# Europeiska unionens L 19/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 19 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången27 januari 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 19

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången27 januari 2016

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/89 av den 18 november 2015 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 vad gäller unionens förteckning över projekt av gemensamt intresse | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/90 av den 26 januari 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Ukraina, till följd av en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 | 22 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/91 av den 26 januari 2016 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2368/2002 om genomförande av Kimberleyprocessens certifieringssystem för den internationella handeln med rådiamanter | 28 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/92 av den 26 januari 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 31 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/89 av den 18 november 2015 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 vad gäller unionens förteckning över projekt av gemensamt intresse

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/90 av den 26 januari 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Ukraina, till följd av en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

22

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/91 av den 26 januari 2016 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2368/2002 om genomförande av Kimberleyprocessens certifieringssystem för den internationella handeln med rådiamanter

28

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/92 av den 26 januari 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

31

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 27.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 19/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2016/89

av den 18 november 2015

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 vad gäller unionens förteckning över projekt av gemensamt intresse

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 av den 17 april 2013 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer och om upphävande av beslut nr 1364/2006/EG och om ändring av förordningarna (EG) nr 713/2009, (EG) nr 714/2009 och (EG) nr 715/2009 (1), särskilt artikel 3.4, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) nr 347/2013 fastställs en ram för identifiering, planering och genomförande av sådana projekt av gemensamt intresse som krävs för att genomföra de nio strategiska geografiska prioriterade energiinfrastrukturkorridorer som identifierats på el-, gas- och oljeområdet, och de tre unionsomfattande prioriterade energiinfrastrukturområdena för smarta nät, motorvägar för el och koldioxidtransportnät. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) nr 347/2013 fastställs en ram för identifiering, planering och genomförande av sådana projekt av gemensamt intresse som krävs för att genomföra de nio strategiska geografiska prioriterade energiinfrastrukturkorridorer som identifierats på el-, gas- och oljeområdet, och de tre unionsomfattande prioriterade energiinfrastrukturområdena för smarta nät, motorvägar för el och koldioxidtransportnät.

| (2) | I enlighet med artikel 3.4 i förordning (EU) nr 347/2013 ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter för att upprätta unionens förteckning över projekt av gemensamt intresse (nedan kallad unionsförteckningen). |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 3.4 i förordning (EU) nr 347/2013 ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter för att upprätta unionens förteckning över projekt av gemensamt intresse (nedan kallad unionsförteckningen).

| (3) | De projekt som föreslagits för införande i unionsförteckningen har utvärderats av de regionala grupperna och uppfyller kriterierna i artikel 4 i förordning (EU) nr 347/2013. |
| --- | --- |

(3)

De projekt som föreslagits för införande i unionsförteckningen har utvärderats av de regionala grupperna och uppfyller kriterierna i artikel 4 i förordning (EU) nr 347/2013.

| (4) | Utkasten till regionala förteckningar över projekt av gemensamt intresse antogs av de regionala grupperna vid möten på teknisk nivå. Efter positiva yttranden från Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) den 30 oktober 2015 om huruvida bedömningskriterierna och kostnads-/nyttoanalysen har tillämpats konsekvent i alla regioner, antog de regionala gruppernas beslutsfattande organ de regionala förteckningarna den 3 november 2015. I enlighet med artikel 3.3 a i förordning (EU) nr 347/2013 godkändes före antagandet av de regionala förteckningarna alla förslag till projekt av de medlemsstater vars territorium projektet gäller |
| --- | --- |

(4)

Utkasten till regionala förteckningar över projekt av gemensamt intresse antogs av de regionala grupperna vid möten på teknisk nivå. Efter positiva yttranden från Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) den 30 oktober 2015 om huruvida bedömningskriterierna och kostnads-/nyttoanalysen har tillämpats konsekvent i alla regioner, antog de regionala gruppernas beslutsfattande organ de regionala förteckningarna den 3 november 2015. I enlighet med artikel 3.3 a i förordning (EU) nr 347/2013 godkändes före antagandet av de regionala förteckningarna alla förslag till projekt av de medlemsstater vars territorium projektet gäller

| (5) | Samråd om de projekt som föreslagits för införande i unionsförteckningen skedde med de organisationer som företräder berörda intressenter, bland annat producenter, systemansvariga för distributionssystem, leverantörer samt konsument- och miljöorganisationer. |
| --- | --- |

(5)

Samråd om de projekt som föreslagits för införande i unionsförteckningen skedde med de organisationer som företräder berörda intressenter, bland annat producenter, systemansvariga för distributionssystem, leverantörer samt konsument- och miljöorganisationer.

| (6) | Projekten av gemensamt intresse bör förtecknas per strategiska transeuropeiska prioriteringar för energiinfrastruktur enligt den turordning som fastställs i bilaga I till förordning (EU) nr 347/2013. Projekten bör inte rangordnas i unionsförteckningen. |
| --- | --- |

(6)

Projekten av gemensamt intresse bör förtecknas per strategiska transeuropeiska prioriteringar för energiinfrastruktur enligt den turordning som fastställs i bilaga I till förordning (EU) nr 347/2013. Projekten bör inte rangordnas i unionsförteckningen.

| (7) | Projekten av gemensamt intresse bör förtecknas antingen som fristående projekt av gemensamt intresse eller som en del av ett kluster av flera projekt av gemensamt intresse. Vissa projekt av gemensamt intresse bör emellertid slås samman i kluster, eftersom de är beroende av varandra och (potentiellt) konkurrerande. |
| --- | --- |

(7)

Projekten av gemensamt intresse bör förtecknas antingen som fristående projekt av gemensamt intresse eller som en del av ett kluster av flera projekt av gemensamt intresse. Vissa projekt av gemensamt intresse bör emellertid slås samman i kluster, eftersom de är beroende av varandra och (potentiellt) konkurrerande.

| (8) | Unionsförteckningen innehåller projekt i olika utvecklingsfaser, det vill säga förberedande genomförbarhetsfas, genomförbarhetsfas, tillståndsgivningfas och konstruktionsfas. För projekt av gemensamt intresse i en tidig utvecklingsfas kan studier behövas för att påvisa teknisk och ekonomisk genomförbarhet och förenlighet med EU:s lagstiftning, inbegripet miljölagstiftningen. I detta sammanhang bör de potentiella negativa konsekvenserna för miljön identifieras, bedömas samt undvikas eller lindras. |
| --- | --- |

(8)

Unionsförteckningen innehåller projekt i olika utvecklingsfaser, det vill säga förberedande genomförbarhetsfas, genomförbarhetsfas, tillståndsgivningfas och konstruktionsfas. För projekt av gemensamt intresse i en tidig utvecklingsfas kan studier behövas för att påvisa teknisk och ekonomisk genomförbarhet och förenlighet med EU:s lagstiftning, inbegripet miljölagstiftningen. I detta sammanhang bör de potentiella negativa konsekvenserna för miljön identifieras, bedömas samt undvikas eller lindras.

| (9) | Att sådana projekt tas med i unionsförteckningen påverkar inte utgången av det relevanta miljörelaterade bedömnings- och tillståndsförfarandet. Enligt artikel 5.8 i förordning (EU) nr 347/2013 får ett projekt som inte är förenligt med unionslagstiftningen avföras från unionsförteckningen. Genomförandet av projekt av gemensamt intresse, inklusive deras förenlighet med relevant lagstiftning, bör övervakas i enlighet med artikel 5 i den förordningen. |
| --- | --- |

(9)

Att sådana projekt tas med i unionsförteckningen påverkar inte utgången av det relevanta miljörelaterade bedömnings- och tillståndsförfarandet. Enligt artikel 5.8 i förordning (EU) nr 347/2013 får ett projekt som inte är förenligt med unionslagstiftningen avföras från unionsförteckningen. Genomförandet av projekt av gemensamt intresse, inklusive deras förenlighet med relevant lagstiftning, bör övervakas i enlighet med artikel 5 i den förordningen.

| (10) | Enligt artikel 3.4 andra stycket i förordning (EU) nr 347/2013 ska unionsförteckningen fastställas vartannat år, och den unionsförteckning som upprättades genom kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1391/2013 (2) är därför inte längre giltig och bör ersättas. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artikel 3.4 andra stycket i förordning (EU) nr 347/2013 ska unionsförteckningen fastställas vartannat år, och den unionsförteckning som upprättades genom kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1391/2013 (2) är därför inte längre giltig och bör ersättas.

| (11) | I enlighet med artikel 3.4 i förordning (EU) nr 347/2013 bör unionsförteckningen ta formen av en bilaga till den förordningen. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 3.4 i förordning (EU) nr 347/2013 bör unionsförteckningen ta formen av en bilaga till den förordningen.

| (12) | Förordning (EU) nr 347/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Förordning (EU) nr 347/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga VII till förordning (EU) nr 347/2013 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 18 november 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 115, 25.4.2013, s. 39.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1391/2013 av den 14 oktober 2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer vad gäller unionens förteckning över projekt av gemensamt intresse (EUT L 349, 21.12.2013, s. 28).

2

---

BILAGA

Bilaga VII till förordning (EU) nr 347/2013 ska ersättas med följande:

”BILAGA VII

Unionens förteckning över projekt av gemensamt intresse (nedan kallad unionsförteckningen), enligt artikel 3.4

A.   PRINCIPER VID FASTSTÄLLANDET AV UNIONSFÖRTECKNINGEN

1.   Kluster av projekt av gemensamt intresse

Vissa projekt av gemensamt intresse har slagits samman i kluster på grund av att de till sin karaktär är beroende av varandra, potentiellt konkurrerande eller konkurrerande. Följande typer av kluster av projekt av gemensamt intresse har upprättats:

| — | Ett kluster av ömsesidigt beroende projekt av gemensamt intresse definieras som ’kluster X som omfattar följande projekt av gemensamt intresse’. Ett sådant kluster har bildats för att identifiera alla de projekt av gemensamt intresse som behövs för att åtgärda samma gränsöverskridande flaskhals och som ger synergieffekter om de genomförs tillsammans. I detta fall måste samtliga projekt av gemensamt intresse genomföras för att uppnå fördelar på EU-nivå. |
| --- | --- |

—

Ett kluster av ömsesidigt beroende projekt av gemensamt intresse definieras som ’kluster X som omfattar följande projekt av gemensamt intresse’. Ett sådant kluster har bildats för att identifiera alla de projekt av gemensamt intresse som behövs för att åtgärda samma gränsöverskridande flaskhals och som ger synergieffekter om de genomförs tillsammans. I detta fall måste samtliga projekt av gemensamt intresse genomföras för att uppnå fördelar på EU-nivå.

| — | Ett kluster av potentiellt konkurrerande projekt av gemensamt intresse definieras som ’kluster X som omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse’. Ett sådant kluster är ett tecken på osäkerhet kring omfattningen av en gränsöverskridande flaskhals. I detta fall måste inte alla de projekt av gemensamt intresse som ingår i klustret genomföras. Det är upp till marknaden att bestämma huruvida en, flera eller alla projekt av gemensamt intresse ska genomföras, med förbehåll för nödvändiga planerings- och genomförandetillstånd och tillstånd på grundval av rättsliga föreskrifter. Behovet av projekten ska bedömas på nytt i samband med det efterföljande förfarandet för identifiering av projekt av gemensamt intresse, bland annat när det gäller kapacitetsbehoven. |
| --- | --- |

—

Ett kluster av potentiellt konkurrerande projekt av gemensamt intresse definieras som ’kluster X som omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse’. Ett sådant kluster är ett tecken på osäkerhet kring omfattningen av en gränsöverskridande flaskhals. I detta fall måste inte alla de projekt av gemensamt intresse som ingår i klustret genomföras. Det är upp till marknaden att bestämma huruvida en, flera eller alla projekt av gemensamt intresse ska genomföras, med förbehåll för nödvändiga planerings- och genomförandetillstånd och tillstånd på grundval av rättsliga föreskrifter. Behovet av projekten ska bedömas på nytt i samband med det efterföljande förfarandet för identifiering av projekt av gemensamt intresse, bland annat när det gäller kapacitetsbehoven.

| — | Ett kluster av konkurrerande projekt av gemensamt intresse definieras som ’kluster X som omfattar ett av följande projekt av gemensamt intresse’. Ett sådant kluster åtgärdar samma flaskhals. Flaskhalsens omfattning är dock mer entydig än vid ett kluster med potentiellt konkurrerande projekt av gemensamt intresse, och därför måste endast ett av projekten av gemensamt intresse genomföras. Det är upp till marknaden att bestämma vilket projekt av gemensamt intresse som ska genomföras, med förbehåll för nödvändiga planerings- och genomförandetillstånd och tillstånd på grundval av rättsliga föreskrifter. I förekommande fall ska behovet av att projekt av gemensamt intresse bedömas på nytt i ett senare förfarande för identifiering av projekt av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

—

Ett kluster av konkurrerande projekt av gemensamt intresse definieras som ’kluster X som omfattar ett av följande projekt av gemensamt intresse’. Ett sådant kluster åtgärdar samma flaskhals. Flaskhalsens omfattning är dock mer entydig än vid ett kluster med potentiellt konkurrerande projekt av gemensamt intresse, och därför måste endast ett av projekten av gemensamt intresse genomföras. Det är upp till marknaden att bestämma vilket projekt av gemensamt intresse som ska genomföras, med förbehåll för nödvändiga planerings- och genomförandetillstånd och tillstånd på grundval av rättsliga föreskrifter. I förekommande fall ska behovet av att projekt av gemensamt intresse bedömas på nytt i ett senare förfarande för identifiering av projekt av gemensamt intresse.

Alla projekt av gemensamt intresse omfattas av samma rättigheter och skyldigheter som fastställs i förordning (EU) nr 347/2013.

2.   Behandling av understationer, omformarstationer och kompressorstationer

Understationer och omformarstationer för el och kompressorstationer för gas betraktas som en del av projekten av gemensamt intresse om de geografiskt befinner sig på överföringsledningarna. Understationer, omformarstationer och kompressorstationer betraktas som fristående projekt av gemensamt intresse, och de anges uttryckligen i unionsförteckningen om de geografiskt inte befinner sig på överföringsledningarna. De omfattas av rättigheterna och skyldigheterna i förordning (EU) nr 347/2013.

3.   Definition av ’Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse’

Uttrycket ’Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse’ avser projekt från den unionsförteckning som upprättats genom förordning (EU) nr 1391/2013 som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse av ett eller flera av följande skäl:

| — | Enligt de nya uppgifterna uppfyller projektet inte kriterierna för stödberättigande. |
| --- | --- |

—

Enligt de nya uppgifterna uppfyller projektet inte kriterierna för stödberättigande.

| — | En projektansvarig har inte lagt fram det på nytt i urvalsprocessen för denna unionsförteckning. |
| --- | --- |

—

En projektansvarig har inte lagt fram det på nytt i urvalsprocessen för denna unionsförteckning.

| — | Det har redan tagits i drift eller kommer att tas i drift inom en snar framtid, så det skulle inte omfattas av bestämmelserna i förordning (EU) nr 347/2013. |
| --- | --- |

—

Det har redan tagits i drift eller kommer att tas i drift inom en snar framtid, så det skulle inte omfattas av bestämmelserna i förordning (EU) nr 347/2013.

| — | Det rangordnades lägre än andra förslag till projekt av gemensamt intresse i urvalsprocessen. |
| --- | --- |

—

Det rangordnades lägre än andra förslag till projekt av gemensamt intresse i urvalsprocessen.

Sådana projekt är inte projekt av gemensamt intresse men förtecknas med sina ursprungliga nummer för projekt av gemensamt intresse på unionsförteckningen för insynens och tydlighetens skull.

De kan tas med i nästa unionsförteckning om skälen för att inte ta med dem i den nuvarande unionsförteckningen inte längre tillämpas.

4.   Definition av ’Projekt av gemensamt intresse med dubbel märkning som motorvägar för el’

Med ’Projekt av gemensamt intresse med dubbel märkning av motorvägar för el’ avses projekt av gemensamt intresse som tillhör någon av de prioriterade korridorerna för el och det prioriterade tematiska området motorvägar för el.

B.   UNIONENS FÖRTECKNING ÖVER PROJEKT AV GEMENSAMT INTRESSE

1.   Prioriterad korridor ’Havsbaserat nät i Nordsjön (NSOG)’

Byggande av det första sammanlänkningen mellan Belgien och Förenade kungariket:

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 1.1 | Kluster Belgien–Förenade kungariket mellan Zeebrugge och Canterbury [nu kallat ’NEMO’-projektet]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  1.1.1 | Sammanlänkning mellan Zeebrugge (BE) och omgivningen runt Richborough (UK) |

Nr

Definition

1.1

Kluster Belgien–Förenade kungariket mellan Zeebrugge och Canterbury [nu kallat ’NEMO’-projektet]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

1.1.1

Sammanlänkning mellan Zeebrugge (BE) och omgivningen runt Richborough (UK)

| 1.1.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan omgivningarna kring Richborough och Canterbury (UK) |
| --- | --- |

1.1.2

Inhemsk förbindelseledning mellan omgivningarna kring Richborough och Canterbury (UK)

| 1.1.3 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

1.1.3

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

1.2

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

Ökning av överföringskapaciteten mellan Danmark, Tyskland och Nederländerna:

| 1.3 | Kluster Danmark–Tyskland mellan Endrup och Brunsbüttel; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  1.3.1 | Sammanlänkning mellan Endrup (DK) och Niebüll (DE) |
| --- | --- | --- |

1.3

Kluster Danmark–Tyskland mellan Endrup och Brunsbüttel; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

1.3.1

Sammanlänkning mellan Endrup (DK) och Niebüll (DE)

| 1.3.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Brunsbüttel och Niebüll (DE) |
| --- | --- |

1.3.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Brunsbüttel och Niebüll (DE)

1.4

Kluster Danmark–Tyskland mellan Kassø och Dollern; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 1.4.1 | Sammanlänkning mellan Kassø (DK) och Audorf (DE) |
| --- | --- |

1.4.1

Sammanlänkning mellan Kassø (DK) och Audorf (DE)

| 1.4.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Audorf och Hamburg/Nord (DE) |
| --- | --- |

1.4.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Audorf och Hamburg/Nord (DE)

| 1.4.3 | Inhemsk förbindelseledning mellan Hamburg/Nord och Dollern (DE) |
| --- | --- |

1.4.3

Inhemsk förbindelseledning mellan Hamburg/Nord och Dollern (DE)

1.5

Sammanlänkning Danmark–Nederländerna mellan Endrup (DK) och Eemshaven (NL) [nu kallat ’COBRAcable’]

Ökning av överföringskapaciteten mellan Frankrike, Irland och Förenade kungariket:

| 1.6 | Sammanlänkning Frankrike–Irland mellan La Martyre (FR) och Great Island eller Knockraha (IE) [nu kallat ’Celtic Interconnector’] |
| --- | --- |
| 1.7 | Sammanlänkningar Kluster Frankrike–Förenade kungariket; omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse:






  1.7.1 | Sammanlänkning Frankrike–Förenade kungariket mellan Cotentin (FR) och omgivningen till Exeter (UK) [nu kallat ’FAB’-projektet] |

1.6

Sammanlänkning Frankrike–Irland mellan La Martyre (FR) och Great Island eller Knockraha (IE) [nu kallat ’Celtic Interconnector’]

1.7

Sammanlänkningar Kluster Frankrike–Förenade kungariket; omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse:

1.7.1

Sammanlänkning Frankrike–Förenade kungariket mellan Cotentin (FR) och omgivningen till Exeter (UK) [nu kallat ’FAB’-projektet]

| 1.7.2 | Sammanlänkning Frankrike–Förenade kungariket mellan Tourbe (FR) och Chilling (UK) [nu kallat ’IFA2’-projektet] |
| --- | --- |

1.7.2

Sammanlänkning Frankrike–Förenade kungariket mellan Tourbe (FR) och Chilling (UK) [nu kallat ’IFA2’-projektet]

| 1.7.3 | Sammanlänkning Frankrike–Förenade kungariket mellan Coquelles (FR) och Folkestone (UK) [nu kallat ’ElecLink’-projektet] |
| --- | --- |

1.7.3

Sammanlänkning Frankrike–Förenade kungariket mellan Coquelles (FR) och Folkestone (UK) [nu kallat ’ElecLink’-projektet]

1.8

Sammanlänkning Tyskland–Norge mellan Wilster (DE) och Tonstad (NO) [nu kallat ’NordLink’-projektet]

1.9

Kluster för sammanlänkning av Irland med Förenade kungariket; omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse:

| 1.9.1 | Sammanlänkning Irland–Förenade kungariket mellan Wexford (IE) och Pembroke, Wales (UK) samt offshore-vindkraftparkerna Islay, Argyll och Location C (UK) [nu kallade ’Greenlink’] |
| --- | --- |

1.9.1

Sammanlänkning Irland–Förenade kungariket mellan Wexford (IE) och Pembroke, Wales (UK) samt offshore-vindkraftparkerna Islay, Argyll och Location C (UK) [nu kallade ’Greenlink’]

| 1.9.2 | Sammanlänkning Irland–Förenade kungariket mellan knutpunkterna Coolkeeragh–Coleraine (IE) och kraftverket Hunterston samt offshore-vindkraftparkerna Islay, Argyll och Location C (UK) [nu kallade ’ISLES’] |
| --- | --- |

1.9.2

Sammanlänkning Irland–Förenade kungariket mellan knutpunkterna Coolkeeragh–Coleraine (IE) och kraftverket Hunterston samt offshore-vindkraftparkerna Islay, Argyll och Location C (UK) [nu kallade ’ISLES’]

| 1.9.3 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

1.9.3

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 1.9.4 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

1.9.4

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 1.9.5 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

1.9.5

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 1.9.6 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

1.9.6

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

1.10

Sammanlänkning Norge–Förenade kungariket

1.11

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

1.12

Tryckluftsenergilagring i Förenade kungariket – Larne

1.13

Sammanlänkning mellan Island och Förenade kungariket [nu kallat ’Ice Link’]

1.14

Sammanlänkning mellan Revsing (DK) och bicker Fen (UK) [nu kallat ’Viking Link’]

2.   Prioriterad korridor ’Sammanlänkningar för el i nord-sydlig riktning i västra Europa’ (’NSI West Electricity’)

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 2.1 | Inhemsk förbindelseledning i Österrike mellan Westtirol och Zell am Ziller (AT) för att öka kapaciteten vid österrikisk-tyska gränsen |

Nr

Definition

2.1

Inhemsk förbindelseledning i Österrike mellan Westtirol och Zell am Ziller (AT) för att öka kapaciteten vid österrikisk-tyska gränsen

Ökning av överföringskapaciteten mellan Belgien och Tyskland – byggande av den första sammanlänkningen mellan de båda länderna:

| 2.2 | Kluster Belgien–Tyskland mellan Lixhe och Oberzier [nu kallat ALEGrO-projektet]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  2.2.1 | Sammanlänkning mellan Lixhe (BE) och Oberzier (DE) |
| --- | --- | --- |

2.2

Kluster Belgien–Tyskland mellan Lixhe och Oberzier [nu kallat ALEGrO-projektet]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

2.2.1

Sammanlänkning mellan Lixhe (BE) och Oberzier (DE)

| 2.2.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Lixhe och Herderen (BE) |
| --- | --- |

2.2.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Lixhe och Herderen (BE)

| 2.2.3 | Ny understation i Zutendaal (BE) |
| --- | --- |

2.2.3

Ny understation i Zutendaal (BE)

2.3

Kluster Belgien–Luxemburg för kapacitetsökning vid belgisk-luxemburgska gränsen; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 2.3.1 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

2.3.1

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 2.3.2 | Sammanlänkning mellan Aubange (BE) och Bascharage/Schifflange (LU) |
| --- | --- |

2.3.2

Sammanlänkning mellan Aubange (BE) och Bascharage/Schifflange (LU)

2.4

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

2.5

Kluster Frankrike–Italien mellan Grande Ile och Piossasco; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 2.5.1 | Sammanlänkning mellan Grande Ile (FR) och Piossasco (IT) [nu kallat ’Savoie-Piemont’-projektet] |
| --- | --- |

2.5.1

Sammanlänkning mellan Grande Ile (FR) och Piossasco (IT) [nu kallat ’Savoie-Piemont’-projektet]

| 2.5.2 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

2.5.2

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

2.6

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

2.7

Sammanlänkning Frankrike–Spanien mellan Aquitaine (FR) och Baskien (ES) [nu kallat ’Biscay Gulf’-projektet]

2.8

Samordnad installation och drift av en fasförskjutningstransformator i Arkale (ES) för att öka kapaciteten hos förbindelseledningen mellan Argia (FR) och Arkale (ES)

Kluster norra-södra-västra korridoren i Tyskland för att öka överföringskapaciteten och integrera förnybar energi:

| 2.9 | Tyskland inhemsk förbindelseledning mellan Osterath och Philippsburg (DE) för att öka kapaciteten vid västgränsen |
| --- | --- |
| 2.10 | Tyskland inhemsk förbindelseledning mellan Brunsbüttel–Grοβgartach och Wilster–Grafenrheinfeld (DE) för att öka kapaciteten vid norra och södra gränsen |
| 2.11 | Kluster Tyskland–Österrike–Schweiz för att öka kapaciteten i området kring Bodensjön; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  2.11.1 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |

2.9

Tyskland inhemsk förbindelseledning mellan Osterath och Philippsburg (DE) för att öka kapaciteten vid västgränsen

2.10

Tyskland inhemsk förbindelseledning mellan Brunsbüttel–Grοβgartach och Wilster–Grafenrheinfeld (DE) för att öka kapaciteten vid norra och södra gränsen

2.11

Kluster Tyskland–Österrike–Schweiz för att öka kapaciteten i området kring Bodensjön; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

2.11.1

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 2.11.2 | Inhemsk förbindelseledning i regionen punkt Rommelsbach till Herbertingen (DE) |
| --- | --- |

2.11.2

Inhemsk förbindelseledning i regionen punkt Rommelsbach till Herbertingen (DE)

| 2.11.3 | Inhemsk förbindelseledning punkt Wullenstetten till punkt Niederwangen (DE) och inhemsk förbindelseledning från Neuravensburg till gränsområdet mellan Tyskland och Österrike |
| --- | --- |

2.11.3

Inhemsk förbindelseledning punkt Wullenstetten till punkt Niederwangen (DE) och inhemsk förbindelseledning från Neuravensburg till gränsområdet mellan Tyskland och Österrike

2.12

Sammanlänkning Tyskland–Nederländerna mellan Niederrhein (DE) och Doetinchem (NL)

Kluster av projekt för att öka integrationen av förnybar energi mellan Irland och Nordirland:

| 2.13 | Sammanlänkningar Kluster Irland–Förenade kungariket; omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse:






  2.13.1 | Sammanlänkning Irland–Förenade kungariket mellan Woodland (IE) och Turleenan (UK) |
| --- | --- | --- |

2.13

Sammanlänkningar Kluster Irland–Förenade kungariket; omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse:

2.13.1

Sammanlänkning Irland–Förenade kungariket mellan Woodland (IE) och Turleenan (UK)

| 2.13.2 | Sammanlänkning Irland–Förenade kungariket mellan Srananagh (IE) och Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.2

Sammanlänkning Irland–Förenade kungariket mellan Srananagh (IE) och Turleenan (UK)

Ökning av överföringskapaciteten mellan Schweiz och Italien:

| 2.14 | Sammanlänkning Italien–Schweiz mellan Thusis/Sils (CH) och Verderio Inferiore (IT) |
| --- | --- |
| 2.15 | Kluster Italien–Schweiz för att öka kapaciteten vid italiensk-schweiziska gränsen; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  2.15.1 | Sammanlänkning mellan Airolo (CH) och Baggio (IT) |

2.14

Sammanlänkning Italien–Schweiz mellan Thusis/Sils (CH) och Verderio Inferiore (IT)

2.15

Kluster Italien–Schweiz för att öka kapaciteten vid italiensk-schweiziska gränsen; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

2.15.1

Sammanlänkning mellan Airolo (CH) och Baggio (IT)

| 2.15.2 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

2.15.2

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 2.15.3 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

2.15.3

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 2.15.4 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

2.15.4

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

Kluster av inhemska projekt för att öka integreringen av förnybar energi i Portugal och förbättra överföringskapaciteten mellan Portugal och Spanien:

| 2.16 | Kluster Portugal för kapacitetsökning vid portugisisk-spanska gränsen och sammanlänkning av anläggningar för elproduktion från förnybara energikällor; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  2.16.1 | Inhemsk förbindelseledning mellan Pedralva (PT) och Sobrado tidigare kallade Pedralva och Alfena, (PT) |
| --- | --- | --- |

2.16

Kluster Portugal för kapacitetsökning vid portugisisk-spanska gränsen och sammanlänkning av anläggningar för elproduktion från förnybara energikällor; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

2.16.1

Inhemsk förbindelseledning mellan Pedralva (PT) och Sobrado tidigare kallade Pedralva och Alfena, (PT)

| 2.16.2 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

2.16.2

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 2.16.3 | Inhemsk förbindelseledning mellan Vieira do Minho, Ribeira de Pena och Feira (PT), tidigare kallade Frades B, Ribeira de Pena och Feira (PT) |
| --- | --- |

2.16.3

Inhemsk förbindelseledning mellan Vieira do Minho, Ribeira de Pena och Feira (PT), tidigare kallade Frades B, Ribeira de Pena och Feira (PT)

Ökning av överföringskapaciteten mellan Schweiz och Italien:

| 2.17 | Sammanlänkning Portugal – Spanien mellan Beariz–Fontefría (ES), Fontefria (ES) – Ponte de Lima (PT) (tidigareVila fria/Viana do Castelo) och Ponte de Lima – Vila Nova de Famalicão (PT) (tidigare Vila do Conde) (PT), inklusive understationer i Beariz (ES), Fontefría (ES) och Ponte de Lima (PT) |
| --- | --- |

2.17

Sammanlänkning Portugal – Spanien mellan Beariz–Fontefría (ES), Fontefria (ES) – Ponte de Lima (PT) (tidigareVila fria/Viana do Castelo) och Ponte de Lima – Vila Nova de Famalicão (PT) (tidigare Vila do Conde) (PT), inklusive understationer i Beariz (ES), Fontefría (ES) och Ponte de Lima (PT)

Projekt för lagring i Österrike och Tyskland:

| 2.18 | Kapacitetsökning för vattenkraftsdriven ellagring i Österrike–Kaunertal, Tyrolen (AT) |
| --- | --- |
| 2.19 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| 2.20 | Kapacitetsökning för vattenkraftsdriven ellagring i Österrike–Limberg III, Salzburg (AT) |
| 2.21 | Vattenkraftsdriven ellagring Riedl i gränsområdet mellan Österrike och Tyskland |
| 2.22 | Vattenkraftsdriven ellagring Pfaffenboden i Molln (AT) |

2.18

Kapacitetsökning för vattenkraftsdriven ellagring i Österrike–Kaunertal, Tyrolen (AT)

2.19

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

2.20

Kapacitetsökning för vattenkraftsdriven ellagring i Österrike–Limberg III, Salzburg (AT)

2.21

Vattenkraftsdriven ellagring Riedl i gränsområdet mellan Österrike och Tyskland

2.22

Vattenkraftsdriven ellagring Pfaffenboden i Molln (AT)

Kluster av projekt i norra och västra Belgien för att öka överföringskapaciteten:

| 2.23 | Kluster av inhemska förbindelseledningar vid den belgiska norra gränsen mellan Zandvliet–Lillo (BE), Lillo–Mercator (BE), inklusive en understation i Lillo (BE) [nu kallat ’Brabo’] |
| --- | --- |
| 2.24 | Inhemsk förbindelseledning mellan Horta–Mercator (BE) |

2.23

Kluster av inhemska förbindelseledningar vid den belgiska norra gränsen mellan Zandvliet–Lillo (BE), Lillo–Mercator (BE), inklusive en understation i Lillo (BE) [nu kallat ’Brabo’]

2.24

Inhemsk förbindelseledning mellan Horta–Mercator (BE)

Kluster av inhemska förbindelseledningar i Spanien för att öka överföringskapaciteten med Medelhavsområdet:

| 2.25 | Kluster av inhemska förbindelseledningar i Spanien för att öka kapaciteten mellan norra Spanien och Medelhavsområdet; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  2.25.1 | Inhemska förbindelseledningar Mudejar–Morella (ES) och Mezquite–Morella (ES), inklusive en understation i Mudejar (ES) |
| --- | --- | --- |

2.25

Kluster av inhemska förbindelseledningar i Spanien för att öka kapaciteten mellan norra Spanien och Medelhavsområdet; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

2.25.1

Inhemska förbindelseledningar Mudejar–Morella (ES) och Mezquite–Morella (ES), inklusive en understation i Mudejar (ES)

| 2.25.2 | Inhemsk förbindelseledning Morella–La Plana (ES) |
| --- | --- |

2.25.2

Inhemsk förbindelseledning Morella–La Plana (ES)

2.26

Spanien inhemsk förbindelseledning La Plana/Morella–Godelleta för att öka kapaciteten hos den nord-sydliga Medelhavsaxeln

2.27

Kapacitetsökningen mellan Spanien och Frankrike (generiskt projekt)

3.   Prioriterad korridor ’Sammanlänkningar för el i nord-sydlig riktning i de mellersta och östra samt södra delarna av Europa’ (’NSI East Electricity’)

Förstärkning av sammanlänkningen mellan Österrike och Tyskland

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 3.1 | Kluster Österrike–Tyskland mellan St Peter och Isar; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  3.1.1 | Sammanlänkning mellan St. Peter (AT) och Isar (DE) |

Nr

Definition

3.1

Kluster Österrike–Tyskland mellan St Peter och Isar; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

3.1.1

Sammanlänkning mellan St. Peter (AT) och Isar (DE)

| 3.1.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan St. Peter och Tauern (AT) |
| --- | --- |

3.1.2

Inhemsk förbindelseledning mellan St. Peter och Tauern (AT)

| 3.1.3 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

3.1.3

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

Förstärkning av sammanlänkningen mellan Österrike och Italien

| 3.2 | Kluster Österrike–Italien mellan Lienz och regionen Veneto; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  3.2.1 | Sammanlänkning mellan Lienz (AT) och regionen Veneto (IT) |
| --- | --- | --- |

3.2

Kluster Österrike–Italien mellan Lienz och regionen Veneto; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

3.2.1

Sammanlänkning mellan Lienz (AT) och regionen Veneto (IT)

| 3.2.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Lienz och Obersielach (AT) |
| --- | --- |

3.2.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Lienz och Obersielach (AT)

| 3.2.3 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

3.2.3

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

3.3

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

3.4

Sammanlänkning Österrike–Italien mellan Wurmlach (AT) och Somplago (IT)

3.5

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

3.6

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

Förstärkning av sammanlänkningen mellan Bulgarien och Grekland

| 3.7 | Kluster Bulgarien–Grekland mellan Maritsa öst 1 och N. Santa; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  3.7.1 | Sammanlänkning mellan Maritsa öst 1 (BG) och N. Santa (EL) |
| --- | --- | --- |

3.7

Kluster Bulgarien–Grekland mellan Maritsa öst 1 och N. Santa; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

3.7.1

Sammanlänkning mellan Maritsa öst 1 (BG) och N. Santa (EL)

| 3.7.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Maritsa öst 1 och Plovdiv (BG) |
| --- | --- |

3.7.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Maritsa öst 1 och Plovdiv (BG)

| 3.7.3 | Inhemsk förbindelseledning mellan Maritsa öst 1 och Maritsa öst 3 (BG) |
| --- | --- |

3.7.3

Inhemsk förbindelseledning mellan Maritsa öst 1 och Maritsa öst 3 (BG)

| 3.7.4 | Inhemsk förbindelseledning mellan Maritsa öst 1 och Burgas (BG) |
| --- | --- |

3.7.4

Inhemsk förbindelseledning mellan Maritsa öst 1 och Burgas (BG)

Förstärkning av sammanlänkningen mellan Bulgarien och Rumänien

| 3.8 | Kluster Bulgarien–Rumänien för kapacitetsökning [nu kallat ’Black Sea Corridor’]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  3.8.1 | Inhemsk förbindelseledning mellan Dobrudja och Burgas (BG) |
| --- | --- | --- |

3.8

Kluster Bulgarien–Rumänien för kapacitetsökning [nu kallat ’Black Sea Corridor’]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

3.8.1

Inhemsk förbindelseledning mellan Dobrudja och Burgas (BG)

| 3.8.2 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

3.8.2

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 3.8.3 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

3.8.3

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 3.8.4 | Inhemsk förbindelseledning mellan Cernavoda och Stalpu (RO) |
| --- | --- |

3.8.4

Inhemsk förbindelseledning mellan Cernavoda och Stalpu (RO)

| 3.8.5 | Inhemsk förbindelseledning mellan Gutinas och Smardan (RO) |
| --- | --- |

3.8.5

Inhemsk förbindelseledning mellan Gutinas och Smardan (RO)

| 3.8.6 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

3.8.6

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

Förstärkning av sammanlänkningen mellan Slovenien, Kroatien och Ungern och förstärkningar av det inhemska nätet i Slovenien:

| 3.9 | Kluster Kroatien–Ungern–Slovenien mellan Žerjavenec/Hévíz och Cirkovce; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  3.9.1 | Sammanlänkning mellan Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU) och Cirkovce (SI) |
| --- | --- | --- |

3.9

Kluster Kroatien–Ungern–Slovenien mellan Žerjavenec/Hévíz och Cirkovce; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

3.9.1

Sammanlänkning mellan Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU) och Cirkovce (SI)

| 3.9.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Divača och Beričevo (SI) |
| --- | --- |

3.9.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Divača och Beričevo (SI)

| 3.9.3 | Inhemsk förbindelseledning mellan Beričevo och Podlog (SI) |
| --- | --- |

3.9.3

Inhemsk förbindelseledning mellan Beričevo och Podlog (SI)

| 3.9.4 | Inhemsk förbindelseledning mellan Podlog och Cirkovce (SI) |
| --- | --- |

3.9.4

Inhemsk förbindelseledning mellan Podlog och Cirkovce (SI)

3.10

Kluster Israel–Cypern–Grekland mellan Hadera och Attikaregionen [nu kallat ’EUROASIA Interconnector’]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 3.10.1 | Sammanlänkning mellan Hadera (IL) och Kofinou (CY) |
| --- | --- |

3.10.1

Sammanlänkning mellan Hadera (IL) och Kofinou (CY)

| 3.10.2 | Sammanlänkning mellan Kofinou (CY) och Korakia, Kreta (EL) |
| --- | --- |

3.10.2

Sammanlänkning mellan Kofinou (CY) och Korakia, Kreta (EL)

| 3.10.3 | Inhemsk förbindelseledning mellan Korakia, Kreta och Atticaregionen (EL) |
| --- | --- |

3.10.3

Inhemsk förbindelseledning mellan Korakia, Kreta och Atticaregionen (EL)

Förstärkningar av det inhemska nätet i Republiken Tjeckien:

| 3.11 | Kluster Republiken Tjeckien inhemska förbindelseledningar för att öka kapaciteten vid gränsen i nordväst och syd; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  3.11.1 | Inhemsk förbindelseledning mellan Vernéřov och Vítkov (CZ) |
| --- | --- | --- |

3.11

Kluster Republiken Tjeckien inhemska förbindelseledningar för att öka kapaciteten vid gränsen i nordväst och syd; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

3.11.1

Inhemsk förbindelseledning mellan Vernéřov och Vítkov (CZ)

| 3.11.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Vítkov och Přeštice (CZ) |
| --- | --- |

3.11.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Vítkov och Přeštice (CZ)

| 3.11.3 | Inhemsk förbindelseledning mellan Přeštice och Kočín (CZ) |
| --- | --- |

3.11.3

Inhemsk förbindelseledning mellan Přeštice och Kočín (CZ)

| 3.11.4 | Inhemsk förbindelseledning mellan Kočín och Mírovka (CZ) |
| --- | --- |

3.11.4

Inhemsk förbindelseledning mellan Kočín och Mírovka (CZ)

| 3.11.5 | Inhemsk förbindelseledning mellan Mírovka och Čebín (CZ) |
| --- | --- |

3.11.5

Inhemsk förbindelseledning mellan Mírovka och Čebín (CZ)

Kluster norra-södra-östra korridoren i Tyskland för att öka överföringskapaciteten och integrera förnybar energi:

| 3.12 | Inhemsk förbindelseledning i Tyskland mellan Wolmirstedt och Bayern för att den inhemska nord-sydliga överföringskapaciteten |
| --- | --- |
| 3.13 | Inhemsk förbindelseledning i Tyskland mellan Halle/Saale och Schweinfurt för att öka kapaciteten i nord-syd-korridoren (öst) |

3.12

Inhemsk förbindelseledning i Tyskland mellan Wolmirstedt och Bayern för att den inhemska nord-sydliga överföringskapaciteten

3.13

Inhemsk förbindelseledning i Tyskland mellan Halle/Saale och Schweinfurt för att öka kapaciteten i nord-syd-korridoren (öst)

Ökning av överföringskapaciteten mellan Tyskland och Polen:

| 3.14 | Kluster Tyskland–Polen mellan Eisenhüttenstadt och Plewiska [nu kallat ’GerPol Power Bridge’-projektet]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  3.14.1 | Sammanlänkning mellan Eisenhüttenstadt (DE) och Plewiska (PL) |
| --- | --- | --- |

3.14

Kluster Tyskland–Polen mellan Eisenhüttenstadt och Plewiska [nu kallat ’GerPol Power Bridge’-projektet]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

3.14.1

Sammanlänkning mellan Eisenhüttenstadt (DE) och Plewiska (PL)

| 3.14.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Krajnik och Baczyna (PL) |
| --- | --- |

3.14.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Krajnik och Baczyna (PL)

| 3.14.3 | Inhemsk förbindelseledning mellan Mikułowa och Świebodzice (PL) |
| --- | --- |

3.14.3

Inhemsk förbindelseledning mellan Mikułowa och Świebodzice (PL)

3.15

Kluster Tyskland–Polen mellan Eisenhüttenstadt och Krajnik [nu kallat ’GerPol Improvements’]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 3.15.1. | Sammanlänkning mellan Vierraden (DE) och Krajnik (PL) |
| --- | --- |

3.15.1.

Sammanlänkning mellan Vierraden (DE) och Krajnik (PL)

| 3.15.2. | Installation av fasförskjutningstransformatorer på sammanlänkningarna mellan Krajnik (PL)–Vierraden (DE) och samordnad drift med fasförskjutningstransformatoren på sammanlänkningen Mikułowa (PL)–Hagenwerder (DE) |
| --- | --- |

3.15.2.

Installation av fasförskjutningstransformatorer på sammanlänkningarna mellan Krajnik (PL)–Vierraden (DE) och samordnad drift med fasförskjutningstransformatoren på sammanlänkningen Mikułowa (PL)–Hagenwerder (DE)

Ökning av överföringskapaciteten mellan Ungern och Slovakien:

| 3.16 | Kluster Ungern–Slovakien mellan Gőnyü och Gabčikovo, som omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  3.16.1 | Sammankoppling mellan Gabčikovo (SK)–Gönyű (HU) och Vel'ký Ďur (SK) |
| --- | --- | --- |

3.16

Kluster Ungern–Slovakien mellan Gőnyü och Gabčikovo, som omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

3.16.1

Sammankoppling mellan Gabčikovo (SK)–Gönyű (HU) och Vel'ký Ďur (SK)

| 3.16.2 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

3.16.2

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 3.16.3 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

3.16.3

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

3.17

Projekt av gemensamt intresse sammanlänkning Ungern–Slovakien mellan Sajóvánka (HU) och Rimavská Sobota (SK)

3.18

Kluster Ungern–Slovakien mellan Kisvárda-området och Velké Kapušany; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 3.18.1 | Sammanlänkning mellan Kisvárda-området (HU) och Velké Kapušany (SK) |
| --- | --- |

3.18.1

Sammanlänkning mellan Kisvárda-området (HU) och Velké Kapušany (SK)

| 3.18.2 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

3.18.2

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

3.19

Kluster Italien–Montenegro mellan Villanova och Lastva; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 3.19.1 | Sammanlänkning mellan Villanova (IT) och Lastva (ME) |
| --- | --- |

3.19.1

Sammanlänkning mellan Villanova (IT) och Lastva (ME)

| 3.19.2 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

3.19.2

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 3.19.3 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

3.19.3

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

3.20

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

3.21

Sammanlänkning Italien–Slovenien mellan Salgareda (IT) och Divača–Bericevo-regionen (SI)

3.22

Kluster Rumänien-Serbien mellan Resita och Pancevo [nu kallat ’Mid Continental East Corridor’]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 3.22.1 | Sammanlänkning mellan Resita (RO) och Pancevo (RS) |
| --- | --- |

3.22.1

Sammanlänkning mellan Resita (RO) och Pancevo (RS)

| 3.22.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Portile de Fier och Resita (RO) |
| --- | --- |

3.22.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Portile de Fier och Resita (RO)

| 3.22.3 | Inhemsk förbindelseledning mellan Resita och Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.3

Inhemsk förbindelseledning mellan Resita och Timisoara/Sacalaz (RO)

| 3.22.4 | Inhemsk förbindelseledning mellan Arad och Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.4

Inhemsk förbindelseledning mellan Arad och Timisoara/Sacalaz (RO)

Vattenkraftsdriven ellagring i Bulgarien och Grekland:

| 3.23 | Vattenkraftsdriven ellagring i Bulgarien – Jadenitsa |
| --- | --- |
| 3.24 | Vattenkraftsdriven ellagring i Grekland – Amfilochia |
| 3.25 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| 3.26 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |

3.23

Vattenkraftsdriven ellagring i Bulgarien – Jadenitsa

3.24

Vattenkraftsdriven ellagring i Grekland – Amfilochia

3.25

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

3.26

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

4.   Prioriterad korridor ’Den baltiska energimarknadens sammanlänkningsplan’ (’BEMIP Electricity’)

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 4.1 | Sammanlänkning Danmark–Tyskland mellan Ishöj/Bjæverskov (DK) och Bentwisch (DE) via de havsbaserade vindkraftparkerna Kriegers Flak (DK) och Baltic 1 och 2 (DE) [nu kallat ’Kriegers Flak Combined Grid Solution’] |
| 4.2 | Kluster Estland–Lettland mellan Kilingi-Nõmme och Riga [nu kallat ’3rd interconnection’]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  4.2.1 | Sammanlänkning mellan Kilingi-Nõmme (EE) och understationen för Riga CHP2 (LV) |

Nr

Definition

4.1

Sammanlänkning Danmark–Tyskland mellan Ishöj/Bjæverskov (DK) och Bentwisch (DE) via de havsbaserade vindkraftparkerna Kriegers Flak (DK) och Baltic 1 och 2 (DE) [nu kallat ’Kriegers Flak Combined Grid Solution’]

4.2

Kluster Estland–Lettland mellan Kilingi-Nõmme och Riga [nu kallat ’3rd interconnection’]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

4.2.1

Sammanlänkning mellan Kilingi-Nõmme (EE) och understationen för Riga CHP2 (LV)

| 4.2.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Harku och Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.2.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Harku och Sindi (EE)

| 4.2.3 | Inhemsk förbindelseledning mellan Riga CHP 2 och Riga HPP (LV) |
| --- | --- |

4.2.3

Inhemsk förbindelseledning mellan Riga CHP 2 och Riga HPP (LV)

4.3

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 4.9

4.4

Kluster Lettland–Sverige [nu kallat ’NordBalt’-projektet]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 4.4.1 | Inhemsk förbindelseledning mellan Ventspils, Tume och Imanta (LV) |
| --- | --- |

4.4.1

Inhemsk förbindelseledning mellan Ventspils, Tume och Imanta (LV)

| 4.4.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Ekhyddan och Nybro/Hemsjö (SE) |
| --- | --- |

4.4.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Ekhyddan och Nybro/Hemsjö (SE)

Förstärkningar i Litauen och Polen som behövs för driften av ’LitPol Link I’:

| 4.5 | Kluster Litauen–Polen mellan Alytus (LT) och Elk (PL); omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  4.5.1 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- | --- |

4.5

Kluster Litauen–Polen mellan Alytus (LT) och Elk (PL); omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

4.5.1

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 4.5.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Stanisławów och Olsztyn Mątki (PL) |
| --- | --- |

4.5.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Stanisławów och Olsztyn Mątki (PL)

| 4.5.3 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

4.5.3

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 4.5.4 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

4.5.4

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 4.5.5 | Inhemsk förbindelseledning mellan Kruonis och Alytus (LT) |
| --- | --- |

4.5.5

Inhemsk förbindelseledning mellan Kruonis och Alytus (LT)

Vattenkraftsdriven ellagring i Estland och Litauen:

| 4.6 | Vattenkraftsdriven ellagring i Estland–Muuga |
| --- | --- |
| 4.7 | Kapacitetsökning för vattenkraftsdriven ellagring i Litauen–Kruonis |
| 4.8 | Kluster Estland–Lettland och inhemska förstärkningar i Litauen; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  4.8.1 | Sammanlänkning mellan Tartu (EE) and Valmiera (LV) |

4.6

Vattenkraftsdriven ellagring i Estland–Muuga

4.7

Kapacitetsökning för vattenkraftsdriven ellagring i Litauen–Kruonis

4.8

Kluster Estland–Lettland och inhemska förstärkningar i Litauen; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

4.8.1

Sammanlänkning mellan Tartu (EE) and Valmiera (LV)

| 4.8.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Balti och Tartu (EE) |
| --- | --- |

4.8.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Balti och Tartu (EE)

| 4.8.3 | Sammanlänkning mellan Tsirguliina (EE) och Valmiera (LV) |
| --- | --- |

4.8.3

Sammanlänkning mellan Tsirguliina (EE) och Valmiera (LV)

| 4.8.4 | Inhemsk förbindelseledning mellan Eesti ochTsirguliina (EE) |
| --- | --- |

4.8.4

Inhemsk förbindelseledning mellan Eesti ochTsirguliina (EE)

| 4.8.5 | Inhemsk förbindelseledning mellan substationen i Litauen och statsgränsen (LT) |
| --- | --- |

4.8.5

Inhemsk förbindelseledning mellan substationen i Litauen och statsgränsen (LT)

| 4.8.6 | Inhemsk förbindelseledning mellan Kruonis och Visaginas (LT) |
| --- | --- |

4.8.6

Inhemsk förbindelseledning mellan Kruonis och Visaginas (LT)

4.9

Olika aspekter av integrationen av elnät i de baltiska staterna i det kontinentaleuropeiska nätet, inklusive deras synkrona drift (generiskt projekt)

5.   Prioriterad korridor ’Sammanlänkningar för gas i nord-sydlig riktning i västra Europa’ (’NSI West Gas’)

Projekt som möjliggör flöden i båda riktningarna mellan Irland och Förenade kungariket

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 5.1 | Kluster för att möjliggöra flöden i båda riktningarna från Nordirland till Storbritannien och Irland och också från Irland till Förenade kungariket; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  5.1.1 | Fysiskt omvänt gasflöde vid sammanlänkningspunkten Moffat (IE/UK) |

Nr

Definition

5.1

Kluster för att möjliggöra flöden i båda riktningarna från Nordirland till Storbritannien och Irland och också från Irland till Förenade kungariket; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

5.1.1

Fysiskt omvänt gasflöde vid sammanlänkningspunkten Moffat (IE/UK)

| 5.1.2 | Uppgradering av SNIP-rörledningen (från Skottland till Nordirland) för att möjliggöra omvänt gasflöde mellan Ballylumford och Twynholm |
| --- | --- |

5.1.2

Uppgradering av SNIP-rörledningen (från Skottland till Nordirland) för att möjliggöra omvänt gasflöde mellan Ballylumford och Twynholm

| 5.1.3 | Utveckling av anläggningen Islandmagee Underground Gas Storage (UGS) i Larne (Nordirland) |
| --- | --- |

5.1.3

Utveckling av anläggningen Islandmagee Underground Gas Storage (UGS) i Larne (Nordirland)

5.2

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

5.3

LNG-terminalen i Shannon och förbindelseledning (IE)

Projekt som möjliggör gasflöden i båda riktningarna mellan Portugal, Spanien, Frankrike och Tyskland

| 5.4 | Den tredje sammanlänkningspunkten mellan Portugal och Spanien |
| --- | --- |
| 5.5 | Den östra axeln Spanien–Frankrike–sammanlänkningspunkt mellan Iberiska halvön och Frankrike vid Le Perthus, inklusive kompressorstationerna i Montpellier och St. Martin de Crau [nu kallat ’Midcat’] |
| 5.6 | Förstärkning av det franska nätet i syd-nordlig riktning – omvänt gasflöde från Frankrike till Tyskland vid sammanlänkningspunkten Obergailbach/Medelsheim (FR). |
| 5.7 | Förstärkning av det franska nätet i syd-nordlig riktning för att skapa ett enda marknadsområde; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  5.7.1 | Val de Saône-rörledningen mellan Etrez och Voisines (FR) |

5.4

Den tredje sammanlänkningspunkten mellan Portugal och Spanien

5.5

Den östra axeln Spanien–Frankrike–sammanlänkningspunkt mellan Iberiska halvön och Frankrike vid Le Perthus, inklusive kompressorstationerna i Montpellier och St. Martin de Crau [nu kallat ’Midcat’]

5.6

Förstärkning av det franska nätet i syd-nordlig riktning – omvänt gasflöde från Frankrike till Tyskland vid sammanlänkningspunkten Obergailbach/Medelsheim (FR).

5.7

Förstärkning av det franska nätet i syd-nordlig riktning för att skapa ett enda marknadsområde; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

5.7.1

Val de Saône-rörledningen mellan Etrez och Voisines (FR)

| 5.7.2 | Gascogne-Midi-rörledningen (FR) |
| --- | --- |

5.7.2

Gascogne-Midi-rörledningen (FR)

5.8

Förstärkning av det franska nätet till stöd från syd-nordliga flöden; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 5.8.1 | Rörledningen Est-Lyonnais mellan Saint-Avit och Etrez (FR) |
| --- | --- |

5.8.1

Rörledningen Est-Lyonnais mellan Saint-Avit och Etrez (FR)

| 5.8.2 | Rörledningen Eridan mellan Saint-Martin-de-Crau och Saint-Avit (FR) |
| --- | --- |

5.8.2

Rörledningen Eridan mellan Saint-Martin-de-Crau och Saint-Avit (FR)

5.9

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

5.10

Omvänt gasflöde på TENP-rörledningen i Tyskland

5.11

Omvänt gasflöde mellan Italien och Schweiz vid sammanlänkningspunkten Passo Gries

5.12

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

5.13

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

5.14

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

5.15

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

5.16

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

5.17

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

5.18

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

5.19

Sammanlänkning av Malta till den europeiska gasmarknaden–sammanlänkning via gasledning med Italien vid Gela och/eller FSRU (Floating LNG Storage and Re-gasification unit)

5.20

Gasledning från Algeriet till Italien (via Sardinien) [nu kallat ’Galsi’-rörledningen]

6.   Prioriterad korridor ’Sammanlänkningar för gas i nord-sydlig riktning i de centrala och östra samt sydöstra delarna av Europa’ (’NSI East Gas’)

Projekt som möjliggör gasflöden i båda riktningarna mellan Polen, Tjeckien, Slovakien och Ungern och som länkar samman LNG-terminaler i Polen och Kroatien

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 6.1 | Kluster för uppgradering av sammanlänkningen mellan Tjeckien och Polen och motsvarande förstärkning av inhemska förbindelser i västra Polen; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  6.1.1 | Sammanlänkning Polen–Tjeckien [nu kallat ’Stork II’] mellan Libhošť–Hať (CZ/PL)–Kędzierzyn (PL) |

Nr

Definition

6.1

Kluster för uppgradering av sammanlänkningen mellan Tjeckien och Polen och motsvarande förstärkning av inhemska förbindelser i västra Polen; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

6.1.1

Sammanlänkning Polen–Tjeckien [nu kallat ’Stork II’] mellan Libhošť–Hať (CZ/PL)–Kędzierzyn (PL)

| 6.1.2 | Infrastrukturprojekt för överföring mellan Lwówek och Kędzierzyn (PL) |
| --- | --- |

6.1.2

Infrastrukturprojekt för överföring mellan Lwówek och Kędzierzyn (PL)

| 6.1.3 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.1.2. |
| --- | --- |

6.1.3

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.1.2.

| 6.1.4 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.1.2. |
| --- | --- |

6.1.4

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.1.2.

| 6.1.5 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.1.2. |
| --- | --- |

6.1.5

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.1.2.

| 6.1.6 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.1.2. |
| --- | --- |

6.1.6

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.1.2.

| 6.1.7 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.1.2. |
| --- | --- |

6.1.7

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.1.2.

| 6.1.8 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.3. |
| --- | --- |

6.1.8

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.3.

| 6.1.9 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.1.2. |
| --- | --- |

6.1.9

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.1.2.

| 6.1.10 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.3. |
| --- | --- |

6.1.10

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.3.

| 6.1.11 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.3. |
| --- | --- |

6.1.11

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.3.

| 6.1.12 | Tvrdonice-Libhošť-rörledningen, inklusive uppgradering av kompressorstationen Břeclav (CZ) |
| --- | --- |

6.1.12

Tvrdonice-Libhošť-rörledningen, inklusive uppgradering av kompressorstationen Břeclav (CZ)

6.2

Kluster för sammanlänkningar mellan Polen och Slovakien och motsvarande inhemska förstärkningar i östra Polen; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 6.2.1 | Sammanlänkning mellan Polen och Slovakien |
| --- | --- |

6.2.1

Sammanlänkning mellan Polen och Slovakien

| 6.2.2 | Infrastrukturprojekt för överföring mellan Rembelszczyzna och Strachocina (PL) |
| --- | --- |

6.2.2

Infrastrukturprojekt för överföring mellan Rembelszczyzna och Strachocina (PL)

| 6.2.3 | Infrastrukturprojekt för överföring mellan Tworóg och Strachocina (PL) |
| --- | --- |

6.2.3

Infrastrukturprojekt för överföring mellan Tworóg och Strachocina (PL)

| 6.2.4 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.2. |
| --- | --- |

6.2.4

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.2.

| 6.2.5 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.2. |
| --- | --- |

6.2.5

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.2.

| 6.2.6 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.2. |
| --- | --- |

6.2.6

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.2.

| 6.2.7 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.2. |
| --- | --- |

6.2.7

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.2.

| 6.2.8 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.2. |
| --- | --- |

6.2.8

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.2.

| 6.2.9 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.2. |
| --- | --- |

6.2.9

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.2.2.

6.3

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

6.4

Projekt av gemensamt intresse Österrike–Tjeckien: dubbelriktad sammanlänkning (BACI) mellan Baumgarten (AT)–Reinthal (CZ/AT)– Břeclav (CZ)

Projekt som möjliggör gastransport från en kroatisk LNG-terminal till grannländerna

| 6.5 | Kluster för i Krk beläggna LNG-terminal och rörledningar för vidareledning till Ungern och länder längre bort; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  6.5.1 | Gradvis utveckling av LNG-terminalen i Krk (HR) |
| --- | --- | --- |

6.5

Kluster för i Krk beläggna LNG-terminal och rörledningar för vidareledning till Ungern och länder längre bort; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

6.5.1

Gradvis utveckling av LNG-terminalen i Krk (HR)

| 6.5.2 | Gasledningen Zlobin – Bosiljevo – Sisak – Kozarac – Slobodnica (HR) |
| --- | --- |

6.5.2

Gasledningen Zlobin – Bosiljevo – Sisak – Kozarac – Slobodnica (HR)

| 6.5.3 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

6.5.3

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 6.5.4 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

6.5.4

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

6.6

Nu projekt av gemensamt intresse Nr 6.26.1

6.7

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

Projekt som möjliggör gastransport från den södra gaskorridoren och/eller LNG-terminaler i Grekland genom Grekland, Bulgarien, Rumänien, Serbien och vidare till Ungern, inklusive omvänd flödeskapacitet från söder till norr och integrering av transit- och överföringssystem

| 6.8 | Kluster för sammanlänkning mellan Grekland, Bulgarien och Rumänien och nödvändig nätutbyggnad i Bulgarien; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  6.8.1 | Sammanlänkning Grekland–Bulgarien [nu kallat ’IGB’] mellan Komotini (EL)–Stara Zagora (BG) |
| --- | --- | --- |

6.8

Kluster för sammanlänkning mellan Grekland, Bulgarien och Rumänien och nödvändig nätutbyggnad i Bulgarien; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

6.8.1

Sammanlänkning Grekland–Bulgarien [nu kallat ’IGB’] mellan Komotini (EL)–Stara Zagora (BG)

| 6.8.2 | Nödvändig sanering, modernisering och utbyggnad av det bulgariska överföringssystemet |
| --- | --- |

6.8.2

Nödvändig sanering, modernisering och utbyggnad av det bulgariska överföringssystemet

| 6.8.3 | Sammankoppling av den norra ringen av Bulgariens gasöverföringssystem med Podisor–Horia-ledningen och utveckling av kapaciteten i Hurezani-Horia-Csanadpalota-delen. |
| --- | --- |

6.8.3

Sammankoppling av den norra ringen av Bulgariens gasöverföringssystem med Podisor–Horia-ledningen och utveckling av kapaciteten i Hurezani-Horia-Csanadpalota-delen.

| 6.8.4 | Gasledning med mål att utöka kapaciteten på sammankopplingen av den norra ringen av Bulgariens och Rumäniens gasöverföringsnät |
| --- | --- |

6.8.4

Gasledning med mål att utöka kapaciteten på sammankopplingen av den norra ringen av Bulgariens och Rumäniens gasöverföringsnät

6.9

Kluster för en LNG-terminal i norra Grekland; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 6.9.1 | LNG-terminalen i norra Grekland |
| --- | --- |

6.9.1

LNG-terminalen i norra Grekland

| 6.9.2 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

6.9.2

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 6.9.3 | Gaskompressorstation i Kipi (EL) |
| --- | --- |

6.9.3

Gaskompressorstation i Kipi (EL)

6.10

Projekt av gemensamt intresse Sammanlänkning för gas Bulgarien–Serbien [nu kallat ’IBS’]

6.11

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

6.12

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

6.13

| 6.13.1 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.24.4. |
| --- | --- |

6.13.1

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.24.4.

| 6.13.2 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.24.5. |
| --- | --- |

6.13.2

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.24.5.

| 6.13.3 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.24.6. |
| --- | --- |

6.13.3

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.24.6.

6.14

Nu projekt av gemensamt intresse Nr 6.24.1

6.15

Sammankoppling av nationella överföringssystem med internationella överföringsledningar för gas och omvänt gasflöde vid Isaccea (RO)

| 6.15.1 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.15 |
| --- | --- |

6.15.1

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.15

| 6.15.2 | Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.15 |
| --- | --- |

6.15.2

Nu en del av projekt av gemensamt intresse Nr 6.15

Projekt som möjliggör för gas från den södra gaskorridoren att flöda genom Italien till nordöstra Europa

| 6.16 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |
| 6.17 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| 6.18 | Rörledningen Adriatica (IT) |
| 6.19 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |

6.16

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

6.17

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

6.18

Rörledningen Adriatica (IT)

6.19

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

Projekt som möjliggör utbyggnad av underjordisk gaslagringskapacitet i sydöstra Europa

| 6.20 | Kluster för att öka lagringskapaciteten i sydöstra Europa; omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse:






  6.20.1 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- | --- |

6.20

Kluster för att öka lagringskapaciteten i sydöstra Europa; omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse:

6.20.1

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 6.20.2 | Utbyggnad av anläggningen UGS Chiren (BG) |
| --- | --- |

6.20.2

Utbyggnad av anläggningen UGS Chiren (BG)

| 6.20.3 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

6.20.3

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

Och ett av följande projekt av gemensamt intresse:

| 6.20.4 | Lagringsanläggning i Depomures i Rumänien |
| --- | --- |

6.20.4

Lagringsanläggning i Depomures i Rumänien

| 6.20.5 | Ny underjordisk gaslagring i Rumänien |
| --- | --- |

6.20.5

Ny underjordisk gaslagring i Rumänien

| 6.20.6 | Underjordiska gaslagringen Sarmasel i Rumänien |
| --- | --- |

6.20.6

Underjordiska gaslagringen Sarmasel i Rumänien

6.21

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

6.22

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

6.23

Sammanlänkning Ungern–Slovenien (Nagykanizsa–Tornyiszentmiklós (HU)–Lendava (SI)–Kidričevo)

6.24

Kluster stegvis kapacitetsökning i den dubbelriktade överföringskorridoren Bulgarien – Rumänien – Ungern – Österrike (nu kallade ’ROHUAT/BRUA’) för att möjliggöra 1,75 miljarder kubikmeter per år i den första fasen och 4,4 miljarder kubikmeter per år i den andra fasen, inklusive nya resurser från Svarta havet:

| 6.24.1 | omvänt gasflöde Rumänien-Ungern Ungerska avsnitt första fas, kompressorstation vid Csanádpalota (fas 1) |
| --- | --- |

6.24.1

omvänt gasflöde Rumänien-Ungern Ungerska avsnitt första fas, kompressorstation vid Csanádpalota (fas 1)

| 6.24.2 | Utveckling på rumänskt territorium av det nationella gasöverföringssystemet i korridoren Bulgarien – Rumänien – Ungern – Österrike – överföringsrörledning Podișor – Horia gasmätningsstation och tre nya kompressorstationer (Jupa, Bibești och Podișor) (fas 1) |
| --- | --- |

6.24.2

Utveckling på rumänskt territorium av det nationella gasöverföringssystemet i korridoren Bulgarien – Rumänien – Ungern – Österrike – överföringsrörledning Podișor – Horia gasmätningsstation och tre nya kompressorstationer (Jupa, Bibești och Podișor) (fas 1)

| 6.24.3 | GCA Mosonmagyarovar kompressorstation (utveckling på den österrikiska sidan) (fas 1) |
| --- | --- |

6.24.3

GCA Mosonmagyarovar kompressorstation (utveckling på den österrikiska sidan) (fas 1)

| 6.24.4 | Városföld-Ercsi– Győr rörledning (kapacitet 4,4 miljarder kubikmeter per år) (HU) |
| --- | --- |

6.24.4

Városföld-Ercsi– Győr rörledning (kapacitet 4,4 miljarder kubikmeter per år) (HU)

| 6.24.5 | Ercsi-Százhalombatta rörledning (kapacitet 4,4 miljarder kubikmeter per år) (HU) |
| --- | --- |

6.24.5

Ercsi-Százhalombatta rörledning (kapacitet 4,4 miljarder kubikmeter per år) (HU)

| 6.24.6 | Városföld kompressorstation (kapacitet 4,4 miljarder kubikmeter per år) (HU) |
| --- | --- |

6.24.6

Városföld kompressorstation (kapacitet 4,4 miljarder kubikmeter per år) (HU)

| 6.24.7 | Utveckling av överföringskapaciteten i Rumänien i riktning mot Ungern till 4,4 miljarder kubikmeter per år) (fas 2) |
| --- | --- |

6.24.7

Utveckling av överföringskapaciteten i Rumänien i riktning mot Ungern till 4,4 miljarder kubikmeter per år) (fas 2)

| 6.24.8 | Rörledning Svartahavskusten – Podișor (RO) för övertagande av gas från Svarta Havet |
| --- | --- |

6.24.8

Rörledning Svartahavskusten – Podișor (RO) för övertagande av gas från Svarta Havet

| 6.24.9 | omvänt gasflöde Rumänien-Ungern Ungerska avsnittet 2:a skedet kompressorstation vid Csanádpalota eller Algyő (HU) (kapacitet: 4,4 miljarder kubikmeter per år) (fas 2) |
| --- | --- |

6.24.9

omvänt gasflöde Rumänien-Ungern Ungerska avsnittet 2:a skedet kompressorstation vid Csanádpalota eller Algyő (HU) (kapacitet: 4,4 miljarder kubikmeter per år) (fas 2)

6.25

Kluster infrastruktur för att transportera ny gas till den centraleuropeiska och sydosteuropeiska regionen i syfte att diversifiera; omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse:

| 6.25.1 | Rörledningssystem från Bulgarien till Slovakien [nu kallat ’Eastring’] |
| --- | --- |

6.25.1

Rörledningssystem från Bulgarien till Slovakien [nu kallat ’Eastring’]

| 6.25.2 | Rörledningssystem från Grekland till Österrike [nu kallat ’Tesla’] |
| --- | --- |

6.25.2

Rörledningssystem från Grekland till Österrike [nu kallat ’Tesla’]

| 6.25.3 | Ytterligare utvidgning av den dubbelriktade överföringskorridoren Bulgarien – Rumänien – Ungern – Österrike (nu kallad ’ROHUAT/BRUA’, fas 3) |
| --- | --- |

6.25.3

Ytterligare utvidgning av den dubbelriktade överföringskorridoren Bulgarien – Rumänien – Ungern – Österrike (nu kallad ’ROHUAT/BRUA’, fas 3)

| 6.25.4 | Infrastruktur för att möjliggöra utveckling av Bulgariens gasknutpunkt |
| --- | --- |

6.25.4

Infrastruktur för att möjliggöra utveckling av Bulgariens gasknutpunkt

6.26

Kluster Kroatien – Slovenien – Österrike vid Rogatec; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 6.26.1 | Sammanlänkning Kroatien – Slovenien (Lučko – Zabok – Rogatec) |
| --- | --- |

6.26.1

Sammanlänkning Kroatien – Slovenien (Lučko – Zabok – Rogatec)

| 6.26.2 | CS Kidričevo, andra fasen av uppdateringen (SI) |
| --- | --- |

6.26.2

CS Kidričevo, andra fasen av uppdateringen (SI)

| 6.26.3 | Kompressorstationer vid det kroatiska gasöverföringssystemet |
| --- | --- |

6.26.3

Kompressorstationer vid det kroatiska gasöverföringssystemet

| 6.26.4 | GCA 2014/04 Murfeld (AT) |
| --- | --- |

6.26.4

GCA 2014/04 Murfeld (AT)

| 6.26.5 | Uppgradering av sammanlänkningen Murfeld/Ceršak (AT-SI) |
| --- | --- |

6.26.5

Uppgradering av sammanlänkningen Murfeld/Ceršak (AT-SI)

| 6.26.6 | Uppgradering av sammanlänkningen Rogatec |
| --- | --- |

6.26.6

Uppgradering av sammanlänkningen Rogatec

7.   Prioriterad korridor: den södra gaskorridoren (SGC)

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 7.1 | PCI kluster av integrerad, specifik och skalbar transportinfrastruktur och tillhörande utrustning för transport av minst 10 miljarder kubikmeter/år från nya gaskällor i regionen kring Kaspiska havet, via Azerbajdzjan, Georgien och Turkiet och som når EU-marknaderna i Grekland och Italien, inbegripet ett eller fler av följande projekt av gemensamt intresse:






  7.1.1 | Gasledning till EU från Turkmenistan och Azerbajdzjan via Georgien och Turkiet, [i dag en kombination av den transkaspiska gasledningen (TCP), en utvidgning av ledningen genom södra Kaukasus (SCP-(F)X) och naturgasledningen genom Anatolien (TANAP)] |

Nr

Definition

7.1

PCI kluster av integrerad, specifik och skalbar transportinfrastruktur och tillhörande utrustning för transport av minst 10 miljarder kubikmeter/år från nya gaskällor i regionen kring Kaspiska havet, via Azerbajdzjan, Georgien och Turkiet och som når EU-marknaderna i Grekland och Italien, inbegripet ett eller fler av följande projekt av gemensamt intresse:

7.1.1

Gasledning till EU från Turkmenistan och Azerbajdzjan via Georgien och Turkiet, [i dag en kombination av den transkaspiska gasledningen (TCP), en utvidgning av ledningen genom södra Kaukasus (SCP-(F)X) och naturgasledningen genom Anatolien (TANAP)]

| 7.1.2 | Gaskompressorstation i Kipi (EL) |
| --- | --- |

7.1.2

Gaskompressorstation i Kipi (EL)

| 7.1.3 | Gasledning från Grekland till Italien via Albanien och Adriatiska havet [i dag transadriatiska ledningen (TAP)] |
| --- | --- |

7.1.3

Gasledning från Grekland till Italien via Albanien och Adriatiska havet [i dag transadriatiska ledningen (TAP)]

| 7.1.4 | Gasledning från Grekland till Italien [i dag Poseidonledningen] |
| --- | --- |

7.1.4

Gasledning från Grekland till Italien [i dag Poseidonledningen]

| 7.1.5 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

7.1.5

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 7.1.6 | Mätar- och regleringsstationer för förbindelsen av det grekiska överföringssystemet med TAP |
| --- | --- |

7.1.6

Mätar- och regleringsstationer för förbindelsen av det grekiska överföringssystemet med TAP

| 7.1.7 | Ledningen Komotini – Thesprotia (EL) |
| --- | --- |

7.1.7

Ledningen Komotini – Thesprotia (EL)

7.2

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

7.3

| 7.3.1 | Ledning från havet utanför Cypern till Greklands fastland via Kreta [i dag EastMed-ledningen]. |
| --- | --- |

7.3.1

Ledning från havet utanför Cypern till Greklands fastland via Kreta [i dag EastMed-ledningen].

| 7.3.2 | Undanröjande av interna flaskhalsar på Cypern för att bryta isolationen och möjliggöra överföring av gas från östra medelhavsområdet. |
| --- | --- |

7.3.2

Undanröjande av interna flaskhalsar på Cypern för att bryta isolationen och möjliggöra överföring av gas från östra medelhavsområdet.

7.4

Kluster av sammanlänkningar med Turkiet, som omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 7.4.1 | Gaskompressorstation i Kipi (EL) |
| --- | --- |

7.4.1

Gaskompressorstation i Kipi (EL)

| 7.4.2 | Sammanlänkning mellan Turkiet och Bulgarien [i dag ITB] |
| --- | --- |

7.4.2

Sammanlänkning mellan Turkiet och Bulgarien [i dag ITB]

8.   Prioriterad korridor ’Den baltiska energimarknadens sammanlänkningsplan för gas’ (’BEMIP Gas’)

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 8.1 | Kluster för diversifiering av försörjningen i östra Östersjöområdet; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  8.1.1 | Sammanlänkning mellan Estland och Finland [i dag Balticconnector] och |

Nr

Definition

8.1

Kluster för diversifiering av försörjningen i östra Östersjöområdet; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

8.1.1

Sammanlänkning mellan Estland och Finland [i dag Balticconnector] och

| 8.1.2 | En av följande LNG-terminaler:






  8.1.2.1 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- | --- |

8.1.2

En av följande LNG-terminaler:

8.1.2.1

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 8.1.2.2 | Paldiski LNG (EE) |
| --- | --- |

8.1.2.2

Paldiski LNG (EE)

| 8.1.2.3 | Tallinn LNG (EE) |
| --- | --- |

8.1.2.3

Tallinn LNG (EE)

| 8.1.2.4 | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

8.1.2.4

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

Förstärkning av överföringsinfrastrukturen i de baltiska staterna och modernisering av det underjordiska gaslagret i Lettland

| 8.2 | Kluster för uppgradering av infrastruktur i östra Östersjöområdet; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  8.2.1 | Utbyggnad av sammanlänkningen Lettland – Litauen |
| --- | --- | --- |

8.2

Kluster för uppgradering av infrastruktur i östra Östersjöområdet; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

8.2.1

Utbyggnad av sammanlänkningen Lettland – Litauen

| 8.2.2 | Utbyggnad av sammanlänkningen Estland – Lettland |
| --- | --- |

8.2.2

Utbyggnad av sammanlänkningen Estland – Lettland

| 8.2.3. | Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse |
| --- | --- |

8.2.3.

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

| 8.2.4 | Utbyggnad av Inčukalns underjordiska gaslager (LV) |
| --- | --- |

8.2.4

Utbyggnad av Inčukalns underjordiska gaslager (LV)

8.3

Sammanlänkning Polen–Danmark [i dag Baltic Pipe]

8.4

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

8.5

Sammanlänkning Polen-Litauen [i dag GIPL]

8.6

LNG-terminal Göteborg, Sverige

8.7

Kapacitetsutvidgning av LNG-terminalen Świnoujście, Polen

8.8

Anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse

9.   Prioriterad korridor för oljeförsörjningssammanlänkningar i centrala Östeuropa (OSC)

Ökad försörjningstrygghet för olja i centrala Östeuropa genom ökad samtrafikförmåga och adekvata alternativa försörjningsrutter

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 9.1 | Ledningen Adamowo – Brody: anslutning mellan JSC Uktransnaftas hanteringsanläggning i Brody (Ukraina) och Adamowo Tank Farm (Polen) |
| 9.2 | Ledningen Bratislava – Schwechat: ledning som förbinder Schwechat (Österrike) och Bratislava (Slovakien) |
| 9.3 | Ledningarna JANAF-Adriatiska havet: ombyggnad, uppgradering, underhåll och kapacitetsutbyggnad av befintliga JANAF-ledningar och ledningar vid Adriatiska havet som förbinder den kroatiska hamnen Omisalj med södra Druzhba (Kroatien, Ungern, Slovakien). (Förbindelsen mellan Ungern och Slovakien anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse) |
| 9.4 | Ledningen Litvinov (Tjeckien) – Spergau (Tyskland): utvidgningsprojekt för råoljeledningen från Druzhba till raffinaderiet TRM Spergau |
| 9.5 | Kluster för en rörledning i Pommern (Polen); omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  9.5.1 | Byggande av oljeterminal i Gdańsk |

Nr

Definition

9.1

Ledningen Adamowo – Brody: anslutning mellan JSC Uktransnaftas hanteringsanläggning i Brody (Ukraina) och Adamowo Tank Farm (Polen)

9.2

Ledningen Bratislava – Schwechat: ledning som förbinder Schwechat (Österrike) och Bratislava (Slovakien)

9.3

Ledningarna JANAF-Adriatiska havet: ombyggnad, uppgradering, underhåll och kapacitetsutbyggnad av befintliga JANAF-ledningar och ledningar vid Adriatiska havet som förbinder den kroatiska hamnen Omisalj med södra Druzhba (Kroatien, Ungern, Slovakien). (Förbindelsen mellan Ungern och Slovakien anses inte längre vara ett projekt av gemensamt intresse)

9.4

Ledningen Litvinov (Tjeckien) – Spergau (Tyskland): utvidgningsprojekt för råoljeledningen från Druzhba till raffinaderiet TRM Spergau

9.5

Kluster för en rörledning i Pommern (Polen); omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

9.5.1

Byggande av oljeterminal i Gdańsk

| 9.5.2 | Utvidgning av den pommerska ledningen: slingor och en andra ledning på den pommerska ledningen mellan Plebanka tank farm (nära Płock) och hanteringsterminalen i Gdańsk |
| --- | --- |

9.5.2

Utvidgning av den pommerska ledningen: slingor och en andra ledning på den pommerska ledningen mellan Plebanka tank farm (nära Płock) och hanteringsterminalen i Gdańsk

9.6

TAL Plus: Kapacitetsutvidgning av TAL-ledningen mellan Trieste (Italien) och Ingolstadt (Tyskland)

10.   Priority Thematic Area Smart Grids Deployment

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 10.1 | North Atlantic Green Zone Project (Irland, Förenade kungariket/Nordirland) ska minska vindkraftsreduceringen genom införande av kommunikationsinfrastruktur, bättre nätkontroll och sammanlänkning och införande av (gränsöverskridande) protokoll för efterfrågehantering. |
| 10.2 | Green-Me (Frankrike, Italien): Bättre integrering av energi från förnybara energikällor genom automatiserings-, styr- och övervakningssystem i högspännings- (HV) och HV/MV-understationer, avancerad kommunikation med producenter av el från förnybara energikällor och lagring i primära understationer, samt utbyte av nya data för att förbättra förvaltningen av den gränsöverskridande sammanlänkningen |
| 10.3 | SINCRO.GRID (Slovenien/Kroatien) ska lösa problem med nätspänning, frekvenskontroll och överbelastning för att möjliggöra utbyggnad av förnybara energikällor och ersättning av konventionell produktion genom integration av nya aktiva element i överförings- och distributionsnäten till det virtuella gränsöverskridande kontrollcentret på grundval av avancerad datahantering, gemensam systemoptimering och gemensamma prognoser mellan två angränsande systemsansvariga för överföringsnäten och två angränsande systemansvariga för distributionsnäten |

Nr

Definition

10.1

North Atlantic Green Zone Project (Irland, Förenade kungariket/Nordirland) ska minska vindkraftsreduceringen genom införande av kommunikationsinfrastruktur, bättre nätkontroll och sammanlänkning och införande av (gränsöverskridande) protokoll för efterfrågehantering.

10.2

Green-Me (Frankrike, Italien): Bättre integrering av energi från förnybara energikällor genom automatiserings-, styr- och övervakningssystem i högspännings- (HV) och HV/MV-understationer, avancerad kommunikation med producenter av el från förnybara energikällor och lagring i primära understationer, samt utbyte av nya data för att förbättra förvaltningen av den gränsöverskridande sammanlänkningen

10.3

SINCRO.GRID (Slovenien/Kroatien) ska lösa problem med nätspänning, frekvenskontroll och överbelastning för att möjliggöra utbyggnad av förnybara energikällor och ersättning av konventionell produktion genom integration av nya aktiva element i överförings- och distributionsnäten till det virtuella gränsöverskridande kontrollcentret på grundval av avancerad datahantering, gemensam systemoptimering och gemensamma prognoser mellan två angränsande systemsansvariga för överföringsnäten och två angränsande systemansvariga för distributionsnäten

11.   Priority Thematic Area Electricity Highways

Förteckning över ’Projekt av gemensamt intresse med dubbel märkning som motorvägar för el’

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| Prioriterad korridor ’Havsbaserat nät i Nordsjön (NSOG)’ |
| 1.1.1 | Sammanlänkning mellan Zeebrugge (BE) och omgivningen runt Richborough (UK) |
| 1.3.1 | Sammanlänkning mellan Endrup (DK) och Niebüll (DE) |
| 1.3.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Brunsbüttel och Niebüll (DE) |
| 1.4.1 | Sammanlänkning mellan Kassø (DK) och Audorf (DE) |
| 1.4.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Audorf och Hamburg/Nord (DE) |
| 1.4.3 | Inhemsk förbindelseledning mellan Hamburg/Nord och Dollern (DE) |
| 1.5 | Sammanlänkning Danmark–Nederländerna mellan Endrup (DK) och Eemshaven (NL) [nu kallat ’COBRAcable’] |
| 1.6 | Sammanlänkning Frankrike–Irland mellan La Martyre (FR) och Great Island eller Knockraha (IE) [nu kallat ’Celtic Interconnector’] |
| 1.7.1 | Sammanlänkning Frankrike–Förenade kungariket mellan Cotentin (FR) och omgivningen till Exeter (UK) [nu kallat ’FAB’-projektet] |
| 1.7.2 | Sammanlänkning Frankrike–Förenade kungariket mellan Tourbe (FR) och Chilling (UK) [nu kallat ’IFA2’-projektet] |
| 1.7.3 | Sammanlänkning Frankrike–Förenade kungariket mellan Coquelles (FR) och Folkestone (UK) [nu kallat ’ElecLink’-projektet] |
| 1.8 | Sammanlänkning Tyskland–Norge mellan Wilster (DE) och Tonstad (NO) [nu kallat ’NordLink’-projektet] |
| 1.10 | Sammanlänkning Norge–Förenade kungariket |
| 1.13 | Sammanlänkning mellan Island och Förenade kungariket [nu kallat ’Ice Link’] |
| 1.14 | Sammanlänkning mellan Revsing (DK) och bicker Fen (UK) [nu kallat ’Viking Link’] |
| Prioriterad korridor ’Sammanlänkningar för el i nord-sydlig riktning i västra Europa’ (’NSI West Electricity’) |
| 2.2.1 | Sammanlänkning mellan Lixhe (BE) och Oberzier (DE) |
| 2.5.1 | Sammanlänkning mellan Grande Ile (FR) och Piossasco (IT) [nu kallat ’Savoie-Piemont’-projektet] |
| 2.7 | Sammanlänkning Frankrike–Spanien mellan Aquitaine (FR) och Baskien (ES) [nu kallat ’Biscay Gulf’-projektet] |
| 2.9 | Tyskland inhemsk förbindelseledning mellan Osterath och Philippsburg (DE) för att öka kapaciteten vid västgränsen |
| 2.10 | Tyskland inhemsk förbindelseledning mellan Brunsbüttel–Grοβgartach och Wilster–Grafenrheinfeld (DE) för att öka kapaciteten vid norra och södra gränsen |
| 2.13 | Sammanlänkningar Kluster Irland–Förenade kungariket; omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse:






  2.13.1 | Sammanlänkning Irland–Förenade kungariket mellan Woodland (IE) och Turleenan (UK) |

Nr

Definition

Prioriterad korridor ’Havsbaserat nät i Nordsjön (NSOG)’

1.1.1

Sammanlänkning mellan Zeebrugge (BE) och omgivningen runt Richborough (UK)

1.3.1

Sammanlänkning mellan Endrup (DK) och Niebüll (DE)

1.3.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Brunsbüttel och Niebüll (DE)

1.4.1

Sammanlänkning mellan Kassø (DK) och Audorf (DE)

1.4.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Audorf och Hamburg/Nord (DE)

1.4.3

Inhemsk förbindelseledning mellan Hamburg/Nord och Dollern (DE)

1.5

Sammanlänkning Danmark–Nederländerna mellan Endrup (DK) och Eemshaven (NL) [nu kallat ’COBRAcable’]

1.6

Sammanlänkning Frankrike–Irland mellan La Martyre (FR) och Great Island eller Knockraha (IE) [nu kallat ’Celtic Interconnector’]

1.7.1

Sammanlänkning Frankrike–Förenade kungariket mellan Cotentin (FR) och omgivningen till Exeter (UK) [nu kallat ’FAB’-projektet]

1.7.2

Sammanlänkning Frankrike–Förenade kungariket mellan Tourbe (FR) och Chilling (UK) [nu kallat ’IFA2’-projektet]

1.7.3

Sammanlänkning Frankrike–Förenade kungariket mellan Coquelles (FR) och Folkestone (UK) [nu kallat ’ElecLink’-projektet]

1.8

Sammanlänkning Tyskland–Norge mellan Wilster (DE) och Tonstad (NO) [nu kallat ’NordLink’-projektet]

1.10

Sammanlänkning Norge–Förenade kungariket

1.13

Sammanlänkning mellan Island och Förenade kungariket [nu kallat ’Ice Link’]

1.14

Sammanlänkning mellan Revsing (DK) och bicker Fen (UK) [nu kallat ’Viking Link’]

Prioriterad korridor ’Sammanlänkningar för el i nord-sydlig riktning i västra Europa’ (’NSI West Electricity’)

2.2.1

Sammanlänkning mellan Lixhe (BE) och Oberzier (DE)

2.5.1

Sammanlänkning mellan Grande Ile (FR) och Piossasco (IT) [nu kallat ’Savoie-Piemont’-projektet]

2.7

Sammanlänkning Frankrike–Spanien mellan Aquitaine (FR) och Baskien (ES) [nu kallat ’Biscay Gulf’-projektet]

2.9

Tyskland inhemsk förbindelseledning mellan Osterath och Philippsburg (DE) för att öka kapaciteten vid västgränsen

2.10

Tyskland inhemsk förbindelseledning mellan Brunsbüttel–Grοβgartach och Wilster–Grafenrheinfeld (DE) för att öka kapaciteten vid norra och södra gränsen

2.13

Sammanlänkningar Kluster Irland–Förenade kungariket; omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse:

2.13.1

Sammanlänkning Irland–Förenade kungariket mellan Woodland (IE) och Turleenan (UK)

| 2.13.2 | Sammanlänkning Irland–Förenade kungariket mellan Srananagh (IE) och Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.2

Sammanlänkning Irland–Förenade kungariket mellan Srananagh (IE) och Turleenan (UK)

Prioriterad korridor ’Sammanlänkningar för el i nord-sydlig riktning i de mellersta och östra samt södra delarna av Europa’ (’NSI East Electricity’)

3.10.1

Sammanlänkning mellan Hadera (IL) och Kofinou (CY)

3.10.2

Sammanlänkning mellan Kofinou (CY) och Korakia, Kreta (EL)

3.10.3

Inhemsk förbindelseledning mellan Korakia, Kreta och Atticaregionen (EL)

3.12

Inhemsk förbindelseledning i Tyskland mellan Wolmirstedt och Bayern för att den inhemska nord-sydliga överföringskapaciteten

Prioriterad korridor ’Den baltiska energimarknadens sammanlänkningsplan’ (’BEMIP Electricity’)

4.1

Sammanlänkning Danmark–Tyskland mellan Ishöj/Bjæverskov (DK) och Bentwisch (DE) via de havsbaserade vindkraftparkerna Kriegers Flak (DK) och Baltic 1 och 2 (DE) [nu kallat ’Kriegers Flak Combined Grid Solution’]”

---

| 27.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 19/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 19/22

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/90

av den 26 januari 2016

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Ukraina, till följd av en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.3, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

Gällande åtgärder

| (1) | De gällande antidumpningsåtgärderna på import av vissa linor och kablar av stål med ursprung i Ukraina infördes ursprungligen genom rådets förordning (EG) nr 1796/1999 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) och förlängdes senast genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 (3) (nedan kallade de gällande åtgärderna). |
| --- | --- |

(1)

De gällande antidumpningsåtgärderna på import av vissa linor och kablar av stål med ursprung i Ukraina infördes ursprungligen genom rådets förordning (EG) nr 1796/1999 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) och förlängdes senast genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 (3) (nedan kallade de gällande åtgärderna).

2

den ursprungliga förordningen

3

de gällande åtgärderna

| (2) | De gällande åtgärderna har formen av en värdetull på 51,8 %. |
| --- | --- |

(2)

De gällande åtgärderna har formen av en värdetull på 51,8 %.

1.2   Begäran om översyn

Begäran om översyn

| (3) | Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) har tagit emot en begäran om partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen. Begäran ingavs av PJSC ”PA””Stalkanat-Silur” (nedan kallad sökanden), en exporterande tillverkare i Ukraina. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) har tagit emot en begäran om partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen. Begäran ingavs av PJSC ”PA””Stalkanat-Silur” (nedan kallad sökanden), en exporterande tillverkare i Ukraina.

kommissionen

sökanden

| (4) | Begäran var begränsad till att gälla undersökning av dumpning avseende sökanden. |
| --- | --- |

(4)

Begäran var begränsad till att gälla undersökning av dumpning avseende sökanden.

| (5) | Sökanden lade i begäran fram prima facie-bevisning för att förändringarna i dess nuvarande struktur, som är resultatet av en sammanslagning av bland annat två icke-närstående exporterande tillverkare i Ukraina (varav bara en tidigare har undersökts individuellt), är av varaktig karaktär. |
| --- | --- |

(5)

Sökanden lade i begäran fram prima facie-bevisning för att förändringarna i dess nuvarande struktur, som är resultatet av en sammanslagning av bland annat två icke-närstående exporterande tillverkare i Ukraina (varav bara en tidigare har undersökts individuellt), är av varaktig karaktär.

prima facie

| (6) | Dessutom hävdade sökanden att när sökandens egna inhemska priser, eller sökandens konstruerade normalvärde (tillverkningskostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst), används i stället för det tidigare använda normalvärdet i det jämförbara landet, är sökandens dumpningsmarginal betydligt lägre än åtgärdernas nuvarande nivå. |
| --- | --- |

(6)

Dessutom hävdade sökanden att när sökandens egna inhemska priser, eller sökandens konstruerade normalvärde (tillverkningskostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst), används i stället för det tidigare använda normalvärdet i det jämförbara landet, är sökandens dumpningsmarginal betydligt lägre än åtgärdernas nuvarande nivå.

| (7) | Sökanden hävdade därför att en fortsatt tillämpning av åtgärderna på nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att motverka effekterna av den skadevållande dumpning som tidigare konstaterats. |
| --- | --- |

(7)

Sökanden hävdade därför att en fortsatt tillämpning av åtgärderna på nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att motverka effekterna av den skadevållande dumpning som tidigare konstaterats.

1.3   Inledande av en översyn

Inledande av en översyn

| (8) | Kommissionen fastställde, efter att ha underrättat medlemsstaterna, att det fanns tillräcklig bevisning som motiverade att en partiell interimsöversyn inleddes och offentliggjorde den 18 november 2014 ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (4) om inledande av en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, som begränsades till att gälla undersökning av dumpning avseende sökanden. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen fastställde, efter att ha underrättat medlemsstaterna, att det fanns tillräcklig bevisning som motiverade att en partiell interimsöversyn inleddes och offentliggjorde den 18 november 2014 ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (4) om inledande av en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, som begränsades till att gälla undersökning av dumpning avseende sökanden.

Europeiska unionens officiella tidning

4

1.4   Berörd produkt och likadan produkt

Berörd produkt och likadan produkt

| (9) | Den produkt som berörs av den aktuella översynen är samma produkt som i den ursprungliga undersökningen och i den senaste undersökningen som ledde fram till införandet av de gällande åtgärderna, dvs. linor och kablar av stål, inbegripet slutet tågvirke, utom linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, med ursprung i Ukraina (nedan kallad den berörda produkten). Den klassificeras för närvarande enligt KN-numren ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98. |
| --- | --- |

(9)

Den produkt som berörs av den aktuella översynen är samma produkt som i den ursprungliga undersökningen och i den senaste undersökningen som ledde fram till införandet av de gällande åtgärderna, dvs. linor och kablar av stål, inbegripet slutet tågvirke, utom linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, med ursprung i Ukraina (nedan kallad den berörda produkten). Den klassificeras för närvarande enligt KN-numren ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98.

den berörda produkten

| (10) | Den produkt som tillverkas och säljs i Ukraina och i tredjeländer och den som exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och slutanvändningar, och de anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(10)

Den produkt som tillverkas och säljs i Ukraina och i tredjeländer och den som exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och slutanvändningar, och de anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

1.5   Berörda parter

Berörda parter

| (11) | Kommissionen underrättade officiellt sökanden, kända intresseorganisationer för unionsindustrin och de ukrainska myndigheterna om inledandet av interimsöversynen. Berörda parter gavs möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och bli hörda. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen underrättade officiellt sökanden, kända intresseorganisationer för unionsindustrin och de ukrainska myndigheterna om inledandet av interimsöversynen. Berörda parter gavs möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och bli hörda.

| (12) | Kommissionen sände ett frågeformulär till sökanden och fick svar inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för fastställandet av dumpning. Ett kontrollbesök gjordes på plats hos sökanden i Odessa, Ukraina. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen sände ett frågeformulär till sökanden och fick svar inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för fastställandet av dumpning. Ett kontrollbesök gjordes på plats hos sökanden i Odessa, Ukraina.

1.6   Översynsperiod

Översynsperiod

| (13) | Översynsundersökningen omfattade perioden från och med den 1 juli 2013 till och med den 30 september 2014 (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(13)

Översynsundersökningen omfattade perioden från och med den 1 juli 2013 till och med den 30 september 2014 (nedan kallad översynsperioden).

översynsperioden

2.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

UNDERSÖKNINGSRESULTAT

2.1   Dumpning

Dumpning

2.1.1   Normalvärde

Normalvärde

| (14) | Den totala exportförsäljningen till unionen under översynsperioden var begränsad till endast två transaktioner, och såsom förklaras i skäl 26 ansågs dessa transaktioner inte vara representativa. Såsom även anges i skäl 26 fastställdes exportpriset därför på grundval av sökandens exportförsäljning till tredjeländer under översynsperioden, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Försäljningsvolymen till marknader i tredjeländer användes för att bedöma representativiteten hos den inhemska försäljningen i syfte att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(14)

Den totala exportförsäljningen till unionen under översynsperioden var begränsad till endast två transaktioner, och såsom förklaras i skäl 26 ansågs dessa transaktioner inte vara representativa. Såsom även anges i skäl 26 fastställdes exportpriset därför på grundval av sökandens exportförsäljning till tredjeländer under översynsperioden, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Försäljningsvolymen till marknader i tredjeländer användes för att bedöma representativiteten hos den inhemska försäljningen i syfte att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen.

| (15) | Vid beräkningen av normalvärdet fastställde man först huruvida sökandens sammanlagda inhemska försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ i förhållande till sökandens sammanlagda exportvolym till tredjeländer. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen konstaterades det att den inhemska försäljningen var representativ, eftersom den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden utgjorde minst 5 % av den sammanlagda exportvolymen till tredjeländer under översynsperioden. |
| --- | --- |

(15)

Vid beräkningen av normalvärdet fastställde man först huruvida sökandens sammanlagda inhemska försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ i förhållande till sökandens sammanlagda exportvolym till tredjeländer. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen konstaterades det att den inhemska försäljningen var representativ, eftersom den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden utgjorde minst 5 % av den sammanlagda exportvolymen till tredjeländer under översynsperioden.

| (16) | För varje produkttyp som sökanden sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den produkttyp som såldes för export till tredjeländer fastställdes det huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ då den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den produkttypen till oberoende kunder under översynsperioden utgjorde minst 5 % av den totala försäljningsvolymen för en jämförbar produkttyp som exporterades till tredjeländer under samma period. |
| --- | --- |

(16)

För varje produkttyp som sökanden sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den produkttyp som såldes för export till tredjeländer fastställdes det huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ då den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den produkttypen till oberoende kunder under översynsperioden utgjorde minst 5 % av den totala försäljningsvolymen för en jämförbar produkttyp som exporterades till tredjeländer under samma period.

| (17) | Vidare undersöktes om den inhemska försäljningen av varje produkttyp kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man fastställde hur stor andel av den inhemska försäljningen till oberoende kunder som var lönsam för varje produkttyp som exporterades till berörda tredjeländer under översynsperioden. |
| --- | --- |

(17)

Vidare undersöktes om den inhemska försäljningen av varje produkttyp kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man fastställde hur stor andel av den inhemska försäljningen till oberoende kunder som var lönsam för varje produkttyp som exporterades till berörda tredjeländer under översynsperioden.

| (18) | För de produkttyper där mer än 80 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden överskred kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(18)

För de produkttyper där mer än 80 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden överskred kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.

| (19) | I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den totala försäljningsvolymen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma inhemska försäljningen av denna produkttyp under översynsperioden. |
| --- | --- |

(19)

I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den totala försäljningsvolymen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma inhemska försäljningen av denna produkttyp under översynsperioden.

| (20) | I de fall då de inhemska priserna för en viss produkttyp som såldes av sökanden inte kunde användas för att fastställa normalvärdet konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

I de fall då de inhemska priserna för en viss produkttyp som såldes av sökanden inte kunde användas för att fastställa normalvärdet konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

| (21) | När normalvärdet konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen, grundades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om sökandens tillverkning och försäljning vid normal handel av den likadana produkten, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(21)

När normalvärdet konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen, grundades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om sökandens tillverkning och försäljning vid normal handel av den likadana produkten, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen.

| (22) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade sökanden att dess inhemska försäljning till statligt ägda företag borde undantas vid fastställandet av normalvärdet. Sökanden hävdade att de priser som togs ut från statligt ägda företag systematiskt var högre än priserna för andra kunder på hemmamarknaden på grund av en högre risk för utebliven eller kraftigt försenad betalning, vilket även avspeglades i företagets interna prispolitik. De högre priserna var således enligt sökanden inte kopplade till egenskaperna hos den berörda produkten. Sökanden hävdade dessutom att när normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen bör endast försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för den inhemska försäljningen till oberoende distributörer användas för att säkerställa jämförbarhet med exportförsäljningen, som uteslutande skedde till samma typ av kunder. |
| --- | --- |

(22)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade sökanden att dess inhemska försäljning till statligt ägda företag borde undantas vid fastställandet av normalvärdet. Sökanden hävdade att de priser som togs ut från statligt ägda företag systematiskt var högre än priserna för andra kunder på hemmamarknaden på grund av en högre risk för utebliven eller kraftigt försenad betalning, vilket även avspeglades i företagets interna prispolitik. De högre priserna var således enligt sökanden inte kopplade till egenskaperna hos den berörda produkten. Sökanden hävdade dessutom att när normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen bör endast försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för den inhemska försäljningen till oberoende distributörer användas för att säkerställa jämförbarhet med exportförsäljningen, som uteslutande skedde till samma typ av kunder.

| (23) | Vad gäller sökandens begäran om att den inhemska försäljningen till statligt ägda företag undantas vid fastställandet av normalvärdet bekräftade den bevisning som samlats in under undersökningen att de genomsnittliga försäljningspriserna för statligt ägda företag, per produkttyp, genomgående var högre än priserna för andra kunder på hemmamarknaden. Denna genomgående prisskillnad berodde på en kombination av ett antal specifika faktorer som påverkade endast denna typ av kunder på hemmamarknaden: i) sökandens konstaterande att försäljningen till statligt ägda företag medförde hög risk för utebliven eller kraftigt försenad betalning, ii) att denna policy tillämpas genom att statligt ägda företag beviljas betydligt längre kredittider (inklusive möjligheten att ytterligare skjuta upp betalningen enligt kontraktet), iii) bevis på tidigare försenade betalningar, iv) att statligt ägda företag enligt ukrainsk lag är undantagna från borgenärens anspråk i händelse av konkurs, v) att försäljningen till statligt ägda företag görs genom invecklade anbudsförfaranden, varvid bestämmelserna i kontraktet inte är förhandlingsbara och ett fast standardkontrakt används, och vi) att statligt ägda företag enligt lag inte har rätt att göra förskottsbetalningar för varuinköp. På grundval av dessa särskilda omständigheter godtogs sökandens påstående. |
| --- | --- |

(23)

Vad gäller sökandens begäran om att den inhemska försäljningen till statligt ägda företag undantas vid fastställandet av normalvärdet bekräftade den bevisning som samlats in under undersökningen att de genomsnittliga försäljningspriserna för statligt ägda företag, per produkttyp, genomgående var högre än priserna för andra kunder på hemmamarknaden. Denna genomgående prisskillnad berodde på en kombination av ett antal specifika faktorer som påverkade endast denna typ av kunder på hemmamarknaden: i) sökandens konstaterande att försäljningen till statligt ägda företag medförde hög risk för utebliven eller kraftigt försenad betalning, ii) att denna policy tillämpas genom att statligt ägda företag beviljas betydligt längre kredittider (inklusive möjligheten att ytterligare skjuta upp betalningen enligt kontraktet), iii) bevis på tidigare försenade betalningar, iv) att statligt ägda företag enligt ukrainsk lag är undantagna från borgenärens anspråk i händelse av konkurs, v) att försäljningen till statligt ägda företag görs genom invecklade anbudsförfaranden, varvid bestämmelserna i kontraktet inte är förhandlingsbara och ett fast standardkontrakt används, och vi) att statligt ägda företag enligt lag inte har rätt att göra förskottsbetalningar för varuinköp. På grundval av dessa särskilda omständigheter godtogs sökandens påstående.

| (24) | Vad gäller påståendet att man endast borde använda försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för den inhemska försäljningen till oberoende distributörer vid konstruktionen av normalvärdet föreskriver artikel 2.6 i grundförordningen att beloppen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader ska baseras på faktiska uppgifter om sökandens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel. I enlighet med den artikeln användes uppgifter om sökanden som gällde all försäljning (utom försäljning till statligt ägda företag) på den inhemska marknaden. Eftersom försäljningspriserna till slutanvändare på hemmamarknaden hade justerats i enlighet med artikel 2.10 d i) i grundförordningen (se skälen 30 och 31), låg de på en jämförbar nivå med den inhemska försäljningen till oberoende distributörer. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(24)

Vad gäller påståendet att man endast borde använda försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för den inhemska försäljningen till oberoende distributörer vid konstruktionen av normalvärdet föreskriver artikel 2.6 i grundförordningen att beloppen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader ska baseras på faktiska uppgifter om sökandens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel. I enlighet med den artikeln användes uppgifter om sökanden som gällde all försäljning (utom försäljning till statligt ägda företag) på den inhemska marknaden. Eftersom försäljningspriserna till slutanvändare på hemmamarknaden hade justerats i enlighet med artikel 2.10 d i) i grundförordningen (se skälen 30 och 31), låg de på en jämförbar nivå med den inhemska försäljningen till oberoende distributörer. Påståendet avvisades därför.

| (25) | Sökanden hävdade också att en skälig vinstmarginal på 5 % bör användas när normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Det hänvisades till en tidigare undersökning rörande linor och kablar av stål, där denna vinstmarginal ansetts vara rimlig. Alternativt, hävdade sökanden vidare, bör vinstnivån inte överstiga vinstnivån för försäljningen till oberoende distributörer, eftersom denna nivå är jämförbar med nivån för exportförsäljningen. I artikel 2.6 i grundförordningen föreskrivs dock att beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinst ska baseras på faktiska uppgifter om sökandens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel. Eftersom dessa uppgifter fanns tillgängliga, användes de i enlighet med den artikeln. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(25)

Sökanden hävdade också att en skälig vinstmarginal på 5 % bör användas när normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Det hänvisades till en tidigare undersökning rörande linor och kablar av stål, där denna vinstmarginal ansetts vara rimlig. Alternativt, hävdade sökanden vidare, bör vinstnivån inte överstiga vinstnivån för försäljningen till oberoende distributörer, eftersom denna nivå är jämförbar med nivån för exportförsäljningen. I artikel 2.6 i grundförordningen föreskrivs dock att beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinst ska baseras på faktiska uppgifter om sökandens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel. Eftersom dessa uppgifter fanns tillgängliga, användes de i enlighet med den artikeln. Påståendet avvisades därför.

2.1.2   Exportpris

Exportpris

| (26) | Under översynsperioden gjordes endast två försäljningstransaktioner till unionen. De ansågs inte representativa eftersom deras volym var begränsad och eftersom de gjordes till endast en kund med särskilda produktspecifikationer. Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, enligt vilken exportpriset får konstrueras på någon annan skälig grund. I detta fall användes sökandens försäljning av den likadana produkten till tredjeländer under översynsperioden som grund för beräkningen av exportpriset. Försäljningen till tredjeländer avsåg en betydande volym och skedde till ett stort antal kunder, och undersökningen visade inte några prissnedvridningar eller andra faktorer på tredjeländernas marknader som skulle tyda på att sökandens försäljning till dessa marknader inte skulle kunna användas för fastställandet av exportpriset. |
| --- | --- |

(26)

Under översynsperioden gjordes endast två försäljningstransaktioner till unionen. De ansågs inte representativa eftersom deras volym var begränsad och eftersom de gjordes till endast en kund med särskilda produktspecifikationer. Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, enligt vilken exportpriset får konstrueras på någon annan skälig grund. I detta fall användes sökandens försäljning av den likadana produkten till tredjeländer under översynsperioden som grund för beräkningen av exportpriset. Försäljningen till tredjeländer avsåg en betydande volym och skedde till ett stort antal kunder, och undersökningen visade inte några prissnedvridningar eller andra faktorer på tredjeländernas marknader som skulle tyda på att sökandens försäljning till dessa marknader inte skulle kunna användas för fastställandet av exportpriset.

2.1.3   Jämförelse

Jämförelse

| (27) | Det genomsnittliga normalvärdet och det genomsnittliga exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn i form av justeringar för olikheter i transport- och kreditkostnader, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(27)

Det genomsnittliga normalvärdet och det genomsnittliga exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn i form av justeringar för olikheter i transport- och kreditkostnader, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (28) | Sökanden begärde också en justering av normalvärdet för skillnader i handelsled och pekade på att dess försäljning på hemmamarknaden till återförsäljare och slutanvändare via regionala försäljningscentraler inte kunde jämföras med försäljningen till oberoende distributörer. Sökanden hävdade vidare att all exportförsäljning skedde till oberoende distributörer och därför bara kunde jämföras med den inhemska försäljningen till oberoende distributörer. Den vägda genomsnittliga prisskillnaden mellan försäljningen till de två handelsleden på hemmamarknaden påstods utgöra grund för att beräkna justeringen i enlighet med artikel 2.10 d i) i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

Sökanden begärde också en justering av normalvärdet för skillnader i handelsled och pekade på att dess försäljning på hemmamarknaden till återförsäljare och slutanvändare via regionala försäljningscentraler inte kunde jämföras med försäljningen till oberoende distributörer. Sökanden hävdade vidare att all exportförsäljning skedde till oberoende distributörer och därför bara kunde jämföras med den inhemska försäljningen till oberoende distributörer. Den vägda genomsnittliga prisskillnaden mellan försäljningen till de två handelsleden på hemmamarknaden påstods utgöra grund för att beräkna justeringen i enlighet med artikel 2.10 d i) i grundförordningen.

| (29) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter vidhöll sökanden sin begäran om en justering för olikheter i handelsled. Dessutom hävdade sökanden fastställandet av nivån för justeringen för handelsled borde göras kvartalsvis i syfte att undanröja effekterna av den ukrainska valutans devalvering gentemot utländsk valuta, vilken påverkade råvarupriserna och ledde till hög inflation under översynsperioden. |
| --- | --- |

(29)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter vidhöll sökanden sin begäran om en justering för olikheter i handelsled. Dessutom hävdade sökanden fastställandet av nivån för justeringen för handelsled borde göras kvartalsvis i syfte att undanröja effekterna av den ukrainska valutans devalvering gentemot utländsk valuta, vilken påverkade råvarupriserna och ledde till hög inflation under översynsperioden.

| (30) | Undersökningen visade att försäljningen till detaljhandlare (via regionala försäljningscentrum) faktiskt gjordes i ett annat handelsled än exportförsäljningen och att denna skillnad återspeglades i försäljningspriserna. De inhemska försäljningspriserna till slutanvändare via regionala försäljningscentrum var genomgående högre, och mängderna var genomgående lägre än vid försäljning till oberoende distributörer. Dessutom drog slutanvändarna nytta av ytterligare tjänster som erbjöds av de regionala försäljningscentrumen. Därför beviljades en justering för olikheter i handelsled i enlighet med artikel 2.10 d i) i grundförordningen. |
| --- | --- |

(30)

Undersökningen visade att försäljningen till detaljhandlare (via regionala försäljningscentrum) faktiskt gjordes i ett annat handelsled än exportförsäljningen och att denna skillnad återspeglades i försäljningspriserna. De inhemska försäljningspriserna till slutanvändare via regionala försäljningscentrum var genomgående högre, och mängderna var genomgående lägre än vid försäljning till oberoende distributörer. Dessutom drog slutanvändarna nytta av ytterligare tjänster som erbjöds av de regionala försäljningscentrumen. Därför beviljades en justering för olikheter i handelsled i enlighet med artikel 2.10 d i) i grundförordningen.

| (31) | Sökanden baserade beräkningen av den begärda justeringen på den genomsnittliga prisskillnaden mellan de två handelsleden, vägd på grundval av de volymer som såldes till oberoende distributörer. De volymer som såldes till oberoende distributörer bör dock inte påverka nivån på justeringen. Därför beräknade kommissionen justeringen på grundval av den vägda genomsnittliga prisskillnaden per ton och per produkttyp för volymen av försäljningen endast till slutkunder. |
| --- | --- |

(31)

Sökanden baserade beräkningen av den begärda justeringen på den genomsnittliga prisskillnaden mellan de två handelsleden, vägd på grundval av de volymer som såldes till oberoende distributörer. De volymer som såldes till oberoende distributörer bör dock inte påverka nivån på justeringen. Därför beräknade kommissionen justeringen på grundval av den vägda genomsnittliga prisskillnaden per ton och per produkttyp för volymen av försäljningen endast till slutkunder.

| (32) | Avslutningsvis beräknades justeringen inte beräknats på kvartalsbasis som sökanden föreslog, eftersom det konstaterades att detta inte skulle neutralisera effekterna av den snedvridning som nämns i skäl 29. |
| --- | --- |

(32)

Avslutningsvis beräknades justeringen inte beräknats på kvartalsbasis som sökanden föreslog, eftersom det konstaterades att detta inte skulle neutralisera effekterna av den snedvridning som nämns i skäl 29.

2.1.4   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (33) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per varutyp med det vägda genomsnittliga exportpriset till tredjeländer för motsvarande typ av den likadana produkten. Av jämförelsen framgick att det förekom dumpning. |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per varutyp med det vägda genomsnittliga exportpriset till tredjeländer för motsvarande typ av den likadana produkten. Av jämförelsen framgick att det förekom dumpning.

| (34) | Sökandens dumpningsmarginal, utryckt som andel av nettopriset fritt unionens gräns, befanns vara 10,5 %. |
| --- | --- |

(34)

Sökandens dumpningsmarginal, utryckt som andel av nettopriset fritt unionens gräns, befanns vara 10,5 %.

2.2   De förändrade omständigheternas bestående karaktär

De förändrade omständigheternas bestående karaktär

| (35) | I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte kommissionen om de förändrade omständigheterna beträffande dumpningen rimligen kunde anses vara av varaktig karaktär. |
| --- | --- |

(35)

I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte kommissionen om de förändrade omständigheterna beträffande dumpningen rimligen kunde anses vara av varaktig karaktär.

| (36) | Den antidumpningstull som för närvarande är tillämplig fastställdes under den ursprungliga undersökningen. Under undersökningsperioden för den undersökningen ansågs Ukraina som en ekonomi i omvandling, och således fastställdes normalvärdet på grundval av artikel 2.7 i grundförordningen. Följaktligen fastställdes normalvärdet på grundval av de priser som betalades på marknaden i ett jämförbart land med marknadsekonomi, närmare bestämt Polen. |
| --- | --- |

(36)

Den antidumpningstull som för närvarande är tillämplig fastställdes under den ursprungliga undersökningen. Under undersökningsperioden för den undersökningen ansågs Ukraina som en ekonomi i omvandling, och således fastställdes normalvärdet på grundval av artikel 2.7 i grundförordningen. Följaktligen fastställdes normalvärdet på grundval av de priser som betalades på marknaden i ett jämförbart land med marknadsekonomi, närmare bestämt Polen.

| (37) | Ukraina beviljades marknadsekonomisk status 2005 och omfattas följaktligen inte längre av artikel 2.7 i grundförordningen. Sökandens dumpningsmarginal under översynsperioden baserades därför på företagets egna kontrollerade uppgifter. |
| --- | --- |

(37)

Ukraina beviljades marknadsekonomisk status 2005 och omfattas följaktligen inte längre av artikel 2.7 i grundförordningen. Sökandens dumpningsmarginal under översynsperioden baserades därför på företagets egna kontrollerade uppgifter.

| (38) | Den bevisning som inhämtades och kontrollerades under undersökningen bekräftade förändringarna i sökandens nuvarande företagsstruktur, som är resultatet av en sammanslagning av två tidigare icke-närstående exporterande tillverkare och en tredje enhet som ansvarar för försäljning och marknadsföring. Sammanslagningen genomfördes 2010. Förändringen anses vara av varaktig karaktär, eftersom de uppgifter som tidigare utfördes av de separata enheterna faktiskt hade övergått till sökanden. Inga tecken på kommande möjliga förändringar upptäcktes. |
| --- | --- |

(38)

Den bevisning som inhämtades och kontrollerades under undersökningen bekräftade förändringarna i sökandens nuvarande företagsstruktur, som är resultatet av en sammanslagning av två tidigare icke-närstående exporterande tillverkare och en tredje enhet som ansvarar för försäljning och marknadsföring. Sammanslagningen genomfördes 2010. Förändringen anses vara av varaktig karaktär, eftersom de uppgifter som tidigare utfördes av de separata enheterna faktiskt hade övergått till sökanden. Inga tecken på kommande möjliga förändringar upptäcktes.

| (39) | Det anses därför osannolikt att de omständigheter som ledde till inledandet av denna översyn inom överskådlig framtid skulle förändras på ett sådant sätt att detta skulle påverka översynens resultat. Därför konstateras att förändringarna anses vara av bestående karaktär och att det inte längre är motiverat att upprätthålla åtgärderna på nuvarande nivå. |
| --- | --- |

(39)

Det anses därför osannolikt att de omständigheter som ledde till inledandet av denna översyn inom överskådlig framtid skulle förändras på ett sådant sätt att detta skulle påverka översynens resultat. Därför konstateras att förändringarna anses vara av bestående karaktär och att det inte längre är motiverat att upprätthålla åtgärderna på nuvarande nivå.

| (40) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade Liaison Committee of EU Wire Rope Industries (nedan kallad EWRIS) att de pågående militära operationerna i den region i Ukraina där en av sökandens två produktionsanläggningar är belägen gör att man inte kan dra slutsatsen att den förändring som avses i skäl 38 är av bestående karaktär. I detta avseende ska det först och främst noteras att slutsatsen om de förändrade omständigheternas bestående karaktär beträffande dumpning baserades på de två faktorer som nämns i skälen 37 och 38, varav EWRIS bestrider endast den ena. För det andra visade undersökningen att sökandens produktionsanläggning i Donetskregionen inte har varit i drift sedan sommaren 2014, vilket begränsar sökandens produktionskapacitet. Ett sådant beslut av sökanden, motiverat av säkerhetsskäl, motsäger inte slutsatsen att sammanslagningen av de tidigare två tillverkarna av linor och kablar av stål gäller sedan 2010 och att den utgör en strukturell förändring av varaktig karaktär av driften i de två företagen. Därför avvisades påståendet i fråga. |
| --- | --- |

(40)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade Liaison Committee of EU Wire Rope Industries (nedan kallad EWRIS) att de pågående militära operationerna i den region i Ukraina där en av sökandens två produktionsanläggningar är belägen gör att man inte kan dra slutsatsen att den förändring som avses i skäl 38 är av bestående karaktär. I detta avseende ska det först och främst noteras att slutsatsen om de förändrade omständigheternas bestående karaktär beträffande dumpning baserades på de två faktorer som nämns i skälen 37 och 38, varav EWRIS bestrider endast den ena. För det andra visade undersökningen att sökandens produktionsanläggning i Donetskregionen inte har varit i drift sedan sommaren 2014, vilket begränsar sökandens produktionskapacitet. Ett sådant beslut av sökanden, motiverat av säkerhetsskäl, motsäger inte slutsatsen att sammanslagningen av de tidigare två tillverkarna av linor och kablar av stål gäller sedan 2010 och att den utgör en strukturell förändring av varaktig karaktär av driften i de två företagen. Därför avvisades påståendet i fråga.

Liaison Committee of EU Wire Rope Industries

EWRIS

3.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (41) | Mot bakgrund av resultaten av denna översyn bör den antidumpningstull som är tillämplig på import av den berörda produkten från Ukraina ändras genom att en tull på 10,5 % införs för PJSC ”PA””Stalkanat-Silur”. |
| --- | --- |

(41)

Mot bakgrund av resultaten av denna översyn bör den antidumpningstull som är tillämplig på import av den berörda produkten från Ukraina ändras genom att en tull på 10,5 % införs för PJSC ”PA””Stalkanat-Silur”.

| (42) | De landsomfattande gällande åtgärderna påverkas inte av denna slutsats. |
| --- | --- |

(42)

De landsomfattande gällande åtgärderna påverkas inte av denna slutsats.

4.   MEDDELANDE AV UPPGIFTER

MEDDELANDE AV UPPGIFTER

| (43) | De berörda parterna informerades om de viktigaste uppgifter och överväganden som ledde fram till ovannämnda slutsatser, och de gavs tillfälle att lämna synpunkter. Deras synpunkter beaktades när så var lämpligt. Eftersom dessa synpunkter ledde till omfattande ändringar i kommissionens slutsatser beträffande dumpningsmarginalen, ägde ett andra meddelande av uppgifter till de berörda parterna rum den 8 december 2015. Deras synpunkter efter det andra meddelandet av uppgifter har beaktats när så varit lämpligt. |
| --- | --- |

(43)

De berörda parterna informerades om de viktigaste uppgifter och överväganden som ledde fram till ovannämnda slutsatser, och de gavs tillfälle att lämna synpunkter. Deras synpunkter beaktades när så var lämpligt. Eftersom dessa synpunkter ledde till omfattande ändringar i kommissionens slutsatser beträffande dumpningsmarginalen, ägde ett andra meddelande av uppgifter till de berörda parterna rum den 8 december 2015. Deras synpunkter efter det andra meddelandet av uppgifter har beaktats när så varit lämpligt.

| (44) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009. |
| --- | --- |

(44)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.3 i genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 ska ersättas med följande:

”3.   Den slutgiltiga antidumpningstullsats som ska tillämpas på nettopriset cif vid unionens gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som har sitt ursprung i Ukraina ska vara följande.

| Företag | Antidumpningstull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| PJSC ’PA’’Stalkanat-Silur’ | 10,5 | C052 |
| Alla övriga företag | 51,8 | C999 |

Företag

Antidumpningstull (%)

Taric-tilläggsnummer

PJSC ’PA’’Stalkanat-Silur’

10,5

C052

Alla övriga företag

51,8

C999

Den individuella tullsats som anges för det företag som nämns i tabellen ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid det företag som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ’Jag intygar härmed att de (kvantitet) linor och kablar av stål som sålts på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Ukraina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.’ Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för alla övriga företag tillämpas.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 januari 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1796/1999 av den 12 augusti 1999 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstull som införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Republiken Indien, Folkrepubliken Kina, Mexikos förenta stater, Republiken Polen, Republiken Sydafrika, Ukraina och Republiken Ungern och om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av linor och kablar av stål med ursprung i Republiken Korea (EGT L 217, 17.8.1999, s. 1).

2

(3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 av den 27 januari 2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina, som utvidgats till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko, Moldavien och Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009, och om avslutande av översynen vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 vad gäller import av linor och kablar av stål med ursprung i Sydafrika (EUT L 36, 9.2.2012, s. 1).

3

(4)  Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av linor och kablar av stål med ursprung i Ukraina (EUT C 410, 18.11.2014, s. 15).

4

---

| 27.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 19/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 19/28

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/91

av den 26 januari 2016

om ändring av rådets förordning (EG) nr 2368/2002 om genomförande av Kimberleyprocessens certifieringssystem för den internationella handeln med rådiamanter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2368/2002 av den 20 december 2002 om genomförande av Kimberleyprocessens certifieringssystem för den internationella handeln med rådiamanter (1), särskilt artikel 19, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 19 i förordning (EG) nr 2368/2002 föreskrivs att kommissionen i bilaga III ska upprätthålla en förteckning över gemenskapsmyndigheter. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 19 i förordning (EG) nr 2368/2002 föreskrivs att kommissionen i bilaga III ska upprätthålla en förteckning över gemenskapsmyndigheter.

| (2) | Bulgarien har i en skrivelse till kommissionen informerat om landets avsikt att upphöra med att upprätthålla en gemenskapsmyndighet i Bulgarien enligt förordning (EG) nr 2368/2002. |
| --- | --- |

(2)

Bulgarien har i en skrivelse till kommissionen informerat om landets avsikt att upphöra med att upprätthålla en gemenskapsmyndighet i Bulgarien enligt förordning (EG) nr 2368/2002.

| (3) | Bilaga III till förordning (EG) nr 2368/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga III till förordning (EG) nr 2368/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 22 i förordning (EG) nr 2368/2002. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 22 i förordning (EG) nr 2368/2002.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till förordning (EG) nr 2368/2002 ska ersättas med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 januari 2016.

På kommissionens vägnar

Federica MOGHERINI

Vice ordförande

---

(1)  
  EGT L 358, 31.12.2002, s. 28.

1

---

BILAGA

”BILAGA III

Förteckning över medlemsstaternas behöriga myndigheter och deras arbetsuppgifter enligt artiklarna 2 och 19

BELGIEN

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie |
| --- |
| PME, Classes moyennes et Energie, Service Licence |
| Italiëlei 124, bus 71 |
| 2000 Antwerpen |
| BELGIEN |
| Tfn +32 32069470 |
| Fax +32 32069490 |
| E-post: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie

PME, Classes moyennes et Energie, Service Licence

Italiëlei 124, bus 71

2000 Antwerpen

BELGIEN

Tfn +32 32069470

Fax +32 32069490

E-post: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be

När det gäller Belgien ska de kontroller av import och export av rådiamanter som krävs enligt förordning (EG) nr 2368/2002 samt tullbehandlingen endast utföras av

| The Diamond Office |
| --- |
| Hovenierstraat 22 |
| 2018 Antwerpen |
| BELGIEN |

The Diamond Office

Hovenierstraat 22

2018 Antwerpen

BELGIEN

TJECKIEN

När det gäller Tjeckien ska de kontroller av import och export av rådiamanter som krävs enligt förordning (EG) nr 2368/2002 samt tullbehandlingen endast utföras av

| Generální ředitelství cel |
| --- |
| Budějovická 7 |
| 140 96 Prag 4 |
| TJECKIEN |
| Tfn +420 261333841, +420 261333859, mobil +420 737213793 |
| Fax +420 261333870 |
| E-post: diamond@cs.mfcr.cz |

Generální ředitelství cel

Budějovická 7

140 96 Prag 4

TJECKIEN

Tfn +420 261333841, +420 261333859, mobil +420 737213793

Fax +420 261333870

E-post: diamond@cs.mfcr.cz

Jour vid utsett tullkontor – Praha Ruzyně

Tfn +420 2220113788

eller tfn +420 2220119678

TYSKLAND

När det gäller Tyskland ska de kontroller av import och export av rådiamanter som krävs enligt förordning (EG) nr 2368/2002, även utfärdandet av gemenskapscertifikat, endast utföras av

| Hauptzollamt Koblenz |
| --- |
| Zollamt Idar-Oberstein |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| 55743 Idar-Oberstein |
| TYSKLAND |
| Tfn +49 67815627-0 |
| Fax +49 67815627-19 |
| E-post: poststelle@zabir.bfinv.de |

Hauptzollamt Koblenz

Zollamt Idar-Oberstein

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

55743 Idar-Oberstein

TYSKLAND

Tfn +49 67815627-0

Fax +49 67815627-19

E-post: poststelle@zabir.bfinv.de

Vid tillämpningen av artiklarna 5.3, 6, 9, 10, 14.3, 15 och 17 i denna förordning, särskilt när det gäller skyldigheterna att rapportera till kommissionen, ska följande myndighet fungera som behörig tysk myndighet:

| Bundesfinanzdirektion Südost |
| --- |
| Krelingstraβe 50 |
| 90408 Nürnberg |
| TYSKLAND |
| Tfn +49 9113763754 |
| Fax +49 9113762273 |
| E-post: diamond.cert@bfdso.bfinv.de |

Bundesfinanzdirektion Südost

Krelingstraβe 50

90408 Nürnberg

TYSKLAND

Tfn +49 9113763754

Fax +49 9113762273

E-post: diamond.cert@bfdso.bfinv.de

PORTUGAL

| Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Direção de Serviços de Regulação Aduaneira |
| R. da Alfândega, 5 |
| 1149-006 Lissabon |
| PORTUGAL |
| Tfn +351 218813888/9 |
| Fax +351 218813941 |
| E-post: dsra@at.gov.pt |

Autoridade Tributária e Aduaneira

Direção de Serviços de Regulação Aduaneira

R. da Alfândega, 5

1149-006 Lissabon

PORTUGAL

Tfn +351 218813888/9

Fax +351 218813941

E-post: dsra@at.gov.pt

När det gäller Portugal ska de kontroller av import och export av rådiamanter som krävs enligt förordning (EG) nr 2368/2002, samt tullbehandlingen endast utföras av

| Alfândega do Aeroporto de Lisboa |
| --- |
| Aeroporto de Lisboa |
| Terminal de Carga, Edifício 134 |
| 1750-364 Lissabon |
| PORTUGAL |
| Tfn +351 210030080 |
| Fax +351 210037777 |
| E-post: aalisboa-kimberley@at.gov.pt |

Alfândega do Aeroporto de Lisboa

Aeroporto de Lisboa

Terminal de Carga, Edifício 134

1750-364 Lissabon

PORTUGAL

Tfn +351 210030080

Fax +351 210037777

E-post: aalisboa-kimberley@at.gov.pt

RUMÄNIEN

| Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
| --- |
| 1 Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 Bukarest, |
| RUMÄNIEN |
| Cod postal (Postal code) 011865 |
| Tfn +40 213184635 / 3129890 / 3121275 |
| Fax +40 213184635 / 3143462 |
| www.anpc.ro |

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

1 Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 Bukarest,

RUMÄNIEN

Cod postal (Postal code) 011865

Tfn +40 213184635 / 3129890 / 3121275

Fax +40 213184635 / 3143462

www.anpc.ro

FÖRENADE KUNGARIKET

| Government Diamond Office |
| --- |
| Conflict Department |
| Room WH1.214 |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London |
| SW1A 2AH |
| STORBRITANNIEN |
| Tfn +44 2070086903/5797 |
| Fax +44 2070083905” |

Government Diamond Office

Conflict Department

Room WH1.214

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London

SW1A 2AH

STORBRITANNIEN

Tfn +44 2070086903/5797

Fax +44 2070083905”

---

| 27.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 19/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 19/31

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/92

av den 26 januari 2016

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 januari 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 80,0 |
| TN | 158,2 |
| TR | 99,6 |
| ZZ | 143,5 |
| 0707 00 05 | MA | 86,8 |
| TR | 156,8 |
| ZZ | 121,8 |
| 0709 93 10 | MA | 45,9 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 10 20 | EG | 47,4 |
| MA | 62,6 |
| TN | 61,0 |
| TR | 64,3 |
| ZZ | 58,8 |
| 0805 20 10 | IL | 147,6 |
| MA | 77,4 |
| ZZ | 112,5 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 116,8 |
| JM | 154,6 |
| MA | 53,1 |
| TR | 104,1 |
| ZZ | 107,2 |
| 0805 50 10 | TR | 97,9 |
| ZZ | 97,9 |
| 0808 10 80 | CL | 87,5 |
| US | 122,2 |
| ZZ | 104,9 |
| 0808 30 90 | CN | 53,7 |
| TR | 82,0 |
| ZZ | 67,9 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

236,2

MA

80,0

TN

158,2

TR

99,6

ZZ

143,5

0707 00 05

MA

86,8

TR

156,8

ZZ

121,8

0709 93 10

MA

45,9

TR

147,0

ZZ

96,5

0805 10 20

EG

47,4

MA

62,6

TN

61,0

TR

64,3

ZZ

58,8

0805 20 10

IL

147,6

MA

77,4

ZZ

112,5

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

116,8

JM

154,6

MA

53,1

TR

104,1

ZZ

107,2

0805 50 10

TR

97,9

ZZ

97,9

0808 10 80

CL

87,5

US

122,2

ZZ

104,9

0808 30 90

CN

53,7

TR

82,0

ZZ

67,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---