# Úradný vestník C 267/2019

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 267 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 629. augusta 2019 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 267

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 629. augusta 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2019/C 267/01 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9358 – Bregal Unternehmerkapital/MEDIA Central) (
  1
  ) | 1 |
| 2019/C 267/02 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9348 – Omers Infrastructure/Morgan Stanley/VTG) (
  1
  ) | 1 |
| 2019/C 267/03 | Neuplatniteľnosť nariadenia na oznámenú operáciu (Vec M.9300 – Tyson Foods/European and Thai businesses of BRF) (
  1
  ) | 2 |
| 2019/C 267/04 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9238 – INEOS Enterprises Holdings Limited/Ashland’s Global Compound Resin Business and Manufacturing Facility in Marl) (
  1
  ) | 2 |
| 2019/C 267/05 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9378 – Apax Partners/GNB) (
  1
  ) | 3 |
| 2019/C 267/06 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9365 – EPPL/APG/KRC/citizenM) (
  1
  ) | 3 |
| 2019/C 267/07 | Oznámenie Komisie – Usmernenia pre vnútroštátne súdy, ako odhadom stanoviť, aká časť zvýšenia ceny bola prenesená na nepriameho odberateľa | 4 |

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2019/C 267/01

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9358 – Bregal Unternehmerkapital/MEDIA Central) (
  1
  )

1

1

2019/C 267/02

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9348 – Omers Infrastructure/Morgan Stanley/VTG) (
  1
  )

1

1

2019/C 267/03

Neuplatniteľnosť nariadenia na oznámenú operáciu (Vec M.9300 – Tyson Foods/European and Thai businesses of BRF) (
  1
  )

1

2

2019/C 267/04

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9238 – INEOS Enterprises Holdings Limited/Ashland’s Global Compound Resin Business and Manufacturing Facility in Marl) (
  1
  )

1

2

2019/C 267/05

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9378 – Apax Partners/GNB) (
  1
  )

1

3

2019/C 267/06

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9365 – EPPL/APG/KRC/citizenM) (
  1
  )

1

3

2019/C 267/07

Oznámenie Komisie – Usmernenia pre vnútroštátne súdy, ako odhadom stanoviť, aká časť zvýšenia ceny bola prenesená na nepriameho odberateľa

4

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Rada |
| 2019/C 267/08 | Oznámenie určené osobám, skupinám a subjektom uvedeným na zozname, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície 2001/931/SZBP o uplatňovaní špecifických opatrení na boj s terorizmom v znení aktualizovanom rozhodnutím Rady (SZBP) 2019/1341 a článok 2 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 2580/2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu, vykonávaného vykonávacím nariadením Rady (EÚ) 2019/1337 | 44 |
| 2019/C 267/09 | Oznámenie určené dotknutým osobám uvedeným na zozname osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície 2001/931/SZBP o uplatňovaní špecifických opatrení na boj s terorizmom v znení aktualizovanom rozhodnutím Rady (SZBP) 2019/1341 a článok 2 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 2580/2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu, vykonávaného vykonávacím nariadením Rady (EÚ) 2019/1337 | 46 |
| | Európska komisia |
| 2019/C 267/10 | Výmenný kurz eura | 47 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

2019/C 267/08

Oznámenie určené osobám, skupinám a subjektom uvedeným na zozname, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície 2001/931/SZBP o uplatňovaní špecifických opatrení na boj s terorizmom v znení aktualizovanom rozhodnutím Rady (SZBP) 2019/1341 a článok 2 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 2580/2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu, vykonávaného vykonávacím nariadením Rady (EÚ) 2019/1337

44

2019/C 267/09

Oznámenie určené dotknutým osobám uvedeným na zozname osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície 2001/931/SZBP o uplatňovaní špecifických opatrení na boj s terorizmom v znení aktualizovanom rozhodnutím Rady (SZBP) 2019/1341 a článok 2 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 2580/2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu, vykonávaného vykonávacím nariadením Rady (EÚ) 2019/1337

46

Európska komisia

2019/C 267/10

Výmenný kurz eura

47

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 9.8.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 267/1

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.9358 – Bregal Unternehmerkapital/MEDIA Central)

(Text s významom pre EHP)

(2019/C 267/01)

Dňa 13. mája 2019 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v nemeckom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9358. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9358. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 9.8.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 267/1

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.9348 – Omers Infrastructure/Morgan Stanley/VTG)

(Text s významom pre EHP)

(2019/C 267/02)

Dňa 13. mája 2019 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9348. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9348. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 9.8.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 267/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 267/2

---

Neuplatniteľnosť nariadenia na oznámenú operáciu

(Vec M.9300 – Tyson Foods/European and Thai businesses of BRF)

(Text s významom pre EHP)

(2019/C 267/03)

Komisia 17. mája 2019 rozhodla, že oznámená operácia v uvedenej veci nepatrí do rozsahu pôsobnosti nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1), pretože nepredstavuje koncentráciu v zmysle článku 3 uvedeného nariadenia. Toto rozhodnutie vychádza z článku 6 ods. 1 písm. a) nariadenia. Úplné znenie rozhodnutia je k dispozícii iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po tom, ako sa z neho odstránia všetky dôverné informácie. Bude k dispozícii:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9300. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9300. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 9.8.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 267/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 267/2

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.9238 – INEOS Enterprises Holdings Limited/Ashland’s Global Compound Resin Business and Manufacturing Facility in Marl)

(Text s významom pre EHP)

(2019/C 267/04)

Dňa 5. júna 2019 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9238. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9238. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 9.8.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 267/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 267/3

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.9378 – Apax Partners/GNB)

(Text s významom pre EHP)

(2019/C 267/05)

Dňa 12. júna 2019 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9378. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9378. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 9.8.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 267/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 267/3

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.9365 – EPPL/APG/KRC/citizenM)

(Text s významom pre EHP)

(2019/C 267/06)

Dňa 14. júna 2019 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9365. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9365. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 9.8.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 267/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 267/4

---

OZNÁMENIE KOMISIE

Usmernenia pre vnútroštátne súdy, ako odhadom stanoviť, aká časť zvýšenia ceny bola prenesená na nepriameho odberateľa

(2019/C 267/07)

OBSAH

| 1. | ÚVOD | 7 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Cieľ, rozsah pôsobnosti a štruktúra týchto usmernení | 7 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Čo je prenesenie zvýšenia ceny? | 8 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | PRÁVNY KONTEXT | 9 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Prenesenie zvýšenia ceny a právo na úplnú náhradu škody | 9 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Scenáre, v ktorých sa vnútroštátne súdy môžu zaoberať otázkami prenesenia | 11 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Právomoc súdu odhadnúť prenesenie | 13 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Úloha dôkazov | 14 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 3. | EKONOMICKÁ TEÓRIA PRENESENIA | 16 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Prehľad | 16 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Príklady | 19 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 4. | KVANTIFIKÁCIA PRENESENIA A OBJEMOVÝCH EFEKTOV – VŠEOBECNÉ ASPEKTY | 21 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Údaje a informácie potrebné pri kvantifikácii účinkov prenesenia | 22 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Využívanie ekonomických expertov | 23 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 5. | KVANTIFIKÁCIA A ODHAD CENOVÝCH VPLYVOV SÚVISIACICH S PRENESENÍM | 24 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Porovnávacie metódy | 24 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Prístupy | 25 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.1.1. | Prístup pred, počas a po | 25 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.1.

| 5.1.1.2. | Prierezový prístup | 26 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.2.

| 5.1.1.3. | Prístup rozdielu v rozdieloch | 26 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.3.

| 5.1.2. | Vykonávanie porovnávacích prístupov v praxi | 28 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Výzvy | 30 |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

| 5.2. | Iné metódy | 31 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Prístup miery prenesenia | 31 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Vykonávanie prístupu miery prenesenia v praxi | 32 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Simulačný prístup | 33 |
| --- | --- | --- |

5.2.3.

| 6. | KVANTIFIKÁCIA A ODHAD OBJEMOVÝCH EFEKTOV | 33 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Úvod | 33 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Porovnávací prístup | 35 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Potrebné informácie | 35 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Metódy a výzvy | 35 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.3. | Prístup pružnosti | 35 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Metódy a potrebné informácie | 35 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Výzvy | 36 |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

| 7. | VÝBER METÓDY | 36 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | PRÍLOHA 1 – EKONOMICKÁ TEÓRIA | 37 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Úvod | 37 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Vstupné náklady a ich vplyv na rozhodnutia o cenách | 37 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Charakteristiky dopytu a vzťahy s cenami | 38 |
| --- | --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Rozhodnutia podniku o cene | 40 |
| --- | --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Intenzita hospodárskej súťaže a súvislosť s prenesením | 40 |
| --- | --- | --- |

8.5.

| 8.5.1. | Kontinuita konkurencieschopnosti trhov | 40 |
| --- | --- | --- |

8.5.1.

| 8.5.2. | Zvýšenie ceny a prenesenie týkajúce sa celého odvetvia vs. konkrétneho podniku | 41 |
| --- | --- | --- |

8.5.2.

| 8.6. | Niektoré ďalšie faktory ovplyvňujúce prenesenie | 41 |
| --- | --- | --- |

8.6.

| 9. | PRÍLOHA 2 – SLOVNÍK POJMOV | 43 |
| --- | --- | --- |

9.

ZOZNAM RÁMČEKOV

| Rámček 1: | Prenesenie zvýšenia ceny za meď (hypotetický príklad) | 8 |
| --- | --- | --- |

Rámček 1:

| Rámček 2: | Dva typické scenáre prenesenia | 11 |
| --- | --- | --- |

Rámček 2:

| Rámček 3: | Príklad prípadu zahŕňajúceho dôkazy poskytnuté ekonomickými expertmi | 23 |
| --- | --- | --- |

Rámček 3:

| Rámček 4: | Príklad prípadu, v ktorom súd vymenuje ekonomického experta | 23 |
| --- | --- | --- |

Rámček 4:

| Rámček 5: | Znázornený príklad prístupu pred, počas a po | 25 |
| --- | --- | --- |

Rámček 5:

| Rámček 6: | Znázornený príklad prierezového prístupu | 26 |
| --- | --- | --- |

Rámček 6:

| Rámček 7: | Znázornenie prístupu rozdielu v rozdieloch | 27 |
| --- | --- | --- |

Rámček 7:

| Rámček 8: | Prípad nemeckého autoskla | 28 |
| --- | --- | --- |

Rámček 8:

| Rámček 9: | Odhad prenesenia na základe kvalitatívnych dôkazov – Cheminova (2015) | 29 |
| --- | --- | --- |

Rámček 9:

| Rámček 10: | Odhad prenesenia na základe kvalitatívnych dôkazov – DOUX Aliments (2014) | 29 |
| --- | --- | --- |

Rámček 10:

| Rámček 11: | Objemový efekt | 34 |
| --- | --- | --- |

Rámček 11:

| Rámček 12: | Odhad objemových efektov – Cheminova (2015) | 34 |
| --- | --- | --- |

Rámček 12:

| Rámček 13: | Príklady hraničných a pevných nákladov | 37 |
| --- | --- | --- |

Rámček 13:

| Rámček 14: | Štandardná krivka dopytu – cenové vplyvy a objemové efekty | 38 |
| --- | --- | --- |

Rámček 14:

| Rámček 15: | Iné zakrivenia dopytu | 39 |
| --- | --- | --- |

Rámček 15:

| Rámček 16: | Kompromis medzi zvýšením cien a znížením predaja | 40 |
| --- | --- | --- |

Rámček 16:

1.   ÚVOD

1.1.   Cieľ, rozsah pôsobnosti a štruktúra týchto usmernení

| 1. | Cieľom týchto usmernení je poskytnúť vnútroštátnym súdom, sudcom a iným zainteresovaným stranám v žalobách o náhradu škody za porušenia článkov 101 a 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) praktické usmernenia týkajúce sa spôsobu, ako odhadnúť, aká časť zvýšenia ceny bola prenesená. Stanovujú sa v nich najmä hospodárske zásady, metódy a terminológia týkajúca sa prenesenia, okrem iného aj pomocou niekoľkých príkladov. Ďalej sú tieto usmernenia určené na to, aby pomohli pri určovaní zdrojov dôležitých dôkazov, či je žiadosť o sprístupnenie primeraná, a pri posudzovaní vyhlásení strán o prenesení a akéhokoľvek ekonomického znaleckého posudku, ktorý môže byť predložený súdu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Právnym základom týchto usmernení je článok 16 smernice o náhrade škody (1). Sú nezáväzné a nemenia sa nimi existujúce pravidlá podľa právnych predpisov EÚ ani právnych predpisov členských štátov. Vnútroštátny súd preto nie je povinný ich dodržiavať. Týmito usmerneniami súčasne nie je dotknutá judikatúra Súdneho dvora Európskej únie (ďalej len „SDEÚ“). Týkajú sa harmonizovaných pravidiel stanovených v smernici o náhrade škody, berúc do úvahy, že v praxi budú vnútroštátne súdy uplatňovať vnútroštátne pravidlá vrátane tých, ktorými sa do vnútroštátneho práva transponuje smernica o náhrade škody. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V týchto usmerneniach sa ako v referenčnom zdroji osvedčených postupov uvádzajú relevantné parametre, ktoré možno zohľadniť pri posudzovaní ekonomických dôkazov dôležitých pre posúdenie prenesenia zvýšenia ceny. Vychádzajú z príslušných hospodárskych štúdií, ktoré zhromaždila Komisia a dopĺňajú príručku o vyčíslení náhrady škody v žalobách o náhradu škody vzniknutej v dôsledku porušenia článkov 101 alebo 102 ZFEÚ (ďalej len „praktická príručka“) (2), ktorá je súčasťou oznámenia Komisie o vyčíslení náhrady škody za porušenie antitrustových predpisov pri žalobách o náhradu škody (3). Zatiaľ čo praktická príručka je zameraná na zvýšenie ceny, v týchto usmerneniach sa podrobnejšie rieši najmä prenesenie takýchto zvýšení cien (4). Praktická príručka a tieto usmernenia by sa mali vykladať spoločne (5). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ako sa vysvetľuje v bodoch 17 – 19 a ďalej, tieto usmernenia môžu byť užitočné, keď sa porušiteľ na svoju obhajobu proti nároku na náhradu škody odvoláva na prenesenie (ďalej len „štít“) alebo keď nepriamy odberateľ požaduje náhradu škody od porušiteľa odvolávajúc sa na prenesenie zvýšenia ceny (ďalej len „meč“). Tak ako pri každej žalobe o náhradu škody však bude miera, do akej musí súd posúdiť skutkový stav veci, závisieť od spôsobu, akým žalobca podá žalobu, a od povahy námietky vznesenej žalovaným. Napríklad v niektorých prípadoch žalobca nemôže žiadať náhradu za ušlý zisk v dôsledku objemového efektu z dôvodu dodatočnej zložitosti, ktorú to môže predstavovať (6). Avšak nárok zo strany nepriameho odberateľa voči porušiteľovi bude obvykle zahŕňať zváženie prenesenia, keďže je to podstatné pre tento nárok. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Podobne spôsob, akým by chcel vnútroštátny súd pristupovať k posúdeniu a odhadu prenesenia bude pravdepodobne ovplyvnený povahou a veľkosťou nároku, opodstatnenosťou návrhu a prístupnosťou údajov. Pri posudzovaní primeranosti príkazu na sprístupnenie informácií by tento súd mohol vziať do úvahy výber hospodárskej metódy a prístupu spomedzi rozličných možností vysvetlených v týchto usmerneniach. To, čo môže byť primerané z hľadiska rozsahu požadovaných údajov a nákladov na odbornú analýzu v prípade nároku vo výške 20 miliónov EUR, nemusí byť primerané v prípade nároku vo výške 200 000 EUR. |
| --- | --- |

5.

| 6. | S odkazom na právne zásady, ustálenú judikatúru a ustanovenia v smernici o náhrade škody sa v týchto usmerneniach stanovuje právny kontext prenesenia. V krátkom právnom oddiele sú zhrnuté procesné pravidlá a nástroje, podľa ktorých môžu vnútroštátne súdy zohľadniť prenesenie zvýšenia ceny pri žalobách o náhradu škody. Právny kontext sa vzťahuje na právo EÚ, vnútroštátne právo a príslušnú prax. V tejto súvislosti musia sudcovia venovať osobitnú pozornosť zásade účinnosti a zásade rovnocennosti (7). Po prvé to znamená, že musia uplatňovať vnútroštátne pravidlá takým spôsobom, že uplatňovanie prakticky neznemožňuje alebo nadmerne nesťažuje výkon práva na úplnú náhradu škody spôsobenej v dôsledku porušenia práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže (zásada účinnosti) (8). Po druhé sudcovia musia mať na pamäti, že vnútroštátne pravidlá a postupy, ktoré sa týkajú konaní o žalobách o náhradu škody spôsobenej v dôsledku porušenia článku 101 alebo 102 ZFEÚ, nesmú byť pre domnelé poškodené osoby menej priaznivé ako pravidlá a postupy, ktoré platia pre podobné konania o žalobách o náhradu škody v dôsledku porušenia vnútroštátneho práva v oblasti hospodárskej súťaže (zásada rovnocennosti). |
| --- | --- |

6.

| 7. | V hlavnom oddiele týchto usmernení sa rieši ekonomika prenesenia, konkrétne ekonomická teória a metódy kvantifikácie relevantné na účely odhadu prenesenia. Časť o ekonomickej teórii sa zameriava na teoretické pojmy, ktoré sú základom prenesenia a stanovujú sa v nej faktory, ktoré naň môžu mať vplyv. V časti o hospodárskej kvantifikácii sa uvádzajú rôzne prístupy a metódy na kvantifikáciu účinkov prenesenia. |
| --- | --- |

7.

1.2.   Čo je prenesenie zvýšenia ceny?

| 8. | Prenesenie zvýšenia ceny môže nastať na rôznych úrovniach dodávateľského reťazca. Je znázornené v rámčeku 1 ďalej s odkazom na hypotetický príklad. Na účely ilustrácie a ako východiskový bod pre variácie s cieľom bližšie vysvetliť prenesenie sa v príklade v rámčeku 1 predstavuje relatívne jednoduchý prípad pevných cien medi a prenesenie príslušného zvýšenia ceny v automobilovom priemysle. V praxi môže k preneseniu dôjsť aj v komplexnejších dodávateľských reťazcoch, výrobok alebo služba, ktorých sa kartel týka, môžu predstavovať ešte menší vstup a konečný výrobok môže byť ovplyvnený viac ako jednou protisúťažnou praktikou. |
| --- | --- |

8.

Rámček 1

Prenesenie zvýšenia ceny za meď (hypotetický príklad)

| Podnik A je výrobcom medi a vytvoril kartelovú dohodu so svojimi konkurentmi s cieľom stanoviť predajné ceny za meď v rozpore s článkom 101 ZFEÚ. Táto dohoda umožňovala výrobcovi A účtovať jeho zákazníkom vrátane podniku B vyššie ceny za meď.
  Cenový rozdiel medzi skutočne zaplatenou cenou a cenou, ktorá by inak existovala, keby nedošlo k porušeniu práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, sa nazýva zvýšenie ceny (9).
  Podnik B je dodávateľom automobilových súčiastok a meď, ktorú kúpil od výrobcu A, používa na výrobu káblových zväzkov, ktoré predáva výrobcovi automobilov C. Po zvýšení ceny za meď, ktoré je dôsledkom kartelu, výrobca B takisto zvýši svoje predajné ceny za káblové zväzky, ktoré dodáva výrobcovi C. Toto správanie predstavuje prenesenie zvýšenia ceny, v tomto prípade z B na C. Podľa vymedzenia pojmov v smernici o náhrade škody možno výrobcu A označiť za porušiteľa, podnik B za priameho odberateľa a výrobcu C za nepriameho odberateľa (10). |
| --- |

Podnik A je výrobcom medi a vytvoril kartelovú dohodu so svojimi konkurentmi s cieľom stanoviť predajné ceny za meď v rozpore s článkom 101 ZFEÚ. Táto dohoda umožňovala výrobcovi A účtovať jeho zákazníkom vrátane podniku B vyššie ceny za meď.

Cenový rozdiel medzi skutočne zaplatenou cenou a cenou, ktorá by inak existovala, keby nedošlo k porušeniu práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, sa nazýva zvýšenie ceny (9).

Podnik B je dodávateľom automobilových súčiastok a meď, ktorú kúpil od výrobcu A, používa na výrobu káblových zväzkov, ktoré predáva výrobcovi automobilov C. Po zvýšení ceny za meď, ktoré je dôsledkom kartelu, výrobca B takisto zvýši svoje predajné ceny za káblové zväzky, ktoré dodáva výrobcovi C. Toto správanie predstavuje prenesenie zvýšenia ceny, v tomto prípade z B na C. Podľa vymedzenia pojmov v smernici o náhrade škody možno výrobcu A označiť za porušiteľa, podnik B za priameho odberateľa a výrobcu C za nepriameho odberateľa (10).

| 9. | Opäť platí, že sa vyskytujú aj zložitejšie príklady prenesenia. Niektoré z nich sú uvedené v ďalších rámčekoch. Cieľom týchto rámčekov je zvýrazniť určité aspekty prenesenia a ako vnútroštátne súdy predtým pristupovali k odhadu časti zvýšenia ceny, ktorá bola prenesená na nepriameho odberateľa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ak priamy odberateľ úplne alebo čiastočne prenesie zvýšenie ceny na nepriameho odberateľa, nepriamy odberateľ bude nielen čeliť cenovému vplyvu, ale v mnohých prípadoch sa zníži aj jeho dopyt, a tým pádom priamy odberateľ bude mať nižší predaj. Hodnotu predaja, o ktorú príde, možno vyjadriť ako objemový efekt prenesenia. Jeho právne a hospodárske dôsledky sú podrobnejšie opísané ďalej. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Zvýšenie ceny sa môže preniesť na celý dodávateľský reťazec a dotknúť sa výrobkov alebo služieb. Napríklad v nadväznosti na príklad znázornený v rámčeku 1 výrobca automobilov C mohol podobne zvýšiť ceny, ktoré účtoval svojmu zákazníkovi, nezávislému maloobchodnému predajcovi automobilov D. Následne predajca D mohol takisto zvýšiť svoju koncovú spotrebiteľskú cenu za vozidlo, v ktorom sa nachádza meď, ktorej sa kartel týka. C, D a koncoví spotrebitelia sú nepriamymi odberateľmi v zmysle vymedzenia pojmov v smernici o náhrade škody (11). |
| --- | --- |

11.

2.   PRÁVNY KONTEXT

2.1.   Prenesenie zvýšenia ceny a právo na úplnú náhradu škody

| 12. | Pri posudzovaní prenesenia je významná judikatúra SDEÚ, ako aj smernica o náhrade škody. Po prvé, je dôležité pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry SDEÚ „[k]aždá osoba“ má právo domáhať sa súdnou cestou náhrady spôsobenej škody, ak existuje príčinná súvislosť medzi takouto škodou a porušením článku 101 alebo 102 ZFEÚ (12). Najmä v článku 1 ods. 1, článku 3 ods. 1 a článku 2 smernice o náhrade škody sa jasne stanovuje, že každá osoba, ktorá v dôsledku porušenia článku 101 alebo 102 utrpela škodu, musí mať možnosť účinne vykonávať svoje právo uplatniť si nárok na úplnú náhradu škody (13). Po druhé, pravidlá smernice o náhrade škody týkajúce sa prenesenia zvýšenia ceny sú zakotvené v zásade kompenzácie, ktorá je základom celej smernice o náhrade škody, a musia sa chápať ako pravidlá, na základe ktorých sa požaduje, aby osoba, ktorá má právo žiadať o náhradu škody, ktorú utrpela, nadobudla stav, v akom bola pred porušením, tak ako keby k porušeniu práva hospodárskej súťaže nedošlo. |
| --- | --- |

12.

| 13. | V súvislosti s prenesením zvýšenia ceny sa v článku 12 ods. 1 smernice o náhrade škody uvádza, že „každá osoba“ zahŕňa priamych aj nepriamych odberateľov. To znamená, že v príklade v rámčeku 1 výrobca káblových zväzkov B ako priamy odberateľ a výrobca automobilov C ako nepriamy odberateľ môžu požadovať náhradu škody aj od výrobcu medi A ako porušiteľa. Aj ďalší nepriami odberatelia na nižšom stupni dodávateľského reťazca majú nárok na náhradu škody od porušiteľa. Ako sa uvádza v bode 11, bol by to nezávislý predajca áut D a koncoví spotrebitelia v príklade v rámčeku 1. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Treba poznamenať, že prvky zásady kompenzácie, t. j. právo každej osoby domáhať sa náhrady spôsobenej škody príčinne súvisiacej s porušením práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, sa uplatňuje aj na priamych a nepriamych dodávateľov porušiteľa. V smernici o náhrade škody sa uvádza situácia kartelu kupujúceho ako príklad, pri ktorom by škoda mohla byť dôsledkom nižšej ceny, ktorú zaplatili porušitelia svojim dodávateľom (14). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Úplná náhrada sa vzťahuje na náhradu za skutočnú škodu (damnum emergens) a za ušlý zisk (lucrum cessans), plus úhradu úrokov (15). Skutočná škoda vo všeobecnosti znamená zmenšenie majetku osoby a ušlý zisk znamená nárast majetku, ku ktorému by bolo došlo, ak by neexistovalo konanie spôsobujúce škodu (16). V súvislosti s prenesením zohráva toto rozlišovanie osobitnú úlohu, pokiaľ ide o charakteristické hospodárske účinky a ich právnu klasifikáciu. Všeobecné pravidlo je uvedené ďalej.






  — | Cenový vplyv sa týka zvýšenia ceny ako nárastu ceny, ktorú priamy alebo nepriamy odberateľ musel zaplatiť za výrobok alebo služby v dôsledku porušenia práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže (17). Zahŕňa to aj cenový dáždnik (18). Cenový vplyv sa môže odraziť v nároku priameho alebo nepriameho odberateľa na náhradu skutočnej škody. Je to časť škody, ktorá sa v smernici o náhrade škody označuje ako škoda, ktorá vznikla zvýšením ceny (19). Priamy alebo nepriamy odberateľ však môže preniesť zvýšenie ceny na nižšie stupne dodávateľského reťazca, a to buď čiastočne alebo úplne. Preto keď vnútroštátne súdy odhadujú výšku škody spôsobenú čiastočným alebo úplným prenesením zvýšenia ceny v žalobe o náhradu škody, budú musieť určiť škodu, ktorá vznikla zvýšením ceny a ktorá zostáva na danej úrovni dodávateľského reťazca. V závislosti od právneho systému môžu posúdiť takéto prenesenie ako zníženie skutočnej škody alebo na základe iných pravidiel či zásad, ako je compensatio lucri cum damno (20). |
| --- | --- | --- |

15.

—

Cenový vplyv sa týka zvýšenia ceny ako nárastu ceny, ktorú priamy alebo nepriamy odberateľ musel zaplatiť za výrobok alebo služby v dôsledku porušenia práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže (17). Zahŕňa to aj cenový dáždnik (18). Cenový vplyv sa môže odraziť v nároku priameho alebo nepriameho odberateľa na náhradu skutočnej škody. Je to časť škody, ktorá sa v smernici o náhrade škody označuje ako škoda, ktorá vznikla zvýšením ceny (19). Priamy alebo nepriamy odberateľ však môže preniesť zvýšenie ceny na nižšie stupne dodávateľského reťazca, a to buď čiastočne alebo úplne. Preto keď vnútroštátne súdy odhadujú výšku škody spôsobenú čiastočným alebo úplným prenesením zvýšenia ceny v žalobe o náhradu škody, budú musieť určiť škodu, ktorá vznikla zvýšením ceny a ktorá zostáva na danej úrovni dodávateľského reťazca. V závislosti od právneho systému môžu posúdiť takéto prenesenie ako zníženie skutočnej škody alebo na základe iných pravidiel či zásad, ako je compensatio lucri cum damno (20).

| — | Objemový efekt možno všeobecnejšie opísať ako škodu spôsobenú skutočnosťou, že bolo zakúpených menej výrobkov alebo služieb v dôsledku zvýšenia ceny (21). Tieto usmernenia sú však zamerané na objemový efekt, chápaný ako ušlý zisk v dôsledku zníženého predaja, ktorý je výsledkom prenesenia. Ako je uvedené v smernici o náhrade škody, môže byť vymáhateľný ako ušlý zisk (22). |
| --- | --- |

—

Objemový efekt možno všeobecnejšie opísať ako škodu spôsobenú skutočnosťou, že bolo zakúpených menej výrobkov alebo služieb v dôsledku zvýšenia ceny (21). Tieto usmernenia sú však zamerané na objemový efekt, chápaný ako ušlý zisk v dôsledku zníženého predaja, ktorý je výsledkom prenesenia. Ako je uvedené v smernici o náhrade škody, môže byť vymáhateľný ako ušlý zisk (22).

| 16. | Zatiaľ čo na základe smernice o náhrade škody sa môže rozlišovať medzi skutočnou škodou v dôsledku zvýšenia ceny na jednej strane a ušlým ziskom v dôsledku zníženého predaja na strane druhej, medzi základným cenovým vplyvom a objemovým efektom existuje prirodzená súvislosť (23). Preto, ak sa prenesenie stane relevantným, mali by sa vziať do úvahy oba účinky a ich vzájomné pôsobenie. Hospodárske metódy, ako to urobiť, sú uvedené ďalej. |
| --- | --- |

16.

2.2.   Scenáre, v ktorých sa vnútroštátne súdy môžu zaoberať otázkami prenesenia

| 17. | V konaniach o žalobách o náhradu škody založených na porušení práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže sa vnútroštátne súdy obvykle zaoberajú prenesením zvýšenia ceny v dvoch scenároch. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Po prvé, porušiteľ sa na svoju obhajobu proti nároku na náhradu škody môže odvolávať na prenesenie zvýšenia ceny, t. j. tvrdiť, že priamy alebo nepriamy odberateľ preniesol zvýšenie ceny, celkom alebo čiastočne, na svojich vlastných odberateľov (24). Táto situácia, v ktorej možno prenesenie opísať ako štít, je znázornená ďalej v rámčeku 2 s odkazom na nárok priameho odberateľa. Treba poznamenať, že obhajobu založenú na prenesení možno uplatniť aj proti nárokom nepriamych odberateľov na nižších stupňoch dodávateľského reťazca. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Po druhé, nepriami odberatelia môžu svoje žaloby o náhradu škody založiť na tvrdení, že priami odberatelia porušiteľov preniesli zvýšenie ceny (alebo jej časti) na nich a že preto utrpeli škodu. V takomto scenári možno prenesenie opísať ako meč. Tento scenár je takisto znázornený v rámčeku 2 ďalej. |
| --- | --- |

19.

Rámček 2

Dva typické scenáre prenesenia

| |
| --- |

| 20. | Na úvod je potrebné uviesť, že v článku 17 ods. 2 smernice o náhrade škody sa stanovuje všeobecná domnienka, že kartelové porušenie spôsobuje škodu. Okrem toho články 13 a 14 smernice o náhrade škody obsahujú osobitné pravidlá týkajúce sa dôkazného bremena v kontexte prenesenia. |
| --- | --- |

20.

| 21. | V prvom scenári, t. j. keď sa prenesenie zvýšenia ceny použije ako ochrana proti žalobe založenej na porušení práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, žalovaný musí preukázať, že žalobca preniesol zvýšenie ceny (25). Toto dôkazné bremeno súvisí s existenciou a rozsahom prenesenia zvýšenia ceny. Ak je obhajoba založená na prenesení úplne alebo čiastočne úspešná, v článku 12 ods. 3 smernice o náhrade škody sa vyžaduje, aby si v súlade s vnútroštátnym procesným právom a pri zohľadnení zásady účinnosti a rovnocennosti žalobca stále mohol uplatniť nárok na náhradu ušlého zisku (26). V tomto prípade je dôkazné bremeno týkajúce sa objemového efektu súvisiaceho s prenesením na žalobcovi. |
| --- | --- |

21.

| 22. | V smernici o náhrade škody sú zahrnuté aj pravidlá platné pre druhý scenár, t. j. keď nepriamy odberateľ tvrdí, že utrpel škodu v dôsledku prenesenia zvýšenia ceny. V tomto scenári dôkazné bremeno preukázania existencie a rozsahu takéhoto prenesenia závisí od nepriameho odberateľa, ktorý žiada o náhradu škody od porušiteľa. |
| --- | --- |

22.

| 23. | V smernici o náhrade škody sa však osobitne riešia ťažkosti, ktorým nepriami odberatelia čelia, keď si uplatňujú náhradu škody spôsobenej prenesením zvýšenia ceny (27). Po prvé, v článku 14 ods. 1 smernice o náhrade škody a v odôvodnení 41 smernice o náhrade škody sa odkazuje na skutočnosť, že prenášanie zvýšenia ceny na nižšie stupne dodávateľského reťazca je súčasťou obchodnej praxe. Ak bola takáto obchodná prax identifikovaná, vnútroštátne súdy sa môžu opierať o dôkazy prima facie, že došlo k preneseniu. Na základe tohto sa v článku 14 ods. 2 stanovuje vyvrátiteľná domnienka, podľa ktorej sa na žalobcu (nepriameho odberateľa) hľadí, ako keby preukázal, že k preneseniu z priameho odberateľa na nepriameho odberateľa došlo, a to v prípade, že žalobca môže preukázať, že sú splnené tieto podmienky:






  a) | žalovaný sa dopustil porušenia práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže (28); |
| --- | --- | --- |

23.

a)

žalovaný sa dopustil porušenia práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže (28);

| b) | v dôsledku porušenia práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže došlo k zvýšeniu ceny pre priameho odberateľa žalovaného a |
| --- | --- |

b)

v dôsledku porušenia práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže došlo k zvýšeniu ceny pre priameho odberateľa žalovaného a

| c) | nepriamy odberateľ kúpil tovar alebo služby, ktoré boli predmetom porušenia práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, alebo že kúpil tovar či služby odvodené od tovaru a služieb, ktoré boli predmetom porušenia alebo ktoré obsahovali tovar alebo služby, ktoré boli predmetom porušenia. |
| --- | --- |

c)

nepriamy odberateľ kúpil tovar alebo služby, ktoré boli predmetom porušenia práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, alebo že kúpil tovar či služby odvodené od tovaru a služieb, ktoré boli predmetom porušenia alebo ktoré obsahovali tovar alebo služby, ktoré boli predmetom porušenia.

| 24. | Táto domnienka sa neuplatňuje, ak narušiteľ môže uspokojivo a vierohodne preukázať, že zvýšenie ceny nebolo prenesené na nepriameho odberateľa alebo že na neho nebolo prenesené úplne (29). |
| --- | --- |

24.

| 25. | V dôsledku i) zásady kompenzácie, ii) postupu prenesenia zvýšenia ceny a iii) uvedených domnienok je možné, že existujú súbežné nároky odberateľov na rôznych stupňoch dodávateľského reťazca. V takých situáciách by sa vnútroštátne súdy mali snažiť vyhnúť nadmernej náhrade škody, ako aj nedostatočnej náhrade škody (30). To možno okrem iného dosiahnuť náležitým zohľadnením, pokiaľ je to možné, všetkých žalôb o náhradu škody, ktoré súvisia s rovnakým porušením práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, rozsudkov vyplývajúcich z takýchto žalôb o náhradu škody a príslušných informácií vo verejnej sfére vyplývajúcich z presadzovania práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže v danom prípade (31). Je v záujme účastníkov žaloby o náhradu škody, aby príslušný vnútroštátny súd informovali o takýchto žalobách, rozsudkoch alebo mu takéto informácie poskytli, a vysvetlili, prečo sú v danom prípade relevantné. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Ďalej, ak na súdoch rôznych členských štátov prebiehajú súvisiace konania, vnútroštátne súdy môžu uplatniť článok 30 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1215/2012 (32), na ktoré sa odkazuje v smernici o náhrade škody (33). V tomto článku sa stanovuje, že vnútroštátne súdy, ktoré nezačali konať ako prvé, môžu prerušiť konanie alebo za určitých okolností odmietnuť vykonávať svoju právomoc. Súd členského štátu môže uplatniť aj vnútroštátne pravidlá týkajúce sa prerušenia konania, ak sú v rámci vnútroštátneho práva k dispozícii. |
| --- | --- |

26.

| 27. | V záujme konzistentnosti rozsudkov, ktoré sú výsledkom súvisiacich konaní, by vnútroštátne súdy mali takisto zohľadniť a umožniť využívanie primeraných procesných prostriedkov, ktoré majú v rámci vnútroštátneho práva k dispozícii. Napríklad v smernici o náhrade škody sa odkazuje na spojenie vecí (34). Týka sa to aj možnosti, keď osoba nadobudne nárok od inej osoby (35). Cieľom takéhoto nadobudnutia môže byť podanie spoločnej žaloby, ktorou sa môže prispieť k zabezpečeniu konzistentnosti žalôb o náhradu škody týkajúcich sa rovnakého porušenia práva v oblasti hospodárskej súťaže (36). |
| --- | --- |

27.

| 28. | V závislosti od vnútroštátneho právneho systému možno použiť aj iné nástroje, ako sú mechanizmy kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu, oznámenia o pribratí tretej osoby do konania alebo vstupy vedľajšieho účastníka do konania a pravidlá týkajúce sa prerušenia. Napríklad priamy odberateľ môže vstúpiť ako vedľajší účastník do žaloby o náhradu škody nepriameho odberateľa proti porušiteľovi. V takomto prípade aj priamy odberateľ (vedľajší účastník) a porušiteľ (žalovaný) môže tvrdiť, že zvýšenie ceny nebolo, alebo nebolo úplne, prenesené na nepriameho odberateľa (žalobcu). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Dostupnosť takýchto procesných prostriedkov sa môže stať relevantnou, keď vnútroštátny súd vynesie rozsudok o primeranosti žiadosti o sprístupnenie. Napríklad v prípade spojenia viacerých konaní vo veciach s nízkou hodnotou sporu sa môže zvýšiť celková hodnota sporov, ktoré prebiehajú pred súdom, do takej miery, že tento súd bude považovať za primerané vyžadovať také množstvo údajov, aké sa vyžaduje pri nákladnejšej odbornej analýze. |
| --- | --- |

29.

2.3.   Právomoc súdu odhadnúť prenesenie

| 30. | V článku 12 ods. 5 smernice o náhrade škody sa od členských štátov výslovne vyžaduje, aby zabezpečili, že vnútroštátne súdy majú v súlade s vnútroštátnymi pravidlami právomoc odhadom stanoviť, aká časť zvýšenia ceny bola prenesená. Takáto právomoc sa musí vzťahovať na všetky účinky prenesenia, t. j. cenový vplyv a objemový efekt. To vyplýva aj z článku 17 ods. 1 smernice o náhrade škody, ktorý sa všeobecnejšie uplatňuje na kvantifikáciu škody. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Keď členské štáty túto právomoc využívajú na stanovenie odhadu, musia vziať do úvahy pravidlá a zásady stanovené v smernici o náhrade škody a v príslušnej judikatúre SDEÚ. To znamená, že aj v prípade, že súdy odhadnú škodu, ktorá príčinne súvisí s porušením článku 101 alebo 102 ZFEÚ, musia to spraviť na základe zásady náhrady škody. Inými slovami, príslušná náhrada škody musí mať v každom prípade za cieľ umožniť poškodenej osobe dosiahnuť stav, v ktorom by sa nachádzala, ak by nedošlo k porušeniu (pozri bod 12). V tejto súvislosti musia vnútroštátne súdy primerane použiť svoje procesné nástroje. Musia najmä uplatňovať platné pravidlá týkajúce sa dôkazného bremena a miery preukázania, aby sa neohrozila úplná účinnosť článku 101 ZFEÚ. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Napríklad, Súdny dvor vo veci Kone rozhodol, že obete účinkov cenového dáždnika môžu získať náhradu škody spôsobenej porušením práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, pričom uviedol, že úplná účinnosť článku 101 ZFEÚ by bola spochybnená, keby sa vnútroštátnym právom kategoricky a bez ohľadu na osobitné okolnosti prejednávanej veci vylúčilo ich právo na náhradu spôsobenej škody. Vo veci Kone sa zdôraznilo, že v žalobách o náhradu škody spôsobenej porušeniami práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže môžu vzniknúť otázky týkajúce sa skutkovej a právnej príčinnej súvislosti. Takéto otázky sa vynárajú aj v kontexte prenesenia (37). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Podobne, keď vnútroštátne súdy v súlade s vnútroštátnymi pravidlami odhadom stanovia výšku škody a výšku podielu zvýšenia ceny, ktorá bola prenesená, ako sa stanovuje v smernici o náhrade škody, musia dodržiavať uvedené zásady rovnocennosti a účinnosti. Pokiaľ ide o právomoc odhadom stanoviť, znamená to, že vnútroštátne súdy nemôžu odmietnuť predloženie informácií o prenesení len preto, že strany nie sú schopné presne kvantifikovať účinky prenesenia. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Okrem toho právomoc odhadom stanoviť, ako sa uvádza v článku 12 ods. 5 smernice o náhrade škody a v článku 17 ods. 1 smernice o náhrade škody, vyžaduje, aby vnútroštátne súdy po prvé, založili svoje posúdenie na primerane dostupných informáciách a po druhé aby sa usilovali o aproximáciu výšky podielu prenesenia, ktorá je prijateľná. Vyplýva to zo smernice o náhrade škody, v ktorej sa zdôrazňuje existencia informačných asymetrií a uznáva sa, že škodu sotva možno kvantifikovať s dokonalou presnosťou (38). Výkon odhadu podlieha vnútroštátnym právnym predpisom. V skutočnosti už niekoľko členských štátov malo zavedené pravidlá, ktoré zodpovedajú právomoci odhadom stanoviť, ako je stanovené v smernici o náhrade škody (39). |
| --- | --- |

34.

| 35. | V praxi budú vnútroštátne súdy často musieť vychádzať z predpokladov, napríklad v súvislosti s hypotetickými cenami, objemami predaja či zisku. Môžu mať širokú diskrečnú právomoc, pokiaľ ide o výber hodnôt a štatistických údajov, a predovšetkým, pokiaľ ide o spôsob, akým ich využijú na výpočet a posúdenie škody (40). Predpoklady sú zvyčajne dôležité pri zostavovaní alternatívneho scenára na účely kvantifikácie účinkov prenesenia a objemových efektov, ako je opísané v oddiele 4. Vzhľadom na túto dôležitosť môže byť vhodné požiadať, aby sa pri akomkoľvek type predloženia súdu obozretne stanovili predpoklady a aby sa citlivosť predpovedí na zmeny predpokladov jasne uviedla, ako to vyžaduje Generálne riaditeľstvo Komisie pre hospodársku súťaž vo svojich „Najlepších postupoch pri predkladaní hospodárskych dôkazov a zhromažďovaní údajov vo veciach týkajúcich sa uplatňovania článkov 101 a 102 ZFEÚ a vo veciach týkajúcich fúzií“ (ďalej len „najlepšie postupy“) (41). |
| --- | --- |

35.

2.4.   Úloha dôkazov

| 36. | Právne posúdenie prenesenia obvykle vyžaduje komplexnú skutkovú a ekonomickú analýzu. Zatiaľ čo získanie potrebných dôkazov vo všeobecnosti tvorí dôležitý prvok v každom konaní o žalobe o náhradu škody spôsobenej v dôsledku porušenia článku 101 alebo 102 ZFEÚ, úloha dôkazov o prenesení sa líši v závislosti od oboch uvedených scenárov a miery, do akej sa uplatňuje domnienka (42). V každom prípade môžu vykonávanie dôkazov a v konečnom dôsledku posúdenie prenesenia určiť skutočnosti, ktoré sú skutočne relevantné a dostupné. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Typ dôkazov nevyhnutných na preukázanie a kvantifikáciu prenesenia bude závisieť od toho, ktoré hospodárske metódy, opísané v oddiele 5 a 6, sa použijú. Dôkazy možno kategorizovať rozličnými spôsobmi, ale zvyčajne sa delia na kvalitatívne a kvantitatívne dôkazy. V samotnej smernici o náhrade škody sa výslovne uvádza, že „dôkazy“ sú všetky druhy dôkazných prostriedkov, ktoré sú prípustné na vnútroštátnom súde (43). To by mohlo zahŕňať tieto dôkazy:






  — | kvalitatívne dôkazy na pochopenie podnikateľského správania podniku alebo jeho cenových stratégií obsahujúce napr. i) zmluvy, ii) interné dokumenty o obchodnom správaní alebo cenových stratégiách, iii) finančné a účtovné správy, iv) svedecké výpovede, v) znalecké posudky, ako aj vi) odvetvové správy a štúdie trhu, alebo |
| --- | --- | --- |

37.

—

kvalitatívne dôkazy na pochopenie podnikateľského správania podniku alebo jeho cenových stratégií obsahujúce napr. i) zmluvy, ii) interné dokumenty o obchodnom správaní alebo cenových stratégiách, iii) finančné a účtovné správy, iv) svedecké výpovede, v) znalecké posudky, ako aj vi) odvetvové správy a štúdie trhu, alebo

| — | kvantitatívne dôkazy týkajúce sa najmä údajov na použitie ekonometrických techník (44), ako sú i) predajné ceny, maloobchodné ceny a koncové spotrebiteľské ceny príslušného výrobku alebo služby a porovnateľných výrobkov alebo služieb, ii) finančné správy, iii) znalecké posudky, iv) ceny stanovené nariadením, v) objem predaja, vi) rabaty, ako aj vii) iné vstupné náklady a nákladové prvky. |
| --- | --- |

—

kvantitatívne dôkazy týkajúce sa najmä údajov na použitie ekonometrických techník (44), ako sú i) predajné ceny, maloobchodné ceny a koncové spotrebiteľské ceny príslušného výrobku alebo služby a porovnateľných výrobkov alebo služieb, ii) finančné správy, iii) znalecké posudky, iv) ceny stanovené nariadením, v) objem predaja, vi) rabaty, ako aj vii) iné vstupné náklady a nákladové prvky.

Ako možno vyvodiť z neúplných zoznamov vyššie, určité druhy dôkazov sa môžu kvalifikovať ako kvalitatívne aj kvantitatívne dôkazy, napríklad finančné správy a znalecké posudky.

| 38. | Ako sa všeobecnejšie vysvetľuje v praktickej príručke, spravidla sú osobitosti daného prípadu a poskytnuté dôkazy východiskovým bodom na zistenie, či porušenie skutočne poškodilo žalobcu, a ak je to tak, na stanovenie výšky tejto škody (45). Príslušné dôkazy môžu zahŕňať priame dôkazy, ktoré možno aspoň v kontexte prenesenia chápať ako dokumenty, ktoré predložil priamy alebo nepriamy odberateľ, ako aj svedecké výpovede o tom, či bolo zvýšenie ceny prenesené. Dostupnosť takýchto dôkazov môže zohrávať dôležitú úlohu v prípade, že súd rozhodne, či niektorý z účastníkov môže použiť niektorú, a ak áno, ktorú z metód opísaných ďalej na splnenie požadovanej úrovne dôkazov podľa platného práva. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Okrem toho sa pri posudzovaní prenesenia vnútroštátne súdy často stretávajú so znaleckými posudkami ekonomických expertov. V závislosti od prostriedkov, ktoré majú vnútroštátne súdy k dispozícii, tieto posudky môžu predložiť experti poverení účastníkmi, expert, ktorého určil samotný súd na poradné účely, alebo experti, ktorých poverili účastníci aj súd. Pokiaľ je to možné, vnútroštátny súd môže usmerňovať ktoréhokoľvek z týchto ekonomických expertov, a to najmä v počiatočnom štádiu konania, keď účastníci požiadajú o sprístupnenie dôkazov, a klásť konkrétnejšie otázky v súvislosti s metódou kvantifikácie, ktorá sa má použiť, a v súvislosti s požadovanými údajmi. Takéto usmernenie a otázky môžu byť relevantné na účely riadenia veci, ale aj pri vecnom posúdení. Ako už bolo uvedené, pri odhadovaní účinkov prenesenia môžu vnútroštátne súdy vziať do úvahy, či je posudok ekonomického experta v súlade s najlepšími postupmi, napr. či sú obozretne stanovené predpoklady, ako aj citlivosť predpovedí na zmeny týchto predpokladov. V tejto súvislosti a opäť v zmysle vnútroštátneho práva môžu vnútroštátne súdy požiadať ekonomických expertov, aby venovali pozornosť aj alternatívnym vysvetleniam svojich zistení, zaistili opakovateľnosť a umožnili účastníkom vyjadriť sa. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Cieľom smernice o náhrade škody je zabezpečiť účinné vykonávanie práv a rovnosť prostriedkov stanovením pravidiel na vyžadovanie sprístupnenia dôkazov. Takéto pravidlá sa uplatňujú v oboch uvedených scenároch. Pokiaľ ide o scenár, v ktorom sa prenesenie používa na obhajobu, v článku 13 smernice o náhrade škody sa konkrétne uvádza, že žalovaný môže odôvodnene požadovať sprístupnenie od žalobcu alebo od tretích strán. Pokiaľ ide o scenár, v ktorom nepriamy odberateľ požaduje náhradu škody, v článku 14 ods. 1 smernice o náhrade škody sa stanovuje, že tento nepriamy nadobúdateľ môže odôvodnene požadovať sprístupnenie od žalovaného alebo od tretích strán. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Tieto pravidlá stanovené v smernici o náhrade škody obmedzujú poskytnutie dôkazov tým spôsobom, že účastník, ktorý znáša dôkazné bremeno preukázania existencie a rozsahu prenesenia, môže len odôvodnene žiadať sprístupnenie. V súlade so všeobecnými pravidlami o sprístupnení stanovenými v článku 5 smernice o náhrade škody môže vnútroštátny súd požadovať, aby žiadajúca strana preukázala, že škoda, ktorá vznikla zvýšením ceny, bola prenesená priamym odberateľom na nepriameho odberateľa. Žiadajúca strana musí okrem toho použiť skutočnosti, ktoré sú jej primerane dostupné. V rámci prenesenia to môže zahŕňať informácie zhromaždené v priebehu obchodovania s druhou stranou alebo informácie primerane dostupné od tretích osôb, napríklad poskytovateľov informácií o trhu. |
| --- | --- |

41.

| 42. | V článku 5 ods. 3 prvej vete smernice o náhrade škody sa stanovuje všeobecná zásada primeranosti v tom zmysle, že od vnútroštátnych súdov sa vyžaduje, aby „obmedzili sprístupnenie dôkazov len na to, čo je primerané“. Táto zásada je dôležitá pre správu vecí v žalobách o náhradu škody spôsobenej v dôsledku porušenia článku 101 alebo 102 ZFEÚ. Ako už bolo uvedené, sudcovia uplatňujú vnútroštátne procesné pravidlá a musia venovať osobitnú pozornosť zásade účinnosti a zásade rovnocennosti. V rámci rozsahu pôsobnosti týchto právnych noriem môžu vnútroštátne súdy zohľadniť náklady a prínosy nariadenia požadovaného sprístupnenia informácií. To napríklad znamená, že vnútroštátne súdy môžu dospieť k záveru, že dôkazy predložené stranami im už umožňujú odhadnúť, aká časť zvýšenia ceny bola prenesená, namiesto zhromažďovania ďalších údajov. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Dôkazy sa môžu od druhého účastníka alebo tretích osôb požadovať prostredníctvom vnútroštátneho súdu, a to pod jeho prísnou kontrolou. Žiadosť sa musí týkať konkrétnych dôkazov alebo kategórií dôkazov (46). Za predpokladu, že vnútroštátny súd zváži všeobecné zásady primeranosti a ochrany legitímneho záujmu, môže dokonca nariadiť účastníkovi, ktorý znáša dôkazné bremeno týkajúce sa účinkov prenesenia, aby poskytol dôkazy, ktoré obsahujú dôverné informácie. Tieto informácie môžu napríklad zahŕňať dokumentáciu alebo údaje o príjmoch, cenách alebo rozpätiach. Pri nariadení sprístupnenia takýchto dôkazov je však nevyhnutné, aby vnútroštátny súd mal zavedené opatrenia na ochranu dôverných informácií (47). Ako príklad sa v smernici o náhrade škody uvádza niekoľko opatrení, ako je možnosť odstrániť citlivé časti z dokumentov, uskutočniť neverejné pojednávanie, obmedziť okruh osôb oprávnených oboznámiť sa s dôkazom a vydať pokyny znalcom na vypracovanie zhrnutia takýchto informácií v súhrnnej podobe alebo inej podobe nemajúcej dôverný charakter (48). V súlade s vnútroštátnym právom môžu vnútroštátne súdy zvážiť opatrenia uvedené v najlepších postupoch, ako je postup nahliadnutia do údajov podniku (49), a v článku 9 ods. 2 smernice o obchodnom tajomstve (50). |
| --- | --- |

43.

| 44. | Sprístupnenie dôkazov, ktoré sa nachádzajú v spisoch orgánov na ochranu hospodárskej súťaže, by mohlo byť potenciálne relevantné pre kvantifikáciu zvýšenia ceny, ale vo všeobecnosti je menej relevantné v súvislosti s prenesením (najmä preto, že prenesenie zvýšenia ceny sa týka cenového správania odberateľov, o ktorých obvykle v spise orgánov hospodárskej súťaže nie sú zahrnuté žiadne informácie). Okrem toho by verejné verzie rozhodnutia o porušení mohli obsahovať všeobecnejšie informácie, ktoré môžu byť relevantné, ako sú informácie o tom, ktoré výrobky alebo služby boli predmetom protisúťažného správania. Ako sa stanovuje v článku 6 ods. 10 smernice o náhrade škody, sprístupnenie dôkazov od orgánu na ochranu hospodárskej súťaže je len opatrením poslednej inštancie. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Napokon, ako sa uvádza v článku 15 ods. 1 smernice o náhrade škody, žaloby o náhradu škody týkajúce sa rovnakého porušenia práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže a súvisiacich rozsudkov môžu takisto tvoriť zdroj informácií relevantných pre kvantifikáciu prenesenia. |
| --- | --- |

45.

3.   EKONOMICKÁ TEÓRIA PRENESENIA

3.1.   Prehľad

| 46. | Prenesenie zvýšenia ceny a súvisiace cenové a objemové vplyvy vyplývajú z motivácie podniku reagovať na zvýšenie jeho nákladov zvýšením cien (51). Počiatočné zvýšenie ceny možno chápať ako zvýšenie vstupných nákladov pre priameho odberateľa. Na odhad účinkov prenesenia by súd zvyčajne musel zvážiť, ako by takéto zvýšenie nákladov ovplyvnilo 1. ceny stanovené priamym odberateľom na dolnom trhu a 2. hodnotu zníženého predaja dodávaného priamym odberateľom. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Vnútroštátne súdy odhadujú prenesenie na základe okolností konkrétneho prípadu. Pre súd však môže byť dôležité všeobecné chápanie ekonomickej teórie prenesenia a súvisiacich účinkov, a to z niekoľkých dôvodov. Po prvé, predpoklady z ekonomickej teórie môžu poslúžiť ako jeden z viacerých faktorov relevantných na posúdenie, či bola v konkrétnom prípade splnená požadovaná úroveň dôkazov. Napríklad ekonomická teória poskytuje súdu rámec, v ktorom je možné hodnotiť kvantitatívne a kvalitatívne dôkazy (52). Po druhé, najmä v počiatočnej fáze konania môže ekonomická teória pomôcť sudcom pri rozhodovaní v súvislosti so sprístupnením údajov alebo informácií posudzovaním ich významu. Napokon, aj teoretické alebo koncepčné úvahy môžu tvoriť základ pre rozoznanie dôveryhodnosti a spoľahlivosti rôznych ekonomických vysvetlení, ktoré sú základom prepojenia medzi zvýšením ceny a prenesením na podnet strán. |
| --- | --- |

47.

| 48. | V smernici o náhrade škody sa nerozlišuje medzi škodou spôsobenou 1. zvýšenými cenami (cenové vplyvy) a prenesením tohto zvýšenia ceny vrátane objemového efektu a 2. ďalšími účinkami, ako je znížená kvalita výrobkov alebo obmedzená inovácia (iné než cenové vplyvy), ku ktorým môže dôjsť. Tieto usmernenia sú zamerané na prenesenie zvýšenia ceny a súvisiace objemové efekty (53). |
| --- | --- |

48.

| 49. | Podľa ekonomickej teórie sa existencia a rozsah účinkov prenesenia, t. j. súvisiaci cenový vplyv a objemový efekt, určujú celým radom faktorov (54). Tieto faktory ovplyvňujú výsledok scenára prenesenia súčasne, a ich vzájomnú závislosť je potrebné zohľadniť. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Okrem toho sa relatívny význam každého faktora môže v jednotlivých prípadoch líšiť. Preto môže byť pre sudcu podstatné chápať, ktoré faktory pravdepodobne ovplyvnia mieru prenesenia v konkrétnom prípade. Na tento účel môže sudca, v závislosti od vnútroštátneho práva, odkázať na vysvetlenia poskytnuté ekonomickými expertmi účastníkov sporu alebo jeho vlastným ekonomickým expertom, ktorého určil súd. Okrem toho v praxi nemusí podnik vždy prijímať rozhodnutia o cenách, ktoré sú v plnej miere v súlade s prognózami na základe ekonomickej teórie. Z tohto dôvodu je nevyhnutné posúdiť poznatky z ekonomickej teórie vo svetle konkrétnych dôkazov dostupných v príslušnom prípade. Tieto dôkazy môžu byť kvalitatívneho aj kvantitatívneho charakteru, ako sú interné dokumenty, v ktorých sa opisuje miera prenesenia a kvantitatívne metódy vysvetlené v oddiele 4. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Ako je podrobnejšie uvedené v prílohe 1, podľa ekonomickej teórie medzi najdôležitejšie faktory, ktoré ovplyvňujú existenciu a rozsah účinkov prenesenia, patria:






  i) | charakter vstupných nákladov (55), ktoré podliehajú zvýšeniu ceny (či sú tieto náklady pevné alebo variabilné, či sa porušením zvyšujú tieto náklady len pre jedného zákazníka alebo pre všetkých, či prevažnú väčšinu zákazníkov na danom trhu); |
| --- | --- | --- |

51.

i)

charakter vstupných nákladov (55), ktoré podliehajú zvýšeniu ceny (či sú tieto náklady pevné alebo variabilné, či sa porušením zvyšujú tieto náklady len pre jedného zákazníka alebo pre všetkých, či prevažnú väčšinu zákazníkov na danom trhu);

| ii) | charakter dopytu po výrobkoch, ktorý pociťujú priami alebo nepriami zákazníci (najmä prepojenie medzi dopytom a cenovou úrovňou); |
| --- | --- |

ii)

charakter dopytu po výrobkoch, ktorý pociťujú priami alebo nepriami zákazníci (najmä prepojenie medzi dopytom a cenovou úrovňou);

| iii) | sila a intenzita konkurencie na trhoch, na ktorých sú priami alebo nepriami zákazníci aktívni; ako aj |
| --- | --- |

iii)

sila a intenzita konkurencie na trhoch, na ktorých sú priami alebo nepriami zákazníci aktívni; ako aj

| iv) | iné prvky, ako sú náklady vyplývajúce z úprav cien, podiel nákladov podniku ovplyvnených zvýšením ceny, odberateľská sila, vertikálna integrácia priamych a nepriamych zákazníkov, cenová regulácia alebo načasovanie rozhodnutí o cenách uskutočnených na rôznych úrovniach dodávateľského reťazca. |
| --- | --- |

iv)

iné prvky, ako sú náklady vyplývajúce z úprav cien, podiel nákladov podniku ovplyvnených zvýšením ceny, odberateľská sila, vertikálna integrácia priamych a nepriamych zákazníkov, cenová regulácia alebo načasovanie rozhodnutí o cenách uskutočnených na rôznych úrovniach dodávateľského reťazca.

| 52. | Po prvé, charakter vstupných nákladov na základe zvýšenia ceny ovplyvňuje to, či a v akom rozsahu môže byť toto zvýšenie ceny prenesené. Keď má zvýšenie ceny vplyv na náklady priameho odberateľa, ktoré sa nelíšia v závislosti od vstupného množstva (t. j. pevné náklady), pravdepodobne nebude prenesené, pretože takéto náklady obvykle nemajú vplyv na stanovenie cien priameho odberateľa, aspoň nie v krátkodobom horizonte. Z dlhodobého hľadiska však pevné náklady môžu mať vplyv aj na analýzu strategických rozhodnutí podniku, napríklad v súvislosti s výrobnou kapacitou, čo zase môže ovplyvniť následný (krátkodobý) mechanizmus tvorby cien. V takomto scenári môžu byť priame náklady prenesené. Naopak, ak má zvýšenie ceny vplyv na náklady priameho odberateľa, ktoré sa skutočne líšia v závislosti od vstupného množstva (t. j. variabilné náklady), pravdepodobne bude prenesené, aspoň do určitej miery. Je to preto, že hraničné náklady (podkategória variabilných nákladov, ktoré je možné vymedziť ako zvýšenie nákladov pri obstarávaní jedného dodatočného vstupu) (56) obvykle ovplyvňujú rozhodnutia priameho odberateľa o určovaní cien (57). |
| --- | --- |

52.

| 53. | Po druhé, dopyt po výrobkoch, ktorý pociťuje priamy zákazník, ovplyvňuje úroveň prenesenia. Štandardný mechanizmus tvorby cien vychádza zo skutočnosti, že dopyt, ktorý podnik pociťuje (t. j. množstvo, ktoré predáva), klesne, keď podnik zvýši svoju cenu. Rozsah, v akom priamy odberateľ zvýši svoju vlastnú cenu v prípade zvýšenia ceny, závisí od toho, či dopyt na takúto zmenu ceny reaguje výrazne alebo nie. Napríklad, ak má priamy odberateľ monopolné postavenie a dopyt, ktorý pociťuje, je rovnako citlivý na zmenu cien na všetkých cenových úrovniach, a priamy odberateľ čelí neustálym hraničným nákladom, na základe ekonomickej teórie sa očakáva, že bude prenesená polovica tohto zvýšenia cien bude prenesené. Ak dopyt, ktorý monopolný subjekt pociťuje, „viac a viac“ klesá (t. j. narastajúcim tempom), keď sa zvýši cena, je menej pravdepodobné, že zvýšenie ceny bude prenesené v porovnaní so situáciou, v ktorej dopyt, ktorý monopolný subjekt pociťuje, „menej a menej“ klesá (t. j. klesajúcim tempom), keď sa zvýši cena, ak sa neuskutočnia iné zmeny (58). |
| --- | --- |

53.

| 54. | Po tretie, charakter a intenzita konkurenčnej interakcie medzi podnikmi na trhu, kde pôsobia priami odberatelia, ovplyvňuje aj úroveň prenesenia. Je dôležité mať na pamäti, že vplyv, ktorý zvýšenie hospodárskej súťaže môže mať na mieru prenesenia, závisí od toho, či počiatočné zvýšenie ceny ovplyvňuje iba priameho zákazníka (t. j. zvýšenie ceny pre konkrétny podnik) alebo aj konkurentov priameho zákazníka (t. j. zvýšenie ceny v celom odvetví). Ak zvýšenie ceny ovplyvňuje iba jedného priameho odberateľa, ktorý ostro konkuruje ostatným priamym odberateľom, prenesenie je menej pravdepodobné v porovnaní so situáciou, keď jediný ovplyvnený priamy odberateľ čelí slabej hospodárskej súťaži. Ak však dôjde k zvýšeniu ceny v celom odvetví, veľký počet tvrdo si konkurujúcich priamych odberateľov spravidla uprednostní vyššiu mieru prenesenia tohto zvýšenia ceny v porovnaní so situáciou, keď je medzi priamymi odberateľmi slabšia hospodárska súťaž (59). |
| --- | --- |

54.

| 55. | V niekoľkých rozsudkoch vnútroštátnych súdov pri žalobách o náhradu škody sa zdôraznil význam zváženia toho, ako dopyt reaguje na zmeny cien, intenzitu hospodárskej súťaže a či sú konkurenti priameho odberateľa ovplyvnení zvýšením ceny alebo nie (60). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Po štvrté, ako sa uvádza v bode 51 a v prílohe 1, za určitých okolností môžu rozhodujúcu úlohu v mechanizme tvorby cien priameho odberateľa zohrávať iné prvky, a teda aj pri prenesení zvýšenia ceny priamym odberateľom. Napríklad jedným prvkom, ktorý by mohol byť dôležitý pre kvantifikáciu prenesenia, je to, či vstup ovplyvnený zvýšením ceny predstavuje veľký alebo malý podiel variabilných nákladov priameho odberateľa. Priamemu odberateľovi môžu pri zmene jeho cien vzniknúť náklady, tzv. náklady vyplývajúce z úprav cien. Ak zvýšenie ceny predstavuje len malý podiel variabilných nákladov, pre priameho odberateľa nemusí byť prenesenie takéhoto zvýšenia ceny výhodné z dôvodu nákladov vyplývajúcich z úprav cien. Okrem toho sú ďalšími aspektmi, ktoré môžu ovplyvniť mieru prenesenia, miera odberateľskej sily alebo napríklad načasovanie rozhodnutí o cenách uskutočnených na rôznych úrovniach dodávateľského reťazca. Niektoré z týchto faktorov uvedených v bode 51 posudzovali aj vnútroštátne súdy v prípadoch týkajúcich sa prenesenia (61). |
| --- | --- |

56.

| 57. | Existencia a rozsah prenesenia súvisia so stratou predaja, ktorá vo všeobecnosti sprevádza akékoľvek zvýšenie cien. Ako už bolo opísané, stratu predaja možno charakterizovať ako objemový efekt, v prípade ktorého odberateľ môže žiadať o náhradu ušlého zisku. Objemový efekt vzniká preto, lebo odberateľ obvykle pociťuje klesajúcu dopytovú krivku. Ak sa počiatočné zvýšenie ceny prenesie na nižšie stupne dodávateľského reťazca, na všetkých úrovniach vertikálneho reťazca vznikne objemový efekt. Preto keď nárok zahŕňa náhradu škody za objemové efekty, súdy by mali odhadnúť aj takýto účinok. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Ako sa uvádza vyššie, každá osoba poškodená porušením práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže má právo požadovať úplnú náhradu spôsobenej škody príčinne súvisiacej s porušením. Pri odvolávaní sa na prenesenie je v žalobe o náhradu škody dôležité posúdenie objemového efektu s cieľom kvantifikovať škody vyplývajúce zo zvýšenia ceny. V takomto prípade treba poznamenať, že odhad celkových škôd jednoduchým odpočítaním cenového vplyvu súvisiaceho s prenesením od vplyvu zvýšenia ceny vedie k podhodnoteniu škody, ktorú utrpel priamy alebo nepriamy zákazník, ak nie je zohľadnený objemový efekt. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Strata objemu vyplývajúca zo zvýšenia ceny je ovplyvnená citlivosťou dopytu, ktorý odberateľ pociťuje, a tým, ako konkurenti odberateľa reagujú na zvýšenie ceny. Napríklad, ak odberateľ pociťuje nepružný dopyt, t. j. jeho zákazníci sú len v malej miere citliví na zvyšovanie cien, toto zvyšovanie cien vedie k relatívne malému poklesu predaného objemu. Ak sa neuskutočnia iné zmeny, bude to viesť k menšiemu objemovému efektu než v prípade pružnejšieho dopytu. Ak však po zvýšení ceny zvýšia svoje ceny aj konkurenti odberateľa, mohlo by to takisto znížiť vplyv odberateľovho zvýšenia cien na jeho predaj (62). |
| --- | --- |

59.

3.2.   Príklady

| 60. | V uvedených hypotetických príkladoch sa uvádza relevantnosť poznatkov z ekonomickej teórie, ktorá je vysvetlená v tomto oddiele a v prílohe 1. |
| --- | --- |

60.

| 61. | V príklade 1 sa opisuje zvýšenie ceny pre konkrétny podnik na trhu so silnou hospodárskou súťažou. |
| --- | --- |

61.

| Príklad 1



  Situácia: Na tom istom príslušnom trhu je 10 výrobcov jablkového džúsu. Dodávateľ jabĺk jedného z výrobcov je zapojený do cenového kartelu. Tento výrobca jablkového džúsu žiada o náhradu škody vzniknutej v dôsledku zvýšenia ceny. Žalovaný (dodávateľ jabĺk) sa však na svoju obhajobu odvoláva na prenesenie a tvrdí, že výrobca jablkového džúsu preniesol celé zvýšenie ceny na nepriamych odberateľov.

  Analýza: Výrobca jablkového džúsu, ktorý čelí zvýšeniu ceny, je v silnej konkurencii s deviatimi ďalšími spoločnosťami na výrobu a dodávku jablkového džúsu. Pre spotrebiteľov sú všetky výrobky predávané týmito desiatimi spoločnosťami pomerne rovnorodé. Vzhľadom na to, že ostatní výrobcovia nezískavajú jablká od členov kartelu, ale sú schopní ich kúpiť za nižšiu cenu inde, výrobca, ktorý musí nakupovať od kartelu, je v porovnaní so svojimi konkurentmi v konkurenčnej nevýhode. Schopnosť výrobcu jablkového džúsu preniesť zvýšenie nákladov by preto bola obmedzená vzhľadom na skutočnosť, že pri prenesení zvýšenia ceny, a to hoci len čiastočnom, by prišiel o predaj (a zisk) voči svojim konkurentom. Čím silnejšia je konkurencia medzi 10 výrobcami jablkového džúsu, tým viac je obmedzená schopnosť preniesť zvýšenie nákladov. Preto v tomto scenári priamy zákazník obvykle nie je schopný preniesť zvýšenie nákladov (zvýšenie ceny). |
| --- |

Príklad 1

Situácia: Na tom istom príslušnom trhu je 10 výrobcov jablkového džúsu. Dodávateľ jabĺk jedného z výrobcov je zapojený do cenového kartelu. Tento výrobca jablkového džúsu žiada o náhradu škody vzniknutej v dôsledku zvýšenia ceny. Žalovaný (dodávateľ jabĺk) sa však na svoju obhajobu odvoláva na prenesenie a tvrdí, že výrobca jablkového džúsu preniesol celé zvýšenie ceny na nepriamych odberateľov.

Analýza: Výrobca jablkového džúsu, ktorý čelí zvýšeniu ceny, je v silnej konkurencii s deviatimi ďalšími spoločnosťami na výrobu a dodávku jablkového džúsu. Pre spotrebiteľov sú všetky výrobky predávané týmito desiatimi spoločnosťami pomerne rovnorodé. Vzhľadom na to, že ostatní výrobcovia nezískavajú jablká od členov kartelu, ale sú schopní ich kúpiť za nižšiu cenu inde, výrobca, ktorý musí nakupovať od kartelu, je v porovnaní so svojimi konkurentmi v konkurenčnej nevýhode. Schopnosť výrobcu jablkového džúsu preniesť zvýšenie nákladov by preto bola obmedzená vzhľadom na skutočnosť, že pri prenesení zvýšenia ceny, a to hoci len čiastočnom, by prišiel o predaj (a zisk) voči svojim konkurentom. Čím silnejšia je konkurencia medzi 10 výrobcami jablkového džúsu, tým viac je obmedzená schopnosť preniesť zvýšenie nákladov. Preto v tomto scenári priamy zákazník obvykle nie je schopný preniesť zvýšenie nákladov (zvýšenie ceny).

| 62. | Príklad 2 približuje situáciu zvýšenia ceny v celom odvetví a intenzitu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

62.

| Príklad 2



  Situácia: Všetkých 10 výrobcov jablkového džúsu v príklade 1 získava jablká od dodávateľov zapojených do cenového kartelu. Členovia kartelu tvrdia, že prípadné zvýšenie ceny sa prenáša na nepriamych odberateľov.

  Analýza: Výrobcovia jablkového džúsu sú podobne vystavení zvýšeniu ceny a trh sa charakterizuje ako konkurenčný. Keďže všetci výrobcovia čelia zvýšeniu ceny, žiaden podnik nebude mať v porovnaní s ostatnými podnikmi konkurenčnú nevýhodu. Preto je pravdepodobnejšie, že každý výrobca jablkového džúsu vo veľkej miere prenesie zvýšenie ceny, na rozdiel od prípadu uvedeného v príklade 1 (kde sa zvýšenie ceny týka konkrétneho podniku). Ako príklad, na dokonale konkurenčnom trhu sa cena rovná hraničným nákladom a nárast nákladov na vstupy preto priamo vedie k rovnakému nárastu cien. |
| --- |

Príklad 2

Situácia: Všetkých 10 výrobcov jablkového džúsu v príklade 1 získava jablká od dodávateľov zapojených do cenového kartelu. Členovia kartelu tvrdia, že prípadné zvýšenie ceny sa prenáša na nepriamych odberateľov.

Analýza: Výrobcovia jablkového džúsu sú podobne vystavení zvýšeniu ceny a trh sa charakterizuje ako konkurenčný. Keďže všetci výrobcovia čelia zvýšeniu ceny, žiaden podnik nebude mať v porovnaní s ostatnými podnikmi konkurenčnú nevýhodu. Preto je pravdepodobnejšie, že každý výrobca jablkového džúsu vo veľkej miere prenesie zvýšenie ceny, na rozdiel od prípadu uvedeného v príklade 1 (kde sa zvýšenie ceny týka konkrétneho podniku). Ako príklad, na dokonale konkurenčnom trhu sa cena rovná hraničným nákladom a nárast nákladov na vstupy preto priamo vedie k rovnakému nárastu cien.

| 63. | V príklade 3 je opísaná otázka miery prenesenia monopolných subjektov, ktoré pociťujú odlišný dopyt. |
| --- | --- |

63.

| Príklad 3



  Situácia: Výrobca jablkového džúsu A má na trhu pre výrobu jablkového džúsu monopolné postavenie v členskom štáte 1, zatiaľ čo výrobca jablkového džúsu B má monopolné postavenie na trhu s rovnakým výrobkom v členskom štáte 2. Náklady na výrobu jednej ďalšej dávky jablkového džúsu sú pre A a B konštantné a podobné.
  Dodávateľ jabĺk C oboch výrobcov jablkových džúsov je zapojený do kartelu zameraného na určovanie cien. V dôsledku toho výrobcovia A a B čelili zvýšeniu cien vo výške 6 EUR za prepravku jabĺk, pretože nakúpili jablká od dodávateľa C.
  Výrobcovia A a B pociťovali rôzny dopyt zo strany maloobchodných potravinárskych reťazcov v každom členskom štáte. V členskom štáte 1 bol dopyt rovnako citlivý na zmenu cien na všetkých cenových úrovniach (to znamená, že dopyt bol lineárny, pozri rámček 15). V členskom štáte 2 to bolo inak. Tam dopyt klesal „menej a menej“ (t. j. klesajúcim tempom), keď sa ceny zvyšovali (to znamená, že dopyt bol konvexný, pozri aj rámček 15).
  A a B žiadajú C (člena kartelu) o náhradu škody za škodu spôsobenú zvýšením ceny. C sa na svoju obhajobu odvoláva na prenesenie a tvrdí, že A a B preniesli polovicu zvýšenia ceny.

  Analýza: Monopolné subjekty v členskom štáte 1 a členskom štáte 2 pociťovali v každom členskom štáte iný dopyt zo strany maloobchodných potravinárskych reťazcov. Ich náklady na výrobu jednej ďalšej dávky jablkového džúsu boli konštantné. Zvýšenie ceny vo výške 6 EUR za prepravku jabĺk sa považovalo za zvýšenie hraničných nákladov pre každý z nich. Po takomto náraste nákladov by rozsah prispôsobovania cien nahor závisel od toho, aký objem výroby by každý musel obetovať, aby sa preniesla určitá zmena nákladov, t. j. musel zvýšiť ceny.
  Je to preto, že ak je ušlý objem pri zvyšovaní cien pomerne nízky, zvýšenie cien bude atraktívnejšie v porovnaní so situáciou, keď je strata objemu vysoká. Strata objemu pri zvyšovaní cien súvisí so zakrivením dopytu, ktorý pociťujú monopolné subjekty, t. j. či je dopyt lineárny, konvexný alebo konkávny. To sa okrem toho ďalej vysvetľuje v rámčeku 15.
  Pokiaľ ide o monopolný subjekt A v členskom štáte 1, na základe ekonomickej teórie možno tvrdiť, že tento monopolný subjekt preniesol polovicu zvýšenia ceny, t. j. 3 EUR. Keďže však monopolný subjekt B pociťoval konvexný dopyt, zostávajúci dopyt by bol menej cenovo citlivý, keď cena stúpla. V porovnaní s A, ktorý čelí lineárnemu dopytu, B by pri zvýšení cien o 3 EUR stratil menej objemu. Z toho vyplýva, že B mal motiváciu preniesť viac ako 3 EUR. |
| --- |

Príklad 3

Situácia: Výrobca jablkového džúsu A má na trhu pre výrobu jablkového džúsu monopolné postavenie v členskom štáte 1, zatiaľ čo výrobca jablkového džúsu B má monopolné postavenie na trhu s rovnakým výrobkom v členskom štáte 2. Náklady na výrobu jednej ďalšej dávky jablkového džúsu sú pre A a B konštantné a podobné.

Dodávateľ jabĺk C oboch výrobcov jablkových džúsov je zapojený do kartelu zameraného na určovanie cien. V dôsledku toho výrobcovia A a B čelili zvýšeniu cien vo výške 6 EUR za prepravku jabĺk, pretože nakúpili jablká od dodávateľa C.

Výrobcovia A a B pociťovali rôzny dopyt zo strany maloobchodných potravinárskych reťazcov v každom členskom štáte. V členskom štáte 1 bol dopyt rovnako citlivý na zmenu cien na všetkých cenových úrovniach (to znamená, že dopyt bol lineárny, pozri rámček 15). V členskom štáte 2 to bolo inak. Tam dopyt klesal „menej a menej“ (t. j. klesajúcim tempom), keď sa ceny zvyšovali (to znamená, že dopyt bol konvexný, pozri aj rámček 15).

A a B žiadajú C (člena kartelu) o náhradu škody za škodu spôsobenú zvýšením ceny. C sa na svoju obhajobu odvoláva na prenesenie a tvrdí, že A a B preniesli polovicu zvýšenia ceny.

Analýza: Monopolné subjekty v členskom štáte 1 a členskom štáte 2 pociťovali v každom členskom štáte iný dopyt zo strany maloobchodných potravinárskych reťazcov. Ich náklady na výrobu jednej ďalšej dávky jablkového džúsu boli konštantné. Zvýšenie ceny vo výške 6 EUR za prepravku jabĺk sa považovalo za zvýšenie hraničných nákladov pre každý z nich. Po takomto náraste nákladov by rozsah prispôsobovania cien nahor závisel od toho, aký objem výroby by každý musel obetovať, aby sa preniesla určitá zmena nákladov, t. j. musel zvýšiť ceny.

Je to preto, že ak je ušlý objem pri zvyšovaní cien pomerne nízky, zvýšenie cien bude atraktívnejšie v porovnaní so situáciou, keď je strata objemu vysoká. Strata objemu pri zvyšovaní cien súvisí so zakrivením dopytu, ktorý pociťujú monopolné subjekty, t. j. či je dopyt lineárny, konvexný alebo konkávny. To sa okrem toho ďalej vysvetľuje v rámčeku 15.

Pokiaľ ide o monopolný subjekt A v členskom štáte 1, na základe ekonomickej teórie možno tvrdiť, že tento monopolný subjekt preniesol polovicu zvýšenia ceny, t. j. 3 EUR. Keďže však monopolný subjekt B pociťoval konvexný dopyt, zostávajúci dopyt by bol menej cenovo citlivý, keď cena stúpla. V porovnaní s A, ktorý čelí lineárnemu dopytu, B by pri zvýšení cien o 3 EUR stratil menej objemu. Z toho vyplýva, že B mal motiváciu preniesť viac ako 3 EUR.

| 64. | V príklade 4 je opísaná otázka nákladov vyplývajúcich z úprav cien a otázka variabilných nákladov v porovnaní s fixnými nákladmi v krátkodobom a dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

64.

| Príklad 4



  Situácia: Podniky A a B sú jediné podniky, ktoré vlastnia a prenajímajú vežové žeriavy v členskom štáte 1. Od roku 2005 do roku 2015 boli podniky A a B účastníkmi kartelu, pričom sa dohodli na zvýšení ceny za prenájom vežových žeriavov o 80 percent. Podnik C je stavebný podnik, ktorý vykonáva činnosť v mestách v celom členskom štáte 1. Spoločnosť navrhuje, stavia a predáva byty v mrakodrapoch koncovým zákazníkom. Ceny bytov sú inzerované v rozličných médiách a na rozličných miestach vrátane internetu, novín a pouličných plagátov. Vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže v členskom štáte 1 dospel k záveru, že dohoda o cenách v sektore stavebníctva prestavuje porušenie práva v oblasti hospodárskej súťaže, a proti jeho rozhodnutiu o udelení pokút členom kartelu podnik A ani B nepodali odvolanie.
  Podnik C je priamym odberateľom kartelu. Členov kartelu A a B žiada o náhradu škody. Podniky A a B sa na svoju obhajobu odvolávajú na prenesenia a tvrdia, že podnik C preniesol celé zvýšenie ceny na nepriamych odberateľov, t. j. koncových zákazníkov, ktorí si kupujú byty v mrakodrapoch.

  Analýza: Prenájom vežových žeriavov je jedným z mnohých vstupných nákladov, ktorým podnik C čelí pri navrhovaní a stavbe mrakodrapov. Príklady ďalších vstupných nákladov zahŕňajú suroviny, ako sú oceľ a betón, náklady práce a finančné náklady. Preto je pravdepodobné, že prenájom vežových žeriavov predstavuje len malú časť celkových nákladov. Vzhľadom na to, že ceny bytov sú inzerované vo veľkom rozsahu, podniku C môžu vzniknúť vysoké náklady vyplývajúce z úprav cien. Keďže však kartel fungoval 10 rokov, náklady vyplývajúce z úprav cien môžu byť po určitom čase zanedbateľné v porovnaní so zvýšením ceny, a v konečnom dôsledku môžu poskytnúť podniku C motiváciu zohľadniť zvýšenie ceny pri stanovovaní cien bytov. Preto sa môže stať, že v dôsledku nákladov vyplývajúcich z úprav cien nebude mať podnik C v krátkodobom horizonte motiváciu preniesť zvýšenie ceny. Motivácia preniesť zvýšenie ceny sa však počas obdobia porušovania môže zmeniť. Na účely posúdenia skutočného prenesenia počas príslušného obdobia by súd mal odhadnúť účinok prenesenia na základe dostupných dôkazov, napríklad s použitím jednej z metód uvedených v oddiele 4. |
| --- |

Príklad 4

Situácia: Podniky A a B sú jediné podniky, ktoré vlastnia a prenajímajú vežové žeriavy v členskom štáte 1. Od roku 2005 do roku 2015 boli podniky A a B účastníkmi kartelu, pričom sa dohodli na zvýšení ceny za prenájom vežových žeriavov o 80 percent. Podnik C je stavebný podnik, ktorý vykonáva činnosť v mestách v celom členskom štáte 1. Spoločnosť navrhuje, stavia a predáva byty v mrakodrapoch koncovým zákazníkom. Ceny bytov sú inzerované v rozličných médiách a na rozličných miestach vrátane internetu, novín a pouličných plagátov. Vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže v členskom štáte 1 dospel k záveru, že dohoda o cenách v sektore stavebníctva prestavuje porušenie práva v oblasti hospodárskej súťaže, a proti jeho rozhodnutiu o udelení pokút členom kartelu podnik A ani B nepodali odvolanie.

Podnik C je priamym odberateľom kartelu. Členov kartelu A a B žiada o náhradu škody. Podniky A a B sa na svoju obhajobu odvolávajú na prenesenia a tvrdia, že podnik C preniesol celé zvýšenie ceny na nepriamych odberateľov, t. j. koncových zákazníkov, ktorí si kupujú byty v mrakodrapoch.

Analýza: Prenájom vežových žeriavov je jedným z mnohých vstupných nákladov, ktorým podnik C čelí pri navrhovaní a stavbe mrakodrapov. Príklady ďalších vstupných nákladov zahŕňajú suroviny, ako sú oceľ a betón, náklady práce a finančné náklady. Preto je pravdepodobné, že prenájom vežových žeriavov predstavuje len malú časť celkových nákladov. Vzhľadom na to, že ceny bytov sú inzerované vo veľkom rozsahu, podniku C môžu vzniknúť vysoké náklady vyplývajúce z úprav cien. Keďže však kartel fungoval 10 rokov, náklady vyplývajúce z úprav cien môžu byť po určitom čase zanedbateľné v porovnaní so zvýšením ceny, a v konečnom dôsledku môžu poskytnúť podniku C motiváciu zohľadniť zvýšenie ceny pri stanovovaní cien bytov. Preto sa môže stať, že v dôsledku nákladov vyplývajúcich z úprav cien nebude mať podnik C v krátkodobom horizonte motiváciu preniesť zvýšenie ceny. Motivácia preniesť zvýšenie ceny sa však počas obdobia porušovania môže zmeniť. Na účely posúdenia skutočného prenesenia počas príslušného obdobia by súd mal odhadnúť účinok prenesenia na základe dostupných dôkazov, napríklad s použitím jednej z metód uvedených v oddiele 4.

4.   KVANTIFIKÁCIA PRENESENIA A OBJEMOVÝCH EFEKTOV – VŠEOBECNÉ ASPEKTY

| 65. | Cieľom náhrady spôsobenej škody je dať poškodenú osobu do situácie, v ktorej by bola, keby nedošlo k porušeniu. Na posúdenie tejto situácie je potrebné porovnať pozorovanú situáciu, t. j. situáciu, v ktorej došlo k porušeniu, s hypotetickou situáciou, teda situáciou, v ktorej k porušeniu nedošlo. Táto hypotetická situácia sa označuje ako „alternatívny scenár“. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Cieľom vytvorenia alternatívneho scenára je izolovať účinok porušenia od iných faktorov ovplyvňujúcich cenu výrobku alebo služby, ktoré by ovplyvnili ceny na dotknutom trhu, aj keby k porušeniu nedošlo (63). Napríklad nárast dopytu by obvykle viedol k zvýšeniu cien aj vtedy, keby kartel neexistoval. Priami alebo nepriami odberatelia by za tento vplyv nemali byť odškodnení. Pri vytváraní alternatívneho scenára je preto nevyhnutné kontrolovať faktory, ktoré nesúvisia s porušením (64). |
| --- | --- |

66.

| 67. | Keďže alternatívny scenár je hypotetický, nemožno ho priamo pozorovať. Ako sa opisuje ďalej, v ekonomike a právnej praxi sa vyvinuli rôzne metódy a postupy na vytvorenie alternatívneho scenára. Tieto metódy a postupy sa líšia v zmysle základných domnienok a rozmanitosti potrebných údajov. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Hoci tieto metódy slúžia na opísanie toho, ako by sa trh vyvíjal, keby k porušeniu nedošlo, priame dôkazy, ktoré majú účastníci a súd k dispozícii (napr. interné dokumenty opisujúce spôsob, akým priamy obstarávateľ v konkrétnej situácii preniesol prvotné zvýšenie ceny), môžu takisto poskytnúť v súlade s platnými právnymi normami dôležité informácie na posúdenie škody v konkrétnom prípade (65). |
| --- | --- |

68.

| 69. | Pri riešení prenesenia v žalobe o náhradu škody v dôsledku porušenia práva v oblasti hospodárskej súťaže môžu vnútroštátne súdy zohľadniť tri zložky, ktoré sa týkajú škody, o náhradu ktorej priamy alebo nepriamy odberateľ žiada, a to zvýšenie ceny, cenový vplyv súvisiaci s prenesením a objemový efekt súvisiaci s prenesením (66). Vnútroštátne súdy a ekonomickí experti sa môžu rozhodnúť stanoviť odhad týchto troch zložiek postupne, t. j. v rámci trojkrokového postupu opísaného ďalej. |
| --- | --- |

69.

| 70. | V prvom kroku možno kvantifikovať alebo odhadnúť zvýšenie ceny. Na to je možné použiť niekoľko rôznych metód. Metódy, ktoré účastníci a súdy najviac používanú na stanovenie odhadu počiatočného zvýšenia ceny, sa nazývajú porovnávacie metódy. Rozličné metódy na stanovenie odhadu zvýšenia ceny sú podrobne opísané v praktickej príručke. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Druhý krok zahŕňa odhad rozsahu cenového vplyvu súvisiaceho s prenesením. Rozsah tohto vplyvu možno priamo odhadnúť použitím porovnávacích metód, teda podobných metód ako pri kvantifikácii zvýšenia ceny. Ak sú splnené určité predpoklady, rozsah tohto vplyvu možno odhadnúť nepriamo získaním odhadu miery, v akej sa mal nárast vstupných nákladov preniesť, a kombinovaním tohto odhadu s informáciami o zvýšení ceny a predaji. V oddieloch 5.1 a 5.2 sa nachádza prehľad rôznych prístupov na kvantifikáciu týchto účinkov. |
| --- | --- |

71.

| 72. | V treťom kroku sa odhaduje objemový efekt súvisiaci s prenesením. Podobne ako pri odhade cenového vplyvu súvisiaceho s prenesením, aj objemový efekt možno odhadnúť priamo alebo nepriamo. Rôzne prístupy na kvantifikáciu týchto vplyvov sú uvedené v oddieloch 6.2 a 6.3. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Na kvantifikáciu škody pri žalobách o náhradu škody pred vnútroštátnymi súdmi za porušenie práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže sa môžu použiť aj iné prístupy, napríklad simulačný prístup, ktorými sa súčasne rieši cenový vplyv súvisiaci s prenesením a objemové efekty. Simulačný prístup je stručne opísaný v oddiele 5.2. |
| --- | --- |

73.

4.1.   Údaje a informácie potrebné pri kvantifikácii účinkov prenesenia

| 74. | Ako už bolo vysvetlené v oddiele 2.2, smernica o náhrade škody obsahuje pravidlá upravujúce sprístupnenie dôkazov. Údaje a informácie, ktoré majú účastníci alebo tretie osoby k dispozícii, sú významnými faktormi na vykonanie spoľahlivej ekonomickej analýzy prenesenia. Užitočným prvým krokom pri kvantifikácii cenového vplyvu súvisiaceho s prenesením preto môže byť identifikácia potrieb a dostupnosti údajov. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Pri rozhodovaní sa, ktorý typ údajov a informácií je v konkrétnom prípade relevantný, môže byť pre sudcu užitočné zohľadniť všeobecné poznatky z ekonomickej teórie vysvetlené v oddiele 3. Tieto poznatky môžu byť relevantné aj vtedy, keď sudca potrebuje posúdiť protichodné názory ekonomických expertov (67). Okrem toho výber typ údajov potrebných na odhad prenesenia si obvykle vyžaduje dobrú znalosť príslušného odvetvia a prevládajúcich vlastností trhu v danom prípade. Preto môže byť užitočné najprv zvážiť dokumenty, v ktorých sa v prvom rade poukazuje na prijateľnosť prenesenia, napríklad existujúce súdne rozhodnutia, paralelné konania v občianskych veciach na rovnakej alebo rozdielnej úrovni dodávateľského reťazca na tom istom trhu, štúdie trhu alebo rozhodnutia orgánov na ochranu hospodárskej súťaže, v ktorých sa opisuje príslušná dynamika trhu (68). |
| --- | --- |

75.

| 76. | Súd môže zvážiť dôkazy ako kvalitatívneho, tak aj kvantitatívneho charakteru (69). Kvalitatívne dôkazy, ako sú interné dokumenty o cenách, stratégii, zmluvách a finančnom výkazníctve, možno analyzovať v kontexte ekonomickej teórie. Môžu obsahovať informácie aj o tom, či existuje dôkaz o súvislosti medzi stanovovaním cien na dolnom trhu a zvýšením ceny na hornom trhu, ktoré vyplýva z porušenia. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Na vytvorenie alternatívneho scenára a kontrolu rôznych faktorov ovplyvňujúcich prenesenie však účastníci potrebujú v mnohých prípadoch kvantitatívne dôkazy. Takéto dôkazy môžu zahŕňať údaje o skutočných cenách, nákladoch alebo rozpätiach, ako aj o vonkajších ukazovateľoch, ktoré by ovplyvnili rozhodnutia o cenách, napr. súhrnné opatrenia hospodárskej činnosti (ako je miera rastu HDP, inflácie a zamestnanosti). V niektorých prípadoch by mohli byť užitočné regionálne ukazovatele hospodárskej činnosti, na kontrolu rôznych regionálnych tendencií, ktoré sa netýkajú porušenia. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Súd môže vziať do úvahy aj ďalšie faktory – špecifickejšie pre odvetvie alebo podnik, ktoré ovplyvňujú tvorbu cien. Napríklad v príklade uvedenom v rámčeku 1, keby aj plast bol základným vstupom na výrobu káblových zväzkov počas obdobia porušovania, keď sa výrobca medi A dohodol so svojimi konkurentmi na stanovení pevnej ceny za meď ako druhého základného vstupu pre dodávateľa káblových zväzkov B, je pravdepodobné, že B by preniesol na svojich zákazníkov aj zvýšenie ceny plastov, ktoré nebolo predmetom porušenia práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže. V tomto prípade odhad prenesenia, v ktorom sa nezohľadňujú účinky súvisiace so zvýšením cien pre plasty, by mohol významne nadhodnotiť prenesenie zvýšenia ceny tým, že sa danému porušeniu nesprávne pripíše celé zvýšenie ceny. Podobné úvahy sa uplatňujú aj na potenciálne zníženie ostatných vstupných nákladov, ktoré keby sa nezohľadnili a nepreniesli na nižšie stupne dodávateľského reťazca, umelo by znížili odhadované prenesenie kartelového zvýšenia ceny. |
| --- | --- |

78.

| 79. | V nasledujúcich príkladoch sa použitie metód zameriava na cenu. V závislosti od dostupnosti údajov a okolností daného prípadu môže súd zvážiť rovnaké metódy na odhad ďalších ekonomických premenných, ako sú ziskové rozpätia alebo úroveň nákladov podniku. Údaje použité na porovnanie dotknutého trhu s alternatívnym scenárom sa môžu vzťahovať na celý trh (napr. priemer ceny káblových zväzkov pre všetkých zákazníkov na iných trhoch s výrobkami alebo geografických trhoch) alebo na určitých zákazníkov, alebo skupiny zákazníkov. |
| --- | --- |

79.

4.2.   Využívanie ekonomických expertov

| 80. | V mnohých prípadoch, keď sa posudzuje prenos zvýšenia ceny, môžu byť ekonomickí experti zapojení do žaloby o náhradu škody pred vnútroštátnymi súdmi. Pravidlá týkajúce sa odborných dôkazov sa medzi členskými štátmi značne líšia (70). V každom prípade pre vnútroštátne súdy môže byť užitočné mať k dispozícii usmernenia o všeobecných zásadách a nástrojoch týkajúcich sa zapájania ekonomických expertov. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Na začiatku konania môže súd, ak to povoľuje vnútroštátna legislatíva, umožniť diskusiu medzi expertmi zastupujúcimi zúčastnené strany. Cieľom takýchto diskusií môže byť zúženie oblastí zhody a nezhody v otázkach relevantných pre daný prípad vrátane otázok súvisiacich s požiadavkami na sprístupnenie. V rámčeku 3 sa uvádza príklad takého postupu. |
| --- | --- |

81.

Rámček 3

Príklad prípadu zahŕňajúceho dôkazy poskytnuté ekonomickými expertmi (71)

| Vo veci pred súdom v Spojenom kráľovstve navrhli ekonomickí experti zastupujúci obe strany (porušiteľa a žalobcu) svoju vlastnú odlišnú metódu na odhad prenesenia. Sudca vyjadril obavy týkajúce sa možnej zložitosti odborných dôkazov a požiadal expertov strán, aby dospeli k dohode o navrhovanom prístupe k ekonomickým dôkazom o prenesení pred tým, ako bude nariadené akékoľvek sprístupnenie. Keby experti nedospeli k dohode o prístupe, sudca by si vypočul návrhy týkajúce sa príslušných prístupov vrátane vysvetlenia toho, čo navrhol každý expert, požadovaných informácií a nákladov na výkon a potom by rozhodol, ktorá metóda by sa mala uplatniť. |
| --- |

Vo veci pred súdom v Spojenom kráľovstve navrhli ekonomickí experti zastupujúci obe strany (porušiteľa a žalobcu) svoju vlastnú odlišnú metódu na odhad prenesenia. Sudca vyjadril obavy týkajúce sa možnej zložitosti odborných dôkazov a požiadal expertov strán, aby dospeli k dohode o navrhovanom prístupe k ekonomickým dôkazom o prenesení pred tým, ako bude nariadené akékoľvek sprístupnenie. Keby experti nedospeli k dohode o prístupe, sudca by si vypočul návrhy týkajúce sa príslušných prístupov vrátane vysvetlenia toho, čo navrhol každý expert, požadovaných informácií a nákladov na výkon a potom by rozhodol, ktorá metóda by sa mala uplatniť.

| 82. | V niektorých jurisdikciách môžu vnútroštátne súdy určiť ekonomických expertov, ktorí pomáhajú sudcom pri odhadovaní prenesenia, a tradične tento prístup používajú na odhad počiatočného zvýšenia ceny. Súd môže pri odhade prenesenia použiť podobný prístup, napríklad použitím porovnávacích metód. Skúsenosti s použitím expertov určených súdom pri odhadovaní zvýšenia ceny preto môžu byť relevantné aj pre odhad prenesenia. Príklad prístupu, keď súd určil ekonomického experta, je uvedený v rámčeku 4. |
| --- | --- |

82.

Rámček 4

Príklad prípadu, v ktorom súd vymenuje ekonomického experta (72)

| V tejto veci podanej na nemecký súd bol ekonomický expert určený súdom. Úlohou experta bolo navrhnúť metodiku a následne kvantifikovať zvýšenie ceny. Ako prvý krok expert navrhol empirickú metódu na odhad zvýšenia ceny. Prístup navrhovaný expertom bol prerokovaný v písomnej podobe a na ústnom pojednávaní pred tým, ako súd rozhodol, ktorý prístup sa má prijať.
  V ďalšom kroku sa použila vybraná metóda a vypočítalo sa zvýšenie ceny. Základné údaje použité na výpočty boli predložené súdu a stranám.
  Tretím krokom bola kontrola spoľahlivosti, na základe ktorej dostali účastníci možnosť predložiť pripomienky a položiť otázky. Tieto pripomienky sa zohľadnili pri záverečnom posúdení predloženom súdu. V záverečnom posúdení sa zvažovala aj prijateľnosť odhadovaných výsledkov, spoľahlivosť odhadovaných účinkov a kvalita základných údajov. |
| --- |

V tejto veci podanej na nemecký súd bol ekonomický expert určený súdom. Úlohou experta bolo navrhnúť metodiku a následne kvantifikovať zvýšenie ceny. Ako prvý krok expert navrhol empirickú metódu na odhad zvýšenia ceny. Prístup navrhovaný expertom bol prerokovaný v písomnej podobe a na ústnom pojednávaní pred tým, ako súd rozhodol, ktorý prístup sa má prijať.

V ďalšom kroku sa použila vybraná metóda a vypočítalo sa zvýšenie ceny. Základné údaje použité na výpočty boli predložené súdu a stranám.

Tretím krokom bola kontrola spoľahlivosti, na základe ktorej dostali účastníci možnosť predložiť pripomienky a položiť otázky. Tieto pripomienky sa zohľadnili pri záverečnom posúdení predloženom súdu. V záverečnom posúdení sa zvažovala aj prijateľnosť odhadovaných výsledkov, spoľahlivosť odhadovaných účinkov a kvalita základných údajov.

| 83. | V prípade, že ekonomickí experti zastupujúci strany majú protichodné názory na to, ktorý postup použiť na odhad prenesenia, vnútroštátny súd môže v otázke výberu metódy požiadať o poradenstvo aj vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže (73). Okrem toho sa na posúdenie miery prenesenia môže vnútroštátny súd v zásade opierať aj o informácie obsiahnuté v rozhodnutí vydanom orgánom na ochranu hospodárskej súťaže, napr. pokiaľ ide o počiatočné zvýšenie ceny (74). |
| --- | --- |

83.

5.   KVANTIFIKÁCIA A ODHAD CENOVÝCH VPLYVOV SÚVISIACICH S PRENESENÍM

| 84. | Pri odhadovaní cenového vplyvu súvisiaceho s prenesením sa vnútroštátne súdy môžu opierať o rôzne typy ekonomických prístupov ku kvantifikácii, najmä o porovnávací prístup, ale aj o prístup miery prenesenia (75) či o simulačný prístup. Tieto prístupy, ako sa opisuje v tejto kapitole, vychádzajú z kvantitatívnych údajov na odhad účinkov prenesenia. V mnohých prípadoch môže byť pre súd užitočné pri odhadovaní účinkov prenesenia posúdiť aj kvalitatívne dôkazy, ako sú interné dokumenty a ústne dôkazy prednesené svedkami. Dostupnosť takýchto kvalitatívnych dôkazov môže zohrať významnú úlohu pri rozhodovaní, či účastník môže použiť niektoré, a ak áno ktoré, techniky na dosiahnutie požadovanej úrovne dôkazov podľa uplatniteľných právnych predpisov (76). |
| --- | --- |

84.

5.1.   Porovnávacie metódy

| 85. | Cenový vplyv súvisiaci s prenesením v rôznych štádiách dodávateľského reťazca sa môže vypočítať priamo odhadom zvýšenia cien alebo zmeny rozpätí vyplývajúceho z vplyvu počiatočného zvýšenia ceny. Pri posudzovaní, či bolo zvýšenie ceny prenesené z priameho odberateľa, sa v rámci tejto metódy porovnáva cena, ktorú stanovil priamy odberateľ počas obdobia porušovania, s cenou stanovenou na porovnateľnom trhu (porovnateľných trhoch). |
| --- | --- |

85.

| 86. | Pri odhadovaní cenového vplyvu súvisiaceho s prenesením môže súd odhadnúť rozdiely medzi pozorovanými a alternatívnymi cenami alebo rozpätiami (77) použitím rovnakých porovnávacích metód, aké boli použité na výpočet počiatočného zvýšenia ceny. Kým základný pojem týchto metód je podrobne opísaný v praktickej príručke, ďalšie usmernenia o vykonávaní takýchto metód v kontexte prenesenia sú uvedené v ďalších oddieloch. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Porovnávacie metódy majú tú výhodu, že sa v nich používajú skutočné údaje pozorované na tom istom alebo podobnom trhu (78). Vychádzajú zo skutočnosti, že porovnávací scenár možno považovať za scenár reprezentujúci situáciu, pri ktorej nedošlo k porušeniu. Tieto metódy uznávajú a používajú aj orgány na ochranu hospodárskej súťaže v Európe na vykonanie analýz podobného charakteru ako odhad prenesenia, napr. pri vykonávaní hodnotenia ex post politiky hospodárskej súťaže (79). |
| --- | --- |

87.

| 88. | Pri používaní porovnávacej metódy sa v ideálnom prípade porovnáva cena alebo rozpätie počas obdobia porušovania presne s tým istým trhom bez porušenia. Prirodzene však nie je možné presne vedieť, ako by sa trh vyvíjal, keby nedošlo k porušeniu. Môže ísť napríklad o prípad, keď dôležité faktory ovplyvňujúce ceny stanovené priamym odberateľom, ako napríklad zmeny v dopyte po iných vstupoch alebo v ich cenách, nebudú mať na ceny podobný vplyv počas obdobia porušovania a v alternatívnom scenári. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Tieto faktory treba vnímať ako kľúčové pri zvažovaní, či je daný porovnateľný trh vhodný ako alternatívny scenár. Ako sa podrobnejšie vysvetľuje v oddiele 5.1.1, k dispozícii sú rôzne techniky na zohľadnenie rozdielov medzi trhom ovplyvneným porušením a porovnateľným trhom. To, či sa úroveň podobnosti medzi trhom, na ktorom došlo k porušeniu, a porovnateľnými trhmi považuje za dostatočnú na to, aby sa výsledky tohto porovnania použili na odhad prenesenia, závisí od vnútroštátnych právnych systémov (80). |
| --- | --- |

89.

5.1.1.   Prístupy

| 90. | Keď sa na odhad účinku prenesenia použije porovnávacia metóda, porovnáva sa cena stanovená priamym alebo nepriamym odberateľom počas obdobia porušovania so scenárom, pri ktorom k porušeniu nedošlo, alebo s alternatívnym scenárom. Alternatívny scenár možno stanoviť na základe (81):






  — | údajov o cene alebo rozpätí týkajúcich sa tohto trhu pred porušením a/alebo po ňom a zvyčajne sa označuje ako prístup pred, počas a po, |
| --- | --- | --- |

90.

—

údajov o cene alebo rozpätí týkajúcich sa tohto trhu pred porušením a/alebo po ňom a zvyčajne sa označuje ako prístup pred, počas a po,

| — | údajov týkajúcich sa rovnakého trhu (s výrobkami), ale v inej geografickej oblasti, alebo iného trhu s výrobkami, o ktorom sa predpokladá, že sa vyvíja podobným spôsobom ako trh, kde pôsobí priamy alebo nepriamy odberateľ, a zvyčajne sa označuje ako prierezový prístup, alebo |
| --- | --- |

—

údajov týkajúcich sa rovnakého trhu (s výrobkami), ale v inej geografickej oblasti, alebo iného trhu s výrobkami, o ktorom sa predpokladá, že sa vyvíja podobným spôsobom ako trh, kde pôsobí priamy alebo nepriamy odberateľ, a zvyčajne sa označuje ako prierezový prístup, alebo

| — | kombinácie porovnania v priebehu času a porovnania naprieč trhmi a zvyčajne sa označuje ako prístup rozdielu v rozdieloch. |
| --- | --- |

—

kombinácie porovnania v priebehu času a porovnania naprieč trhmi a zvyčajne sa označuje ako prístup rozdielu v rozdieloch.

5.1.1.1.   Prístup pred, počas a po

| 91. | Prístup, ktorý sa často používa pri odhadovaní počiatočného zvýšenia ceny, spočíva v porovnaní cien v priebehu času na tom istom trhu, t. j. porovnanie pred, počas a po (znázornené v rámčeku 5) (82). Pri použití tohto prístupu na odhad prenesenia je porovnateľný trh presne ten istý trh s výrobkami ako trh, na ktorom pôsobil priamy alebo nepriamy odberateľ, keď došlo k porušeniu, ale analyzovaný v rôznych časových obdobiach. Základným predpokladom teda je, že predmetný trh s výrobkami poskytuje v období, keď nedochádza k porušovaniu, vhodnú aproximáciu alternatívneho scenára, t. j. situácie, ktorá by na trhu s výrobkami prevládala, keby počas obdobia porušovania k žiadnemu porušeniu nedošlo. Tento predpoklad môže byť nesprávny, pretože z praktického hľadiska neexistuje nijaký porovnateľný trh, bez ohľadu na geografiu alebo výrobok, v rámci ktorého by sa zohľadnil dodatočný prvok izolácie vo vzťahu k účinku vyplývajúceho z porušenia. |
| --- | --- |

91.

Rámček 5

Znázornený príklad prístupu pred, počas a po (83)

| Cena káblových zväzkov |
| --- |

Cena káblových zväzkov

| 92. | V tomto príklade znázornenom v rámčeku 5 sa predpokladá, že nezákonné určovanie cien v odvetví výroby medi trvalo päť rokov od roku 2005 do roku 2010. V tomto období (84) sa pôvodné zvýšenie ceny prenieslo na výrobcu automobilov C. Pri uplatňovaní tejto metódy sa cena zaplatená výrobcom automobilov počas obdobia porušovania porovnáva s cenou zaplatenou výrobcom automobilov v období, ktoré nie je ovplyvnené porušením a prenesením, napr. v rokoch 2003 a 2004. Príklad veci, v ktorej žalobca uplatnil tento prístup, je uvedený v rámčeku 8. |
| --- | --- |

92.

5.1.1.2.   Prierezový prístup

| 93. | V niektorých prípadoch môže byť náročné sledovať cenový vývoj v priebehu času na porovnateľnom trhu alebo na trhu, na ktorom došlo k porušeniu. V takomto prípade by sa mohla použiť iná porovnávacia metóda, konkrétne metóda, v rámci ktorej sa porovnávajú rôzne geografické trhy. Základný predpoklad tohto prístupu spočíva v tom, že iný geografický trh je podobný trhu, na ktorom došlo k porušeniu, vo všetkých aspektoch okrem prípadu porušenia. Opäť však platí, že tento predpoklad môže byť prehnaný. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Napríklad, ako sa uvádza v rámčeku 6, vnútroštátny súd môže posúdiť porovnanie cien zaplatených výrobcom automobilov C1 počas obdobia porušovania v členskom štáte 1 (p1), s priemernou cenou zaplatenou podobnými výrobcami automobilov v členskom štáte 2, t. j. na samostatnom geografickom trhu, ktorý nie je ovplyvnený porušením (p2). Táto metóda sa označuje ako porovnanie naprieč trhmi (85). |
| --- | --- |

94.

Rámček 6

Znázornený príklad prierezového prístupu

| Ak sa zistí, že hodnota p1 je vyššia ako p2, toto zistenie znamená cenový vplyv súvisiaci s prenesením od dodávateľa káblových zväzkov B1 na výrobcu automobilov C1 v členskom štáte 1. Rovnaký typ porovnania možno vykonať s ohľadom na akúkoľvek inú ekonomickú premennú, napr. rozpätia alebo objemy predaja. |
| --- |

Ak sa zistí, že hodnota p1 je vyššia ako p2, toto zistenie znamená cenový vplyv súvisiaci s prenesením od dodávateľa káblových zväzkov B1 na výrobcu automobilov C1 v členskom štáte 1. Rovnaký typ porovnania možno vykonať s ohľadom na akúkoľvek inú ekonomickú premennú, napr. rozpätia alebo objemy predaja.

5.1.1.3.   Prístup rozdielu v rozdieloch

| 95. | Z ekonomického hľadiska je najpresnejšou z porovnávacích metód metóda, ktorá kombinuje prístup pred, počas a po s prierezovým prístupom. Touto metódou je prístup rozdielu v rozdieloch (86). Zameriava sa na vývoj príslušnej ekonomickej premennej na trhu ovplyvnenom prenesením počas určitého obdobia (rozdiel v priebehu času na trhu, na ktorom došlo k preneseniu) a porovnáva ho s vývojom rovnakej premennej počas toho istého časového obdobia na nedotknutom porovnateľnom trhu (napríklad na inom geografickom trhu). |
| --- | --- |

95.

| 96. | V rámčeku 7 je znázornený prístup rozdielu v rozdieloch. |
| --- | --- |

96.

Rámček 7

Znázornenie prístupu rozdielu v rozdieloch

| |
| --- |

| 97. | Predpokladajme, že v prípade, z ktorého vychádzajú rámček 5 a rámček 6, výrobca automobilov C1 v členskom štáte 1 (nepriamy odberateľ) požaduje náhradu škody od výrobcu medi A1 (porušiteľa). Ako je vysvetlené v bode 8, každá škoda, ktorú utrpí C1, vychádza z prenesenia zvýšenia ceny od dodávateľa káblových zväzkov B1. Použitie prístupu rozdielu v rozdieloch by zahŕňalo posúdenie vývoja ceny zaplatenej výrobcom automobilov C1 v členskom štáte 1 (trh s cenovým vplyvom súvisiacim s prenesením) počas určitého obdobia a jeho porovnanie s vývojom ceny zaplatenej výrobcom automobilov C2 v členskom štáte 2 (bez vplyvu porušenia, a teda bez cenových vplyvov súvisiacich s prenesením) v tom istom časovom období. Porovnanie ukazuje rozdiel medzi týmito dvoma rozdielmi v čase. To poskytuje odhad zmeny ceny, ktorú zaplatil výrobca automobilov, s výnimkou všetkých faktorov, ktoré ovplyvnili trhy v členskom štáte 1, ako aj členskom štáte 2 rovnakým spôsobom. Táto metóda preto izoluje cenový vplyv súvisiaci s prenesením od iných vplyvov na cenu káblových zväzkov spoločnú pre oba trhy. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Metódu možno znázorniť ďalšou variáciou prípadu, z ktorého vychádzajú rámček 6 a rámček 7. Predpokladajme, že v rámci porovnania pred, počas a po sa zistí nárast v jednotkovej cene káblových zväzkov vo výške 100 EUR v členskom štáte 1 (kde došlo k porušeniu a preneseniu) medzi rokmi 2005 a 2010. Analýza nedotknutého trhu v členskom štáte 2 za rovnaké obdobie môže ukázať, že jednotková cena káblových zväzkov sa zvýšila len o 10 EUR v dôsledku zvýšenia iných vstupných nákladov, napr. na plasty. Za predpokladu, že vyššie vstupné náklady (na plasty) by sa týkali aj členského štátu 1 a ak by boli všetky ostatné podmienky rovnaké, porovnanie rozdielneho vývoja cien káblových zväzkov v členských štátoch 1 a 2 by naznačovalo nárast cien spôsobený prenesením. V tomto príklade by to bolo 90 EUR. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Preto je významnou silnou stránkou prístupu rozdielu v rozdieloch fakt, že dokáže vyfiltrovať zmeny, ktoré nesúvisia s cenovým vplyvom súvisiacim s prenesením a ku ktorým došlo počas rovnakého obdobia ako k preneseniu. Vychádza však z predpokladu, že iné faktory, v uvedenom príklade cena plastov, ovplyvňujú trhy podobným spôsobom. Ak to tak nie je, môže byť potrebné ekonometrické vykonávanie techniky rozdielu v rozdieloch. Vykonávanie takýchto techník je podrobnejšie opísané v oddiele 5.1.2. |
| --- | --- |

99.

5.1.2.   Vykonávanie porovnávacích prístupov v praxi

| 100. | Na odhad cenových vplyvov súvisiacich s prenesením na základe porovnávacieho prístupu sú k dispozícii rôzne techniky. Určité faktory, ako je zvýšenie nákladov na suroviny v uvedenom príklade, môžu ovplyvniť len porovnateľný trh alebo len trh ovplyvnený prenesením. Ako už bolo vysvetlené vyššie, v pozorovaných údajoch by sa mali vykonať úpravy s cieľom zohľadniť takéto vplyvy. Mohli by to byť jednoduché úpravy údajov v prípadoch, keď možno pomerne ľahko zohľadniť ovplyvňujúci faktor a rozsah jeho účinkov. |
| --- | --- |

100.

| 101. | V určitých prípadoch, ak to dovoľuje dostupnosť a kvalita údajov, možno vykonať úpravy porovnateľných údajov na základe ekonometrických techník, najmä s použitím regresnej analýzy. Regresná analýza je štatistická technika, ktorá pomáha analyzovať vzory vo vzťahu medzi ekonomickými premennými. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Pri regresnej analýze sa skúmajú viaceré údaje týkajúce sa posudzovanej premennej a iných premenných, ktoré ju pravdepodobne ovplyvňujú. Zistený vzťah sa zvyčajne vyjadruje vo forme rovnice. Táto rovnica umožňuje odhadnúť účinky ovplyvňujúcich premenných na posudzovanú premennú a izolovať ich od účinkov porušovania pravidiel. Na základe regresnej analýzy je možné odhadnúť, ako úzko navzájom súvisia príslušné premenné, čo môže v niektorých prípadoch poukazovať na príčinný vplyv jednej premennej na druhú (87). |
| --- | --- |

102.

| 103. | Rôzne techniky, ktoré sú k dispozícii na úpravu porovnateľných údajov, sú podrobnejšie opísané v praktickej príručke (88). V praktickej príručke sa pomocou príkladov a ilustrácií poskytujú usmernenia týkajúce sa pojmov, prístupov a podmienok používania rôznych techník. Mala by slúžiť ako základ na riešenie otázok týkajúcich sa prístupov k dispozícii na vykonávanie porovnávacích metód. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Súd by si mal byť vedomý toho, že použitie regresnej analýzy môže zvýšiť stupeň presnosti odhadu náhrady škody a môže tak pomôcť dosiahnuť požadovanú úroveň dôkazov (89). Vnútroštátne súdy sa zaoberali dôkaznou silou štatistického dôkazu, ako napríklad regresnej analýzy, v prípadoch priznania náhrady škody (90). |
| --- | --- |

104.

| 105. | Dôkazná sila štatistického dôkazu vo všeobecnosti závisí od jeho schopnosti predísť riziku tzv. falošne pozitívneho výsledku, t. j. zistenia účinku prenesenia v prípade, keď v skutočnosti nijaký neexistuje, a tzv. falošne negatívneho výsledku, t. j. neschopnosti zistiť účinok prenesenia v prípade, keď v skutočnosti existuje. Pri riešení týchto rizík možno v rámci štatistického modelu uplatniť pojmy štatistická významnosť a štatistická sila. Pojem štatistická významnosť zahŕňa stanovenie prísneho kritéria pre existenciu účinku prenesenia. Často používaným prístupom je stanoviť päťpercentné riziko falošne pozitívneho výsledku použitím tzv. 95-percentného intervalu spoľahlivosti (91). Regresnými modelmi sa však môže znížiť aj riziko falošne negatívnych výsledkov (92). V konkrétnom prípade pri odhadovaní prenesenia je úlohou súdu rozhodnúť, či regresný model, ktorý mu bol predložený, predchádza riziku falošne pozitívnych alebo falošne negatívnych výsledkov do takej miery, že model má dôkaznú silu. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Potenciálny význam úpravy porovnateľných údajov použitím kvantitatívnych techník, ako je napr. kvantitatívna analýza, možno ilustrovať odkazom na rozsudok nemeckého súdu znázorneným v rámčeku 8. |
| --- | --- |

106.

Rámček 8

Prípad nemeckého autoskla (93)

| Žalobca bol v tejto žalobe o náhradu škody nepriamym odberateľom od členov kartelovej dohody o autoskle. Členovia kartelu porušili článok 101 ZFEÚ a v roku 2008 im Európska komisia uložila pokutu.
  Experti žalobcov vykonali analýzu vývoja cien pred obdobím kartelu, počas neho a po ňom. Neuskutočnili sa žiadne regresné alebo korelačné analýzy, cieľom expertov bolo skôr vytvoriť spojenie medzi cenou autoskla (výrobok, ktorého sa kartel týka) a náhradného autoskla výlučne sledovaním cenových modelov.
  Súd však dospel k záveru, že táto analýza nepreukázala žiadnu dostatočne priamu príčinnú súvislosť medzi cenami dvoch uvedených výrobkov. Dôvodom boli najmä údaje použité v expertnej analýze žalobcov a skutočnosť, že v nej neboli náležite zohľadnené ďalšie vplyvy na ceny a rovnako ani trhové trendy. Súd v danej veci zohľadnil aj trhové podmienky s cieľom zamietnuť tvrdenia o prenesení. |
| --- |

Žalobca bol v tejto žalobe o náhradu škody nepriamym odberateľom od členov kartelovej dohody o autoskle. Členovia kartelu porušili článok 101 ZFEÚ a v roku 2008 im Európska komisia uložila pokutu.

Experti žalobcov vykonali analýzu vývoja cien pred obdobím kartelu, počas neho a po ňom. Neuskutočnili sa žiadne regresné alebo korelačné analýzy, cieľom expertov bolo skôr vytvoriť spojenie medzi cenou autoskla (výrobok, ktorého sa kartel týka) a náhradného autoskla výlučne sledovaním cenových modelov.

Súd však dospel k záveru, že táto analýza nepreukázala žiadnu dostatočne priamu príčinnú súvislosť medzi cenami dvoch uvedených výrobkov. Dôvodom boli najmä údaje použité v expertnej analýze žalobcov a skutočnosť, že v nej neboli náležite zohľadnené ďalšie vplyvy na ceny a rovnako ani trhové trendy. Súd v danej veci zohľadnil aj trhové podmienky s cieľom zamietnuť tvrdenia o prenesení.

| 107. | Techniky založené na ekonometrických analýzach si však môžu v niektorých prípadoch vyžiadať značné náklady. V takýchto prípadoch môže súd na odhadnutie prenesenia považovať za dostatočné súčasné posúdenie kvantitatívnych údajov bez použitia regresnej analýzy a zohľadnenie kvalitatívnych dôkazov. Súd môže navyše vo väčšine prípadov takisto považovať za užitočné posúdenie kvalitatívnych dôkazov, ako napríklad priamych dôkazov o prenesení, a to aj pri použití kvantitatívnych metód opísaných v tomto oddiele. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Pri odhade prenesenia na základe kvalitatívnych dôkazov môžu mať osobitný význam interné dokumenty opisujúce cenovú politiku podniku. Pri posudzovaní interných dokumentov by mal súd brať do úvahy skutočnosť, že podniky v rôznych odvetviach alebo dokonca v rámci toho istého odvetvia môžu prijať odlišné cenové politiky. V niektorých prípadoch môže mať podnik jasnú politiku alebo zavedenú prax, ktorou sa stanovujú úpravy cien vyplývajúce zo špecifických zmien nákladov. V niektorých prípadoch môžu napríklad odberatelia prepojiť úpravy cien so zmenami v určitých indexoch, ktoré nemusia byť ovplyvnené protisúťažným správaním porušiteľov, napr. indexy spotrebiteľských cien. V iných prípadoch sa odberatelia môžu usilovať o dosiahnutie určitých výkonnostných cieľov, napr. o uplatnenie konkrétneho rozpätia pri tvorbe cien výrobkov, ktoré dodávajú. Pri prvej uvedenej politike sa v zásade prenesenie nemusí zistiť, kým z druhej vyplýva, že odberateľ by zmeny nákladov preniesol. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Okrem toho by pri posudzovaní cenových politík mal súd brať do úvahy aj to, či sa cenová politika príslušného podniku skutočne uplatnila, napríklad posúdením údajov o cenách s cieľom zistiť, či tieto ceny zodpovedajú príslušnej cenovej politike. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Príklady vecí, v ktorých vnútroštátne súdy vzali do úvahy kvalitatívne dôkazy, sú uvedené ďalej. |
| --- | --- |

110.

Rámček 9

Odhad prenesenia na základe kvalitatívnych dôkazov – Cheminova (2015) (94)

| V tomto rozsudku súd zistil, že výrobca pesticídov preniesol 50 percent počiatočného zvýšenia ceny na nepriamych odberateľov. Toto zistenie sa zakladalo na ekonomickej teórii. V tomto prípade sa súd mohol opierať o verejne dostupné trhové štúdie, ktoré vystihujú trh, na ktorom priamy zákazník pôsobil, ako monopolný trh. V správe, ktorú poskytol priamy zákazník, sa tvrdilo, že trh by mal byť v skutočnosti charakterizovaný ako konkurenčný, a nie ako monopolný. Priamy zákazník okrem iného uviedol, že na trhu konkuroval veľký počet výrobkov a že stredne vysoké podiely na trhu naznačovali konkurenčný trh. Avšak vzhľadom na skutočnosti konkrétneho prípadu súd s týmto prístupom nesúhlasil. |
| --- |

V tomto rozsudku súd zistil, že výrobca pesticídov preniesol 50 percent počiatočného zvýšenia ceny na nepriamych odberateľov. Toto zistenie sa zakladalo na ekonomickej teórii. V tomto prípade sa súd mohol opierať o verejne dostupné trhové štúdie, ktoré vystihujú trh, na ktorom priamy zákazník pôsobil, ako monopolný trh. V správe, ktorú poskytol priamy zákazník, sa tvrdilo, že trh by mal byť v skutočnosti charakterizovaný ako konkurenčný, a nie ako monopolný. Priamy zákazník okrem iného uviedol, že na trhu konkuroval veľký počet výrobkov a že stredne vysoké podiely na trhu naznačovali konkurenčný trh. Avšak vzhľadom na skutočnosti konkrétneho prípadu súd s týmto prístupom nesúhlasil.

Rámček 10

Odhad prenesenia na základe kvalitatívnych dôkazov – DOUX Aliments (2014) (95)

| V tomto rozsudku súd uznal, že žalobca preukázal neexistenciu prenesenia. Zvýšenie ceny sa v tomto prípade týkalo lyzínu, vstupu pri výrobe kurčiat. Súd zistil, že lyzín predstavoval iba jedno percento nákladov na výrobu kurčiat. Takéto malé zvýšenie nákladov nebolo dostatočné na presvedčenie súdu, že by viedlo aj k zvýšeniu cien kurčiat. Súd zistil, že ceny reagovali na iné faktory, napr. na konkurenciu s ostatnými mäsovými výrobkami a odberateľskú silu. Keď sa dospelo k záveru, že zvýšenie ceny nebolo prenesené na nepriamych maloobchodníkov, súd poukázal na skutočnosť, že kurčatá sa predávali na medzinárodnom a konkurenčnom trhu a že maloobchodné potravinárske reťazce mali významnú odberateľskú silu. |
| --- |

V tomto rozsudku súd uznal, že žalobca preukázal neexistenciu prenesenia. Zvýšenie ceny sa v tomto prípade týkalo lyzínu, vstupu pri výrobe kurčiat. Súd zistil, že lyzín predstavoval iba jedno percento nákladov na výrobu kurčiat. Takéto malé zvýšenie nákladov nebolo dostatočné na presvedčenie súdu, že by viedlo aj k zvýšeniu cien kurčiat. Súd zistil, že ceny reagovali na iné faktory, napr. na konkurenciu s ostatnými mäsovými výrobkami a odberateľskú silu. Keď sa dospelo k záveru, že zvýšenie ceny nebolo prenesené na nepriamych maloobchodníkov, súd poukázal na skutočnosť, že kurčatá sa predávali na medzinárodnom a konkurenčnom trhu a že maloobchodné potravinárske reťazce mali významnú odberateľskú silu.

| 111. | Pri uplatňovaní porovnávacích metód na odhad zvýšenia ceny súdy niekedy uplatnili aj tzv. bezpečnostnú zľavu. Znamená to, že upravili sumu dostatočnú na zohľadnenie neistôt v odhade z pozorovaných údajov (96). Ak vykonanie ekonometrickej analýzy nie je možné, takýto prístup možno použiť aj pri odhade prenesenia. Cieľom takéhoto prístupu je vylúčiť vplyvy iných možných faktorov na posudzovanú premennú, napríklad cenu, ktorú ponúka nepriamy zákazník. |
| --- | --- |

111.

5.1.3.   Výzvy

| 112. | Pri odhade cenového vplyvu súvisiaceho s prenesením môže súd osobitne zvážiť techniky, ktoré v čo najväčšej možnej miere kontrolujú iné faktory než ten, ktorý vyplýva z tohto porušenia. Takouto technikou je metóda rozdielu v rozdieloch. Vyžaduje si informácie alebo údaje z porovnateľného trhu (napríklad iného geografického trhu) a údaje o časových radoch z trhu ovplyvneného prenesením. Súd by však mal vedieť, že existujú potenciálne výzvy, ktoré môžu ovplyvniť, aké platné môžu byť porovnávacie metódy. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Porovnateľný trh je v ideálnom prípade podobný trhu, na ktorom došlo k porušeniu, ale sám nie je ovplyvnený porušením. Odberatelia na každom z týchto trhov však často používajú rovnaký vstup. V takom prípade by mohlo byť ťažké nájsť nedotknutý porovnateľný trh. Najmä ak sa rozsah porušenia vzťahuje na širokú geografickú oblasť, je pravdepodobné, že ovplyvnené mohli byť aj výrobky podobné dotknutému výrobku a obsahujúce rovnaký vstup. To môže sťažiť nájdenie vhodného porovnateľného trhu. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Za iných okolností môže byť porovnateľný trh nepriamo ovplyvnený počiatočným zvýšením ceny. V štylizovanom príklade kartelu s meďou v rámčeku 6 dodávateľ káblových zväzkov B1 nakupuje meď od porušiteľa A1. Napriek tomu, že dodávateľ káblových zväzkov B2 na porovnateľnom trhu nenakupuje od porušiteľa A1, dodávatelia káblových zväzkov B2 a B1 môžu byť konkurenti na tých istých geografických dolných trhoch. To znamená, že ak dodávateľ káblových zväzkov B1 zvýši svoje ceny v reakcii na počiatočné porušenie, zvýšiť ceny môžu aj jeho konkurenti. V tomto prípade cena, ktorú ponúka dodávateľ káblových zväzkov B2, mohla byť nepriamo ovplyvnená porušením a v dôsledku toho nemusí byť vhodným porovnávacím prvkom (97). |
| --- | --- |

114.

| 115. | Pokiaľ ide o porovnanie v priebehu času, určiť s dostatočnou presnosťou obdobie, v ktorom bol trh ovplyvnený určitým porušením, môže byť náročné. Účastníci môžu predložiť rozhodnutie vydané orgánom na ochranu hospodárskej súťaže, v ktorom sa uvádza obdobie porušovania, teda dátumy, kedy sa porušovanie začalo a skončilo. Toto obdobie však nemusí zodpovedať obdobiu, v ktorom bol trh skutočne ovplyvnený porušením. Okrem toho je dôležité poznamenať, že určenie dátumov, či už obdobia porušovania, alebo obdobia, počas ktorého bol trh ovplyvnený, môže mať výrazný vplyv na výsledok analýzy. Účinok porušenia nemusí byť v skutočnosti obmedzený na obdobie stanovené v tomto rozhodnutí (98). Na jednej strane, dátum začiatku určený orgánom na ochranu hospodárskej súťaže môže byť neskorší, ako dátum skutočného začiatku porušenia, napríklad z dôvodu nedostatku spoľahlivých dôkazov (99). Na druhej strane, dátum ukončenia stanovený v rozhodnutí o porušení môže byť skorší ako dátum skutočného porušenia. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Účinky porušenia okrem toho nemusia byť obmedzené na dĺžku trvania porušenia. Je možné, že porušenie ovplyvní dotknutý trh aj po skončení konania, ktoré je podľa práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže zakázané. To sa môže týkať najmä oligopolných trhov, ak informácie zhromaždené počas porušenia umožňujú dodávateľom určitého výrobku prijať na trvalo udržateľnom základe po ukončení porušovania opatrenia, ktoré sú zamerané na predaj za vyššiu cenu než konkurenčná cena, t. j. ktorá by bola účtovaná v prípade, keby k porušeniu nedošlo, a to bez toho, aby sa podieľali na postupoch, ktoré sú zakázané právom EÚ v oblasti hospodárskej súťaže (100). |
| --- | --- |

116.

| 117. | Porovnanie môže okrem toho výrazne ovplyvniť aj možnosť, že odberatelia na rôznych úrovniach dodávateľského reťazca môžu prenesenie zvýšenia ceny uskutočniť neskôr (101). Znázorňuje sa to na príklade v rámčeku 1. Predpokladajme, že výrobca automobilov C každoročne rokuje o cenách s dodávateľom káblových zväzkov B. Dodávateľ káblových zväzkov B upravuje ceny iba raz ročne po ukončení rokovaní s výrobcom automobilov C. Ak sa tesne po ukončení rokovaní medzi dodávateľom káblových zväzkov a výrobcom automobilov vytvorí kartelová dohoda o určovaní cien na trhu s meďou, dodávateľ káblových zväzkov bude mať možnosť preniesť zvýšenie ceny medi na svoju vlastnú cenu až po uskutočnení nasledujúcich každoročných rokovaní. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Z tohto dôvodu môže oneskorenie prenesenia na nižšie stupne dodávateľského reťazca viesť k ťažkostiam pri rozhodovaní o príslušnom období na porovnanie cien počas porušenia a pred ním alebo počas porušenia a po ňom (alebo v oboch prípadoch). Súd môže upraviť analýzu tým, že zváži povahu každého prípadu, napríklad analýzou cenovej politiky účastníkov, a na základe toho zavedie určitý časový posun pri analýze modelov tvorby cien na rôznych úrovniach dodávateľského reťazca. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Použitie regresnej analýzy pri uplatňovaní porovnávacieho prístupu môže zvýšiť presnosť odhadovaného účinku prenesenia. Sudca by si mal byť vedomý toho, že hoci tieto typy regresných modelov ponúkajú priamy odhad účinku prenesenia, nekvantifikuje sa nimi rozsah, akým každý z teoretických faktorov ovplyvňujúcich prenesenie, opísaných v oddiele 3 (napr. povaha vstupných nákladov a povaha dopytu po výrobkoch), k účinku prispeli. Silnou stránkou používania regresnej analýzy je, že sa ňou znižuje pravdepodobnosť nesprávnych predpokladov súvisiacich s ekonomickou teóriou. Hoci takýto kvantitatívny rozbor jednotlivých faktorov odhadovaných účinkov prenesenia zvyčajne nie je na odhad účinku prenesenia potrebný, treba poznamenať, že kvantitatívny rozbor faktorov môžu poskytnúť techniky opísané v oddiele 5.2.3. |
| --- | --- |

119.

5.2.   Iné metódy

5.2.1.   Prístup miery prenesenia

| 120. | V predchádzajúcej časti sa opisujú metódy a techniky porovnávacieho prístupu k odhadu cenového vplyvu súvisiaceho s prenesením. Porovnávací prístup je vo všeobecnosti vhodnejší, ak je realizovateľný a primeraný. Dôvodom je jasná výhoda metódy spočívajúca v tom, že umožňuje odhad prenesenia na základe skutočných cien stanovených priamym alebo nepriamym odberateľom počas obdobia porušovania. Okrem iného sa však opiera o dostupnosť údajov o týchto cenách, popri cenách na jednom porovnateľnom trhu alebo viacerých porovnateľných trhoch. Takéto informácie môžu byť k dispozícii v mnohých prípadoch. Ak však informácie o skutočných cenách na trhu, na ktorom došlo k porušeniu, a na porovnateľnom trhu (porovnateľných trhoch) nemožno predložiť súdu, napríklad ak súd zistí, že sprístupnenie takýchto informácií je neprimerané vzhľadom na hodnotu nároku v danom prípade, prenesenie možno odhadnúť na základe iných metód, akou je napríklad prístup miery prenesenia. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Tento prístup miery prenesenia sa môže vykonávať na základe analýzy toho, ako predchádzajúce zmeny nákladov spoločnosti ovplyvnili jej ceny pred alebo po období porušovania. Napríklad v príklade v rámčeku 1 možno mieru prenesenia odhadnúť analýzou toho, ako historické zmeny nákladov na meď ovplyvnili cenu káblových zväzkov. Jednoducho povedané, ak po náraste nákladov na meď o 10 EUR nasleduje zvýšenie cien káblových zväzkov o 5 EUR, miera prenesenia sa odhaduje na 50 percent. Na stanovenie odhadu prenesenia počas obdobia porušovania by potom súd mohol spojiť túto odhadovanú mieru prenesenia s informáciami o zvýšení ceny a predaji. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Prístup miery prenesenia však nie je bez rizík a v niektorých prípadoch dokonca prináša zavádzajúce výsledky. Je to preto, lebo pri použití tohto prístupu k odhadovaniu prenesenia súd nemôže preukázať, či sa zvýšenie ceny skutočne prenieslo, a nemôže ani sledovať, či sa zmeny nákladov na dotknutý vstup odrážajú v cenách na dolných trhoch. Preto je veľmi dôležité, aby si súd uvedomil, že prístup miery prenesenia sa opiera o domnienku, že počas obdobia porušovania sa zmeny cien vstupov odrážajú v cenách na dolných trhoch. Ak je táto domnienka nesprávna, môže tento prístup priniesť odhady, ktoré sú zavádzajúce v tom, že poukazujú na prenesenie zvýšenia ceny tam, kde v skutočnosti k žiadnemu nedošlo. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Pri použití prístupu miery prenesenia by sa súd za normálnych okolností usiloval odhadnúť prenesenie na základe toho, ako sa zmeny v nákladoch na dotknutý vstup v minulosti odzrkadlili v cenách na dolných trhoch. Ak však takéto informácie nie sú k dispozícii, súd sa môže pozrieť na vývoj ďalších zložiek hraničných nákladov odberateľa a analyzovať, ako takéto zmeny nákladov ovplyvňujú ceny na dolných trhoch. V hypotetickom prípade uvedenom v odseku 8 a ďalej upravenom a vysvetlenom v odsekoch 78 a 98 to znamená, že súd by mohol zvážiť analýzu vzťahu medzi cenou káblových zväzkov a nákladmi na plasty (bez vplyvu porušenia) a odhadnúť mieru prenesenia založenú na druhom uvedenom vzťahu. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Vo väčšine prípadov sa predmetné porušenie týka nákladov na vstup, ktoré tvoria len jednu zložku hraničných nákladov odberateľa. Ak vstup ovplyvnený porušením predstavuje len veľmi malú časť hraničných nákladov, v údajoch odberateľa o cene možno len ťažko zistiť hoci aj výrazné zvýšenie nákladov na tento vstup, a to aj keď je prenesené v plnom rozsahu. Hoci alternatívnym prístupom môže byť odhad miery prenesenia na základe zmien v nákladoch na významnejšie vstupy, a nielen v nákladoch na ovplyvnené menej významné vstupy, takýto prístup je založený na možno prehnanom predpoklade, konkrétne na takom, že zvýšenie hraničných nákladov sa prenesie v rovnakej miere bez ohľadu na zdroj zvýšenia nákladov. Okrem toho, ak sa porovnávacou metódou, teda odhadom založeným na skutočnej cene, nezistí žiadne štatisticky významné prenesenie, možno to považovať za dôkaz podporujúci hypotézu, že v skutočnosti nedošlo k žiadnemu preneseniu. Inými slovami, ak sa na základe porovnávacej metódy zistí, že nedošlo k preneseniu, nie je to sám osebe platný ani dostatočný argument na prijatie metódy miery prenesenia. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Ako je vysvetlené prílohe 1, existujú dobré dôvody aj na to, prečo podniky nemusia vždy preniesť malé zmeny vo svojich hraničných nákladoch, aspoň nie v krátkodobom horizonte, aj keby preniesli väčšie zmeny nákladov. Preto nie je možné legitímne predpokladať, že miera prenesenia bude pri rôznych zmenách vstupných nákladov podobná. Jedným z vysvetlení môže byť fakt, že podniku môžu vzniknúť tzv. náklady vyplývajúce z úprav cien, a preto pred zmenou svojich cien uprednostňuje čakanie, kým sa nárast hraničných nákladov neakumuluje nad určitú prahovú hodnotu. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Pri posudzovaní nepriamych dôkazov o vývoji nákladových položiek súvisiacom s prenesením, ktorý nie je ovplyvnený zvýšením ceny, sa odporúča zohľadniť aj kvalitatívne dôkazy, ktorými sa môže preukázať, že prenesenie malého zvýšenia nákladov je v konkrétnom prípade v súlade s obchodnou praxou priameho alebo nepriameho odberateľa. |
| --- | --- |

126.

| 127. | V určitých prípadoch môžu byť k dispozícii informácie o cenách stanovených priamym odberateľom počas obdobia porušovania a len pre toto obdobie. Prístup miery prenesenia môže viesť k zavádzajúcim výsledkom aj pri takýchto scenároch. Dôvodom je, že by sa ním identifikovali cenové vplyvy súvisiace s prenesením na základe zmien v nákladoch na vstup, ktorý bol predmetom porušenia práva hospodárskej súťaže. V mnohých prípadoch je celkom možné, že počas obdobia porušovania sú zmeny v nákladoch na vstup, ktorý bol predmetom porušenia práva hospodárskej súťaže, podstatne nižšie než zvýšenie nákladov vyplývajúce z porušenia. Ako už bolo vysvetlené, malé zvýšenie nákladov sa nemusí prenášať v rovnakom rozsahu ako väčšie zvýšenie nákladov, a preto by zaoberanie sa pomerne malými zmenami nákladov a cien počas obdobia porušovania mohlo viesť k nepresnému odhadu účinku prenesenia. |
| --- | --- |

127.

5.2.2.   Vykonávanie prístupu miery prenesenia v praxi

| 128. | V prístupe miery prenesenia sa vyžadujú informácie o počiatočnom zvýšení ceny a príslušnej miere prenesenia. Ak nie je k dispozícii žiaden predchádzajúci odhad zvýšenia ceny, súd môže zvážiť techniky uvedené v praktickej príručke (102). |
| --- | --- |

128.

| 129. | Výhodou porovnávacej metódy je, že umožňuje vytvorenie alternatívy. Ako sa uvádza v bode 66, účelom takéhoto postupu je izolovať účinok porušenia od iných faktorov ovplyvňujúcich ceny. Aj keď metóda miery prenesenia takýto prístup neumožňuje, stále je dôležité kontrolovať faktory, ktoré nesúvisia s porušením. Jedným z prístupov môže byť použitie kvantitatívnych techník, napríklad regresnej analýzy (103). Napríklad v príklade v rámčeku 1 súd môže vziať do úvahy analýzu vzťahu medzi cenami účtovanými dodávateľom káblových zväzkov a zmenami vo vstupných nákladoch na káblové zväzky. Cenu na úrovni dolných trhov však mohli ovplyvniť aj iné faktory, napríklad fluktuácie v dopyte výrobcov automobilov. Ak súd nezohľadní takéto dodatočné faktory, odhadovaná miera prenesenia bude s najväčšou pravdepodobnosťou skreslená. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Regresná analýza si obvykle vyžaduje veľké množstvo údajov o nákladoch a cenách. Preto na účely odhadu miery prenesenia môže súd alternatívne zvážiť, či by primeraný odhad miery prenesenia mohli poskytnúť odhady z iných zdrojov. Príkladom takýchto iných zdrojov môžu byť miery prenesenia zistené v iných veciach týkajúcich sa rovnakého odvetvia alebo v iných odvetviach, akademické štúdie relevantné pre odvetvie v danej veci alebo dôkazy poskytnuté v svedeckých výpovediach. Ide o obzvlášť vhodnú alternatívu, ak potrebné údaje nie sú k dispozícii alebo ak kvantitatívne metódy nezahŕňajú relevantné kontrolné faktory. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Je však dôležité uvedomiť si, že odhady vychádzajúce z iných zdrojov sú spojené s rizikom, že nezohľadnia faktory relevantné pre mieru prenesenia v danej veci. Môže byť dôležité zvážiť najmä metodiku, z ktorej vychádza odhad zistený v iných zdrojoch, a citlivosť akéhokoľvek výsledku na možné rozdiely medzi takýmto odhadom a mierou prenesenia. Na tento účel môže súd zohľadniť príslušné poznatky z ekonomickej teórie, ako sa vysvetľuje v oddiele 2.3 a v prílohe 1, napríklad stupeň hospodárskej súťaže. Ak existujú len obmedzené informácie, napr. o rôznych trhových podmienkach alebo o tom, ako bola určená miera prenesenia, prístup založený na miere prenesenia nemusí byť vhodný. |
| --- | --- |

131.

5.2.3.   Simulačný prístup

| 132. | V praktickej príručke sa ako ďalší spôsob kvantifikácie ujmy vyplývajúcej z porušenia práva hospodárskej súťaže uvádza aj tzv. simulačný prístup (104). Tento prístup možno takisto použiť na odhad cenového vplyvu a objemového efektu súvisiaceho s prenesením. Súčasne sa v ňom zohľadňuje cenový vplyv a objemový efekt súvisiaci s prenesením. Aby sa táto metóda mohla použiť, bude musieť ekonomický expert vypracovať model hospodárskej súťaže v štádiu distribučného reťazca, v ktorom žalobca pôsobí, a simulovať účinok príslušného zvýšenia ceny na žalobcov zisk počas obdobia porušovania. Ekonomický expert môže napríklad testovať, ako môžu rôzne zakrivenia krivky dopytu ovplyvňovať mieru prenesenia. Na základe špecifikácií strany dopytu a strany ponuky možno vypočítať rovnovážne ceny na príslušnom trhu. V ďalšom kroku je navyše možné posúdiť, ako sú tieto ceny ovplyvnené zvýšením ceny. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Je dôležité, aby si bol sudca vedomý skutočnosti, že tento prístup si vyžaduje rozsiahle údaje o cenách a množstvách na dotknutom trhu. Okrem toho sa prístup opiera o predpoklady o správaní podnikov a spotrebiteľov, ktoré môžu byť prehnané a ťažko overiteľné. Pri uplatňovaní tejto metódy teda môže byť v mnohých prípadoch náročné dosiahnuť požadovanú úroveň dôkazov podľa platných právnych predpisov. |
| --- | --- |

133.

6.   KVANTIFIKÁCIA A ODHAD OBJEMOVÝCH EFEKTOV

6.1.   Úvod

| 134. | Z prítomnosti cenového vplyvu súvisiaceho s prenesením, prinajmenšom z teoretického hľadiska, jednoznačne vyplýva objemový efekt (105). Preto, ak sa cenový vplyv zohľadňuje bez objemového efektu, môže sa tým podceniť skutočná škoda. Preto je s cieľom vyhnúť sa nadmernej alebo nedostatočnej náhrade škody odhad objemového efektu rovnako významný ako odhadnutie cenového vplyvu súvisiaceho s prenesením, za predpokladu, že odberateľ žiada o náhradu škody za ušlý zisk v dôsledku objemového efektu (106). |
| --- | --- |

134.

| 135. | Ako je znázornené v rámčeku 11, objemový efekt znamená ušlý zisk v dôsledku zníženého predaja, ktorý je výsledkom prenesenia, t. j. nižší objem predaja v dôsledku zvýšenia ceny. V postupnom prístupe uvedenom v bode 69 je tretím krokom pri kvantifikácii škody v dôsledku zvýšenia ceny odhad rozsahu objemového efektu. |
| --- | --- |

135.

Rámček 11

Objemový efekt

| |
| --- |

| 136. | Objemový efekt zodpovedá rozdielu medzi q1
  a q2
  . Oblasť C predstavuje ušlý zisk vyplývajúci zo straty predaja. Možno ho kvantifikovať vynásobením strateného objemu ziskovým rozpätím (p
  1
  -c
  1), ktoré by odberateľ dosiahol v prípade neexistencie daného porušenia bez akéhokoľvek prenesenia. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Odhad objemového efektu si vyžaduje posúdenie dvoch faktorov, konkrétne i) zmeny kvantity v dôsledku zvýšených cien a ii) alternatívneho rozpätia. Na odhad týchto faktorov je potrebné mať údaje o iných parametroch, než sú parametre potrebné na odhad cenového vplyvu súvisiaceho s prenesením. V závislosti od dostupných údajov sa môžu použiť rôzne metódy. Pokiaľ ide o odhad cenového vplyvu súvisiaceho s prenesením, súd môže zohľadniť kvalitatívne dôkazy priamej povahy pri odhadovaní objemového efektu (107). Existencia takýchto dôkazov môže zohrávať významnú úlohu, keď súd rozhodne, ktorá z rôznych metód podrobnejšie opísaných ďalej sa má v konkrétnej veci použiť. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Tento objemový efekt doposiaľ vnútroštátne súdy odhadovali len v obmedzenom počte prípadov. Jeden príklad sa uvádza v rámčeku 12. V tomto prípade ekonomický expert vymenovaný súdom využil na odhad objemového efektu kvalitatívne, ako aj kvantitatívne údaje. |
| --- | --- |

138.

Rámček 12

Odhad objemových efektov – Cheminova (2015) (108)

| Ako sa vysvetľuje v rámčeku 9, táto vec sa týka predaja pesticídov v Dánsku. Súd dospel k záveru, že polovicu počiatočného zvýšenia ceny preniesol priamy odberateľ. Na základe posudku experta vymenovaného súdom sa odhadol aj objemový efekt. Expert odhadol objemový efekt ako alternatívne rozpätie vynásobené počtom predajov, ku ktorým nedošlo z dôvodu prenesenia.
  Na odhad počtu predajov, ku ktorým nedošlo počas obdobia porušovania, použil expert upravenú verziu prístupu pružnosti, ktorá sa podrobnejšie vysvetľuje v oddiele 6.3. Keďže kvantitatívne údaje o cenách a objeme neboli k dispozícii, expert odvodil mieru pružnosti spriemerovaním pružností získaných z 23 trhových štúdií o pesticídoch. Expert ďalej odhadol alternatívne rozpätie úpravou rozpätia uplatneného počas obdobia porušovania. Na základe toho súd dospel k záveru, že náhrada škody vyplývajúcej z objemového efektu zodpovedala 20 percentám zo zvýšenia ceny. |
| --- |

Ako sa vysvetľuje v rámčeku 9, táto vec sa týka predaja pesticídov v Dánsku. Súd dospel k záveru, že polovicu počiatočného zvýšenia ceny preniesol priamy odberateľ. Na základe posudku experta vymenovaného súdom sa odhadol aj objemový efekt. Expert odhadol objemový efekt ako alternatívne rozpätie vynásobené počtom predajov, ku ktorým nedošlo z dôvodu prenesenia.

Na odhad počtu predajov, ku ktorým nedošlo počas obdobia porušovania, použil expert upravenú verziu prístupu pružnosti, ktorá sa podrobnejšie vysvetľuje v oddiele 6.3. Keďže kvantitatívne údaje o cenách a objeme neboli k dispozícii, expert odvodil mieru pružnosti spriemerovaním pružností získaných z 23 trhových štúdií o pesticídoch. Expert ďalej odhadol alternatívne rozpätie úpravou rozpätia uplatneného počas obdobia porušovania. Na základe toho súd dospel k záveru, že náhrada škody vyplývajúcej z objemového efektu zodpovedala 20 percentám zo zvýšenia ceny.

6.2.   Porovnávací prístup

6.2.1.   Potrebné informácie

| 139. | Porovnávací prístup na účely odhadu objemového efektu si vyžaduje informácie o i) sledovanom množstve, ktoré predáva podnik ovplyvnený zvýšením ceny, ii) alternatívnom predanom objeme a iii) rozpätí ceny a nákladov, ktoré by odberateľ dosiahol, keby nedošlo k porušeniu. Je však dôležité poznamenať, že zistené rozpätie ceny a nákladov nie je príslušné rozpätie potrebné na odhad objemového efektu. Napríklad ak odberateľ prenesie polovicu zvýšenia ceny, zníži sa jeho rozpätie, čo znamená, že zistené rozpätie bude menšie ako v alternatívnom scenári. V tomto prípade by použitie zisteného rozpätia podhodnotilo veľkosť objemového efektu. |
| --- | --- |

139.

| 140. | Súd by si mal okrem toho byť vedomý toho, že príslušné rozpätie na odhad objemového efektu nemusí nevyhnutne zodpovedať štandardným mieram účtovného rozpätia podniku, ako sú napríklad „príjmy pred započítaním úrokov a daní“ (EBIT) alebo čistý príjem podniku. |
| --- | --- |

140.

| 141. | Príslušné rozpätia na posúdenie objemových efektov sú definované cenami príslušných výrobkov, od ktorých sa odpočítajú ušetrené náklady, teda náklady, ktoré boli ušetrené v dôsledku zníženia výstupu. Preto okrem posúdenia toho, ktoré náklady sa považujú za zbytočné, môže súd nariadiť sprístupnenie cien príslušných výrobkov. V tejto súvislosti môže nariadiť aj sprístupnenie interných dokumentov obsahujúcich informácie o rozpätiach príspevku, ktoré kupujúci používa na svoje vlastné rozhodnutia o cene. |
| --- | --- |

141.

6.2.2.   Metódy a výzvy

| 142. | Ušlý zisk spojený s objemovým efektom možno odhadnúť na základe porovnania vynásobením alternatívneho rozpätia znížením objemu predaja vyplývajúceho z prenesenia zvýšenia ceny. |
| --- | --- |

142.

| 143. | Použitím príslušných údajov od odberateľa môže súd zvážiť uvedené porovnávacie techniky na odhad alternatívneho rozpätia a alternatívneho množstva. Keďže pozorované ziskové rozpätie a množstvo môžu byť ovplyvnené inými faktormi, ktoré nesúvisia s porušením, v mnohých prípadoch bude potrebné takéto dodatočné faktory kontrolovať. Za normálnych okolností by teda bolo potrebné použiť na kontrolu faktorov, ktoré nesúvisia s porušením, jeden z uvedených prístupov, napríklad regresnú analýzu. |
| --- | --- |

143.

| 144. | Ak údaje potrebné na vykonanie prístupu rozdielu v rozdieloch nie sú k dispozícii, môžu sa zvážiť iné opísané techniky, konkrétne porovnanie naprieč trhmi alebo porovnanie v priebehu času. Ak sa však takéto techniky používajú, je dôležité vypracovať aj spoľahlivú alternatívu, berúc do úvahy faktory, ktoré sa líšia medzi rôznymi trhmi alebo časovými obdobiami. |
| --- | --- |

144.

| 145. | Porovnávacie metódy spočívajú v predpoklade, že referenčné obdobie alebo referenčný trh sú dostatočne podobné, najmä pokiaľ ide o charakteristiky trhu, ktoré sú dôležité pre ziskové rozpätia, ako napríklad úroveň hospodárskej súťaže na trhu alebo štruktúra nákladov dodávateľov. Tento predpoklad sa nedá ľahko overiť, keďže je pravdepodobné, že pri určovaní rozpätí podniku sa použije veľký počet faktorov a strategických rozhodnutí. |
| --- | --- |

145.

6.3.   Prístup pružnosti

| 146. | Objemový efekt možno odhadnúť aj kombináciou zvýšenia cien pozorovaného v dôsledku cenového vplyvu súvisiaceho s prenesením s odhadom cenovej citlivosti príslušného dopytu. Ako už bolo uvedené, cenová citlivosť dopytu určuje silu vzťahu medzi cenou a dopytom. Napríklad ak je zvýšenie ceny vo výške 1 EUR spojené s významným znížením nakúpeného množstva, dopyt sa považuje za cenovo citlivejší, než keď je zníženie nakúpeného množstva menej dôležité pri rovnakom zvýšení ceny vo výške 1 EUR. Takzvaná cenová pružnosť dopytu ukazuje percentuálnu zmenu požadovaného množstva spojenú s jednopercentným nárastom ceny (109). |
| --- | --- |

146.

6.3.1.   Metódy a potrebné informácie

| 147. | Pokles objemu znázornený poklesom predaja z q1
  na q2
  v rámčeku 11 bude vo všeobecnosti ovplyvnený vlastným zvýšením ceny zo strany podniku, ako aj zmenami cien konkurentov, keďže podniky súťažia v cenovej oblasti. Pre rozsah straty objemu sa preto bude vyžadovať posúdenie toho, ako prenesenie ovplyvnilo ceny všetkých konkurentov na trhu, ako aj citlivosť dopytu na tieto zmeny cien. Pri posudzovaní tejto metódy sa objemový efekt (110) odhaduje vynásobením straty objemu alternatívnym rozpätím. |
| --- | --- |

147.

| 148. | Požiadavky na údaje pri odhade objemového efektu pokiaľ ide o prístup pružnosti budú závisieť od toho, či príslušné podniky sú rovnako ovplyvnené zvýšením ceny, t. j. či ide o zvýšenie ceny v celom odvetví. Objemové efekty vlastnej cenovej pružnosti, ako aj krížovej cenovej pružnosti by sa mohli zachytiť trhovou cenovou pružnosťou. Za takýchto okolností možno objemový efekt odhadnúť na základe alternatívneho rozpätia, trhovej pružnosti dopytu a pozorovaných cien (p
  1) a množstiev (q
  2). |
| --- | --- |

148.

| 149. | Alternatívne rozpätie možno odhadnúť aj použitím porovnávacieho prístupu. Kvantitatívny odhad trhovej pružnosti dopytu si môže vyžadovať obrovské množstvo údajov o cenách a množstvách, ktoré v konkrétnom prípade nemusia byť k dispozícii alebo nemusia byť primerané. Za takýchto okolností môže súd považovať za dostatočné použiť iné zdroje dôkazov, napríklad informácie v predchádzajúcich trhových štúdiách príslušného trhu alebo interné dokumenty obsahujúce informácie o príslušnej pružnosti (111). |
| --- | --- |

149.

| 150. | Ďalším zjednodušeným prístupom môže byť využitie poznatkov z ekonomickej teórie pri odhade objemového efektu. Takýto prístup môže vychádzať z ceny stanovenej priamym odberateľom počas obdobia porušovania (cenového vplyvu súvisiaceho s prenesením) a z alternatívneho objemu. Keďže schopnosť podniku zvyšovať ceny závisí od toho, aký cenovo citlivý je dopyt po jeho výrobku, medzi rozpätím podniku a vlastnou cenovou pružnosťou dopytu sa zvyčajne predpokladá opačný vzťah. Na základe uvedeného sa vlastná cenová pružnosť a alternatívne rozpätie môžu navzájom „rušiť“. Keďže informácie o cene stanovenej priamym odberateľom (cenový vplyv súvisiaci s prenesením) už v tomto štádiu veci budú k dispozícii, jediným dodatočným vstupom potrebným na odhad objemového efektu je alternatívny objem. |
| --- | --- |

150.

6.3.2.   Výzvy

| 151. | Pri použití prístupu pružnosti môže súd odhadnúť príslušné parametre pružnosti. Jedným zo spôsobov, ako to dosiahnuť, je vytvoriť model dopytu a použiť ekonometriu. Ako je však uvedené vyššie, takýto prístup je náročný, pokiaľ ide o požiadavky na údaje a predpoklady. Ak údaje nie sú k dispozícii a používajú sa iné zdroje, napr. trhové štúdie alebo informácie z predchádzajúcich prípadov, je dôležité poznamenať, že takéto zdroje nemusia byť vhodné, ak sa trh v danej veci líši od trhu opísaného v štúdiách z hľadiska štruktúry trhu. Za takýchto okolností nemusí prístup pružnosti poskytnúť presný odhad objemového efektu. |
| --- | --- |

151.

| 152. | Ako sa uvádza v úvode tohto oddielu o kvantifikácii, tri potenciálne zložky škody vo veci náhrady škody vyplývajú z počiatočného zvýšenia ceny, cenového vplyvu súvisiaceho s prenesením a z objemového efektu (112). Súd sa môže rozhodnúť odhadnúť tieto tri zložky postupne, pričom kvantifikácia zvýšenia ceny by bola prvý krok, odhad cenového vplyvu súvisiaceho s prenesením druhý krok a odhad objemového efektu súvisiaceho s prenesením tretí krok. |
| --- | --- |

152.

7.   VÝBER METÓDY

| 153. | Výber metódy na odhad cenového vplyvu a objemového efektu súvisiaceho s prenesením bude zvyčajne závisieť od množstva aspektov. Napríklad ak sa žalobca a žalovaný opierajú o rôzne metódy a použitie týchto metód vedie k rozporným výsledkom, obvykle nie je vhodné považovať odhadované prenesenie za priemer oboch výsledkov, ani by nebolo vhodné dospieť k záveru, že rozporné výsledky sa vzájomne vylučujú v tom zmysle, že ani jedna metóda by sa nemala brať do úvahy. Ako sa uvádza v praktickej príručke, v takomto prípade by bolo vhodnejšie preskúmať dôvody rozdielnych výsledkov a zvážiť silné a slabé stránky jednotlivých metód a ich vykonávania (113). |
| --- | --- |

153.

| 154. | Rôzne techniky odhadu cenového vplyvu a objemového efektu súvisiaceho s prenesením uvedené v oddieloch 5 a 6 sa líšia z hľadiska zložitosti a potrebných údajov, od analýz založených na kvalitatívnych dôkazoch na jednej strane po ekonometrické techniky (114) založené na kvantitatívnych údajoch na strane druhej. Rôzne techniky so sebou prinášajú aj rôzne miery presnosti pri odhade rozličných vplyvov a efektov. |
| --- | --- |

154.

| 155. | V tejto súvislosti neexistuje žiadna technika, ktorú by bolo možné vyčleniť ako techniku, ktorá by bola vo všetkých prípadoch vhodnejšia ako iné. Príkladom toho je použitie ekonometrických techník. Vo väčšine prípadov môže vykonávanie takýchto techník zvýšiť stupeň presnosti odhadu. Takéto techniky však obvykle vyžadujú značné množstvo údajov, ktoré nemusia byť vždy k dispozícii. Pri zhromažďovaní údajov a ich ekonomických analýzach môžu účastníkom, tretím osobám a súdu vzniknúť značné náklady. Tieto náklady môžu byť voči výške predmetnej náhrady škody neprimerané. |
| --- | --- |

155.

| 156. | Pri odhade účinkov prenesenia môžu vnútroštátne súdy použiť priame dôkazy relevantné pre daný prípad. Napríklad interné dokumenty alebo iné dokumenty kvalitatívneho charakteru, ktoré vytvoril priamy alebo nepriamy odberateľ v súvislosti so vzťahom medzi zvýšením cien a zmenami v jeho vlastných cenách. Ak je tento druh dôkazov k dispozícii, súd to môže považovať za dostatočné na odhad účinkov súvisiacich s prenesením (cenové vplyvy a objemové efekty) zohľadnením kvalitatívnych dôkazov alebo úpravou kvantitatívnych údajov bez použitia regresnej analýzy. Dostupnosť kvalitatívnych dôkazov preto môže zohrávať dôležitú úlohu, ak súd rozhodne o tom, či môžu účastníci použiť niektorú z kvantitatívnych techník uvedených v oddieloch vyššie na splnenie požadovanej úrovne dôkazov podľa platných právnych predpisov (115). |
| --- | --- |

156.

8.   PRÍLOHA 1 – EKONOMICKÁ TEÓRIA

8.1.   Úvod

| 157. | V tejto prílohe sa podrobnejšie vysvetľujú poznatky z ekonomickej teórie, ktoré sú relevantné v kontexte odhadu prenesenia. Ako sa opisuje v bode 49 a nasl., mieru prenesenia môžu ovplyvniť rôzne faktory, napríklad povaha vstupných nákladov, ktoré podliehajú zvýšeniu ceny, povaha dopytu po výrobkoch, ktorý pociťuje priamy alebo nepriamy zákazník, povaha a intenzita konkurenčnej interakcie medzi podnikmi na trhu, kde pôsobia priami alebo nepriami zákazníci, a iné prvky, ako podiel rôznych vstupov podniku, ktoré sú ovplyvnené zvýšením ceny alebo časovým horizontom porušovania. |
| --- | --- |

157.

8.2.   Vstupné náklady a ich vplyv na rozhodnutia o cenách

| 158. | Ako sa vysvetľuje v bode 46, počiatočné zvýšenie ceny vedie k nárastu vstupných nákladov pre odberateľov výrobkov alebo služieb so zvýšenou cenou. To, či sú títo odberatelia schopní a ochotní preniesť zvýšenie ceny na svojich vlastných zákazníkov – a ak áno, do akej miery – závisí okrem iných faktorov aj od štruktúry nákladov odberateľov. |
| --- | --- |

158.

| 159. | Na identifikáciu účinkov prenesenia je dôležité určiť, či sa vstupné náklady, ktoré vzniknú odberateľovi, ktorý čelí zvýšeniu ceny, líšia s množstvom vstupov, ktoré objednáva (t. j. variabilné vstupné náklady) alebo nie (t. j. pevné vstupné náklady). V ekonomickej teórii sa uvádza, že príslušnou kategóriou nákladov pre krátkodobú tvorbu cien sú variabilné náklady alebo presnejšie hraničné náklady, t. j. zvýšenie nákladov, ktoré vznikne pri nákupe jedného dodatočného vstupu (pozri rámček 13). Opakom takýchto nákladov sú pevné náklady, ktoré, naopak, obvykle ovplyvňujú dlhodobé strategické rozhodnutia podnikov, ako je účasť na trhu, uvedenie výrobku na trh a úroveň investícií. |
| --- | --- |

159.

Rámček 13

Príklady hraničných a pevných nákladov

| Pri vysvetlení pojmov hraničné (variabilné) a pevné náklady je užitočné zvážiť príklad v rámčeku 1.
  V uvedenom príklade by variabilnými nákladmi dodávateľa káblových zväzkov boli náklady spojené s výrobou jedného dodatočného káblového zväzku. Takéto náklady môžu zahŕňať vstupy potrebné na výrobu dodatočného káblového zväzku vrátane medi a plastu, náklady na elektrickú energiu a náklady práce spojené s dodatočnou výrobou.
  Dodávateľovi káblových zväzkov však pri ich výrobe vznikajú aj pevné náklady, napríklad marketing jeho výrobkov a investície do nových strojov. Tieto náklady nie sú ovplyvnené výrobou jedného dodatočného káblového zväzku, a preto sa považujú za pevné. |
| --- |

Pri vysvetlení pojmov hraničné (variabilné) a pevné náklady je užitočné zvážiť príklad v rámčeku 1.

V uvedenom príklade by variabilnými nákladmi dodávateľa káblových zväzkov boli náklady spojené s výrobou jedného dodatočného káblového zväzku. Takéto náklady môžu zahŕňať vstupy potrebné na výrobu dodatočného káblového zväzku vrátane medi a plastu, náklady na elektrickú energiu a náklady práce spojené s dodatočnou výrobou.

Dodávateľovi káblových zväzkov však pri ich výrobe vznikajú aj pevné náklady, napríklad marketing jeho výrobkov a investície do nových strojov. Tieto náklady nie sú ovplyvnené výrobou jedného dodatočného káblového zväzku, a preto sa považujú za pevné.

| 160. | Príslušným východiskovým bodom pre posúdenie účinkov prenesenia je obvykle vplyv zvýšenia ceny na hraničné alebo variabilné náklady odberateľa. |
| --- | --- |

160.

| 161. | Zmluvy medzi podnikmi na rôznych úrovniach dodávateľského reťazca, v ktorých sa stanovujú podmienky, za ktorých by podniky dodávali svoje výrobky alebo služby odberateľom, sa môžu týkať zložiek považovaných za variabilné alebo pevné náklady. Napríklad niektoré zložky ceny zaplatenej odberateľom často nie sú závislé od kúpeného objemu, na rozdiel od niektorých iných zložiek. Z toho vyplýva, že v žalobe o náhradu škody zahŕňajúcej akékoľvek tvrdenie o prenesení je dôležité stanoviť, či zložky ceny ovplyvnené porušením sú alebo nie sú pevné náklady z pohľadu odberateľa. |
| --- | --- |

161.

| 162. | Časový rámec, počas ktorého sa zohľadňuje oceňovanie, má vplyv na to, či sú náklady kategorizované ako variabilné alebo pevné. V ekonomickej teórii sa vo všeobecnosti naznačuje, že čím dlhší je príslušný časový rámec, tým väčší je podiel celkových nákladov, ktoré by sa mali považovať za variabilné. Inými slovami, určitú kategóriu nákladov, ktorá sa považuje za pevnú v krátkodobom horizonte, by mohol podnik pri zohľadnení dlhšieho časového rámca považovať za variabilnú. Pri posudzovaní príslušného časového rámca v konkrétnom prípade súd možno bude chcieť zvážiť informácie z interných dokumentov účastníka, napr. informácie o nákladoch, ktoré berú podniky do úvahy pri svojich vlastných rozhodnutiach o cene. |
| --- | --- |

162.

| 163. | Úvahy o pevných a variabilných nákladoch majú osobitný význam, keď sa odhaduje objemový efekt, keďže odhad tohto efektu si vyžaduje posúdenie rozpätia podnikov zapojených do danej veci. |
| --- | --- |

163.

8.3.   Charakteristiky dopytu a vzťahy s cenami

| 164. | Ďalším faktorom rozhodujúcim pre odhad účinkov prenesenia je povaha dopytu, ktorý pociťujú priami odberatelia na trhu, na ktorom pôsobia. V ekonomike je vzťah medzi dopytom a cenovou úrovňou dôležitým faktorom pri opise fungovania trhu. Na každom trhu dopyt znamená množstvo predmetných tovarov alebo služieb, ktoré by odberatelia na tomto trhu nakupovali na určitej cenovej úrovni. |
| --- | --- |

164.

| 165. | Najčastejšie platí, že čím je vyššia cenová úroveň, tým je nižšie celkové množstvo výrobkov, ktoré sú odberatelia na trhu ochotní kúpiť. Cenová citlivosť dopytu určuje silu vzťahu medzi cenou a dopytom. Napríklad ak je zvýšenie ceny vo výške 1 EUR spojené s významným znížením nakúpeného množstva, dopyt sa považuje za cenovo citlivejší, než keď je zníženie nakúpeného množstva menej dôležité pri rovnakom zvýšení ceny o 1 EUR. |
| --- | --- |

165.

| 166. | Štandardná klesajúca inverzná krivka dopytu je znázornená v rámčeku 14 (116). Oblasť A v tomto rámčeku zodpovedá zvýšeniu ceny, ktoré vyplýva z porušenia. Zvýšenie ceny, ktoré poškodí priameho odberateľa, sa zohľadní ako zvýšenie vstupných nákladov tohto odberateľa. Určuje sa ako c
  2 –
  c
  1. Cenový vplyv súvisiaci s prenesením je znázornený oblasťou B, zatiaľ čo objemový efekt je znázornený oblasťou C. Ako je znázornené, pomerne vysoká cenová úroveň (p2
  ) zodpovedá pomerne malému dodanému množstvu (q2
  ). |
| --- | --- |

166.

Rámček 14

Štandardná krivka dopytu – cenové vplyvy a objemové efekty

| |
| --- |

| 167. | Obvykle používaný súhrn tejto cenovej citlivosti je tzv. cenová pružnosť dopytu. Ukazuje percentuálnu zmenu množstva dopytu spojenú s jednopercentným nárastom ceny. Napríklad vlastná cenová pružnosť dopytu podniku na úrovni – 0,5 znamená, že jednopercentný nárast ceny súvisí s 0,5-percentným poklesom dopytu. Pružnosť na úrovni – 0,2 na druhej strane znamená len 0,2-percentné zníženie dopytu na jednopercentné zvýšenie ceny. V druhom uvedenom prípade sa dopyt považuje za menej pružný ako v predchádzajúcom prípade, teda je menej cenovo citlivý, pretože kupované množstvo reaguje na zvýšenie ceny menej výrazne. |
| --- | --- |

167.

| 168. | Pri posudzovaní prenesenia zvýšenia ceny z priameho odberateľa na nepriameho odberateľa je v centre záujmu dopyt, ktorý pociťuje priamy odberateľ. Nepriamy odberateľ by v reakcii na zvýšenie ceny priamym odberateľom mohol znížiť svoj dopyt. |
| --- | --- |

168.

| 169. | Rozsah objemového efektu je priamo ovplyvnený cenovou citlivosťou dopytu. Je to preto, lebo cenová citlivosť určuje zníženie dopytu po zvýšení ceny. Pri danom zvýšení ceny je zníženie výstupu tým väčšie, čím je dopyt cenovo citlivejší. Z toho dôvodu objemový efekt, teda ušlý zisk porušiteľovho zákazníka v dôsledku zníženia výstupu (dopytu), úzko súvisí s cenovou citlivosťou dopytu. |
| --- | --- |

169.

| 170. | Rozsah prenesenia, a teda aj veľkosť účinkov prenesenia, takisto súvisí so vzťahom medzi dopytom a cenovou úrovňou. V tomto prípade však cenová citlivosť dopytu nie je priamo relevantná, je to skôr zmena cenovej citlivosti dopytu pri zmenách cenovej úrovne. Táto zmena cenovej citlivosti vzhľadom na cenovú úroveň sa označuje ako zakrivenie dopytu. |
| --- | --- |

170.

| 171. | Zakrivenie dopytu je miera, v akej sa mení citlivosť dopytu pri zmenách cien alebo výstupu. Keď je krivka dopytu lineárna, nemá žiadne zakrivenie a sklon je konštantný. V prípade konvexného dopytu sa dopyt stáva menej citlivým na zmeny cien pri náraste ceny. To môže nastať, ak sú výrobky alebo služby ovplyvnené zvýšením ceny charakterizované ako základný tovar. Hypotetickým príkladom môže byť dopyt po pitnej vode na púšti, pretože priemerný zákazník môže byť čoraz menej citlivý na zvýšenie cien, keďže dostupné množstvo je znížené. Naopak, takýto zákazník môže byť čoraz citlivejší na zvýšenie cien, keďže dostupné množstvo je zvýšené. |
| --- | --- |

171.

| 172. | Ak je krivka dopytu konkávna, ako je znázornené v strede v rámčeku 15, dopyt sa stáva citlivejším na zmeny cien pri náraste ceny. Mohlo by to nastať napríklad vtedy, ak má zákazník k dispozícii náhradný výrobok ovplyvnený zvýšením ceny. Príkladom môže byť dopyt po benzíne. Na určitej cenovej úrovni môžu zákazníci prestať používať vozidlá jazdiace na benzín a začať používať elektrické vozidlá. To by znamenalo, že dopyt po benzíne sa stane cenovo citlivejším na zmeny cien, keďže sa viac zákazníkov v prípade zvýšenia ceny benzínu preorientuje na inú ponuku. |
| --- | --- |

172.

| 173. | Zakrivenie krivky dopytu môže mať významný vplyv na prenesenie zvýšenia ceny. V prípade danej úrovne hospodárskej súťaže sa prenesenie zvýšenia ceny v celom odvetví zvýši tým viac, čím je konvexnejšia krivka dopytu. Ak je dopyt dostatočne konvexný, miera prenesenia môže presiahnuť 100 percent. |
| --- | --- |

173.

Rámček 15

Iné zakrivenia dopytu

| V závislosti od vlastností trhu môže byť krivka dopytu lineárna, konvexná alebo konkávna, ako je znázornené ďalej. Klesajúci tvar krivky dopytu naznačuje, že vzhľadom na pokles cien budú zákazníci požadovať väčšie množstvo daného výrobku. Sklon krivky dopytu znázorňuje, ako sa množstvo dopytu mení s cenou. Strmšia krivka dopytu znamená, že dopyt je menej citlivý na zvyšovanie cien. |
| --- |

V závislosti od vlastností trhu môže byť krivka dopytu lineárna, konvexná alebo konkávna, ako je znázornené ďalej. Klesajúci tvar krivky dopytu naznačuje, že vzhľadom na pokles cien budú zákazníci požadovať väčšie množstvo daného výrobku. Sklon krivky dopytu znázorňuje, ako sa množstvo dopytu mení s cenou. Strmšia krivka dopytu znamená, že dopyt je menej citlivý na zvyšovanie cien.

8.4.   Rozhodnutia podniku o cene

| 174. | Ako už bolo vysvetlené v bodoch 52 a 53, motivácia podniku preniesť zvýšenie ceny na svojich odberateľov závisí od typu dopytu a príslušných nákladov (117). Podľa ekonomickej teórie podnik upraví ceny iba vtedy, ak sa tým zvýši zisk. Na dosiahnutie vyššej ceny však podnik obvykle musí akceptovať zníženie predaja. Posúdenie kompromisu medzi vyšším ziskom z vyšších cien a nižším ziskom zo zníženého predaja je dôležité na pochopenie rozsahu účinkov prenesenia v žalobách o náhradu škody. |
| --- | --- |

174.

| 175. | Tento kompromis je znázornený v rámčeku 16. Ak podnik, napríklad priamy zákazník výrobcu surovín, zvýši ceny, vplyv na zisk z vyšších cien možno znázorniť oblasťou A v ľavej časti v rámčeku 16. Zodpovedajúci ušlý zisk vyplývajúci zo zníženia predaja sa rovná oblasti B. Ak je účinok ďalšieho malého zvýšenia ceny taký, že oblasť A sa rovná oblasti B, neexistuje žiadny priestor na dodatočné zisky ďalšími úpravami cien. Ak sa ceny zvýšia nad rámec tohto bodu, ziskové rozpätie stratené v dôsledku výsledného zníženia objemu predaja preváži zvýšené rozpätia získané zo zostávajúceho predaja. |
| --- | --- |

175.

| 176. | Ak priamy odberateľ čelí vyšším nákladom na suroviny, napríklad ak dodávatelia surovín zvýšia ceny v rozpore s článkom 101 ZFEÚ, môže to zmeniť podmienky kompromisu uvedeného v bode 175. Zvýšenie nákladov priameho odberateľa zníži rozpätia získané z predaja za prevládajúce ceny. Z hľadiska zisku je tak menej nákladné zvýšiť cenu na úkor straty určitého predaja. Ušlý zisk v dôsledku nižšieho predaja, keď sa zvýšili náklady, predstavuje oblasť D v pravej časti v rámčeku 16. Keďže oblasť D je menšia ako oblasť B, priamy odberateľ má motiváciu zvýšiť cenu v reakcii na zvýšenie nákladov, teda preniesť zmenu nákladov, aspoň do určitej miery. |
| --- | --- |

176.

Rámček 16

Kompromis medzi zvýšením cien a znížením predaja

| |
| --- |

8.5.   Intenzita hospodárskej súťaže a súvislosť s prenesením

8.5.1.   Kontinuita konkurencieschopnosti trhov

| 177. | Na určitej úrovni dodávateľského reťazca môže byť hospodárska súťaž viac či menej intenzívna. Jedným extrémom je, že keď je podnik monopolný na svojej úrovni dodávateľského reťazca, hospodárska súťaž neexistuje. Druhým extrémom je, že hospodárska súťaž medzi podnikmi môže byť veľmi intenzívna (napr. keď veľa podnikov predáva pomerne homogénne výrobky na trhu s nízkymi prekážkami vstupu), takže každý podnik pôsobí ako subjekt, ktorý cenu prijíma a neovplyvňuje trhové ceny, ktoré budú na úrovni alebo takmer na úrovni hraničných nákladov na výrobu. Druhý prípad sa označuje ako dokonalá hospodárska súťaž. Medzi týmito dvomi extrémnymi prípadmi sa nachádza široká škála prechodných scenárov, kde by hospodárska súťaž mohla byť viac či menej intenzívna, v závislosti napríklad od počtu podnikov v odvetví alebo od toho, či výrobky predávané rôznymi podnikmi sú, alebo nie sú blízkymi substitútmi. |
| --- | --- |

177.

| 178. | Takáto konkurencieschopnosť trhu priamo ovplyvňuje prenesenie. V porovnávacom prípade dokonalej hospodárskej súťaže sú nákladové šoky v celom odvetví prenesené v stopercentnej miere na priamych zákazníkov. Takáto štylizovaná trhová štruktúra dokonalej hospodárskej súťaže môže fungovať ako porovnávacie kritérium pre súd pri posudzovaní účinkov prenesenia (hoci na skutočných trhoch je pozorovaná zriedkavejšie). Naproti tomu v rámci monopolu alebo rôznych prechodných scenárov nemusí prenesenie zvýšenia ceny dosiahnuť mieru 100 percent, ale namiesto toho môže byť nad alebo pod touto prahovou hodnotou vrátane miery prenesenia vo výške nula percent. |
| --- | --- |

178.

| 179. | Príkladom trhových štruktúr charakterizovaných nedokonalou hospodárskou súťažou je trh s diferencovanými výrobkami. Diferenciácia môže nastať buď z hľadiska vlastností výrobku, alebo geografie. Napríklad priami odberatelia môžu ponúkať výrobky, ktoré sa od seba líšia ich skutočnou kvalitou alebo kvalitou vnímanou zákazníkmi výrobku. Prípadne sa v dôsledku rôzneho umiestnenia priamych odberateľov môžu líšiť náklady na dopravu ponúkaného tovaru v súvislosti s rôznymi zákazníkmi (ktorých sídlo sa takisto môže líšiť). Diferenciácia môže viesť k tomu, že výrobky sú navzájom menej než dokonalými substitútmi. Zákazníci nemusia vnímať všetky výrobky ako úplne zameniteľné. |
| --- | --- |

179.

| 180. | Táto nie celkom plnohodnotná zameniteľnosť môže viesť k zníženiu konkurenčného tlaku na dodávateľov, ktorí nemusia čeliť konkurentom ponúkajúcim výrazne zameniteľné výrobky. Inými slovami, podľa ekonomickej teórie sa intenzita hospodárskej súťaže zníži, keď sa zvýši diferenciácia výrobkov. Ako je vysvetlené v bode 177 a nasl., slabšia hospodárska súťaž zníži mieru prenesenia zvýšenia ceny v celom odvetví, t. j. keďže sa zvýši diferenciácia výrobkov priamych odberateľov a miera prenesenia zvýšenia ceny v celom odvetví, ktorej podliehajú, sa priblíži k miere, v rámci ktorej je každý priamy odberateľ monopolným subjektom. Naopak, ak je diferenciácia výrobkov obmedzená, miera prenesenia zvýšenia ceny v celom odvetví bude väčšia. |
| --- | --- |

180.

8.5.2.   Zvýšenie ceny a prenesenie týkajúce sa celého odvetvia vs. konkrétneho podniku

| 181. | Prenesenie zvýšenia ceny daným odberateľom voči jeho vlastným zákazníkom sa obvykle líši v závislosti od toho, či aj konkurenti odberateľa sú ovplyvnení zvýšením ceny alebo nie. Ak je zvýšením ceny ovplyvnený jediný odberateľ, prenesenie sa bude nevyhnutne týkať konkrétneho podniku. Naopak, ak sú zvýšením ceny ovplyvnení všetci odberatelia na danej úrovni dodávateľského reťazca, mohla by sa zvážiť miera prenesenia pre každý podnik, ale aj prenesenie týkajúce sa celého odvetvia. |
| --- | --- |

181.

| 182. | Ak je ovplyvnený len jeden odberateľ, teda zvýšenie ceny sa týka konkrétneho podniku, účinky prenesenia by mohli byť pomerne obmedzené, najmä ak tento odberateľ nie je schopný ovplyvniť predajné ceny na svojom trhu v dôsledku intenzívneho tlaku zo strany jeho konkurentov. |
| --- | --- |

182.

| 183. | Naopak, ak sú zvýšením ceny ovplyvnené všetky podniky na trhu, teda zvýšenie ceny sa týka celého odvetvia, všetky podniky budú čeliť vyšším vstupným nákladom, čo znamená, že môžu byť schopné preniesť aspoň časť zvýšenia ceny na svojich vlastných zákazníkov. Zvýšenie ceny týkajúce sa celého odvetvia však stále môže konkurentov rôzne ovplyvniť. |
| --- | --- |

183.

8.6.   Niektoré ďalšie faktory ovplyvňujúce prenesenie

| 184. | Na niektorých trhoch predávajú podniky viaceré výrobky, napr. na maloobchodných trhoch s potravinami. Na takýchto trhoch môžu byť výrobky vzájomne prepojené prostredníctvom ich dopytu, napríklad ak predávajúci predáva konkurenčné značky mnohých kategórií výrobkov. Ak sú výrobky substitútmi, nákladový šok pre jeden výrobok môže ovplyvniť aj ceny iných výrobkov predávaných maloobchodníkom. Zmena ceny iných výrobkov môže zmeniť aj cenu výrobku, ktorý je priamo ovplyvnený nákladovým šokom. Preto účinky takejto spätnej väzby od iných výrobkov môžu zvýšiť počiatočné prenesenie nákladov na trhoch, kde podniky predávajú viac výrobkov. |
| --- | --- |

184.

| 185. | To, do akej miery sa účinok prenesenia pozoruje, môže závisieť aj od časového horizontu, ktorý sa berie do úvahy pri odhadovaní takéhoto účinku. Najmä prenesenie zvýšenia ceny na nižšie stupne dodávateľského reťazca sa môže oneskoriť z viacerých dôvodov. Po prvé, počiatočné zvýšenie ceny môže ovplyvniť len pevné náklady podniku, ktorý čelí zvýšeniu ceny. Hoci príslušným východiskovým bodom na posúdenie účinkov prenesenia je vplyv zvýšenia ceny na hraničné alebo variabilné náklady odberateľa, zvýšenie pevných nákladov by mohlo ovplyvniť strategické rozhodnutia podniku, a preto aj účinky prenesenia. |
| --- | --- |

185.

| 186. | Okrem toho, ako je uvedené v bode 56, podnikom môžu vzniknúť tzv. náklady vyplývajúce z úprav cien, t. j. náklady spojené s procesom úpravy cien. V takom prípade podnik uprednostní obmedzenie počtu zmien v cenách, ktoré vykoná, a môže preniesť zvýšenie ceny iba po určitom čase. Podnik napríklad počká, kým sa zvýšenie hraničných nákladov neakumuluje nad určitú prahovú hodnotu, a upraví cenu až po dosiahnutí prahovej hodnoty. V niektorých prípadoch môže zvýšenie ceny predstavovať také malé zvýšenie hraničných nákladov, že dotknutý odberateľ vôbec nemusí považovať za výhodné preniesť zvýšenie ceny. Naopak, aj existencia nákladov vyplývajúcich z úpravy cien môže viesť k preneseniu, ktoré je väčšie než počiatočné zvýšenie ceny (118). Môže sa tak stať, ak by sa priamy odberateľ chystal zmeniť svoje ceny v prípade neexistencie zvýšenia cien. Samotné malé zníženie ceny teda môže vyvolať veľký nárast cien, ktorý neodráža iba zvýšenie ceny, ale všetky ostatné zvýšenia nákladov naakumulované po poslednej úprave ceny. Zatiaľ čo ďalšie takéto zvýšenia nákladov možno nebude možné pripísať porušovateľovi, vnútroštátny súd môže považovať za potrebné vedieť o skutočnosti, že pri takomto scenári môže aj relatívne malé zvýšenie ceny viesť k výraznému nárastu cien. |
| --- | --- |

186.

| 187. | Ďalší príklad toho, ako môžu náklady vyplývajúce z úpravy cien ovplyvniť stupeň prenesenia, súvisí s existenciou tzv. „psychologickej tvorby cien“. Na mnohých trhoch, obvykle na maloobchodných trhoch, sú ceny bežne trochu nižšie než zaokrúhlená suma, napr. 99 EUR alebo 19 900 EUR. Spotrebitelia môžu takéto ceny vnímať ako nižšie, než sú v skutočnosti. Použitím takejto cenovej stratégie možno zvýšiť pravdepodobnosť, že sa priamy odberateľ rozhodne nepreniesť zvýšenie ceny, keďže zmena ceny, napríklad z 19 900 EUR na 20 000 EUR, by viedla k výraznému poklesu v dopyte priameho odberateľa. Možný vplyv na odhad účinkov prenesenia z existencie tzv. nákladov vyplývajúcich z úpravy cien je podrobnejšie opísaný v oddiele 5.2.1. |
| --- | --- |

187.

| 188. | Nepriamy odberateľ môže byť ďalej za určitých okolností schopný využiť svoju vyjednávaciu silu na obmedzenie možnosti priameho odberateľa preniesť zvýšenie ceny. Vyjednávacia sila nepriameho odberateľa sa môže označiť ako vyrovnávacia odberateľská sila (119). Odberateľská sila nie je obmedzená len na schopnosť zmeniť dodávateľov, ale napríklad aj integrovať sa do horného trhu. |
| --- | --- |

188.

| 189. | Odberateľská sila vo všeobecnosti nebude brániť preneseniu, ak dôjde k zvýšeniu ceny v celom odvetví, ale ovplyvní stupeň prenesenia. Na jednej strane možno uvažovať o scenári, kde silná odberateľská sila prinúti priamych odberateľov, aby prijali zvýšenie ceny, a tým obmedzili prenesenie. Na druhej strane možno uvažovať aj o scenári, kde silná vyjednávacia sila nepriamych odberateľov prinúti priamych odberateľov, aby mali nulovú prirážku a aby predávali za cenu, ktorá pokrýva len ich hraničné náklady, výsledkom čoho je 100-percentná miera prenesenia v prípade zvýšenia ceny. |
| --- | --- |

189.

| 190. | Keďže miera odberateľskej sily a jej dôsledky na účinky prenesenia budú závisieť od charakteru jednotlivých rokovaní a osobitného kontextu, v ktorom sa uskutočnia, súd môže túto otázku posúdiť v jednotlivých prípadoch. |
| --- | --- |

190.

| 191. | Okrem toho, ak priamy odberateľ, ktorý čelí zvýšeniu ceny, je vertikálne integrovaný do dolného maloobchodného trhu, teda pôsobí aj na trhu, kde pôsobia nepriami odberatelia, môže to mať vplyv na motiváciu priameho odberateľa preniesť počiatočné zvýšenie ceny. Pri takomto scenári navyše priamy odberateľ, ktorý čelí zvýšeniu ceny, môže mať motiváciu preniesť celé zvýšenie ceny v rámci integrovaného podniku. Miera prenesenia na neintegrovaných nepriamych odberateľov by sa však od tohto vo všeobecnosti líšila, napr. v závislosti od úrovne nákladov alebo ziskových rozpätí rôznych nepriamych odberateľov. |
| --- | --- |

191.

| 192. | V niektorých odvetviach môže byť cena, ktorú ponúka priamy alebo nepriamy odberateľ, predmetom regulácie, napr. cenovej regulácie vládnymi agentúrami. Cenová regulácia môže ovplyvniť rozsah prenesenia. Napríklad, ak je regulovaná cena stanovená nezávisle od osobitných nákladov na výrobok, ktorý podlieha zvýšeniu ceny pri stanovení ceny, cenový vplyv súvisiaci s prenesením môže byť obmedzený alebo nulový. Ako sa však uvádza v bode 48, škoda vyplývajúca z porušenia práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže môže ovplyvniť aj necenové faktory. Naopak, ak regulačný orgán pri stanovovaní regulovanej ceny v plnej miere zohľadňuje náklady na výrobok, ktorý podlieha zvýšeniu ceny, miera prenesenia môže byť významná aj na regulovaných trhoch. |
| --- | --- |

192.

9.   PRÍLOHA 2 – SLOVNÍK POJMOV

| 193. | V tejto prílohe sa uvádza prehľad ekonomických pojmov používaných v celom usmernení.






  — | Zakrivenie dopytu: zmena citlivosti dopytu pri zmenách cenovej úrovne. |
| --- | --- | --- |

193.

—

Zakrivenie dopytu: zmena citlivosti dopytu pri zmenách cenovej úrovne.

| — | Dopyt: množstvo tovarov alebo služieb, ktoré by odberatelia na trhu nakupovali na určitej cenovej úrovni. |
| --- | --- |

—

Dopyt: množstvo tovarov alebo služieb, ktoré by odberatelia na trhu nakupovali na určitej cenovej úrovni.

| — | Krivka dopytu: znázornenie vzťahu medzi požadovaným množstvom a cenou výrobku. |
| --- | --- |

—

Krivka dopytu: znázornenie vzťahu medzi požadovaným množstvom a cenou výrobku.

| — | Ekonometrická technika: označovaná aj ako regresná analýza, táto technika je svojou povahou štatistická a pomáha analyzovať vzory vo vzťahu medzi ekonomickými premennými, napríklad ako vývoj nákladov ovplyvňuje vývoj cien na danom trhu. |
| --- | --- |

—

Ekonometrická technika: označovaná aj ako regresná analýza, táto technika je svojou povahou štatistická a pomáha analyzovať vzory vo vzťahu medzi ekonomickými premennými, napríklad ako vývoj nákladov ovplyvňuje vývoj cien na danom trhu.

| — | Pružnosť dopytu: percentuálna zmena požadovaného množstva v reakcii na jednopercentné zvýšenie ceny. |
| --- | --- |

—

Pružnosť dopytu: percentuálna zmena požadovaného množstva v reakcii na jednopercentné zvýšenie ceny.

| — | Zvýšenie ceny týkajúce sa konkrétneho podniku: zvýšením ceny je ovplyvnený iba jeden odberateľ. |
| --- | --- |

—

Zvýšenie ceny týkajúce sa konkrétneho podniku: zvýšením ceny je ovplyvnený iba jeden odberateľ.

| — | Pevné náklady: náklady, ktoré sa nemenia v závislosti od množstva vyrobeného výstupu. |
| --- | --- |

—

Pevné náklady: náklady, ktoré sa nemenia v závislosti od množstva vyrobeného výstupu.

| — | Zvýšenie ceny týkajúce sa celého odvetvia: zvýšením ceny sú ovplyvnení všetci odberatelia na danej úrovni dodávateľského reťazca. |
| --- | --- |

—

Zvýšenie ceny týkajúce sa celého odvetvia: zvýšením ceny sú ovplyvnení všetci odberatelia na danej úrovni dodávateľského reťazca.

| — | Hraničné náklady: zvýšenie celkových nákladov, ktoré vyplýva z dodatočnej výrobnej jednotky. |
| --- | --- |

—

Hraničné náklady: zvýšenie celkových nákladov, ktoré vyplýva z dodatočnej výrobnej jednotky.

| — | Regresná analýza: pozri pojem ekonometrická technika. |
| --- | --- |

—

Regresná analýza: pozri pojem ekonometrická technika.

| — | Sklon dopytu: pomer zmeny množstva voči zmene cien medzi dvoma bodmi krivky dopytu, ktorých vzdialenosť je ľubovoľne zvolená. |
| --- | --- |

—

Sklon dopytu: pomer zmeny množstva voči zmene cien medzi dvoma bodmi krivky dopytu, ktorých vzdialenosť je ľubovoľne zvolená.

| — | Variabilné náklady: náklady, ktoré sa menia v závislosti od množstva vyrobeného výstupu. |
| --- | --- |

—

Variabilné náklady: náklady, ktoré sa menia v závislosti od množstva vyrobeného výstupu.

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/104/EÚ z 26. novembra 2014 o určitých pravidlách upravujúcich žaloby podľa vnútroštátneho práva o náhradu škody utrpenej v dôsledku porušenia ustanovení práva hospodárskej súťaže členských štátov a Európskej únie (Ú. v. EÚ L 349, 5.12.2014, s. 1).

(2)  Komisia, pracovný dokument útvarov Komisie – Praktická príručka o vyčíslení škody pri žalobách o náhradu škody vzniknutej v dôsledku porušenia článku 101 alebo 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, 11.6.2013, SWD(2013) 205.

(3)  Oznámenie Komisie o vyčíslení škody pri žalobách o náhradu škody vzniknutej v dôsledku porušenia článku 101 alebo 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 167, 13.6.2013, s. 19).

(4)  V praktickej príručke sa prenesenie rieši iba stručne, a to v bodoch 161 – 171.

(5)  Tieto usmernenia sú zamerané na prenesenie zvýšenia ceny v súvislosti s porušením článku 101 ZFEÚ, osobitne v prípade kartelov v zmysle článku 2 bodu 14 smernice o náhrade škody a v prípade ďalších horizontálnych obmedzení. Môžu však byť aj referenčným zdrojom osvedčených postupov pri žalobe o náhradu škody pred vnútroštátnymi súdmi v prípade vertikálnych obmedzení, ako je stanovenie ceny pre ďalší predaj a porušenia článku 102 ZFEÚ, napr. zneužívanie dominantného postavenia, ako sú prehnane vysoké ceny, za predpokladu, že sa dostatočne zohľadnia osobitosti platných pravidiel EÚ.

(6)  Objemový efekt je stručne vysvetlený v bode 10. V kapitole 6 sú opísané metódy kvantifikácie a odhadu tohto efektu.

(7)  Pozri článok 4 smernice o náhrade škody.

(8)  Pokiaľ ide o právo na úplnú náhradu škody, pozri bod 12 a nasl.

(9)  Pozri článok 2 bod 20 smernice o náhrade škody.

(10)  Pozri článok 2 body 2, 23 a 24 smernice o náhrade škody.

(11)  Podľa článku 2 bodu 24 smernice o náhrade škody „‚nepriamy odberateľ‘ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá získala produkty alebo služby, ktoré boli predmetom porušenia práva hospodárskej súťaže, alebo produkty či služby odvodené od takéhoto tovaru či služieb, alebo produkty či služby, ktoré obsahujú takýto tovar či služby, nie priamo od porušiteľa, ale od priameho odberateľa alebo následného odberateľa.“

(12)  Rozsudok SDEÚ zo 14. marca 2019, vec C-724/17 (Skanska) ECLI:EU:C:2019:204, bod 26 a rozsudok SDEÚ z 28. marca 2019, vec C-637/17 (Cogeco) ECLI:EU:C:2019:263, bod 40, oba s odkazom na rozsudok SDEÚ z 5. júna 2014, vec C-557/12 (Kone) ECLI:EU:C:2014:1317, bod 22 a tam citovaná judikatúra, a to rozsudok SDEÚ z 13. júla 2006, vec C-295/04 (Manfredi) ECLI:EU:C:2006:461, bod 61 a rozsudok SDEÚ zo 6. novembra 2012, vec 199/11 (Otis a i.) ECLI: EU:C:2012:684, bod 43.

(13)  V prípade neexistencie právnej úpravy EÚ v danej oblasti náleží vnútroštátnemu právnemu poriadku každého z členských štátov, aby upravil spôsoby výkonu práva požadovať náhradu škody za ujmu spôsobenú kartelovou dohodou alebo konaním zakázaným na základe článku 101 ZFEÚ, vrátane spôsobov uplatnenia pojmu „príčinná súvislosť“, pričom však musia byť rešpektované zásady ekvivalencie a efektivity [rozsudok SDEÚ z 5. júna 2014, vec C-557/12 (Kone) ECLI:EU:C:2014:1317, bod 24; rozsudok SDEÚ z 13. júla 2006, vec C-295/04 (Manfredi.) ECLI:EU:C:2006:461, bod 64].

(14)  Pozri odôvodnenie 43 smernice o náhrade škody. V situácii kartelu kupujúceho možno nižšiu cenu, ktorú zaplatili porušitelia, nazvať „zníženie ceny“ a môžu s ňou súvisieť objemové efekty na hornom trhu. Treba však poznamenať, že aj dodávatelia môžu byť nepriaznivo ovplyvnení v situácii kartelu predávajúceho. K tomu môže dôjsť vtedy, keď porušiteľom dodávajú menej v dôsledku objemového efektu, t. j. ušlý zisk v dôsledku zníženia dopytu na úrovni priameho alebo dokonca nepriameho odberateľa na nižšom stupni dodávateľského reťazca. Zníženie dopytu v súvislosti so vstupom, ktorého sa kartel týkal, môže spôsobiť zníženie dopytu po iných vstupoch. Dodávatelia takýchto iných vstupov môžu žiadať aj o náhradu škôd v prípade, že môžu preukázať príčinnú súvislosť medzi škodou a porušením práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže.

(15)  Pozri druhú vetu článku 3 ods. 2 smernice o náhrade škody.

(16)  Návrhy generálneho advokáta Capotortiho z 12. septembra 1979, prednesené vo veci 238/78 (Ireks-Arkady/Rada a Komisia) ECLI:EU:C:1979:203, bod 9.

(17)  Odôvodnenie 39 smernice o náhrade škody.

(18)  O cenovom dáždniku sa hovorí v situácii, keď „spoločnosti, ktoré nie sú účastníkom kartelu (tzv. spoločnosti nezúčastnené na karteli), pod vplyvom tohto kartelu, v rovnakom zmysle ako ‚pod dáždnikom kartelu‘, stanovia – vedome alebo nevedome – vlastné vyššie ceny, ako by ich inak mohli stanoviť za podmienok hospodárskej súťaže.“ Návrhy generálnej advokátky Kokott prednesené 30. januára 2014 vo veci C-557/12 (Kone) ECLI:EU:C:2014:45, bod 2.

(19)  Článok 12 ods. 2 smernice o náhrade škody.

(20)  Inými slovami, týmito usmerneniami nie je dotknuté posúdenie prenesenia na základe vnútroštátneho práva, pokiaľ je takéto právo v súlade so zásadou rovnocennosti a účinnosti; pozri bod 6. V prípade, že označujú prenesenie ako zníženie skutočnej škody, zahŕňa to aj posúdenie prenesenia na základe iných pravidiel a zásad, ako je compensatio lucri cum damno.

(21)  Praktická príručka, bod 128.

(22)  Pozri článok 12 ods. 3 smernice o náhrade škody.

(23)  Intuitívne prepojenie medzi cenovým vplyvom a objemovým efektom je podrobnejšie vysvetlené v prílohe 1.

(24)  Pozri odôvodnenie 39 smernice o náhrade škody.

(25)  Pozri článok 13 druhú vetu smernice o náhrade škody.

(26)  V článku 12 ods. 3 smernice o náhrade škody sa stanovuje, že pravidlami o prenesení nie je dotknuté právo poškodenej strany domáhať sa a získať náhradu za ušlý zisk v dôsledku úplného alebo čiastočného prenesenia zvýšenia ceny.

(27)  Odôvodnenie 41 smernice o náhrade škody.

(28)  Konkrétne nepriamy odberateľ môže preukázať, že táto prvá podmienka je splnená, odkazom na záväzné účinky, ktoré má rozhodnutie Komisie alebo vnútroštátneho orgánu na ochranu hospodárskej súťaže. Pokiaľ ide o rozhodnutia Komisie, v článku 16 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 Zmluvy (Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 1) sa stanovuje, že keď vnútroštátne súdy rozhodujú o dohodách, rozhodnutiach alebo postupoch podľa článku 101 ZFEÚ, ktoré už boli predmetom rozhodnutia Komisie, nemôžu prijať rozhodnutia, ktoré sú v rozpore s rozhodnutím Komisie. Pokiaľ ide o konečné rozhodnutia týkajúce sa porušenia, ktoré vydali vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže, odberatelia môžu využiť článok 9 smernice o náhrade škody. V tomto článku sa rozlišuje podľa toho, ktorý vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže vydal príslušné rozhodnutie týkajúce sa porušenia. V súlade s článkom 9 ods. 1 smernice o náhrade škody sa konečné rozhodnutie vnútroštátneho orgánu členského štátu na ochranu hospodárskej súťaže považuje za nevyvrátiteľné preukazujúce porušenie práva v oblasti hospodárskej súťaže pred súdmi tohto konkrétneho členského štátu, zatiaľ čo v článku 9 ods. 2 smernice o náhrade škody sa uvádza, že vnútroštátne súdy musia považovať konečné rozhodnutie vnútroštátneho orgánu iného členského štátu na ochranu hospodárskej súťaže aspoň za prima facie dôkaz existencie porušenia.

(29)  Pozri článok 14 ods. 2 poslednú vetu smernice o náhrade škody.

(30)  Pozri článok 12 ods. 1, článok 12 ods. 2 a článok 15 smernice o náhrade škody.

(31)  Pozri článok 15 ods. 1 smernice o náhrade škody.

(32)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1215/2012 z 12. decembra 2012 o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach (Ú. v. EÚ L 351, 20.12.2012, s. 1).

(33)  Pozri odôvodnenie 44 a článok 15 ods. 2 smernice o náhrade škody.

(34)  Odôvodnenie 44 smernice o náhrade škody.

(35)  Pozri článok 2 bod 4 smernice o náhrade škody na konci.

(36)  Pozri pracovný dokument útvarov Komisie pripojený k Bielej knihe o žalobách o náhradu škody pre porušenie antitrustových pravidiel [COM(2008) 165, body 223 – 224].

(37)  Možný rozpor medzi ekonomickou a právnou príčinnou súvislosťou v kontexte prenesenia sa prejavil v rozsudkoch vnútroštátnych súdov, ktorými sa obmedzilo využívanie prenesenia ako štítu odkazom na vnútroštátne právo, najmä v Spojenom kráľovstve [pozri rozsudok Competition Appeal Tribunal (Odvolací súd pre hospodársku súťaž) zo 14. júla 2016, [2016] CAT 23 (Sainsbury's Supermarkets Ltd/MasterCard Inc), konkrétne bod 484 a rozsudok Court of Appeal (Odvolací súd) zo 4. júla 2018, [2018] EWCA 1536 (Civ) (Sainsbury's Supermarkets Ltd/Mastercard Inc), konkrétne v bodoch 332 a 340)] a v Holandsku [rozsudok Hoge Raad (Najvyšší súd Holandska) z 8. júla 2016, vec 15/00167 (TenneT/ABB), body 4.4.1 – 4.4.5].

(38)  Pozri odôvodnenie 46 smernice o náhrade škody. Na riešenie takýchto otázok smernica o náhrade škody zahŕňa okrem iného pravidlá o sprístupnení (pozri bod 40 a nasl.), možnosť požiadať o pomoc vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže v súlade s článkom 17 ods. 3 smernice o náhrade škody a povinnosť zohľadniť iné konania týkajúce sa rovnakého porušenia (pozri bod 25).

(39)  Napríklad v Spojenom kráľovstve môžu vnútroštátne súdy kvantifikovať škodu „uplatnením rozumnej predstavivosti a postupom ‚širokej sekery‘“ [stanovené vo veci Watson Laidlaw a Co Ltd/Pott Cassels a Williamson [1914] S.C. (H.L.) 18 v bodoch 29 a 30] a neskôr uplatnené aj v kontexte žalôb o náhradu škody spôsobenej porušením práva v oblasti hospodárskej súťaže; pozri napr. rozsudok odvolacieho súdu zo 14. októbra 2008, [2008] EWCA Civ 1086 (Devenish Nutrition Ltd/Sanofi-Aventis SA) v bode 110], v Holandsku vnútroštátny súd udeľujúci náhradu škody môže kvantifikovať výšku škody v rozsahu, v akom je to možné (pozri článok 612 Wetboek van Burgerlijke Rechtsvordering) a odhadnúť ju spôsobom, ktorý najlepšie vyhovuje charakteristikám škody (pozri článok 6:97 Burgerlijk Wetboek).

(40)  Praktická príručka, bod 16 a poznámka pod čiarou č. 15 s odkazom na rozsudok SDEÚ z 27. januára 2000, spojené veci C-104/89 a C-37/90 (Multer a i./Rada a Komisia), ECLI:EU:C:2000:38, bod 79. Všeobecný prístup ku kvantifikácii škody v prípadoch hospodárskej súťaže sa vymedzuje aj v bodoch 11 – 20 praktickej príručky.

(41)  K dispozícii na lokalite: http://ec.europa.eu/competition/antitrust/legislation/best_practices_submission_en.pdf.

(42)  Pozri bod 17 a nasl. vyššie.

(43)  Pozri článok 2 bod 13 smernice o náhrade škody, v ktorej sa výslovne objasňuje, že „dôkazy“ zahŕňajú dokumenty a všetky ďalšie predmety obsahujúce informácie, bez ohľadu na to, na akom nosiči sa tieto informácie uchovávajú.

(44)  Ekonometrické techniky sú podrobnejšie vysvetlené v oddiele 5 a v prílohe 2.

(45)  Pozri aj bod 13 a nasl. praktickej príručky.

(46)  V odôvodnení 16 smernice o náhrade škody sa objasňuje, že kategória dôkazov by sa mala označiť odkazom na spoločné znaky prvkov, ktoré ju tvoria, napríklad povahou, predmetom alebo obsahom dokumentov, o ktorých sprístupnenie sa žiada, časom, keď boli vyhotovené, alebo inými kritériami.

(47)  Pozri článok 5 ods. 4 smernice o náhrade škody.

(48)  Odôvodnenie 18 smernice o náhrade škody.

(49)  Pozri najlepšie postupy, bod 45.

(50)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/943 z 8. júna 2016 o ochrane nesprístupneného know-how a obchodných informácií (obchodného tajomstva) (Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2016, s. 1).

(51)  Tieto motivácie sú podrobnejšie vysvetlené v prílohe 1.

(52)  Takéto dôkazy sú ďalej vysvetlené v oddiele 4.1.

(53)  Nie je však možné vylúčiť, že metódy a techniky opísané v týchto usmerneniach možno uplatňovať v žalobách o náhradu škody, ktoré sa týkajú iných typov škôd, t. j. iných než cenových vplyvov.

(54)  Dôvody, prečo by faktory uvedené v bode 51 mohli byť dôležité pri určovaní existencie a stupňa cenového vplyvu súvisiaceho s prenesením a objemového efektu súvisiaceho s prenesením, sú vysvetlené v tomto oddiele. Podrobnejšie vysvetlenie vplyvu každého faktora je poskytnuté v prílohe 1 spolu s vysvetlením štandardného mechanizmu tvorby cien.

(55)  Táto skutočnosť sa ďalej skúma v prílohe 1.

(56)  Pozri bod 159.

(57)  Pozri aj usmernenia na posudzovanie horizontálnych fúzií podľa nariadenia Rady o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (Ú. v. EÚ C 31, 5.2.2004, s. 5) bod 80. Je však možné, že v určitých prípadoch podnik pri stanovovaní cien zohľadní aj pevné náklady. V takomto prípade by to mal preukázať účastník, ktorý tento názor zastáva, napríklad s použitím metód odhadu vysvetlených v oddiele 4.

(58)  Význam charakteru dopytu po výrobku je podrobnejšie opísaný v príklade 3 v kapitole 3.2 a prílohe 1.

(59)  Tieto prognózy z ekonomickej teórie sú ďalej znázornené a vysvetlené v príklade 2 v kapitole 3.2.

(60)  Pokiaľ ide o príklady rozsudkov, v ktorých sa rieši význam dynamiky trhu a to, ako dopyt reaguje na zmeny cien, pozri napríklad rozsudky nemeckých súdov – rozsudok Bundesgerichtshof (Spolkový súdny dvor Nemecka) z 28. júna 2011, vec č. KZR 75/10 (ORWI) body 59 a 69 a rozsudok Landgericht Düsseldorf (Krajský súd v Düsseldorfe) rozhodnutie z 19. novembra 2015, vec č. 14d O 4/14 (nemecké autosklo), bod 221. Význam stupňa hospodárskej súťaže a to, či sa počiatočné zvýšenie ceny týka konkrétneho podniku alebo celého odvetvia, sa okrem toho rieši aj v mnohých rozsudkoch vnútroštátnych súdov, pozri napríklad dánsky rozsudok – rozsudok Sø- og Handelsretten (Námorný a obchodný súd v Dánsku) z 3. októbra 2002, vec V 15/01 (UfR2004.2600S) (EKKO/Brandt Group Norden a i.) a španielsky rozsudok – rozsudok Tribunal Supremo de España (Najvyšší súd Španielska) zo 7. novembra 2013, vec 5819/2013 (Nestle a i./Ebro Puleva).

(61)  Pokiaľ ide o príklad, v ktorom sa zvažuje, či je prenesenie pravdepodobné, keď vstup ovplyvnený zvýšením ceny predstavuje malý podiel variabilných nákladov priameho odberateľa, pozri napríklad francúzsky rozsudok, Cour d'Appel de Paris (Odvolací súd v Paríži) z 27. februára 2014, vec 10/18285 (SNC Doux Aliments Bretagne a i./Société Ajinomoto Eurolysine); tento rozsudok je podrobnejšie vysvetlený v rámčeku 10.

(62)  Ak svoju cenu zvýši len odberateľ, jeho zákazníci by mohli začať nakupovať od konkurencie. Ak však do určitej miery zvýšia svoje ceny aj konkurenti, zmena by bola pre zákazníkov menej atraktívna, a tak by sa celkový predaj prvého odberateľa mohol znížiť v menšej miere. Treba však poznamenať, že ak niektorí alebo všetci zákazníci reagujú na celotrhové zvýšenie cien tým, že celkom prestanú kupovať výrobok, objemový efekt by mohol byť ešte väčší ako v prípade zvýšenia ceny jediným odberateľom.

(63)  Treba poznamenať, že potreba vytvoriť alternatívny scenár pri hodnotení prenesenia je v súlade s judikatúrou SDEÚ o prenesení v súvislosti s nezákonne vyberanou daňou a clami účtovanými členskými štátmi, pozri rozsudok Súdneho dvora zo 4. októbra 1979, vec C-238/78 (Ireks-Arkady/Rada a Komisia) ECLI:EU:C:1979:226, bod 14; rozsudok Súdneho dvora z 21. decembra 2000, vec C-441/98 (Michailidis) ECLI:EU:C:2000:479, bod 33 a nasl.; rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2011, vec C-398/09 (Lady & Kid a i.) ECLI:EU:C:2011:540. Ďalej v návrhoch generálneho advokáta A. L. Geelhoeda prednesených 3. júna 2003 vo veci C-129/00 (Komisia/Talianska republika) ECLI:EU:C:2003:319, bod 78, generálny advokát poukázal na skutočnosť, že alternatívny scenár by bol potrebný na preukázanie toho, čo by sa stalo s cenami na dolnom trhu, keby neexistovalo počiatočné zvýšenie ceny.

(64)  Pozri súvisiacu diskusiu v bode 77.

(65)  Pozri aj praktickú príručku, body 14 a 30.

(66)  Pozri rámček 16 v prílohe 1.

(67)  Pozri bod 39.

(68)  Pozri bod 25.

(69)  Pozri bod 37 a príklady v rámčeku 9 a rámčeku 10.

(70)  Napríklad súdy vo Francúzsku, v Holandsku a Spojenom kráľovstve vo veľkej miere priamo zapájajú ekonomických expertov, ktorých poverili účastníci konania. V iných členských štátoch, ako je Belgicko, Dánsko, Nemecko, Maďarsko a Taliansko, súdy v mnohých prípadoch využívajú poradenstvo expertov určených súdom. Existujú aj rozdiely vo vnútroštátnych právnych predpisoch, pokiaľ ide o to, voči komu má expert povinnosť. V niektorých členských štátoch, ako je Spojené kráľovstvo a Írsko, majú experti povinnosť voči súdu, aj keď ich poplatky platia účastníci. V Španielsku majú experti poverení účastníkmi povinnosť objektívnosti a nezávislosti, zatiaľ čo v niektorých členských štátoch, ako je Nemecko a Taliansko, takáto výslovná požiadavka neexistuje.

(71)  Rozsudok High Court of Justice of England and Wales (Vrchný súd Anglicka a Walesu) zo 4. októbra 2017, [2017] EWHC 2420 (Ch) (Emerald Supplies/British Airways Plc).

(72)  Rozsudok Oberlandesgericht Düsseldorf (Vyšší krajský súd v Düsseldorfe) z 26 júna 2009, vec VI-2a Kart 2 – 06/08 (Zement).

(73)  Z článku 17 ods. 3 smernice o náhrade škody vyplýva, že vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže môže v konaní súvisiacom so žalobou o náhradu škody na žiadosť vnútroštátneho súdu pomôcť vnútroštátnemu súdu, ak ide o určenie výšky škody, pokiaľ uvedený vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže považuje takúto pomoc za vhodnú.

(74)  Pozri napríklad rozsudok Oberlandesgericht Düsseldorf (Vyšší krajský súd v Düsseldorfe) z 15. apríla 2013, vec VI-4 Kart 2 – 6/10 (OWi), a následne rozsudok Bundesgerichtshof (Spolkový súdny dvor Nemecka) z 9. októbra 2018, vec KRB 51/16 (Flüssiggas I), týkajúci sa nemeckého orgánu na ochranu hospodárskej súťaže (Bundeskartellamt), rozhodnutia zo 14. decembra 2007, z 26. februára 2008, 12. februára 2009 a 9. apríla 2009, vec B11-20/50 (Flüssiggas), v ktorej Bundeskartellamt zohľadnil dodatočné príjmy získané prostredníctvom porušenia (kartellbedingter Mehrerlös) a diskusie o rozličných metódach na výpočet zvýšenia ceny.

(75)  Prístup miery prenesenia sa okrem iného opiera o predpoklad, že zmeny vstupných nákladov sa prenášajú v rovnakej miere bez ohľadu na relevantnosť vstupných nákladov a rozsah zmeny takýchto vstupných nákladov. Tento predpoklad však môže byť prehnaný. Ako sa ďalej vysvetľuje v bode 120 a nasl., prístup miery prenesenia by sa obvykle mal brať do úvahy iba vtedy, ak je predpoklad pravdepodobný na základe skutkových okolností prípadu.

(76)  Pozri aj praktickú príručku, bod 14.

(77)  Prístup, v ktorom sa využívajú údaje o rozpätí, je podrobnejšie vysvetlený v oddiele 6.3 o odhade objemového efektu.

(78)  Táto skutočnosť je zdôraznená v bode 37 praktickej príručky a v judikatúre k odhadu zvýšenia ceny, ktorá sa tam cituje. Nemecký súd sa aj v kontexte odhadu zvýšenia ceny domnieva, že porovnateľné metódy možno vhodnejšie porovnať s inými prístupmi, pozri Oberlandesgericht Düsseldorf (Vyšší krajský súd v Düsseldorfe), rozsudok z 26. júna 2009, vec VI-2a Kart 2 – 06/08 (Zement), bod 469 a i.

(79)  Pozri napríklad „Reference guide on ex-post evaluation of competition agencies' enforcement decisions“ (Príručka o hodnotení ex post rozhodnutí orgánov na ochranu hospodárskej súťaže týkajúcich sa presadzovania), OECD 2016.

(80)  V praktickej príručke sa táto otázka rieši v rámci posúdenia zvýšenia ceny, pozri napríklad bod 37 a body 59 – 95.

(81)  Ak sa na účely alternatívneho scenára zohľadňujú porovnateľné trhy v zahraničí, vnútroštátny súd by mal mať na zreteli aj možné rozdiely v právnych predpisoch. To je obzvlášť dôležité, keď ide o regulované trhy, napríklad trhy s farmaceutickými výrobkami alebo s energiou.

(82)  Pozri praktickú príručku, body 38 – 48.

(83)  V záujme zjednodušenia tento graf znázorňuje iba cenový vplyv vyplývajúci z porušenia. V reálnom scenári budú ceny ovplyvnené aj inými faktormi než miera prenesenia, napríklad infláciou a inými nákladovými šokmi.

(84)  Treba však poznamenať, že otázka oneskoreného prenesenia uvedená v prílohe 1 môže byť dôležitá pri porovnaní cien počas obdobia porušenia s cenou pred a po.

(85)  Táto metóda sa často používa na posúdenie počiatočného zvýšenia ceny pri žalobách o náhradu škody, pozri napríklad rozsudky citované v poznámke pod čiarou č. 45 praktickej príručky.

(86)  Pozri aj bod 112.

(87)  Regresné analýzy sú podrobne vysvetlené v praktickej príručke, v bode 69 a nasl.

(88)  Tamže, kapitola II B.

(89)  Pozri aj praktickú príručku, bod 92.

(90)  Pozri napríklad vec zo Spojeného kráľovstva: High Court of Justice of England and Wales (Vrchný súd Anglicka a Walesu), rozsudok z 9. októbra 2018, [2018] EWHC 2616 (Ch) (Britned/ABB), povolenie na podanie odvolania udelené.

(91)  Používanie intervalov spoľahlivosti pri odhadovaní náhrady škody sa vysvetľuje v praktickej príručke, v bode 86 a nasl.

(92)  Medzi uvedenými dvoma typmi falošných výsledkov existuje určitý kompromis v tomto zmysle: ďalším znížením rizika falošne pozitívnych výsledkov v prípade danej veľkosti vzorky údajov (napr. použitím prísnejšieho 99-percentného intervalu spoľahlivosti miesto 95-percentného intervalu) sa vo všeobecnosti zvýši riziko falošne negatívnych výsledkov. Vo všeobecnosti je obmedzenie oboch typov falošných výsledkov možné iba prostredníctvom zväčšenia vzorky. V praxi je teda dôležité posúdiť, či sa metódy uplatňujú na dostatočne veľký súbor údajov.

(93)  Landesgericht Düsseldorf (Krajský súd v Düsseldorfe), rozsudok z 19. novembra 2015, vec 14d O 4/14 (nemecké autosklo).

(94)  Sø- og Handelsretten (Námorný a obchodný súd v Dánsku), rozsudok z 15. januára 2015, vec SH2015.U-0004-07 (Cheminova A/S/Akzo Nobel Functional Chemicals BV a i.).

(95)  Cour d'Appel de Paris (Odvolací súd v Paríži), rozsudok z 27. februára 2014, vec 10/18285 (SNC Doux Aliments Bretagne a i./Société Ajinomoto Eurolysine).

(96)  Pozri aj praktickú príručku, bod 95.

(97)  Tento účinok je podobný účinkom cenového dáždnika uvedeným v bode 32.

(98)  Pozri aj praktickú príručku, bod 43.

(99)  Vnútroštátne súdy možno zohľadnia skutočnosť, že pomerne vysoké dôkazné bremeno, ktoré musia orgány na ochranu hospodárskej súťaže splniť vo svojom konaní o nesplnení povinnosti, de facto nie je pri uplatňované v neprospech obete porušenia práva hospodárskej súťaže, keď tieto súdy odhadujú škodu v rámci žaloby o náhradu škody takejto obete.

(100)  Pozri aj praktickú príručku, bod 153. Napríklad vec, v ktorej vnútroštátny súd rozhodol, že ceny účtované v priebehu piatich mesiacov po ukončení porušovania boli ešte stále ovplyvnené kartelom, pozri rozsudok Oberlandesgericht Karlsruhe (Vyšší krajský súd v Karlsruhe) z 11. júna 2010 vo veci 6 U 118/05, citovaný aj v praktickej príručke, v odseku 44.

(101)  Okrem toho si podniky môžu byť vedomé rizika, že budú čeliť žiadostiam o náhradu škody a že rozsah takejto žiadosti sa môže odhadnúť na základe ceny po porušení. Môžu teda mať motiváciu zachovať úroveň cien po ukončení porušovania predpisov.

(102)  Pozri praktickú príručku, bod 26 a nasl.

(103)  Pozri bod 101 a nasl. vyššie. Pojem regresnej analýzy je podrobne vysvetlený v kapitole II bode 2 praktickej príručky.

(104)  Praktická príručka, bod 96 a nasl.

(105)  Vzhľadom na skutočnosť, že odberateľ obvykle pociťuje klesajúcu dopytovú krivku. Ekonomické odôvodnenie tejto situácie je vysvetlené v prílohe 1.

(106)  Vnútroštátne súdy v členských štátoch EÚ v niekoľkých prípadoch potvrdili význam odhadu objemového efektu. Napríklad v rozsudku súdu Oberlandesgericht Karlsruhe (Vyšší krajský súd v Karlsruhe) z 9. novembra 2016 vo veci 6 U 204/15 Kart (2) (Grauzementkartell), nemecký súd konštatoval, že prenesenie zvýšenia ceny môže následne viesť k zníženiu množstva predaného priamym odberateľom.

(107)  Napríklad interné dokumenty od priameho alebo nepriameho odberateľa, v ktorých sa vysvetľuje, ako zvýšenie ceny výrobku, ktorého sa porušenie týka, počas porušenia ovplyvnilo dodávaný objem.

(108)  Sø- og Handelsretten (Námorný a obchodný súd v Dánsku), rozsudok z 15. januára 2015, vec SH2015.U-0004-07 (Cheminova A/S/Akzo Nobel Functional Chemicals BV a i.).

(109)  Pozri aj prílohu 1, bod 167.

(110)  Objemový efekt je znázornený oblasťou C v rámčeku 11 a v rámčeku 14.

(111)  Pozri napríklad rozsudok súdu Sø- og Handelsretten (Námorný a obchodný súd v Dánsku) z 15. januára 2015 vo veci SH2015.U-0004-07 (Cheminova A/S/Akzo Nobel Functional Chemicals BV a i.).

(112)  Pozri bod 69.

(113)  Pozri aj praktickú príručku, odsek 125.

(114)  Pojem ekonometrických techník je podrobnejšie vysvetlený v oddiele 5a v prílohe 2.

(115)  Poukazuje sa na to aj v bode 14 praktickej príručky.

(116)  Na obrázku sú znázornené ceny (vertikálna os) ako funkcia požadovaného množstva (horizontálna os). Táto krivka dopytu sa často označuje ako „inverzná krivka dopytu“, zatiaľ čo krivka, ktorá zobrazuje dopyt na vertikálnej osi ako funkciu cien na horizontálnej osi sa jednoducho označuje ako „krivka dopytu“. V nasledujúcich grafických príkladoch sú zobrazené inverzné krivky dopytu. V záujme zjednodušenia vyjadrovania sa však označujú ako „krivky dopytu“.

(117)  Pozri aj „Usmernenia o uplatňovaní článku 81 ods. 3 Zmluvy“ (Ú. v. EÚ C 101, 27.4.2004, s. 2), odsek 98.

(118)  Treba poznamenať, že z ekonomickej teórie takisto vyplýva, že dokonca aj v prípade neexistencie akýchkoľvek nákladov vyplývajúcich z úpravy cien môže byť prenesenie väčšie než počiatočné zvýšenie ceny. Stane sa tak napríklad v prípade, keď je krivka dopytu dostatočne konvexná (pozri diskusiu v oddiele 8.3).

(119)  Posúdenie vyrovnávacej odberateľskej sily je dôležitým faktorom v oblasti kontroly fúzií v EÚ. V usmerneniach Komisie týkajúcich sa horizontálnych fúzií, v odseku 64, sa vyrovnávacia odberateľská sila definuje ako vyjednávacia sila, ktorou odberateľ disponuje pri obchodných rokovaniach s predávajúcim a ktorá je dôsledkom veľkosti odberateľa, jeho obchodnej hodnoty pre daného predávajúceho a možnosti zmeniť poskytovateľa.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

| 9.8.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 267/44 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 267/44

---

Oznámenie určené osobám, skupinám a subjektom uvedeným na zozname, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície 2001/931/SZBP o uplatňovaní špecifických opatrení na boj s terorizmom v znení aktualizovanom rozhodnutím Rady (SZBP) 2019/1341 a článok 2 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 2580/2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu, vykonávaného vykonávacím nariadením Rady (EÚ) 2019/1337

(2019/C 267/08)

Tieto informácie sú určené uvedeným osobám, skupinám a subjektom, ktoré boli zaradené na zoznam v rozhodnutí Rady (SZBP) 2019/1341 (1) a vo vykonávacom nariadení Rady (EÚ) 2019/1337 (2).

Rada Európskej únie rozhodla, že dôvody zaradenia týchto osôb, skupín a subjektov na uvedený zoznam, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície Rady 2001/931/SZBP z 27. decembra 2001 o uplatňovaní špecifických opatrení na boj s terorizmom (3) a článok 2 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 2580/2001 z 27. decembra 2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu (4), stále existujú. V dôsledku toho sa Rada rozhodla tieto osoby, skupiny a subjekty na danom zozname ponechať.

Nariadením Rady (ES) č. 2580/2001 sa ustanovuje zmrazenie všetkých finančných prostriedkov, ostatných finančných aktív a hospodárskych zdrojov, ktoré patria dotknutým osobám, skupinám a subjektom, a zákaz priameho či nepriameho sprístupňovania akýchkoľvek finančných prostriedkov, ostatných finančných aktív a hospodárskych zdrojov týmto osobám, skupinám a subjektom.

Dotknuté osoby, skupiny a subjekty sa upozorňujú na možnosť podať príslušným orgánom príslušných členských štátov uvedených v prílohe k predmetnému nariadeniu žiadosť s cieľom získať povolenie použiť zmrazené finančné prostriedky na základné potreby alebo konkrétne platby v súlade s článkom 5 ods. 2 uvedeného nariadenia.

Dotknuté osoby, skupiny a subjekty môžu podať žiadosť s cieľom získať odôvodnenie Rady týkajúce sa ich ponechania na uvedenom zozname (pokiaľ im takéto odôvodnenie už nebolo oznámené). Každú takúto žiadosť je potrebné zaslať na túto adresu:

| Council of the European Union (Attn: COMET designations) |
| --- |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union (Attn: COMET designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Dotknuté osoby, skupiny a subjekty môžu kedykoľvek predložiť Rade na uvedenú adresu žiadosť – so všetkými sprievodnými dokladmi – o opätovné posúdenie rozhodnutia zaradiť ich na uvedený zoznam alebo ich na tomto zozname ponechať. Takéto žiadosti sa po doručení posúdia. V tejto súvislosti sa dotknuté osoby, skupiny a subjekty upozorňujú na pravidelnú revíziu tohto zoznamu, ktorú Rada vykonáva podľa článku 1 ods. 6 spoločnej pozície 2001/931/SZBP. Aby sa Rada mohla žiadosťami zaoberať pri najbližšej revízii, mali by sa predložiť do 1. októbra 2019.

Dotknuté osoby, skupiny a subjekty sa upozorňujú aj na možnosť podať žalobu svojmu zaradeniu na zoznam na Všeobecnom súde Európskej únie v súlade s podmienkami ustanovenými v článku 263 ods. 4 a 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 209, 9.8.2019, s. 15.

(2)  Ú. v. EÚ L 209, 9.8.2019, s. 1.

(3)  Ú. v. ES L 344, 28.12.2001, s. 70.

(4)  Ú. v. ES L 344, 28.12.2001, s. 93.

---

| 9.8.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 267/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 267/46

---

Oznámenie určené dotknutým osobám uvedeným na zozname osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa vzťahujú články 2, 3 a 4 spoločnej pozície 2001/931/SZBP o uplatňovaní špecifických opatrení na boj s terorizmom v znení aktualizovanom rozhodnutím Rady (SZBP) 2019/1341 a článok 2 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 2580/2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu, vykonávaného vykonávacím nariadením Rady (EÚ) 2019/1337

(2019/C 267/09)

Dotknuté osoby sa upozorňujú na nasledujúce informácie v súlade s článkom 16 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (1).

Právnym základom pre toto spracúvanie údajov je spoločná pozícia 2001/931/SZBP (2), aktualizovaná rozhodnutím Rady (SZBP) 2019/1341 (3), a nariadenie Rady (ES) č. 2580/2001 (4), ktoré sa vykonáva vykonávacím nariadením Rady (EÚ) 2019/1337 (5).

Prevádzkovateľom tohto spracúvania údajov je Rada Európskej únie zastúpená generálnym riaditeľom GR RELEX (zahraničné veci, rozširovanie, civilná ochrana) Generálneho sekretariátu Rady a oddelenie poverené spracovaním údajov je oddelenie RELEX.1.C, ktoré môžete kontaktovať na adrese:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Cieľom spracovania údajov je vytvorenie a aktualizácia zoznamu osôb, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia v súlade so spoločnou pozíciou 2001/931/SZBP, zmenenou a aktualizovanou rozhodnutím (SZBP) 2019/1341, a s nariadením (ES) č. 2580/2001, ktoré sa vykonáva vykonávacím nariadením (EÚ) 2019/1337.

Dotknuté osoby sú fyzické osoby, ktoré spĺňajú kritériá zaradenia na zoznam ustanovené v spoločnej pozícii 2001/931/SZBP a v nariadení (ES) č. 2580/2001.

Zhromaždené osobné údaje zahŕňajú údaje nevyhnutné na správnu identifikáciu dotknutých osôb, odôvodnenie a všetky ostatné súvisiace údaje.

Zhromaždené osobné údaje sa môžu podľa potreby poskytnúť Európskej službe pre vonkajšiu činnosť a Komisii.

Bez toho, aby boli dotknuté obmedzenia ustanovené v článku 25 nariadenia (EÚ) 2018/1725, uplatnenie práv dotknutých osôb, ako napríklad práva na prístup, práva na opravu alebo práva namietať, sa bude riešiť v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1725.

Osobné údaje sa budú uchovávať 5 rokov od vyradenia dotknutej osoby zo zoznamu osôb, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, alebo od uplynutia platnosti opatrenia, alebo – v prípade, že sa začalo súdne konanie – po dobu trvania súdneho konania.

Bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek súdne, správne alebo mimosúdne prostriedky nápravy, môžu dotknuté osoby podať sťažnosť európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1725.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  Ú. v. ES L 344, 28.12.2001, s. 93.

(3)  Ú. v. EÚ L 209, 9.8.2019, s. 15.

(4)  Ú. v. ES L 344, 28.12.2001, s. 70.

(5)  Ú. v. EÚ L 209, 9.8.2019, s. 1.

---

Európska komisia

| 9.8.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 267/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 267/47

---

Výmenný kurz eura (1)

8. augusta 2019

(2019/C 267/10)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,1193 |
| JPY | Japonský jen | 118,64 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4631 |
| GBP | Britská libra | 0,92115 |
| SEK | Švédska koruna | 10,7530 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,0923 |
| ISK | Islandská koruna | 137,30 |
| NOK | Nórska koruna | 10,0180 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,789 |
| HUF | Maďarský forint | 325,08 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,3227 |
| RON | Rumunský lei | 4,7300 |
| TRY | Turecká líra | 6,1367 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6483 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4874 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,7774 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,7335 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,5483 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 353,16 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 16,9516 |
| CNY | Čínsky juan | 7,8873 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,3814 |
| IDR | Indonézska rupia | 15 903,01 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,6843 |
| PHP | Filipínske peso | 58,347 |
| RUB | Ruský rubeľ | 73,1407 |
| THB | Thajský baht | 34,413 |
| BRL | Brazílsky real | 4,4283 |
| MXN | Mexické peso | 21,9250 |
| INR | Indická rupia | 79,1750 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,1193

JPY

Japonský jen

118,64

DKK

Dánska koruna

7,4631

GBP

Britská libra

0,92115

SEK

Švédska koruna

10,7530

CHF

Švajčiarsky frank

1,0923

ISK

Islandská koruna

137,30

NOK

Nórska koruna

10,0180

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,789

HUF

Maďarský forint

325,08

PLN

Poľský zlotý

4,3227

RON

Rumunský lei

4,7300

TRY

Turecká líra

6,1367

AUD

Austrálsky dolár

1,6483

CAD

Kanadský dolár

1,4874

HKD

Hongkongský dolár

8,7774

NZD

Novozélandský dolár

1,7335

SGD

Singapurský dolár

1,5483

KRW

Juhokórejský won

1 353,16

ZAR

Juhoafrický rand

16,9516

CNY

Čínsky juan

7,8873

HRK

Chorvátska kuna

7,3814

IDR

Indonézska rupia

15 903,01

MYR

Malajzijský ringgit

4,6843

PHP

Filipínske peso

58,347

RUB

Ruský rubeľ

73,1407

THB

Thajský baht

34,413

BRL

Brazílsky real

4,4283

MXN

Mexické peso

21,9250

INR

Indická rupia

79,1750

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---