spotřeby energie u elektronických displejů (televizních přijímačů, monitorů), které obsahují funkci HDR a dosahují úrovně rozlišení vyšší než 4K (nebo HD), stanovením zvláštní metody zkoušení ABC a upravením metod ověřování obsahu přísad do umělých hmot. |
| 24 | Ekodesign světelných zdrojů a jejich označování energetickými štítky | Nařízení Komise (EU) 2019/2020 ze dne 1. října 2019, kterým se stanoví požadavky na ekodesign světelných zdrojů a samostatných předřadných přístrojů podle směrnice 2009/125/ES,
  a
  nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/2015 ze dne 11. března 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1369, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích světelných zdrojů | Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro postupy a metody měření požadovaných parametrů u:






  — | zářivek a vysoce intenzivních výbojek, |

Ref. č.

Název

Odkaz

Evropské normy či produkty evropské normalizace

Konkrétní cíle a politiky týkající se evropských norem či produktů evropské normalizace

15

Normy kvality týkající se biometanu

COM(2022) 230 – plán RePowerEU ,

SWD(2022) 230 – investiční potřeby, vodíkový akcelerátor a dosažení cílů pro biometan

COM(2021) 804 final – návrh nařízení o vnitřním trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem

Revidovat normy EN 16726 a EN 16723 s cílem zajistit, aby rozdíly v toleranci kyslíku mezi členskými státy nevytvářely překážku pro přeshraniční obchod s biometanem a pro jeho toky. Sousední přepravní soustavy by měly mít i nadále možnost dohodnout se na vyšších úrovních obsahu kyslíku pro přeshraniční propojovací body.

Usnadnění přeshraničního obchodu s biometanem, protože podíl biometanu v plynárenských soustavách v nadcházejících letech výrazně poroste, zejména v menších zemích, ve kterých domácí výroba již dosáhla nebo do roku 2030 dosáhne významného podílu v plynárenských soustavách.

Podpora spotřeby rostoucího objemu biometanu, neboť členské státy EU společně sledují cíl 35 miliard metrů krychlových domácí výroby biometanu do roku 2030, jak je navrženo ve sdělení REPowerEU (COM(2022) 108 final) a v akčním plánu (COM(2022) 230 final).

16

Ekodesign vodních čerpadel

Nařízení (EU) č. 547/2012, pokud jde o požadavky na ekodesign vodních čerpadel

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro metody měření a výpočtu specifikací ekodesignu vodních čerpadel.

Hlavním cílem je snížit spotřebu energie u vodních čerpadel, a to s ohledem na rozšířený přístup k výrobkům, případně s ohledem na další aspekty, např. související s oběhovým hospodářstvím.

17

Ekodesign myček nádobí pro domácnost a jejich označování energetickými štítky

Nařízení Komise (EU) 2019/2022 ze dne 1. října 2019, kterým se stanoví požadavky na ekodesign myček nádobí pro domácnost

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/2017 ze dne 11. března 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1369, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích myček nádobí pro domácnost

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro metody měření a výpočtu specifikací ekodesignu myček nádobí pro domácnost a jejich označování energetickými štítky.

Hlavním cílem je snížit spotřebu u energie myček nádobí a zlepšit u nich účinnost využívání zdrojů.

18

Ekodesign profesionálních chladicích spotřebičů a jejich označování energetickými štítky

Nařízení Komise (EU) 2015/1095, pokud jde o požadavky na ekodesign profesionálních chladicích boxů, šokových zchlazovačů, kondenzačních jednotek a procesních chladičů

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1094, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích profesionálních chladicích boxů

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro metody měření a výpočtu specifikací ekodesignu profesionálních chladicích spotřebičů a jejich označování energetickými štítky.

Hlavním cílem je snížit spotřebu energie u profesionálních chladicích spotřebičů.

19

Ekodesign větracích jednotek a jejich označování energetickými štítky

Nařízení Komise (EU) č. 1253/2014, pokud jde o požadavky na ekodesign větracích jednotek

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1254/2014, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích větracích jednotek pro obytné budovy

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro metody měření a výpočtu specifikací ekodesignu větracích jednotek a jejich označování energetickými štítky.

Hlavním cílem je snížit spotřebu energie u větracích jednotek.

20

Ekodesign praček pro domácnost a praček se sušičkou pro domácnost a jejich označování energetickými štítky

Nařízení Komise (EU) 2019/2023, kterým se stanoví požadavky na ekodesign praček pro domácnost a praček se sušičkou pro domácnost

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/2014, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích praček pro domácnost a praček se sušičkou pro domácnost

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro metody měření a výpočtu specifikací ekodesignu praček pro domácnost a praček se sušičkou pro domácnost a jejich označování energetickými štítky.

Hlavním cílem je snížit spotřebu energie u praček pro domácnost a praček se sušičkou pro domácnost a zlepšit u nich účinnost využívání zdrojů.

21

Ekodesign počítačů a jejich označování energetickými štítky

Nařízení Komise (EU) č. 617/2013 ze dne 26. června 2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro počítače a servery prostřednictvím spolehlivých, přesných a reprodukovatelných metod měření, které zohledňují uznávaný současný stav techniky.

Snížení spotřeby energie u počítačů a počítačových serverů.

22

Ekodesign kuchyňských spotřebičů a jejich označování energetickými štítky

Nařízení Komise (EU) č. 66/2014 ze dne 14. ledna 2014, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign trub, varných desek a sporákových odsavačů par pro domácnost

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro kuchyňské spotřebiče.

Snížení spotřeby energie u kuchyňských spotřebičů.

23

Ekodesign elektronických displejů a jejich označování energetickými štítky

Nařízení Komise (EU) 2019/2021, kterým se stanoví požadavky na ekodesign elektronických displejů a doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1369, pokud jde o označování elektronických displejů energetickými štítky

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro elektronické displeje obsahující funkci kódování s vysoce dynamickým rozsahem (HDR) a dosahující úrovně rozlišení vyšší než 4K (nebo HD), v nichž se stanoví zvláštní metoda zkoušení automatického řízení subjektivního jasu (ABC) a upraví metody ověřování obsahu přísad do umělých hmot.

Snížení spotřeby energie u elektronických displejů (televizních přijímačů, monitorů), které obsahují funkci HDR a dosahují úrovně rozlišení vyšší než 4K (nebo HD), stanovením zvláštní metody zkoušení ABC a upravením metod ověřování obsahu přísad do umělých hmot.

24

Ekodesign světelných zdrojů a jejich označování energetickými štítky

Nařízení Komise (EU) 2019/2020 ze dne 1. října 2019, kterým se stanoví požadavky na ekodesign světelných zdrojů a samostatných předřadných přístrojů podle směrnice 2009/125/ES,

a

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/2015 ze dne 11. března 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1369, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích světelných zdrojů

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro postupy a metody měření požadovaných parametrů u:

—

zářivek a vysoce intenzivních výbojek,

| — | předřadníků, jež mohou sloužit k provozu těchto zářivek a výbojek, |
| --- | --- |

—

předřadníků, jež mohou sloužit k provozu těchto zářivek a výbojek,

| — | svítidel, jež mohou sloužit k provozu těchto zářivek a výbojek, |
| --- | --- |

—

svítidel, jež mohou sloužit k provozu těchto zářivek a výbojek,

| — | svítidel pro kancelářské osvětlení, |
| --- | --- |

—

svítidel pro kancelářské osvětlení,

| — | svítidel pro pouliční osvětlení. |
| --- | --- |

—

svítidel pro pouliční osvětlení.

Snížení spotřeby energie u světelných zdrojů, které v roce 2030 přinese roční úspory v konečné spotřebě energie v odhadované výši 41,9 TWh.

25

Ekodesign lokálních topidel a jejich označování energetickými štítky

Nařízení Komise (EU) 2015/1188 ze dne 28. dubna 2015, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign lokálních topidel,

a

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1186 ze dne 24. dubna 2015, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích lokálních topidel

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro lokální topidla.

Snížení spotřeby energie a další omezení dopadu lokálních topidel na životní prostředí.

26

Ekodesign lokálních topidel a jejich označování energetickými štítky

Nařízení Komise (EU) 2015/1185 ze dne 24. dubna 2015, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign lokálních topidel na tuhá paliva

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro lokální topidla na tuhá paliva.

Snížení spotřeby energie a další omezení dopadu lokálních topidel na tuhá paliva na životní prostředí.

27

Ekodesign fotovoltaických výrobků (modulů, invertorů a systémů) a jejich označování energetickými štítky

Návrh nařízení Komise PLAN/2020/7002, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign fotovoltaických výrobků (modulů, invertorů a systémů),

a

návrh nařízení Komise v přenesené pravomoci PLAN/2020/7007, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1369, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích fotovoltaických výrobků (modulů, invertorů a systémů)

Vypracovat nové normy pro fotovoltaické výrobky (moduly, invertory a systémy) s cílem podpořit měření a výpočet příslušných parametrů výrobků – pomocí spolehlivých, přesných a reprodukovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření.

Snížení dopadů na životní prostředí spojených s fotovoltaickými výrobky (moduly, invertory a systémy).

28

Ekodesign chladicích spotřebičů a jejich označování energetickými štítky

Nařízení Komise (EU) 2019/2019 ze dne 1. října 2019, kterým se stanoví požadavky na ekodesign chladicích spotřebičů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES a zrušuje nařízení Komise (ES) č. 643/2009

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro chladicí spotřebiče s cílem podpořit měření příslušných parametrů výrobku pomocí spolehlivých, přesných a reprodukovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření.

Snížení spotřeby energie u chladicích spotřebičů, které v roce 2030 přinese roční úspory v konečné spotřebě energie v odhadované výši 10 TWh.

29

Ekodesign chladicích spotřebičů s přímou prodejní funkcí a jejich označování energetickými štítky

Nařízení Komise (EU) 2019/2024 ze dne 1. října 2019, kterým se stanoví požadavky na ekodesign chladicích spotřebičů s přímou prodejní funkcí podle směrnice 2009/125/ES, a

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/2018 ze dne 11. března 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1369, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích chladicích spotřebičů s přímou prodejní funkcí

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro chladicí spotřebiče s přímou prodejní funkcí, které se týkají metod a výpočtů pro měření požadovaných parametrů.

Snížení spotřeby energie u chladicích spotřebičů s přímou prodejní funkcí, které v roce 2030 přinese roční úspory v konečné spotřebě energie v odhadované výši 48 TWh.

30

Ekodesign chytrých telefonů a tabletů a jejich označování energetickými štítky

Návrh nařízení Komise PLAN/2020/9213, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign chytrých telefonů a tabletů, a

návrh nařízení Komise v přenesené pravomoci PLAN/2020/9217, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1369, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích chytrých telefonů a tabletů

Vypracovat nové normy pro chytré telefony a tablety s cílem podpořit měření a výpočet příslušných parametrů výrobků pomocí spolehlivých, přesných a reprodukovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření.

Snížení dopadů na životní prostředí spojených s chytrými telefony a tablety.

31

Ekodesign kotlů na tuhá paliva a jejich označování energetickými štítky

Nařízení Komise (EU) 2015/1189 ze dne 28. dubna 2015, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign kotlů na tuhá paliva

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1187, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích kotlů na tuhá paliva a souprav sestávajících z kotle na tuhá paliva a doplňkových ohřívačů, regulátorů teploty a solárních zařízení

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro metody měření a výpočtu specifikací ekodesignu kotlů na tuhá paliva a jejich označování energetickými štítky.

Hlavním cílem je snížit spotřebu energie u kotlů na tuhá paliva.

32

Ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a jejich označování energetickými štítky

Nařízení Komise (EU) č. 813/2013 ze dne 2. srpna 2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů,

a

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 811/2013, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů, kombinovaných ohřívačů, souprav sestávajících z ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, regulátoru teploty a solárního zařízení a souprav sestávajících z kombinovaného ohřívače, regulátoru teploty a solárního zařízení.

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů a kombinované ohřívače s cílem podpořit měření příslušných parametrů výrobku pomocí spolehlivých, přesných a reprodukovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření.

Normalizace specifikací týkajících se spotřeby energie, hladiny akustického výkonu a emisí oxidů dusíku u ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů v celé EU. To by mělo přispět k lepšímu fungování jednotného trhu a ke zlepšení vlivu těchto výrobků na životní prostředí.

33

Ekodesign bubnových sušiček a jejich označování energetickými štítky

Nařízení (EU) č. 932/2012, pokud jde o požadavky na ekodesign bubnových sušiček pro domácnost

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro metody měření a výpočtu specifikací ekodesignu bubnových sušiček a jejich označování energetickými štítky.

Hlavním cílem je snížit spotřebu energie u bubnových sušiček.

34

Ekodesign vysavačů a jejich označování energetickými štítky

Nařízení Komise (EU) č. 666/2013 ze dne 8. července 2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign vysavačů

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro vysavače s cílem podpořit měření příslušných parametrů výrobku za použití spolehlivých, přesných a reprodukovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření.

Snížení spotřeby energie u vysavačů v průběhu jejich používání.

35

Ekodesign ohřívačů vody a jejich označování energetickými štítky

Nařízení Komise (EU) č. 814/2013 ze dne 2. srpna 2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů vody a zásobníků teplé vody, ve znění nařízení Komise (EU) 2016/2282 ze dne 30. listopadu 2016

a

nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 812/2013, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích ohřívačů vody, zásobníků teplé vody a souprav sestávajících z ohřívače vody a solárního zařízení.

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro ohřívače vody a zásobníky teplé vody s cílem podpořit měření příslušných parametrů výrobku pomocí spolehlivých, přesných a reprodukovatelných metod měření, které zohledňují nejmodernější metody měření.

Normalizace specifikací týkajících se spotřeby energie, hladiny akustického výkonu a emisí oxidů dusíku u ohřívačů vody a specifikací pro statické ztráty u zásobníků teplé vody v celé EU. To by mělo přispět k lepšímu fungování jednotného trhu a ke zlepšení vlivu těchto výrobků na životní prostředí.

36

Ekodesign malých, středních a velkých výkonových transformátorů

Nařízení Komise (EU) 2019/1783, pokud jde o malé, střední a velké výkonové transformátory

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro metody měření a výpočtu specifikací ekodesignu malých, středních a velkých výkonových transformátorů.

Hlavním cílem je snížit spotřebu energie u transformátorů.

37

Ekodesign vzduchem chlazených klimatizátorů vzduchu a tepelných čerpadel vzduch-vzduch

Nařízení Komise (EU) č. 206/2012 ze dne 6. března 2012, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů, ve znění nařízení Komise (EU) 2016/2282

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro vzduchem chlazené klimatizátory vzduchu a tepelná čerpadla vzduch-vzduch pomocí spolehlivých, přesných a reprodukovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření.

Snížení spotřeby energie u vzduchem chlazených klimatizátorů vzduchu a tepelných čerpadel vzduch-vzduch v průběhu jejich používání, jakož i jejich hladiny akustického výkonu.

38

Ekodesign elektromotorů

Nařízení Komise (EU) 2019/1781 ze dne 1. října 2019, kterým se stanoví požadavky na ekodesign elektromotorů a pohonů s proměnnými otáčkami podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, mění nařízení (ES) č. 641/2009, pokud jde o požadavky na ekodesign samostatných bezucpávkových oběhových čerpadel a bezucpávkových oběhových čerpadel vestavěných ve výrobcích, a zrušuje nařízení Komise (ES) č. 640/2009

Revidovat stávající normy s přihlédnutím k těmto prvkům:

| 1) | stanovení specifikací pro účinné využívání zdrojů, včetně identifikace a opětovného využívání vzácných zemin v motorech s permanentními magnety; |
| --- | --- |

1)

stanovení specifikací pro účinné využívání zdrojů, včetně identifikace a opětovného využívání vzácných zemin v motorech s permanentními magnety;

| 2) | stanovení úrovně tolerancí pro ověřování; |
| --- | --- |

2)

stanovení úrovně tolerancí pro ověřování;

| 3) | stanovení metody a tříd energetické účinnosti pro motory se jmenovitým napětím nad 1 000 V; |
| --- | --- |

3)

stanovení metody a tříd energetické účinnosti pro motory se jmenovitým napětím nad 1 000 V;

| 4) | zavedení kombinací motorů a pohonů s proměnnými otáčkami prodávaných společně, jakož i integrovaných pohonů s proměnnými otáčkami (kompaktní pohony); |
| --- | --- |

4)

zavedení kombinací motorů a pohonů s proměnnými otáčkami prodávaných společně, jakož i integrovaných pohonů s proměnnými otáčkami (kompaktní pohony);

| 5) | rozšíření oblasti působnosti na další typy motorů, včetně motorů s permanentními magnety. |
| --- | --- |

5)

rozšíření oblasti působnosti na další typy motorů, včetně motorů s permanentními magnety.

Poskytování opakovatelných, reprodukovatelných, nákladově efektivních a v praxi použitelných zkušebních metod pro měření spotřeby energie u elektromotorů s cílem snížit míru jejich energetických ztrát, a tím přispět k fungování jednotného trhu a k úsporám energie.

39

Ekodesign elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře

Návrh NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) .../..., kterým se stanoví požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře ve vypnutém stavu, v pohotovostním režimu a v pohotovostním režimu při připojení na síť podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 – PLAN/2016/444

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro elektrická a elektronická zařízení určená pro domácnosti a kanceláře.

Snížení spotřeby energie u elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť.

40

Ekodesign vnějších napájecích zdrojů

Nařízení Komise (EU) 2019/1782 ze dne 1. října 2019, kterým se stanoví požadavky na ekodesign vnějších napájecích zdrojů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES a zrušuje nařízení Komise (ES) č. 278/2009

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy pro vnější napájecí zdroje s cílem podpořit měření příslušných parametrů výrobku pomocí spolehlivých, přesných a reprodukovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření.

Hlavním cílem je normalizovat spotřebu energie u vnějších napájecích zdrojů, a tím přispět k fungování jednotného trhu a k úsporám energie.

41

Ekodesign průmyslových ventilátorů

Nařízení Komise (EU) č. 327/2011 ze dne 30. března 2011, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW

Revidovat stávající normy a vypracovat nové normy, které umožní rozšířený přístup k výrobkům, zejména určením dostatečného počtu provozních bodů a stanovením metody interpolace/výpočtu a/nebo charakteristické křivky. Doplnit metody přímého měření vhodnými metodami výpočtu/interpolace a kvantifikovat jejich platnost. Zavést metody pro oběhové ventilátory a velké komfortní ventilátory a pro velké ventilátory, např. extrapolací z modelů vyhotovených v určitém měřítku.

Poskytování opakovatelných, reprodukovatelných, nákladově efektivních a v praxi použitelných zkušebních metod pro měření spotřeby energie u průmyslových ventilátorů s cílem snížit míru jejich energetických ztrát, a tím přispět k fungování jednotného trhu a k úsporám energie.

42

Ekodesign pohonů s proměnnými otáčkami

Nařízení Komise (EU) 2019/1781 ze dne 1. října 2019, kterým se stanoví požadavky na ekodesign elektromotorů a pohonů s proměnnými otáčkami podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, mění nařízení (ES) č. 641/2009, pokud jde o požadavky na ekodesign samostatných bezucpávkových oběhových čerpadel a bezucpávkových oběhových čerpadel vestavěných ve výrobcích, a zrušuje nařízení Komise (ES) č. 640/2009

Revidovat stávající normy tak, aby byly:

| 1) | řešeny systémové ztráty přímo spojené s pohony s proměnnými otáčkami, zejména ztráty, k nimž dochází ještě v síti, když vstupní proud není sinusový, a harmonické ztráty, k nimž dochází dále v motoru; |
| --- | --- |

1)

řešeny systémové ztráty přímo spojené s pohony s proměnnými otáčkami, zejména ztráty, k nimž dochází ještě v síti, když vstupní proud není sinusový, a harmonické ztráty, k nimž dochází dále v motoru;

| 2) | stanoveny úrovně tolerancí pro ověřování; |
| --- | --- |

2)

stanoveny úrovně tolerancí pro ověřování;

| 3) | případně přidány třídy energetické účinnosti za účelem podpory účinnějších pohonů; |
| --- | --- |

3)

případně přidány třídy energetické účinnosti za účelem podpory účinnějších pohonů;

| 4) | stanoveny specifikace pro kombinace motorů a pohonů s proměnnými otáčkami prodávaných společně, jakož i pro integrované pohony s proměnnými otáčkami (kompaktní pohony); |
| --- | --- |

4)

stanoveny specifikace pro kombinace motorů a pohonů s proměnnými otáčkami prodávaných společně, jakož i pro integrované pohony s proměnnými otáčkami (kompaktní pohony);

| 5) | rozšířeny oblasti působnosti na další typy pohonů s proměnnými otáčkami. |
| --- | --- |

5)

rozšířeny oblasti působnosti na další typy pohonů s proměnnými otáčkami.

Poskytování opakovatelných, reprodukovatelných, nákladově efektivních a v praxi použitelných zkušebních metod pro měření spotřeby energie / ztrát pohonů s proměnnými otáčkami s cílem snížit míry energetických ztrát, a tím přispět k fungování jednotného trhu a k úsporám energie.

43

Pohlcování uhlíku ve stavebních výrobcích

COM(2021) 572 final – nová Lesní strategie EU do roku 2030

COM(2021) 800 final – Udržitelné uhlíkové cykly

Vypracovat normalizovaný rámec pro posuzování dynamického životního cyklu, aby se přesněji započítávalo pohlcování uhlíku spojené s ukládáním uhlíku ve stavebních výrobcích.

Hlavním cílem je vzít v potaz pokrok dosažený v posuzování dynamického životního cyklu a tím lépe zohlednit ukládání uhlíku v normách pro stavební výrobky, zejména při použití časově závislých charakterizačních faktorů, které se vztahují k dynamické inventarizaci životního cyklu.

44

Odolnost infrastruktury vůči změně klimatu

COM(2021) 82 – Vytvoření Unie odolné vůči změně klimatu – nová strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu – bod 2.3.2

Revidovat – v souladu s nejnovějšími poznatky – širší škálu norem pro aktiva (včetně těch, jež nejsou součástí infrastruktury), která jsou zranitelná vůči dopadům změny klimatu, s cílem zlepšit jejich odolnost vůči změně klimatu.

Zlepšení odolnosti stávající infrastruktury a nových velkých infrastrukturních projektů vůči změně klimatu.

45

Stavební výrobky

Nařízení (EU) č. 305/2011, kterým se stanoví harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh

COM(2020) 662 final – Renovační vlna pro Evropu – ekologické budovy, nová pracovní místa, lepší životní úroveň

Vypracovat nové evropské normy pro metody a kritéria posuzování stavebních výrobků, zejména pro účely renovace budov, které mají být použity jako normalizované technické specifikace podle nařízení (EU) č. 305/2011.

Zajištění bezproblémového fungování jednotného trhu stavebních výrobků a zajištění ekologických budov.

46

Environmentální udržitelnost stavebních výrobků

Nařízení (EU) č. 305/2011, kterým se stanoví harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh

Vypracování evropských norem pro posouzení environmentálních vlastností stavebních výrobků a pro prohlášení o těchto vlastnostech, včetně pravidel pro zvláštní kategorie výrobků, která se vztahují na určité skupiny výrobků.

Hlavním cílem je harmonizovat evropská pravidla pro posouzení environmentálních vlastností stavebních výrobků a pro prohlášení o těchto vlastnostech na evropské úrovni, odstranit překážky obchodu v této oblasti a zabránit jejich vzniku a poskytnout spolehlivé informace pro posuzování staveb a jiných stavebních prací, zejména vypracování posouzení životního cyklu včetně potenciálu globálního oteplování.

47

Elektrická dobíjecí infrastruktura

COM(2021) 559 final – návrh nařízení o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva

Vypracování evropských norem pro dobíjecí stanice s cílem zajistit přístup uživatelům se zdravotním postižením.

Hlavním cílem těchto norem je zvýšit interoperabilitu a usnadnit přístupnost pro osoby se zdravotním postižením.

48

Bezdrátové nabíjení mobilních telefonů a podobných rádiových zařízení

Směrnice 2014/53/EU o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání rádiových zařízení na trh

Vypracovat nebo aktualizovat evropské normy k zajištění interoperability a účinnosti mezi rádiovými zařízeními s výkonem do 240 W a „bezdrátovými nabíječkami“:

| — | harmonizované „bezdrátové“ nabíjecí rozhraní (hardware/podložka) |
| --- | --- |

—

harmonizované „bezdrátové“ nabíjecí rozhraní (hardware/podložka)

| — | komunikační protokol pro harmonizované „bezdrátové“ nabíjení |
| --- | --- |

—

komunikační protokol pro harmonizované „bezdrátové“ nabíjení

| — | interoperabilita s harmonizovanými vnějšími napájecími zdroji |
| --- | --- |

—

interoperabilita s harmonizovanými vnějšími napájecími zdroji

| — | energetická účinnost harmonizovaného řešení |
| --- | --- |

—

energetická účinnost harmonizovaného řešení

| — | výkonnost nabíjení harmonizovaného řešení |
| --- | --- |

—

výkonnost nabíjení harmonizovaného řešení

Hlavním cílem je zavést společné harmonizované řešení pro „bezdrátové“ nabíjení s cílem dále zlepšit pohodlí spotřebitelů a přínosy pro životní prostředí, které vyplývají z harmonizovaných řešení nabíjení.

49

Baterie a odpadní baterie

COM(2020) 798 final – návrh nařízení o bateriích a odpadních bateriích

Vypracování harmonizovaných evropských norem pro:

| — | aspekty výkonnosti a trvanlivosti přenosných baterií, |
| --- | --- |

—

aspekty výkonnosti a trvanlivosti přenosných baterií,

| — | aspekty výkonnosti a trvanlivosti (nepřenosných) nabíjitelných baterií, |
| --- | --- |

—

aspekty výkonnosti a trvanlivosti (nepřenosných) nabíjitelných baterií,

| — | opětovné použití a nové využití (nepřenosných) nabíjitelných baterií, |
| --- | --- |

—

opětovné použití a nové využití (nepřenosných) nabíjitelných baterií,

| — | aspekty bezpečnosti stacionárních bateriových systémů pro ukládání energie, |
| --- | --- |

—

aspekty bezpečnosti stacionárních bateriových systémů pro ukládání energie,

| — | další specifikace nebo metody měření. |
| --- | --- |

—

další specifikace nebo metody měření.

Hlavním cílem je zajistit vysokou úroveň environmentální výkonnosti baterií v celé EU a zajistit bezpečnost stacionárních bateriových systémů pro ukládání energie, a přispět tak k volnému pohybu baterií v Unii.

50

Nebezpečné látky v elektrických a elektronických zařízeních

Směrnice 2011/65/EU o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních

Revidovat normu EN IEC 63000:2018 a vypracovat nové normy na podporu omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních.

Hlavním cílem opatření je vytvořit harmonizovaná technická řešení mezi členskými státy, pokud jde o omezení používání nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních.

51

Recyklace a opětovné použití materiálů ve vozidlech s ukončenou životností

PLAN/2020/8644 Vozidla s ukončenou životností – revize předpisů EU

Vypracovat evropské normy, které zlepší postupy pro oběhový design, výrobu, opětovné použití a recyklaci vozidel a jejich součástí. Tyto normy zahrnou zlepšení designu pro recyklovatelnost plastových dílů, jakož i z hlediska zpracování vozidel s ukončenou životností, s cílem zvýšit opětovné získání kritických surovin a kvalitu ocelového a hliníkového šrotu, jakož i metody výpočtu a měření kvality tříděných, recyklovaných a opětovně získaných automobilových materiálů.

Cílem opatření je zlepšit recyklaci a opětovné použití materiálů a snížit vznik odpadů z vozidel s ukončenou životností.

52

Kvalita vnějšího ovzduší – metody měření při sledování polycyklických aromatických uhlovodíků ve vnějším ovzduší

Ustanovení čl. 4 odst. 1, 8 a 13 a příloha V směrnice 2004/107/ES o obsahu arsenu, kadmia, rtuti, niklu a polycyklických aromatických uhlovodíků ve vnějším ovzduší

Vypracovat normy pro měření koncentrací polycyklických aromatických uhlovodíků ve vnějším ovzduší.

Zajištění toho, aby analýza polycyklických aromatických uhlovodíků ve vnějším ovzduší byla dostatečně přesná, spolehlivá a srovnatelná v celé EU.

53

Kvalita vnějšího ovzduší – posuzování založená na modelování

Články 6, 7, 9 a 10 a příloha I směrnice 2008/50/ES o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším ovzduší pro Evropu

Vypracovat normy zajišťující, že posuzování kvality ovzduší založená na modelování jsou objektivní, spolehlivá a srovnatelná a mají dostatečnou kvalitu pro poskytování spolehlivých informací o koncentracích znečišťujících látek ve vnějším ovzduší.

Zajistit, aby shromažďované informace o znečištění ovzduší byly v celé EU dostatečně reprezentativní a srovnatelné.

54

Kvalita vnějšího ovzduší – funkčnost senzorových systémů měřících znečištění ovzduší

Články 6, 7, 9 a 10 a příloha I směrnice 2008/50/ES o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším ovzduší pro Evropu

Vypracovat validovanou zkušební normu (validované zkušební normy) pro hodnocení funkčnosti senzorových systémů měřících znečištění ovzduší.

Norma vyhodnotí, zda senzorové systémy splňují cíle týkající se kvality údajů stanovené ve směrnici 2008/50/ES.

Zlepšení posuzování kvality vnějšího ovzduší hodnocením rozsahu, v jakém senzorové systémy splňují cíle týkající se kvality údajů stanovené ve směrnici 2008/50/ES.

Norma (normy) rovněž umožní rozsáhlejší používání této metody monitorování a lepší posuzování kvality ovzduší.

55

Emise metanu v odvětví energetiky

COM(2021) 805 final

návrh nařízení o snižování emisí metanu v odvětví energetiky

Vypracovat nové a revidovat stávající evropské normy pro kvantifikaci emisí metanu při činnostech souvisejících s ropou, plynem a uhlím, včetně neaktivních, zakonzervovaných, uzavřených a opuštěných zařízení.

Vypracovat nové a revidovat stávající evropské normy pro kontroly za účelem zjišťování úniků metanu a opravy netěsností při činnostech souvisejících s ropou a plynem.

Vypracování nových evropských norem pro zařízení, která svou konstrukcí brání odvětrávání.

Cílem je podpořit plnění povinností provozovatelů v odvětví energetiky, pokud jde o měření a snižování emisí metanu, a to srovnatelným způsobem v celé Unii. To zajistí rovné podmínky pro provozovatele, přístup ke srovnatelným informacím a harmonizovanou úroveň účinnosti při snižování emisí metanu.

56

Materiály přicházející do kontaktu s pitnou vodou

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2184 ze dne 16. prosince 2020 o jakosti vody určené k lidské spotřebě (přepracované znění)

Vypracovat nové evropské normy, pokud jde o metody rozboru pro stanovení látek migrujících z materiálů a metody pro zkoušky konečných materiálů přicházejících do kontaktu s pitnou vodou.

Ochrana kvality pitné vody a veřejného zdraví. Materiály přicházející do kontaktu s pitnou vodou mohou mít vliv na její kvalitu (např. uvolňováním látek). Je třeba vyvinout metody rozboru a zkoušek zajišťující, že konečné materiály přicházející do kontaktu s pitnou vodou jsou bezpečné.

57

Čištění odpadních vod

Směrnice Rady ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod

Revize stávající normy EN 12566: Malé čistírny odpadních vod do 50 ekvivalentních obyvatel (rozděleno do sedmi částí).

Zlepšení ochrany životního prostředí a snížení zdravotních rizik.

58

Mikroplasty

PLAN/2020/8355 Opatření ke snížení přítomnosti nezáměrně uvolňovaných mikroplastů z pneumatik, textilu a plastových pelet v životním prostředí

Vypracovat evropské normy, které podporují opatření pro řešení znečištění způsobeného mikroplasty (plastové částice o průměru menším než 5 mm), detergenty, barvami a látkami, které jsou neúmyslně uvolňovány do životního prostředí (např. z pneumatik a syntetických textilií).

Cílem opatření je omezit uvolňování mikroplastů do životního prostředí, a snížit tak znečištění životního prostředí a potenciální rizika pro lidské zdraví.

Opatření pro vypracování a revizi evropských norem nebo produktů evropské normalizace na podporu digitální transformace

| Ref. č. | Název | Odkaz | Evropské normy či produkty evropské normalizace | Konkrétní cíle a politiky týkající se evropských norem či produktů evropské normalizace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 59 | Bezpečné a důvěryhodné systémy umělé inteligence | Návrh nařízení, kterým se stanoví harmonizovaná pravidla pro umělou inteligenci (akt o umělé inteligenci) a mění určité právní akty Unie
  COM(2021) 206 final | Stanovení technických specifikací pro uvedení na trh, zprovoznění a využívání systémů umělé inteligence v EU, která budou řešit specifikace související s bezpečností a důvěryhodností těchto systémů, mimo jiné v oblastech řízení rizik, kvality údajů, transparentnosti, lidského dohledu, přesnosti, spolehlivosti a kybernetické bezpečnosti. | Zajištění toho, aby systémy umělé inteligence mohly být bezpečné a důvěryhodné, byly náležitě sledovány po celou dobu jejich životního cyklu, respektovaly základní hodnoty a lidská práva uznávané v EU a posilovaly konkurenceschopnost Evropy. |
| 60 | Ověřování věku online | COM(2022) 212 final – Digitální dekáda pro děti a mládež:
  nová Evropská strategie pro lepší internet pro děti (BIK+)
  COM(2021) 281 final – návrh nařízení o zřízení rámce pro evropskou digitální identitu | Vypracování nových evropských norem pro ujištění o věku / ověřování věku online v souvislosti s návrhem rámce pro evropskou identitu (eID). | Hlavním cílem je zlepšit bezpečnost dětí online prostřednictvím zabezpečeného, certifikovaného a interoperabilního ověřování věku (systémy pro přístup k on-line službám v celé EU).
  Cílem je vybudovat důvěru v mechanismy ověřování věku a zejména minimalizovat riziko, že děti získají přístup k obsahu nevhodnému pro jejich věk. |
| 61 | Internet věcí | COM(2020) 66 final – Evropská strategie pro data | Vypracovat produkty evropské normalizace, které budou řešit potřeby technologií edge computing a swarm computing, včetně interoperability a přístupu k údajům. | Cílem je zlepšit interoperabilitu internetu věcí v novém paradigmatu edge-cloud a nově vznikajících koncepcích, jako je swarm computing u klastrů zařízení, a umožnit společný postup pro přístup k údajům a aplikacím, jakož i pro výměnu procesů mezi zařízeními. |
| 62 | Infrastruktura blockchainových služeb | COM(2018) 109 final – Akční plán pro finanční technologie: Za konkurenceschopnější a inovativnější evropský finanční sektor
  Návrh nařízení o zřízení rámce pro evropskou digitální identitu – COM(2021) 281 final | Vypracovat evropské normy a produkty normalizace, které podporují zavádění přeshraničních digitálních služeb veřejného sektoru prostřednictvím společné evropské infrastruktury blockchainových služeb s modelem sdílené správy. | Hlavním cílem je zlepšit evropskou blockchainovou přeshraniční infrastrukturu a klíčové služby, které podporují veřejné služby pro výměnu ověřitelných pověření v případech použití digitálních certifikátů akreditací vzdělávacího programu a sociálního zabezpečení. |
| 63 | Elektronické účetní knihy | Návrh nařízení o zřízení rámce pro evropskou digitální identitu – COM(2021) 281 final | Vypracovat evropské normy a produkty evropské normalizace pro postupy provádění a registrace souboru údajů a vytváření kvalifikované elektronické účetní knihy, které umožní přeshraniční právní uznávání pověřovacích údajů k identitě, jako jsou lékařská osvědčení, dokumenty sociálního zabezpečení, akademické atestace nebo osvědčení o odborných kvalifikacích v elektronické podobě. | Hlavním cílem je zajistit kvalifikaci elektronických účetních knih v souladu s právními předpisy.
  Tyto normy podpoří stanovení specifikací pro poskytování služeb a technických a provozních aspektů pro provozovatele uzlů a zajistí, aby kvalifikované elektronické účetní knihy byly důvěryhodné, neboť evropským občanům dávají kontrolu nad jejich soukromými údaji. |
| 64 | Místní digitální dvojčata pro inteligentní komunity | Směrnice 2007/2/ES o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) | Vypracování nových norem EU, které rozvíjejí minimální, ale dostatečné kapacity pro sdílení, využívání a opětovné využití údajů v různých systémech a řeší kritické problémy při zřizování místního datového ekosystému pomocí průřezových datových modelů a různých architektonických rámců:






  — | výměna znalostí a kontextových informací, |

Ref. č.

Název

Odkaz

Evropské normy či produkty evropské normalizace

Konkrétní cíle a politiky týkající se evropských norem či produktů evropské normalizace

59

Bezpečné a důvěryhodné systémy umělé inteligence

Návrh nařízení, kterým se stanoví harmonizovaná pravidla pro umělou inteligenci (akt o umělé inteligenci) a mění určité právní akty Unie

COM(2021) 206 final

Stanovení technických specifikací pro uvedení na trh, zprovoznění a využívání systémů umělé inteligence v EU, která budou řešit specifikace související s bezpečností a důvěryhodností těchto systémů, mimo jiné v oblastech řízení rizik, kvality údajů, transparentnosti, lidského dohledu, přesnosti, spolehlivosti a kybernetické bezpečnosti.

Zajištění toho, aby systémy umělé inteligence mohly být bezpečné a důvěryhodné, byly náležitě sledovány po celou dobu jejich životního cyklu, respektovaly základní hodnoty a lidská práva uznávané v EU a posilovaly konkurenceschopnost Evropy.

60

Ověřování věku online

COM(2022) 212 final – Digitální dekáda pro děti a mládež:

nová Evropská strategie pro lepší internet pro děti (BIK+)

COM(2021) 281 final – návrh nařízení o zřízení rámce pro evropskou digitální identitu

Vypracování nových evropských norem pro ujištění o věku / ověřování věku online v souvislosti s návrhem rámce pro evropskou identitu (eID).

Hlavním cílem je zlepšit bezpečnost dětí online prostřednictvím zabezpečeného, certifikovaného a interoperabilního ověřování věku (systémy pro přístup k on-line službám v celé EU).

Cílem je vybudovat důvěru v mechanismy ověřování věku a zejména minimalizovat riziko, že děti získají přístup k obsahu nevhodnému pro jejich věk.

61

Internet věcí

COM(2020) 66 final – Evropská strategie pro data

Vypracovat produkty evropské normalizace, které budou řešit potřeby technologií edge computing a swarm computing, včetně interoperability a přístupu k údajům.

Cílem je zlepšit interoperabilitu internetu věcí v novém paradigmatu edge-cloud a nově vznikajících koncepcích, jako je swarm computing u klastrů zařízení, a umožnit společný postup pro přístup k údajům a aplikacím, jakož i pro výměnu procesů mezi zařízeními.

62

Infrastruktura blockchainových služeb

COM(2018) 109 final – Akční plán pro finanční technologie: Za konkurenceschopnější a inovativnější evropský finanční sektor

Návrh nařízení o zřízení rámce pro evropskou digitální identitu – COM(2021) 281 final

Vypracovat evropské normy a produkty normalizace, které podporují zavádění přeshraničních digitálních služeb veřejného sektoru prostřednictvím společné evropské infrastruktury blockchainových služeb s modelem sdílené správy.

Hlavním cílem je zlepšit evropskou blockchainovou přeshraniční infrastrukturu a klíčové služby, které podporují veřejné služby pro výměnu ověřitelných pověření v případech použití digitálních certifikátů akreditací vzdělávacího programu a sociálního zabezpečení.

63

Elektronické účetní knihy

Návrh nařízení o zřízení rámce pro evropskou digitální identitu – COM(2021) 281 final

Vypracovat evropské normy a produkty evropské normalizace pro postupy provádění a registrace souboru údajů a vytváření kvalifikované elektronické účetní knihy, které umožní přeshraniční právní uznávání pověřovacích údajů k identitě, jako jsou lékařská osvědčení, dokumenty sociálního zabezpečení, akademické atestace nebo osvědčení o odborných kvalifikacích v elektronické podobě.

Hlavním cílem je zajistit kvalifikaci elektronických účetních knih v souladu s právními předpisy.

Tyto normy podpoří stanovení specifikací pro poskytování služeb a technických a provozních aspektů pro provozovatele uzlů a zajistí, aby kvalifikované elektronické účetní knihy byly důvěryhodné, neboť evropským občanům dávají kontrolu nad jejich soukromými údaji.

64

Místní digitální dvojčata pro inteligentní komunity

Směrnice 2007/2/ES o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE)

Vypracování nových norem EU, které rozvíjejí minimální, ale dostatečné kapacity pro sdílení, využívání a opětovné využití údajů v různých systémech a řeší kritické problémy při zřizování místního datového ekosystému pomocí průřezových datových modelů a různých architektonických rámců:

—

výměna znalostí a kontextových informací,

| — | používání konzistentních a interoperabilních společných datových modelů, |
| --- | --- |

—

používání konzistentních a interoperabilních společných datových modelů,

| — | pravidla pro přístup k údajům a službám a jejich používání, |
| --- | --- |

—

pravidla pro přístup k údajům a službám a jejich používání,

| — | pravidla a nástroje pro zadávání spravedlivých a transparentních služeb a algoritmů řízených umělou inteligencí. |
| --- | --- |

—

pravidla a nástroje pro zadávání spravedlivých a transparentních služeb a algoritmů řízených umělou inteligencí.

Hlavním cílem je zajistit dohodu o společné interoperabilitě pro datové prostory používané v inteligentních městech EU a ekosystému komunity.

Opatření pro vypracování a revizi evropských norem nebo produktů evropské normalizace na podporu odolnosti evropského průmyslu

| Ref. č. | Název | Odkaz | Evropské normy či produkty evropské normalizace | Konkrétní cíle a politiky týkající se evropských norem či produktů evropské normalizace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 65 | Techniky aditivní výroby | COM(2020) 98 final – Nový akční plán pro oběhové hospodářství pro čistší a konkurenceschopnější Evropu | Vypracovat evropské normy na podporu aditivní výroby, včetně 3D/4D tisku, pokrývající kov, polymery, keramiku, biologické materiály a jiné výrobní systémy založené na materiálech. | Cílem opatření je přispět k energetické účinnosti a zvýšit konkurenceschopnost nových multimateriálových předmětů a multifunkčních materiálů a produktů pro různá využití, včetně biomedicíny, při aditivní výrobě. |
| 66 | Kritické suroviny pro baterie elektrických vozidel | Návrh nařízení o bateriích a odpadních bateriích, o zrušení směrnice 2006/66/ES a o změně nařízení (EU) 2019/1020
  COM(2020) 798 final | Vypracování evropských norem pro těžbu, rafinaci, zpracování a recyklaci nerostů a materiálů používaných pro výrobu baterií. | Cílem je přizpůsobit hodnotový řetězec nerostů a materiálů používaných pro výrobu baterií postupům udržitelného získávání surovin a podpořit účinné fungování recyklačních trhů, aby se zvýšila dostupnost kvalitních druhotných surovin. |
| 67 | Vstupní materiály na jedno použití nezbytné pro výrobu očkovacích látek proti COVID-19 | COM(2021) 35 final – Jednotně proti COVID-19 | Vypracovat evropské normy pro předměty na jedno použití, které jsou nezbytné pro výrobu očkovacích látek a terapeutik, s cílem posílit interoperabilitu klíčových výrobních složek a minimalizovat riziko přerušení výroby v případě nedostatku těchto materiálů. | Hlavním cílem je zajistit dostupnost materiálů potřebných pro výrobu očkovacích látek ve výrobních lokalitách a v dostatečném množství a interoperabilitu některých složek. |
| 68 | Bezpečné družicové komunikační systémy | COM(2022) 57 final, 2022/0039 (COD): návrh nařízení, kterým se zavádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu na období 2023–2027 | Vypracovat normy na podporu využívání a rozvoj složek Kosmického programu EU, mimo jiné včetně evropských norem pro družicové komunikační služby. | Podporovat zřízení zabezpečeného družicového komunikačního systému Unie, který poskytuje Unii a vládním subjektům členských států celosvětově bezpečné, flexibilní a odolné družicové komunikační služby. |
| 69 | Řízení kosmického provozu a využívání dat z kosmických systémů trhem | Nařízení (EU) 2021/696, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program | Vypracovat evropské normy pro řízení kosmického provozu. Vypracovat evropské normy na podporu využívání kosmických dat a služeb, jež poskytuje Kosmický program EU (Galileo, EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM), ze strany uživatelů a trhu. | S cílem:






  1) | snížit současná i budoucí provozní rizika a chránit evropskou kosmickou infrastrukturu; |

Ref. č.

Název

Odkaz

Evropské normy či produkty evropské normalizace

Konkrétní cíle a politiky týkající se evropských norem či produktů evropské normalizace

65

Techniky aditivní výroby

COM(2020) 98 final – Nový akční plán pro oběhové hospodářství pro čistší a konkurenceschopnější Evropu

Vypracovat evropské normy na podporu aditivní výroby, včetně 3D/4D tisku, pokrývající kov, polymery, keramiku, biologické materiály a jiné výrobní systémy založené na materiálech.

Cílem opatření je přispět k energetické účinnosti a zvýšit konkurenceschopnost nových multimateriálových předmětů a multifunkčních materiálů a produktů pro různá využití, včetně biomedicíny, při aditivní výrobě.

66

Kritické suroviny pro baterie elektrických vozidel

Návrh nařízení o bateriích a odpadních bateriích, o zrušení směrnice 2006/66/ES a o změně nařízení (EU) 2019/1020

COM(2020) 798 final

Vypracování evropských norem pro těžbu, rafinaci, zpracování a recyklaci nerostů a materiálů používaných pro výrobu baterií.

Cílem je přizpůsobit hodnotový řetězec nerostů a materiálů používaných pro výrobu baterií postupům udržitelného získávání surovin a podpořit účinné fungování recyklačních trhů, aby se zvýšila dostupnost kvalitních druhotných surovin.

67

Vstupní materiály na jedno použití nezbytné pro výrobu očkovacích látek proti COVID-19

COM(2021) 35 final – Jednotně proti COVID-19

Vypracovat evropské normy pro předměty na jedno použití, které jsou nezbytné pro výrobu očkovacích látek a terapeutik, s cílem posílit interoperabilitu klíčových výrobních složek a minimalizovat riziko přerušení výroby v případě nedostatku těchto materiálů.

Hlavním cílem je zajistit dostupnost materiálů potřebných pro výrobu očkovacích látek ve výrobních lokalitách a v dostatečném množství a interoperabilitu některých složek.

68

Bezpečné družicové komunikační systémy

COM(2022) 57 final, 2022/0039 (COD): návrh nařízení, kterým se zavádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu na období 2023–2027

Vypracovat normy na podporu využívání a rozvoj složek Kosmického programu EU, mimo jiné včetně evropských norem pro družicové komunikační služby.

Podporovat zřízení zabezpečeného družicového komunikačního systému Unie, který poskytuje Unii a vládním subjektům členských států celosvětově bezpečné, flexibilní a odolné družicové komunikační služby.

69

Řízení kosmického provozu a využívání dat z kosmických systémů trhem

Nařízení (EU) 2021/696, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program

Vypracovat evropské normy pro řízení kosmického provozu. Vypracovat evropské normy na podporu využívání kosmických dat a služeb, jež poskytuje Kosmický program EU (Galileo, EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM), ze strany uživatelů a trhu.

S cílem:

1)

snížit současná i budoucí provozní rizika a chránit evropskou kosmickou infrastrukturu;

| 2) | zvýšit využívání kosmických dat a služeb uživateli a trhem usnadněním jejich integrace do různých odvětví. Patří sem autonomní a propojené automobily, železnice, letectví, bezpilotní vzdušné prostředky a specializovaná uživatelská zařízení. |
| --- | --- |

2)

zvýšit využívání kosmických dat a služeb uživateli a trhem usnadněním jejich integrace do různých odvětví. Patří sem autonomní a propojené automobily, železnice, letectví, bezpilotní vzdušné prostředky a specializovaná uživatelská zařízení.

Opatření pro vypracování a revizi evropských norem nebo produktů evropské normalizace na podporu vnitřního trhu se službami a výrobky

| Ref. č. | Název | Odkaz | Evropské normy či produkty evropské normalizace | Konkrétní cíle a politiky týkající se evropských norem či produktů evropské normalizace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 70 | Zdravotnické prostředky a diagnostické zdravotnické prostředky in vitro | Nařízení (EU) 2017/745 o zdravotnických prostředcích
  Nařízení (EU) 2017/746 o diagnostických zdravotnických prostředcích in vitro | Revidovat stávající normy a vypracovat nové evropské normy pro navrhování a výrobu:






  — | zdravotnických prostředků, na které se vztahuje nařízení (EU) 2017/745 |

Ref. č.

Název

Odkaz

Evropské normy či produkty evropské normalizace

Konkrétní cíle a politiky týkající se evropských norem či produktů evropské normalizace

70

Zdravotnické prostředky a diagnostické zdravotnické prostředky in vitro

Nařízení (EU) 2017/745 o zdravotnických prostředcích

Nařízení (EU) 2017/746 o diagnostických zdravotnických prostředcích in vitro

Revidovat stávající normy a vypracovat nové evropské normy pro navrhování a výrobu:

—

zdravotnických prostředků, na které se vztahuje nařízení (EU) 2017/745

| — | diagnostických zdravotnických prostředků in vitro, na které se vztahuje nařízení (EU) 2017/746. |
| --- | --- |

—

diagnostických zdravotnických prostředků in vitro, na které se vztahuje nařízení (EU) 2017/746.

Normy se budou vztahovat na navrhování a výrobu, řízení rizik a povinnosti hospodářských subjektů a zadavatelů, včetně povinností týkajících se:

| — | systémů řízení kvality |
| --- | --- |

—

systémů řízení kvality

| — | řízení rizik |
| --- | --- |

—

řízení rizik

| — | klinických zkoušek a studií funkční způsobilosti |
| --- | --- |

—

klinických zkoušek a studií funkční způsobilosti

| — | klinického hodnocení. |
| --- | --- |

—

klinického hodnocení.

Zajištění bezproblémového fungování jednotného trhu, pokud jde o zdravotnické prostředky, a to stanovením vysokých standardů kvality a bezpečnosti zdravotnických prostředků a diagnostických zdravotnických prostředků in vitro. Ty by měly vyřešit obecné otázky bezpečnosti související s těmito výrobky, a tím zajistit vysokou úroveň ochrany zdraví a bezpečnosti pacientů, uživatelů a dalších osob.

71

Bezpečnost hraček

Směrnice 2009/48/ES o bezpečnosti hraček

Vypracovat nové normy nebo revidovat stávající evropské normy s cílem podpořit nejmodernější technologie v oblasti bezpečnosti hraček a chemických látek v hračkách.

Řešení technologického rozvoje na trhu s hračkami, v jehož důsledku vyvstaly problémy v oblasti bezpečnosti, které jsou zdrojem vzrůstajících obav spotřebitelů.

72

Tlaková zařízení

Směrnice 2014/68/EU ze dne 15. května 2014 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání tlakových zařízení na trh

Revidovat stávající normy a vytvořit nové normy pro tlaková zařízení nebo sestavy.

Zlepšení bezpečnosti a usnadnění přístupu malých a středních podniků na trh. Díky tomu budou společnosti z EU na globálním trhu konkurenceschopnější.

73

Jednoduché tlakové nádoby

Směrnice 2014/29/EU o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání jednoduchých tlakových nádob na trh

Revidovat stávající normy řady EN 286 a vypracovat nové normy.

Zlepšení bezpečnosti a usnadnění přístupu malých a středních podniků na trh. Díky tomu budou společnosti z EU na globálním trhu konkurenceschopnější.

74

Strojní výrobky

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o strojních výrobcích COM(2021) 202 final

Vypracovat nebo revidovat evropské normy pro strojní výrobky tak, aby odpovídaly novým základním specifikacím pro bezpečnost a ochranu zdraví navrhovaného nařízení.

Hlavním cílem je zajistit bezpečnost a ochranu zdraví tím, že budou harmonizované evropské normy upraveny tak, aby odrážely obecně uznávaný nejnovější vývoj. Dostupnost harmonizovaných evropských norem usnadní přístup na trh, zejména pro malé a střední podniky. Pro uživatele a vlastníky strojních výrobků bude výhodou zvýšená bezpečnost a mohou těžit z vedlejších účinků, jako je účinné využívání energie a snazší přístup k inovativním technologiím. Pro hospodářské subjekty bude výhodou právní jistota.

75

Výtahy a bezpečnostní komponenty ve výtazích

Směrnice 2014/33/EU o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se výtahů a bezpečnostních komponent pro výtahy,

prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/76

a

prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1220

Vypracovat nové evropské normy a aktualizovat stávající produkty normalizace za účelem vydání aktuálních a nejmodernějších norem.

Zajištění vysoké úrovně ochrany zdraví a bezpečnosti a případně bezpečnosti majetku a zaručení spravedlivé hospodářské soutěže na trhu EU.

76

Lanové dráhy

Nařízení (EU) 2016/424 o lanových dráhách

Vypracovat nebo revidovat normy s cílem poskytnout podrobné technické specifikace pro

| i) | navrhování a výstavbu lanových drah, jejich infrastruktury, dílčích systémů a bezpečnostních komponent a |
| --- | --- |

i)

navrhování a výstavbu lanových drah, jejich infrastruktury, dílčích systémů a bezpečnostních komponent a

| ii) | provoz lanových drah. |
| --- | --- |

ii)

provoz lanových drah.

Zlepšení bezpečnosti lanových drah.

77

Plynové spotřebiče

Nařízení (EU) 2016/426 o spotřebičích plynných paliv

Vypracovat nové nebo revidovat stávající evropské normy na podporu nejmodernější technologie v oblasti spotřebičů plynných paliv.

Zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví, jakož i racionálního využívání energie (energetické účinnosti) u spotřebičů plynných paliv.

78

Bezpečnost spotřebních výrobků

Směrnice 2001/95/ES o obecné bezpečnosti výrobků

Vypracování a aktualizace evropských norem pro bezpečnost některých spotřebních výrobků, na které se nevztahují harmonizační právní předpisy Unie (včetně výrobků pro děti, které nejsou hračkami).

Zajištění vysoké úrovně ochrany spotřebitele posílením bezpečnosti výrobků pro děti a jiných spotřebních výrobků, na které se nevztahují harmonizační právní předpisy Unie, s ohledem na nejnovější vědecký a technologický vývoj a specifikace vyplývající z právních předpisů.

79

Správa nahraného softwaru pro rádiová zařízení

PLAN/2018/4283

Nařízení Komise v přenesené pravomoci o použití čl. 3 odst. 3 písm. i) a článku 4 směrnice 2014/53/EU týkajících se rekonfigurovatelných rádiových systémů

Vypracovat harmonizované normy pro zajištění kontroly softwaru nahraného do rádiových zařízení tak, aby nebyly ohroženy základní požadavky stanovené ve směrnici o rádiových zařízeních.

Cílem tohoto opatření je zachovat bezpečnostní specifikace během životního cyklu výrobku s cílem zabránit změnám, které by ovlivnily tyto specifikace prostřednictvím aktualizace softwaru. Toto opatření navíc chrání uživatele a rádiové spektrum před škodlivou interferencí.

80

Zařízení určená k použití v prostředí s nebezpečím výbuchu

Směrnice 2014/34/EU o zařízeních a ochranných systémech určených k použití v prostředí s nebezpečím výbuchu

Vypracovat nové nebo revidovat stávající evropské normy na podporu nejmodernějších technologií v oblasti zařízení určených k použití v prostředí s nebezpečím výbuchu.

Zajištění ochrany zdraví a bezpečnosti zařízení určených k použití v prostředí s nebezpečím výbuchu.

81

Osobní ochranné prostředky

Nařízení (EU) 2016/425 o osobních ochranných prostředcích

Vypracovat nové nebo revidovat stávající evropské normy na podporu nejmodernějších technologií v oblasti osobních ochranných prostředků.

Hlavním cílem je zajistit ochranu zdraví a bezpečnost uživatelů a volný pohyb osobních ochranných prostředků na vnitřním trhu. Dostupnost harmonizovaných evropských norem navíc usnadní přístup na trh, zejména pro malé a střední podniky.

82

Tvorba harmonizovaných norem zohledňujících inkluzivnost a genderové hledisko

Směrnice 2014/53/EU o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání rádiových zařízení na trh

Vypracování a revize norem týkajících se bezpečnosti a ochrany zdraví, aby všechny antropometrické referenční údaje

| 1) | byly založeny na údajích, které jsou reprezentativní pro celou evropskou populaci, a |
| --- | --- |

1)

byly založeny na údajích, které jsou reprezentativní pro celou evropskou populaci, a

| 2) | zohledňovaly všechny relevantní antropometrické rozměry. |
| --- | --- |

2)

zohledňovaly všechny relevantní antropometrické rozměry.

Normy by měly brát v úvahu více tělesných rozměrů, tj. nejen výšku, ale také tvary páteře a kyčelních kostí. Normy by měly být vypracovány tak, aby zohledňovaly rozdíly mezi ženami a muži, ale také obecněji rozdíly mezi lidmi.

Hlavním cílem je odklonit se od práce s antropometrickými průměry a začít pracovat s rozsahy, aby výrobky byly bezpečné pro lidi se všemi tělesnými rozměry. Vypracování norem, které by rovněž prováděly prohlášení EHK OSN o normách zohledňujících genderové hledisko, by vedlo ke spravedlivější bezpečnosti výrobků.

83

Váhy a měřidla

Směrnice 2014/31/EU o vahách s neautomatickou činností

Směrnice 2014/32/EU o dodávání měřidel na trh

Vypracovat nové nebo revidovat stávající evropské normy na podporu nejmodernější technologie v oblasti vah a měřidel.

| i) | ochrana veřejnosti před nesprávnými výsledky vážících operací prováděných v určitých oblastech na vahách s neautomatickou činností; |
| --- | --- |

i)

ochrana veřejnosti před nesprávnými výsledky vážících operací prováděných v určitých oblastech na vahách s neautomatickou činností;

| ii) | podpora přesných a sledovatelných měřidel, která lze používat pro různá měření, jež různým způsobem, přímo či nepřímo, ovlivňují každodenní život občanů. Tato měření se provádějí z důvodů veřejného zájmu, ochrany veřejného zdraví, bezpečnosti a pořádku, ochrany životního prostředí, ochrany spotřebitele, vybírání daní a poplatků a poctivého obchodování. Mohou vyžadovat použití stanovených měřidel. |
| --- | --- |

ii)

podpora přesných a sledovatelných měřidel, která lze používat pro různá měření, jež různým způsobem, přímo či nepřímo, ovlivňují každodenní život občanů. Tato měření se provádějí z důvodů veřejného zájmu, ochrany veřejného zdraví, bezpečnosti a pořádku, ochrany životního prostředí, ochrany spotřebitele, vybírání daní a poplatků a poctivého obchodování. Mohou vyžadovat použití stanovených měřidel.

84

Interoperabilita železničního systému

Směrnice (EU) 2016/797 o interoperabilitě železničního systému v Evropské unii

Vypracovat nové nebo revidovat stávající evropské normy a produkty normalizace na podporu uplatňování směrnice (EU) 2016/797.

Hlavním cílem je zajistit vysokou úroveň interoperability železničního systému při zohlednění technologického (digitálního) vývoje a ekologických (zelených) omezení.

85

Datový slovník pro podávání zpráv orgánům dohledu nad finančním sektorem

COM(2021) 798 final – Strategie pro údaje v oblasti dohledu ve finančních službách EU

Nařízení (EU) 2019/876, kterým se mění nařízení (EU) č. 575/2013, pokud jde o pákový poměr, ukazatel čistého stabilního financování, požadavky na kapitál a způsobilé závazky, úvěrové riziko protistrany, tržní riziko, expozice vůči ústředním protistranám, expozice vůči subjektům kolektivního investování, velké expozice, požadavky na podávání zpráv a zpřístupňování informací, a nařízení (EU) č. 648/2012

Vypracování nové evropské normy pro popis obsahu a formátu údajů oznamovaných subjekty působícími ve finančním sektoru příslušným orgánům za účelem finančního dohledu a zpřístupnění údajů veřejnosti podle různých právních rámců.

Tato norma by měla zajistit, aby byly údaje popsány strukturovaným, přehledným, jednotným a jednoznačným způsobem za použití pojmů zakotvených v právních předpisech s cílem vytvořit jasnou souvislost mezi shromážděnými a/nebo zveřejněnými datovými položkami a specifikacemi příslušných právních předpisů.

Dlouhodobým cílem je modernizovat podávání zpráv pro účely dohledu v EU a zavést systém, který bude orgánům dohledu na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni poskytovat přesné, konzistentní a včasné údaje a zároveň minimalizovat celkovou zátěž spojenou s podáváním zpráv pro všechny příslušné strany.

Standardizace údajů a společné chápání údajů shromážděných a zveřejněných podle různých právních rámců usnadní používání digitálních technologií a zjednoduší přenos, validaci a analýzu těchto údajů.

86

Prefabrikované betonové výrobky

Nařízení (EU) č. 305/2011 o stavebních výrobcích

Vypracování a aktualizace evropských norem pro posuzování vlastností stavebních výrobků.

Hlavním cílem je zlepšení vnitřního trhu poskytnutím společného „prohlášení o vlastnostech“ pro stavební výrobky, čímž se odstraní potřeba dalších zkoušek v jednotlivých členských státech.

87

Konstrukční kovové výrobky

Nařízení (EU) č. 305/2011 o stavebních výrobcích

Vypracování a aktualizace evropských norem pro posuzování vlastností stavebních výrobků – konstrukčních kovových výrobků.

Hlavním cílem je zlepšení vnitřního trhu poskytnutím společného „prohlášení o vlastnostech“ pro stavební výrobky, čímž se odstraní potřeba dalších zkoušek v jednotlivých členských státech.

88

Služby správy budov pro nábytek

COM(2020) 98 final – Nový akční plán pro oběhové hospodářství pro čistší a konkurenceschopnější Evropu

Vypracování evropských norem a produktů normalizace, které stanoví úroveň služeb a specifikace kvality poskytovatelů služeb v oblasti leasingu nábytku pro podniky a instituce.

Cílem opatření je vytvořit trh se službami v oblasti kancelářského nábytku, což v konečném důsledku povede k opětovnému používání a opravám nábytkových materiálů ze strany výrobců.

---

(1)  Informace o normalizačních činnostech projednávaných v souvislosti s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran je možné najít pod tímto odkazem: https://joinup.ec.europa.eu/collection/rolling-plan-ict-standardisation/rolling-plan-2022

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 13.3.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 93/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 93/32

---

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení (1)

Věc M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings / Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering

(Text s významem pro EHP)

(2023/C 93/03)

1.   ÚVOD

| 1. | Dne 12. listopadu 2019 obdržela Komise oznámení o navrhovaném spojení, kterým by podnik Hyundai Heavy Industries Holdings (dále jen „HHIH“) prostřednictvím své dceřiné společnosti Korea Shipbuilding & Offshore Engineering získal ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) (dále jen „nařízení o spojování“) výhradní kontrolu nad podnikem Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering Co., Ltd. (dále jen „DSME“) (dále jen „navrhovaná transakce“). Pro účely této zprávy se podniky HHIH a DSME společně označují jako „strany“. |
| --- | --- |

1.

2.   POSTUP

| 2. | Dne 17. prosince 2019 přijala Komise rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení o spojování, jelikož během první fáze šetření Komise vyvstaly vážné pochybnosti o slučitelnosti navrhované transakce s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

2.

2.1.   Počáteční prodloužení a pozastavení lhůty

| 3. | Dne 10. ledna 2020 Komise na základě formální žádosti podniku HHIH ze dne 10. ledna 2020 prodloužila lhůtu podle čl. 10 odst. 3 prvního pododstavce nařízení o spojování stanovenou pro přijetí rozhodnutí podle článku 8 nařízení o spojování v souvislosti s navrhovanou transakcí o dvacet pracovních dnů, jak bylo požadováno, podle čl. 10 odst. 3 druhého pododstavce téhož nařízení. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Před přijetím případného prohlášení o námitkách byl postup také dvakrát pozastaven rozhodnutími Komise přijatými podle čl. 11 odst. 3 nařízení o spojování, neboť podnik HHIH neposkytl úplné a včasné odpovědi na žádost Komise o informace. První rozhodnutí bylo přijato dne 4. února 2020 a byly jím od 23. ledna do 21. února 2020 pozastaveny lhůty uvedené v čl. 10 odst. 3 prvním pododstavci nařízení o spojování. Druhé rozhodnutí bylo přijato dne 1. dubna 2020 a bylo jím pozastaveno řízení od 31. března do 2. června 2020. |
| --- | --- |

4.

2.2.   Prohlášení o námitkách

| 5. | Dne 8. června 2020 přijala Komise prohlášení o námitkách určené podniku HHIH. Prohlášení o námitkách bylo podniku HHIH formálně oznámeno dne 9. června 2020 (3) a byla mu poskytnuta lhůta pro předložení připomínek do 26. června 2020, kterou Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž (dále jen „GŘ pro hospodářskou soutěž“) posléze prodloužilo do 29. června 2020. Dne 10. června 2020 byl o přijetí prohlášení o námitkách informován rovněž podnik DSME a byla mu nabídnuta možnost vyžádat si znění prohlášení o námitkách bez důvěrných informací, pokud by chtěl předložit (samostatné) připomínky v souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 802/2004 (4). |
| --- | --- |

5.

| 6. | V prohlášení o námitkách dospěla Komise k předběžnému názoru, že navrhovaná transakce pravděpodobně povede k zásadnímu narušení účinné hospodářské soutěže ve smyslu čl. 2 odst. 3 nařízení o spojování, a to v důsledku protisoutěžních horizontálních nekoordinovaných účinků, zejména i) vznikem dominantního postavení a/nebo ii) vyloučením významných konkurenčních tlaků, které na sebe strany vzájemně vyvíjely, a snížením konkurenčního tlaku na zbývající konkurenty na celosvětovém trhu v oblasti stavby velkých lodí pro přepravu zkapalněného zemního plynu a dále i) posílením dominantního postavení podniku HHI a/nebo ii) vyloučením významných konkurenčních tlaků, které na sebe strany vzájemně vyvíjely, a snížením konkurenčního tlaku na zbývající konkurenty na celosvětovém trhu v oblasti stavby velmi velkých tankerů pro přepravu ropného plynu. |
| --- | --- |

6.

2.3.   Přístup ke spisu

| 7. | Ve dnech 9. a 23. června 2020 získal podnik HHIH přístup k přístupným dokumentům ve spisu Komise o této věci. Další přístup ke spisu byl poskytnut ve dnech 21. října 2020, 30. dubna 2021, 22. listopadu 2021 a 20. prosince 2021. |
| --- | --- |

7.

| 8. | V souvislosti s přístupem ke spisu jsem neobdržela žádnou stížnost ani žádost stran. |
| --- | --- |

8.

2.4.   Zúčastněné třetí osoby

| 9. | Dne 15. června 2020 byly dva subjekty připuštěny ke slyšení v této věci jako zúčastněné třetí osoby. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Oběma zúčastněným třetím osobám bylo poskytnuto znění prohlášení o námitkách bez důvěrných informací a byla jim stanovena lhůta pro předložení připomínek k uvedeném prohlášení. Každá ze zúčastněných třetích osob předložila písemné připomínky a stranám byla zpřístupněna jejich znění bez důvěrných informací. |
| --- | --- |

10.

2.5.   Odpověď na prohlášení o námitkách

| 11. | Podnik HHIH odpověděl na prohlášení o námitkách dne 29. června 2020. Strany nepožádaly o konání formálního ústního slyšení. |
| --- | --- |

11.

2.6.   Další pozastavení lhůty

| 12. | Dne 14. července 2020 přijala Komise třetí rozhodnutí podle čl. 11 odst. 3 nařízení o spojování, neboť podnik HHIH neposkytl úplné informace, o které jej Komise požádala. Tímto rozhodnutím byla pozastavena lhůta uvedená v čl. 10 odst. 3 prvním pododstavci nařízení o spojování počínaje dnem 13. července 2020, což byl pracovní den následující po dni, k němuž měl podnik HHIH předložit úplnou odpověď na žádost o informace. Podnik HHIH předložil úplnou odpověď dne 18. listopadu 2021 a pozastavení tedy trvalo do konce uvedeného dne. |
| --- | --- |

12.

2.7.   Dopisy o skutečnostech

| 13. | Komise zaslala podniku HHIH dva dopisy o skutečnostech, a to dne 28. dubna 2021 (dále jen „první dopis o skutečnostech“) a dne 19. listopadu 2021 (dále jen „druhý dopis o skutečnostech“), v nichž poukázala na další a/nebo aktualizované skutkové okolnosti na podporu předběžných závěrů obsažených v prohlášení o námitkách, ohledně kterých Komise po další analýze spisu dospěla k závěru, že jsou potenciálně relevantní pro odůvodnění jejího konečného rozhodnutí. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Podnik HHIH předložil písemné připomínky k prvnímu dopisu o skutečnostech dne 2. června 2021 a k druhému dopisu o skutečnostech dne 29. listopadu 2021. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Po přezkumu odpovědi podniku HHIH na druhý dopis o skutečnostech zaslalo GŘ pro hospodářskou soutěž dne 3. prosince 2021 tomuto podniku e-mailem informace o řadě dalších skutečností, z nichž může Komise ve svém konečném posouzení vycházet a na které chtěla tento podnik upozornit. Podnik HHIH k těmto dalším skutečnostem předložil připomínky e-mailem dne 6. prosince 2021 (5). |
| --- | --- |

15.

2.8.   Návrh rozhodnutí

| 16. | V návrhu rozhodnutí se Komise zabývá pouze celosvětovým trhem v oblasti stavby velkých lodí pro přepravu zkapalněného zemního plynu a v této souvislosti trvá na tom, že navrhovaná transakce by zásadně narušila účinnou hospodářskou soutěž v důsledku vzniku dominantního postavení kvůli horizontálním nekoordinovaným účinkům. V návrhu rozhodnutí se již netrvá na tom, že navrhovaná transakce způsobuje zásadní narušení účinné hospodářské soutěže na celosvětovém trhu v oblasti stavby velmi velkých tankerů pro přepravu ropného plynu. |
| --- | --- |

16.

| 17. | V souladu s čl. 16 odst. 1 rozhodnutí 2011/695/EU jsem tento návrh rozhodnutí přezkoumala a dospěla jsem k závěru, že se zabývá pouze těmi námitkami, u nichž byla stranám poskytnuta příležitost vyjádřit své názory. |
| --- | --- |

17.

3.   ZÁVĚR

| 18. | S ohledem na výše uvedené se domnívám, že právo na účinný výkon procesních práv bylo v průběhu tohoto řízení dodrženo. |
| --- | --- |

18.

Brusel, 11 ledna 2022.

Dorothe DALHEIMER

---

(1)  Podle článků 16 a 17 rozhodnutí předsedy Evropské komise 2011/695/EU ze dne 13. října 2011 o mandátu úředníka pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže (Úř. věst. L 275, 20.10.2011, s. 29) („rozhodnutí 2011/695/EU“).

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování) (Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1).

2

(3)  (Neformální) předběžná kopie prohlášení o námitkách pro informaci a průvodní dopis byly zaslány externím právním zástupcům podniku HHIH již dne 8. června 2020.

3

(4)  Nařízení Komise (ES) č. 802/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků (Úř. věst. L 133, 30.4.2004, s. 1).

4

(5)  Dne 6. a 7. prosince 2021 zaslala Komise podniku HHIH ještě další e-maily, v nichž objasnila určitý velmi omezený soubor skutečností.

5

---

| 13.3.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 93/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 93/35

---

Shrnutí rozhodnutí Komise

ze dne 13. ledna 2022,

kterým se spojení prohlašuje za neslučitelné s vnitřním trhem a s fungováním Dohody o EHP

(Věc M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings / Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering)

(oznámeno pod číslem C(2022) 63)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2023/C 93/04)

Komise dne 13. ledna 2022 přijala rozhodnutí ve věci spojení podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (1)
  , a zejména podle čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení. Znění celého rozhodnutí bez důvěrných informací, případně v podobě prozatímní verze, je k dispozici v závazném jazyce věci na internetových stránkách Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž na adrese: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

1.   STRANY

| 1) | Podnik Hyundai Heavy Industries Holdings (dále jen „HHIH“ nebo „oznamující strana“) je jihokorejská holdingová společnost, která prostřednictvím své dceřiné společnosti Korea Shipbuilding & Offshore Engineering (dále jen „KSOE“, Jižní Korea) kontroluje podniky Hyundai Heavy Industries Co. Ltd (dále jen „HHI“), Hyundai Samho Heavy Industries (dále jen „Hyundai Samho“) a Hyundai Mipo Dockyard (dále jen „Hyundai Mipo“). Jeho činnosti v odvětví loďařství zahrnují výrobu škály nákladních plavidel, lodních motorů a zařízení na volném moři. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Podnik Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering Co., Ltd. (dále jen „DSME“) je jihokorejská společnost působící především v odvětví loďařství. Vyrábí zejména škálu nákladních plavidel a zařízení na volném moři, nikoli však lodní motory. |
| --- | --- |

2)

2.   DOTČENÁ OPERACE

| 3) | Dne 12. listopadu 2019 Komise obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení o spojování, kterým by podnik HHIH prostřednictvím své dceřiné společnosti KSOE získal ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování výhradní kontrolu nad podnikem DSME (dále jen „transakce“). |
| --- | --- |

3)

3.   POSTUP

| 4) | Dne 17. prosince 2019 Komise přijala rozhodnutí podle čl. 6 odst. 1 písm. c) o zahájení řízení. Komise vyjádřila vážné pochybnosti o slučitelnosti transakce s vnitřním trhem a s fungováním Dohody o EHP v souvislosti s potenciálními světovými trhy pro stavbu: lodí pro přepravu zkapalněného zemního plynu (dále jen „LNG“) (dále jen „LNGC“, včetně potenciálního dílčího trhu pro plovoucí skladovací a znovuzplyňovací jednotky, dále jen „FSRU“) a dílčího trhu pro velké lodě pro přepravu LNG, dále jen „velké LNGC“ (včetně potenciálního dílčího trhu pro velké FSRU), ropných tankerů (včetně potenciálního dílčího trhu pro velmi velké lodě pro přepravu ropy), lodí pro přepravu zkapalněného ropného plynu (dále jen „LPG“) (včetně dílčího trhu pro velmi velké lodě pro přepravu LPG) a kontejnerových lodí (včetně potenciálního dílčího trhu pro velké kontejnerové lodě). |
| --- | --- |

4)

| 5) | Na žádost oznamující strany byla dne 10. ledna 2020 lhůta řízení prodloužena o dvacet pracovních dnů podle čl. 10 odst. 3 druhého pododstavce nařízení o spojování. Tato lhůta byla od 23. ledna 2020 do 21. února 2020 a opět od 31. března 2020 a 2. června 2020 pozastavena rozhodnutími podle čl. 11 odst. 3 nařízení o spojování, neboť oznamující strana neposkytla informace, o které Komise požádala. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Dne 8. června 2020 vydala Komise prohlášení o námitkách, v němž vyjádřila vážné pochybnosti o slučitelnosti transakce s vnitřním trhem a s fungováním Dohody o EHP. Oznamující strana na prohlášení o námitkách písemně odpověděla, ale nepožádala o formální ústní slyšení. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Lhůta řízení byla od 13. července 2020 do 18. listopadu 2021 znovu pozastavena rozhodnutím podle čl. 11 odst. 3 nařízení o spojování, neboť oznamující strana neposkytla informace, o které Komise požádala. |
| --- | --- |

7)

4.   SHRNUTÍ

| 8) | Komise dospěla k závěru, že transakce by zásadně narušila účinnou hospodářskou soutěž na vnitřním trhu, pokud jde o celosvětový trh v oblasti stavby velkých LNGC. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Oznamující strana nepředložila formální návrh závazků, které by obavy Komise rozptýlily. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Komise proto tuto transakci prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem a s fungováním Dohody o EHP podle čl. 2 odst. 3 a čl. 8 odst. 3 nařízení o spojování a článkem 57 Dohody o EHP (dále jen „rozhodnutí“). |
| --- | --- |

10)

5.   DŮVODOVÁ ZPRÁVA

5.1.   RELEVANTNÍ VÝROBKOVÝ TRH

| 11) | LNGC jsou plavidla vybavená speciálním systémem pro zabezpečení nákladu, který umožňuje přepravu LNG při teplotě přibližně – 162 °C. Do skupiny LNGC patří rovněž podskupina FSRU. FSRU zahrnují také zařízení pro znovuzplyňování LNG a jeho přepravu na pevninu (veškerými odkazy na LNGC se dále rozumí též odkazy na FSRU). |
| --- | --- |

11)

| 12) | Rozhodnutí rozlišuje mezi malými LNGC, které mají kapacitu přepravit až 40 000 metrů krychlových LNG, a velkými LNGC, kterémají kapacitu přepravit minimálně 145 000 metrů krychlových tohoto produktu. LNGC mající kapacitu přepravit 40 000 až 144 999 metrů krychlových nákladu jsou velmi vzácné. |
| --- | --- |

12)

| 13) | Rozhodnutí konstatuje, že v případě velkých LNGC se nejedná o homogenní zboží, ale o zboží různorodé, a to z několika hledisek, jako je použití/typ (kromě „standardních“ velkých LNGC existují ledoborecké velké LNGC a velké FSRU), typ technologie nákladních cisteren, jiné typy technologií a celková kvalita plavidla. |
| --- | --- |

13)

| 14) | Na straně poptávky nejsou LNGC nahraditelné žádným jiným nákladním plavidlem, neboť LNG lze přepravovat pouze na LNGC. Kromě toho velké LNGC nejsou nahraditelné malými LNGC. Velké LNGC se například používají pro dálkovou námořní přepravu LNG, zatímco malé LNGC slouží k přepravě na krátké vzdálenosti a pro námořní přepravu se nepoužívají. |
| --- | --- |

14)

| 15) | Pokud jde o stranu nabídky, představují velké LNGC nejsofistikovanější a nejspecializovanější nákladní plavidla, pokud jde o jejich stavbu, která na rozdíl od jiných typů plavidel nebo dokonce malých LNGC vyžaduje specifické odborné znalosti a zkušenosti při konstrukci velmi sofistikovaného systému pro zabezpečení přepravovaného plynu. Proto v celosvětovém měřítku existuje jen velmi malý počet loďařských společností schopných stavět velké LNGC: jihokorejské podniky HHIH, DSME, Samsung Heavy Industries (dálejen „SHI“) a v mnohem menší míře podnik CSSC (Čína). |
| --- | --- |

15)

| 16) | Rozhodnutí proto konstatuje, že stavba velkých LNGC je samostatný výrobkový trh. |
| --- | --- |

16)

5.2.   RELEVANTNÍ ZEMĚPISNÝ TRH

| 17) | Loďařské společnosti vyrábějící velké LNGC se nacházejí v Jižní Koreji a Číně a jejich zákazníci pak na celém světě. Zákazníci při zadávání objednávek na velké LNGC zpravidla místo jejich výroby nezohledňují. Rozhodnutí proto konstatuje, že trh v oblasti stavby velkých LNGC je celosvětový. |
| --- | --- |

17)

5.3.   POSOUZENÍ Z HLEDISKA HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

| 18) | Koncentrace trhu a vysoká míra kombinovaných tržních podílů. Trh v odvětví stavby velkých LNGC je velmi koncentrovaný: pouze čtyři podniky jsou schopny stavět tato plavidla samostatně. Po transakci by subjekt vzniklý spojením vlastnil velmi vysoké množství kombinovaných podílů na trhu, které by výrazně převyšovalo předpoklad prima facie pro hranici dominantního postavení, která činí 50 %, přičemž v posledních deseti letech tyto podíly soustavně rostly. |
| --- | --- |

18)

| 19) | Konkurenční blízkost. Šetření trhu ukázalo, že podniky HHIH a DSME jsou blízkými konkurenty, a dokonce obzvláště blízkými konkurenty (transakce má sloučit – s podnikem SHI – dva ze tří velmi blízkých konkurentů), neboť zákazníci uvedli, že strany si blízce konkurují téměř ve všech hlavních parametrech, které zákazníci obvykle zohledňují při rozhodování, kterému loďařskému podniku zadat objednávku na velké LNGC. Mezi tyto parametry patří kvalita/výkonnost plavidla, cena, dostupnost slotů / dodací lhůty, technické dovednosti / konstrukce, zkušenosti/technologie a historické vztahy. Kromě toho jsou HHIH, DSME a SHI třemi loďařskými společnostmi, jež zákazníci uváděli nejčastěji při odpovědi na otázku, na jakou společnost se od roku 2014 obrátili s výzvou k podání nabídky na stavbu velkých LNGC. Konkrétně HHIH a DSME jsou dvě loďařské společnosti, které zákazníci uváděli nejčastěji jako ty, které byly počínaje rokem 2014 v nabídkových řízeních na stavbu velkých LNGC nakonec vybrány. Kromě toho analýza Komise potvrdila, že strany jsou společně s podnikem SHI blízkými konkurenty, a to dokonce obzvláště blízkými konkurenty. Transakce by proto spojila dva ze tří velmi blízkých konkurentů. |
| --- | --- |

19)

| 20) | Konkurenční tlak ze strany konkurentů. Šetření Komise dále ukázalo, že po transakci by subjekt vzniklý spojením vlastnil nejen velmi velký podíl na trhu, ale z hlediska svého reálného chování by čelil také omezenému tlaku ze strany konkurentů. Na takovém koncentrovaném trhu působí jen málo konkurentů a Komise jednotlivě posoudila situaci konkurenčních podniků SHI a CSSC. Dále zohlednila postavení konkurenčních loďařských společností usazených v Japonsku, které v minulosti stavěly velké LNGC. |
| --- | --- |

20)

| 21) | Podnik SHI je jediným zbývajícím konkurentem, který by po transakci disponoval velkým podílem na trhu. Z šetření trhu vyplývá, že SHI je jediným konkurentem, který se může účastnit nabídkových řízení a nabízet výrobky, jejichž kvalita je srovnatelná s kvalitou výrobků stran. Po transakci by však byl tento podnik jediným takovým konkurentem na velmi koncentrovaném trhu, na němž by subjekt vzniklý spojením disponoval významným podílem. Schopnost SHI vyvíjet konkurenční tlak na strany je rovněž omezena skutečností, že podnik by za tímto účelem disponoval nedostatečnou dostupnou kapacitou. Šetření trhu doložilo zjištění, že SHI by měl omezenou motivaci zabránit zvyšování cen, k němuž by po transakci přistoupil subjekt vzniklý spojením. |
| --- | --- |

21)

| 22) | CSSC je účastník trhu, jehož přítomnost na trhu zůstává velmi omezená. Šetření trhu rovněž naznačilo, že pro zákazníky nedosahuje CSSC úrovně stran, pokud jde o mnoho parametrů, kam patří kvalita, infrastruktura, včasné dodání, know-how, projektové řízení a náklady na údržbu. Schopnost CSSC na dotčeném trhu expandovat je navíc omezena jeho kapacitou. Zaměření CSSC na domácí trh rovněž nenaznačuje, že by po transakci tento podnik představoval pro subjekt vzniklý spojením konkurenci. |
| --- | --- |

22)

| 23) | Komise zvážila postavení japonských loďařských společností, které v minulosti stavěly velké LNGC, a dospěla k závěru, že pro strany nepředstavují reálný konkurenční tlak. Kromě toho, že je znevýhodňují ceny a omezenější kapacita, se zaměřují na domácí trh. Tito účastníci trhu při stavbě používají starou technologii nákladních cisteren pro LNG, která je pro zákazníky méně atraktivní než technologie používaná stranami. Komise navíc zjistila, že tito účastníci trhu v posledních letech trh velkých LNGC prakticky opustili. |
| --- | --- |

23)

| 24) | Překážky vstupu na trh. Subjekt vzniklý spojením by pravděpodobně nepociťoval konkurenční tlak v důsledku potenciálního vstupu nebo opětovného vstupu jiného subjektu na trh. Vstoupit nebo opětovně vstoupit na trh a stát se důvěryhodným, nezávislým účastníkem trhu schopným vyvíjet dostatečný konkurenční tlak vhodným, včasným a dostatečným způsobem by pro loďařskou společnost znamenalo vynaložení značného úsilí a času. Překážky vstupu na trh a expanze jsou u velkých LNGC značné a expanze vyžaduje mnoho času a úsilí. Mezi takové překážky patří licence, know-how a projektové řízení, technologie, kvalitativní a kvantitativní zkušenosti (série alespoň čtyř až pěti dodaných plavidel), velikost doků, speciální vybavení a zařízení, dodací lhůty a sloty v přístavišti a finanční zajištění. Loďařské společnosti, které na trhu dlouho nepůsobily (deset nebo i méně let), by zákazníci nepovažovali za schopné stavět velké LNGC, a to například z důvodu ztráty nebo zastarání know-how. |
| --- | --- |

24)

| 25) | Kupní síla. Chování subjektu vzniklého spojením by po transakci nebylo omezováno dostatečně velkou kupní silou zákazníků. Trh je na straně nabídky velmi koncentrovaný už před transakcí, zatímco na straně poptávky je poměrně roztříštěný. Ani velcí zákazníci by neměli dostatečnou kupní sílu. Kromě toho existuje mezi zákazníky a projekty významný rozptyl cen/rozpětí, přičemž realizované a očekávané rozpětí se často podstatně liší (tj. je vyšší), což rovněž znamená nedostatečnou kupní sílu. |
| --- | --- |

25)

| 26) | Kapacita. Navzdory tvrzení stran, že jejich chování by usměrňovala volná kapacita na trhu, Komise konstatuje, že nabídka a poptávka jsou v současné době poměrně vyvážené a kapacita není na trhu velkých LNGC zastupitelná. Očekává se, že poptávka po velkých LNGC v příštích pěti letech poroste (i s přihlédnutím k dopadu pandemie COVID-19, viz níže). To znamená, že podniky CSSC a SHI by nebyly schopny absorbovat poptávku v případě, že subjekt vzniklý spojením by po transakci zvýšil ceny, čímž by se postavení subjektu vzniklého spojením stalo ve všech možných scénářích klíčovým. |
| --- | --- |

26)

| 27) | Dopad pandemie COVID-19. Na rozdíl od tvrzení oznamující strany krize COVID-19 poptávku po velkých LNGC významně neovlivnila. Jak vyplývá z údajů a prognóz třetích stran, na trhu velkých LNGC poptávka roste a v nadcházejících letech bude růst i nadále. |
| --- | --- |

27)

6.   ZÁVĚR

| 28) | V rozhodnutí se proto dospělo k závěru, že v důsledku transakce by byla zásadně narušena účinná hospodářská soutěž na vnitřním trhu nebo na jeho podstatné části. V rozhodnutí se proto navrhuje, aby tato transakce byla v souladu s čl. 2 odst. 3 a čl. 8 odst. 3 nařízení o spojování a článkem 57 Dohody o EHP prohlášena za neslučitelnou s vnitřním trhem a s Dohodou o EHP. |
| --- | --- |

28)

| 29) | Komise proto dospěla k závěru, že transakce je neslučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

29)

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 13.3.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 93/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 93/39

---

Stanovisko poradního výboru pro spojování podniků přijaté na jeho zasedání dne 10. ledna 2022 ohledně rozhodnutí ve věci M.9343 HHIH/DSME Zasedání prostřednictvím audiokonference – „Skype for Business“

Zpravodaj: Švédsko

(Text s významem pro EHP)

(2023/C 93/05)

Operace

| 1. | Poradní výbor (deset členských států) souhlasí s Komisí, že transakce představuje spojení ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování. |
| --- | --- |

1.

Význam pro Unii

| 2. | Poradní výbor (deset členských států) souhlasí s Komisí, že transakce má význam pro celou Unii ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení o spojování. |
| --- | --- |

2.

Výrobkové trhy

| 3. | Poradní výbor (deset členských států) souhlasí s definicí Komise týkající se relevantního výrobkového trhu v oblasti stavby velkých lodí pro přepravu LNG. |
| --- | --- |

3.

Zeměpisné trhy

| 4. | Poradní výbor (deset členských států) souhlasí s definicí Komise týkající se relevantního trhu v oblasti stavby velkých lodí pro přepravu LNG jako trhu celosvětového. |
| --- | --- |

4.

Posouzení z hlediska hospodářské soutěže

| 5. | Poradní výbor (deset členských států) souhlasí s posouzením Komise, že transakce by vedla k zásadnímu narušení účinné hospodářské soutěže na celosvětovém trhu v oblasti stavby velkých lodí pro přepravu LNG, a to v důsledku vzniku dominantního postavení. |
| --- | --- |

5.

Slučitelnost s vnitřním trhem

| 6. | Poradní výbor (deset členských států) souhlasí s Komisí, že transakce by proto měla být prohlášena za neslučitelnou s vnitřním trhem a s fungováním Dohody o EHP v souladu s čl. 2 odst. 3 a čl. 8 odst. 3 nařízení o spojování a s článkem 57 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

6.

---

| 13.3.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 93/40 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 93/40

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

10. března 2023

(2023/C 93/06)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,0586 |
| JPY | japonský jen | 144,70 |
| DKK | dánská koruna | 7,4425 |
| GBP | britská libra | 0,88258 |
| SEK | švédská koruna | 11,3915 |
| CHF | švýcarský frank | 0,9824 |
| ISK | islandská koruna | 150,10 |
| NOK | norská koruna | 11,2900 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 23,635 |
| HUF | maďarský forint | 383,65 |
| PLN | polský zlotý | 4,6815 |
| RON | rumunský lei | 4,9143 |
| TRY | turecká lira | 20,0737 |
| AUD | australský dolar | 1,6064 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4643 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,3095 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7292 |
| SGD | singapurský dolar | 1,4349 |
| KRW | jihokorejský won | 1 398,24 |
| ZAR | jihoafrický rand | 19,4250 |
| CNY | čínský juan | 7,3594 |
| IDR | indonéská rupie | 16 402,95 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,7849 |
| PHP | filipínské peso | 58,400 |
| RUB | ruský rubl | |
| THB | thajský baht | 37,115 |
| BRL | brazilský real | 5,5037 |
| MXN | mexické peso | 19,5428 |
| INR | indická rupie | 86,9375 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,0586

JPY

japonský jen

144,70

DKK

dánská koruna

7,4425

GBP

britská libra

0,88258

SEK

švédská koruna

11,3915

CHF

švýcarský frank

0,9824

ISK

islandská koruna

150,10

NOK

norská koruna

11,2900

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

23,635

HUF

maďarský forint

383,65

PLN

polský zlotý

4,6815

RON

rumunský lei

4,9143

TRY

turecká lira

20,0737

AUD

australský dolar

1,6064

CAD

kanadský dolar

1,4643

HKD

hongkongský dolar

8,3095

NZD

novozélandský dolar

1,7292

SGD

singapurský dolar

1,4349

KRW

jihokorejský won

1 398,24

ZAR

jihoafrický rand

19,4250

CNY

čínský juan

7,3594

IDR

indonéská rupie

16 402,95

MYR

malajsijský ringgit

4,7849

PHP

filipínské peso

58,400

RUB

ruský rubl

THB

thajský baht

37,115

BRL

brazilský real

5,5037

MXN

mexické peso

19,5428

INR

indická rupie

86,9375

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 13.3.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 93/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 93/41

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.11031 – HITACHI CONSTRUCTION MACHINERY / KIESEL / EAC)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2023/C 93/07)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | Hitachi Construction Machinery Co., LtD. („HCM“, Japonsko), |
| --- | --- |

—

Hitachi Construction Machinery Co., LtD. („HCM“, Japonsko),

| — | KTEG GmbH („KTEG“, Německo), patřícího do skupiny Kiesel (Německo), a |
| --- | --- |

—

KTEG GmbH („KTEG“, Německo), patřícího do skupiny Kiesel (Německo), a

| — | EAC European Application Center GmbH („EAC“, Německo), částečně funkčního společného podniku kontrolovaného společně podniky HCM a KTEG. |
| --- | --- |

—

EAC European Application Center GmbH („EAC“, Německo), částečně funkčního společného podniku kontrolovaného společně podniky HCM a KTEG.

Podniky HCM a KTEG získají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 4 nařízení o spojování společnou kontrolu nad plně funkčním společným podnikem EAC.

Spojení se uskutečňuje nákupem majetku.

2.

| — | HCM je japonská společnost, která působí celosvětově v oblasti výroby a distribuce stavebních strojů. Nabízí rovněž použitá zařízení a náhradní díly pro své výrobky, jakož i související služby, |
| --- | --- |

—

HCM je japonská společnost, která působí celosvětově v oblasti výroby a distribuce stavebních strojů. Nabízí rovněž použitá zařízení a náhradní díly pro své výrobky, jakož i související služby,

| — | KTEG je německá společnost, která vyvíjí a navrhuje výrobky, zejména individuálně upravené součásti rypadel, jakož i řešení, jako je individuální úprava stavebních strojů. KTEG je součástí skupiny Kiesel, která distribuuje nové stavební a manipulační stroje a použité stroje různých značek po celém světě. Skupina Kiesel rovněž poskytuje systémová řešení a doplňkové služby v oblasti financování, leasingu a školení obsluhy strojů. |
| --- | --- |

—

KTEG je německá společnost, která vyvíjí a navrhuje výrobky, zejména individuálně upravené součásti rypadel, jakož i řešení, jako je individuální úprava stavebních strojů. KTEG je součástí skupiny Kiesel, která distribuuje nové stavební a manipulační stroje a použité stroje různých značek po celém světě. Skupina Kiesel rovněž poskytuje systémová řešení a doplňkové služby v oblasti financování, leasingu a školení obsluhy strojů.

3.

Předmětem podnikání podniku EAC bude: EAC bude poskytovat stavební stroje s nulovými emisemi a stavební stroje pro speciální použití. Zejména bude vyvíjet, vyrábět a prodávat elektrifikované stavební stroje s nulovými emisemi, především rypadla, jakož i stavební stroje a zařízení pro speciální použití, včetně systémů výměnných ramen, jakož i asistenční systémy a systémy řízení vozového parku.

4.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

5.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.11031 – HITACHI CONSTRUCTION MACHINERY / KIESEL / EAC

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Poštovní adresa:

| Commission européenne / Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---