# Euroopa Liidu L 14/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 14 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik21. jaanuar 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 14

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik21. jaanuar 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2016/60, 19. jaanuar 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses kloropürifossi jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal (
  1
  ) | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/61, 20. jaanuar 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 18 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/62, 20. jaanuar 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 7. jaanuarini 2016 impordilitsentsitaotlused ja impordiõiguste taotlused määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames | 20 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/63, 15. jaanuar 2016, Horvaatia ühinemise kohta Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 punktil c põhineva Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitleva konventsiooniga | 23 |
| | | SUUNISED |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2016/64, 18. november 2015, millega muudetakse suunist (EL) 2015/510 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (ülddokumentatsiooni suunis) (EKP/2015/34) | 25 |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2016/65, 18. november 2015, eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamisel kohaldatavate väärtuskärbete kohta (EKP/2015/35) | 30 |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2016/66, 26. november 2015, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2015/40) | 36 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2016/60, 19. jaanuar 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses kloropürifossi jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal (
  1
  )

1

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/61, 20. jaanuar 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

18

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/62, 20. jaanuar 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 7. jaanuarini 2016 impordilitsentsitaotlused ja impordiõiguste taotlused määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

20

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/63, 15. jaanuar 2016, Horvaatia ühinemise kohta Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 punktil c põhineva Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitleva konventsiooniga

23

SUUNISED

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2016/64, 18. november 2015, millega muudetakse suunist (EL) 2015/510 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (ülddokumentatsiooni suunis) (EKP/2015/34)

25

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2016/65, 18. november 2015, eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamisel kohaldatavate väärtuskärbete kohta (EKP/2015/35)

30

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2016/66, 26. november 2015, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2015/40)

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 14/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/60,

19. jaanuar 2016,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses kloropürifossi jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kloropürifossi jääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas ja III lisa B osas. |
| --- | --- |

(1)

Kloropürifossi jääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas ja III lisa B osas.

| (2) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (2) artikliga 21 palus komisjon, et Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) teostaks kloropürifossi toksikoloogilise läbivaatamise. Ameti esitatud järeldused avaldati 22. aprillil 2014 (3). |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (2) artikliga 21 palus komisjon, et Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) teostaks kloropürifossi toksikoloogilise läbivaatamise. Ameti esitatud järeldused avaldati 22. aprillil 2014 (3).

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 43 palus komisjon, et amet esitaks uute toksikoloogiliste kontrollväärtuste põhjal põhjendatud arvamuse kloropürifossi puhul kehtivate jääkide piirnormide kohta. Amet esitas põhjendatud arvamuse 12. juunil 2015 (4). |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 43 palus komisjon, et amet esitaks uute toksikoloogiliste kontrollväärtuste põhjal põhjendatud arvamuse kloropürifossi puhul kehtivate jääkide piirnormide kohta. Amet esitas põhjendatud arvamuse 12. juunil 2015 (4).

| (4) | Amet järeldas, et mandariinide, õunte, pirnide, virsikute, lauaviinamarjade, pamplite, vaarikate, sõstarde, karusmarjade, kiivide, ananasside, kartulite, tomatite, paprikate, baklažaanide, melonite, arbuuside, peakapsa, pekingi lehtnaeri, hariliku artišoki, porrulaugu ja suhkrupeedi puhul kehtivad jääkide piirnormid võivad tarbijakaitse seisukohast probleeme tekitada. Seega soovitas amet nende kaupade puhul kehtivaid jääkide piirnorme alandada. Amet märkis, et toimeaine kasutamist pamplite, sõstarde, karusmarjade, kiivide, ananasside, kartulite, melonite, arbuuside, pekingi lehtnaeri ja porrulaugu puhul enam ei toetata ja et nende kaupade puhul kehtivate jääkide piirnormide osas tuleb riskijuhtijatel asjaolusid täiendavalt kaaluda. Kõnealuste toodete puhul tuleks jääkide piirnormiks kehtestada konkreetne määramispiir. |
| --- | --- |

(4)

Amet järeldas, et mandariinide, õunte, pirnide, virsikute, lauaviinamarjade, pamplite, vaarikate, sõstarde, karusmarjade, kiivide, ananasside, kartulite, tomatite, paprikate, baklažaanide, melonite, arbuuside, peakapsa, pekingi lehtnaeri, hariliku artišoki, porrulaugu ja suhkrupeedi puhul kehtivad jääkide piirnormid võivad tarbijakaitse seisukohast probleeme tekitada. Seega soovitas amet nende kaupade puhul kehtivaid jääkide piirnorme alandada. Amet märkis, et toimeaine kasutamist pamplite, sõstarde, karusmarjade, kiivide, ananasside, kartulite, melonite, arbuuside, pekingi lehtnaeri ja porrulaugu puhul enam ei toetata ja et nende kaupade puhul kehtivate jääkide piirnormide osas tuleb riskijuhtijatel asjaolusid täiendavalt kaaluda. Kõnealuste toodete puhul tuleks jääkide piirnormiks kehtestada konkreetne määramispiir.

| (5) | Komisjon pidas teatavate määramispiiride kohandamise küsimuses nõu Euroopa Liidu pestitsiidijääkide referentlaboritega. Laborid tegid järelduse, et teatavate kaupade puhul muudab tehnika areng vajalikuks konkreetsete määramispiiride kehtestamise. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon pidas teatavate määramispiiride kohandamise küsimuses nõu Euroopa Liidu pestitsiidijääkide referentlaboritega. Laborid tegid järelduse, et teatavate kaupade puhul muudab tehnika areng vajalikuks konkreetsete määramispiiride kehtestamise.

| (6) | Tuginedes ameti põhjendatud arvamusele ja võttes arvesse probleemiga seonduvaid asjaolusid, on jääkide piirnormide asjakohased muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõikega 2. |
| --- | --- |

(6)

Tuginedes ameti põhjendatud arvamusele ja võttes arvesse probleemiga seonduvaid asjaolusid, on jääkide piirnormide asjakohased muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõikega 2.

| (7) | Uute piirnormide suhtes on konsulteeritud Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel liidu kaubanduspartneritega ja nende märkusi on arvesse võetud. |
| --- | --- |

(7)

Uute piirnormide suhtes on konsulteeritud Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel liidu kaubanduspartneritega ja nende märkusi on arvesse võetud.

| (8) | Määrust (EÜ) nr 396/2005 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Määrust (EÜ) nr 396/2005 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (9) | Jääkide muudetud piirnormide kohaldamisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid, kolmandad riigid ja toidukäitlejad saaksid nende piirnormide muutmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda. |
| --- | --- |

(9)

Jääkide muudetud piirnormide kohaldamisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid, kolmandad riigid ja toidukäitlejad saaksid nende piirnormide muutmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 10. augustist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2009, 21. oktoober 2009, taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

2

(3)  EFSA, 2014. Conclusion on the peer review of the pesticide human health risk assessment of the active substance chlorpyrifos („Järeldused toimeaine kloropürifossi pestitsiidina kasutamisega seonduva inimeste tervise riski hindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta”). EFSA Journal 2014;12(4):3640, 34 pp. doi: 10.2903/j.efsa.2014.3640.

3

(4)  EFSA, 2015. Reasoned opinion on the refined risk assessment regarding certain maximum residue levels (MRLs) of concern for the active substance chlorpyrifos („Põhjendatud arvamus põhjaliku riskihindamise kohta, milles käsitleti toimeaine kloropürifossi teatavate jääkide piirnormide osas esinevaid probleeme”). EFSA Journal 2015;13(6):4142, 41 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4142.

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | II lisas asendatakse kloropürifossi käsitlev veerg järgmisega:

  „Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)








  Koodnumber | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (1) | Kloropürifoss (F) |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | |
| 0110000 | Tsitrusviljad | |
| 0110010 | Greibid | 0,3 |
| 0110020 | Apelsinid | 0,3 |
| 0110030 | Sidrunid | 0,2 |
| 0110040 | Laimid | 0,3 |
| 0110050 | Mandariinid | 1,5 |
| 0110990 | Muud | 0,3 |
| 0120000 | Pähklid | 0,05 (*1) |
| 0120010 | Mandlid | |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | |
| 0120030 | Kašupähklid | |
| 0120040 | Kastanid | |
| 0120050 | Kookospähklid | |
| 0120060 | Sarapuupähklid | |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | |
| 0120080 | Pekanipähklid | |
| 0120090 | Piiniapähklid | |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | |
| 0120110 | Kreeka pähklid | |
| 0120990 | Muud | |
| 0130000 | Õunviljad | |
| 0130010 | Õunad | 0,01
   (*1) |
| 0130020 | Pirnid | 0,01
   (*1) |
| 0130030 | Küdooniad | 0,5 |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | (*2) |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | (*2) |
| 0130990 | Muud | 0,5 |
| 0140000 | Luuviljad | |
| 0140010 | Aprikoosid | 0,05 |
| 0140020 | Maguskirsid | 0,3 |
| 0140030 | Virsikud | 0,01
   (*1) |
| 0140040 | Ploomid | 0,2 |
| 0140990 | Muud | 0,05 (*1) |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

1)

II lisas asendatakse kloropürifossi käsitlev veerg järgmisega:

„Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Koodnumber

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (1)

Kloropürifoss (F)

(1)

(2)

(3)

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0110000

Tsitrusviljad

0110010

Greibid

0,3

0110020

Apelsinid

0,3

0110030

Sidrunid

0,2

0110040

Laimid

0,3

0110050

Mandariinid

1,5

0110990

Muud

0,3

0120000

Pähklid

0,05 (*1)

0120010

Mandlid

0120020

Brasiilia pähklid

0120030

Kašupähklid

0120040

Kastanid

0120050

Kookospähklid

0120060

Sarapuupähklid

0120070

Makadaamiapähklid

0120080

Pekanipähklid

0120090

Piiniapähklid

0120100

Pistaatsiapähklid

0120110

Kreeka pähklid

0120990

Muud

0130000

Õunviljad

0130010

Õunad

0,01
   (*1)

0130020

Pirnid

0,01
   (*1)

0130030

Küdooniad

0,5

0130040

Astelpihlaka viljad

(*2)

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

(*2)

0130990

Muud

0,5

0140000

Luuviljad

0140010

Aprikoosid

0,05

0140020

Maguskirsid

0,3

0140030

Virsikud

0,01
   (*1)

0140040

Ploomid

0,2

0140990

Muud

0,05 (*1)

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

a)

0151010

Lauaviinamarjad

0,01
   (*1)

0151020

Veiniviinamarjad

0,5

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

0,2

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

0153010

Pamplid

0,01
   (*1)

0153020

Põldmurakad

0,05 (*1)

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

0,01
   (*1)

0153990

Muud

0,05 (*1)

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

0154010

Mustikad

0,05 (*1)

0154020

Jõhvikad

0,05 (*1)

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0,01
   (*1)

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0,01
   (*1)

0154050

Kibuvitsamarjad

(*2)

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

(*2)

0154070

Õun-viirpuu marjad

(*2)

0154080

Musta leedri marjad

(*2)

0154990

Muud

0,05 (*1)

0160000

Mitmesugused puuviljad

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

0,05 (*1)

0161010

Datlid

0161020

Viigimarjad

0161030

Lauaoliivid

0161040

Kinkanid

0161050

Tähtviljad

(*2)

0161060

Hurmaad

(*2)

0161070

Jambolanid

(*2)

0161990

Muud

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0,01
   (*1)

0162020

Litšid

0,05 (*1)

0162030

Granadillid / marakujad

0,05 (*1)

0162040

Kaktusviljad

(*2)

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

(*2)

0162060

Virgiinia persimonid

(*2)

0162990

Muud

0,05 (*1)

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokaadod

0,05 (*1)

0163020

Banaanid

3

0163030

Mangod

0,05 (*1)

0163040

Papaiad

0,05 (*1)

0163050

Granaatõunad

0,05 (*1)

0163060

Suhkurannoonad

(*2)

0163070

Guajaavid

(*2)

0163080

Ananassid

0,01
   (*1)

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

(*2)

0163100

Durianid

(*2)

0163110

Oga-annoonad

(*2)

0163990

Muud

0,05 (*1)

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

0,01
   (*1)

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

0,05 (*1)

0212010

Kassaava / jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

(*2)

0212990

Muud

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

0213010

Söögipeet

0,05 (*1)

0213020

Porgand

0,1

0213030

Juurseller

0,05 (*1)

0213040

Mädarõigas

0,05 (*1)

0213050

Maapirn

0,05 (*1)

0213060

Pastinaak

0,05 (*1)

0213070

Juurpetersell

0,05 (*1)

0213080

Redis

0,2

0213090

Aed-piimjuur

0,05 (*1)

0213100

Kaalikas

0,05 (*1)

0213110

Naeris

0,05 (*1)

0213990

Muud

0,05 (*1)

0220000

Sibulköögivili

0220010

Küüslauk

0,05 (*1)

0220020

Sibul

0,2

0220030

Pesasibul

0,05 (*1)

0220040

Roheline sibul ja talisibul

0,05 (*1)

0220990

Muud

0,05 (*1)

0230000

Viliköögivili

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

0231010

Tomat

0,01
   (*1)

0231020

Harilik paprika

0,01
   (*1)

0231030

Baklažaan

0,4

0231040

Söödav muskushibisk

0,5

0231990

Muud

0,5

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

0,05 (*1)

0232010

Kurk

0232020

Kornišon

0232030

Kabatšokk

0232990

Muud

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

0233010

Melon

0,01
   (*1)

0233020

Suureviljaline kõrvits

0,05 (*1)

0233030

Arbuus

0,01
   (*1)

0233990

Muud

0,05 (*1)

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

0,05 (*1)

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

0,05 (*1)

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

0,05 (*1)

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

0242010

Rooskapsas

0,05 (*1)

0242020

Peakapsas

0,01
   (*1)

0242990

Muud

0,05 (*1)

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

0,01
   (*1)

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0,05 (*1)

0243990

Muud

0,05 (*1)

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

0,05 (*1)

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad lilled

0,05 (*1)

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

0251010

Põldkännak

0251020

Lehtsalat

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

0251050

Ameerika kollakas

(*2)

0251060

Põld-võõrkapsas / rukola

0251070

Kapsas-lehtsinep

(*2)

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

0251990

Muud

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

0252010

Spinat

0252020

Harilik portulak

(*2)

0252030

Lehtpeet

0252990

Muud

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

(*2)

0254000

| d) | Ürt-allikkress |
| --- | --- |

d)

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad lilled |
| --- | --- |

f)

0256010

Aed-harakputk

0256020

Murulauk

0256030

Lehtseller

0256040

Petersell

0256050

Aedsalvei

(*2)

0256060

Rosmariin

(*2)

0256070

Aed-liivatee

(*2)

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad lilled

(*2)

0256090

Loorberilehed

(*2)

0256100

Estragon

(*2)

0256990

Muud

0260000

Kaunköögivili

0,05 (*1)

0260010

Oad (kaunadega)

0260020

Oad (kaunadeta)

0260030

Herned (kaunadega)

0260040

Herned (kaunadeta)

0260050

Läätsed

0260990

Muud

0270000

Varsköögivili

0270010

Spargel

0,05 (*1)

0270020

Kardi

0,05 (*1)

0270030

Varsseller

0,05 (*1)

0270040

Salat-apteegitill

0,05 (*1)

0270050

Harilik artišokk

0,01
   (*1)

0270060

Porrulauk

0,01
   (*1)

0270070

Rabarber

0,05 (*1)

0270080

Bambusevõrsed

(*2)

0270090

Palmipungad

(*2)

0270990

Muud

0,05 (*1)

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0,05 (*1)

0280010

Kultuurseened

0280020

Metsaseened

0280990

Samblad ja samblikud

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

(*2)

0300000

KAUNVILI

0,05 (*1)

0300010

Oad

0300020

Läätsed

0300030

Herned

0300040

Lupiinid / lupiinioad

0300990

Muud

0400000

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI

0,05 (*1)

0401000

Õliseemned

0401010

Linaseemned

0401020

Maapähklid

0401030

Unimagunaseemned

0401040

Seesamiseemned

0401050

Päevalilleseemned

0401060

Rapsiseemned

0401070

Sojaoad

0401080

Sinepiseemned

0401090

Puuvillaseemned

0401100

Kõrvitsaseemned

0401110

Värvisafloori seemned

(*2)

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

(*2)

0401130

Põldtudra seemned

(*2)

0401140

Kanepiseemned

0401150

Riitsinuseseemned

(*2)

0401990

Muud

0402000

Õlivili

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0402020

Õlipalmi tuumad

(*2)

0402030

Õlipalmi viljad

(*2)

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

(*2)

0402990

Muud

0500000

TERAVILI

0500010

Oder

0,2

0500020

Tatar ja muu ebateravili

0,05 (*1)

0500030

Mais

0,05

0500040

Harilik hirss

0,05 (*1)

0500050

Kaer

0,05 (*1)

0500060

Riis

0,05 (*1)

0500070

Rukis

0,05 (*1)

0500080

Harilik sorgo

0,05 (*1)

0500090

Nisu

0,05 (*1)

0500990

Muud

0,05 (*1)

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0610000

Teed

0,1 (*1)

0620000

Kohvioad

(*2)

0630000

Taimeteed

(*2)

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

(*2)

0631010

Kummel

(*2)

0631020

Hapu hibisk

(*2)

0631030

Roos

(*2)

0631040

Jasmiin

(*2)

0631050

Pärn

(*2)

0631990

Muud

(*2)

0632000

| b) | Lehtedest ja maitsetaimedest |
| --- | --- |

b)

(*2)

0632010

Maasikas

(*2)

0632020

Tee-punapõõsas

(*2)

0632030

Matepuu

(*2)

0632990

Muud

(*2)

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

(*2)

0633010

Palderjan

(*2)

0633020

Ženženn

(*2)

0633990

Muud

(*2)

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

(*2)

0640000

Kakaooad

(*2)

0650000

Jaanikaunad / jaanileivad

(*2)

0700000

HUMAL

0,1 (*1)

0800000

MAITSEAINED

(*2)

0810000

Seemned

(*2)

0810010

Aniis

(*2)

0810020

Pärsia köömen

(*2)

0810030

Seller

(*2)

0810040

Koriander

(*2)

0810050

Harilik vürtsköömen

(*2)

0810060

Aedtill

(*2)

0810070

Harilik apteegitill

(*2)

0810080

Põld-lambalääts

(*2)

0810090

Muskaatpähkel

(*2)

0810990

Muud

(*2)

0820000

Viljad

(*2)

0820010

Piment

(*2)

0820020

Jaapani pipar

(*2)

0820030

Köömen

(*2)

0820040

Kardemon

(*2)

0820050

Kadakamarjad

(*2)

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

(*2)

0820070

Vanill

(*2)

0820080

Tamarindipuu viljad

(*2)

0820990

Muud

(*2)

0830000

Puukoor

(*2)

0830010

Kaneel

(*2)

0830990

Muud

(*2)

0840000

Juured ja risoomid

(*2)

0840010

Lagritsa-magusjuur

(*2)

0840020

Harilik ingver

(*2)

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

(*2)

0840040

Mädarõigas

(*2)

0840990

Muud

(*2)

0850000

Pungad

(*2)

0850010

Nelk

(*2)

0850020

Kappar

(*2)

0850990

Muud

(*2)

0860000

Õie emakasuue

(*2)

0860010

Safran

(*2)

0860990

Muud

(*2)

0870000

Seemnerüü

(*2)

0870010

Muskaatõis

(*2)

0870990

Muud

(*2)

0900000

SUHKRUTAIMED

(*2)

0900010

Suhkrupeedi juured

(*2)

0900020

Harilik suhkruroog

(*2)

0900030

Juursigur

(*2)

0900990

Muud

(*2)

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000

Koed

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

1011010

Lihaskude

1011020

Rasvkude

1011030

Maks

1011040

Neerud

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1011990

Muud

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

1012010

Lihaskude

1012020

Rasvkude

1012030

Maks

1012040

Neerud

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1012990

Muud

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

1013010

Lihaskude

1013020

Rasvkude

1013030

Maks

1013040

Neerud

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1013990

Muud

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

1014010

Lihaskude

1014020

Rasvkude

1014030

Maks

1014040

Neerud

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1014990

Muud

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

(*2)

1015010

Lihaskude

(*2)

1015020

Rasvkude

(*2)

1015030

Maks

(*2)

1015040

Neerud

(*2)

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

(*2)

1015990

Muud

(*2)

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

0,05 (*1)

1016010

Lihaskude

1016020

Rasvkude

1016030

Maks

1016040

Neerud

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1016990

Muud

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

(*2)

1017010

Lihaskude

(*2)

1017020

Rasvkude

(*2)

1017030

Maks

(*2)

1017040

Neerud

(*2)

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

(*2)

1017990

Muud

(*2)

1020000

Piim

0,01 (*1)

1020010

Veised

1020020

Lambad

1020030

Kitsed

1020040

Hobused

1020990

Muud

1030000

Linnumunad

0,01 (*1)

1030010

Kanad

1030020

Pardid

(*2)

1030030

Haned

(*2)

1030040

Vutid

(*2)

1030990

Muud

(*2)

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

(*2)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

(*2)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

(*2)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

(*2)

| (F) | = | rasvas lahustuv.” |
| --- | --- | --- |

(F)

=

rasvas lahustuv.”

| 2) | III lisa B osas asendatakse kloropürifossi käsitlev veerg järgmisega:

  „Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)








  Koodnumber | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (2) | Kloropürifoss (F) |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | 0,5 |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | 0,5 |
| 0154050 | Kibuvitsamarjad | 0,05 (*3) |
| 0154060 | Mooruspuu marjad (mustad ja valged) | 0,05 (*3) |
| 0154070 | Õun-viirpuu marjad | 0,05 (*3) |
| 0154080 | Musta leedri marjad | 0,05 (*3) |
| 0161050 | Tähtviljad | 0,05 (*3) |
| 0161060 | Hurmaad | 0,05 (*3) |
| 0161070 | Jambolanid | 0,05 (*3) |
| 0162040 | Kaktusviljad | 0,05 (*3) |
| 0162050 | Hariliku kuldlehiku viljad | 0,05 (*3) |
| 0162060 | Virgiinia persimonid | 0,05 (*3) |
| 0163060 | Suhkurannoonad | 0,05 (*3) |
| 0163070 | Guajaavid | 0,05 (*3) |
| 0163090 | Hõlmise leivapuu viljad | 0,05 (*3) |
| 0163100 | Durianid | 0,05 (*3) |
| 0163110 | Oga-annoonad | 0,05 (*3) |
| 0212040 | Roogmaranta | 0,05 (*3) |
| 0251050 | Ameerika kollakas | 0,05 (*3) |
| 0251070 | Kapsas-lehtsinep | 0,05 (*3) |
| 0252020 | Harilik portulak | 0,05 (*3) |
| 0253000 | c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |

2)

III lisa B osas asendatakse kloropürifossi käsitlev veerg järgmisega:

„Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Koodnumber

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (2)

Kloropürifoss (F)

(1)

(2)

(3)

0130040

Astelpihlaka viljad

0,5

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0,5

0154050

Kibuvitsamarjad

0,05 (*3)

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0,05 (*3)

0154070

Õun-viirpuu marjad

0,05 (*3)

0154080

Musta leedri marjad

0,05 (*3)

0161050

Tähtviljad

0,05 (*3)

0161060

Hurmaad

0,05 (*3)

0161070

Jambolanid

0,05 (*3)

0162040

Kaktusviljad

0,05 (*3)

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0,05 (*3)

0162060

Virgiinia persimonid

0,05 (*3)

0163060

Suhkurannoonad

0,05 (*3)

0163070

Guajaavid

0,05 (*3)

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0,05 (*3)

0163100

Durianid

0,05 (*3)

0163110

Oga-annoonad

0,05 (*3)

0212040

Roogmaranta

0,05 (*3)

0251050

Ameerika kollakas

0,05 (*3)

0251070

Kapsas-lehtsinep

0,05 (*3)

0252020

Harilik portulak

0,05 (*3)

0253000

c)

0,05 (*3)

0256050

Aedsalvei

0,05 (*3)

0256060

Rosmariin

0,05 (*3)

0256070

Aed-liivatee

0,05 (*3)

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad lilled

0,05 (*3)

0256090

Loorberilehed

0,05 (*3)

0256100

Estragon

0,05 (*3)

0270080

Bambusevõrsed

0,05 (*3)

0270090

Palmipungad

0,05 (*3)

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0401110

Värvisafloori seemned

0,05 (*3)

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0,05 (*3)

0401130

Põldtudra seemned

0,05 (*3)

0401150

Riitsinuseseemned

0,05 (*3)

0402020

Õlipalmi tuumad

0,05 (*3)

0402030

Õlipalmi viljad

0,05 (*3)

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0,05 (*3)

0620000

Kohvioad

0,2

0630000

Taimeteed

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

0,5

0631010

Kummel

0,5

0631020

Hapu hibisk

0,5

0631030

Roos

0,5

0631040

Jasmiin

0,5

0631050

Pärn

0,5

0631990

Muud

0,5

0632000

| b) | Lehtedest ja maitsetaimedest |
| --- | --- |

b)

0,5

0632010

Maasikas

0,5

0632020

Tee-punapõõsas

0,5

0632030

Matepuu

0,5

0632990

Muud

0,5

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

0,5

0633010

Palderjan

0,5

0633020

Ženženn

0,5

0633990

Muud

0,5

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

0,1 (*3)

0640000

Kakaooad

0,1 (*3)

0650000

Jaanikaunad / jaanileivad

0,1 (*3)

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

5

0810010

Aniis

5

0810020

Pärsia köömen

5

0810030

Seller

5

0810040

Koriander

5

0810050

Harilik vürtsköömen

5

0810060

Aedtill

5

0810070

Harilik apteegitill

5

0810080

Põld-lambalääts

5

0810090

Muskaatpähkel

5

0810990

Muud

5

0820000

Viljad

1

0820010

Piment

1

0820020

Jaapani pipar

1

0820030

Köömen

1

0820040

Kardemon

1

0820050

Kadakamarjad

1

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

1

0820070

Vanill

1

0820080

Tamarindipuu viljad

1

0820990

Muud

1

0830000

Puukoor

0,1 (*3)

0830010

Kaneel

0,1 (*3)

0830990

Muud

0,1 (*3)

0840000

Juured ja risoomid

0840010

Lagritsa-magusjuur

1

0840020

Harilik ingver

1

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

1

0840040

Mädarõigas

(+)

0840990

Muud

1

0850000

Pungad

0,1 (*3)

0850010

Nelk

0,1 (*3)

0850020

Kappar

0,1 (*3)

0850990

Muud

0,1 (*3)

0860000

Õie emakasuue

0,1 (*3)

0860010

Safran

0,1 (*3)

0860990

Muud

0,1 (*3)

0870000

Seemnerüü

0,1 (*3)

0870010

Muskaatõis

0,1 (*3)

0870990

Muud

0,1 (*3)

0900000

SUHKRUTAIMED

0900010

Suhkrupeedi juured

0,05

0900020

Harilik suhkruroog

0,05 (*3)

0900030

Juursigur

0,05 (*3)

0900990

Muud

0,05 (*3)

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

1015010

Lihaskude

1015020

Rasvkude

1015030

Maks

1015040

Neerud

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1015990

Muud

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

1017010

Lihaskude

1017020

Rasvkude

1017030

Maks

1017040

Neerud

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1017990

Muud

1030020

Pardid

0,01 (*3)

1030030

Haned

0,01 (*3)

1030040

Vutid

0,01 (*3)

1030990

Muud

0,01 (*3)

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

0,05
   (*3)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

1060000

Selgrootud maismaaloomad

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

| (F) | = | rasvas lahustuv. |
| --- | --- | --- |

(F)

=

rasvas lahustuv.

Kloropürifoss (F)

| (+) | Maitseainete rühmas kohaldatakse mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040 ) suhtes sama jääkide piirnormi, mida kohaldatakse köögivilja kategooria juur- ja mugulköögivilja rühmas mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0213040 ) puhul, võttes määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõike 1 kohaselt arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid muutusi jääkide sisalduses.







  0840040 | Mädarõigas” |
| --- | --- | --- |

(+)

Maitseainete rühmas kohaldatakse mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040 ) suhtes sama jääkide piirnormi, mida kohaldatakse köögivilja kategooria juur- ja mugulköögivilja rühmas mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0213040 ) puhul, võttes määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõike 1 kohaselt arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid muutusi jääkide sisalduses.

0840040

Mädarõigas”

---

(*1)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

(*2)  Pestitsiidi ja koodnumbri kombinatsioon, mille puhul kohaldatakse III lisa B osas kehtestatud jääkide piirnormi.

(1)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.

(*3)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

(2)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.

---

| 21.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 14/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 14/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/61,

20. jaanuar 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 80,9 |
| TN | 113,9 |
| TR | 91,2 |
| ZZ | 130,6 |
| 0707 00 05 | MA | 85,8 |
| TR | 150,9 |
| ZZ | 118,4 |
| 0709 93 10 | MA | 52,6 |
| TR | 150,6 |
| ZZ | 101,6 |
| 0805 10 20 | EG | 50,0 |
| MA | 64,1 |
| TN | 57,9 |
| TR | 65,8 |
| ZZ | 59,5 |
| 0805 20 10 | IL | 163,3 |
| MA | 82,3 |
| ZZ | 122,8 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 103,6 |
| JM | 147,2 |
| MA | 82,8 |
| TR | 99,2 |
| ZZ | 108,2 |
| 0805 50 10 | TR | 102,3 |
| ZZ | 102,3 |
| 0808 10 80 | CL | 84,9 |
| US | 121,1 |
| ZZ | 103,0 |
| 0808 30 90 | CN | 76,1 |
| ZZ | 76,1 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

236,2

MA

80,9

TN

113,9

TR

91,2

ZZ

130,6

0707 00 05

MA

85,8

TR

150,9

ZZ

118,4

0709 93 10

MA

52,6

TR

150,6

ZZ

101,6

0805 10 20

EG

50,0

MA

64,1

TN

57,9

TR

65,8

ZZ

59,5

0805 20 10

IL

163,3

MA

82,3

ZZ

122,8

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

103,6

JM

147,2

MA

82,8

TR

99,2

ZZ

108,2

0805 50 10

TR

102,3

ZZ

102,3

0808 10 80

CL

84,9

US

121,1

ZZ

103,0

0808 30 90

CN

76,1

ZZ

76,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 21.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 14/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 14/20

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/62,

20. jaanuar 2016,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 7. jaanuarini 2016 impordilitsentsitaotlused ja impordiõiguste taotlused määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 616/2007 (2) on avatud tariifikvoodid Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärinevate kodulinnulihatoodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 616/2007 (2) on avatud tariifikvoodid Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärinevate kodulinnulihatoodete importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 7. jaanuarini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 7. jaanuarini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

| (3) | Kogused, mille kohta on ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 7. jaanuarini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016, on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikele 3 ja koostoimes kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 2. |
| --- | --- |

(3)

Kogused, mille kohta on ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 7. jaanuarini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016, on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikele 3 ja koostoimes kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 2.

| (4) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kogused, mille kohta on määruse (EÜ) nr 616/2007 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016, korrutatakse käesoleva määruse lisa A osas esitatud jaotuskoefitsientidega.

2.   Kogused, mille kohta on määruse (EÜ) nr 616/2007 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016, korrutatakse käesoleva määruse lisa B osas esitatud jaotuskoefitsientidega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 616/2007, 4. juuni 2007, millega avatakse Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärineva kodulinnuliha ühenduse tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine (ELT L 142, 5.6.2007, lk 3).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

A OSA

| Rühma nr | Jrk-nr | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 esitatud taotlused
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,325241 |
| 2 | 09.4212 | 0,775495 |
| 4A | 09.4214 | — |
| 09.4251 | 1,646051 |
| 09.4252 | — |
| 6A | 09.4216 | 0,323564 |
| 09.4260 | 0,37908 |
| 7 | 09.4217 | — |
| 8 | 09.4218 | — |

Rühma nr

Jrk-nr

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 esitatud taotlused

(%)

1

09.4211

0,325241

2

09.4212

0,775495

4A

09.4214

—

09.4251

1,646051

09.4252

—

6A

09.4216

0,323564

09.4260

0,37908

7

09.4217

—

8

09.4218

—

B OSA

| Rühma nr | Jrk-nr | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 esitatud taotlused
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 5A | 09.4215 | 0,65244 |
| 09.4254 | — |
| 09.4255 | — |
| 09.4256 | — |

Rühma nr

Jrk-nr

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 esitatud taotlused

(%)

5A

09.4215

0,65244

09.4254

—

09.4255

—

09.4256

—

---

OTSUSED

| 21.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 14/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 14/23

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/63,

15. jaanuar 2016,

Horvaatia ühinemise kohta Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 punktil c põhineva Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitleva konventsiooniga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,

võttes arvesse Horvaatia ühinemislepingut,

võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artikli 3 lõiget 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 punktil c põhinevale Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitlevale konventsioonile (2) („ametnikega seotud korruptsiooni vastane konventsioon”) kirjutati alla 26. mail 1997. aastal ning see jõustus 28. septembril 2005. aastal. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 punktil c põhinevale Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitlevale konventsioonile (2) („ametnikega seotud korruptsiooni vastane konventsioon”) kirjutati alla 26. mail 1997. aastal ning see jõustus 28. septembril 2005. aastal.

| (2) | Horvaatia ühinemisakti (edaspidi „ühinemisakt”) artikli 3 lõikes 4 on sätestatud, et Horvaatia ühineb konventsioonide ja protokollidega, mis on sõlmitud liikmesriikide vahel ning loetletud ühinemisakti I lisas, mis sisaldab muu hulgas ametnikega seotud korruptsiooni vastast konventsiooni. Need jõustuvad Horvaatia suhtes nõukogu määratud kuupäeval. |
| --- | --- |

(2)

Horvaatia ühinemisakti (edaspidi „ühinemisakt”) artikli 3 lõikes 4 on sätestatud, et Horvaatia ühineb konventsioonide ja protokollidega, mis on sõlmitud liikmesriikide vahel ning loetletud ühinemisakti I lisas, mis sisaldab muu hulgas ametnikega seotud korruptsiooni vastast konventsiooni. Need jõustuvad Horvaatia suhtes nõukogu määratud kuupäeval.

| (3) | Ühinemisakti artikli 3 lõike 5 kohaselt otsustab nõukogu kõnealuste konventsioonide ja protokollidega ühinemise tõttu nõutavate kohanduste tegemise, |
| --- | --- |

(3)

Ühinemisakti artikli 3 lõike 5 kohaselt otsustab nõukogu kõnealuste konventsioonide ja protokollidega ühinemise tõttu nõutavate kohanduste tegemise,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ametnikega seotud korruptsiooni vastane konventsioon jõustub Horvaatia suhtes käesoleva otsuse avaldamisele järgneva kuu esimesel päeval.

Artikkel 2

Ametnikega seotud korruptsiooni vastase konventsiooni horvaadikeelne tekst (3) on autentne samadel tingimustel kui ametnikega seotud korruptsiooni vastase konventsiooni muud tekstid.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. jaanuar 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

---

(1)  
  10. juuni 2015. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  EÜT C 195, 25.6.1997, lk 2.

2

(3)  Konventsiooni horvaadikeelne tekst on avaldatud Euroopa Liidu Teataja eriväljaandes (peatükk 19, köide 14, lk 120).

3

Euroopa Liidu Teataja

---

SUUNISED

| 21.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 14/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 14/25

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2016/64,

18. november 2015,

millega muudetakse suunist (EL) 2015/510 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (ülddokumentatsiooni suunis) (EKP/2015/34)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 esimest taanet, artikleid 9.2, 12.1, 14.3, 18.2 ja artikli 20 esimest taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühtse rahapoliitika saavutamiseks tuleb määratleda vahendid, instrumendid ja menetlused, mida kasutab eurosüsteem, mis koosneb Euroopa Keskpangast (EKP) ja rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide keskpankadest (edaspidi „RKPd”), et see poliitika rahaühikuna eurot kasutavates liikmesriikides ühetaoliselt rakendada. |
| --- | --- |

(1)

Ühtse rahapoliitika saavutamiseks tuleb määratleda vahendid, instrumendid ja menetlused, mida kasutab eurosüsteem, mis koosneb Euroopa Keskpangast (EKP) ja rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide keskpankadest (edaspidi „RKPd”), et see poliitika rahaühikuna eurot kasutavates liikmesriikides ühetaoliselt rakendada.

| (2) | Tulenevalt Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artiklist 12.1 on EKP-l pädevus kujundada liidu ühtne rahapoliitika ja vastu võtta selle kohaseks rakendamiseks vajalikud suunised. Tulenevalt EKPSi põhikirja artiklist 14.3 on RKPd kohustatud tegutsema kooskõlas nende suunistega. Seetõttu on käesolev suunis adresseeritud eurosüsteemile. Käesolevas suunises sätestatud reegleid rakendavad RKPd lepingute või õigusaktide kaudu. Osapooled peavad järgima RKPde poolt lepingute või õigusaktide kaudu rakendatud reegleid. |
| --- | --- |

(2)

Tulenevalt Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artiklist 12.1 on EKP-l pädevus kujundada liidu ühtne rahapoliitika ja vastu võtta selle kohaseks rakendamiseks vajalikud suunised. Tulenevalt EKPSi põhikirja artiklist 14.3 on RKPd kohustatud tegutsema kooskõlas nende suunistega. Seetõttu on käesolev suunis adresseeritud eurosüsteemile. Käesolevas suunises sätestatud reegleid rakendavad RKPd lepingute või õigusaktide kaudu. Osapooled peavad järgima RKPde poolt lepingute või õigusaktide kaudu rakendatud reegleid.

| (3) | EKPSi põhikirja artikli 18.1 esimene taane võimaldab eurosüsteemil tegutseda rahaturgudel, müües ja ostes otse (spot- ja forward-tehingud) või tagasiostulepinguga ning laenates nõudeid ja turukõlblikke väärtpabereid kas eurodes või muudes vääringutes, samuti väärismetalle. Artikli 18.1 teine taane võimaldab eurosüsteemil teostada krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega. |
| --- | --- |

(3)

EKPSi põhikirja artikli 18.1 esimene taane võimaldab eurosüsteemil tegutseda rahaturgudel, müües ja ostes otse (spot- ja forward-tehingud) või tagasiostulepinguga ning laenates nõudeid ja turukõlblikke väärtpabereid kas eurodes või muudes vääringutes, samuti väärismetalle. Artikli 18.1 teine taane võimaldab eurosüsteemil teostada krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega.

| (4) | Eurosüsteemi kaitsmiseks osapoole riski eest sätestab EKPSi põhikirja artikkel 18.1, et eurosüsteemi krediiditehingute teostamisel krediidiasutuste ja muude turul osalejatega peab laenuandmine põhinema piisaval tagatisel. |
| --- | --- |

(4)

Eurosüsteemi kaitsmiseks osapoole riski eest sätestab EKPSi põhikirja artikkel 18.1, et eurosüsteemi krediiditehingute teostamisel krediidiasutuste ja muude turul osalejatega peab laenuandmine põhinema piisaval tagatisel.

| (5) | Eurosüsteemi kaitsmiseks osapoole kohustuste täitmata jätmisest tingitud finantskahju tekkimise riski eest kohaldatakse eurosüsteemi krediidioperatsioonides tagatisena mobiliseeritud kõlblike varade suhtes Euroopa Keskpanga suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (1) neljanda osa VI jaotises sätestatud riskiohjemeetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Eurosüsteemi kaitsmiseks osapoole kohustuste täitmata jätmisest tingitud finantskahju tekkimise riski eest kohaldatakse eurosüsteemi krediidioperatsioonides tagatisena mobiliseeritud kõlblike varade suhtes Euroopa Keskpanga suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (1) neljanda osa VI jaotises sätestatud riskiohjemeetmeid.

| (6) | EKP nõukogu on otsustanud muuta tagatud võlakirjade omakasutuse reegleid täiendavate väärtuskärbete osas. |
| --- | --- |

(6)

EKP nõukogu on otsustanud muuta tagatud võlakirjade omakasutuse reegleid täiendavate väärtuskärbete osas.

| (7) | EKP nõukogu on otsustanud, et kõlblike krediidinõuetega tagatud turukõlbmatuid võlainstrumente võib kasutada piiriüleselt vastavalt kohaldatavale keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistiku (CCBM) korrale. |
| --- | --- |

(7)

EKP nõukogu on otsustanud, et kõlblike krediidinõuetega tagatud turukõlbmatuid võlainstrumente võib kasutada piiriüleselt vastavalt kohaldatavale keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistiku (CCBM) korrale.

| (8) | EKP nõukogu on otsustanud sätestada täiendavate väärtuskärbete normid suunisest (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) eraldiseisvas õigusaktis, kuna see võimaldab asjaomase raamistiku muudatusi sujuvalt rakendada kohe pärast vastavate otsuste langetamist [EKP nõukogu poolt]. |
| --- | --- |

(8)

EKP nõukogu on otsustanud sätestada täiendavate väärtuskärbete normid suunisest (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) eraldiseisvas õigusaktis, kuna see võimaldab asjaomase raamistiku muudatusi sujuvalt rakendada kohe pärast vastavate otsuste langetamist [EKP nõukogu poolt].

| (9) | Seetõttu tuleb suunist (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleb suunist (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) vastavalt muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 2 punkt 16 asendatakse järgmisega:
  „16)   „piiriülene kasutamine”– osapool esitab oma asukohariigi keskpangale tagatiseks järgmised varad:






  a) | turukõlblik vara, mida hoitakse teistes liikmesriikides, mille rahaühik on euro; |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 2 punkt 16 asendatakse järgmisega:

„16)   „piiriülene kasutamine”– osapool esitab oma asukohariigi keskpangale tagatiseks järgmised varad:

„piiriülene kasutamine”

a)

turukõlblik vara, mida hoitakse teistes liikmesriikides, mille rahaühik on euro;

| b) | teises liikmesriigis emiteeritud turukõlblik vara, mida hoitakse asukohariigi keskpanga liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

teises liikmesriigis emiteeritud turukõlblik vara, mida hoitakse asukohariigi keskpanga liikmesriigis;

| c) | krediidinõuded, kui krediidinõude lepingut reguleerivad mitte asukohariigi keskpanga liikmesriigi, vaid teise eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi seadused; |
| --- | --- |

c)

krediidinõuded, kui krediidinõude lepingut reguleerivad mitte asukohariigi keskpanga liikmesriigi, vaid teise eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi seadused;

| d) | eluasemehüpoteekväärtpaberid vastavalt kohaldatavale keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistiku korrale; |
| --- | --- |

d)

eluasemehüpoteekväärtpaberid vastavalt kohaldatavale keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistiku korrale;

| e) | kõlblike krediidinõuetega tagatud turukõlbmatud võlainstrumendid, mis on emiteeritud ja mida hoitakse mitte asukohariigi keskpanga liikmesriigis, vaid teises eurot rahaühikuna kasutavas liikmesriigis.”; |
| --- | --- |

e)

kõlblike krediidinõuetega tagatud turukõlbmatud võlainstrumendid, mis on emiteeritud ja mida hoitakse mitte asukohariigi keskpanga liikmesriigis, vaid teises eurot rahaühikuna kasutavas liikmesriigis.”;

| 2) | artikli 2 punkt 49 asendatakse järgmisega:
  „49)   „liisingunõuded”– lepinguga ette nähtud kavakohased maksed, mida liisinguvõtja peab tegema liisinguandjale vastavalt liisingulepingu tingimustele. Jääkväärtusi liisingunõueteks ei loeta. Eraisikutele pakutavaid väljaostuvõimalusega kasutusrendilepinguid (Personal Contract Purchase), st lepinguid, mille kohaselt kohustuse võtjal on järgmine valikuvõimalus: a) teha lõplik makse ja saada kaupade omanikuks; või b) tagastada kaubad lepingu tasaarvelduseks, käsitletakse liisingulepinguna.”; |
| --- | --- |

2)

artikli 2 punkt 49 asendatakse järgmisega:

„49)   „liisingunõuded”– lepinguga ette nähtud kavakohased maksed, mida liisinguvõtja peab tegema liisinguandjale vastavalt liisingulepingu tingimustele. Jääkväärtusi liisingunõueteks ei loeta. Eraisikutele pakutavaid väljaostuvõimalusega kasutusrendilepinguid (Personal Contract Purchase), st lepinguid, mille kohaselt kohustuse võtjal on järgmine valikuvõimalus: a) teha lõplik makse ja saada kaupade omanikuks; või b) tagastada kaubad lepingu tasaarvelduseks, käsitletakse liisingulepinguna.”;

„liisingunõuded”

Personal Contract Purchas

| 3) | artikkel 128 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 128
  Riskiohjemeetmed

  1.   Eurosüsteem kohaldab kõlblike varade suhtes järgmisi riskiohjemeetmeid:






  a) | Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) (*1) sätestatud väärtuskärped; |
| --- | --- | --- |

3)

artikkel 128 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 128

Riskiohjemeetmed

1.   Eurosüsteem kohaldab kõlblike varade suhtes järgmisi riskiohjemeetmeid:

a)

Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) (*1) sätestatud väärtuskärped;

| b) | kõikumisvahemikud (turuväärtuses kajastamine):
  eurosüsteem nõuab, et tema likviidsust lisavates pöördtehingutes kasutatava kõlblike varade väärtuskärpega kohandatud turuväärtus püsiks. Kui kõlblike varade väärtus jääb igapäevasel hindamisel alla teatava taseme, nõuab asukohariigi RKP, et osapool esitaks täiendavaid varasid või sularaha lisatagatise nõude esitamise teel. Samamoodi võib RKP juhul, kui kõlblike varade väärtus ületab pärast ümberhindamist teatava taseme, seda taset ületava vara või sularaha tagastada; |
| --- | --- |

b)

kõikumisvahemikud (turuväärtuses kajastamine):

eurosüsteem nõuab, et tema likviidsust lisavates pöördtehingutes kasutatava kõlblike varade väärtuskärpega kohandatud turuväärtus püsiks. Kui kõlblike varade väärtus jääb igapäevasel hindamisel alla teatava taseme, nõuab asukohariigi RKP, et osapool esitaks täiendavaid varasid või sularaha lisatagatise nõude esitamise teel. Samamoodi võib RKP juhul, kui kõlblike varade väärtus ületab pärast ümberhindamist teatava taseme, seda taset ületava vara või sularaha tagastada;

| c) | krediidiasutuse või artiklis 138 sätestatud krediidiasutusega märkimisväärselt seotud mis tahes muu üksuse tagamata võlainstrumentide kasutamisega seotud piirangud; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuse või artiklis 138 sätestatud krediidiasutusega märkimisväärselt seotud mis tahes muu üksuse tagamata võlainstrumentide kasutamisega seotud piirangud;

| d) | suunises (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) sätestatud turuväärtuse vähendamine. |
| --- | --- |

d)

suunises (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) sätestatud turuväärtuse vähendamine.

2.   Eurosüsteem võib igal ajal kohaldada järgmisi täiendavaid riskiohjemeetmeid:

| a) | esialgsed marginaalid – see tähendab, et osapooled peavad esitama kõlblikud varad, mille väärtus on vähemalt eurosüsteemi pakutav likviidsus pluss esialgne marginaal; |
| --- | --- |

a)

esialgsed marginaalid – see tähendab, et osapooled peavad esitama kõlblikud varad, mille väärtus on vähemalt eurosüsteemi pakutav likviidsus pluss esialgne marginaal;

| b) | emitentide, krediidisaajate või garantidega seotud piirangud: eurosüsteem võib kehtestada emitentide, krediidisaajate või garantidega seotud täiendavaid piiranguid lisaks lõike 1 punktis c osutatud tagamata võlainstrumentide kasutamisele kehtestatud piirangutele; |
| --- | --- |

b)

emitentide, krediidisaajate või garantidega seotud piirangud: eurosüsteem võib kehtestada emitentide, krediidisaajate või garantidega seotud täiendavaid piiranguid lisaks lõike 1 punktis c osutatud tagamata võlainstrumentide kasutamisele kehtestatud piirangutele;

| c) | täiendavad väärtuskärped; |
| --- | --- |

c)

täiendavad väärtuskärped;

| d) | eurosüsteemi krediidikvaliteedi nõuetele vastavate garantide täiendavad garantiid teatud liiki varade aktsepteeritavaks arvamiseks; |
| --- | --- |

d)

eurosüsteemi krediidikvaliteedi nõuetele vastavate garantide täiendavad garantiid teatud liiki varade aktsepteeritavaks arvamiseks;

| e) | teatavate varade välja jätmine eurosüsteemi krediidioperatsioonidest. |
| --- | --- |

e)

teatavate varade välja jätmine eurosüsteemi krediidioperatsioonidest.

(*1)  Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2016/65, 18. november 2015, eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamisel kohaldatavate väärtuskärbete kohta (EKP/2015/35) (ELT L 14, 21.1.2016, lk 30).”;"

*1

| 4) | artikkel 148 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 148
  Üldpõhimõtted

  1.   Osapooled võivad kõlblikke varasid kasutada piiriüleselt kogu euroalal kõigis eurosüsteemi krediidioperatsioonides.


  2.   Osapooled võivad mobiliseerida kõlblikke varasid, v.a tähtajalisi hoiuseid, piiriüleselt vastavalt järgmistele tingimustele:






  a) | turukõlblikke varasid mobiliseeritakse järgmiselt: i) eurosüsteemi kasutaja hindamise raamistikus positiivse hinnangu saanud EMP väärtpaberiarveldussüsteemide kõlblike ühenduste kaudu; ii) keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistiku asjakohaseid menetlusi rakendades; iii) kõlblike ühenduste kasutamisel koos keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistikuga; ja |
| --- | --- | --- |

4)

artikkel 148 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 148

Üldpõhimõtted

1.   Osapooled võivad kõlblikke varasid kasutada piiriüleselt kogu euroalal kõigis eurosüsteemi krediidioperatsioonides.

2.   Osapooled võivad mobiliseerida kõlblikke varasid, v.a tähtajalisi hoiuseid, piiriüleselt vastavalt järgmistele tingimustele:

a)

turukõlblikke varasid mobiliseeritakse järgmiselt: i) eurosüsteemi kasutaja hindamise raamistikus positiivse hinnangu saanud EMP väärtpaberiarveldussüsteemide kõlblike ühenduste kaudu; ii) keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistiku asjakohaseid menetlusi rakendades; iii) kõlblike ühenduste kasutamisel koos keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistikuga; ja

| b) | krediidinõudeid, kõlblike krediidinõuetega tagatud turukõlbmatuid võlainstrumente ja eluasemehüpoteekväärtpabereid mobiliseeritakse kooskõlas keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistiku asjakohaste menetlustega. |
| --- | --- |

b)

krediidinõudeid, kõlblike krediidinõuetega tagatud turukõlbmatuid võlainstrumente ja eluasemehüpoteekväärtpabereid mobiliseeritakse kooskõlas keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistiku asjakohaste menetlustega.

3.   Turukõlblikke varasid võib kasutada RKP konto kaudu sellises väärtpaberiarveldussüsteemis, mis asub väljaspool selle RKP riiki, kui eurosüsteem on andnud loa sellise konto kasutamiseks.

4.   De Nederlandsche Bank on pädev kasutama oma kontot rahvusvahelises väärtpaberite keskdepositooriumis Euroclear (Belgia) tagatistehingute arveldamiseks selle ICSD juures emiteeritud eurovõlakirjades. Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland võib avada sellise konto Euroclearis. Seda kontot võib kasutada kõigi Euroclearis hoitavate kõlblike varade jaoks, kaasa arvatud kõlblike varade jaoks, mis on Eurocleari üle kantud kõlblike ühenduste kaudu.

5.   Osapooled teevad kõlblike varade ülekandeid eurosüsteemi kasutajahindamisraamistikus positiivse hinnangu saanud väärtpaberiarveldussüsteemi väärtpaberiarvelduskontode kaudu.

6.   Osapool, kellel ei ole RKP depookontot või eurosüsteemi kasutajahindamisraamistikus positiivse hinnangu saanud väärtpaberiarveldussüsteemi väärtpaberiarvelduskontot, võib tehinguid arveldada korrespondentkrediidiasutuse väärtpaberiarvelduskonto või depookonto kaudu.”;

| 5) | XI lisa asendatakse järgmisega:



  „XI LISA

  VÄÄRTPABERIVORMID

  Euroopa Keskpank (EKP) avaldas 13. juunil 2006 uute üleilmsete võlakirjade (NGN) kriteeriumid rahvusvahelistele esitajavõlakirjadele, mis on eurosüsteemi krediidioperatsioonide kõlblikuks tagatiseks alates 1. jaanuarist 2007. EKP teatas 22. oktoobril 2008, et pärast 30. septembrit 2010 üleilmsete võlakirjadena emiteeritud rahvusvahelised võlakirjad on eurosüsteemi krediidioperatsioonides kõlblikuks tagatiseks, kui kasutatakse rahvusvaheliste võlaväärtpaberite uut turvastruktuuri (NSS).
  Järgmises tabelis on kokkuvõte väärtpaberite eri vormide kõlblikkuseeskirjadest koos uute üleilmsete võlakirjade ja uue turvastruktuuri kriteeriumitega.

  Tabel 1


  Eri väärtpaberivormide kõlblikkuseeskirjad










  Üleilmne/individuaalne | Esitaja/registreeritud | NGN/tavaline üleilmne võlakiri (CGN)/NSS | Kas ühine hoiuasutus (CSK) on ICSD (*2)? | Kõlblik? |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Üleilmne | Esitaja | NGN | Jah | Jah |
| Ei | Ei |
| Üleilmne | Esitaja | CGN | Ei kohaldu | Ei, ent enne 1. jaanuari 2007 emiteeritud väärtpaberite suhtes kohaldatakse varasemaid nõudeid, samuti jätkuemissioonide suhtes pärast 1. jaanuarit 2007, kui ISINid on vahetatavad. |
| Üleilmne | Registreeritud | CGN | Ei kohaldu | Pärast 30. septembrit 2010 selle struktuuri kohaselt emiteeritud võlakirjad ei ole enam kõlblikud. |
| Üleilmne | Registreeritud | NSS | Jah | Jah |
| Individuaalne | Esitaja | Ei kohaldu | Ei kohaldu | Pärast 30. septembrit 2010 selle struktuuri kohaselt emiteeritud võlakirjad ei ole enam kõlblikud. Kuni 30. septembrini 2010 k.a emiteeritud individuaalsete esitajavõlakirjade suhtes kohaldatakse varasemaid nõudeid kuni nende tähtpäevani. |

5)

XI lisa asendatakse järgmisega:

„XI LISA

VÄÄRTPABERIVORMID

Euroopa Keskpank (EKP) avaldas 13. juunil 2006 uute üleilmsete võlakirjade (NGN) kriteeriumid rahvusvahelistele esitajavõlakirjadele, mis on eurosüsteemi krediidioperatsioonide kõlblikuks tagatiseks alates 1. jaanuarist 2007. EKP teatas 22. oktoobril 2008, et pärast 30. septembrit 2010 üleilmsete võlakirjadena emiteeritud rahvusvahelised võlakirjad on eurosüsteemi krediidioperatsioonides kõlblikuks tagatiseks, kui kasutatakse rahvusvaheliste võlaväärtpaberite uut turvastruktuuri (NSS).

Järgmises tabelis on kokkuvõte väärtpaberite eri vormide kõlblikkuseeskirjadest koos uute üleilmsete võlakirjade ja uue turvastruktuuri kriteeriumitega.

Tabel 1

Eri väärtpaberivormide kõlblikkuseeskirjad

Üleilmne/individuaalne

Esitaja/registreeritud

NGN/tavaline üleilmne võlakiri (CGN)/NSS

Kas ühine hoiuasutus (CSK) on ICSD (*2)?

Kõlblik?

Üleilmne

Esitaja

NGN

Jah

Jah

Ei

Ei

Üleilmne

Esitaja

CGN

Ei kohaldu

Ei, ent enne 1. jaanuari 2007 emiteeritud väärtpaberite suhtes kohaldatakse varasemaid nõudeid, samuti jätkuemissioonide suhtes pärast 1. jaanuarit 2007, kui ISINid on vahetatavad.

Üleilmne

Registreeritud

CGN

Ei kohaldu

Pärast 30. septembrit 2010 selle struktuuri kohaselt emiteeritud võlakirjad ei ole enam kõlblikud.

Üleilmne

Registreeritud

NSS

Jah

Jah

Individuaalne

Esitaja

Ei kohaldu

Ei kohaldu

Pärast 30. septembrit 2010 selle struktuuri kohaselt emiteeritud võlakirjad ei ole enam kõlblikud. Kuni 30. septembrini 2010 k.a emiteeritud individuaalsete esitajavõlakirjade suhtes kohaldatakse varasemaid nõudeid kuni nende tähtpäevani.

Artikkel 2

Kehtetuks tunnistamine

Suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artiklid 129 kuni 133a ja X lisa tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Jõustumine ja rakendamine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest RKPdele teatatakse.

2.   RKPd võtavad meetmed, mis on vajalikud käesoleva suunise järgimiseks, ja rakendavad neid alates 25. jaanuarist 2016. Nad teatavad EKP-le nende meetmetega seotud dokumentidest ja vahenditest hiljemalt 5. jaanuariks 2016.

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 18. november 2015

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2014. aasta suunis (EL) 2015/510 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (ülddokumentatsiooni suunis) (EKP/2014/60) (ELT L 91, 2.4.2015, lk 3).

1

(*2)  Või kas see muutuks kohalduvaks positiivselt hinnatud väärtpaberite keskdepositooriumi puhul.”

*2

---

| 21.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 14/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 14/30

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2016/65,

18. november 2015,

eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamisel kohaldatavate väärtuskärbete kohta (EKP/2015/35)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 esimest taanet, artikleid 9.2, 12.1, 14.3, 18.2 ja artikli 20 esimest taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikli 18.1 kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpangad (edaspidi „RKPd”) teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, kui laen on piisavalt tagatud. Üldised tingimused, mille kohaselt EKP ja RKPd on valmis krediiditehinguid sõlmima, sealhulgas kriteeriumid, mis määravad tagatise kõlblikkuse eurosüsteemi krediidioperatsioonide jaoks, on sätestatud Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (1). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikli 18.1 kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpangad (edaspidi „RKPd”) teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, kui laen on piisavalt tagatud. Üldised tingimused, mille kohaselt EKP ja RKPd on valmis krediiditehinguid sõlmima, sealhulgas kriteeriumid, mis määravad tagatise kõlblikkuse eurosüsteemi krediidioperatsioonide jaoks, on sätestatud Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (1).

| (2) | Eurosüsteemi kaitsmiseks finantskahju eest, mis võib tuleneda osapoole kohustuste täitmata jätmisest, kohaldatakse eurosüsteemi krediidioperatsioonides tagatisena mobiliseeritud kõlblike varade suhtes suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) neljanda osa VI jaotises sätestatud riskiohjemeetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Eurosüsteemi kaitsmiseks finantskahju eest, mis võib tuleneda osapoole kohustuste täitmata jätmisest, kohaldatakse eurosüsteemi krediidioperatsioonides tagatisena mobiliseeritud kõlblike varade suhtes suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) neljanda osa VI jaotises sätestatud riskiohjemeetmeid.

| (3) | Läbivaadatud väärtuskärbete rakendamist lihtsustaks asjaomaste normide sätestamine eraldi õigusaktis. See võimaldaks sätestada riskiohje parameetrid kompaktses ja eraldatud vormis ning sujuvalt rakendada asjaomase raamistiku muudatusi kohe pärast vastavate otsuste langetamist EKP nõukogu poolt, |
| --- | --- |

(3)

Läbivaadatud väärtuskärbete rakendamist lihtsustaks asjaomaste normide sätestamine eraldi õigusaktis. See võimaldaks sätestada riskiohje parameetrid kompaktses ja eraldatud vormis ning sujuvalt rakendada asjaomase raamistiku muudatusi kohe pärast vastavate otsuste langetamist EKP nõukogu poolt,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Kõlblike turukõlblike varade suhtes kohaldatavad väärtuskärped

1.   Suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) neljanda osa VI jaotise kohaselt kohaldatakse turukõlblike varade suhtes väärtuskärpeid suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 2 punktis 97 määratletud tähenduses vastavalt käesoleva suunise lisa tabelis 2 sätestatud tasemetele.

2.   Konkreetse vara väärtuskärbe sõltub järgmistest teguritest:

| a) | varale määratud väärtuskärpe liik artiklis 2 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

a)

varale määratud väärtuskärpe liik artiklis 2 määratletud tähenduses;

| b) | vara järelejäänud tähtaeg; |
| --- | --- |

b)

vara järelejäänud tähtaeg;

| c) | vara kupongi struktuur; |
| --- | --- |

c)

vara kupongi struktuur;

| d) | varale määratud krediidikvaliteedi aste. |
| --- | --- |

d)

varale määratud krediidikvaliteedi aste.

Artikkel 2

Turukõlblike varade väärtuskärpe liigi määramine

Kõlblikud turukõlblikud varad jagatakse viie väärtuskärpe liigi vahel, sõltuvalt emitendi ja/või vara liigist, käesoleva suunise lisa tabeli 1 kohaselt:

| a) | keskvalitsuste võlainstrumendid, EKP võlasertifikaadid ja RKPde poolt enne euro kasutusele võtmist asjaomases eurot rahaühikuna kasutavas liikmesriigis emiteeritud võlasertifikaadid kuuluvad I väärtuskärpe liiki; |
| --- | --- |

a)

keskvalitsuste võlainstrumendid, EKP võlasertifikaadid ja RKPde poolt enne euro kasutusele võtmist asjaomases eurot rahaühikuna kasutavas liikmesriigis emiteeritud võlasertifikaadid kuuluvad I väärtuskärpe liiki;

| b) | kohalike omavalitsuste ja regionaalsete valitsuste, eurosüsteemi poolt agentuurideks liigitatud üksuste, mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide emiteeritud võlainstrumendid ning jumbo-tüüpi võlakirjad kuuluvad II väärtuskärpe liiki; |
| --- | --- |

b)

kohalike omavalitsuste ja regionaalsete valitsuste, eurosüsteemi poolt agentuurideks liigitatud üksuste, mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide emiteeritud võlainstrumendid ning jumbo-tüüpi võlakirjad kuuluvad II väärtuskärpe liiki;

| c) | mittefinantsettevõtete emiteeritud traditsioonilised ja muud tagatud võlakirjad ja võlainstrumendid kuuluvad III väärtuskärpe liiki; |
| --- | --- |

c)

mittefinantsettevõtete emiteeritud traditsioonilised ja muud tagatud võlakirjad ja võlainstrumendid kuuluvad III väärtuskärpe liiki;

| d) | krediidiasutuste ja finantsettevõtete, mis ei ole krediidiasutused, emiteeritud tagamata võlainstrumendid kuuluvad IV väärtuskärpe liiki; |
| --- | --- |

d)

krediidiasutuste ja finantsettevõtete, mis ei ole krediidiasutused, emiteeritud tagamata võlainstrumendid kuuluvad IV väärtuskärpe liiki;

| e) | varaga tagatud väärtpaberid kuuluvad V väärtuskärpe liiki, sõltumata emitendi liigist. |
| --- | --- |

e)

varaga tagatud väärtpaberid kuuluvad V väärtuskärpe liiki, sõltumata emitendi liigist.

Artikkel 3

Turukõlblike varade väärtuskärped

1.   Väärtuskärpe liiki I kuni V kuuluvate turukõlblike varade suhtes kohaldatavad väärtuskärped määratakse järgmise põhjal:

| a) | konkreetsele varale määratud krediidikvaliteedi aste 1, 2 või 3 vastavalt käesoleva suunise lisa tabelile 2; |
| --- | --- |

a)

konkreetsele varale määratud krediidikvaliteedi aste 1, 2 või 3 vastavalt käesoleva suunise lisa tabelile 2;

| b) | vara järelejäänud tähtaeg vastavalt lõigetele 3 ja 4; |
| --- | --- |

b)

vara järelejäänud tähtaeg vastavalt lõigetele 3 ja 4;

| c) | vara kupongi struktuur vastavalt lõigetele 3 ja 4. |
| --- | --- |

c)

vara kupongi struktuur vastavalt lõigetele 3 ja 4.

2.   V liiki kuuluvate turukõlblike varade suhtes kohaldatakse 10 % väärtuskärbet, olenemata tähtajast või kupongi struktuurist.

3.   Nullkupongimääraga või fikseeritud kupongimääraga varade puhul on kohaldatava väärtuskärpe tähtajaks vara järelejäänud tähtaeg.

4.   Ujuva kupongimääraga varade puhul kohaldatakse väärtuskärbet, mis on sama suur kui nullist ühe aastani kestvasse tähtajaklassi kuuluvate fikseeritud kupongimääraga turukõlblike varade puhul, välja arvatud järgmistel juhtudel ning ilma et see piiraks lõiget 2.

| a) | Ujuv kupongimäär, mille uuestimääratlemise tähtaeg on pikem kui üks aasta, loetakse fikseeritud kupongimääraks ning kohaldatava väärtuskärpe tähtajaks loetakse vara järelejäänud tähtaeg. |
| --- | --- |

a)

Ujuv kupongimäär, mille uuestimääratlemise tähtaeg on pikem kui üks aasta, loetakse fikseeritud kupongimääraks ning kohaldatava väärtuskärpe tähtajaks loetakse vara järelejäänud tähtaeg.

| b) | Ujuva kupongimäära, mille baasmääraks on euroala inflatsiooniindeks, suhtes kohaldatava väärtuskärpe tähtajaks loetakse vara järelejäänud tähtaeg. |
| --- | --- |

b)

Ujuva kupongimäära, mille baasmääraks on euroala inflatsiooniindeks, suhtes kohaldatava väärtuskärpe tähtajaks loetakse vara järelejäänud tähtaeg.

| c) | Mitut liiki kupongistruktuuriga varade suhtes kohaldatav väärtuskärbe sõltub ainult kupongistruktuurist vara järelejäänud tähtajal ning on võrdne sama järelejäänud tähtaja ja krediidikvaliteedi astmega turukõlbliku vara suhtes kohaldatava suurima väärtuskärpega. Arvesse võetakse kõiki vara järelejäänud tähtaja jooksul kasutatavaid kupongistruktuuride liike. |
| --- | --- |

c)

Mitut liiki kupongistruktuuriga varade suhtes kohaldatav väärtuskärbe sõltub ainult kupongistruktuurist vara järelejäänud tähtajal ning on võrdne sama järelejäänud tähtaja ja krediidikvaliteedi astmega turukõlbliku vara suhtes kohaldatava suurima väärtuskärpega. Arvesse võetakse kõiki vara järelejäänud tähtaja jooksul kasutatavaid kupongistruktuuride liike.

Artikkel 4

Teatud liiki turukõlblike varade suhtes kohaldatavad täiendavad väärtuskärped

Lisaks käesoleva suunise artiklis 3 sätestatud väärtuskärbetele kohaldatakse teatud liiki turukõlblike varade suhtes täiendavaid väärtuskärpeid järgmiselt:

| a) | varaga tagatud väärtpaberite, tagatud võlakirjade ja krediidiasutuste emiteeritud tagamata võlakirjade suhtes, mida hinnatakse teoreetiliselt suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 134 sätete kohaselt, kohaldatakse täiendavat 5 % väärtuskärbet turuväärtuse alandamise vormis; |
| --- | --- |

a)

varaga tagatud väärtpaberite, tagatud võlakirjade ja krediidiasutuste emiteeritud tagamata võlakirjade suhtes, mida hinnatakse teoreetiliselt suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 134 sätete kohaselt, kohaldatakse täiendavat 5 % väärtuskärbet turuväärtuse alandamise vormis;

| b) | omakasutuses olevate tagatud võlakirjade suhtes kohaldatakse täiendavat väärtuskärbet järgmiselt: a) 8 % võlainstrumentide väärtusest krediidikvaliteedi astmetel 1 ja 2, ja b) 12 % võlainstrumentide väärtusest krediidikvaliteedi astmel 3; |
| --- | --- |

b)

omakasutuses olevate tagatud võlakirjade suhtes kohaldatakse täiendavat väärtuskärbet järgmiselt: a) 8 % võlainstrumentide väärtusest krediidikvaliteedi astmetel 1 ja 2, ja b) 12 % võlainstrumentide väärtusest krediidikvaliteedi astmel 3;

| c) | lõikes b tähendab „omakasutus” osapoole enda või temaga suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 138 tähenduses märkimisväärselt seotud üksuse emiteeritud või tagatud võlakirjade esitamist või kasutamist osapoole poolt; |
| --- | --- |

c)

lõikes b tähendab „omakasutus” osapoole enda või temaga suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 138 tähenduses märkimisväärselt seotud üksuse emiteeritud või tagatud võlakirjade esitamist või kasutamist osapoole poolt;

| d) | kui lõikes b osutatud täiendavat väärtuskärbet ei ole võimalik kohaldada RKP või kolmepoolse agendi tagatiste haldamise süsteemi osas või TARGET2-Securities automaatse tagatise seadmisel, kohaldatakse sellistes süsteemides või platvormil täiendavat väärtuskärbet omakasutuses olevate tagatud võlakirjade emissiooni koguväärtuse suhtes. |
| --- | --- |

d)

kui lõikes b osutatud täiendavat väärtuskärbet ei ole võimalik kohaldada RKP või kolmepoolse agendi tagatiste haldamise süsteemi osas või TARGET2-Securities automaatse tagatise seadmisel, kohaldatakse sellistes süsteemides või platvormil täiendavat väärtuskärbet omakasutuses olevate tagatud võlakirjade emissiooni koguväärtuse suhtes.

Artikkel 5

Kõlblike turukõlbmatute varade suhtes kohaldatavad väärtuskärped

1.   Fikseeritud määraga intressimaksetega individuaalsete krediidinõuete suhtes ja krediidinõuete suhtes, mille intressimaksed on seotud inflatsioonimääraga, kohaldatakse eraldi väärtuskärpeid, mis sõltuvad järelejäänud tähtajast, krediidikvaliteedi astmest ning RKP hindamismeetodist, nagu on sätestatud käesoleva suunise lisa tabelis 3.

2.   Muutuva määraga intressimaksetega individuaalsete krediidinõuete suhtes kohaldatakse väärtuskärbet, mis on sama suur kui nullist ühe aastani kestvasse tähtajaklassi kuuluvate fikseeritud intressimääraga intressimaksetega krediidinõuete puhul, mille krediidikvaliteedi aste on sama ja mille suhtes RKP kohaldab samasugust hindamismetoodikat. Intressimakse loetakse muutuva intressimääraga makseks, kui see on seotud viitintressimääraga ja tema uuestimääratlemise tähtaeg ei ole üle ühe aasta. Intressimakseid, mille uuestimääratlemise tähtaeg on üle ühe aasta, loetakse fikseeritud intressimääraga makseteks ning väärtuskärpe tähtajaks loetakse krediidinõude järelejäänud tähtaeg.

3.   Mitut liiki intressimaksetega krediidinõuete suhtes kohaldatav väärtuskärbe sõltub ainult intressimaksetest krediidinõude järelejäänud tähtajal. Kui krediidinõude järelejäänud tähtajal on mitut liiki intressimakseid, loetakse järelejäänud intressimakseid fikseeritud intressimääraga makseteks, kusjuures väärtuskärpe tähtaeg on sama, mis krediidinõude järelejäänud tähtaeg.

4.   Nullkupongimääraga krediidinõuete suhtes kohaldatakse fikseeritud intressimääraga krediidinõude väärtuskärbet.

5.   Hüpoteegitagatisega turukõlbmatute võlainstrumentide suhtes kohaldatakse 39,5 % väärtuskärbet.

6.   Tähtajaliste hoiuste suhtes väärtuskärpeid ei kohaldata.

7.   Kõlblike krediidinõuetega tagatud turukõlbmatute võlainstrumentide tagatiste kogumisse kaasatud aluskrediidinõuete suhtes kohaldatakse individuaalset väärtuskärbet kooskõlas eespool lõigetes 1 kuni 4 sätestatud eeskirjadega. Tagatiste kogumisse kaasatud aluskrediidinõuete koguväärtus pärast väärtuskärbete kohaldamist peab mis tahes ajahetkel olema võrdne kõlblike krediidinõuetega tagatud turukõlbmatu võlainstrumendi bilansilise jääkväärtusega, või seda ületama. Kui agreeritud väärtus jääb alla eelmises lauses osutatud piirmäära, loetakse kõlblike krediidinõuetega tagatud turukõlbmatute võlainstrumentide väärtus nulliks.

Artikkel 6

Jõustumine ja rakendamine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest teatatakse keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

2.   Keskpangad liikmesriikides, mille rahaühik on euro, võtavad meetmed, mis on vajalikud käesoleva suunise järgimiseks, ja kohaldavad neid alates 25. jaanuarist 2016. Nad teatavad EKP-le nende meetmetega seotud dokumentidest ja vahenditest hiljemalt 5. jaanuariks 2016.

Artikkel 7

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

Frankfurt Maini ääres, 18. november 2015

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2014. aasta suunis (EL) 2015/510 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (ülddokumentatsiooni suunis) (EKP/2014/60) (ELT L 91, 2.4.2015, lk 3).

1

---

LISA

Tabel 1

Kõlblike turukõlblike varade väärtuskärpe liigid sõltuvalt emitendi ja/või vara liigist

| I liik | II liik | III liik | IV liik | V klass |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskvalitsuste emiteeritud võlainstrumendid
  EKP võlasertifikaadid
  RKPde poolt enne euro kasutusele võtmist asjaomases liikmesriigis emiteeritud võlasertifikaadid | Kohalike omavalitsuste ja regionaalsete valitsuste emiteeritud võlainstrumendid
  Eurosüsteemi poolt agentuurideks liigitatud üksuste emiteeritud võlainstrumendid
  Mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide emiteeritud võlainstrumendid
  Jumbo-tüüpi võlakirjad | Traditsioonilised ja muud tagatud võlakirjad
  Mittefinantsettevõtete emiteeritud võlainstrumendid | Krediidiasutuste emiteeritud tagamata võlainstrumendid
  Finantsasutuste, mis ei ole krediidiasutused, emiteeritud tagamata võlainstrumendid | Varaga tagatud väärtpaberid |

I liik

II liik

III liik

IV liik

V klass

Keskvalitsuste emiteeritud võlainstrumendid

EKP võlasertifikaadid

RKPde poolt enne euro kasutusele võtmist asjaomases liikmesriigis emiteeritud võlasertifikaadid

Kohalike omavalitsuste ja regionaalsete valitsuste emiteeritud võlainstrumendid

Eurosüsteemi poolt agentuurideks liigitatud üksuste emiteeritud võlainstrumendid

Mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide emiteeritud võlainstrumendid

Jumbo-tüüpi võlakirjad

Traditsioonilised ja muud tagatud võlakirjad

Mittefinantsettevõtete emiteeritud võlainstrumendid

Krediidiasutuste emiteeritud tagamata võlainstrumendid

Finantsasutuste, mis ei ole krediidiasutused, emiteeritud tagamata võlainstrumendid

Varaga tagatud väärtpaberid

Tabel 2

Kõlblike turukõlblike varade suhtes kohaldatavad väärtuskärpe tasemed

| | Väärtuskärpe liigid |
| --- | --- |
| Krediidi-kvaliteet | Järele-jäänud tähtaeg (aastates) (*1) | I liik | II liik | III liik | IV liik | V liik |
| Fiksee-ritud kupongi-määr | Null-kupongi-määr | Fiksee-ritud kupongi-määr | Null-kupongi-määr | Fiksee-ritud kupongi-määr | Null-kupongi-määr | Fiksee-ritud kupongi-määr | Null-kupongi-määr | |
| Astmed 1 ja 2 | [0–1) | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 6,5 | 6,5 | 10,0 |
| [1–3) | 1,0 | 2,0 | 1,5 | 2,5 | 2,0 | 3,0 | 8,5 | 9,0 |
| [3–5) | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 3,5 | 3,0 | 4,5 | 11,0 | 11,5 |
| [5–7) | 2,0 | 3,0 | 3,5 | 4,5 | 4,5 | 6,0 | 12,5 | 13,5 |
| [7–10) | 3,0 | 4,0 | 4,5 | 6,5 | 6,0 | 8,0 | 14,0 | 15,5 |
| [10, ∞) | 5,0 | 7,0 | 8,0 | 10,5 | 9,0 | 13,0 | 17,0 | 22,5 |
| | Väärtuskärpe liigid |
| Krediidi-kvaliteet | Järele-jäänud tähtaeg (aastates) (*1) | I liik | II liik | III liik | IV liik | V liik |
| Fiksee-ritud kupongi-määr | Null-kupongi-määr | Fiksee-ritud kupongi-määr | Null-kupongi-määr | Fiksee-ritud kupongi-määr | Null-kupongi-määr | Fiksee-ritud kupongi-määr | Null-kupongi-määr | |
| Aste 3 | [0–1) | 6,0 | 6,0 | 7,0 | 7,0 | 8,0 | 8,0 | 13,0 | 13,0 | Mitte-kõlblikud |
| [1–3) | 7,0 | 8,0 | 10,0 | 14,5 | 15,0 | 16,5 | 24,5 | 26,5 |
| [3–5) | 9,0 | 10,0 | 15,5 | 20,5 | 22,5 | 25,0 | 32,5 | 36,5 |
| [5–7) | 10,0 | 11,5 | 16,0 | 22,0 | 26,0 | 30,0 | 36,0 | 40,0 |
| [7–10) | 11,5 | 13,0 | 18,5 | 27,5 | 27,0 | 32,5 | 37,0 | 42,5 |
| [10,∞) | 13,0 | 16,0 | 22,5 | 33,0 | 27,5 | 35,0 | 37,5 | 44,0 |

Väärtuskärpe liigid

Krediidi-kvaliteet

Järele-jäänud tähtaeg (aastates) (*1)

I liik

II liik

III liik

IV liik

V liik

Fiksee-ritud kupongi-määr

Null-kupongi-määr

Fiksee-ritud kupongi-määr

Null-kupongi-määr

Fiksee-ritud kupongi-määr

Null-kupongi-määr

Fiksee-ritud kupongi-määr

Null-kupongi-määr

Astmed 1 ja 2

[0–1)

0,5

0,5

1,0

1,0

1,0

1,0

6,5

6,5

10,0

[1–3)

1,0

2,0

1,5

2,5

2,0

3,0

8,5

9,0

[3–5)

1,5

2,5

2,5

3,5

3,0

4,5

11,0

11,5

[5–7)

2,0

3,0

3,5

4,5

4,5

6,0

12,5

13,5

[7–10)

3,0

4,0

4,5

6,5

6,0

8,0

14,0

15,5

[10, ∞)

5,0

7,0

8,0

10,5

9,0

13,0

17,0

22,5

Väärtuskärpe liigid

Krediidi-kvaliteet

Järele-jäänud tähtaeg (aastates) (*1)

I liik

II liik

III liik

IV liik

V liik

Fiksee-ritud kupongi-määr

Null-kupongi-määr

Fiksee-ritud kupongi-määr

Null-kupongi-määr

Fiksee-ritud kupongi-määr

Null-kupongi-määr

Fiksee-ritud kupongi-määr

Null-kupongi-määr

Aste 3

[0–1)

6,0

6,0

7,0

7,0

8,0

8,0

13,0

13,0

Mitte-kõlblikud

[1–3)

7,0

8,0

10,0

14,5

15,0

16,5

24,5

26,5

[3–5)

9,0

10,0

15,5

20,5

22,5

25,0

32,5

36,5

[5–7)

10,0

11,5

16,0

22,0

26,0

30,0

36,0

40,0

[7–10)

11,5

13,0

18,5

27,5

27,0

32,5

37,0

42,5

[10,∞)

13,0

16,0

22,5

33,0

27,5

35,0

37,5

44,0

Tabel 3

Fikseeritud intressimaksetega krediidinõuete suhtes kohaldatavad väärtuskärpe tasemed

| | Hindamismetoodika |
| --- | --- |
| Krediidi-kvaliteet | Järele-jäänud tähtaeg (aastates) (*2) | Fikseeritud intressimakse ja RKP määratud teoreetilisel summal põhinev hindlus | Fikseeritud intressimakse ja RKP määratud tasumata summal põhinev hindlus |
| Astmed1 ja 2 | [0–1) | 10,0 | 12,0 |
| [1–3) | 12,0 | 16,0 |
| [3–5) | 14,0 | 21,0 |
| [5–7) | 17,0 | 27,0 |
| [7–10) | 22,0 | 35,0 |
| [10, ∞) | 30,0 | 45,0 |
| | Hindamismetoodika |
| Krediidi-kvaliteet | Järele-jäänud tähtaeg (aastates) (*2) | Fikseeritud intressimakse ja RKP määratud teoreetilisel summal põhinev hindlus | Fikseeritud intressimakse ja RKP määratud tasumata summal põhinev hindlus |
| Aste 3 | [0–1) | 17,0 | 19,0 |
| [1–3) | 29,0 | 34,0 |
| [3–5) | 37,0 | 46,0 |
| [5–7) | 39,0 | 52,0 |
| [7–10) | 40,0 | 58,0 |
| [10, ∞) | 42,0 | 65,0 |

Hindamismetoodika

Krediidi-kvaliteet

Järele-jäänud tähtaeg (aastates) (*2)

Fikseeritud intressimakse ja RKP määratud teoreetilisel summal põhinev hindlus

Fikseeritud intressimakse ja RKP määratud tasumata summal põhinev hindlus

Astmed1 ja 2

[0–1)

10,0

12,0

[1–3)

12,0

16,0

[3–5)

14,0

21,0

[5–7)

17,0

27,0

[7–10)

22,0

35,0

[10, ∞)

30,0

45,0

Hindamismetoodika

Krediidi-kvaliteet

Järele-jäänud tähtaeg (aastates) (*2)

Fikseeritud intressimakse ja RKP määratud teoreetilisel summal põhinev hindlus

Fikseeritud intressimakse ja RKP määratud tasumata summal põhinev hindlus

Aste 3

[0–1)

17,0

19,0

[1–3)

29,0

34,0

[3–5)

37,0

46,0

[5–7)

39,0

52,0

[7–10)

40,0

58,0

[10, ∞)

42,0

65,0

---

(*1)  [0–1) tähistab järelejäänud tähtaega alla ühe aasta, [1–3) tähistab järelejäänud tähtaega üks aasta või rohkem ning alla kolme aasta jne.

(*2)  [0–1) tähistab järelejäänud tähtaega alla ühe aasta, [1–3) tähistab järelejäänud tähtaega üks aasta või rohkem ning alla kolme aasta jne.

---

| 21.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 14/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 14/36

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2016/66,

26. november 2015,

millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2015/40)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 5.1, 5.2, 12.1 ja 14.3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Seoses EKP nõukogu koosolekute ajakava muutmisega ei ole enam vajalik lühendada Euroopa lisaandmete aruandlusperioodi kolme päeva võrra, mis oli ette nähtud suunise EKP/2013/24 (1) kohaselt alates esimesest andmete edastamisest 2017. aastal. Tõhususe huvides tuleks aruandlusperioodi lühendamise otsused seoses võimalike edasiste muudatustega koosolekute ajakavas delegeerida EKP juhatusele ning arvesse tuleb võtta ka statistikakomitee seisukohta. |
| --- | --- |

(1)

Seoses EKP nõukogu koosolekute ajakava muutmisega ei ole enam vajalik lühendada Euroopa lisaandmete aruandlusperioodi kolme päeva võrra, mis oli ette nähtud suunise EKP/2013/24 (1) kohaselt alates esimesest andmete edastamisest 2017. aastal. Tõhususe huvides tuleks aruandlusperioodi lühendamise otsused seoses võimalike edasiste muudatustega koosolekute ajakavas delegeerida EKP juhatusele ning arvesse tuleb võtta ka statistikakomitee seisukohta.

| (2) | Lisaks tuleb suunises EKP/2013/24 sätestatud lisaandmete nõudeid muuta, et hõlmata ka mittefinantsettevõtete vahelised vabatahtlikud laenud ning seeläbi suurendada euroala agregaatide hõlmatust ja kvaliteeti. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks tuleb suunises EKP/2013/24 sätestatud lisaandmete nõudeid muuta, et hõlmata ka mittefinantsettevõtete vahelised vabatahtlikud laenud ning seeläbi suurendada euroala agregaatide hõlmatust ja kvaliteeti.

| (3) | Seetõttu tuleb suunist EKP/2013/24 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb suunist EKP/2013/24 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist EKP/2013/24 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Nõuded „lisaandmete” kohta hõlmavad tehinguid ja positsioone perioodi kohta alates 2012. aasta viimasest kvartalist kuni vaatlusaluse kvartalini. Need lisaandmed tuleb esitada parima hinnangu alusel. I lisa tabelite 1, 2, 4 ja 5 veergudes „H”, „H.1” ja „H.2” määratletud lisateabe (mis viitab valitsemissektorile ja selle allsektoritele) ning I lisa tabelite 4 ja 5 veeru „B” ridades 3 ja 13 määratletud lisateabe (mis viitab mittefinantsettevõtete vahelistele laenudele) esitamine ei ole kohustuslik.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Nõuded „lisaandmete” kohta hõlmavad tehinguid ja positsioone perioodi kohta alates 2012. aasta viimasest kvartalist kuni vaatlusaluse kvartalini. Need lisaandmed tuleb esitada parima hinnangu alusel. I lisa tabelite 1, 2, 4 ja 5 veergudes „H”, „H.1” ja „H.2” määratletud lisateabe (mis viitab valitsemissektorile ja selle allsektoritele) ning I lisa tabelite 4 ja 5 veeru „B” ridades 3 ja 13 määratletud lisateabe (mis viitab mittefinantsettevõtete vahelistele laenudele) esitamine ei ole kohustuslik.”

| 2) | Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Artikli 2 lõikes 2 nimetatud „lisaandmed” esitatakse EKP-le tähtaja jooksul, mis ei ületa 85 kalendripäeva vaatlusaluse kvartali lõpust. EKP juhatus võib nimetatud tähtaega kohastel juhtudel lühendada 82 päevani, võttes arvesse statistikakomitee seisukohta. EKP juhatus teavitab EKP nõukogu oma otsusest põhjendamatu viivituseta. EKP avaldab aruandlusperioodi muudatused vähemal üks aasta enne nende rakendamise kuupäeva.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Artikli 2 lõikes 2 nimetatud „lisaandmed” esitatakse EKP-le tähtaja jooksul, mis ei ületa 85 kalendripäeva vaatlusaluse kvartali lõpust. EKP juhatus võib nimetatud tähtaega kohastel juhtudel lühendada 82 päevani, võttes arvesse statistikakomitee seisukohta. EKP juhatus teavitab EKP nõukogu oma otsusest põhjendamatu viivituseta. EKP avaldab aruandlusperioodi muudatused vähemal üks aasta enne nende rakendamise kuupäeva.”

| 3) | I lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise lisaga. |
| --- | --- |

3)

I lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise lisaga.

Artikkel 2

Jõustumine ja rakendamine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest teatatakse keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

2.   Eurosüsteemi keskpangad peavad käesolevat suunist järgima alates 1. jaanuarist 2016.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 26. november 2015

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  Euroopa Keskpanga 25. juuli 2013. aasta suunis 2014/3/EL Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2013/24) (ELT L 2, 7.1.2014, lk 34).

1

---

LISA

Suunise EKP/2013/24 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Tabel „Andmete nõuete kokkuvõte” asendatakse järgmisega:

  „Andmenõuete kokkuvõte















  Artikkel | Sisu | Tabelid | Andmete liik | Vaatlusperiood | 1. aruandluspäev | Tähtajalisus | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Positsioonid | Tehingud | Muud mahumuutused |
| 2.2

  4.1 | Lisaandmed; ainult musta taustaga lahtrid | T1 | – | varad |
| T2 | – | kohustused |
| T4 | – | lühiajalised laenud (kellelt kellele) |
| T5 | – | pikaajalised laenud (kellelt kellele) |

1.

Tabel „Andmete nõuete kokkuvõte” asendatakse järgmisega:

„Andmenõuete kokkuvõte

Artikkel

Sisu

Tabelid

Andmete liik

Vaatlusperiood

1. aruandluspäev

Tähtajalisus

Märkused

Positsioonid

Tehingud

Muud mahumuutused

2.2

4.1

Lisaandmed; ainult musta taustaga lahtrid

T1

–

varad

T2

–

kohustused

T4

–

lühiajalised laenud (kellelt kellele)

T5

–

pikaajalised laenud (kellelt kellele)

✓

✓

alates 2012. a. IV kv

Sept. 2014

t + 85

| — | Parim hinnang. |
| --- | --- |

—

Parim hinnang.

| — | Musta taustaga lahtrid veergudes H, H.1 ja H.2 (ei ole kohustuslik). |
| --- | --- |

—

Musta taustaga lahtrid veergudes H, H.1 ja H.2 (ei ole kohustuslik).

| — | Musta taustaga lahtrid T4 ja T5 veeru B ridades 3 ja 13 (ei ole kohustuslik). |
| --- | --- |

—

Musta taustaga lahtrid T4 ja T5 veeru B ridades 3 ja 13 (ei ole kohustuslik).

2.3. a)

2.5

3.2

3.3. a), b)

4.2

Riigi andmed; kõik lahtrid

| T1 | – | varad |
| --- | --- | --- |
| T2 | – | kohustused |
| T3 | – | hoiused (kellelt kellele) |
| T4 | – | lühiajalised laenud (kellelt kellele) |
| T5 | – | pikaajalised laenud (kellelt kellele) |

T1

–

varad

T2

–

kohustused

T3

–

hoiused (kellelt kellele)

T4

–

lühiajalised laenud (kellelt kellele)

T5

–

pikaajalised laenud (kellelt kellele)

✓

✓

✓

alates 2012. a. IV kv

Sept. 2014

Kuni dets. 2016: t + 100

| — | Koos metaandmetega. |
| --- | --- |

—

Koos metaandmetega.

| — | Andmed T3-T5 ridadel 12–21 tuleb korrigeerida vastavalt euroala koosseisule; parima hinnangu alusel. |
| --- | --- |

—

Andmed T3-T5 ridadel 12–21 tuleb korrigeerida vastavalt euroala koosseisule; parima hinnangu alusel.

| — | Andmeid T3-T5 ridadel 12–21 ei avaldata. |
| --- | --- |

—

Andmeid T3-T5 ridadel 12–21 ei avaldata.

Alates märtsist 2017: t + 97

2.3. b)

2.5

3.2

3.3. c)

4.2

Riigi andmed; kõik lahtrid

| T1 | – | varad |
| --- | --- | --- |
| T2 | – | kohustused |
| T3 | – | hoiused (kellelt kellele) |
| T4 | – | lühiajalised laenud (kellelt kellele) |
| T5 | – | pikaajalised laenud (kellelt kellele) |

T1

–

varad

T2

–

kohustused

T3

–

hoiused (kellelt kellele)

T4

–

lühiajalised laenud (kellelt kellele)

T5

–

pikaajalised laenud (kellelt kellele)

✓

✓

1999. a. I kv – 2012. a III kv

Sept. 2017

Kuni dets. 2016: t + 100

| — | Parim hinnang. |
| --- | --- |

—

Parim hinnang.

| — | T1 ja T2 veerud J, K (ei ole kohustuslik). |
| --- | --- |

—

T1 ja T2 veerud J, K (ei ole kohustuslik).

| — | Koos metaandmetega. |
| --- | --- |

—

Koos metaandmetega.

| — | Andmed T3-T5 ridadel 12–21 tuleb korrigeerida vastavalt euroala koosseisule; parima hinnangu alusel. |
| --- | --- |

—

Andmed T3-T5 ridadel 12–21 tuleb korrigeerida vastavalt euroala koosseisule; parima hinnangu alusel.

| — | Andmeid T3-T5 ridadel 12–21 ei avaldata. |
| --- | --- |

—

Andmeid T3-T5 ridadel 12–21 ei avaldata.

Alates märtsist 2017: t + 97

2.4

2.5

3.2

3.3. a), b)

4.2

Riigi andmed; kõik lahtrid

| T6 | – | lühiajalised võlaväärtpaberid (kellelt kellele) |
| --- | --- | --- |
| T7 | – | pikaajalised võlaväärtpaberid (kellelt kellele) |
| T8 | – | noteeritud aktsiad (kellelt kellele) |
| T9 | – | investeerimisfondide aktsiad (kellelt kellele) |

T6

–

lühiajalised võlaväärtpaberid (kellelt kellele)

T7

–

pikaajalised võlaväärtpaberid (kellelt kellele)

T8

–

noteeritud aktsiad (kellelt kellele)

T9

–

investeerimisfondide aktsiad (kellelt kellele)

✓

✓

✓

alates 2013. a. IV kv

Sept. 2015

Kuni dets. 2016: t + 100

| — | Koos metaandmetega. |
| --- | --- |

—

Koos metaandmetega.

| — | Andmed ridadel 12–21 tuleb korrigeerida vastavalt euroala koosseisule; parima hinnangu alusel. |
| --- | --- |

—

Andmed ridadel 12–21 tuleb korrigeerida vastavalt euroala koosseisule; parima hinnangu alusel.

| — | Andmeid T3-T5 ridadel 12–21 ei avaldata.” |
| --- | --- |

—

Andmeid T3-T5 ridadel 12–21 ei avaldata.”

Alates märtsist 2017: t + 97

| 2. | Tabelid 4 ja 5 asendatakse järgmistega:

  „Tabel 4


  Lühiajalised laenud (F.41)
   (1) | A | B | C | D | E | F | G | H | H.1 | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kreeditori sektor
  Deebitori sektor | | Residendid |
| Kokku | Mittefinantsettevõtted (S.11) | RAd (2) (S.121 + ... + S.123) | Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (3) (S.124) | Muud finantsinstitutsioonid (S.125 + ... + S.127) | Kindlustusseltsid (S.128) | Pensionifondid (S.129) | Valitsemissektor | Kodumajapidamised, k.a KTKId (4) (S.14 + S.15) |
| Kokku (S.13) | Keskvalitsus (S.1311) |
| | | |
| 1 | Kokku (S.1) | | | | | | | | | | | |
| 2 | | Kokku (S.1) | | | | | | | | | | |
| 3 | Residendid | S.11 | | | | | | | | | | |
| 4 | S.121 + ... + S.123 | | | | | | | | | | |
| 5 | S.124 | | | | | | | | | | |
| 6 | S.125 + ... + S.127 | | | | | | | | | | |
| 7 | S.128 | | | | | | | | | | |
| 8 | S.129 | | | | | | | | | | |
| 9 | S.13 | | | | | | | | | | |
| 10 | S.14 + S.15 | | | | | | | | | | |
| 11 | | Kokku (S.2) | | | | | | | | | | |
| 12 | Mitte-residendid | | Kokku (S.1) | | | | | | | | | | |
| 13 | Riigivälised euroala residendid | S.11 | | | | | | | | | | |
| 14 | S.121 + ... + S.123 | | | | | | | | | | |
| 15 | S.124 | | | | | | | | | | |
| 16 | S.125 + ... + S.127 | | | | | | | | | | |
| 17 | S.128 | | | | | | | | | | |
| 18 | S.129 | | | | | | | | | | |
| 19 | S.13 | | | | | | | | | | |
| 20 | S.14 + S.15 | | | | | | | | | | |
| 21 | Euroalavälised residendid | | | | | | | | | | |

2.

Tabelid 4 ja 5 asendatakse järgmistega:

„Tabel 4

Lühiajalised laenud (F.41)
   (1)

A

B

C

D

E

F

G

H

H.1

I

Kreeditori sektor

Deebitori sektor

Residendid

Kokku

Mittefinantsettevõtted (S.11)

RAd (2) (S.121 + ... + S.123)

Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (3) (S.124)

Muud finantsinstitutsioonid (S.125 + ... + S.127)

Kindlustusseltsid (S.128)

Pensionifondid (S.129)

Valitsemissektor

Kodumajapidamised, k.a KTKId (4) (S.14 + S.15)

Kokku (S.13)

Keskvalitsus (S.1311)

1

Kokku (S.1)

2

Kokku (S.1)

3

Residendid

S.11

4

S.121 + ... + S.123

5

S.124

6

S.125 + ... + S.127

7

S.128

8

S.129

9

S.13

10

S.14 + S.15

11

Kokku (S.2)

12

Mitte-residendid

Kokku (S.1)

13

Riigivälised euroala residendid

S.11

14

S.121 + ... + S.123

15

S.124

16

S.125 + ... + S.127

17

S.128

18

S.129

19

S.13

20

S.14 + S.15

21

Euroalavälised residendid

Tabel 5

Pikaajalised laenud (F.42)
   (5)

| | A | B | C | D | E | F | G | H | H.1 | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kreeditori sektor
  Deebitori sektor | | Residendid |
| Kokku | Mittefinantsettevõtted (S.11) | RAd (6) (S.121 + ... + S.123) | Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (7) (S.124) | Muud finantsinstitutsioonid (S.125 + ... + S.127) | Kindlustusseltsid (S.128) | Pensionifondid (S.129) | Valitsemissektor | Kodumajapidamised, k.a KTKId (8) (S.14 + S.15) |
| Kokku (S.13) | Keskvalitsus (S.1311) |
| | | |
| 1 | Kokku (S.1) | | | | | | | | | | | |
| 2 | | Kokku (S.1) | | | | | | | | | | |
| 3 | Residendid | S.11 | | | | | | | | | | |
| 4 | S.121 + ... + S.123 | | | | | | | | | | |
| 5 | S.124 | | | | | | | | | | |
| 6 | S.125 + ... + S.127 | | | | | | | | | | |
| 7 | S.128 | | | | | | | | | | |
| 8 | S.129 | | | | | | | | | | |
| 9 | S.13 | | | | | | | | | | |
| 10 | S.14 + S.15 | | | | | | | | | | |
| 11 | | Kokku (S.2) | | | | | | | | | | |
| 12 | Mitteresidendid | | Kokku (S.1) | | | | | | | | | | |
| 13 | Riigivälised euroala residendid | S.11 | | | | | | | | | | |
| 14 | S.121 + ... + S.123 | | | | | | | | | | |
| 15 | S.124 | | | | | | | | | | |
| 16 | S.125 + ... + S.127 | | | | | | | | | | |
| 17 | S.128 | | | | | | | | | | |
| 18 | S.129 | | | | | | | | | | |
| 19 | S.13 | | | | | | | | | | |
| 20 | S.14 + S.15 | | | | | | | | | | |
| 21 | Euroalavälised residendid | | | | | | | | | | |

A

B

C

D

E

F

G

H

H.1

I

Kreeditori sektor

Deebitori sektor

Residendid

Kokku

Mittefinantsettevõtted (S.11)

RAd (6) (S.121 + ... + S.123)

Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (7) (S.124)

Muud finantsinstitutsioonid (S.125 + ... + S.127)

Kindlustusseltsid (S.128)

Pensionifondid (S.129)

Valitsemissektor

Kodumajapidamised, k.a KTKId (8) (S.14 + S.15)

Kokku (S.13)

Keskvalitsus (S.1311)

1

Kokku (S.1)

2

Kokku (S.1)

3

Residendid

S.11

4

S.121 + ... + S.123

5

S.124

6

S.125 + ... + S.127

7

S.128

8

S.129

9

S.13

10

S.14 + S.15

11

Kokku (S.2)

12

Mitteresidendid

Kokku (S.1)

13

Riigivälised euroala residendid

S.11

14

S.121 + ... + S.123

15

S.124

16

S.125 + ... + S.127

17

S.128

18

S.129

19

S.13

20

S.14 + S.15

21

Euroalavälised residendid

---

(1)  Aruandlusnõuded positsioonide, tehingude ja muude mahumuutuste osas on samad.

(2)  Rahaloomeasutused (RAd) (S.121 + S.122 + S.123). ESA 2010 (punkt 5.118) kohaselt liigitatakse hoiusteks (F.22 või F.29) hoiuseid kaasavatele ettevõtetele antavad lühiajalised laenud.

(3)  Rahaturufondid (S.123).

(4)  Kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.15).

(5)  Aruandlusnõuded positsioonide, tehingude ja muude mahumuutuste osas on samad.

(6)  Rahaloomeasutused (RAd) (S.121 + S.122 + S.123).

(7)  Rahaturufondid (S.123)

(8)  Kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.15).”

---