# Euroopa Liidu L 336/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 336 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide23. detsember 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 336

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide23. detsember 2015

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/2436, 16. detsember 2015, kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/2436, 16. detsember 2015, kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/2437, 14. detsember 2015, Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta | 27 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/2438, 12. oktoober 2015, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes | 29 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/2439, 12. oktoober 2015, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes | 36 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/2440, 22. oktoober 2015, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres ja ICESi IIa rajooni liidu vetes | 42 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/2441, 18. detsember 2015, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga 27 (
  1
  ) | 49 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2442, 22. detsember 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 54 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/2443, 11. detsember 2015, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud assotsiatsiooninõukogus seoses assotsieerimislepingu V jaotisega | 56 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2444, 17. detsember 2015, millega kehtestatakse liikmesriikidele teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklike likvideerimis-, tõrje- ja järelevalveprogrammide esitamise standardnõuded ühenduse rahalise toetuse saamiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/425/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 9192 all)

   (
  1
  ) | 59 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ELi – Moldova Vabariigi assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2015, 18. detsember 2015, ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu V jaotise kohaldamise kohta kogu Moldova Vabariigi territooriumil [2015/2445] | 93 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/2437, 14. detsember 2015, Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

27

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/2438, 12. oktoober 2015, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes

29

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/2439, 12. oktoober 2015, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes

36

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/2440, 22. oktoober 2015, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres ja ICESi IIa rajooni liidu vetes

42

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/2441, 18. detsember 2015, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga 27 (
  1
  )

1

49

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2442, 22. detsember 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

54

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/2443, 11. detsember 2015, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud assotsiatsiooninõukogus seoses assotsieerimislepingu V jaotisega

56

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2444, 17. detsember 2015, millega kehtestatakse liikmesriikidele teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklike likvideerimis-, tõrje- ja järelevalveprogrammide esitamise standardnõuded ühenduse rahalise toetuse saamiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/425/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 9192 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 9192 all)

1

59

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ELi – Moldova Vabariigi assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2015, 18. detsember 2015, ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu V jaotise kohaldamise kohta kogu Moldova Vabariigi territooriumil [2015/2445]

93

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 23.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2015/2436,

16. detsember 2015,

kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

(uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 114 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/95/EÜ (3) tuleks teha mitu muudatust. Selguse huvides tuleks kõnealune direktiiv uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/95/EÜ (3) tuleks teha mitu muudatust. Selguse huvides tuleks kõnealune direktiiv uuesti sõnastada.

| (2) | Direktiiviga 2008/95/EÜ ühtlustati kaubamärgialase materiaalõiguse keskseid sätteid, mida peeti nende vastuvõtmise ajal siseturu toimimist kõige otsesemalt mõjutavateks, kuna need takistasid kaupade vaba liikumist ja teenuste osutamise vabadust liidus. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 2008/95/EÜ ühtlustati kaubamärgialase materiaalõiguse keskseid sätteid, mida peeti nende vastuvõtmise ajal siseturu toimimist kõige otsesemalt mõjutavateks, kuna need takistasid kaupade vaba liikumist ja teenuste osutamise vabadust liidus.

| (3) | Liikmesriikides pakutav kaubamärgikaitse toimib paralleelselt kaitsega, mida pakutakse liidu tasandil Euroopa Liidu kaubamärkide („ELi kaubamärgid”) kaudu, mis on oma olemuselt ühtsed ja kogu liidus kehtivad intellektuaalomandiõigused, nagu on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 207/2009 (4). Kaubamärgisüsteemide paralleelne olemasolu ja tasakaal liikmesriikide ja liidu tasandil on tegelikult intellektuaalomandi kaitset käsitleva liidu lähenemisviisi nurgakiviks. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikides pakutav kaubamärgikaitse toimib paralleelselt kaitsega, mida pakutakse liidu tasandil Euroopa Liidu kaubamärkide („ELi kaubamärgid”) kaudu, mis on oma olemuselt ühtsed ja kogu liidus kehtivad intellektuaalomandiõigused, nagu on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 207/2009 (4). Kaubamärgisüsteemide paralleelne olemasolu ja tasakaal liikmesriikide ja liidu tasandil on tegelikult intellektuaalomandi kaitset käsitleva liidu lähenemisviisi nurgakiviks.

| (4) | Pärast komisjoni 16. juuli 2008. aasta teatist „Tööstusomandi õiguste strateegia Euroopas” hindas komisjon põhjalikult kaubamärgisüsteemi üldist toimimist Euroopas tervikuna, võttes arvesse nii liidu kui ka liikmesriikide tasandit ja nende vastastikust mõju. |
| --- | --- |

(4)

Pärast komisjoni 16. juuli 2008. aasta teatist „Tööstusomandi õiguste strateegia Euroopas” hindas komisjon põhjalikult kaubamärgisüsteemi üldist toimimist Euroopas tervikuna, võttes arvesse nii liidu kui ka liikmesriikide tasandit ja nende vastastikust mõju.

| (5) | Nõukogu kutsus Euroopa Liidu kaubamärgisüsteemi tulevast läbivaatamist käsitlevates 25. mai 2010. aasta järeldustes komisjoni üles esitama ettepanekud määruse (EÜ) nr 207/2009 ja direktiivi 2008/95/EÜ läbivaatamiseks. Nimetatud direktiivi läbivaatamine peaks sisaldama meetmeid, millega see direktiiv viiakse rohkem kooskõlla määrusega (EÜ) nr 207/2009, vähendades seega erinevusi Euroopa kaubamärgisüsteemis tervikuna, säilitades samas kaubamärgi õiguskaitse taotlejatele huvipakkuva võimalusena liikmesriigis kaitstava kaubamärgi. Sellega seoses tuleks tagada ELi kaubamärgisüsteemi ja liikmesriikide kaubamärgisüsteemide vastastikune täiendavus. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu kutsus Euroopa Liidu kaubamärgisüsteemi tulevast läbivaatamist käsitlevates 25. mai 2010. aasta järeldustes komisjoni üles esitama ettepanekud määruse (EÜ) nr 207/2009 ja direktiivi 2008/95/EÜ läbivaatamiseks. Nimetatud direktiivi läbivaatamine peaks sisaldama meetmeid, millega see direktiiv viiakse rohkem kooskõlla määrusega (EÜ) nr 207/2009, vähendades seega erinevusi Euroopa kaubamärgisüsteemis tervikuna, säilitades samas kaubamärgi õiguskaitse taotlejatele huvipakkuva võimalusena liikmesriigis kaitstava kaubamärgi. Sellega seoses tuleks tagada ELi kaubamärgisüsteemi ja liikmesriikide kaubamärgisüsteemide vastastikune täiendavus.

| (6) | Komisjon tõdes oma 24. mai 2011. aasta teatises „Intellektuaalomandiõiguse ühtne turg”, et vastamaks sidusrühmade suurenenud nõudlusele kiiremate, kvaliteetsemate ja sujuvamate kaubamärgi registreerimise süsteemide järele, mis on samuti ühtsemad, kasutajasõbralikud, üldsusele kättesaadavad ja tehnoloogiliselt ajakohased, on vaja kaubamärgisüsteemi ajakohastada liidus tervikuna ning kohandada see internetiajastuga. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon tõdes oma 24. mai 2011. aasta teatises „Intellektuaalomandiõiguse ühtne turg”, et vastamaks sidusrühmade suurenenud nõudlusele kiiremate, kvaliteetsemate ja sujuvamate kaubamärgi registreerimise süsteemide järele, mis on samuti ühtsemad, kasutajasõbralikud, üldsusele kättesaadavad ja tehnoloogiliselt ajakohased, on vaja kaubamärgisüsteemi ajakohastada liidus tervikuna ning kohandada see internetiajastuga.

| (7) | Käesoleva direktiiviga seotud konsulteerimine ja hindamine on näidanud, et vaatamata siseriiklike õigusaktide varasemale osalisele ühtlustamisele on endiselt olemas valdkondi, kus edasine ühtlustamine võiks mõjuda positiivselt konkurentsivõimele ja majanduskasvule. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva direktiiviga seotud konsulteerimine ja hindamine on näidanud, et vaatamata siseriiklike õigusaktide varasemale osalisele ühtlustamisele on endiselt olemas valdkondi, kus edasine ühtlustamine võiks mõjuda positiivselt konkurentsivõimele ja majanduskasvule.

| (8) | Selleks et täita eesmärki luua hästitoimiv siseturg ja edendada seda ning hõlbustada kaubamärkide saamist ja kaitset liidus Euroopa ettevõtjate ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kasvu ja konkurentsivõime edendamiseks, on vaja minna kaugemale direktiiviga 2008/95/EÜ saavutatud piiratud ühtlustamisest ning ühtlustada ka muid määruse (EÜ) nr 207/2009 kohase registreerimise kaudu kaitstud kaubamärke reguleeriva kaubamärgialase materiaalõiguse aspekte. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et täita eesmärki luua hästitoimiv siseturg ja edendada seda ning hõlbustada kaubamärkide saamist ja kaitset liidus Euroopa ettevõtjate ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kasvu ja konkurentsivõime edendamiseks, on vaja minna kaugemale direktiiviga 2008/95/EÜ saavutatud piiratud ühtlustamisest ning ühtlustada ka muid määruse (EÜ) nr 207/2009 kohase registreerimise kaudu kaitstud kaubamärke reguleeriva kaubamärgialase materiaalõiguse aspekte.

| (9) | Selleks, et muuta kaubamärgi registreeringu saamine ja haldamine kogu liidus lihtsamaks, on oluline ühtlustada mitte ainult materiaalõiguse, vaid ka menetlusõiguse sätteid. Seepärast tuleks liikmesriikide kaubamärgi registreerimist käsitlevad sätted ja ELi kaubamärgisüsteemi peamised menetlusõiguse sätted vastavusse viia. Siseriikliku õiguse kohaste menetluste puhul on piisav, kui kehtestatakse üldpõhimõtted, jättes liikmesriikidele võimaluse kehtestada üksikasjalikumad normid. |
| --- | --- |

(9)

Selleks, et muuta kaubamärgi registreeringu saamine ja haldamine kogu liidus lihtsamaks, on oluline ühtlustada mitte ainult materiaalõiguse, vaid ka menetlusõiguse sätteid. Seepärast tuleks liikmesriikide kaubamärgi registreerimist käsitlevad sätted ja ELi kaubamärgisüsteemi peamised menetlusõiguse sätted vastavusse viia. Siseriikliku õiguse kohaste menetluste puhul on piisav, kui kehtestatakse üldpõhimõtted, jättes liikmesriikidele võimaluse kehtestada üksikasjalikumad normid.

| (10) | Äärmiselt oluline on tagada, et registreeritud kaubamärgid on kõigi liikmesriikide õigussüsteemides ühtemoodi kaitstud. Kooskõlas ulatusliku õiguskaitsega, mis antakse liidus üldtuntud ELi kaubamärkidele, tuleks tagada ulatuslik õiguskaitse ka riigi tasandil kõikidele kaubamärkidele, mis on asjaomases liikmesriigis üldtuntud. |
| --- | --- |

(10)

Äärmiselt oluline on tagada, et registreeritud kaubamärgid on kõigi liikmesriikide õigussüsteemides ühtemoodi kaitstud. Kooskõlas ulatusliku õiguskaitsega, mis antakse liidus üldtuntud ELi kaubamärkidele, tuleks tagada ulatuslik õiguskaitse ka riigi tasandil kõikidele kaubamärkidele, mis on asjaomases liikmesriigis üldtuntud.

| (11) | Käesoleva direktiiviga ei tohiks liikmesriikidelt ära võtta õigust jätkuvalt kaitsta kasutamise käigus omandatud kaubamärke, ent neid peaks arvesse võtma ainult nende ja registreerimise teel omandatud kaubamärkide vahelistes suhetes. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva direktiiviga ei tohiks liikmesriikidelt ära võtta õigust jätkuvalt kaitsta kasutamise käigus omandatud kaubamärke, ent neid peaks arvesse võtma ainult nende ja registreerimise teel omandatud kaubamärkide vahelistes suhetes.

| (12) | Käesoleva õigusaktide ühtlustamise eesmärkide saavutamiseks on nõutav, et registreeritud kaubamärkide omandamise ja valdamise tingimused oleksid üldiselt kõigis liikmesriikides identsed. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva õigusaktide ühtlustamise eesmärkide saavutamiseks on nõutav, et registreeritud kaubamärkide omandamise ja valdamise tingimused oleksid üldiselt kõigis liikmesriikides identsed.

| (13) | Selleks on vaja loetleda näiteid nendest tähistest, mis on võimelised moodustama kaubamärgi, tingimusel, et selliste tähistega on võimalik eristada ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate omadest. Selleks et täita kaubamärgi registreerimissüsteemi eesmärke, nimelt õiguskindluse ja usaldusväärse halduse tagamist, on oluline nõuda ka seda, et tähist oleks võimalik esitada viisil, mis on selge, täpne, iseendas sisalduv, kergesti kättesaadav, arusaadav, püsiv ja objektiivne. Tähist tuleks seepärast lubada esitada mis tahes asjakohasel kujul üldiselt kättesaadavat tehnoloogiat kasutades ja seega mitte tingimata graafiliselt, kui selline esitamine tagab rahuldavalt kõnealuse eesmärgi täitmise. |
| --- | --- |

(13)

Selleks on vaja loetleda näiteid nendest tähistest, mis on võimelised moodustama kaubamärgi, tingimusel, et selliste tähistega on võimalik eristada ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate omadest. Selleks et täita kaubamärgi registreerimissüsteemi eesmärke, nimelt õiguskindluse ja usaldusväärse halduse tagamist, on oluline nõuda ka seda, et tähist oleks võimalik esitada viisil, mis on selge, täpne, iseendas sisalduv, kergesti kättesaadav, arusaadav, püsiv ja objektiivne. Tähist tuleks seepärast lubada esitada mis tahes asjakohasel kujul üldiselt kättesaadavat tehnoloogiat kasutades ja seega mitte tingimata graafiliselt, kui selline esitamine tagab rahuldavalt kõnealuse eesmärgi täitmise.

| (14) | Kaubamärgi registreerimisest keeldumise või kaubamärgi kehtetuks tunnistamise põhjustest, mis on seotud kaubamärgi endaga (sealhulgas eristusvõime puudumine) või mis on seotud kaubamärgi ja varasemate õiguste vaheliste konfliktidega, tuleks lisaks koostada ammendav loetelu, isegi kui mõned neist põhjustest on loetletud võimalusena liikmesriikide jaoks, kes seetõttu peaksid saama need säilitada või kehtestada oma õigusaktides. |
| --- | --- |

(14)

Kaubamärgi registreerimisest keeldumise või kaubamärgi kehtetuks tunnistamise põhjustest, mis on seotud kaubamärgi endaga (sealhulgas eristusvõime puudumine) või mis on seotud kaubamärgi ja varasemate õiguste vaheliste konfliktidega, tuleks lisaks koostada ammendav loetelu, isegi kui mõned neist põhjustest on loetletud võimalusena liikmesriikide jaoks, kes seetõttu peaksid saama need säilitada või kehtestada oma õigusaktides.

| (15) | Selleks, et tagada, et geograafilistele tähistele registreerimisest keeldumise absoluutsete ja suhteliste põhjuste läbivaatamisel liidu õiguse ja liikmesriikide õigusaktide alusel pakutava kaitse tase on ühetaoline ja ammendav kogu liidus, peaks käesolev direktiiv sisaldama seoses geograafiliste tähistega samu sätteid, mis sisalduvad määruses (EÜ) nr 207/2009. Veelgi enam, on asjakohane tagada, et absoluutsete põhjuste kohaldamisala laiendatakse ka kaitstud traditsioonilistele veininimetustele ja garanteeritud traditsioonilistele toodetele. |
| --- | --- |

(15)

Selleks, et tagada, et geograafilistele tähistele registreerimisest keeldumise absoluutsete ja suhteliste põhjuste läbivaatamisel liidu õiguse ja liikmesriikide õigusaktide alusel pakutava kaitse tase on ühetaoline ja ammendav kogu liidus, peaks käesolev direktiiv sisaldama seoses geograafiliste tähistega samu sätteid, mis sisalduvad määruses (EÜ) nr 207/2009. Veelgi enam, on asjakohane tagada, et absoluutsete põhjuste kohaldamisala laiendatakse ka kaitstud traditsioonilistele veininimetustele ja garanteeritud traditsioonilistele toodetele.

| (16) | Registreeritud kaubamärgi õiguskaitse peaks olema absoluutne, kui kaitse otstarve on garanteerida kaubamärgi kui päritolutähise toimimine ning kui kaubamärk ja tähis ning kaubad või teenused on identsed. Õiguskaitse peaks kehtima ka siis, kui kaubamärk ja tähis ning kaubad või teenused on sarnased. Hädavajalik on esitada sarnasuse kontseptsiooni tõlgendus seoses äravahetamise tõenäosusega. Sellisele õiguskaitsele eriomane tingimus peaks olema äravahetamise tõenäosus, mille hindamine sõltub mitmest asjaolust ja eelkõige kaubamärgi tuntusest turul, seostest, mis võivad tekkida kasutatava või registreeritud tähisega, ning kaubamärgi ja tähise ning identifitseeritud kaupade või teenuste vahelise sarnasuse ulatusest. Äravahetamise tõenäosuse kindlakstegemise moodused ja eelkõige asjaomase tõendamiskohustuse võib paika panna liikmesriigi menetlusõiguse sätetega, mille kohaldamist käesolev direktiiv ei tohiks piirata. |
| --- | --- |

(16)

Registreeritud kaubamärgi õiguskaitse peaks olema absoluutne, kui kaitse otstarve on garanteerida kaubamärgi kui päritolutähise toimimine ning kui kaubamärk ja tähis ning kaubad või teenused on identsed. Õiguskaitse peaks kehtima ka siis, kui kaubamärk ja tähis ning kaubad või teenused on sarnased. Hädavajalik on esitada sarnasuse kontseptsiooni tõlgendus seoses äravahetamise tõenäosusega. Sellisele õiguskaitsele eriomane tingimus peaks olema äravahetamise tõenäosus, mille hindamine sõltub mitmest asjaolust ja eelkõige kaubamärgi tuntusest turul, seostest, mis võivad tekkida kasutatava või registreeritud tähisega, ning kaubamärgi ja tähise ning identifitseeritud kaupade või teenuste vahelise sarnasuse ulatusest. Äravahetamise tõenäosuse kindlakstegemise moodused ja eelkõige asjaomase tõendamiskohustuse võib paika panna liikmesriigi menetlusõiguse sätetega, mille kohaldamist käesolev direktiiv ei tohiks piirata.

| (17) | Selleks et tagada õiguskindlus ja täielik kooskõla prioriteetsuse põhimõttega, mille kohaselt registreeritud varasem kaubamärk on hiljem registreeritud kaubamärkide suhtes prioriteetne, on vaja sätestada, et kaubamärgist tulenevate õiguste kaitse tagamine ei tohiks piirata õigusi, mille kaubamärgiomanik omandas enne kaubamärgi registreerimistaotluse esitamist või prioriteedikuupäeva. Selline lähenemine on kooskõlas 15. aprilli 1994. aasta intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu („TRIPS-leping”) artikli 16 lõikega 1. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et tagada õiguskindlus ja täielik kooskõla prioriteetsuse põhimõttega, mille kohaselt registreeritud varasem kaubamärk on hiljem registreeritud kaubamärkide suhtes prioriteetne, on vaja sätestada, et kaubamärgist tulenevate õiguste kaitse tagamine ei tohiks piirata õigusi, mille kaubamärgiomanik omandas enne kaubamärgi registreerimistaotluse esitamist või prioriteedikuupäeva. Selline lähenemine on kooskõlas 15. aprilli 1994. aasta intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu („TRIPS-leping”) artikli 16 lõikega 1.

| (18) | Asjakohane on sätestada, et kaubamärgist tuleneva õiguse rikkumist saab teha kindlaks ainult juhul, kui on leitud, et õigusi rikkuvat kaubamärki või tähist on kasutatud äritegevuse käigus kaupade või teenuste eristamiseks. Tähise muudel kui kaupade või teenuste eristamise eesmärkidel kasutamise suhtes tuleks kohaldada siseriikliku õiguse sätteid. |
| --- | --- |

(18)

Asjakohane on sätestada, et kaubamärgist tuleneva õiguse rikkumist saab teha kindlaks ainult juhul, kui on leitud, et õigusi rikkuvat kaubamärki või tähist on kasutatud äritegevuse käigus kaupade või teenuste eristamiseks. Tähise muudel kui kaupade või teenuste eristamise eesmärkidel kasutamise suhtes tuleks kohaldada siseriikliku õiguse sätteid.

| (19) | Kaubamärgist tuleneva õiguse rikkumise kontseptsioon peaks hõlmama ka tähise kasutamist ärinimena või sarnase nimetusena kui seda kasutatakse kaupade või teenuste eristamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Kaubamärgist tuleneva õiguse rikkumise kontseptsioon peaks hõlmama ka tähise kasutamist ärinimena või sarnase nimetusena kui seda kasutatakse kaupade või teenuste eristamiseks.

| (20) | Selleks et tagada õiguskindlus ja täielik kooskõla asjaomaste liidu õigusaktidega, on asjakohane sätestada, et kaubamärgiomanikul peaks olema õigus keelata kolmandal isikul tähise kasutamine võrdlevas reklaamis, kui selline võrdlev reklaam on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/114/EÜ (5). |
| --- | --- |

(20)

Selleks et tagada õiguskindlus ja täielik kooskõla asjaomaste liidu õigusaktidega, on asjakohane sätestada, et kaubamärgiomanikul peaks olema õigus keelata kolmandal isikul tähise kasutamine võrdlevas reklaamis, kui selline võrdlev reklaam on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/114/EÜ (5).

| (21) | Selleks et tugevdada kaubamärgi õiguskaitset ja tulemuslikumalt võidelda võltsimise vastu ning kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, mille liikmesriigid on võtnud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames, eelkõige üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) transiidivabadust käsitleva V artikli kohaselt ja geneeriliste ravimite osas 14. novembril 2001 Dohas toimunud WTO ministrite konverentsil vastu võetud TRIPS-lepingut ja rahvatervist käsitleva Doha deklaratsiooni kohaselt, peaks kaubamärgiomanikul olema õigus tõkestada kolmandatel isikutel kaupade toomine, ilma neid vabasse ringlusse laskmata, äritegevuse käigus sellise liikmesriigi tolliterritooriumile, kus kaubamärk on registreeritud, juhul kui need kaubad tulevad kolmandatest riikidest ja kannavad ilma loata kaubamärki, mis on identne või sisuliselt identne selliste kaupadega seoses registreeritud kaubamärgiga. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et tugevdada kaubamärgi õiguskaitset ja tulemuslikumalt võidelda võltsimise vastu ning kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, mille liikmesriigid on võtnud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames, eelkõige üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) transiidivabadust käsitleva V artikli kohaselt ja geneeriliste ravimite osas 14. novembril 2001 Dohas toimunud WTO ministrite konverentsil vastu võetud TRIPS-lepingut ja rahvatervist käsitleva Doha deklaratsiooni kohaselt, peaks kaubamärgiomanikul olema õigus tõkestada kolmandatel isikutel kaupade toomine, ilma neid vabasse ringlusse laskmata, äritegevuse käigus sellise liikmesriigi tolliterritooriumile, kus kaubamärk on registreeritud, juhul kui need kaubad tulevad kolmandatest riikidest ja kannavad ilma loata kaubamärki, mis on identne või sisuliselt identne selliste kaupadega seoses registreeritud kaubamärgiga.

| (22) | Selleks peaks kaubamärgiomanikul olema lubatud takistada õigusi rikkuva kauba sisenemist tolliterritooriumile ja selle suhtes kõikide tolliprotseduuride kohaldamist, sealhulgas eelkõige transiit, ümberlaadimine, ladustamine, vabatsoonid, ajutine ladustamine, seestöötlemine või ajutine import, ka siis, kui sellist kaupa ei ole kavas lasta asjaomase liikmesriigi turule. Tollikontrolli teostamisel peaksid tolliasutused kasutama volitusi ja menetlusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 608/2013, (6) seda ka õiguse omaja taotlusel. Tolliasutused peaksid eelkõige teostama asjakohaseid kontrolle riskianalüüsi kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(22)

Selleks peaks kaubamärgiomanikul olema lubatud takistada õigusi rikkuva kauba sisenemist tolliterritooriumile ja selle suhtes kõikide tolliprotseduuride kohaldamist, sealhulgas eelkõige transiit, ümberlaadimine, ladustamine, vabatsoonid, ajutine ladustamine, seestöötlemine või ajutine import, ka siis, kui sellist kaupa ei ole kavas lasta asjaomase liikmesriigi turule. Tollikontrolli teostamisel peaksid tolliasutused kasutama volitusi ja menetlusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 608/2013, (6) seda ka õiguse omaja taotlusel. Tolliasutused peaksid eelkõige teostama asjakohaseid kontrolle riskianalüüsi kriteeriumide alusel.

| (23) | Selleks et ühitada vajadust tagada kaubamärgist tulenevate õiguste kaitse tulemuslik tagamine vajadusega vältida seaduslike kaupade vaba liikumise takistamist, peaks kaubamärgiomaniku õigus lõppema, kui hilisema menetluse käigus, mille on algatanud kohus või muu asutus, mis on pädev tegema sisulist otsust selle kohta, kas registreeritud kaubamärgist tulenevaid õigusi on rikutud, suudab kaupade deklarant või valdaja tõendada, et registreeritud kaubamärgi omanikul puudub õigus keelata kaupade turule laskmist lõppsihtriigis. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et ühitada vajadust tagada kaubamärgist tulenevate õiguste kaitse tulemuslik tagamine vajadusega vältida seaduslike kaupade vaba liikumise takistamist, peaks kaubamärgiomaniku õigus lõppema, kui hilisema menetluse käigus, mille on algatanud kohus või muu asutus, mis on pädev tegema sisulist otsust selle kohta, kas registreeritud kaubamärgist tulenevaid õigusi on rikutud, suudab kaupade deklarant või valdaja tõendada, et registreeritud kaubamärgi omanikul puudub õigus keelata kaupade turule laskmist lõppsihtriigis.

| (24) | Määruse (EL) nr 608/2013 artiklis 28 on sätestatud, et õiguse omaja vastutab kahju kannatanud kauba valdaja ees, kui muu hulgas leitakse, et kõnealuse kaubaga ei rikuta intellektuaalomandi õigusi. |
| --- | --- |

(24)

Määruse (EL) nr 608/2013 artiklis 28 on sätestatud, et õiguse omaja vastutab kahju kannatanud kauba valdaja ees, kui muu hulgas leitakse, et kõnealuse kaubaga ei rikuta intellektuaalomandi õigusi.

| (25) | Geneeriliste ravimite tõrgeteta transiidi tagamiseks tuleks võtta asjakohaseid meetmeid. Ravimpreparaatide toimeainete ülemaailmselt tunnustatud üldnimetustena kasutatavate rahvusvaheliste mittekaubanduslike nimetuste osas on väga tähtis võtta asjakohaselt arvesse olemasolevaid piiranguid kaubamärgiõiguste mõjule. Sellest tulenevalt ei tohiks kaubamärgiomanikul olla õigust takistada kolmandaid isikuid toomast kaupa liikmesriiki kus kaubamärk on registreeritud, ilma seda seal vabasse ringlusse laskmata, kui põhjenduseks on ravimi toimeaine rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse sarnasus selle kaubamärgiga. |
| --- | --- |

(25)

Geneeriliste ravimite tõrgeteta transiidi tagamiseks tuleks võtta asjakohaseid meetmeid. Ravimpreparaatide toimeainete ülemaailmselt tunnustatud üldnimetustena kasutatavate rahvusvaheliste mittekaubanduslike nimetuste osas on väga tähtis võtta asjakohaselt arvesse olemasolevaid piiranguid kaubamärgiõiguste mõjule. Sellest tulenevalt ei tohiks kaubamärgiomanikul olla õigust takistada kolmandaid isikuid toomast kaupa liikmesriiki kus kaubamärk on registreeritud, ilma seda seal vabasse ringlusse laskmata, kui põhjenduseks on ravimi toimeaine rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse sarnasus selle kaubamärgiga.

| (26) | Selleks et registreeritud kaubamärkide omanikud saaksid võltsimise vastu tulemuslikumalt võidelda, peaks neil olema õigus keelata õigusi rikkuva kaubamärgi kandmine kaupadele ja teatavad enne kaubamärgi kaubale kandmist tehtavad ettevalmistavad toimingud. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et registreeritud kaubamärkide omanikud saaksid võltsimise vastu tulemuslikumalt võidelda, peaks neil olema õigus keelata õigusi rikkuva kaubamärgi kandmine kaupadele ja teatavad enne kaubamärgi kaubale kandmist tehtavad ettevalmistavad toimingud.

| (27) | Kaubamärgist tulenevad ainuõigused ei tohiks anda kaubamärgiomanikule õigust keelata kolmandatel isikutel selliste tähiste või märkide kasutamist, mida kasutatakse õiglaselt ning seega kooskõlas ausa tööstus- ja kaubandustavaga. Kaubamärkidele ja ärinimedele võrdsete tingimuste loomiseks seoses sellega, et ärinimedele antakse tihti piiramatu õiguskaitse hilisemate kaubamärkide vastu, tuleks sellise kasutuse hulka lugeda üksnes kolmanda isiku nime kasutamine. Selline kasutus peaks samuti võimaldama kirjeldavate või mitteeristuvate tähiste või märkide kasutamist üldiselt. Lisaks ei tohiks kaubamärgiomanikul olla õigust takistada kaubamärgi õiglast ja ausat kasutamist eesmärgiga identifitseerida kaubamärgiomaniku kaupu või teenuseid või neile osutada. Kaubamärgi kasutamist kolmandate isikute poolt selleks, et juhtida tarbijate tähelepanu selliste ehtsate toodete edasimüügile, mida müüs algselt kaubamärgiomanik või mida müüdi tema nõusolekul liidus, tuleks käsitada õiglasena, kui see on samal ajal kooskõlas ausa tööstus- ja kaubandustavaga. Kaubamärgi kasutamist kolmandate isikute poolt kunstilise eneseväljenduse raames tuleks lugeda õiglaseks, kui see on samal ajal kooskõlas ausa tööstus- ja kaubandustavaga. Lisaks tuleks käesolevat direktiivi kohaldada sellisel viisil, mis tagab põhiõiguste ja -vabaduste, eelkõige sõnavabaduse, täieliku austamise. |
| --- | --- |

(27)

Kaubamärgist tulenevad ainuõigused ei tohiks anda kaubamärgiomanikule õigust keelata kolmandatel isikutel selliste tähiste või märkide kasutamist, mida kasutatakse õiglaselt ning seega kooskõlas ausa tööstus- ja kaubandustavaga. Kaubamärkidele ja ärinimedele võrdsete tingimuste loomiseks seoses sellega, et ärinimedele antakse tihti piiramatu õiguskaitse hilisemate kaubamärkide vastu, tuleks sellise kasutuse hulka lugeda üksnes kolmanda isiku nime kasutamine. Selline kasutus peaks samuti võimaldama kirjeldavate või mitteeristuvate tähiste või märkide kasutamist üldiselt. Lisaks ei tohiks kaubamärgiomanikul olla õigust takistada kaubamärgi õiglast ja ausat kasutamist eesmärgiga identifitseerida kaubamärgiomaniku kaupu või teenuseid või neile osutada. Kaubamärgi kasutamist kolmandate isikute poolt selleks, et juhtida tarbijate tähelepanu selliste ehtsate toodete edasimüügile, mida müüs algselt kaubamärgiomanik või mida müüdi tema nõusolekul liidus, tuleks käsitada õiglasena, kui see on samal ajal kooskõlas ausa tööstus- ja kaubandustavaga. Kaubamärgi kasutamist kolmandate isikute poolt kunstilise eneseväljenduse raames tuleks lugeda õiglaseks, kui see on samal ajal kooskõlas ausa tööstus- ja kaubandustavaga. Lisaks tuleks käesolevat direktiivi kohaldada sellisel viisil, mis tagab põhiõiguste ja -vabaduste, eelkõige sõnavabaduse, täieliku austamise.

| (28) | Kaupade vaba liikumise põhimõttest tuleneb, et kaubamärgiomanikul ei tohiks olla õigust keelata kolmandatel isikutel kasutada kaubamärki seoses kaupadega, mille ta on kõnealuse kaubamärgiga liidus ringlusse lasknud või mis on seal ringlusse lastud tema nõusolekul, kui kaubamärgiomanikul ei ole õiguspärast põhjust olla kaupade ärilistel eesmärkidel edasise kasutamise vastu. |
| --- | --- |

(28)

Kaupade vaba liikumise põhimõttest tuleneb, et kaubamärgiomanikul ei tohiks olla õigust keelata kolmandatel isikutel kasutada kaubamärki seoses kaupadega, mille ta on kõnealuse kaubamärgiga liidus ringlusse lasknud või mis on seal ringlusse lastud tema nõusolekul, kui kaubamärgiomanikul ei ole õiguspärast põhjust olla kaupade ärilistel eesmärkidel edasise kasutamise vastu.

| (29) | Õiguskindluse huvides on oluline sätestada, et varasema kaubamärgi omanik ei või nõuda oma kaubamärgist hilisema kaubamärgi kehtetuks tunnistamist ega esitada vastuväiteid oma kaubamärgist hilisema kaubamärgi kasutamisele pärast seda, kui ta on teadlikult talunud hilisema kaubamärgi kasutamist märkimisväärse aja jooksul, välja arvatud juhul, kui hilisema kaubamärgi taotlus on esitatud pahauskselt, ilma et see mõjutaks varasema kaubamärgi omaniku huve. |
| --- | --- |

(29)

Õiguskindluse huvides on oluline sätestada, et varasema kaubamärgi omanik ei või nõuda oma kaubamärgist hilisema kaubamärgi kehtetuks tunnistamist ega esitada vastuväiteid oma kaubamärgist hilisema kaubamärgi kasutamisele pärast seda, kui ta on teadlikult talunud hilisema kaubamärgi kasutamist märkimisväärse aja jooksul, välja arvatud juhul, kui hilisema kaubamärgi taotlus on esitatud pahauskselt, ilma et see mõjutaks varasema kaubamärgi omaniku huve.

| (30) | Õiguskindluse tagamiseks ja seaduslikult omandatud kaubamärgiõiguste kaitsmiseks on asjakohane ja vajalik sätestada, ilma et see mõjutaks põhimõtet, mille kohaselt hilisemat kaubamärki ei saa maksma panna varasema kaubamärgi vastu, et varasemate kaubamärkide omanikel ei peaks olema õigust saavutada hilisema kaubamärgi registreerimisest keeldumist või selle kehtetuks tunnistamist või vaidlustada hilisema kaubamärgi kasutamist, kui hilisem kaubamärk omandati ajal, mil varasem kaubamärk kuulus kehtetuks tunnistamisele või tühistamisele, näiteks kuna see ei olnud kasutamise käigus omandanud eristusvõimet, või kui varasemat kaubamärki ei saanud maksma panna hilisema kaubamärgi suhtes, sest vajalikud tingimused ei olnud täidetud, näiteks kui varasem kaubamärk ei olnud veel omandanud üldtuntust. |
| --- | --- |

(30)

Õiguskindluse tagamiseks ja seaduslikult omandatud kaubamärgiõiguste kaitsmiseks on asjakohane ja vajalik sätestada, ilma et see mõjutaks põhimõtet, mille kohaselt hilisemat kaubamärki ei saa maksma panna varasema kaubamärgi vastu, et varasemate kaubamärkide omanikel ei peaks olema õigust saavutada hilisema kaubamärgi registreerimisest keeldumist või selle kehtetuks tunnistamist või vaidlustada hilisema kaubamärgi kasutamist, kui hilisem kaubamärk omandati ajal, mil varasem kaubamärk kuulus kehtetuks tunnistamisele või tühistamisele, näiteks kuna see ei olnud kasutamise käigus omandanud eristusvõimet, või kui varasemat kaubamärki ei saanud maksma panna hilisema kaubamärgi suhtes, sest vajalikud tingimused ei olnud täidetud, näiteks kui varasem kaubamärk ei olnud veel omandanud üldtuntust.

| (31) | Kaubamärgid täidavad eesmärki eristada kaupu ja teenuseid ning võimaldavad tarbijatel teha teadlikke valikuid vaid juhul, kui kaubamärke turul tegelikult kasutatakse. Kasutamisnõuet on vaja ka selleks, et vähendada liidus registreeritud ja kaitstud kaubamärkide koguarvu ning sellega omakorda vähendada kaubamärgikonfliktide hulka. Seepärast on oluline nõuda, et registreeritud kaubamärke ka tegelikult kasutatakse seoses nende kaupade või teenustega, mille suhtes need on registreeritud, või kui neid ei kasutata seoses nende kaupade või teenustega viie aasta jooksul alates registreerimismenetluse lõpuleviimise kuupäevast, kuuluvad need tühistamisele. |
| --- | --- |

(31)

Kaubamärgid täidavad eesmärki eristada kaupu ja teenuseid ning võimaldavad tarbijatel teha teadlikke valikuid vaid juhul, kui kaubamärke turul tegelikult kasutatakse. Kasutamisnõuet on vaja ka selleks, et vähendada liidus registreeritud ja kaitstud kaubamärkide koguarvu ning sellega omakorda vähendada kaubamärgikonfliktide hulka. Seepärast on oluline nõuda, et registreeritud kaubamärke ka tegelikult kasutatakse seoses nende kaupade või teenustega, mille suhtes need on registreeritud, või kui neid ei kasutata seoses nende kaupade või teenustega viie aasta jooksul alates registreerimismenetluse lõpuleviimise kuupäevast, kuuluvad need tühistamisele.

| (32) | Seega peaks registreeritud kaubamärk olema kaitstud ainult seni, kuni seda tegelikult kasutatakse ning registreeritud varasem kaubamärk ei peaks võimaldama selle omanikul vaidlustada hilisemat kaubamärki või taotleda selle kehtetuks tunnistamist, kui kõnealune omanik ei ole oma kaubamärki tegelikult kasutanud. Lisaks peaksid liikmesriigid sätestama, et kaubamärki ei või kasutada rikkumismenetluses, kui hagi tulemusel on kindlaks tehtud, et kaubamärgi võiks tühistada, või kui hagi on esitatud hilisema õiguse vastu, et kaubamärgi oleks võinud tühistada ajal, mil omandati hilisem õigus. |
| --- | --- |

(32)

Seega peaks registreeritud kaubamärk olema kaitstud ainult seni, kuni seda tegelikult kasutatakse ning registreeritud varasem kaubamärk ei peaks võimaldama selle omanikul vaidlustada hilisemat kaubamärki või taotleda selle kehtetuks tunnistamist, kui kõnealune omanik ei ole oma kaubamärki tegelikult kasutanud. Lisaks peaksid liikmesriigid sätestama, et kaubamärki ei või kasutada rikkumismenetluses, kui hagi tulemusel on kindlaks tehtud, et kaubamärgi võiks tühistada, või kui hagi on esitatud hilisema õiguse vastu, et kaubamärgi oleks võinud tühistada ajal, mil omandati hilisem õigus.

| (33) | Asjakohane on sätestada, et kui ELi kaubamärgile on taotletud siseriikliku kaubamärgi või liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel registreeritud kaubamärgi vanemust ning seejärel on vanemuse taotluse aluseks olevast kaubamärgist loobutud või sellel on lastud aeguda, saab kõnealuse kaubamärgi kehtivust ikkagi vaidlustada. Selline vaidlustamine peaks piirduma olukordadega, mille puhul kaubamärgi oleks saanud tunnistada kehtetuks või tühistada ajal, mil see kustutati registrist. |
| --- | --- |

(33)

Asjakohane on sätestada, et kui ELi kaubamärgile on taotletud siseriikliku kaubamärgi või liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel registreeritud kaubamärgi vanemust ning seejärel on vanemuse taotluse aluseks olevast kaubamärgist loobutud või sellel on lastud aeguda, saab kõnealuse kaubamärgi kehtivust ikkagi vaidlustada. Selline vaidlustamine peaks piirduma olukordadega, mille puhul kaubamärgi oleks saanud tunnistada kehtetuks või tühistada ajal, mil see kustutati registrist.

| (34) | Järjepidevuse huvides ja selleks, et hõlbustada liidus kaubamärkide kasutamist ärilistel eesmärkidel, tuleks kaubamärkide kui omandiõiguse esemete suhtes kohaldatavad õigusnormid viia asjakohases ulatuses vastavusse normidega, mis on juba kehtestatud ELi kaubamärkidele, ning need peaksid sisaldama loovutamise ja ülemineku, litsentsimise, asjaõiguste ja sundtäitmise sätteid. |
| --- | --- |

(34)

Järjepidevuse huvides ja selleks, et hõlbustada liidus kaubamärkide kasutamist ärilistel eesmärkidel, tuleks kaubamärkide kui omandiõiguse esemete suhtes kohaldatavad õigusnormid viia asjakohases ulatuses vastavusse normidega, mis on juba kehtestatud ELi kaubamärkidele, ning need peaksid sisaldama loovutamise ja ülemineku, litsentsimise, asjaõiguste ja sundtäitmise sätteid.

| (35) | Kollektiivkaubamärgid on osutunud kasulikuks vahendiks selliste kaupade või teenuste edendamiseks, millel on teatavad ühised omadused. Seepärast on asjakohane kohaldada riigisisestele kollektiivkaubamärkidele norme, mis on sarnased Euroopa Liidu kollektiivkaubamärkide suhtes kohaldatavate normidega. |
| --- | --- |

(35)

Kollektiivkaubamärgid on osutunud kasulikuks vahendiks selliste kaupade või teenuste edendamiseks, millel on teatavad ühised omadused. Seepärast on asjakohane kohaldada riigisisestele kollektiivkaubamärkidele norme, mis on sarnased Euroopa Liidu kollektiivkaubamärkide suhtes kohaldatavate normidega.

| (36) | Selleks et hõlbustada ja parandada kaubamärgi õiguskaitse kättesaadavust ning suurendada õiguskindlust ja prognoositavust, peaks kaubamärkide registreerimise kord liikmesriikides olema tõhus ja läbipaistev ning järgima ELi kaubamärkidele kohaldatavate sätetega sarnaseid sätteid. |
| --- | --- |

(36)

Selleks et hõlbustada ja parandada kaubamärgi õiguskaitse kättesaadavust ning suurendada õiguskindlust ja prognoositavust, peaks kaubamärkide registreerimise kord liikmesriikides olema tõhus ja läbipaistev ning järgima ELi kaubamärkidele kohaldatavate sätetega sarnaseid sätteid.

| (37) | Õiguskindluse tagamiseks seoses kaubamärgiõiguste ulatusega ning selleks, et hõlbustada kaubamärgi õiguskaitse kättesaadavust, tuleks kaubamärgitaotlusega hõlmatud kaupade ja teenuste määramisel ja klassifitseerimisel järgida kõigis liikmesriikides samu reegleid ja see peaks olema ühtlustatud ELi kaubamärkidele kohaldatavate normidega. Et pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid kindlaks määrata taotletava kaubamärgikaitse ulatuse üksnes taotluse alusel, peaksid kaubad ja teenused olema määratud piisavalt selgelt ja täpselt. Üldmõistete kasutamist tuleks tõlgendada nii, et hõlmatud on ainult mõiste sõnasõnalise tähendusega selgelt hõlmatud kaubad ja teenused. Selguse ja õiguskindluse eesmärgil peaksid omavahel koostööd tegevad liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse ametid ja Beneluxi intellektuaalomandi amet püüdma koostada loetelu, mis kajastab kaupade ja teenuste klassifitseerimise haldustava nende riigis. |
| --- | --- |

(37)

Õiguskindluse tagamiseks seoses kaubamärgiõiguste ulatusega ning selleks, et hõlbustada kaubamärgi õiguskaitse kättesaadavust, tuleks kaubamärgitaotlusega hõlmatud kaupade ja teenuste määramisel ja klassifitseerimisel järgida kõigis liikmesriikides samu reegleid ja see peaks olema ühtlustatud ELi kaubamärkidele kohaldatavate normidega. Et pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid kindlaks määrata taotletava kaubamärgikaitse ulatuse üksnes taotluse alusel, peaksid kaubad ja teenused olema määratud piisavalt selgelt ja täpselt. Üldmõistete kasutamist tuleks tõlgendada nii, et hõlmatud on ainult mõiste sõnasõnalise tähendusega selgelt hõlmatud kaubad ja teenused. Selguse ja õiguskindluse eesmärgil peaksid omavahel koostööd tegevad liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse ametid ja Beneluxi intellektuaalomandi amet püüdma koostada loetelu, mis kajastab kaupade ja teenuste klassifitseerimise haldustava nende riigis.

| (38) | Tulemusliku kaubamärgikaitse tagamiseks peaksid liikmesriigid tegema kättesaadavaks tõhusa vaidlustamise haldusmenetluse, mis võimaldab vähemalt varasema kaubamärgi õiguste omajal ja igaühel, kes on asjakohase õigusakti kohaselt volitatud kasutama kaitstud päritolunimetusest või geograafilisest tähisest tulenevaid õigusi, vaidlustada kaubamärgitaotluse registreerimise. Lisaks peaksid liikmesriigid kehtestama pikema ülevõtmisperioodi jooksul, nimelt seitsme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist, kaubamärgi tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks haldusmenetluse, et pakkuda tõhus vahend kaubamärkide tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks. |
| --- | --- |

(38)

Tulemusliku kaubamärgikaitse tagamiseks peaksid liikmesriigid tegema kättesaadavaks tõhusa vaidlustamise haldusmenetluse, mis võimaldab vähemalt varasema kaubamärgi õiguste omajal ja igaühel, kes on asjakohase õigusakti kohaselt volitatud kasutama kaitstud päritolunimetusest või geograafilisest tähisest tulenevaid õigusi, vaidlustada kaubamärgitaotluse registreerimise. Lisaks peaksid liikmesriigid kehtestama pikema ülevõtmisperioodi jooksul, nimelt seitsme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist, kaubamärgi tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks haldusmenetluse, et pakkuda tõhus vahend kaubamärkide tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks.

| (39) | On soovitav, et liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse ametid ja Beneluxi intellektuaalomandi amet teeksid omavahel ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametiga koostööd kõigis kaubamärgi registreerimise ja haldamise valdkondades, et edendada tavade ja vahendite ühtlustamist, näiteks ühtsete või ühendatud andmebaaside ja portaalide loomine ja ajakohastamine konsulteerimise ja otsingute tegemise eesmärgil. Liikmesriigid peaksid samuti tagama, et nende keskametid teeksid omavahel ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametiga koostööd oma kõigis muudes tegevusvaldkondades, mis on olulised kaubamärkide kaitsmiseks liidus. |
| --- | --- |

(39)

On soovitav, et liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse ametid ja Beneluxi intellektuaalomandi amet teeksid omavahel ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametiga koostööd kõigis kaubamärgi registreerimise ja haldamise valdkondades, et edendada tavade ja vahendite ühtlustamist, näiteks ühtsete või ühendatud andmebaaside ja portaalide loomine ja ajakohastamine konsulteerimise ja otsingute tegemise eesmärgil. Liikmesriigid peaksid samuti tagama, et nende keskametid teeksid omavahel ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametiga koostööd oma kõigis muudes tegevusvaldkondades, mis on olulised kaubamärkide kaitsmiseks liidus.

| (40) | Käesolev direktiiv ei tohiks välistada liikmesriikide muude õigusnormide kui kaubamärke käsitlevate õigusnormide, näiteks ebaausat konkurentsi, tsiviilvastutust või tarbijakaitset käsitlevate õigusnormide kohaldamist kaubamärkidele. |
| --- | --- |

(40)

Käesolev direktiiv ei tohiks välistada liikmesriikide muude õigusnormide kui kaubamärke käsitlevate õigusnormide, näiteks ebaausat konkurentsi, tsiviilvastutust või tarbijakaitset käsitlevate õigusnormide kohaldamist kaubamärkidele.

| (41) | Tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon („Pariisi konventsioon”) ja TRIPS- leping on liikmesriikidele siduvad. Seepärast on vaja, et käesolev direktiiv on nimetatud konventsiooni ja nimetatud lepinguga täielikult kooskõlas. Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis tulenevad nimetatud konventsioonist ja nimetatud lepingust. Vajaduse korral tuleks kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 351 teist lõiku. |
| --- | --- |

(41)

Tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon („Pariisi konventsioon”) ja TRIPS- leping on liikmesriikidele siduvad. Seepärast on vaja, et käesolev direktiiv on nimetatud konventsiooni ja nimetatud lepinguga täielikult kooskõlas. Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis tulenevad nimetatud konventsioonist ja nimetatud lepingust. Vajaduse korral tuleks kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 351 teist lõiku.

| (42) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt luua hästitoimiv siseturg ja edendada seda ning hõlbustada liidus kaubamärkide registreerimist, haldamist ja kaitset kasvu ja konkurentsivõime edendamiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga on neid selle ulatuse ja toime tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(42)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt luua hästitoimiv siseturg ja edendada seda ning hõlbustada liidus kaubamärkide registreerimist, haldamist ja kaitset kasvu ja konkurentsivõime edendamiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga on neid selle ulatuse ja toime tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (43) | Käesoleva direktiivi raames toimuvat isikuandmete töötlemist liikmesriikides reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ (7). |
| --- | --- |

(43)

Käesoleva direktiivi raames toimuvat isikuandmete töötlemist liikmesriikides reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ (7).

| (44) | Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (8) artikli 28 lõikega 2 ning ta esitas arvamuse 11. juulil 2013. |
| --- | --- |

(44)

Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (8) artikli 28 lõikega 2 ning ta esitas arvamuse 11. juulil 2013.

| (45) | Kohustus võtta käesolev direktiiv üle siseriiklikku õigusesse peaks piirduma nende sätetega, mille puhul on võrreldes varasema direktiiviga tegu sisulise muudatusega. Kohustus võtta üle sätted, mida ei muudeta, tuleneb varasemast direktiivist. |
| --- | --- |

(45)

Kohustus võtta käesolev direktiiv üle siseriiklikku õigusesse peaks piirduma nende sätetega, mille puhul on võrreldes varasema direktiiviga tegu sisulise muudatusega. Kohustus võtta üle sätted, mida ei muudeta, tuleneb varasemast direktiivist.

| (46) | Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada direktiivi 2008/95/EÜ kohaseid liikmesriikide kohustusi seoses nõukogu direktiivi 89/104/EMÜ (9) siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevaga, mis on esitatud direktiivi 2008/95/EÜ I lisa B osas, |
| --- | --- |

(46)

Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada direktiivi 2008/95/EÜ kohaseid liikmesriikide kohustusi seoses nõukogu direktiivi 89/104/EMÜ (9) siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevaga, mis on esitatud direktiivi 2008/95/EÜ I lisa B osas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigile kaupade ja teenustega seotud kaubamärkidele, mis on liikmesriigis registreeritud üksikkaubamärgina, garantii- või sertifitseerimismärgina või kollektiivkaubamärgina või mille registreerimiseks on esitatud taotlus, ning kõigile kaubamärkidele, mis on registreeritud või mille registreerimiseks on esitatud taotlus Beneluxi intellektuaalomandi ametis või mille rahvusvaheline registreerimine kehtib liikmesriigis.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva direktiivi kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „keskamet”– liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskamet või Beneluxi intellektuaalomandi amet, kes vastutab kaubamärkide registreerimise eest;

b)   „register”– keskameti peetav kaubamärkide register.

2. PEATÜKK

KAUBAMÄRGIALANE MATERIAALÕIGUS

1. JAGU

Tähised, millest kaubamärk võib koosneda

Artikkel 3

Tähised, millest kaubamärk võib koosneda

Kaubamärgi võivad moodustada mis tahes tähised, eelkõige sõnad, sealhulgas isikunimed, või kujutised, tähed, numbrid, värvid, kaupade või nende pakendi kuju või helid, kui:

| a) | selliste tähiste põhjal on võimalik eristada ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate omadest ning |
| --- | --- |

a)

selliste tähiste põhjal on võimalik eristada ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate omadest ning

| b) | selliseid tähiseid on võimalik registris esitada viisil, mis võimaldab pädevatel asutustel ja üldsusel teha kindlaks tähiste omanikule tagatud õiguskaitse selge ja täpse sisu. |
| --- | --- |

b)

selliseid tähiseid on võimalik registris esitada viisil, mis võimaldab pädevatel asutustel ja üldsusel teha kindlaks tähiste omanikule tagatud õiguskaitse selge ja täpse sisu.

2. JAGU

Kaubamärgi registreerimisest keeldumise või selle kehtetuks tunnistamise põhjused

Artikkel 4

Kaubamärgi registreerimisest keeldumise või selle kehtetuks tunnistamise absoluutsed põhjused

1.   Järgmisi ei registreerita kaubamärgina ja kui nad on registreeritud, kuuluvad need kehtetuks tunnistamisele:

| a) | tähiseid, millest kaubamärk ei saa koosneda; |
| --- | --- |

a)

tähiseid, millest kaubamärk ei saa koosneda;

| b) | kaubamärke, mis ei ole teistest eristatavad; |
| --- | --- |

b)

kaubamärke, mis ei ole teistest eristatavad;

| c) | kaubamärke, mis koosnevad ainult sellistest märkidest või tähistest, mis tähistavad kaubanduses liiki, kvaliteeti, hulka, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu või kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi; |
| --- | --- |

c)

kaubamärke, mis koosnevad ainult sellistest märkidest või tähistest, mis tähistavad kaubanduses liiki, kvaliteeti, hulka, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu või kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi;

| d) | kaubamärke, mis koosnevad ainult tähistest või märgetest, mis on muutunud tavapäraseks igapäevases keelekasutuses või heas usus tegutsedes ja heades äritavades; |
| --- | --- |

d)

kaubamärke, mis koosnevad ainult tähistest või märgetest, mis on muutunud tavapäraseks igapäevases keelekasutuses või heas usus tegutsedes ja heades äritavades;

| e) | tähiseid, mis koosnevad üksnes:






  i) | kujust või muust omadusest, mis tuleneb kaupade enda olemusest; |
| --- | --- | --- |

e)

tähiseid, mis koosnevad üksnes:

i)

kujust või muust omadusest, mis tuleneb kaupade enda olemusest;

| ii) | kaupade kujust või muust omadusest, mis on vajalik tehnilise tulemuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

ii)

kaupade kujust või muust omadusest, mis on vajalik tehnilise tulemuse saavutamiseks;

| iii) | kujust või muust omadusest, mis annab kaubale märkimisväärse väärtuse; |
| --- | --- |

iii)

kujust või muust omadusest, mis annab kaubale märkimisväärse väärtuse;

| f) | kaubamärke, mis on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega; |
| --- | --- |

f)

kaubamärke, mis on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega;

| g) | kaubamärke, mis võivad oma olemuse tõttu üldsust eksitada näiteks kaupade või teenuste laadi, kvaliteedi või geograafilise päritolu osas; |
| --- | --- |

g)

kaubamärke, mis võivad oma olemuse tõttu üldsust eksitada näiteks kaupade või teenuste laadi, kvaliteedi või geograafilise päritolu osas;

| h) | kaubamärke, mille kasutamiseks puudub pädeva asutuse luba ja mille registreerimisest tuleb keelduda või mis tuleb kehtetuks tunnistada Pariisi konventsiooni artikli 6ter kohaselt; |
| --- | --- |

h)

kaubamärke, mille kasutamiseks puudub pädeva asutuse luba ja mille registreerimisest tuleb keelduda või mis tuleb kehtetuks tunnistada Pariisi konventsiooni artikli 6ter kohaselt;

| i) | kaubamärke, mille registreerimine on välistatud vastavalt liidu õigusaktidele või asjaomase liikmesriigi õigusele või rahvusvahelistele lepingutele, milles liit või asjaomane liikmesriik on osaline ning millega nähakse ette päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse; |
| --- | --- |

i)

kaubamärke, mille registreerimine on välistatud vastavalt liidu õigusaktidele või asjaomase liikmesriigi õigusele või rahvusvahelistele lepingutele, milles liit või asjaomane liikmesriik on osaline ning millega nähakse ette päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse;

| j) | kaubamärke, mille registreerimine on välistatud vastavalt liidu õigusaktidele või rahvusvahelistele kokkulepetele, milles liit on osaline ning millega nähakse ette traditsiooniliste veininimetuste kaitse; |
| --- | --- |

j)

kaubamärke, mille registreerimine on välistatud vastavalt liidu õigusaktidele või rahvusvahelistele kokkulepetele, milles liit on osaline ning millega nähakse ette traditsiooniliste veininimetuste kaitse;

| k) | kaubamärke, mille registreerimine on välistatud vastavalt liidu õigusaktidele või rahvusvahelistele kokkulepetele, milles liit on osaline, millega nähakse ette garanteeritud traditsiooniliste toodete kaitse; |
| --- | --- |

k)

kaubamärke, mille registreerimine on välistatud vastavalt liidu õigusaktidele või rahvusvahelistele kokkulepetele, milles liit on osaline, millega nähakse ette garanteeritud traditsiooniliste toodete kaitse;

| l) | kaubamärke, mis koosnevad varasematest sordinimedest või mille peamistes elementides sisalduvad varasemad sordinimed, mis on registreeritud vastavalt liidu õigusaktidele või asjaomase liikmesriigi õigusele või rahvusvahelistele lepingutele, milles liit või asjaomane liikmesriik on osaline ning millega nähakse ette sordikaitseõigused, ja mis on seotud sama liigi või lähisugulasliigi sortidega. |
| --- | --- |

l)

kaubamärke, mis koosnevad varasematest sordinimedest või mille peamistes elementides sisalduvad varasemad sordinimed, mis on registreeritud vastavalt liidu õigusaktidele või asjaomase liikmesriigi õigusele või rahvusvahelistele lepingutele, milles liit või asjaomane liikmesriik on osaline ning millega nähakse ette sordikaitseõigused, ja mis on seotud sama liigi või lähisugulasliigi sortidega.

2.   Kaubamärk kuulub kehtetuks tunnistamisele, kui taotleja esitas kaubamärgi registreerimise taotluse pahauskselt. Liikmesriik võib samuti sätestada, et sellist kaubamärki ei ole lubatud registreerida.

3.   Liikmesriik võib sätestada, et kaubamärki ei ole lubatud registreerida või kui see on registreeritud, siis kuulub see kehtetuks tunnistamisele, kui ja sellises ulatuses, milles:

| a) | selle kaubamärgi kasutamise võib keelata vastavalt muude õigusaktide sätetele kui asjaomase liikmesriigi või liidu kaubamärgiõigus; |
| --- | --- |

a)

selle kaubamärgi kasutamise võib keelata vastavalt muude õigusaktide sätetele kui asjaomase liikmesriigi või liidu kaubamärgiõigus;

| b) | kaubamärk sisaldab kõrge sümboolse väärtusega tähist, eelkõige religioosset sümbolit; |
| --- | --- |

b)

kaubamärk sisaldab kõrge sümboolse väärtusega tähist, eelkõige religioosset sümbolit;

| c) | kaubamärk sisaldab Pariisi konventsiooni artiklis 6ter nimetamata tundemärke, embleeme või vapimärke, millele laieneb avalik huvi, kui asjaomased asutused ei ole andnud liikmesriigi õiguse kohaselt oma nõusolekut nende registreerimiseks. |
| --- | --- |

c)

kaubamärk sisaldab Pariisi konventsiooni artiklis 6ter nimetamata tundemärke, embleeme või vapimärke, millele laieneb avalik huvi, kui asjaomased asutused ei ole andnud liikmesriigi õiguse kohaselt oma nõusolekut nende registreerimiseks.

4.   Kaubamärgi registreerimisest ei keelduta vastavalt lõike 1 punktile b, c või d, kui kaubamärk on enne registreerimistaotluse esitamise kuupäeva omandanud kasutamise käigus eristusvõime. Kaubamärki ei tunnistata kehtetuks samadel põhjustel, kui kaubamärk on enne kehtetuks tunnistamise taotluse esitamise kuupäeva omandanud kasutamise käigus eristusvõime.

5.   Liikmesriik võib sätestada, et lõiget 4 kohaldatakse ka siis, kui eristusvõime tekkis pärast registreerimistaotluse esitamise kuupäeva, ent enne selle registreerimise kuupäeva.

Artikkel 5

Kaubamärgi registreerimisest keeldumise või selle kehtetuks tunnistamise suhtelised põhjused

1.   Kaubamärki ei registreerita ja kui see on registreeritud, kuulub see kehtetuks tunnistamisele, kui:

| a) | see on identne varasema kaubamärgiga ning kaubad või teenused, mille suhtes kaubamärki taotletakse või mille suhtes see on registreeritud, on identsed kaupade või teenustega, mille suhtes on varasem kaubamärk kaitstud; |
| --- | --- |

a)

see on identne varasema kaubamärgiga ning kaubad või teenused, mille suhtes kaubamärki taotletakse või mille suhtes see on registreeritud, on identsed kaupade või teenustega, mille suhtes on varasem kaubamärk kaitstud;

| b) | identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga ning identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga kaitstud kaupade või teenustega, kui äravahetamine üldsuse poolt on tõenäoline; äravahetamise tõenäosus hõlmab ka tõenäosust, et kaubamärki seostatakse varasema kaubamärgiga. |
| --- | --- |

b)

identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga ning identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga kaitstud kaupade või teenustega, kui äravahetamine üldsuse poolt on tõenäoline; äravahetamise tõenäosus hõlmab ka tõenäosust, et kaubamärki seostatakse varasema kaubamärgiga.

2.   Lõike 1 kohaldamisel tähendab „varasem kaubamärk” järgmist:

| a) | järgmised kaubamärgid, mille registreerimistaotluse kuupäev on varasem asjaomase kaubamärgi registreerimise taotluse kuupäevast, arvestades vajaduse korral nende kaubamärkidega seotud prioriteedinõudeid:






  i) | ELi kaubamärgid; |
| --- | --- | --- |

a)

järgmised kaubamärgid, mille registreerimistaotluse kuupäev on varasem asjaomase kaubamärgi registreerimise taotluse kuupäevast, arvestades vajaduse korral nende kaubamärkidega seotud prioriteedinõudeid:

i)

ELi kaubamärgid;

| ii) | kaubamärgid, mis on registreeritud asjaomases riigis või Belgia, Luksemburgi ja Madalmaade puhul Beneluxi intellektuaalomandi ametis; |
| --- | --- |

ii)

kaubamärgid, mis on registreeritud asjaomases riigis või Belgia, Luksemburgi ja Madalmaade puhul Beneluxi intellektuaalomandi ametis;

| iii) | kaubamärgid, mis on asjaomases riigis registreeritud kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel; |
| --- | --- |

iii)

kaubamärgid, mis on asjaomases riigis registreeritud kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel;

| b) | ELi kaubamärgid, millel on määruse (EÜ) nr 207/2009 kohaselt õigus vanemusnõudele võrreldes punkti a alapunktides ii ja iii osutatud kaubamärkidega isegi juhul, kui viimatinimetatud kaubamärgist on loobutud või sellel on lastud aeguda; |
| --- | --- |

b)

ELi kaubamärgid, millel on määruse (EÜ) nr 207/2009 kohaselt õigus vanemusnõudele võrreldes punkti a alapunktides ii ja iii osutatud kaubamärkidega isegi juhul, kui viimatinimetatud kaubamärgist on loobutud või sellel on lastud aeguda;

| c) | punktides a ja b osutatud kaubamärkide registreerimise taotlused, eeldusel, et need registreeritakse; |
| --- | --- |

c)

punktides a ja b osutatud kaubamärkide registreerimise taotlused, eeldusel, et need registreeritakse;

| d) | kaubamärgid, mis on kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäeval või vajaduse korral kaubamärgi registreerimise prioriteetsust käsitleva nõude esitamise kuupäeval asjaomases riigis üldtuntud selle sõna Pariisi konventsiooni artiklis 6bis sätestatud tähenduses. |
| --- | --- |

d)

kaubamärgid, mis on kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäeval või vajaduse korral kaubamärgi registreerimise prioriteetsust käsitleva nõude esitamise kuupäeval asjaomases riigis üldtuntud selle sõna Pariisi konventsiooni artiklis 6bis sätestatud tähenduses.

3.   Veelgi enam, kaubamärki ei registreerita ja kui see on registreeritud, kuulub see kehtetuks tunnistamisele, kui:

| a) | see on identne või sarnane varasema kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas selle registreerimise taotlus on esitatud või see on registreeritud kaupade või teenuste suhtes, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nende kaupade või teenustega, mille suhtes on registreeritud varasem kaubamärk, juhul kui varasem kaubamärk on üldtuntud selles liikmesriigis, kus registreerimist taotletakse või kus kaubamärk on registreeritud, või ELi kaubamärgi puhul on üldtuntud liidus, ning hilisema kaubamärgi põhjuseta kasutamine kasutaks ebaausalt ära või kahjustaks varasema kaubamärgi eristusvõimet või omandatud mainet; |
| --- | --- |

a)

see on identne või sarnane varasema kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas selle registreerimise taotlus on esitatud või see on registreeritud kaupade või teenuste suhtes, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nende kaupade või teenustega, mille suhtes on registreeritud varasem kaubamärk, juhul kui varasem kaubamärk on üldtuntud selles liikmesriigis, kus registreerimist taotletakse või kus kaubamärk on registreeritud, või ELi kaubamärgi puhul on üldtuntud liidus, ning hilisema kaubamärgi põhjuseta kasutamine kasutaks ebaausalt ära või kahjustaks varasema kaubamärgi eristusvõimet või omandatud mainet;

| b) | kaubamärgiomaniku agent või esindaja taotleb registreerimist enda nimel ilma omaniku loata, välja arvatud juhul, kui agent või esindaja põhjendab oma tegevust; |
| --- | --- |

b)

kaubamärgiomaniku agent või esindaja taotleb registreerimist enda nimel ilma omaniku loata, välja arvatud juhul, kui agent või esindaja põhjendab oma tegevust;

| c) | ning sellises ulatuses mil päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset tagavate liidu õigusaktide või asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt:






  i) | oli päritolunimetuse või geograafilise tähise taotlus juba esitatud liidu õigusaktide või asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt enne kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäeva või hilisema kaubamärgi registreerimise taotluse prioriteetsust käsitleva nõude esitamise kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

c)

ning sellises ulatuses mil päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset tagavate liidu õigusaktide või asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt:

i)

oli päritolunimetuse või geograafilise tähise taotlus juba esitatud liidu õigusaktide või asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt enne kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäeva või hilisema kaubamärgi registreerimise taotluse prioriteetsust käsitleva nõude esitamise kuupäeva;

| ii) | annab päritolunimetus või geograafiline tähis isikule, kes on asjakohase õiguse kohaselt volitatud kasutama sellest tulenevaid õigusi, õiguse keelata hilisema kaubamärgi kasutamine. |
| --- | --- |

ii)

annab päritolunimetus või geograafiline tähis isikule, kes on asjakohase õiguse kohaselt volitatud kasutama sellest tulenevaid õigusi, õiguse keelata hilisema kaubamärgi kasutamine.

4.   Liikmesriik võib sätestada, et kaubamärki ei ole lubatud registreerida või kui see on registreeritud, siis kuulub see kehtetuks tunnistamisele, kui ja sellises ulatuses mil:

| a) | õigused registreerimata kaubamärgile või muule äritegevuses kasutatavale tähisele omandati enne hilisema kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäeva või hilisema kaubamärgi registreerimise taotluse prioriteetsust käsitleva nõude esitamise kuupäeva ja kõnealune registreerimata kaubamärk või muu tähis annab selle omanikule õiguse keelata hilisema kaubamärgi kasutamine; |
| --- | --- |

a)

õigused registreerimata kaubamärgile või muule äritegevuses kasutatavale tähisele omandati enne hilisema kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäeva või hilisema kaubamärgi registreerimise taotluse prioriteetsust käsitleva nõude esitamise kuupäeva ja kõnealune registreerimata kaubamärk või muu tähis annab selle omanikule õiguse keelata hilisema kaubamärgi kasutamine;

| b) | kaubamärgi kasutamise võib keelata muu varasema õiguse tõttu kui lõikes 2 ja käesoleva lõike punktis a osutatud õigus, milleks on eelkõige:






  i) | õigus nimele, |
| --- | --- | --- |

b)

kaubamärgi kasutamise võib keelata muu varasema õiguse tõttu kui lõikes 2 ja käesoleva lõike punktis a osutatud õigus, milleks on eelkõige:

i)

õigus nimele,

| ii) | õigus isikuportreele, |
| --- | --- |

ii)

õigus isikuportreele,

| iii) | autoriõigus, |
| --- | --- |

iii)

autoriõigus,

| iv) | tööstusomandiõigus; |
| --- | --- |

iv)

tööstusomandiõigus;

| c) | võimalik on kaubamärgi äravahetamine välisriigis kaitstud varasema kaubamärgiga, kui taotluse esitaja tegutses taotluse esitamise kuupäeval pahauskselt. |
| --- | --- |

c)

võimalik on kaubamärgi äravahetamine välisriigis kaitstud varasema kaubamärgiga, kui taotluse esitaja tegutses taotluse esitamise kuupäeval pahauskselt.

5.   Liikmesriik tagab, et asjakohaste tingimuste korral ei ole kohustust keelduda registreerimisest ega kohustust kaubamärk kehtetuks tunnistada, kui varasema kaubamärgi või varasema õiguse omaja on hilisema kaubamärgi registreerimisega nõus.

6.   Liikmesriik võib sätestada, et erandina lõigetest 1–5 tuleb kõnealuses liikmesriigis kohaldada enne direktiivi 89/104/EMÜ rakendamiseks vajalike sätete jõustumise kuupäeva kehtinud registreerimisest keeldumise või kehtetuks tunnistamise põhjuseid kaubamärkide puhul, mille kohta on taotlus esitatud enne kõnealust kuupäeva.

Artikkel 6

Kaubamärgi kehtetuks tunnistamise või tühistamise kindlakstegemine tagantjärele

Kui siseriiklikust kaubamärgist või liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel registreeritud kaubamärgist on loobutud või sellel on lastud aeguda ning selle vanemust nõutakse ELi kaubamärgile, võib vanemuse taotluse aluseks oleva kaubamärgi kehtetuse või tühisuse teha kindlaks tagantjärele, tingimusel et kehtetuks tunnistamine või tühistamine oleks võinud toimuda ka ajal, mil kaubamärgist loobuti või sel lasti aeguda. Sellisel juhul ei ole vanemusel õiguslikke tagajärgi.

Artikkel 7

Kaubamärgi registreerimisest keeldumise või kehtetuks tunnistamise põhjused, mis on seotud ainult mõningate kaupade või teenustega

Kui kaubamärgi registreerimisest keeldumise või kehtetuks tunnistamise põhjused on olemas vaid mõningate kaupade või teenuste puhul, mille suhtes on esitatud kaubamärgi registreerimise taotlus või mille suhtes kaubamärk on registreeritud, hõlmab kaubamärgi registreerimisest keeldumine või kaubamärgi kehtetuks tunnistamine ainult neid kaupu või teenuseid.

Artikkel 8

Varasema kaubamärgi eristatavuse või üldtuntuse puudumine, mis takistab registreeritud kaubamärgi kehtetuks tunnistamist

Varasemale kaubamärgile tuginevat kehtetuks tunnistamise taotlust ei rahuldata kehtetuks tunnistamise taotluse esitamise kuupäeval, kui seda ei oleks rahuldatud hilisema kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeval või prioriteedikuupäeval ükskõik millisel järgmistest põhjustest:

| a) | varasem kaubamärk, mis kuulub kehtetuks tunnistamisele vastavalt artikli 4 lõike 1 punktidele b, c või d, ei olnud veel omandanud eristusvõimet, nagu osutatud artikli 4 lõikes 4; |
| --- | --- |

a)

varasem kaubamärk, mis kuulub kehtetuks tunnistamisele vastavalt artikli 4 lõike 1 punktidele b, c või d, ei olnud veel omandanud eristusvõimet, nagu osutatud artikli 4 lõikes 4;

| b) | kehtetuks tunnistamise taotlus põhineb artikli 5 lõike 1 punktil b ning varasem kaubamärk ei olnud veel omandanud piisavat eristusvõimet, et toetada otsust äravahetamise tõenäosuse kohta artikli 5 lõike 1 punkti b tähenduses; |
| --- | --- |

b)

kehtetuks tunnistamise taotlus põhineb artikli 5 lõike 1 punktil b ning varasem kaubamärk ei olnud veel omandanud piisavat eristusvõimet, et toetada otsust äravahetamise tõenäosuse kohta artikli 5 lõike 1 punkti b tähenduses;

| c) | kehtetuks tunnistamise taotlus põhineb artikli 5 lõike 3 punktil a ning varasem kaubamärk ei olnud veel üldtuntud artikli 5 lõike 3 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

c)

kehtetuks tunnistamise taotlus põhineb artikli 5 lõike 3 punktil a ning varasem kaubamärk ei olnud veel üldtuntud artikli 5 lõike 3 punkti a tähenduses.

Artikkel 9

Nõustumisest tulenev kehtetuks tunnistamise välistamine

1.   Kui artikli 5 lõikes 2 ja artikli 5 lõike 3 punktis a viidatud varasema kaubamärgi omanik on liikmesriigis viie järjestikuse aasta jooksul nõustunud kõnealuses liikmesriigis registreeritud hilisema kaubamärgi kasutamisega ja olnud teadlik sellisest kasutamisest, ei ole kõnealusel omanikul enam õigust varasemale kaubamärgile tuginedes taotleda hilisema kaubamärgi kehtetuks tunnistamist kaupade või teenuste puhul, mille suhtes hilisemat kaubamärki on kasutatud, kui hilisema kaubamärgi registreerimist ei taotletud pahauskselt.

2.   Liikmesriik võib sätestada, et käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse artikli 5 lõike 4 punktides a või b osutatud muu varasema õiguse omaja suhtes.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel ei ole hilisema registreeritud kaubamärgi omanikul õigust vaidlustada varasema õiguse kasutamist ka siis, kui seda õigust ei saa enam kasutada hilisema kaubamärgi vastu.

3. JAGU

Kaubamärgiõigused ja piirangud

Artikkel 10

Kaubamärgiõigused

1.   Kaubamärgi registreerimine annab kaubamärgiomanikule selle suhtes ainuõiguse.

2.   Ilma et see piiraks kaubamärgiomanike õigusi, mis on omandatud enne registreeritud kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedikuupäeva, on registreeritud kaubamärgi omanikul õigus takistada kõiki kolmandaid isikuid kasutamast äritegevuse käigus ilma tema loata kaupade või teenustega seoses mis tahes tähist, kui:

| a) | tähis on identne kaubamärgiga ja seda kasutatakse kaupade või teenuste puhul, mis on identsed nendega, mille suhtes kaubamärk on registreeritud; |
| --- | --- |

a)

tähis on identne kaubamärgiga ja seda kasutatakse kaupade või teenuste puhul, mis on identsed nendega, mille suhtes kaubamärk on registreeritud;

| b) | tähis on identne või sarnane kaubamärgiga ning seda kasutatakse kaupade või teenuste puhul, mis on identsed või sarnased selliste kaupade või teenustega, mille suhtes on kaubamärk registreeritud, kui nende äravahetamine üldsuse poolt on tõenäoline; äravahetamise tõenäosus hõlmab ka tõenäosust, et tähist seostatakse kaubamärgiga; |
| --- | --- |

b)

tähis on identne või sarnane kaubamärgiga ning seda kasutatakse kaupade või teenuste puhul, mis on identsed või sarnased selliste kaupade või teenustega, mille suhtes on kaubamärk registreeritud, kui nende äravahetamine üldsuse poolt on tõenäoline; äravahetamise tõenäosus hõlmab ka tõenäosust, et tähist seostatakse kaubamärgiga;

| c) | tähis on identne või sarnane kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas seda kasutatakse seoses kaupade või teenustega, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nende kaupade või teenustega, mille suhtes kõnealune kaubamärk on registreeritud, juhul kui kaubamärk on liikmesriigis üldtuntud ja juhul kui kõnealuse tähise põhjuseta kasutamine tähendaks kaubamärgi eristusvõime või omandatud maine ebaausat ärakasutamist või kahjustamist. |
| --- | --- |

c)

tähis on identne või sarnane kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas seda kasutatakse seoses kaupade või teenustega, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nende kaupade või teenustega, mille suhtes kõnealune kaubamärk on registreeritud, juhul kui kaubamärk on liikmesriigis üldtuntud ja juhul kui kõnealuse tähise põhjuseta kasutamine tähendaks kaubamärgi eristusvõime või omandatud maine ebaausat ärakasutamist või kahjustamist.

3.   Lõike 2 alusel võib eelkõige keelata järgmised toimingud:

| a) | tähise kandmine kaupadele või nende pakendile; |
| --- | --- |

a)

tähise kandmine kaupadele või nende pakendile;

| b) | tähisega kaupade pakkumine, turulelaskmine või ladustamine nimetatud otstarbel või tähisega teenuste pakkumine või nendele osutamine; |
| --- | --- |

b)

tähisega kaupade pakkumine, turulelaskmine või ladustamine nimetatud otstarbel või tähisega teenuste pakkumine või nendele osutamine;

| c) | tähisega kaupade importimine ja eksportimine; |
| --- | --- |

c)

tähisega kaupade importimine ja eksportimine;

| d) | tähise kasutamine kaubandusliku nimetusena või äriühingu nimena või kaubandusliku nimetuse või äriühingu nime osana; |
| --- | --- |

d)

tähise kasutamine kaubandusliku nimetusena või äriühingu nimena või kaubandusliku nimetuse või äriühingu nime osana;

| e) | tähise kasutamine äridokumentidel või reklaamides; |
| --- | --- |

e)

tähise kasutamine äridokumentidel või reklaamides;

| f) | tähise kasutamine võrdlevas reklaamis viisil, mis on vastuolus direktiiviga 2006/114/EÜ. |
| --- | --- |

f)

tähise kasutamine võrdlevas reklaamis viisil, mis on vastuolus direktiiviga 2006/114/EÜ.

4.   Ilma et see piiraks kaubamärgiomanike õigusi, mis on omandatud enne registreeritud kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedikuupäeva, peab kõnealuse registreeritud kaubamärgi omanikul olema ka õigus takistada mis tahes kolmandaid isikuid toomast äritegevuse käigus kaupu, ilma neid vabasse ringlusse laskmata, selle liikmesriigi tolliterritooriumile, kus kaubamärk on registreeritud, kui sellised kaubad, sealhulgas nende pakendid, pärinevad kolmandatest riikidest ja kannavad ilma loata kaubamärki, mis on identne kaubamärgiga, mis on selliste kaupade suhtes registreeritud, või mida ei ole võimalik olulistes aspektides eristada kõnealusest kaubamärgist.

Kaubamärgiomaniku esimese lõigu kohane õigus lõppeb, kui kauba deklareerija või valdaja esitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 608/2013 kohaselt ELi kaubamärgi rikkumise kindlakstegemiseks algatatud menetluse käigus tõendeid selle kohta, et kaubamärgiomanikul ei ole õigust keelata kauba turule laskmist lõppsihtkohariigis.

5.   Kui liikmesriigi õigusaktide kohaselt ei võinud tähise kasutamist lõike 2 punktis b või c osutatud tingimustel keelata enne kuupäeva, mil asjaomases liikmesriigis jõustuvad direktiivi 89/104/EMÜ rakendamiseks vajalikud sätted, ei või tähise edasise kasutamise takistamiseks toetuda kaubamärgist tulenevatele õigustele.

6.   Lõigete 1, 2, 3 ja 5 kohaldamine ei mõjuta ühegi liikmesriigi õiguse sätteid, mis käsitlevad kaitset tähise kasutamise vastu muul otstarbel kui kaupade ja teenuste eristamiseks, kui kõnealuse tähise põhjendamatu kasutamine kasutaks ebaausalt ära või kahjustaks kaubamärgi eristusvõimet või omandatud mainet.

Artikkel 11

Õigus keelata ettevalmistav tegevus seoses pakendi või muude vahendite kasutamisega

Kui esineb oht, et pakendit, silte, märgistusi, turva- või autentimiselemente või -seadmeid või mis tahes muid vahendeid, millele kaubamärk on kantud, võidakse kasutada seoses kaupade ja teenustega ning selline kasutus võiks kvalifitseeruda artikli 10 lõigete 2 ja 3 kohaste kaubamärgiomaniku õiguste rikkumiseks, on kaubamärgiomanikul õigus keelata järgmised toimingud kui neid tehakse kaubandusetegevuse käigus:

| a) | kaubamärgiga identse või sarnase tähise kandmine pakendile, siltidele, märgistustele, turva- või autentimiselementidele või -seadmetele või mis tahes muudele vahenditele, millele kaubamärgi saab kanda; |
| --- | --- |

a)

kaubamärgiga identse või sarnase tähise kandmine pakendile, siltidele, märgistustele, turva- või autentimiselementidele või -seadmetele või mis tahes muudele vahenditele, millele kaubamärgi saab kanda;

| b) | pakendi, siltide, märgistuste, turva- või autentimiselementide või -seadmete või mis tahes muude vahendite, millele kaubamärgi saab kanda, pakkumine, turulelaskmine või ladustamine nimetatud otstarbel või importimine või eksportimine. |
| --- | --- |

b)

pakendi, siltide, märgistuste, turva- või autentimiselementide või -seadmete või mis tahes muude vahendite, millele kaubamärgi saab kanda, pakkumine, turulelaskmine või ladustamine nimetatud otstarbel või importimine või eksportimine.

Artikkel 12

Kaubamärkide esitamine sõnaraamatutes

Kui kaubamärgi esitamine sõnaraamatus, entsüklopeedias või muus sellises trükitud või elektroonilises teatmeteoses jätab mulje, et tegemist on sellise kauba või teenuse üldnimetusega, mille suhtes on kaubamärk registreeritud, tagab teose avaldaja kaubamärgiomaniku taotlusel, et viivitamatult ja trükitud väljaannete puhul hiljemalt teose järgmises väljaandes lisatakse kaubamärgi esitusele märge selle kohta, et tegemist on registreeritud kaubamärgiga.

Artikkel 13

Agendi või esindaja nimele registreeritud kaubamärgi kasutamise keeld

1.   Kui kaubamärk on registreeritud asjaomase kaubamärgi omaniku agendi või esindaja nimele ilma kaubamärgiomaniku nõusolekuta, on kaubamärgiomanikul õigus toimida ühel või mõlemal järgmisel moel:

| a) | vaidlustada kaubamärgi kasutamine oma agendi või esindaja poolt; |
| --- | --- |

a)

vaidlustada kaubamärgi kasutamine oma agendi või esindaja poolt;

| b) | nõuda kaubamärgi loovutamist tema kasuks. |
| --- | --- |

b)

nõuda kaubamärgi loovutamist tema kasuks.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui agent või esindaja suudab oma tegevust põhjendada.

Artikkel 14

Kaubamärgi õigusmõju piiramine

1.   Kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandatel isikutel kasutada äritegevuse käigus:

| a) | kolmanda isiku nime või aadressi, kui see kolmas isik on füüsiline isik; |
| --- | --- |

a)

kolmanda isiku nime või aadressi, kui see kolmas isik on füüsiline isik;

| b) | märke või tähiseid, mis ei ole eristatavad või mis tähistavad liiki, kvaliteeti, hulka, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu, kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi; |
| --- | --- |

b)

märke või tähiseid, mis ei ole eristatavad või mis tähistavad liiki, kvaliteeti, hulka, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu, kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi;

| c) | kaubamärki kaubamärgiomaniku kaupade või teenuste identifitseerimiseks või neile osutamiseks, eelkõige juhul, kui kaubamärgi kasutamine on vajalik kauba või teenuse kavandatud otstarbe näitamiseks eelkõige lisaseadme või varuosa puhul. |
| --- | --- |

c)

kaubamärki kaubamärgiomaniku kaupade või teenuste identifitseerimiseks või neile osutamiseks, eelkõige juhul, kui kaubamärgi kasutamine on vajalik kauba või teenuse kavandatud otstarbe näitamiseks eelkõige lisaseadme või varuosa puhul.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse üksnes juhul, kui kolmas isik kasutab seda kooskõlas ausa tööstus- või kaubandustavaga.

3.   Kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandatel isikutel kasutada äritegevuse käigus varasemat õigust, mis kehtib ainult konkreetses paikkonnas, kui seda õigust tunnustatakse kõnealuse liikmesriigi õigusaktidega ja selle territooriumi piires, kus seda tunnustatakse.

Artikkel 15

Kaubamärgist tulenevate õiguste ammendumine

1.   Kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kaubamärgi kasutamine seoses kaupadega, mille on kõnealuse kaubamärgi all liidu turule lasknud kaubamärgiomanik või mis on turule lastud kaubamärgiomaniku nõusolekul.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui kaubamärgiomanikul on õiguslik põhjendus olla vastu kaupade edasisele ärilistel eesmärkidel kasutamisele, eriti kui kaupade olukord on pärast turulelaskmist muutunud või kahjustada saanud.

Artikkel 16

Kaubamärgi kasutamine

1.   Kui omanik ei ole pärast registreerimismenetluse lõpetamise kuupäeva viie aasta jooksul liikmesriigis kaubamärki tegelikult kasutusele võtnud registreeringus märgitud kaupade või teenuste puhul, või kui selle kasutamine on olnud katkematu viieaastase ajavahemiku jooksul peatatud, siis rakendatakse kaubamärgi suhtes artiklis 17, artikli 19 lõikes 1, artikli 44 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 46 lõigetes 3 ja 4 ette nähtud piiranguid ja sanktsioone, välja arvatud juhul, kui kasutamata jätmisel on mõistlikud põhjused.

2.   Kui liikmesriik on ette näinud registreerimisele järgneva vaidlustamismenetluse, arvutatakse lõikes 1 osutatud viieaastast perioodi alates kuupäevast, mil kaubamärki ei saanud enam vaidlustada või juhul, kui kaubamärk on vaidlustatud, siis alates kuupäevast, mil vaidlustamismenetluse lõpetamise otsus muutus lõplikuks või mil vaidlustamisest loobuti.

3.   Kaubamärkide puhul, mis on registreeritud liikmesriigis kehtiva rahvusvahelise korra kohaselt, arvutatakse lõikes 1 osutatud viieaastast perioodi alates kuupäevast, mil kaubamärgi registreerimise taotlust ei saa enam tagasi lükata või vaidlustada. Kui on kaubamärk on vaidlustatud või kui on teatatud vaidlustamisest absoluutsetel või suhtelistel alustel, arvutatakse perioodi alates kuupäevast, mil vaidlustamismenetluse lõpetamise otsus või kohtuotsus keeldumise absoluutsete või suhteliste aluste kohta muutus lõplikuks või mil vaidlustamisest loobuti.

4.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud viieaastase perioodi alguskuupäev kantakse registrisse.

5.   Lõike 1 tähenduses käsitatakse kasutamisena ka järgmist:

| a) | kaubamärgi kasutamine kujul, mis erineb registreeritud kujust selliste elementide poolest, mis ei muuda märgi eristusvõimet sellisel kujul, millisena see oli registreeritud, sõltumata sellest, kas kaubamärk kasutatud kujul on ka registreeritud omaniku nimel või ei; |
| --- | --- |

a)

kaubamärgi kasutamine kujul, mis erineb registreeritud kujust selliste elementide poolest, mis ei muuda märgi eristusvõimet sellisel kujul, millisena see oli registreeritud, sõltumata sellest, kas kaubamärk kasutatud kujul on ka registreeritud omaniku nimel või ei;

| b) | kaubamärgi kandmine kaupadele või nende pakendile asjaomases liikmesriigis ainult ekspordi eesmärgil. |
| --- | --- |

b)

kaubamärgi kandmine kaupadele või nende pakendile asjaomases liikmesriigis ainult ekspordi eesmärgil.

6.   Kui kaubamärki kasutatakse selle omaniku nõusolekul, peetakse seda kaubamärgi kasutamiseks kaubamärgiomaniku poolt.

Artikkel 17

Kasutamata jätmine kui vastuargument rikkumismenetluses

Kaubamärgiomanikul on õigus keelata tähise kasutamine ainult ulatuses, mil kaubamärgiomaniku õigused ei kuulu artikli 19 kohaselt rikkumismenetluse algatamise ajal tühistamisele. Kostja taotluse korral esitab kaubamärgiomanik tõendid, et viieaastase perioodi jooksul enne hagi esitamise kuupäeva on kaubamärki artikli 16 kohaselt tegelikult kasutatud registreeringus märgitud kaupade või teenuste puhul, millele viidatakse hagi esitamise põhjendusena, või et kasutamatajätmisel on mõistlikud põhjused, tingimusel et kaubamärgi registreerimismenetlus on hagi esitamise kuupäevaks olnud vähemalt viis aastat lõpetatud.

Artikkel 18

Hiljem registreeritud kaubamärgi omaniku sekkumisõigus kui kaitse rikkumismenetluses

1.   Rikkumismenetluses ei ole kaubamärgiomanikul õigust keelata hiljem registreeritud kaubamärgi kasutamist juhul, kui kõnealust hilisemat kaubamärki ei tunnistataks kehtetuks vastavalt artiklile 8, artikli 9 lõikele 1 või 2 või artikli 46 lõikele 3.

2.   Rikkumismenetluses ei ole kaubamärgiomanikul õigust keelata hiljem registreeritud ELi kaubamärgi kasutamist juhul, kui kõnealust hilisemat kaubamärki ei tunnistataks kehtetuks vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 lõikele 1, 3 või 4, artikli 54 lõikele 1 või 2 või artikli 57 lõikele 2.

3.   Kui kaubamärgiomanikul ei ole õigust keelata hiljem registreeritud kaubamärgi kasutamist vastavalt lõikele 1 või 2, ei ole kõnealuse hiljem registreeritud kaubamärgi omanikul õigust rikkumismenetluses keelata varasema kaubamärgi kasutamist, isegi kui seda varasemat õigust ei saa enam kasutada hilisema kaubamärgi vastu.

4. JAGU

Kaubamärgiõiguste tühistamine

Artikkel 19

Tegeliku kasutamise puudumine tühistamise põhjusena

1.   Kaubamärk kuulub tühistamisele, kui seda ei ole liikmesriigis viie järjestikuse aasta jooksul tegelikult kasutatud kaupade või teenuste puhul, mille suhtes see registreeriti ja kasutamatajätmiseks ei ole mõistlikku põhjust.

2.   Kaubamärgiomaniku õiguste tühistamist ei saa taotleda, kui kaubamärgi tegelik kasutamine algas või jätkus viie aasta pikkuse perioodi lõpu ja tühistamise taotluse esitamise vahelisel ajal.

3.   Kui kasutamine algas või jätkus kolm kuud enne tühistamise taotluse esitamist, kuid kõige varem mittekasutuse viie järjestikuse aasta pikkuse perioodi lõppedes, jäetakse see tähelepanuta, kui ettevalmistusi kasutuse alustamiseks või jätkamiseks hakati tegema alles pärast seda, kui kaubamärgiomanik sai teada tühistamise taotluse esitamise võimalusest.

Artikkel 20

Kaubamärgi muutumine üldnimeks või eksitavaks tähiseks tühistamise põhjusena

Kaubamärk kuulub tühistamisele juhul, kui pärast selle registreerimise kuupäeva:

| a) | on kaubamärk selle omaniku tegevuse või tegevusetuse tõttu muutunud äritegevuses sellise kauba või teenuse üldnimeks, mille suhtes kaubamärk on registreeritud; |
| --- | --- |

a)

on kaubamärk selle omaniku tegevuse või tegevusetuse tõttu muutunud äritegevuses sellise kauba või teenuse üldnimeks, mille suhtes kaubamärk on registreeritud;

| b) | kaubamärgi kasutamise tulemusena selle omaniku poolt või selle omaniku loal nende kaupade või teenuste puhul, mille suhtes see on registreeritud, võib kaubamärk avalikkust eksitada eelkõige kõnealuste kaupade või teenuste olemuse, kvaliteedi või geograafilise päritolu osas. |
| --- | --- |

b)

kaubamärgi kasutamise tulemusena selle omaniku poolt või selle omaniku loal nende kaupade või teenuste puhul, mille suhtes see on registreeritud, võib kaubamärk avalikkust eksitada eelkõige kõnealuste kaupade või teenuste olemuse, kvaliteedi või geograafilise päritolu osas.

Artikkel 21

Kaubamärgi tühistamine, mis on seotud ainult mõningate kaupade või teenustega

Kui kaubamärgi tühistamiseks on alus vaid mõningate registreeringus märgitud kaupade või teenuste puhul, hõlmab kaubamärgi tühistamine ainult neid kaupu või teenuseid.

5. JAGU

Kaubamärgid kui omandiõiguse esemed

Artikkel 22

Registreeritud kaubamärkide üleminek

1.   Kaubamärk võib lahus ettevõtte üleminekust üle minna mõne registreeringus märgitud kauba või teenuse või kõigi registreeringus märgitud kaupade või teenuste puhul.

2.   Kogu ettevõtte üleminekuga kaasneb ka kaubamärgi üleminek, kui ei ole vastupidist kokkulepet või kui asjaolud ei nõua selgelt vastupidist toimimist. Seda sätet kohaldatakse ka ettevõtte üleandmise lepingulise kohustuse suhtes.

3.   Liikmesriigid on võtnud kasutusele menetlused ülemineku registreerimiseks oma registrites.

Artikkel 23

Asjaõigus

1.   Kaubamärki võib ettevõttest sõltumata koormata pandiga ning see võib olla asjaõiguse esemeks.

2.   Liikmesriigil peab olema menetlus asjaõiguse registreerimiseks oma registrites.

Artikkel 24

Sundtäitmine

1.   Kaubamärgi suhtes võib kohaldada sundtäitmist.

2.   Liikmesriigil peab olema menetlus sundtäitmise registreerimiseks oma registrites.

Artikkel 25

Litsentsimine

1.   Kaubamärk võib olla litsentsi esemeks ühe või kõigi kaupade või teenuste osas, mille suhtes kaubamärk on registreeritud, kogu asjaomases liikmesriigis või mõnes selle osas. Litsents võib olla ainulitsents või lihtlitsents.

2.   Kaubamärgiomanik võib kasutada sellest kaubamärgist tulenevaid õigusi sellise litsentsiaadi suhtes, kes rikub oma litsentsilepingu sätteid seoses:

| a) | selle kestusega; |
| --- | --- |

a)

selle kestusega;

| b) | kaubamärgi registreeritud kasutusviisiga; |
| --- | --- |

b)

kaubamärgi registreeritud kasutusviisiga;

| c) | litsentsi esemeks olevate kaupade ja teenuste ulatusega; |
| --- | --- |

c)

litsentsi esemeks olevate kaupade ja teenuste ulatusega;

| d) | territooriumiga, kus võib kaubamärki kinnitada, või |
| --- | --- |

d)

territooriumiga, kus võib kaubamärki kinnitada, või

| e) | litsentsisaaja valmistatavate kaupade või pakutavate teenuste kvaliteediga. |
| --- | --- |

e)

litsentsisaaja valmistatavate kaupade või pakutavate teenuste kvaliteediga.

3.   Ilma et see mõjutaks litsentsilepingu sätete kohaldamist, võib litsentsisaaja algatada menetluse kaubamärgist tuleneva õiguse rikkumise suhtes üksnes selle omaniku nõusolekul. Ainulitsentsi omanik võib sellise menetluse siiski algatada, kui kaubamärgiomanik ei ole mõistliku aja jooksul pärast ametlikku teatamist ise õiguse rikkumise suhtes menetlust algatanud.

4.   Litsentsisaajal on talle tekitatud kahju hüvitamiseks õigus ühineda õiguse rikkumise asjus kaubamärgiomaniku esitatud hagiga.

5.   Liikmesriigil peab olema menetlus litsentside registreerimiseks oma registrites.

Artikkel 26

Kaubamärgi taotlus omandiõiguse esemena

Kaubamärgi taotluste suhtes kohaldatakse artikleid 22–25.

6. JAGU

Garantii- või sertifitseerimismärgid ja kollektiivkaubamärgid

Artikkel 27

Mõisted

Käesoleva direktiivi kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „garantii- või sertifitseerimismärk”– kaubamärk, mida kirjeldatakse sellisena märgi taotlemisel ja mis võimaldab eristada kaupu või teenuseid, mida märgi omanik on sertifitseerinud seoses materjali, kaupade tootmise või teenuste toimimise viisi, kvaliteedi, täpsuse või muude omadustega, sertifitseerimata kaupadest ja teenustest;

b)   „kollektiivkaubamärk”– kaubamärk, mida kirjeldatakse kaubamärgi taotlemisel kollektiivkaubamärgina ja mis eristab kaubamärgiomanikuks oleva ühenduse liikmete kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate kaupadest või teenustest.

Artikkel 28

Garantii- või sertifitseerimismärgid

1.   Liikmesriigid võivad sätestada garantii- või sertifitseerimismärkide registreerimise.

2.   Garantii- või sertifitseerimismärki võib taotleda iga füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas avalik-õiguslikud institutsioonid, asutused ja organid, tingimusel et isik ei tegele äritegevusega, mis on seotud sertifitseeritud liiki kaupade tarnimise või teenuste pakkumisega.

Liikmesriigid võivad sätestada, et garantii- või sertifitseerimismärke registreeritakse üksnes juhul, kui taotleja on pädev sertifitseerima kaupu ja teenuseid, mille jaoks see märk tuleb registreerida.

3.   Liikmesriigid võivad sätestada, et garantii- või sertifitseerimismärke ei ole lubatud registreerida, või et nende omanike õigused tühistatakse või need tunnistatakse kehtetuks põhjustel, mida ei ole nimetatud artiklites 4, 19 ja 20, kui kõnealuste märkide funktsioon seda eeldab.

4.   Erandina artikli 4 lõike 1 punktist c võivad liikmesriigid näha ette sätted, mille kohaselt märgid või tähised, mis võivad kaubanduses tähistada kaupade või teenuste geograafilist päritolu, võivad olla garantii- või sertifitseerimismärgid. Selline garantii- või sertifitseerimismärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandatel isikutel selliste märkide või tähiste kasutamist äritegevuse käigus, kui kolmandad isikud kasutavad neid kooskõlas ausa tööstus- või kaubandustavaga. Eelkõige ei tohi sellise märgi kasutamist keelata kolmandal isikul, kellel on õigus kasutada geograafilist nime.

5.   Kui garantii- või sertifitseerimismärki kasutab tegelikult kooskõlas artikliga 16 mis tahes isik, kellel on luba seda kasutada, on artiklis 16 sätestatud nõuded täidetud.

Artikkel 29

Kollektiivkaubamärgid

1.   Liikmesriigid sätestavad kollektiivkaubamärkide registreerimise.

2.   Kollektiivkaubamärki võivad taotleda valmistajate, tootjate, teenuseosutajate ja kauplejate ühendused, kellel võib nende suhtes kehtivate õigusaktide kohaselt olla õigusi ja kohustusi, kes võivad sõlmida lepinguid või sooritada muid õigustoiminguid ning olla kohtuasjades hagejaks ja kostjaks, ning avalik-õiguslikud juriidilised isikud.

3.   Erandina artikli 4 lõike 1 punktist c võivad liikmesriigid näha ette sätted, mille kohaselt märgid või tähised, mis võivad kaubanduses tähistada kaupade või teenuste geograafilist päritolu, võivad olla kollektiivkaubamärgid. Selline kollektiivkaubamärk ei anna omanikule õigust keelata kolmandatel isikutel selliste märkide või tähiste kasutamist äritegevuse käigus, kui need kolmandad isikud kasutavad neid kooskõlas ausa tööstus- või kaubandustavaga. Eelkõige ei tohi sellise märgi kasutamist keelata kolmandal isikul, kellel on õigus kasutada geograafilist nime.

Artikkel 30

Kollektiivkaubamärgi põhikiri

1.   Kollektiivkaubamärgi taotleja esitab keskametile kollektiivkaubamärgi põhikirja.

2.   Põhikirjas täpsustatakse vähemalt isikud, kellel on lubatud kaubamärki kasutada, ühenduse liikmeks oleku tingimused ja kaubamärgi kasutamise tingimused, sealhulgas karistused. Artikli 29 lõikes 3 osutatud kaubamärgi põhikiri peab lubama igal isikul, kelle kaubad või teenused on pärit asjaomasest geograafilisest piirkonnast, saada kaubamärgiomanikuks oleva ühenduse liikmeks, tingimusel et see isik täidab põhikirja muid tingimusi.

Artikkel 31

Taotluse tagasilükkamine

1.   Lisaks artiklis 4 sätestatud kaubamärgi taotluse tagasilükkamise põhjustele, arvates vajaduse korral välja artikli 4 lõike 1 punkti c märkide või tähiste kohta, mis võivad kaubanduses tähistada kaupade või teenuste geograafilist päritolu, ning artikli 5, ning piiramata keskameti õigust mitte vaadata oma ametiülesannete korras läbi keeldumise suhtelisi aluseid, lükatakse kollektiivkaubamärgi taotlus tagasi, kui artikli 27 punkti b, artikli 29 või 30 sätted ei ole täidetud või kui kollektiivkaubamärgi põhikiri on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega.

2.   Kollektiivkaubamärgi taotlus lükatakse tagasi ka siis, kui avalikkust võidakse eksitada kaubamärgi olemuse või tähtsuse osas, eriti kui seda võidakse pidada millekski muuks kui kollektiivkaubamärgiks.

3.   Taotlust ei lükata tagasi, kui taotleja täidab pärast kollektiivkaubamärgi põhikirja muutmist lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuded.

Artikkel 32

Kollektiivkaubamärkide kasutamine

Artiklis 16 sätestatud nõuded on täidetud, kui kollektiivkaubamärki kasutab tegelikult kooskõlas nimetatud artikliga mis tahes isik, kellel on luba seda kasutada.

Artikkel 33

Kollektiivkaubamärgi põhikirja muutmine

1.   Kollektiivkaubamärgi omanik peab esitama keskametile muudetud põhikirja.

2.   Põhikirja muudatused nimetatakse registris, välja arvatud juhul, kui muudetud põhikiri ei vasta artikli 30 nõuetele või kui muudetud põhikirja puhul esineb mõni artiklis 31 osutatud keeldumise alustest.

3.   Käesoleva määruse kohaldamisel jõustuvad kollektiivkaubamärgi põhikirja muudatused alles kuupäeval, mil registrisse tehakse kanne põhikirja muutmise kohta.

Artikkel 34

Isikud, kellel on õigus esitada rikkumise suhtes hagi

1.   Artikli 25 lõikeid 3 ja 4 kohaldatakse mis tahes isiku suhtes, kellel on luba kasutada kollektiivkaubamärki.

2.   Kollektiivkaubamärgi omanikul on õigus nõuda hüvitist nende isikute nimel, kellel on luba kasutada kaubamärki, kui nad on kandnud kahju kaubamärgi loata kasutamise tagajärjel.

Artikkel 35

Tühistamise täiendavad alused

Lisaks artiklite 19 ja 20 kohastele tühistamise alustele tühistatakse kollektiivkaubamärgi omaniku õigused, kui:

| a) | selle omanik ei võta mõistlikke meetmeid takistamaks kaubamärgi kasutamist viisil, mis ei ole kooskõlas kollektiivkaubamärgi põhikirjas sätestatud kasutamistingimustega, sealhulgas nende muudatustega, mida on kajastatud registris; |
| --- | --- |

a)

selle omanik ei võta mõistlikke meetmeid takistamaks kaubamärgi kasutamist viisil, mis ei ole kooskõlas kollektiivkaubamärgi põhikirjas sätestatud kasutamistingimustega, sealhulgas nende muudatustega, mida on kajastatud registris;

| b) | luba omavad isikud on kasutanud kaubamärki nii, et see võib eksitada avalikkust artikli 31 lõikes 2 osutatud viisil; |
| --- | --- |

b)

luba omavad isikud on kasutanud kaubamärki nii, et see võib eksitada avalikkust artikli 31 lõikes 2 osutatud viisil;

| c) | kollektiivkaubamärgi põhikirja muudatuse kajastamisel registris on rikutud artikli 33 lõiget 2, välja arvatud juhul, kui kaubamärgiomanik täidab pärast kollektiivkaubamärgi põhikirja muutmist kõnealuse artikli nõudeid. |
| --- | --- |

c)

kollektiivkaubamärgi põhikirja muudatuse kajastamisel registris on rikutud artikli 33 lõiget 2, välja arvatud juhul, kui kaubamärgiomanik täidab pärast kollektiivkaubamärgi põhikirja muutmist kõnealuse artikli nõudeid.

Artikkel 36

Kehtetuks tunnistamise täiendavad alused

Lisaks kehtetuks tunnistamise alustele, mis on sätestatud artiklis 4, arvates vajaduse korral välja artikli 4 lõike 1 punkt c märkide või tähiste kohta, mis võivad äritegevuses tähistada kaupade või teenuste geograafilist päritolu, ja artiklis 5, tunnistatakse artikli 31 vastaselt registreeritud kollektiivkaubamärk kehtetuks, välja arvatud juhul, kui kaubamärgiomanik täidab pärast kollektiivkaubamärgi põhikirja muutmist artiklis 31 sätestatud nõudeid.

3. PEATÜKK

MENETLUSNORMID

1. JAGU

Taotluse esitamine ja registreerimine

Artikkel 37

Taotlusele esitatavad nõuded

1.   Kaubamärgi registreerimise taotlus sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | kaubamärgi registreerimise avaldus; |
| --- | --- |

a)

kaubamärgi registreerimise avaldus;

| b) | andmed taotleja identifitseerimiseks; |
| --- | --- |

b)

andmed taotleja identifitseerimiseks;

| c) | nende kaupade ja teenuste loetelu, mille suhtes kaubamärgi registreerimist taotletakse; |
| --- | --- |

c)

nende kaupade ja teenuste loetelu, mille suhtes kaubamärgi registreerimist taotletakse;

| d) | kaubamärgi esitus viisil, mis vastab artikli 3 punktis b esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

d)

kaubamärgi esitus viisil, mis vastab artikli 3 punktis b esitatud nõuetele.

2.   Kaubamärgi taotluse esitamisel tuleb tasuda asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud lõiv.

Artikkel 38

Taotluse esitamise kuupäev

1.   Kaubamärgitaotluse esitamise kuupäevaks peetakse kuupäeva, mil taotleja esitab keskametile dokumendid artikli 37 lõikes 1 sätestatud teabega.

2.   Liikmesriigid võivad lisaks sätestada, et taotluse esitamise kuupäeva määramine peab sõltuma artikli 37 lõikes 2 osutatud lõivu tasumisest.

Artikkel 39

Kaupade ja teenuste määramine ja klassifitseerimine

1.   Kaubad ja teenused, mille suhtes taotletakse kaubamärgi registreerimist, klassifitseeritakse kooskõlas klassifitseerimissüsteemiga, mis on kehtestatud 15. juuni 1957. aasta Nizza kokkuleppega märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni kohta („Nizza klassifikatsioon”).

2.   Taotluse esitaja peab identifitseerima piisavalt selgelt ja täpselt kaubad ja teenused, mille jaoks taotletakse kaubamärgi õiguskaitset, et pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid ainult selle alusel määrata kindlaks taotletava õiguskaitse ulatuse.

3.   Lõike 2 kohaldamisel võib kasutada Nizza klassifikatsiooni klassipäistes esitatud üldnimetusi või muid üldmõisteid, kui need vastavad käesolevas artiklis sätestatud selguse ja täpsuse nõuetele.

4.   Keskamet lükkab taotluse tagasi seoses ebaselgete või ebatäpsete nimetuste või mõistetega, kui taotleja ei esita vastuvõetavat sõnastust keskameti poolt selleks kehtestatud tähtpäevaks.

5.   Üldmõistete, sealhulgas Nizza klassifikatsiooni klassipäistes esitatud üldnimetuste kasutamist tõlgendatakse nii, nagu see hõlmaks kõiki nimetuse või mõiste sõnasõnalise tähendusega selgelt kaetud kaupu või teenuseid. Selliste mõistete või nimetuste kasutamist ei tõlgendata nii, et see hõlmaks nõuet seoses kaupade või teenustega, mida ei saa nii mõista.

6.   Kui taotleja taotleb registreerimist rohkem kui ühe klassi puhul, rühmitab taotleja kaubad ja teenused vastavalt Nizza klassifikatsiooni klassidele, märkides iga rühma ette selle klassi numbri, kuhu kaubad või teenused kuuluvad, ja esitab need klasside järjekorras.

7.   Kaupu ja teenuseid ei peeta üksteisega sarnasteks selle põhjal, et nad kuuluvad samasse Nizza klassifikatsiooni klassi. Kaupu ja teenuseid ei peeta üksteisest erinevaks selle põhjal, et nad kuuluvad Nizza klassifikatsiooni erinevatesse klassidesse.

Artikkel 40

Kolmandate isikute tähelepanekud

1.   Liikmesriigid võivad sätestada, et enne kaubamärgi registreerimist võib iga füüsiline või juriidiline isik ja iga rühm või organ, kes esindab valmistajaid, tootjaid, teenuseosutajaid, kauplejaid või tarbijaid, esitada keskametile kirjalikke tähelepanekuid, milles selgitatakse, millistel alustel ei tohiks kaubamärki registreerida ametiülesannete korras.

Esimeses lõigus osutatud isikud, rühmad või organid ei osale pooltena keskasutuse haldusmenetluses.

2.   Lisaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud alustele võib iga füüsiline või juriidiline isik ja iga rühm või organ, kes esindab valmistajaid, tootjaid, teenuseosutajaid, kauplejaid või tarbijaid, esitada keskametile kirjalikke tähelepanekuid konkreetsetel alustel, mille alusel tuleks kollektiivkaubamärgi taotlus tagasi lükata artikli 31 lõigete 1 ja 2 kohaselt. Seda sätet võib laiendada garantii- või sertifitseerimismärkidele, kui neid liikmesriigis reguleeritakse.

Artikkel 41

Taotluste ja registreeringute jagamine

Taotleja või omanik võib keskametile taotluse esitamisel jagada kaubamärgitaotluse või registreeringu kaheks või enamaks eraldiseisvaks taotluseks või registreeringuks, saates keskametile deklaratsiooni ja märkides igas jagatud taotluses või registreeringus need esialgses taotluses või registreeringus olevad kaubad ja teenused, mida jagatud taotlused või registreeringud peavad hõlmama.

Artikkel 42

Klassilõivud

Liikmesriigid võivad ette näha, et kaubamärgi taotlemisel ja pikendamisel peab tasuma riigilõivu lisaks kaupade ja teenuste iga klassi eest peale esimese klassi.

2. JAGU

Vaidlustamise, tühistamise ja kehtetuks tunnistamise menetlus

Artikkel 43

Vaidlustamise kord

1.   Liikmesriigid seavad oma keskametites sisse tõhusa ja kiire haldusmenetluse, milles vaidlustada kaubamärgitaotluse registreerimine artiklis 5 sätestatud alustel.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud haldusmenetluses nähakse vähemalt ette, et artikli 5 lõikes 2 ja artikli 5 lõike 3 punktis a osutatud varasema kaubamärgi omanikul ning isikul, kes on asjakohase õiguse kohaselt volitatud kasutama artikli 5 lõike 3 punktis c osutatud kaitstud päritolunimetusest või geograafilisest tähisest tulenevaid õigusi, on volitatud esitama vaidlustusavalduse. Vaidlustusavalduse võib esitada ühe või mitme varasema õiguse alusel, eeldusel, et kõik need kuuluvad ühele ja samale omanikule, ning kaupade või teenuste selle osa või siis terviku alusel, millega seoses varasem õigus on kaitstud või taotletud, ning see võib olla esitatud kaupade või teenuste selle osa või terviku kohta, mille suhtes vaidlustatud kaubamärki taotletakse.

3.   Pooltele antakse vaidlustamismenetluses nende ühisel taotlusel vähemalt kaks kuud aega, et vaidlustusavalduse esitajal ja kaubamärgi taotlejal oleks võimalik lahendada vaidlus rahumeelselt.

Artikkel 44

Kasutamata jätmine kui vastuargument vaidlustamismenetluses

1.   Artikli 43 kohase vaidlustamismenetluse puhul, kui hilisema kaubamärgi taotluse esitamise kuupäevaks või prioriteedikuupäevaks on möödunud viis aastat, mille jooksul varasem kaubamärk oleks tulnud võtta tegelikult kasutusele vastavalt artiklile 16, peab taotleja taotluse korral varasema kaubamärgi omanik, kes on esitanud vaidlustusavalduse, esitama tõendid, et varasem kaubamärk on võetud tegelikult kasutusele artikli 16 kohaselt viieaastasel perioodil, mis eelnes hilisema kaubamärgi taotluse esitamise kuupäevale või prioriteedikuupäevale, või et kasutamatajätmisel on mõistlik põhjus. Selliste tõendite puudumise korral lükatakse vaidlustusavaldus tagasi.

2.   Kui varasemat kaubamärki on kasutatud vaid osade kaupade või teenuste puhul, mille suhtes see on registreeritud, käsitatakse seda lõikes 1 sätestatud vaidlustusavalduse läbivaatamisel registreerituks ainult kõnealuste osade kaupade või teenuste puhul.

3.   Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ka siis, kui varasem kaubamärk on ELi kaubamärk. Sellisel juhul määratakse ELi kaubamärgi tegelik kasutamine kindlaks vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklile 15.

Artikkel 45

Tühistamise või kehtetuks tunnistamise kord

1.   Ilma et see mõjutaks poolte õigust kohtulikule edasikaebamisele, kehtestavad liikmesriigid oma keskametites tõhusa ja kiire haldusmenetluse kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise jaoks.

2.   Kaubamärgi tühistamise haldusmenetluses nähakse ette, et kaubamärk kuulub tühistamisele artiklites 19 ja 20 sätestatud alustel.

3.   Kaubamärgi kehtetuks tunnistamise haldusmenetluses nähakse ette, et kaubamärk tunnistatakse kehtetuks vähemalt ühel järgmistest alustest:

| a) | kaubamärki ei oleks pidanud registreerima, sest see ei vasta artiklis 4 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

kaubamärki ei oleks pidanud registreerima, sest see ei vasta artiklis 4 sätestatud nõuetele;

| b) | kaubamärki ei oleks pidanud registreerima, sest oli olemas varasem õigus artikli 5 lõigete 1–3 tähenduses. |
| --- | --- |

b)

kaubamärki ei oleks pidanud registreerima, sest oli olemas varasem õigus artikli 5 lõigete 1–3 tähenduses.

4.   Haldusmenetluses nähakse ette, et vähemalt järgmised isikud peavad saama esitada tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotluse:

| a) | lõike 2 ja lõike 3 punkti a korral iga füüsiline või juriidiline isik ja iga rühm või organ, kes on asutatud valmistajate, tootjate, teenuseosutajate, kauplejate või tarbijate huvide esindamiseks ja kes võib tema suhtes kohaldatava õiguse alusel olla enda nimel kohtuasjades hagejaks või kostjaks; |
| --- | --- |

a)

lõike 2 ja lõike 3 punkti a korral iga füüsiline või juriidiline isik ja iga rühm või organ, kes on asutatud valmistajate, tootjate, teenuseosutajate, kauplejate või tarbijate huvide esindamiseks ja kes võib tema suhtes kohaldatava õiguse alusel olla enda nimel kohtuasjades hagejaks või kostjaks;

| b) | käesoleva artikli lõike 3 punkti b korral artikli 5 lõikes 2 ja artikli 5 lõike 3 punktis a osutatud varasema kaubamärgi omanik ning isik, kes on asjakohase õiguse kohaselt volitatud kasutama artikli 5 lõike 3 punktis c osutatud kaitstud päritolunimetusest või geograafilisest tähisest tulenevaid õigusi. |
| --- | --- |

b)

käesoleva artikli lõike 3 punkti b korral artikli 5 lõikes 2 ja artikli 5 lõike 3 punktis a osutatud varasema kaubamärgi omanik ning isik, kes on asjakohase õiguse kohaselt volitatud kasutama artikli 5 lõike 3 punktis c osutatud kaitstud päritolunimetusest või geograafilisest tähisest tulenevaid õigusi.

5.   Tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlus võib olla esitatud kaupade või teenuste selle osa või terviku kohta, millega seoses vaidlustatud kaubamärk on registreeritud.

6.   Kehtetuks tunnistamise taotlus võib olla esitatud ühe või mitme varasema õiguse alusel, eeldusel, et kõik need kuuluvad ühele ja samale omanikule.

Artikkel 46

Kasutamatajätmine kui vastuargument menetlustes, mille eesmärk on kehtetuks tunnistamine

1.   Menetluses, mille eesmärk on kaubamärgi kehtetuks tunnistamine registreeritud kaubamärgi alusel, millel on varasem taotluse esitamise kuupäev või prioriteedikuupäev, peab juhul, kui hilisema kaubamärgi omanik seda taotleb, esitama varasema kaubamärgi omanik tõendid, et kehtetuks tunnistamise avalduse kuupäevale eelnenud viieaastase perioodi jooksul on varasemat kaubamärki vastavalt artiklile 16 tegelikult kasutatud seoses kaupade või teenustega, mille jaoks see kaubamärk on registreeritud ning millele viidatakse taotluse põhjusena, või et kasutamatajätmisel on mõistlik põhjus, tingimusel et varasema kaubamärgi registreerimismenetlus on kehtetuks tunnistamise avalduse esitamise kuupäevaks olnud vähemalt viis aastat lõpetatud.

2.   Kui hilisema kaubamärgi taotluse esitamise kuupäevaks või prioriteedikuupäevaks on möödunud viieaastane periood, mille jooksul varasem kaubamärk pidi olema tegelikult kasutusele võetud vastavalt artiklile 16, peab varasema kaubamärgi omanik lisaks käesoleva artikli lõikes 1 nõutud tõendile esitama tõendi, et kaubamärki on tegelikult kasutatud viieaastasel perioodil, mis eelnes taotluse esitamise kuupäevale või prioriteedikuupäevale, või et kasutamatajätmisel on mõistlik põhjus.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud tõendite puudumisel tuleb varasema kaubamärgi alusel kehtetuks tunnistamise taotlus tagasi lükata.

4.   Kui varasemat kaubamärki on kasutatud vastavalt artiklile 16 vaid osade kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, käsitatakse seda kehtetuks tunnistamise taotluse läbivaatamisel registreerituna ainult kõnealuste osade kaupade või teenuste jaoks.

5.   Käesoleva artikli lõikeid 1–4 kohaldatakse ka siis, kui varasem kaubamärk on ELi kaubamärk. Sellisel juhul määratakse ELi kaubamärgi tegelik kasutamine kindlaks vastavalt määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklile 15.

Artikkel 47

Tühistamise ja kehtetuks tunnistamise tagajärjed

1.   Registreeritud kaubamärgist ei teki käesolevas direktiivis sätestatud õiguslikke tagajärgi tühistamise avalduse esitamise kuupäevast, kuivõrd kaubamärgiomaniku õigused on tühistatud. Ühe poole taotlusel võib tühistamise avaldust käsitlevas otsuses kindlaks määrata varasema kuupäeva, mil ilmnes üks tühistamise alustest.

2.   Loetakse, et registreeritud kaubamärk ei ole algusest peale kaasa toonud käesoleva direktiivi kohaseid õiguslikke tagajärgi niivõrd, kuivõrd kaubamärk on kehtetuks tunnistatud.

3. JAGU

Registreerimise kehtivus ja pikendamine

Artikkel 48

Registreerimise kehtivus

1.   Kaubamärk registreeritakse kümneks aastaks alates taotluse esitamise kuupäevast.

2.   Registreerimist võib pikendada artikli 49 kohaselt kümne aasta kaupa.

Artikkel 49

Pikendamine

1.   Kaubamärgi registreeringu kehtivust pikendatakse kaubamärgiomaniku poolt või õigusakti või lepingu kohaselt selleks volitatud mis tahes isiku taotlusel, tingimusel et riigilõiv on pikendamise eest tasutud. Liikmesriigid võivad lisaks sätestada, et pikendamise eest riigilõivu laekumist tuleb lugeda selliseks taotluseks.

2.   Keskamet teatab registreeringu kehtivuse lõppemisest kaubamärgiomanikule vähemalt kuus kuud enne kõnealuse kehtivuse lõppemist. Keskamet ei vastuta sellise teabe andmata jätmise eest.

3.   Pikendamistaotlus esitatakse ja pikendamise riigilõiv tasutakse vähemalt kuuekuulise perioodi jooksul vahetult enne registreeringu kehtivuse lõppemist. Selle tegematajätmise korral võib taotluse esitada täiendava kuue kuu jooksul vahetult pärast registreeringu kehtivuse või registreeringu hilisema pikendamise lõppemist. Pikendamise riigilõiv ja täiendav riigilõiv tuleb tasuda kõneluse täiendava perioodi jooksul.

4.   Kui taotlus esitatakse või riigilõiv tasutakse ainult seoses osade kaupade või teenustega, mille suhtes kaubamärk on registreeritud, pikendatakse registreeringut ainult nende kaupade või teenuste puhul.

5.   Pikendamine jõustub järgmisel päeval pärast senise registreeringu kehtivuse lõppu. Pikendamise kohta tehakse registrisse kanne.

4 JAGU

Teabevahetus keskametiga

Artikkel 50

Teabevahetus keskametiga

Menetlusosalised, või esindajate nimetamise korral nende esindajad, määravad keskametiga igasuguse ametliku teabe vahetamiseks ametliku aadressi. Liikmesriikidel on õigus nõuda, et selline ametlik aadress asuks Euroopa Majanduspiirkonnas.

4. PEATÜKK

HALDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 51

Koostöö kaubamärgi registreerimise ja haldamise valdkonnas

Keskametitel on vabadus teha tõhusat koostööd omavahel ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametiga, et edendada tavade ja vahendite ühtlustamist seoses kaubamärkide läbivaatamise ja registreerimisega.

Artikkel 52

Koostöö muudes valdkondades

Keskametitel on vabadus teha tõhusat koostööd omavahel ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametiga lisaks artiklis 51 osutatud valdkondadele kõigis oma tegevusvaldkondades, mis on seotud kaubamärkide kaitsmisega liidus.

5. PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 53

Andmekaitse

Käesoleva direktiivi raames töödeldakse liikmesriikides isikuandmeid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, millega rakendatakse direktiivi 95/46/EÜ.

Artikkel 54

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad artiklite 3–6, artiklite 8–14, artiklite 16, 17 ja 18, artiklite 22–39, artikli 41, artiklite 43 ja 50 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 14. jaanuariks 2019. Liikmesriigid jõustavad artikli 45 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 14. jaanuariks 2023. Nad edastavad kõnealuste meetmete teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti lisavad liikmesriigid märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi ja märkuse sõnastuse näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 55

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 2008/95/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 15. jaanuarist 2019, ilma et see mõjutaks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud direktiivi 2008/95/EÜ I lisa B osas esitatud direktiivi 89/104/EMÜ ülevõtmise tähtpäevadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 56

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikleid 1, 7, 15, 19, 20, 21 ja 54–57 kohaldatakse alates 15. jaanuarist 2019.

Artikkel 57

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 16. detsember 2015

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

N. SCHMIT

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 42.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. novembri 2015. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2015. aasta seisukoht.

2

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta direktiiv 2008/95/EÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 299, 8.11.2008, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, 24.3.2009, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (ELT L 376, 27.12.2006, lk 21).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 15).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

8

(9)  Esimene nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/104/EMÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 40, 11.2.1989, lk 1).

9

---

LISA

Vastavustabel

| Direktiiv 2008/95/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| — | Artikkel 2 |
| Artikkel | Artikkel 3 |
| Artikli 3 lõike 1 punktid a–h | Artikli 4 lõike 1 punktid a–h |
| — | Artikli 4 lõike 1 punktid i–l |
| Artikli 3 lõike 2 punktid a–c | Artikli 4 lõike 3 punktid a–c |
| Artikli 3 lõike 2 punkt d | Artikli 4 lõike 2 teine lause |
| Artikli 3 lõike 3 esimene lause | Artikli 4 lõike 4 esimene lause |
| — | Artikli 4 lõike 4 teine lause |
| Artikli 3 lõike 3 teine lause | Artikli 4 lõige 5 |
| Artikli 3 lõige 4 | — |
| Artikli 4 lõiked 1 ja 2 | Artikli 5 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 4 lõige 3 ja lõike 4 punkt a | Artikli 5 lõike 3 punkt a |
| — | Artikli 5 lõike 3 punkt b |
| — | Artikli 5 lõike 3 punkt c |
| Artikli 4 lõike 4 punktid b ja c | Artikli 5 lõike 4 punktid a ja b |
| Artikli 4 lõike 4 punktid d ja f | — |
| Artikli 4 lõike 4 punkt g | Artikli 5 lõike 4 punkt c |
| Artikli 4 lõiked 5 ja 6 | Artikli 5 lõiked 5 ja 6 |
| — | Artikkel 8 |
| Artikli 5 lõike 1 esimene sissejuhatav lause | Artikli 10 lõige 1 |
| Artikli 5 lõike 1 teine lause, sissejuhatav osa | Artikli 10 lõike 2 lause sissejuhatav osa |
| Artikli 5 lõike 1 punktid a ja b | Artikli 10 lõike 2 punktid a ja b |
| Artikli 5 lõige 2 | Artikli 10 lõike 2 punkt c |
| Artikli 5 lõike 3 punktid a–c | Artikli 10 lõike 3 punktid a–c |
| — | Artikli 10 lõike 3 punkt d |
| Artikli 5 lõike 3 punkt c | Artikli 10 lõike 3 punkt e |
| — | Artikli 10 lõike 3 punkt f |
| — | Artikli 10 lõige 4 |
| Artikli 5 lõiked 4 ja 5 | Artikli 10 lõiked 5 ja 6 |
| — | Artikkel 11 |
| — | Artikkel 12 |
| — | Artikkel 13 |
| Artikli 6 lõike 1 punktid a–c | Artikli 14 lõike 1 punktid a–c ja lõige 2 |
| Artikli 6 lõige 2 | Artikli 14 lõige 3 |
| Artikkel 7 | Artikkel 15 |
| Artikli 8 lõiked 1 ja 2 | Artikli 25 lõiked 1 ja 2 |
| — | Artikli 25 lõiked 3 ja 4 |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| Artikli 10 lõike 1 esimene lõik | Artikli 16 lõige 1 |
| — | Artikli 16 lõiked 2–4 |
| Artikli 10 lõike 1 teine lõik | Artikli 16 lõige 5 |
| Artikli 10 lõige 2 | Artikli 16 lõige 6 |
| Artikli 10 lõige 3 | — |
| Artikli 11 lõige 1 | Artikli 46 lõiked 1–3 |
| Artikli 11 lõige 2 | Artikli 44 lõige 1 |
| Artikli 11 lõige 3 | Artikkel 17 |
| Artikli 11 lõige 4 | Artikkel 17, artikli 14 lõige 2 ja artikli 46 lõige 4 |
| — | Artikkel 18 |
| Artikli 12 lõike 1 esimene lõik | Artikli 19 lõige 1 |
| Artikli 12 lõike 1 teine lõik | Artikli 19 lõige 2 |
| Artikli 12 lõike 1 kolmas lõik | Artikli 19 lõige 3 |
| Artikli 12 lõige 2 | Artikkel 20 |
| Artikkel 13 | Artiklid 7 ja 21 |
| Artikkel 14 | Artikkel 6 |
| — | Artiklid 22–24 |
| — | Artikkel 26 |
| — | Artikkel 27 |
| Artikli 15 lõige 1 | Artikli 28 lõiked 1 ja 3 |
| Artikli 15 lõige 2 | Artikli 28 lõige 4 |
| — | Artikli 28 lõiked 2 ja 5 |
| — | Artikkel 29 ja artikli 54 lõige 1 |
| Artikkel 16 | Artikli 54 lõige 2 |
| Artikkel 17 | Artikkel 55 |
| Artikkel 18 | Artikkel 56 |
| Artikkel 19 | Artikkel 57 |

Direktiiv 2008/95/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikkel 1

Artikkel 1

—

Artikkel 2

Artikkel

Artikkel 3

Artikli 3 lõike 1 punktid a–h

Artikli 4 lõike 1 punktid a–h

—

Artikli 4 lõike 1 punktid i–l

Artikli 3 lõike 2 punktid a–c

Artikli 4 lõike 3 punktid a–c

Artikli 3 lõike 2 punkt d

Artikli 4 lõike 2 teine lause

Artikli 3 lõike 3 esimene lause

Artikli 4 lõike 4 esimene lause

—

Artikli 4 lõike 4 teine lause

Artikli 3 lõike 3 teine lause

Artikli 4 lõige 5

Artikli 3 lõige 4

—

Artikli 4 lõiked 1 ja 2

Artikli 5 lõiked 1 ja 2

Artikli 4 lõige 3 ja lõike 4 punkt a

Artikli 5 lõike 3 punkt a

—

Artikli 5 lõike 3 punkt b

—

Artikli 5 lõike 3 punkt c

Artikli 4 lõike 4 punktid b ja c

Artikli 5 lõike 4 punktid a ja b

Artikli 4 lõike 4 punktid d ja f

—

Artikli 4 lõike 4 punkt g

Artikli 5 lõike 4 punkt c

Artikli 4 lõiked 5 ja 6

Artikli 5 lõiked 5 ja 6

—

Artikkel 8

Artikli 5 lõike 1 esimene sissejuhatav lause

Artikli 10 lõige 1

Artikli 5 lõike 1 teine lause, sissejuhatav osa

Artikli 10 lõike 2 lause sissejuhatav osa

Artikli 5 lõike 1 punktid a ja b

Artikli 10 lõike 2 punktid a ja b

Artikli 5 lõige 2

Artikli 10 lõike 2 punkt c

Artikli 5 lõike 3 punktid a–c

Artikli 10 lõike 3 punktid a–c

—

Artikli 10 lõike 3 punkt d

Artikli 5 lõike 3 punkt c

Artikli 10 lõike 3 punkt e

—

Artikli 10 lõike 3 punkt f

—

Artikli 10 lõige 4

Artikli 5 lõiked 4 ja 5

Artikli 10 lõiked 5 ja 6

—

Artikkel 11

—

Artikkel 12

—

Artikkel 13

Artikli 6 lõike 1 punktid a–c

Artikli 14 lõike 1 punktid a–c ja lõige 2

Artikli 6 lõige 2

Artikli 14 lõige 3

Artikkel 7

Artikkel 15

Artikli 8 lõiked 1 ja 2

Artikli 25 lõiked 1 ja 2

—

Artikli 25 lõiked 3 ja 4

Artikkel 9

Artikkel 9

Artikli 10 lõike 1 esimene lõik

Artikli 16 lõige 1

—

Artikli 16 lõiked 2–4

Artikli 10 lõike 1 teine lõik

Artikli 16 lõige 5

Artikli 10 lõige 2

Artikli 16 lõige 6

Artikli 10 lõige 3

—

Artikli 11 lõige 1

Artikli 46 lõiked 1–3

Artikli 11 lõige 2

Artikli 44 lõige 1

Artikli 11 lõige 3

Artikkel 17

Artikli 11 lõige 4

Artikkel 17, artikli 14 lõige 2 ja artikli 46 lõige 4

—

Artikkel 18

Artikli 12 lõike 1 esimene lõik

Artikli 19 lõige 1

Artikli 12 lõike 1 teine lõik

Artikli 19 lõige 2

Artikli 12 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 19 lõige 3

Artikli 12 lõige 2

Artikkel 20

Artikkel 13

Artiklid 7 ja 21

Artikkel 14

Artikkel 6

—

Artiklid 22–24

—

Artikkel 26

—

Artikkel 27

Artikli 15 lõige 1

Artikli 28 lõiked 1 ja 3

Artikli 15 lõige 2

Artikli 28 lõige 4

—

Artikli 28 lõiked 2 ja 5

—

Artikkel 29 ja artikli 54 lõige 1

Artikkel 16

Artikli 54 lõige 2

Artikkel 17

Artikkel 55

Artikkel 18

Artikkel 56

Artikkel 19

Artikkel 57

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 23.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/27

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/2437,

14. detsember 2015,

Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu pädevuses on võtta ühise kalanduspoliitika alusel meetmeid mere bioloogiliste ressursside kaitsmiseks ning sõlmida lepinguid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

(1)

Liidu pädevuses on võtta ühise kalanduspoliitika alusel meetmeid mere bioloogiliste ressursside kaitsmiseks ning sõlmida lepinguid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

| (2) | Vastavalt nõukogu otsusele 98/392/EÜ (2) on liit Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni osaline. Kõnealuse konventsiooniga kohustatakse rahvusvahelise üldsuse kõiki liikmeid tegema koostööd mere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt nõukogu otsusele 98/392/EÜ (2) on liit Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni osaline. Kõnealuse konventsiooniga kohustatakse rahvusvahelise üldsuse kõiki liikmeid tegema koostööd mere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise valdkonnas.

| (3) | Vastavalt nõukogu otsusele 98/414/EÜ (3) on liit sõlminud kokkuleppe Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nõukogu otsusele 98/414/EÜ (3) on liit sõlminud kokkuleppe Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist.

| (4) | 1. detsembril 2009 volitas nõukogu Euroopa Komisjoni taotlema liidu nimel siniuim-tuuni kaitse konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) muutmist, et võimaldada liidul saada konventsiooniosaliseks. |
| --- | --- |

(4)

1. detsembril 2009 volitas nõukogu Euroopa Komisjoni taotlema liidu nimel siniuim-tuuni kaitse konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) muutmist, et võimaldada liidul saada konventsiooniosaliseks.

| (5) | Kuna 2013. aasta oktoobris toimunud siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) 20. istungil ei jõutud läbirääkimistel konventsiooni muutmise üle kokkuleppele, muutis CCSBT resolutsiooni, et luua siniuim-tuuni kaitse laiendatud komisjon (edaspidi „CCSBT laiendatud komisjon”), et võimaldada liidul saada kirjavahetuse vormis lepingu kaudu CCSBT laiendatud komisjoni liikmeks. |
| --- | --- |

(5)

Kuna 2013. aasta oktoobris toimunud siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) 20. istungil ei jõutud läbirääkimistel konventsiooni muutmise üle kokkuleppele, muutis CCSBT resolutsiooni, et luua siniuim-tuuni kaitse laiendatud komisjon (edaspidi „CCSBT laiendatud komisjon”), et võimaldada liidul saada kirjavahetuse vormis lepingu kaudu CCSBT laiendatud komisjoni liikmeks.

| (6) | Nõukogu andis 20. aprillil 2015 loa allkirjastada Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vaheline kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis (edaspidi „kirjavahetuse vormis leping”) ja seda ajutiselt kohaldada. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu andis 20. aprillil 2015 loa allkirjastada Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vaheline kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis (edaspidi „kirjavahetuse vormis leping”) ja seda ajutiselt kohaldada.

| (7) | Kuna liidu liikmesriikide lippude all sõitvad laevad püüavad kala siniuim-tuuni levikualas, on liidu huvides tõhusalt osaleda konventsiooni rakendamises. |
| --- | --- |

(7)

Kuna liidu liikmesriikide lippude all sõitvad laevad püüavad kala siniuim-tuuni levikualas, on liidu huvides tõhusalt osaleda konventsiooni rakendamises.

| (8) | Liikmesus CCSBT laiendatud komisjonis edendaks ka ühtset lähenemisviisi liidu kalavarude kaitse alases tegevuses kõigis ookeanides ning kinnitaks pühendumist kalavarude pikaajalisele kaitsele ja säästvale kasutamisele kogu maailmas. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesus CCSBT laiendatud komisjonis edendaks ka ühtset lähenemisviisi liidu kalavarude kaitse alases tegevuses kõigis ookeanides ning kinnitaks pühendumist kalavarude pikaajalisele kaitsele ja säästvale kasutamisele kogu maailmas.

| (9) | Kirjavahetuse vormis leping tuleks seetõttu heaks kiita, |
| --- | --- |

(9)

Kirjavahetuse vormis leping tuleks seetõttu heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vaheline kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis, kiidetakse liidu nimel heaks (4).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud andma liidu nimel heakskiitmiskirja hoiule CCSBT peasekretärile, kes tegutseb CCSBT esindajana kooskõlas konventsiooni artikliga 10.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 14. detsember 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

F. ETGEN

---

(1)  Nõusolek anti 24. novembril 2015 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 23. märtsi 1998. aasta otsus 98/392/EÜ, mis käsitleb 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja selle XI osa rakendamist käsitleva 28. juuli 1994. aasta lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt (EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 8. juuni 1998. aasta otsus 98/414/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kokkuleppe ratifitseerimise kohta Euroopa Ühenduse poolt, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 14).

3

(4)  Kirjavahetuse vormis leping on avaldatud ELTs EÜT L 234, 8.9.2015, lk 1 koos selle allkirjastamise otsusega.

4

---

MÄÄRUSED

| 23.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/29

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2015/2438,

12. oktoober 2015,

millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6 ning artikli 18 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline kaotamine, kehtestades selliste püütavate liikide lossimiskohustuse, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline kaotamine, kehtestades selliste püütavate liikide lossimiskohustuse, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid.

| (2) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mis põhineb ühisel soovitusel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mis põhineb ühisel soovitusel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Belgial, Iirimaal, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks loodepiirkonna vetes. Nimetatud liikmesriigid on esitanud komisjonile ühise soovituse pärast loodepiirkonna vete nõuandekomisjoniga konsulteerimist. Teadusliku panuse andsid asjaomased teadusasutused ning selle on läbi vaadanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). Ühises soovituses käsitletud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 ja seepärast tuleks need lisada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 3 kohaselt käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(3)

Belgial, Iirimaal, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks loodepiirkonna vetes. Nimetatud liikmesriigid on esitanud komisjonile ühise soovituse pärast loodepiirkonna vete nõuandekomisjoniga konsulteerimist. Teadusliku panuse andsid asjaomased teadusasutused ning selle on läbi vaadanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). Ühises soovituses käsitletud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 ja seepärast tuleks need lisada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 3 kohaselt käesolevasse määrusesse.

| (4) | Seoses loodepiirkonna vetega tuleks vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile c kohaldada lossimiskohustust hiljemalt alates 1. jaanuarist 2016 selliste püüki määratlevate liikide suhtes, mille puhul kehtivad püügi piirnormid. Vastavalt ühisele soovitusele peaks tagasiheitekava hõlmama alates 1. jaanuarist 2016 kalavarusid, mis määratlevad tursa, kilttursa, hariliku merikeele ja põhjaatlandi süsika mitmeliigilist püüki, norra salehomaari püüki, hariliku merikeele ja atlandi merilesta segapüüki ning euroopa merluusi püüki. |
| --- | --- |

(4)

Seoses loodepiirkonna vetega tuleks vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile c kohaldada lossimiskohustust hiljemalt alates 1. jaanuarist 2016 selliste püüki määratlevate liikide suhtes, mille puhul kehtivad püügi piirnormid. Vastavalt ühisele soovitusele peaks tagasiheitekava hõlmama alates 1. jaanuarist 2016 kalavarusid, mis määratlevad tursa, kilttursa, hariliku merikeele ja põhjaatlandi süsika mitmeliigilist püüki, norra salehomaari püüki, hariliku merikeele ja atlandi merilesta segapüüki ning euroopa merluusi püüki.

| (5) | Ühises soovituses pakuti välja, et erandit lossimiskohustusest kohaldataks lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega ICESi VIa rajoonis ja VII alapiirkonnas püütud norra salehomaari suhtes, kuna teaduslikud tõendid näitavad, et liigi ellujäämismäär on kõrge, võttes arvesse kasutavate vahendite, meetodite ja ökosüsteemi omadusi. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(5)

Ühises soovituses pakuti välja, et erandit lossimiskohustusest kohaldataks lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega ICESi VIa rajoonis ja VII alapiirkonnas püütud norra salehomaari suhtes, kuna teaduslikud tõendid näitavad, et liigi ellujäämismäär on kõrge, võttes arvesse kasutavate vahendite, meetodite ja ökosüsteemi omadusi. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (6) | Ühine soovitus sisaldab lossimiskohustusest tehtavat seitset vähese tähtsusega erandit teatavate kalavarude puhul ja kuni teatava tasemeni. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi, jõudes üldiselt järeldusele, et ühine soovitus sisaldas põhjendatud argumente seoses selektiivsuse edasise parandamise raskustega ja/või juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kuludega, mida mõnel juhul toetas ka kulude kvalitatiivne hinnang. Eespool öeldut arvesse võttes ja esitatuist erinevate teaduslike andmete puudumisel on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand vastavalt ühises soovituses kavandatud protsendimäärale, järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohaselt lubatud tasemeid. |
| --- | --- |

(6)

Ühine soovitus sisaldab lossimiskohustusest tehtavat seitset vähese tähtsusega erandit teatavate kalavarude puhul ja kuni teatava tasemeni. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi, jõudes üldiselt järeldusele, et ühine soovitus sisaldas põhjendatud argumente seoses selektiivsuse edasise parandamise raskustega ja/või juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kuludega, mida mõnel juhul toetas ka kulude kvalitatiivne hinnang. Eespool öeldut arvesse võttes ja esitatuist erinevate teaduslike andmete puudumisel on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand vastavalt ühises soovituses kavandatud protsendimäärale, järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohaselt lubatud tasemeid.

| (7) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIId, VIIe, VIIf ja VIIg rajoonis abaraid ja nakkevõrkusid kasutavate kalalaevadega püütud hariliku merikeele aastase kogusaagi suhtes (kuni 3 % aastatel 2016–2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et erand on põhjendatud, ja seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(7)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIId, VIIe, VIIf ja VIIg rajoonis abaraid ja nakkevõrkusid kasutavate kalalaevadega püütud hariliku merikeele aastase kogusaagi suhtes (kuni 3 % aastatel 2016–2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et erand on põhjendatud, ja seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (8) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIId ja VIIe rajoonis väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale kasutavate kalalaevadega püütud merlangi aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et erandi põhjendamiseks on esitatud piisavalt tõendeid, kuid vähese tähtsusega erandi mahu hindamiseks tuleks saada täiendavat teavet. Seepärast saab kõnealuse erandi lisada määrusesse üksnes koos sättega, mille kohaselt peavad asjaomased liikmesriigid esitama komisjonile täiendavad andmed, mis võimaldaks STECFil täielikult hinnata praegust tagasiheite taset võrreldes taotletud vähese tähtsusega erandi mahuga. |
| --- | --- |

(8)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIId ja VIIe rajoonis väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale kasutavate kalalaevadega püütud merlangi aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et erandi põhjendamiseks on esitatud piisavalt tõendeid, kuid vähese tähtsusega erandi mahu hindamiseks tuleks saada täiendavat teavet. Seepärast saab kõnealuse erandi lisada määrusesse üksnes koos sättega, mille kohaselt peavad asjaomased liikmesriigid esitama komisjonile täiendavad andmed, mis võimaldaks STECFil täielikult hinnata praegust tagasiheite taset võrreldes taotletud vähese tähtsusega erandi mahuga.

| (9) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIIb–VIIj rajoonis vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale kasutavate kalalaevadega püütud merlangi aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et erandi põhjendamiseks on esitatud piisavalt tõendeid, kuid vähese tähtsusega erandi mahu hindamiseks tuleks saada täiendavat teavet. STECF märkis ka seda, et käimas on täiendavad selektiivsuse uuringud. Seepärast lisatakse kõnealune erand määrusesse koos sättega, mille kohaselt peavad asjaomased liikmesriigid esitama komisjonile täiendavad andmed, mis võimaldaks STECFil täielikult hinnata praegust tagasiheite taset asjaomase püügi puhul. |
| --- | --- |

(9)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIIb–VIIj rajoonis vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale kasutavate kalalaevadega püütud merlangi aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et erandi põhjendamiseks on esitatud piisavalt tõendeid, kuid vähese tähtsusega erandi mahu hindamiseks tuleks saada täiendavat teavet. STECF märkis ka seda, et käimas on täiendavad selektiivsuse uuringud. Seepärast lisatakse kõnealune erand määrusesse koos sättega, mille kohaselt peavad asjaomased liikmesriigid esitama komisjonile täiendavad andmed, mis võimaldaks STECFil täielikult hinnata praegust tagasiheite taset asjaomase püügi puhul.

| (10) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VII (v.a VIIa, VIId ja VIIe) rajoonis väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale kasutavate kalalaevadega püütud merlangi aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF märkis, et kõnealuse erandi põhjendamiseks on esitatud vähe arvandmeid. STECF leidis, et vähese tähtsusega erandi hindamiseks tuleks saada täiendavat teavet. Seepärast võib kõnealuse erandi lisada määrusesse üksnes koos sättega, mille kohaselt peavad asjaomased liikmesriigid esitama komisjonile täiendavad andmed, mis võimaldaks STECFil erandi kehtestamise toetuseks esitatud teavet paremini hinnata. |
| --- | --- |

(10)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VII (v.a VIIa, VIId ja VIIe) rajoonis väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale kasutavate kalalaevadega püütud merlangi aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF märkis, et kõnealuse erandi põhjendamiseks on esitatud vähe arvandmeid. STECF leidis, et vähese tähtsusega erandi hindamiseks tuleks saada täiendavat teavet. Seepärast võib kõnealuse erandi lisada määrusesse üksnes koos sättega, mille kohaselt peavad asjaomased liikmesriigid esitama komisjonile täiendavad andmed, mis võimaldaks STECFil erandi kehtestamise toetuseks esitatud teavet paremini hinnata.

| (11) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud norra salehomaari aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018), mis on püütud kalalaevadega, millel on kohustus lossida norra salehomaari ICESi VII alapiirkonnas, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(11)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud norra salehomaari aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018), mis on püütud kalalaevadega, millel on kohustus lossida norra salehomaari ICESi VII alapiirkonnas, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (12) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud norra salehomaari aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018), mis on püütud laevadega, millel on kohustus lossida norra salehomaari ICESi VIa rajoonis, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada ja et on olemas tõendavad arvandmed juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(12)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud norra salehomaari aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018), mis on püütud laevadega, millel on kohustus lossida norra salehomaari ICESi VIa rajoonis, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada ja et on olemas tõendavad arvandmed juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (13) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIId, VIIe, VIIf ja VIIg rajoonis suurema selektiivsusega püügivahendeid kasutavate kalalaevadega püütud liikide aastase kogusaagi suhtes (kuni 3 % aastatel 2016–2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF märkis, et erandi eesmärk on kompenseerida suurema selektiivsusega püügivahendite kasutamist ja taotletud vähese tähtsusega erandiga hõlmataks ülejäänud tagasiheide. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(13)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIId, VIIe, VIIf ja VIIg rajoonis suurema selektiivsusega püügivahendeid kasutavate kalalaevadega püütud liikide aastase kogusaagi suhtes (kuni 3 % aastatel 2016–2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF märkis, et erandi eesmärk on kompenseerida suurema selektiivsusega püügivahendite kasutamist ja taotletud vähese tähtsusega erandiga hõlmataks ülejäänud tagasiheide. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (14) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2016, et järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud ajaraamistikku. Kõnealuse määruse artikli 15 lõike 6 kohaselt tuleks käesolevat määrust kohaldada mitte kauem kui kolm aastat, |
| --- | --- |

(14)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2016, et järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud ajaraamistikku. Kõnealuse määruse artikli 15 lõike 6 kohaselt tuleks käesolevat määrust kohaldada mitte kauem kui kolm aastat,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevas määruses on esitatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustuse rakendamise üksikasjad ja seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016 nimetatud määruse artikli 4 lõike 2 punktis c määratletud loodepiirkonna vetes käesoleva määruse lisas sätestatud kalapüügi suhtes.

Artikkel 2

Ellujäämismääral põhinev erand

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega (püügivahendite koodid: (2) FPO ja FIX) ICESi VIa rajoonis ja VII alapiirkonnas püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes.

Artikkel 3

Vähese tähtsusega erandid

1.   Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib tagasi heita järgmised kogused:

| a) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % aastatel 2016, 2017 ja 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrkusid kasutavate kalalaevadega ICESi VIId, VIIe, VIIf ja VIIg rajoonis; |
| --- | --- |

a)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % aastatel 2016, 2017 ja 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrkusid kasutavate kalalaevadega ICESi VIId, VIIe, VIIf ja VIIg rajoonis;

| b) | merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale kasutavate kalalaevadega ICESi VIId ja VIIe rajoonis; |
| --- | --- |

b)

merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale kasutavate kalalaevadega ICESi VIId ja VIIe rajoonis;

| c) | merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale kasutavate kalalaevadega ICESi VIIb–VIIj rajoonis; |
| --- | --- |

c)

merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale kasutavate kalalaevadega ICESi VIIb–VIIj rajoonis;

| d) | merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale kasutavate kalalaevadega ICESi VII alapiirkonnast (v.a VIIa, d ja e rajoon); |
| --- | --- |

d)

merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale kasutavate kalalaevadega ICESi VII alapiirkonnast (v.a VIIa, d ja e rajoon);

| e) | norra salehomaari (Nephrops norvegicus) puhul kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud kalalaevadega, millel on kohustus lossida norra salehomaari ICESi VII alapiirkonnas; |
| --- | --- |

e)

norra salehomaari (Nephrops norvegicus) puhul kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud kalalaevadega, millel on kohustus lossida norra salehomaari ICESi VII alapiirkonnas;

| f) | norra salehomaari (Nephrops norvegicus) puhul kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud kalalaevadega, millel on kohustus lossida norra salehomaari ICESi VIa rajoonis; |
| --- | --- |

f)

norra salehomaari (Nephrops norvegicus) puhul kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud kalalaevadega, millel on kohustus lossida norra salehomaari ICESi VIa rajoonis;

| g) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % aastatel 2016, 2017 ja 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud suurema selektiivsusega püügivahendeid (TBB; püügivahendid, mille võrgusilma suurus on 80–199 mm) kasutavate kalalaevadega ICESi VIId, VIIe, VIIf ja VIIg rajoonis. |
| --- | --- |

g)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % aastatel 2016, 2017 ja 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud suurema selektiivsusega püügivahendeid (TBB; püügivahendid, mille võrgusilma suurus on 80–199 mm) kasutavate kalalaevadega ICESi VIId, VIIe, VIIf ja VIIg rajoonis.

2.   Liikmesriigid, kellel on loodepiirkonna vete suhtes otsene majandamishuvi, esitavad komisjonile 1. maiks 2016 täiendavad andmed tagasiheite kohta ja muu asjakohase teadusliku teabe, mis toetaks lõike 1 punktides b, c ja d sätestatud erandite kehtestamist. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud andmetele ja teabele oma hinnangu hiljemalt 1. septembriks 2016.

Artikkel 4

Lossimiskohustusega hõlmatud laevad

1.   Liikmesriigid määravad käesoleva määruse lisas sätestatud kriteeriumide alusel kindlaks laevad, mille suhtes lossimiskohustust iga konkreetse püügi puhul kohaldatakse.

2.   Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele 31. detsembriks 2015 liidu kalanduskontrolli turvalise veebisaidi kaudu lõike 1 alusel iga lisas sätestatud püügi kohta kindlaks määratud laevade nimekirja. Liikmesriigid ajakohastavad neid nimekirju.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2018.

Artiklit 4 kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. oktoober 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 354, 28.1.2013, lk 22.

1

(2)  Käesolevas määruses kasutatud püügivahendite koodid on määranud kindlaks ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon.

2

---

LISA

Lossimiskohustusega hõlmatud püük

| a) | Püük ICESi VIa rajoonis ja ICESi Vb rajooni liidu vetes









  Püük (liik) | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossimiskohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | Kõik | Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 10 % järgmisi päristursalisi: tursk, kilttursk, merlang ja põhjaatlandi süsikas, kohaldatakse lossimiskohustust kilttursa suhtes. |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Traalid, noodad, lõkspüünised ja mõrrad | Kõik | Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 30 % norra salehomaari, kohaldatakse lossimiskohustust norra salehomaari suhtes. |

a)

Püük ICESi VIa rajoonis ja ICESi Vb rajooni liidu vetes

Püük (liik)

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossimiskohustus

Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

Kõik

Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 10 % järgmisi päristursalisi: tursk, kilttursk, merlang ja põhjaatlandi süsikas, kohaldatakse lossimiskohustust kilttursa suhtes.

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Traalid, noodad, lõkspüünised ja mõrrad

Kõik

Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 30 % norra salehomaari, kohaldatakse lossimiskohustust norra salehomaari suhtes.

| b) | Euroopa merluusi püük ja ühine lubatud kogupüük ICESi VI ja VII alapiirkonnas ning ICESi Vb rajooni liidu vetes









  Püük (liik) | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossimiskohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa merluus
  (Merluccius merluccius) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | Kõik | Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 30 % euroopa merluusi, kohaldatakse lossimiskohustust euroopa merluusi suhtes. |
| Euroopa merluus
  (Merluccius merluccius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik nakkevõrgud | Kõik | Kogu euroopa merluusi saak on hõlmatud lossimiskohustusega. |
| Euroopa merluus
  (Merluccius merluccius) | LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM | Kõik õngejadalaevad | Kõik | Kogu euroopa merluusi saak on hõlmatud lossimiskohustusega. |

b)

Euroopa merluusi püük ja ühine lubatud kogupüük ICESi VI ja VII alapiirkonnas ning ICESi Vb rajooni liidu vetes

Püük (liik)

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossimiskohustus

Euroopa merluus

(Merluccius merluccius)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

Kõik

Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 30 % euroopa merluusi, kohaldatakse lossimiskohustust euroopa merluusi suhtes.

Euroopa merluus

(Merluccius merluccius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik nakkevõrgud

Kõik

Kogu euroopa merluusi saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

Euroopa merluus

(Merluccius merluccius)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

Kõik õngejadalaevad

Kõik

Kogu euroopa merluusi saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

| c) | Norra salehomaari püük ja ühine lubatud kogupüük ICESi VII alapiirkonnas









  Püük (liik) | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossimiskohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Traalid, noodad, lõkspüünised ja mõrrad | Kõik | Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 30 % norra salehomaari, kohaldatakse lossimiskohustust norra salehomaari suhtes. |

c)

Norra salehomaari püük ja ühine lubatud kogupüük ICESi VII alapiirkonnas

Püük (liik)

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossimiskohustus

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Traalid, noodad, lõkspüünised ja mõrrad

Kõik

Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 30 % norra salehomaari, kohaldatakse lossimiskohustust norra salehomaari suhtes.

| d) | Püük ICESi VIIa rajoonis









  Püük (liik) | Püügivahendi kood | Püügivahend | Võrgusilma suurus | Lossimiskohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | Kõik | Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 10 % järgmisi päristursalisi: tursk, kilttursk, merlang ja põhjaatlandi süsikas, kohaldatakse lossimiskohustust kilttursa suhtes. |

d)

Püük ICESi VIIa rajoonis

Püük (liik)

Püügivahendi kood

Püügivahend

Võrgusilma suurus

Lossimiskohustus

Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

Kõik

Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 10 % järgmisi päristursalisi: tursk, kilttursk, merlang ja põhjaatlandi süsikas, kohaldatakse lossimiskohustust kilttursa suhtes.

| e) | Püük ICESi VIId rajoonis









  Püük (liik) | Püügivahendi kood | Püügivahend | Võrgusilma suurus | Lossimiskohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harilik merikeel (Solea solea) | TBB | Kõik piimtraalid | Kõik | Kogu hariliku merikeele saak on hõlmatud lossimiskohustusega. |
| Harilik merikeel (Solea solea) | OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX | Traalid | < 100 mm | Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 5 % harilikku merikeelt, kohaldatakse lossimiskohustust hariliku merikeele suhtes. |
| Harilik merikeel (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Kõik | Kogu hariliku merikeele saak on hõlmatud lossimiskohustusega. |
| Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | Kõik | Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 25 % järgmisi päristursalisi: tursk, kilttursk, merlang ja põhjaatlandi süsikas, kohaldatakse lossimiskohustust merlangi suhtes. |

e)

Püük ICESi VIId rajoonis

Püük (liik)

Püügivahendi kood

Püügivahend

Võrgusilma suurus

Lossimiskohustus

Harilik merikeel (Solea solea)

TBB

Kõik piimtraalid

Kõik

Kogu hariliku merikeele saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

Harilik merikeel (Solea solea)

OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX

Traalid

< 100 mm

Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 5 % harilikku merikeelt, kohaldatakse lossimiskohustust hariliku merikeele suhtes.

Harilik merikeel (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Kõik

Kogu hariliku merikeele saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

Kõik

Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 25 % järgmisi päristursalisi: tursk, kilttursk, merlang ja põhjaatlandi süsikas, kohaldatakse lossimiskohustust merlangi suhtes.

| f) | Hariliku merikeele püük ICESi VIIe rajoonis









  Püük (liik) | Püügivahendi kood | Püügivahend | Võrgusilma suurus | Lossimiskohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harilik merikeel (Solea solea) | TBB | Kõik piimtraalid | Kõik | Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 10 % harilikku merikeelt, kohaldatakse lossimiskohustust hariliku merikeele suhtes. |
| Harilik merikeel (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Kõik | Kogu hariliku merikeele saak on hõlmatud lossimiskohustusega. |

f)

Hariliku merikeele püük ICESi VIIe rajoonis

Püük (liik)

Püügivahendi kood

Püügivahend

Võrgusilma suurus

Lossimiskohustus

Harilik merikeel (Solea solea)

TBB

Kõik piimtraalid

Kõik

Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 10 % harilikku merikeelt, kohaldatakse lossimiskohustust hariliku merikeele suhtes.

Harilik merikeel (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Kõik

Kogu hariliku merikeele saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

| g) | Püük ICESi VIIb, VIIc ja VIIf–VIIk rajoonis









  Püük (liik) | Püügivahendi kood | Püügivahend | Võrgusilma suurus | Lossimiskohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harilik merikeel (Solea solea) | TBB | Kõik piimtraalid | Kõik | Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 5 % harilikku merikeelt, kohaldatakse lossimiskohustust hariliku merikeele suhtes. |
| Harilik merikeel (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Kõik | Kogu hariliku merikeele saak on hõlmatud lossimiskohustusega. |

g)

Püük ICESi VIIb, VIIc ja VIIf–VIIk rajoonis

Püük (liik)

Püügivahendi kood

Püügivahend

Võrgusilma suurus

Lossimiskohustus

Harilik merikeel (Solea solea)

TBB

Kõik piimtraalid

Kõik

Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 5 % harilikku merikeelt, kohaldatakse lossimiskohustust hariliku merikeele suhtes.

Harilik merikeel (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Kõik

Kogu hariliku merikeele saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

| h) | Püük ICESi VIIb, VIIc, VIIe ja VIIf–VIIk rajoonis









  Püük (liik) | Püügivahendi kood | Püügivahend | Võrgusilma suurus | Lossimiskohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | Kõik | Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 25 % järgmisi päristursalisi: tursk, kilttursk, merlang ja põhjaatlandi süsikas, kohaldatakse lossimiskohustust merlangi suhtes. |

h)

Püük ICESi VIIb, VIIc, VIIe ja VIIf–VIIk rajoonis

Püük (liik)

Püügivahendi kood

Püügivahend

Võrgusilma suurus

Lossimiskohustus

Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

Kõik

Kui 2013. ja 2014. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 25 % järgmisi päristursalisi: tursk, kilttursk, merlang ja põhjaatlandi süsikas, kohaldatakse lossimiskohustust merlangi suhtes.

---

| 23.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/36

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2015/2439,

12. oktoober 2015,

millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6 ning artikli 18 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline kaotamine, kehtestades selliste püütavate liikide lossimiskohustuse, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline kaotamine, kehtestades selliste püütavate liikide lossimiskohustuse, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid.

| (2) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mis põhineb ühisel soovitusel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mis põhineb ühisel soovitusel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Portugalil on otsene huvi kalavarude majandamiseks edelapiirkonna vetes. Nimetatud liikmesriigid on esitanud komisjonile ühise soovituse pärast edelapiirkonna vete nõuandekomisjoniga konsulteerimist. Teadusliku panuse andsid asjaomased teadusasutused ning selle on läbi vaadanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). Ühises soovituses käsitletud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 ja seepärast tuleks need lisada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 3 kohaselt käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(3)

Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Portugalil on otsene huvi kalavarude majandamiseks edelapiirkonna vetes. Nimetatud liikmesriigid on esitanud komisjonile ühise soovituse pärast edelapiirkonna vete nõuandekomisjoniga konsulteerimist. Teadusliku panuse andsid asjaomased teadusasutused ning selle on läbi vaadanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). Ühises soovituses käsitletud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 ja seepärast tuleks need lisada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 3 kohaselt käesolevasse määrusesse.

| (4) | Seoses edelapiirkonna vetega tuleks vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile c kohaldada lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes hiljemalt 1. jaanuarist 2016. Vastavalt ühisele soovitusele peaks tagasiheitekava hõlmama hariliku merikeele, euroopa merluusi ja norra salehomaari püüki (ainult kalavarude levikualadel, mida nimetatakse „funktsionaalseteks üksusteks”) ICESi VIIIa, b, d ja e rajoonis, norra salehomaari püüki ICESi VIIIc ja IXa rajoonis (ainult funktsionaalse üksuse sees), hariliku merikeele ja atlandi merilesta püüki ICESi IXa rajoonis ning euroopa merluusi püüki ICESi VIIIc ja IXa rajoonis. |
| --- | --- |

(4)

Seoses edelapiirkonna vetega tuleks vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile c kohaldada lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes hiljemalt 1. jaanuarist 2016. Vastavalt ühisele soovitusele peaks tagasiheitekava hõlmama hariliku merikeele, euroopa merluusi ja norra salehomaari püüki (ainult kalavarude levikualadel, mida nimetatakse „funktsionaalseteks üksusteks”) ICESi VIIIa, b, d ja e rajoonis, norra salehomaari püüki ICESi VIIIc ja IXa rajoonis (ainult funktsionaalse üksuse sees), hariliku merikeele ja atlandi merilesta püüki ICESi IXa rajoonis ning euroopa merluusi püüki ICESi VIIIc ja IXa rajoonis.

| (5) | Ühises soovituses pakuti välja, et erandit lossimiskohustusest kohaldataks norra salehomaari traalipüügi suhtes ICESi VIII ja IX alapiirkonnas, kuna olemasolevad teaduslikud tõendid näitavad, et liigi ellujäämismäär võib olla kõrge, võttes arvesse selle püüdmiseks kasutavate vahendite, meetodite ja ökosüsteemi omadusi. STECF jõudis oma hindamises järeldusele, et olemasolevate andmete kinnitamiseks on vaja teha täiendavaid uuringuid, ja märgib, et sellised uuringud on käimas ja kavandamisel. Seepärast tuleks lisada määrusesse kõnealune erand 2016. aasta kohta koos sättega, milles palutakse asjaomastel liikmesriikidel esitada komisjonile täiendavad andmed, mis võimaldaks STECFil täielikult hinnata erandi põhjendusi. |
| --- | --- |

(5)

Ühises soovituses pakuti välja, et erandit lossimiskohustusest kohaldataks norra salehomaari traalipüügi suhtes ICESi VIII ja IX alapiirkonnas, kuna olemasolevad teaduslikud tõendid näitavad, et liigi ellujäämismäär võib olla kõrge, võttes arvesse selle püüdmiseks kasutavate vahendite, meetodite ja ökosüsteemi omadusi. STECF jõudis oma hindamises järeldusele, et olemasolevate andmete kinnitamiseks on vaja teha täiendavaid uuringuid, ja märgib, et sellised uuringud on käimas ja kavandamisel. Seepärast tuleks lisada määrusesse kõnealune erand 2016. aasta kohta koos sättega, milles palutakse asjaomastel liikmesriikidel esitada komisjonile täiendavad andmed, mis võimaldaks STECFil täielikult hinnata erandi põhjendusi.

| (6) | Ühine soovitus sisaldab lossimiskohustusest tehtavat kolme vähese tähtsusega erandit teatavate kalavarude puhul ja kuni teatava tasemeni. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi. STECF jõudis järeldusele, et ühine soovitus sisaldab põhjendatud argumente seoses selektiivsuse suurendamise raskustega ja juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kuludega. Eespool öeldut arvesse võttes on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand vastavalt ühises soovituses kavandatud protsendimäärale, järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohaselt lubatud tasemeid. |
| --- | --- |

(6)

Ühine soovitus sisaldab lossimiskohustusest tehtavat kolme vähese tähtsusega erandit teatavate kalavarude puhul ja kuni teatava tasemeni. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi. STECF jõudis järeldusele, et ühine soovitus sisaldab põhjendatud argumente seoses selektiivsuse suurendamise raskustega ja juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kuludega. Eespool öeldut arvesse võttes on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand vastavalt ühises soovituses kavandatud protsendimäärale, järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohaselt lubatud tasemeid.

| (7) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis piimtraale ja põhjatraale kasutavate kalalaevadega püütud hariliku merikeele aastase kogusaagi suhtes (kuni 5 %), põhineb asjaolul, et mõistlikku selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et taotletava erandi põhjendamiseks piisab täiendavast teabest. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(7)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis piimtraale ja põhjatraale kasutavate kalalaevadega püütud hariliku merikeele aastase kogusaagi suhtes (kuni 5 %), põhineb asjaolul, et mõistlikku selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et taotletava erandi põhjendamiseks piisab täiendavast teabest. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (8) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis abaraid ja nakkevõrkusid kasutavate kalalaevadega püütud hariliku merikeele aastase kogusaagi suhtes (kuni 3 %), põhineb asjaolul, et mõistlikku selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et taotletava erandi põhjendamiseks piisab täiendavast teabest. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(8)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis abaraid ja nakkevõrkusid kasutavate kalalaevadega püütud hariliku merikeele aastase kogusaagi suhtes (kuni 3 %), põhineb asjaolul, et mõistlikku selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et taotletava erandi põhjendamiseks piisab täiendavast teabest. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (9) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIII ja IX alapiirkonnas traale kasutavate kalalaevadega püütud euroopa merluusi aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et mõistlikku selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. Esitatud täiendavast teabest selgub, et püügi selektiivsuse suurendamine tooks kaasa turustamiskõlblike kalade arvu vähenemise, mis võib muuta kalapüügi kahjumlikuks. Lisaks juhtis STECF tähelepanu sellele, et seda teavet tuleks täiendada asjaomaste kalavarude selektiivsuse uuringutega. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada määrusesse koos sättega, mille kohaselt peavad asjaomased liikmesriigid esitama komisjonile täiendavad andmed, mis võimaldaks STECFil erandi põhjendusi täielikult hinnata. |
| --- | --- |

(9)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIII ja IX alapiirkonnas traale kasutavate kalalaevadega püütud euroopa merluusi aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et mõistlikku selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. Esitatud täiendavast teabest selgub, et püügi selektiivsuse suurendamine tooks kaasa turustamiskõlblike kalade arvu vähenemise, mis võib muuta kalapüügi kahjumlikuks. Lisaks juhtis STECF tähelepanu sellele, et seda teavet tuleks täiendada asjaomaste kalavarude selektiivsuse uuringutega. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada määrusesse koos sättega, mille kohaselt peavad asjaomased liikmesriigid esitama komisjonile täiendavad andmed, mis võimaldaks STECFil erandi põhjendusi täielikult hinnata.

| (10) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2016, et järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud ajaraamistikku. Kõnealuse määruse artikli 15 lõike 6 kohaselt tuleks käesolevat määrust kohaldada mitte kauem kui kolm aastat, |
| --- | --- |

(10)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2016, et järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud ajaraamistikku. Kõnealuse määruse artikli 15 lõike 6 kohaselt tuleks käesolevat määrust kohaldada mitte kauem kui kolm aastat,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevas määruses on esitatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustuse rakendamise üksikasjad ja seda kohaldatakse nimetatud määruse artikli 4 lõike 2 punktis d määratletud edelapiirkonna vetes käesoleva määruse lisas sätestatud kalapüügi suhtes.

Artikkel 2

Ellujäämismääral põhinev erand

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse 2016. aastal ICESi VIII ja IX alapiirkonnas traalidega püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes (püügivahendite koodid: (2) OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX).

2.   Liikmesriigid, kellel on edelapiirkonna vete suhtes otsene majandamishuvi, esitavad 1. maiks 2016 täiendava teadusliku teabe, mis toetaks lõikes 1 sätestatud erandi kehtestamist. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 1. septembriks 2016.

Artikkel 3

Vähese tähtsusega erandid

1.   Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib tagasi heita järgmised kogused:

| a) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraali (püügivahendi kood: TBB) ja põhjatraale (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate kalalaevadega ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis; |
| --- | --- |

a)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraali (püügivahendi kood: TBB) ja põhjatraale (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate kalalaevadega ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis;

| b) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate kalalaevadega ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis; |
| --- | --- |

b)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate kalalaevadega ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis;

| c) | euroopa merluusi (Merluccius merluccius) puhul kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud traale (püügivahendite koodid: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi VIII ja IX alapiirkonnas. |
| --- | --- |

c)

euroopa merluusi (Merluccius merluccius) puhul kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud traale (püügivahendite koodid: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi VIII ja IX alapiirkonnas.

2.   Liikmesriigid, kellel on edelapiirkonna vete suhtes otsene majandamishuvi, esitavad komisjonile 1. maiks 2016 täiendavad andmed tagasiheite kohta ja muu asjakohase teadusliku teabe, mis toetaks lõike 1 punktis c sätestatud erandi kehtestamist. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud andmetele ja teabele oma hinnangu 1. septembriks 2016.

Artikkel 4

Lossimiskohustusega hõlmatud laevad

1.   Liikmesriigid määravad käesoleva määruse lisas sätestatud kriteeriumide alusel kindlaks laevad, mille suhtes lossimiskohustust iga konkreetse püügi puhul kohaldatakse.

2.   Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele 31. detsembriks 2015 liidu kalanduskontrolli turvalise veebisaidi kaudu lõike 1 alusel iga lisas sätestatud püügi kohta kindlaks määratud laevade nimekirja. Liikmesriigid ajakohastavad neid nimekirju.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2018.

Artiklit 4 kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. oktoober 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 354, 28.1.2013, lk 22.

1

(2)  Käesolevas määruses kasutatud püügivahendite koodid on määranud kindlaks ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon.

2

---

LISA

Lossimiskohustusega hõlmatud püük

| a) | Püük ICESi VIIIa, b, d ja e rajoonis









  Püük (liik) | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossimiskohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harilik merikeel
  (Solea solea) | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Kõik põhjatraalid | Võrgusilma suurus 70–100 mm | Kogu hariliku merikeele saak on hõlmatud lossimiskohustusega. |
| TBB | Kõik piimtraalid | Võrgusilma suurus 70–100 mm |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem |
| Euroopa merluus
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV | Kõik põhjatraalid ja noodad | Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem | Kogu euroopa merluusi saak on hõlmatud lossimiskohustusega. |
| LL, LLS | Kõik õngejadalaevad | Kõik |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | Kõik nakkevõrgud | Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)
  ainult funktsionaalsete üksuste sees | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Kõik põhjatraalid | Võrgusilma suurus 70 mm või rohkem | Kogu norra salehomaari saak on hõlmatud lossimiskohustusega. |

a)

Püük ICESi VIIIa, b, d ja e rajoonis

Püük (liik)

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossimiskohustus

Harilik merikeel

(Solea solea)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Kõik põhjatraalid

Võrgusilma suurus 70–100 mm

Kogu hariliku merikeele saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

TBB

Kõik piimtraalid

Võrgusilma suurus 70–100 mm

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem

Euroopa merluus

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV

Kõik põhjatraalid ja noodad

Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem

Kogu euroopa merluusi saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

LL, LLS

Kõik õngejadalaevad

Kõik

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Kõik nakkevõrgud

Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

ainult funktsionaalsete üksuste sees

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Kõik põhjatraalid

Võrgusilma suurus 70 mm või rohkem

Kogu norra salehomaari saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

| b) | Püük ICESi VIIIc ja IXa rajoonis









  Püük (liigid) | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossimiskohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra salehomaar
  (Nephrops norvegicus)
  ainult funktsionaalsete üksuste sees | OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX TB | Kõik põhjatraalid | Võrgusilma suurus 70 mm või rohkem | Kogu norra salehomaari saak on hõlmatud lossimiskohustusega. |
| Euroopa merluus
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV | Kõik põhjatraalid ja noodad | Laevad, mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele kriteeriumidele:






  1) | kasutatakse võrgusilma suurust 70 mm või rohkem; |

b)

Püük ICESi VIIIc ja IXa rajoonis

Püük (liigid)

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossimiskohustus

Norra salehomaar

(Nephrops norvegicus)

ainult funktsionaalsete üksuste sees

OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX TB

Kõik põhjatraalid

Võrgusilma suurus 70 mm või rohkem

Kogu norra salehomaari saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

Euroopa merluus

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV

Kõik põhjatraalid ja noodad

Laevad, mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele kriteeriumidele:

1)

kasutatakse võrgusilma suurust 70 mm või rohkem;

| 2) | lossitud euroopa merluusi üldkogus on perioodil 2013/2014 rohkem kui 10 % kõikidest lossitud liikidest ja üle 10 tonni. |
| --- | --- |

2)

lossitud euroopa merluusi üldkogus on perioodil 2013/2014 rohkem kui 10 % kõikidest lossitud liikidest ja üle 10 tonni.

Kogu euroopa merluusi saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Kõik nakkevõrgud

Laevad, mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele kriteeriumidele:

| 1) | kasutatakse võrgusilma suurust 80–99 mm; |
| --- | --- |

1)

kasutatakse võrgusilma suurust 80–99 mm;

| 2) | lossitud euroopa merluusi üldkogus on perioodil 2013/2014 rohkem kui 10 % kõikidest lossitud liikidest ja üle 10 tonni. |
| --- | --- |

2)

lossitud euroopa merluusi üldkogus on perioodil 2013/2014 rohkem kui 10 % kõikidest lossitud liikidest ja üle 10 tonni.

LL, LLS

Kõik õngejadalaevad

Laevad, mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele kriteeriumidele:

| 1) | õngekonks suurusega üle 3,85+/–1,15 (pikkus) ja 1,6+/–0,4 (laius); |
| --- | --- |

1)

õngekonks suurusega üle 3,85+/–1,15 (pikkus) ja 1,6+/–0,4 (laius);

| 2) | lossitud euroopa merluusi üldkogus on perioodil 2013/2014 rohkem kui 10 % kõikidest lossitud liikidest ja üle 10 tonni. |
| --- | --- |

2)

lossitud euroopa merluusi üldkogus on perioodil 2013/2014 rohkem kui 10 % kõikidest lossitud liikidest ja üle 10 tonni.

| c) | Püük ICESi IXa rajoonis









  Püük (liigid) | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossimiskohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harilik merikeel (Solea solea) ja atlandi merilest (Pleuronectes platessa) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem | Kogu hariliku merikeele ja atlandi merilesta saak on hõlmatud lossimiskohustusega. |

c)

Püük ICESi IXa rajoonis

Püük (liigid)

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossimiskohustus

Harilik merikeel (Solea solea) ja atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem

Kogu hariliku merikeele ja atlandi merilesta saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

---

| 23.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/42

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2015/2440,

22. oktoober 2015,

millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres ja ICESi IIa rajooni liidu vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eelkõige selle artikli 15 lõiget 6 ning artikli 18 lõikeid 1 ja 3, ning nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, (2) eelkõige selle artikleid 18a ja 48a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kõrvaldada järk-järgult saagi vette tagasiheitmine kogu Euroopa Liidu kalanduses, kehtestades nende liikide saagi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kõrvaldada järk-järgult saagi vette tagasiheitmine kogu Euroopa Liidu kalanduses, kehtestades nende liikide saagi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (2) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktidega kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mis põhineb ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktidega kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mis põhineb ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Belgial, Taanil, Saksamaal, Prantsusmaal, Madalmaadel, Rootsil ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks Põhjamerel. Nimetatud liikmesriigid on esitanud komisjonile ühise soovituse pärast Põhjamere nõuandekomisjoniga ja kaugpüügi nõuandekomisjoniga konsulteerimist. Teadusliku panuse andsid asjaomased teadusasutused ning selle on läbi vaadanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). Ühisesse soovitusse lisatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3. |
| --- | --- |

(3)

Belgial, Taanil, Saksamaal, Prantsusmaal, Madalmaadel, Rootsil ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks Põhjamerel. Nimetatud liikmesriigid on esitanud komisjonile ühise soovituse pärast Põhjamere nõuandekomisjoniga ja kaugpüügi nõuandekomisjoniga konsulteerimist. Teadusliku panuse andsid asjaomased teadusasutused ning selle on läbi vaadanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). Ühisesse soovitusse lisatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3.

| (4) | Määruse (EL) nr 1380/2013 kohaldamisel hõlmab Põhjameri ICESi IIIa ja IV püügipiirkonda. Kuna teatavaid kavandatava tagasiheitekavaga seotud põhjalähedasi kalavarusid leidub ka ICESi IIa rajooni liidu vetes, soovitavad liikmesriigid hõlmata tagasiheitekavaga ka kõnealuse rajooni. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 1380/2013 kohaldamisel hõlmab Põhjameri ICESi IIIa ja IV püügipiirkonda. Kuna teatavaid kavandatava tagasiheitekavaga seotud põhjalähedasi kalavarusid leidub ka ICESi IIa rajooni liidu vetes, soovitavad liikmesriigid hõlmata tagasiheitekavaga ka kõnealuse rajooni.

| (5) | Seoses Põhjamerega kohaldatakse lossimiskohustust vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile c hiljemalt alates 1. jaanuarist 2016 kalavarude suhtes, mille puhul kehtivad püügi piirnormid ning mis määratlevad tursa, kilttursa, hariliku merikeele ja põhjaatlandi süsika mitmeliigilist püüki; norra salehomaari püüki; hariliku merikeele ja atlandi merilesta segapüüki; euroopa merluusi ja hariliku süvameregarneeli püüki. Kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 5 määratakse tagasiheitekavas kindlaks liigid, mida tuleb lossida alates 1. jaanuarist 2016. Kõnealused liigid on põhjaatlandi süsikas, kilttursk, norra salehomaar, harilik merikeel, atlandi merilest, euroopa merluus ja harilik süvameregarneel. Tagasiheitekavas on sätestatud ka kohustus lossida hariliku süvameregarneeli kaaspüüki. |
| --- | --- |

(5)

Seoses Põhjamerega kohaldatakse lossimiskohustust vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile c hiljemalt alates 1. jaanuarist 2016 kalavarude suhtes, mille puhul kehtivad püügi piirnormid ning mis määratlevad tursa, kilttursa, hariliku merikeele ja põhjaatlandi süsika mitmeliigilist püüki; norra salehomaari püüki; hariliku merikeele ja atlandi merilesta segapüüki; euroopa merluusi ja hariliku süvameregarneeli püüki. Kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 5 määratakse tagasiheitekavas kindlaks liigid, mida tuleb lossida alates 1. jaanuarist 2016. Kõnealused liigid on põhjaatlandi süsikas, kilttursk, norra salehomaar, harilik merikeel, atlandi merilest, euroopa merluus ja harilik süvameregarneel. Tagasiheitekavas on sätestatud ka kohustus lossida hariliku süvameregarneeli kaaspüüki.

| (6) | Ühises soovituses pakuti välja, et kahte lossimiskohustusest tehtavat erandit kohaldataks vastavalt lõkspüünistega ja teatavate põhjatraalidega (OTB, TBN) (3) püütud norra salehomaari suhtes ICESi IIIa rajoonis. Ühises soovituses esitatud ja STECFi läbi vaadatud teaduslike tõendite alusel ja võttes arvesse kasutavate vahendite, meetodite ja ökosüsteemi omadusi, leiab komisjon, et kõnealused erandid tuleks lisada käesolevasse määrusesse. Liikmesriigid peaksid esitama lisaandmeid, et võimaldada STECFil täiendavalt hinnata asjaomaste traalidega püütud norra salehomaari ellujäämise määrasid ja võimaldada komisjonil asjakohane erand pärast 2016. aastat läbi vaadata. |
| --- | --- |

(6)

Ühises soovituses pakuti välja, et kahte lossimiskohustusest tehtavat erandit kohaldataks vastavalt lõkspüünistega ja teatavate põhjatraalidega (OTB, TBN) (3) püütud norra salehomaari suhtes ICESi IIIa rajoonis. Ühises soovituses esitatud ja STECFi läbi vaadatud teaduslike tõendite alusel ja võttes arvesse kasutavate vahendite, meetodite ja ökosüsteemi omadusi, leiab komisjon, et kõnealused erandid tuleks lisada käesolevasse määrusesse. Liikmesriigid peaksid esitama lisaandmeid, et võimaldada STECFil täiendavalt hinnata asjaomaste traalidega püütud norra salehomaari ellujäämise määrasid ja võimaldada komisjonil asjakohane erand pärast 2016. aastat läbi vaadata.

| (7) | Ühine soovitus sisaldab viit lossimiskohustusest tehtavat vähese tähtsusega erandit teatavate kalavarude puhul ja kuni teatava tasemeni. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi, jõudes üldiselt järeldusele, et ühine soovitus sisaldas põhjendatud argumente seoses selektiivsuse edasise parandamise raskustega ja/või juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kuludega; argumentide toetuseks esitati mõnel juhul ka kulude kvalitatiivne hinnang. Kuna kõnealust järeldust ei sea kahtluse alla esitatuist erinevad teaduslikud andmed, on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand vastavalt ühises soovituses kavandatud protsendimäärale, järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt lubatud tasemeid. |
| --- | --- |

(7)

Ühine soovitus sisaldab viit lossimiskohustusest tehtavat vähese tähtsusega erandit teatavate kalavarude puhul ja kuni teatava tasemeni. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi, jõudes üldiselt järeldusele, et ühine soovitus sisaldas põhjendatud argumente seoses selektiivsuse edasise parandamise raskustega ja/või juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kuludega; argumentide toetuseks esitati mõnel juhul ka kulude kvalitatiivne hinnang. Kuna kõnealust järeldust ei sea kahtluse alla esitatuist erinevad teaduslikud andmed, on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand vastavalt ühises soovituses kavandatud protsendimäärale, järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt lubatud tasemeid.

| (8) | Ühises soovituses ette pandud vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ühiselt hariliku merikeele ja kilttursa suhtes (kuni 2 % norra salehomaari, hariliku merikeele ja kilttursa aastasest kogusaagist), mis on püütud norra salehomaari püügipiirkonnas sortimisvõrega põhjatraale kasutavate kalalaevadega ICESi IIIa rajoonis, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et taotletava erandi põhjendamiseks on esitatud piisavalt täiendavat teavet. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(8)

Ühises soovituses ette pandud vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ühiselt hariliku merikeele ja kilttursa suhtes (kuni 2 % norra salehomaari, hariliku merikeele ja kilttursa aastasest kogusaagist), mis on püütud norra salehomaari püügipiirkonnas sortimisvõrega põhjatraale kasutavate kalalaevadega ICESi IIIa rajoonis, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et taotletava erandi põhjendamiseks on esitatud piisavalt täiendavat teavet. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (9) | Ühises soovituses ette pandud vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud hariliku merikeele suhtes (kuni 3 % hariliku merikeele aastasest kogusaagist), mis on püütud ICESi IIIa rajoonis, IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes abaraid ja nakkevõrkusid kasutavate kalalaevadega, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et taotletava erandi põhjendamiseks on esitatud piisavalt täiendavat teavet. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(9)

Ühises soovituses ette pandud vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud hariliku merikeele suhtes (kuni 3 % hariliku merikeele aastasest kogusaagist), mis on püütud ICESi IIIa rajoonis, IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes abaraid ja nakkevõrkusid kasutavate kalalaevadega, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et taotletava erandi põhjendamiseks on esitatud piisavalt täiendavat teavet. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (10) | Ühises soovituses ette pandud vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud alla 19 cm suuruse hariliku merikeele suhtes (kuni 3,7 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist), mis on püütud ICESi IV alapiirkonnas 55/56°N joonest lõuna pool 80–90 mm võrgusilmaga piimtraale kasutavate kalalaevadega, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada ja et on olemas tõendavad arvandmed juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. Komisjon leiab, et on asjakohane lisada kõnealune erand käesolevasse määrusesse. Et komisjon saaks kõnealuse erandi pärast 2016. aastat läbi vaadata, peaksid liikmesriigid esitama asjaomaste kulude kohta lisaandmeid. |
| --- | --- |

(10)

Ühises soovituses ette pandud vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud alla 19 cm suuruse hariliku merikeele suhtes (kuni 3,7 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist), mis on püütud ICESi IV alapiirkonnas 55/56°N joonest lõuna pool 80–90 mm võrgusilmaga piimtraale kasutavate kalalaevadega, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada ja et on olemas tõendavad arvandmed juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. Komisjon leiab, et on asjakohane lisada kõnealune erand käesolevasse määrusesse. Et komisjon saaks kõnealuse erandi pärast 2016. aastat läbi vaadata, peaksid liikmesriigid esitama asjaomaste kulude kohta lisaandmeid.

| (11) | Ühises soovituses ette pandud vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud hariliku merikeele suhtes (kuni 7 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist), mis on püütud ICESi IV alapiirkonnas suurema selektiivsusega piimtraale kasutavate kalalaevadega, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et taotletava erandi põhjendamiseks on esitatud piisavalt täiendavat teavet. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(11)

Ühises soovituses ette pandud vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud hariliku merikeele suhtes (kuni 7 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist), mis on püütud ICESi IV alapiirkonnas suurema selektiivsusega piimtraale kasutavate kalalaevadega, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et taotletava erandi põhjendamiseks on esitatud piisavalt täiendavat teavet. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (12) | Ühises soovituses ette pandud vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema norra salehomaari suhtes (kuni 6 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist), mis on püütud ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes teatavaid põhjatraale kasutavate kalalaevadega, põhineb asjaolul, et on olemas tõendavad arvandmed juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. STECF leidis, et taotletava erandi põhjendamiseks on esitatud piisavalt täiendavat teavet. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(12)

Ühises soovituses ette pandud vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema norra salehomaari suhtes (kuni 6 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist), mis on püütud ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes teatavaid põhjatraale kasutavate kalalaevadega, põhineb asjaolul, et on olemas tõendavad arvandmed juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. STECF leidis, et taotletava erandi põhjendamiseks on esitatud piisavalt täiendavat teavet. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (13) | Määruse (EÜ) nr 850/98 artikliga 18a antakse komisjonile õigus kehtestada tagasiheitekavade heakskiitmiseks ja lossimiskohustusega liikidele kalavarude kaitseks alammõõdud, et tagada mereorganismide noorisendite kaitse. Kalavarude kaitseks kehtestatav alammõõt võib vajaduse korral erineda kõnealuse määruse XII lisas sätestatud mõõtudest. Praegu on kõnealuses XII lisas norra salehomaari jaoks kehtestatud alammõõt 130 cm. STECFi läbi vaadatud teaduslikele tõenditele tuginedes võiks norra salehomaari kaitseks kehtestatav alammõõt olla 105 cm. Eelkõige leidis STECF, et kavandatav alammõõt ületab keskmist suguküpsussuurust ja et kõnealuse alammõõdu vähendamisest populatsioonile tulenev risk ICESi IIIa rajoonis on väike. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EÜ) nr 850/98 artikliga 18a antakse komisjonile õigus kehtestada tagasiheitekavade heakskiitmiseks ja lossimiskohustusega liikidele kalavarude kaitseks alammõõdud, et tagada mereorganismide noorisendite kaitse. Kalavarude kaitseks kehtestatav alammõõt võib vajaduse korral erineda kõnealuse määruse XII lisas sätestatud mõõtudest. Praegu on kõnealuses XII lisas norra salehomaari jaoks kehtestatud alammõõt 130 cm. STECFi läbi vaadatud teaduslikele tõenditele tuginedes võiks norra salehomaari kaitseks kehtestatav alammõõt olla 105 cm. Eelkõige leidis STECF, et kavandatav alammõõt ületab keskmist suguküpsussuurust ja et kõnealuse alammõõdu vähendamisest populatsioonile tulenev risk ICESi IIIa rajoonis on väike.

| (14) | Tagasiheitekavad võivad sisaldada ka tehnilisi meetmeid, mis on seotud püügi või liikidega, mille suhtes kehtib lossimiskohustus. Püügivahendite selektiivsuse suurendamiseks ja juhupüügi vähendamiseks Skagerrakis on asjakohane sätestada tehnilised meetmed, milles EL ja Norra leppisid kokku 2011. (4) ja 2012 (5). aastal. |
| --- | --- |

(14)

Tagasiheitekavad võivad sisaldada ka tehnilisi meetmeid, mis on seotud püügi või liikidega, mille suhtes kehtib lossimiskohustus. Püügivahendite selektiivsuse suurendamiseks ja juhupüügi vähendamiseks Skagerrakis on asjakohane sätestada tehnilised meetmed, milles EL ja Norra leppisid kokku 2011. (4) ja 2012 (5). aastal.

| (15) | Selleks et tagada asjakohane kontroll, tuleks sätestada konkreetsed nõuded käesoleva määrusega hõlmatud laevade nimekirjade koostamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et tagada asjakohane kontroll, tuleks sätestada konkreetsed nõuded käesoleva määrusega hõlmatud laevade nimekirjade koostamiseks.

| (16) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2016, et järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud ajaraamistikku. Kõnealuse määruse artikli 15 lõike 6 kohaselt tuleks käesolevat määrust kohaldada mitte kauem kui üks aasta, |
| --- | --- |

(16)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2016, et järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud ajaraamistikku. Kõnealuse määruse artikli 15 lõike 6 kohaselt tuleks käesolevat määrust kohaldada mitte kauem kui üks aasta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesoleva määrusega täpsustatakse üksikasjad määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustuse rakendamiseks Põhjameres ja ICESi IIa rajooni liidu vetes käesoleva määruse lisas sätestatud kalapüügi suhtes.

Artikkel 2

Ellujäämismääral põhinev erand

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse järgmise norra salehomaari saagi suhtes:

| a) | lõkspüünistega (FPO) püütud saak; |
| --- | --- |

a)

lõkspüünistega (FPO) püütud saak;

| b) | ICESi IIIa rajoonis selliste põhjatraalidega (OTB, TBN) püütud saak, mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm), ning |
| --- | --- |

b)

ICESi IIIa rajoonis selliste põhjatraalidega (OTB, TBN) püütud saak, mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm), ning

| c) | ICESi IIIa rajoonis selliste põhjatraalidega (OTB, TBN) püütud saak, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm ja millel on vähemalt 270 mm silmasuurusega (rombsilm) või vähemalt 140 mm silmasuurusega (ruutsilm) ülemine paneel. |
| --- | --- |

c)

ICESi IIIa rajoonis selliste põhjatraalidega (OTB, TBN) püütud saak, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm ja millel on vähemalt 270 mm silmasuurusega (rombsilm) või vähemalt 140 mm silmasuurusega (ruutsilm) ülemine paneel.

2.   Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud juhtudel püütud norra salehomaar lastakse viivitamata vette tagasi piirkonnas, kus see välja püüti.

3.   Liikmesriigid, kellel on Põhjamere suhtes otsene majandamishuvi, esitavad komisjonile 30. aprilliks 2016 täiendava teadusliku teabe, mis toetaks lõike 1 punktis b sätestatud erandi kehtestamist.

Artikkel 3

Vähese tähtsusega erandid

1.   Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib tagasi heita järgmised kogused:

| a) | hariliku merikeele ja kilttursa kombineeritud püügi puhul kuni 2 % norra salehomaari, hariliku merikeele ja kilttursa aastasest kogusaagist, mis on püütud norra salehomaari püügipiirkonnas sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm) varustatud põhjatraale (OTB, TBN) (võrgusilma suurus 70 mm või suurem) kasutavate kalalaevadega ICESi IIIa rajoonis; |
| --- | --- |

a)

hariliku merikeele ja kilttursa kombineeritud püügi puhul kuni 2 % norra salehomaari, hariliku merikeele ja kilttursa aastasest kogusaagist, mis on püütud norra salehomaari püügipiirkonnas sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm) varustatud põhjatraale (OTB, TBN) (võrgusilma suurus 70 mm või suurem) kasutavate kalalaevadega ICESi IIIa rajoonis;

| b) | hariliku merikeele puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IIIa rajoonis, IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes abaraid ja nakkevõrkusid (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) kasutavate kalalaevadega; |
| --- | --- |

b)

hariliku merikeele puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IIIa rajoonis, IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes abaraid ja nakkevõrkusid (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) kasutavate kalalaevadega;

| c) | alla 19 cm suuruse hariliku merikeele puhul kuni 3,7 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IV alapiirkonnas 55/56°N joonest lõuna pool 80–90 mm võrgusilmaga piimtraale (TBB) kasutavate kalalaevadega; |
| --- | --- |

c)

alla 19 cm suuruse hariliku merikeele puhul kuni 3,7 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IV alapiirkonnas 55/56°N joonest lõuna pool 80–90 mm võrgusilmaga piimtraale (TBB) kasutavate kalalaevadega;

| d) | kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele puhul kuni 7 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IV alapiirkonnas piimtraale (TBB) (võrgusilma suurus 80–119 mm ning suurendatud võrgusilmad piimtraali pikendusel) kasutavate kalalaevadega; |
| --- | --- |

d)

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele puhul kuni 7 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IV alapiirkonnas piimtraale (TBB) (võrgusilma suurus 80–119 mm ning suurendatud võrgusilmad piimtraali pikendusel) kasutavate kalalaevadega;

| e) | kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema norra salehomaari puhul kuni 6 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes põhjatraale (OTB, TBN, OTT, TB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) kasutavate kalalaevadega. |
| --- | --- |

e)

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema norra salehomaari puhul kuni 6 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes põhjatraale (OTB, TBN, OTT, TB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) kasutavate kalalaevadega.

2.   Liikmesriigid, kellel on Põhjamere suhtes otsene majandamishuvi, esitavad komisjonile 30. aprilliks 2016 täiendava teadusliku teabe, mis toetaks lõike 1 punktis c sätestatud erandi kehtestamist.

Artikkel 4

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt

Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 XII lisas sätestatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust ja käesoleva määruse kohaldamisel on norra salehomaari kaitseks kehtestatud alammõõt ICESi IIIa rajoonis järgmine:

| a) | kogupikkus 105 mm; |
| --- | --- |

a)

kogupikkus 105 mm;

| b) | seljakilbi pikkus 32 mm. |
| --- | --- |

b)

seljakilbi pikkus 32 mm.

Artikkel 5

Tehnilised erimeetmed Skagerrakis

1.   Keelatud on pardal hoida või kasutada mis tahes traali, põhjanoota, piimtraali või samalaadset veetavat võrku, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 120 mm.

2.   Erandina lõikest 1 on lubatud kasutada traale, mille võrgusilma suurus noodapäras on vähemalt 90 mm, tingimusel et neil on:

| a) | vähemalt 140 mm silmadega ruutvõrksõel; |
| --- | --- |

a)

vähemalt 140 mm silmadega ruutvõrksõel;

| b) | vähemalt 270 mm rombsilmaga paneel neljapaneelise ristlõikega traalil, ühendatud rakenduskoefitsiendiga kolm 90 mm silma kokku õmmeldud ühe 270 mm silmaga või |
| --- | --- |

b)

vähemalt 270 mm rombsilmaga paneel neljapaneelise ristlõikega traalil, ühendatud rakenduskoefitsiendiga kolm 90 mm silma kokku õmmeldud ühe 270 mm silmaga või

| c) | sortimisvõre, mille võresamm on kuni 35 mm. |
| --- | --- |

c)

sortimisvõre, mille võresamm on kuni 35 mm.

Esimese lõigu punktides a ja b sätestatud erandeid kohaldatakse juhul, kui traali paneel on:

| — | vähemalt 3 m pikk, |
| --- | --- |

—

vähemalt 3 m pikk,

| — | asetseb noodapärasulgurist mitte kaugemal kui 4 m ning |
| --- | --- |

—

asetseb noodapärasulgurist mitte kaugemal kui 4 m ning

| — | on sama lai kui traali ülemise võrgulina laius (st jamuõmblusest jamuõmbluseni). |
| --- | --- |

—

on sama lai kui traali ülemise võrgulina laius (st jamuõmblusest jamuõmbluseni).

3.   Erandina lõikest 1 on lubatud kasutada ka järgmisi traale:

| a) | traalid, mille ruutsilma suurus noodapäras on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm; |
| --- | --- |

a)

traalid, mille ruutsilma suurus noodapäras on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm;

| b) | traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on pelaagilisi või tehniliseks otstarbeks ettenähtud liike püüdes alla 70 mm, tingimusel et saak sisaldab rohkem kui 80 % üht või enamat pelaagilist või tehniliseks otstarbeks ette nähtud liiki; |
| --- | --- |

b)

traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on pelaagilisi või tehniliseks otstarbeks ettenähtud liike püüdes alla 70 mm, tingimusel et saak sisaldab rohkem kui 80 % üht või enamat pelaagilist või tehniliseks otstarbeks ette nähtud liiki;

| c) | traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on perekonda Pandalus kuuluvaid koorikloomi püüdes vähemalt 35 mm, tingimusel et traalil on sortimisvõre, mille võresamm on 19 mm. |
| --- | --- |

c)

traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on perekonda Pandalus kuuluvaid koorikloomi püüdes vähemalt 35 mm, tingimusel et traalil on sortimisvõre, mille võresamm on 19 mm.

4.   Kaaspüügi säilitamise seadet on kooskõlas lõike 3 punktiga c lubatud kasutada perekonda Pandalus kuuluvaid koorikloomi püüdes, tingimusel et on olemas piisavad püügivõimalused, et katta kaaspüüki, ja et kaaspüügi säilitamise seadmel on

| — | ülemine paneel, mille ruutsilmade minimaalne suurus on 120 mm; |
| --- | --- |

—

ülemine paneel, mille ruutsilmade minimaalne suurus on 120 mm;

| — | see on vähemalt 3 m pikk ning |
| --- | --- |

—

see on vähemalt 3 m pikk ning

| — | vähemalt sama lai kui sortimisvõre. |
| --- | --- |

—

vähemalt sama lai kui sortimisvõre.

Artikkel 6

Laevade nimekiri

Liikmesriigid määravad käesoleva määruse lisas sätestatud kriteeriumide alusel kindlaks laevad, mille suhtes lossimiskohustust iga konkreetse püügi puhul kohaldatakse.

Nad esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele 31. detsembriks 2015 liidu kalanduskontrolli turvalise veebisaidi kaudu kõigi lisa määratluse kohaselt põhjaatlandi süsika püügiga tegelevate laevade nimekirja, mis on koostatud esimese lõigu alusel. Liikmesriigid peavad neid nimekirju ajakohastama.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2016.

Artiklit 6 kohaldatakse siiski alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.

2

(3)  Käesolevas määruses kasutatud püügivahendite koodid osutavad komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) XI lisas sätestatud koodidele. Alla 10-meetrise kogupikkusega laevade puhul osutavad tabelis esitatud püügivahendite koodid FAO püügivahendite klassifikatsiooni koodidele.

3

(4)  Euroopa Liidu ja Norra vaheliste kalapüügi reguleerimist Skagerrakis ja Kattegatis 2012. aastal käsitlenud kalandusalaste nõupidamiste lõppotsuste protokoll.

4

(5)  Euroopa Liidu ja Norra vaheliste Skagerraki piirkonnas tagasiheite keelamise rakendamise meetmeid ja kontrollimeetmeid käsitlenud kalandusalaste nõupidamiste 4. juuli 2012. aasta lõppotsuste protokoll.

5

---

LISA

Lossimiskohustusega hõlmatud kalapüük

| Püügivahend (1)
   (2) | Võrgusilma suurus | Asjaomased liigid |
| --- | --- | --- |
| Traalid:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | ≥ 100 mm | Põhjaatlandi süsika (kui selle on püüdnud põhjaatlandi süsika püügiga tegelev laev (3)), atlandi merilesta ja kilttursa kogusaak.
  Hariliku süvameregarneeli kogu kaaspüük. |
| Traalid:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes:
  80–99 mm | Kõikides piirkondades norra salehomaari ja hariliku merikeele kogusaak (4).
  Hariliku süvameregarneeli kogu kaaspüük.
  ICESi IIIa rajoonis: kilttursa kogusaak. |
| ICESi IIIa rajoonis: 70–99 mm |
| Traalid:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 32–69 mm | Hariliku süvameregarneeli kogusaak. |
| Piimtraalid:
  TBB | ≥ 120 mm | Atlandi merilesta kogusaak.
  Hariliku süvameregarneeli kogu kaaspüük. |
| Piimtraalid:
  TBB | 80–119 mm | Hariliku merikeele kogusaak.
  Hariliku süvameregarneeli kaaspüük. |
| Nakkevõrgud, abarad ja takervõrgud:
  GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF | | Hariliku merikeele kogusaak.
  Hariliku süvameregarneeli kogu kaaspüük. |
| Õngekonksud ja -nöörid:
  LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM | | Euroopa merluusi kogusaak.
  Hariliku süvameregarneeli kogu kaaspüük. |
| Püünised:
  FPO, FIX, FYK, FPN | | Norra salehomaari kogusaak.
  Hariliku süvameregarneeli kogu kaaspüük. |

Püügivahend (1)
   (2)

Võrgusilma suurus

Asjaomased liigid

Traalid:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

≥ 100 mm

Põhjaatlandi süsika (kui selle on püüdnud põhjaatlandi süsika püügiga tegelev laev (3)), atlandi merilesta ja kilttursa kogusaak.

Hariliku süvameregarneeli kogu kaaspüük.

Traalid:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes:

80–99 mm

Kõikides piirkondades norra salehomaari ja hariliku merikeele kogusaak (4).

Hariliku süvameregarneeli kogu kaaspüük.

ICESi IIIa rajoonis: kilttursa kogusaak.

ICESi IIIa rajoonis: 70–99 mm

Traalid:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

32–69 mm

Hariliku süvameregarneeli kogusaak.

Piimtraalid:

TBB

≥ 120 mm

Atlandi merilesta kogusaak.

Hariliku süvameregarneeli kogu kaaspüük.

Piimtraalid:

TBB

80–119 mm

Hariliku merikeele kogusaak.

Hariliku süvameregarneeli kaaspüük.

Nakkevõrgud, abarad ja takervõrgud:

GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF

Hariliku merikeele kogusaak.

Hariliku süvameregarneeli kogu kaaspüük.

Õngekonksud ja -nöörid:

LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM

Euroopa merluusi kogusaak.

Hariliku süvameregarneeli kogu kaaspüük.

Püünised:

FPO, FIX, FYK, FPN

Norra salehomaari kogusaak.

Hariliku süvameregarneeli kogu kaaspüük.

---

(1)  Käesolevas tabelis kasutatud püügivahendite koodid osutavad komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) XI lisas sätestatud koodidele.

(2)  Vähem kui kümnemeetrise kogupikkusega laevade puhul osutavad tabelis esitatud püügivahendite koodid FAO püügivahendite klassifikatsiooni koodidele.

(3)  Laevu käsitatakse põhjaatlandi süsika püügiga tegelevana, kui nende aasta keskmine lossitud põhjaatlandi süsika saak moodustab ≥ 100 mm suuruse võrgusilmaga traale kasutades 50 % kõikidest lossimistest, mida laev on teinud nii Põhjamere ELi kui ka EList välja jäävas osas ajavahemikul x – 4 kuni x – 2, kus x on kohaldamisaasta; st 2012–2014 aastaks 2016 ja 2013–2015 aastaks 2017.

(4)  Välja arvatud ICESi IIIa rajoonis, kui kala püütakse traalidega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm ja millel on vähemalt 270 mm silma suurusega (rombsilm) või vähemalt 140 mm silma suurusega (ruutsilm) ülemine paneel või 120 mm ruutsilmaga paneel, mis on paigutatud 6–9 m kaugusel noodapärast.

---

| 23.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/49

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/2441,

18. detsember 2015,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga 27

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | 12. augustil 2014 avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 27 „Konsolideerimata finantsaruanded” muudatused „Kapitaliosaluse meetodi kasutamine konsolideerimata finantsaruannetes”. Muudatuste eesmärk on lubada (majandus)üksustel kasutada kapitaliosaluse meetodit, nagu on kirjeldatud standardis IAS 28 „Investeeringud sidusettevõtetesse ja ühisettevõtetesse”, et võtta arvesse investeeringuid tütarettevõtetesse, ühisettevõtetesse ja sidusettevõtetesse nende konsolideerimata finantsaruannetes. |
| --- | --- |

(2)

12. augustil 2014 avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 27 „Konsolideerimata finantsaruanded” muudatused „Kapitaliosaluse meetodi kasutamine konsolideerimata finantsaruannetes”. Muudatuste eesmärk on lubada (majandus)üksustel kasutada kapitaliosaluse meetodit, nagu on kirjeldatud standardis IAS 28 „Investeeringud sidusettevõtetesse ja ühisettevõtetesse”, et võtta arvesse investeeringuid tütarettevõtetesse, ühisettevõtetesse ja sidusettevõtetesse nende konsolideerimata finantsaruannetes.

| (3) | IAS 27 muudatused tingivad muudatuste tegemise standardites IFRS 1 ja IAS 28, et tagada rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kooskõla. |
| --- | --- |

(3)

IAS 27 muudatused tingivad muudatuste tegemise standardites IFRS 1 ja IAS 28, et tagada rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kooskõla.

| (4) | Standardi IAS 27 muudatused sisaldavad viiteid standardile IFRS 9, mida ei saa praegu kohaldada, kuna IFRS 9 ei ole liidus veel vastu võetud. Seepärast tuleks kõiki käesoleva määruse lisas sätestatud viiteid standardile IFRS 9 lugeda viidetena standardile IAS 39 „Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine”. |
| --- | --- |

(4)

Standardi IAS 27 muudatused sisaldavad viiteid standardile IFRS 9, mida ei saa praegu kohaldada, kuna IFRS 9 ei ole liidus veel vastu võetud. Seepärast tuleks kõiki käesoleva määruse lisas sätestatud viiteid standardile IFRS 9 lugeda viidetena standardile IAS 39 „Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine”.

| (5) | Euroopa finantsaruandluse nõuanderühm kinnitab, et IAS 27 muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtukriteeriumidele. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa finantsaruandluse nõuanderühm kinnitab, et IAS 27 muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtukriteeriumidele.

| (6) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisa muudetakse järgmiselt:

| a) | rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 1 „Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt” muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 1 „Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt” muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale;

| b) | rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 27 „Konsolideerimata finantsaruanded” muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 27 „Konsolideerimata finantsaruanded” muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale;

| c) | rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 28 „Investeeringud sidusettevõtetesse ja ühisettevõtetesse” muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

c)

rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 28 „Investeeringud sidusettevõtetesse ja ühisettevõtetesse” muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

2.   Kõiki käesoleva määruse lisas esitatud viiteid standardile IFRS 9 tuleks lugeda viidetena standardile IAS 39 „Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine”.

Artikkel 2

Kõik äriühingud kohaldavad artiklis 1 osutatud muudatusi hiljemalt alates oma 1. jaanuaril 2016 või pärast seda algava esimese majandusaasta alguskuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1126/2008, 3. november 2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (ELT L 320, 29.11.2008, lk 1).

2

---

LISA

Kapitaliosaluse meetodi kasutamine konsolideerimata finantsaruannetes

(IAS 27 muudatused)

IAS 27 muudatused

Konsolideerimata finantsaruanded

Paragrahvid 4–7, 10, 11B ja 12 muudetakse ning paragrahv 18J lisatakse.

MÕISTED

| 4. | Käesolevas standardis kasutatakse järgmisi mõisteid järgmises tähenduses:
  ...

  Konsolideerimata finantsaruanded on aruanded, mille esitab (majandus)üksus, milles (majandus)üksus saab valida, rakendades käesoleva standardi nõudeid, kas ta arvestab oma investeeringuid tütarettevõtetesse, ühisettevõtetesse ja sidusettevõtetesse soetusmaksumuses, vastavalt IFRS 9-le Finantsinstrumendid, või kasutades kapitaliosaluse meetodit, nagu on kirjeldatud IAS 28-s Investeeringud sidusettevõtetesse ja ühisettevõtetesse. |
| --- | --- |

4.

...

Konsolideerimata finantsaruanded on aruanded, mille esitab (majandus)üksus, milles (majandus)üksus saab valida, rakendades käesoleva standardi nõudeid, kas ta arvestab oma investeeringuid tütarettevõtetesse, ühisettevõtetesse ja sidusettevõtetesse soetusmaksumuses, vastavalt IFRS 9-le Finantsinstrumendid, või kasutades kapitaliosaluse meetodit, nagu on kirjeldatud IAS 28-s Investeeringud sidusettevõtetesse ja ühisettevõtetesse.

| 5. | Alljärgnevad mõisted on määratletud IFRS 10 Konsolideeritud finantsaruanded lisas A, IFRS 11 Ühised ettevõtmised lisas A ja IAS 28 paragrahvis 3:






  — | sidusettevõte; |
| --- | --- | --- |

5.

Alljärgnevad mõisted on määratletud IFRS 10 Konsolideeritud finantsaruanded lisas A, IFRS 11 Ühised ettevõtmised lisas A ja IAS 28 paragrahvis 3:

—

sidusettevõte;

| — | kapitaliosaluse meetod; |
| --- | --- |

—

kapitaliosaluse meetod;

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| 6. | Konsolideerimata finantsaruannetena käsitatakse aruandeid, mis esitatakse lisaks konsolideeritud finantsaruannetele või lisaks sellise investori finantsaruannetele, kellel ei ole investeeringuid tütarettevõtetes, kuid on investeeringuid sidus- või ühisettevõtetes, milles sidus- või ühisettevõtetesse tehtud investeeringuid tuleb vastavalt IAS 28-le arvestada kapitaliosaluse meetodil, välja arvatud paragrahvides 8–8 A sätestatud juhtudel. |
| --- | --- |

6.

Konsolideerimata finantsaruannetena käsitatakse aruandeid, mis esitatakse lisaks konsolideeritud finantsaruannetele või lisaks sellise investori finantsaruannetele, kellel ei ole investeeringuid tütarettevõtetes, kuid on investeeringuid sidus- või ühisettevõtetes, milles sidus- või ühisettevõtetesse tehtud investeeringuid tuleb vastavalt IAS 28-le arvestada kapitaliosaluse meetodil, välja arvatud paragrahvides 8–8 A sätestatud juhtudel.

| 7. | Sellise (majandus)üksuse finantsaruanded, millel ei ole tütarettevõtet, sidusettevõtet või mis ei osale ühisettevõtjana ühisettevõttes, ei ole konsolideerimata finantsaruanded.
  ... |
| --- | --- |

7.

Sellise (majandus)üksuse finantsaruanded, millel ei ole tütarettevõtet, sidusettevõtet või mis ei osale ühisettevõtjana ühisettevõttes, ei ole konsolideerimata finantsaruanded.

...

KONSOLIDEERIMATA FINANTSARUANNETE KOOSTAMINE

...

| 10. | Kui (majandus)üksus koostab konsolideerimata finantsaruanded, arvestab ta investeeringud tütarettevõtetesse, ühisettevõtetesse ja sidusettevõtetesse kas:







  a) | soetusmaksumuses; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

soetusmaksumuses;

| b) | vastavalt IFRS 9-le; või |
| --- | --- |

b)

vastavalt IFRS 9-le; või

| c) | kasutades kapitaliosaluse meetodit, nagu on kirjeldatud IAS 28-s. |
| --- | --- |

c)

kasutades kapitaliosaluse meetodit, nagu on kirjeldatud IAS 28-s.

(Majandus)üksus rakendab samasugust arvestust investeeringute kõigi kategooriate puhul. Soetusmaksumuses või kapitaliosaluse meetodil arvestatavaid investeeringuid arvestatakse kooskõlas IFRS 5-ga Müügiks hoitavad põhivarad ja lõpetatud tegevusvaldkonnad, kui need liigitatakse müügiks hoitavaks või jaotamiseks hoitavaks (või kuuluvad müügigruppi, mis on liigitatud müügiks hoitavaks või jaotamiseks hoitavaks). IFRS 9 kohaselt arvestatud investeeringute mõõtmine sellisel juhul ei muutu.

...

| 11 B | Kui emaettevõte lakkab olemast investeerimisettevõte või muutub investeerimisettevõtteks, kajastab ta oma staatuse muutust alates staatuse muutumise kuupäevast järgmiselt:






  a) | kui (majandus)üksus lakkab olemast investeerimisettevõte, peab ta arvestama tütarettevõttesse tehtud investeeringut vastavalt paragrahvile 10. Staatuse muutumise kuupäeva käsitatakse omandamise kuupäevana. Tütarettevõtte õiglane väärtus omandamise kuupäeval võrdub ülekantud tasuga, kui investeeringut arvestatakse vastavalt paragrahvile 10.






  i) | [välja jäetud] |
| --- | --- | --- | --- |

11 B

Kui emaettevõte lakkab olemast investeerimisettevõte või muutub investeerimisettevõtteks, kajastab ta oma staatuse muutust alates staatuse muutumise kuupäevast järgmiselt:

a)

kui (majandus)üksus lakkab olemast investeerimisettevõte, peab ta arvestama tütarettevõttesse tehtud investeeringut vastavalt paragrahvile 10. Staatuse muutumise kuupäeva käsitatakse omandamise kuupäevana. Tütarettevõtte õiglane väärtus omandamise kuupäeval võrdub ülekantud tasuga, kui investeeringut arvestatakse vastavalt paragrahvile 10.

i)

[välja jäetud]

| ii) | [välja jäetud] |
| --- | --- |

ii)

[välja jäetud]

| b) | kui (majandus)üksus muutub investeerimisettevõtteks, arvestab ta tütarettevõttesse tehtud investeeringut kasumiaruandes õiglases väärtuses kooskõlas IFRS 9-ga. Erinevus tütarettevõtte varasema bilansilise (jääk)maksumuse ja tema õiglase väärtuse vahel investori staatuse muutumise kuupäeval kajastatakse kasumiaruandes kasumi või kahjumina. Varem muus koondkasumis nende tütarettevõtetega seoses kajastatud mis tahes kasumi või kahjumi kumulatiivset summat käsitletakse nii, nagu oleks investeerimisettevõte kõnealused tütarettevõtted müünud staatuse muutumise kuupäeval. |
| --- | --- |

b)

kui (majandus)üksus muutub investeerimisettevõtteks, arvestab ta tütarettevõttesse tehtud investeeringut kasumiaruandes õiglases väärtuses kooskõlas IFRS 9-ga. Erinevus tütarettevõtte varasema bilansilise (jääk)maksumuse ja tema õiglase väärtuse vahel investori staatuse muutumise kuupäeval kajastatakse kasumiaruandes kasumi või kahjumina. Varem muus koondkasumis nende tütarettevõtetega seoses kajastatud mis tahes kasumi või kahjumi kumulatiivset summat käsitletakse nii, nagu oleks investeerimisettevõte kõnealused tütarettevõtted müünud staatuse muutumise kuupäeval.

| 12. | Tütarettevõttest, ühisettevõttest või sidusettevõttest saadavaid dividende kajastatakse (majandus)üksuse konsolideerimata finantsaruannetes siis, kui (majandus)üksusel tekib õigus dividendi saada. Dividendid kajastatakse kasumiaruandes, kui (majandus)üksus ei otsusta kasutada kapitaliosaluse meetodit, mille korral dividendid kajastatakse investeeringu bilansilise (jääk)maksumuse vähendamisena.
  ... |
| --- | --- |

12.

Tütarettevõttest, ühisettevõttest või sidusettevõttest saadavaid dividende kajastatakse (majandus)üksuse konsolideerimata finantsaruannetes siis, kui (majandus)üksusel tekib õigus dividendi saada. Dividendid kajastatakse kasumiaruandes, kui (majandus)üksus ei otsusta kasutada kapitaliosaluse meetodit, mille korral dividendid kajastatakse investeeringu bilansilise (jääk)maksumuse vähendamisena.

...

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEKUSÄTTED

...

| 18 J | Dokumendiga Kapitaliosaluse meetodi kasutamine konsolideerimata finantsaruannetes (IAS 27 muudatused), välja antud 2014. aasta augustis, muudeti paragrahve 4–7, 10, 11B ja 12. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi tagasiulatuvalt kooskõlas IAS 8-ga Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead1. jaanuaril 2016 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab neid muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

18 J

Teiste standardite muudatused

IFRS 1 Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt

Paragrahv 39Z lisatakse.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 39Z | Dokumendiga Kapitaliosaluse meetodi kasutamine konsolideerimata finantsaruannetes (IAS 27 muudatused), välja antud 2014. aasta augustis, muudeti paragrahvi D14 ja lisati paragrahv D15 A. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2016 või pärast seda algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab neid muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

39Z

Dokumendiga Kapitaliosaluse meetodi kasutamine konsolideerimata finantsaruannetes (IAS 27 muudatused), välja antud 2014. aasta augustis, muudeti paragrahvi D14 ja lisati paragrahv D15 A. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2016 või pärast seda algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab neid muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

Lisas D paragrahv D14 muudetakse ja paragrahv D15 A lisatakse.

Investeeringud tütarettevõtetesse, ühisettevõtetesse ja sidusettevõtetesse

| D14 | Kui (majandus)üksus koostab konsolideerimata finantsaruanded, nõutakse IAS 27-ga, et ta arvestaks tütarettevõtetesse, ühisettevõtetesse ja sidusettevõtetesse tehtud investeeringud kas:






  a) | soetusmaksumuses; |
| --- | --- | --- |

D14

Kui (majandus)üksus koostab konsolideerimata finantsaruanded, nõutakse IAS 27-ga, et ta arvestaks tütarettevõtetesse, ühisettevõtetesse ja sidusettevõtetesse tehtud investeeringud kas:

a)

soetusmaksumuses;

| b) | kooskõlas IFRS 9-ga; või |
| --- | --- |

b)

kooskõlas IFRS 9-ga; või

| c) | kasutades kapitaliosaluse meetodit, nagu on kirjeldatud IAS 28-s. |
| --- | --- |

c)

kasutades kapitaliosaluse meetodit, nagu on kirjeldatud IAS 28-s.

...

| D15 A | Kui esmakordne kasutuselevõtja kasutab sellise investeeringu arvestamiseks kapitaliosaluse meetodi protseduure, nagu on kirjeldatud IAS 28-s, siis:






  a) | rakendab esmakordne kasutuselevõtja investeeringu omandamise suhtes varasemate äriühenduste puhul tehtavaid erandeid (C liide); |
| --- | --- | --- |

D15 A

Kui esmakordne kasutuselevõtja kasutab sellise investeeringu arvestamiseks kapitaliosaluse meetodi protseduure, nagu on kirjeldatud IAS 28-s, siis:

a)

rakendab esmakordne kasutuselevõtja investeeringu omandamise suhtes varasemate äriühenduste puhul tehtavaid erandeid (C liide);

| b) | juhul, kui (majandus)üksusest saab esmakordne kasutuselevõtja oma konsolideerimata finantsaruannete puhul enne kui oma konsolideeritud finantsaruannete puhul ning






  i) | hiljem kui tema emaettevõte, rakendab (majandus)üksus oma konsolideerimata finantsaruannete suhtes paragrahvi D16; |
| --- | --- | --- |

b)

juhul, kui (majandus)üksusest saab esmakordne kasutuselevõtja oma konsolideerimata finantsaruannete puhul enne kui oma konsolideeritud finantsaruannete puhul ning

i)

hiljem kui tema emaettevõte, rakendab (majandus)üksus oma konsolideerimata finantsaruannete suhtes paragrahvi D16;

| ii) | hiljem kui tema tütarettevõte, rakendab (majandus)üksus oma konsolideerimata finantsaruannete suhtes paragrahvi D17. |
| --- | --- |

ii)

hiljem kui tema tütarettevõte, rakendab (majandus)üksus oma konsolideerimata finantsaruannete suhtes paragrahvi D17.

IAS 28 Investeeringud sidusettevõtetesse ja ühisettevõtetesse

Paragrahvi 25 muudetakse ja paragrahv 45B lisatakse.

Muutused omandiõiguses

| 25. | Kui (majandus)üksuse osalust sidusettevõttes või ühisettevõttes vähendatakse, kuid investeering on endiselt vastavalt liigitatud kas sidusettevõtteks või ühisettevõtteks, liigitab (majandus)üksus kasumiaruandesse ümber selle kasumi või kahjumi osa, mida eelnevalt kajastati seoses selle osaluse vähendamisega muus koondkasumis, kui seda kasumit või kahjumit peaks seotud varade ja kohustiste müümisel liigitama ümber kasumiaruandesse.
  ... |
| --- | --- |

25.

Kui (majandus)üksuse osalust sidusettevõttes või ühisettevõttes vähendatakse, kuid investeering on endiselt vastavalt liigitatud kas sidusettevõtteks või ühisettevõtteks, liigitab (majandus)üksus kasumiaruandesse ümber selle kasumi või kahjumi osa, mida eelnevalt kajastati seoses selle osaluse vähendamisega muus koondkasumis, kui seda kasumit või kahjumit peaks seotud varade ja kohustiste müümisel liigitama ümber kasumiaruandesse.

...

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEKUSÄTTED

...

| 45 B | Dokumendiga Kapitaliosaluse meetodi kasutamine konsolideerimata finantsaruannetes (IAS 27 muudatused), välja antud 2014. aasta augustis, muudeti paragrahvi 25. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust tagasiulatuvalt kooskõlas IAS 8-ga Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead1. jaanuaril 2016 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab seda muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

45 B

Dokumendiga Kapitaliosaluse meetodi kasutamine konsolideerimata finantsaruannetes (IAS 27 muudatused), välja antud 2014. aasta augustis, muudeti paragrahvi 25. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust tagasiulatuvalt kooskõlas IAS 8-ga Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead1. jaanuaril 2016 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab seda muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

---

| 23.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/54 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/54

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2442,

22. detsember 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 104,4 |
| TR | 109,8 |
| ZZ | 150,1 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| MA | 90,3 |
| TR | 143,9 |
| ZZ | 136,4 |
| 0709 93 10 | MA | 45,8 |
| TR | 145,2 |
| ZZ | 95,5 |
| 0805 10 20 | EG | 52,8 |
| MA | 65,7 |
| TR | 77,0 |
| ZA | 53,1 |
| ZZ | 62,2 |
| 0805 20 10 | MA | 74,4 |
| ZZ | 74,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 111,9 |
| TR | 86,8 |
| UY | 95,4 |
| ZZ | 98,0 |
| 0805 50 10 | TR | 97,8 |
| ZZ | 97,8 |
| 0808 10 80 | CA | 153,6 |
| CL | 95,8 |
| US | 172,3 |
| ZA | 141,1 |
| ZZ | 140,7 |
| 0808 30 90 | CN | 63,7 |
| TR | 121,0 |
| ZZ | 92,4 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

236,2

MA

104,4

TR

109,8

ZZ

150,1

0707 00 05

EG

174,9

MA

90,3

TR

143,9

ZZ

136,4

0709 93 10

MA

45,8

TR

145,2

ZZ

95,5

0805 10 20

EG

52,8

MA

65,7

TR

77,0

ZA

53,1

ZZ

62,2

0805 20 10

MA

74,4

ZZ

74,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

111,9

TR

86,8

UY

95,4

ZZ

98,0

0805 50 10

TR

97,8

ZZ

97,8

0808 10 80

CA

153,6

CL

95,8

US

172,3

ZA

141,1

ZZ

140,7

0808 30 90

CN

63,7

TR

121,0

ZZ

92,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 23.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/56

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/2443,

11. detsember 2015,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud assotsiatsiooninõukogus seoses assotsieerimislepingu V jaotisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu (1) (edaspidi „leping”) artikli 464 lõigetega 3 ja 4 on nähtud ette kõnealuse lepingu teatavate osade ajutine kohaldamine. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu (1) (edaspidi „leping”) artikli 464 lõigetega 3 ja 4 on nähtud ette kõnealuse lepingu teatavate osade ajutine kohaldamine.

| (2) | Nõukogu otsuse 2014/492/EL (2) artiklis 3 on täpsustatud, milliseid lepingu sätteid kohaldatakse ajutiselt. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsuse 2014/492/EL (2) artiklis 3 on täpsustatud, milliseid lepingu sätteid kohaldatakse ajutiselt.

| (3) | Lepingu artiklis 462 on ette nähtud, et nendes valdkondades, mis ei ole Moldova Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli all, hakatakse lepingu V jaotist („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldama, kui Moldova Vabariik tagab V jaotise täieliku rakendamise ja täitmise kogu oma territooriumil. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artiklis 462 on ette nähtud, et nendes valdkondades, mis ei ole Moldova Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli all, hakatakse lepingu V jaotist („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldama, kui Moldova Vabariik tagab V jaotise täieliku rakendamise ja täitmise kogu oma territooriumil.

| (4) | Samuti on lepingu artiklis 462 ette nähtud, et assotsiatsiooninõukogu võtab vastu otsuse selle kohta, millal on tagatud lepingu V jaotise täielik rakendamine ja täitmine kogu Moldova Vabariigi territooriumil. |
| --- | --- |

(4)

Samuti on lepingu artiklis 462 ette nähtud, et assotsiatsiooninõukogu võtab vastu otsuse selle kohta, millal on tagatud lepingu V jaotise täielik rakendamine ja täitmine kogu Moldova Vabariigi territooriumil.

| (5) | Moldova Vabariik on teatanud Euroopa Komisjonile, et ta suudab tagada lepingu V jaotise täieliku rakendamise ja täitmise kogu oma territooriumil alates 1. jaanuarist 2016. |
| --- | --- |

(5)

Moldova Vabariik on teatanud Euroopa Komisjonile, et ta suudab tagada lepingu V jaotise täieliku rakendamise ja täitmise kogu oma territooriumil alates 1. jaanuarist 2016.

| (6) | Lepingu V jaotise kohaldamist kogu Moldova Vabariigi territooriumil on vaja jälgida ja see korrapäraselt läbi vaadata. |
| --- | --- |

(6)

Lepingu V jaotise kohaldamist kogu Moldova Vabariigi territooriumil on vaja jälgida ja see korrapäraselt läbi vaadata.

| (7) | Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu seisukoht seoses lepingu V jaotise kohaldamisega kogu Moldova Vabariigi territooriumil, |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu seisukoht seoses lepingu V jaotise kohaldamisega kogu Moldova Vabariigi territooriumil,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu artikliga 434 moodustatud assotsiatsiooninõukogus seoses lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) täieliku rakendamise, täitmise ja kohaldamisega kogu Moldova Vabariigi territooriumil, põhineb käesolevale otsusele lisatud assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõul.

2.   Väiksemaid tehnilisi parandusi otsuse eelnõus võivad liidu esindajad assotsiatsiooninõukogus teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Kaheksa kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest ja seejärel kord aastas annab Euroopa Komisjon nõukogule aru lepingu V jaotise kohaldamise kohta kogu Moldova Vabariigi territooriumil. Kui Moldova Vabariik ei taga enam lepingu V jaotise täielikku rakendamist ja täitmist nendes valdkondades, mis ei ole Moldova Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli all, võivad liidu esindajad assotsiatsiooninõukogus esitada aluslepingu artikli 218 lõike 9 kohaselt võetava otsuse alusel taotluse, et assotsiatsiooninõukogu vaataks lepingu V jaotise asjaomastes valdkondades kohaldamise jätkamise uuesti läbi.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 11. detsember 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

F. BAUSCH

---

(1)  ELT L 260, 30.8.2014, lk 4.

1

(2)  Nõukogu 16. juuni 2014. aasta otsus 2014/492/EL ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelisele assotsieerimislepingule Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 260, 30.8.2014, lk 1).

2

---

EELNÕU:

ELi – MOLDOVA VABARIIGI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr 1/2015,

... 2015,

ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu V jaotise kohaldamise kohta kogu Moldova Vabariigi territooriumil

ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelist assotsieerimislepingut, (1) eriti selle artiklit 462,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping”) artikli 464 kohaselt kohaldatakse lepingu teatavaid osi ajutiselt alates 1. septembrist 2014. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping”) artikli 464 kohaselt kohaldatakse lepingu teatavaid osi ajutiselt alates 1. septembrist 2014.

| (2) | Moldova Vabariik on teatanud Euroopa Komisjonile, et ta suudab tagada lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) täieliku rakendamise ja täitmise kogu oma territooriumil alates 1. jaanuarist 2016. |
| --- | --- |

(2)

Moldova Vabariik on teatanud Euroopa Komisjonile, et ta suudab tagada lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) täieliku rakendamise ja täitmise kogu oma territooriumil alates 1. jaanuarist 2016.

| (3) | On asjakohane, et assotsiatsiooninõukogu vaatab lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldamise kogu Moldova Vabariigi territooriumil korrapäraselt läbi. |
| --- | --- |

(3)

On asjakohane, et assotsiatsiooninõukogu vaatab lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldamise kogu Moldova Vabariigi territooriumil korrapäraselt läbi.

| (4) | On asjakohane, et kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomitee jälgib lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldamist kogu Moldova Vabariigi territooriumil ja annab korrapäraselt assotsiatsiooninõukogule aru, |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane, et kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomitee jälgib lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldamist kogu Moldova Vabariigi territooriumil ja annab korrapäraselt assotsiatsiooninõukogule aru,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu V jaotist („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldatakse kogu Moldova Vabariigi territooriumil alates 1. jaanuarist 2016.

2.   Assotsiatsiooninõukogu vaatab assotsieerimislepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldamise kogu Moldova Vabariigi territooriumil läbi 10 kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist ja seejärel kord aastas.

3.   Kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomitee jälgib lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldamist vastavalt lõikele 1. Ta annab assotsiatsiooninõukogule aru kord aastas või kui olukord seda nõuab.

4.   Lepingu VII jaotist („Institutsioonilised, üld- ja lõppsätted”) kohaldatakse niivõrd, kui seda kohaldatakse seoses lepingu V jaotisega („Kaubandus ja kaubandusküsimused”).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Koostatud ... (koht), ... (kuupäev)

Assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT L 260, 30.8.2014, lk 4.

1

---

| 23.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/59

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/2444,

17. detsember 2015,

millega kehtestatakse liikmesriikidele teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklike likvideerimis-, tõrje- ja järelevalveprogrammide esitamise standardnõuded ühenduse rahalise toetuse saamiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/425/EÜ

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 9192 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 652/2014 on muu hulgas kehtestatud sätted toiduahela ja loomatervishoiuga seotud halduskulude ning nõuded loomahaiguste ja zoonooside riiklike likvideerimis-, tõrje- ja järelevalveprogrammide esitamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 652/2014 on muu hulgas kehtestatud sätted toiduahela ja loomatervishoiuga seotud halduskulude ning nõuded loomahaiguste ja zoonooside riiklike likvideerimis-, tõrje- ja järelevalveprogrammide esitamise kohta.

| (2) | Määruse (EL) nr 652/2014 artikli 12 lõikega 1 nähakse ette, et liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt iga aasta 31. maiks järgmisel aastal algavad riiklikud programmid, mille jaoks nad soovivad taotleda rahalist toetust. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 652/2014 artikli 12 lõikega 1 nähakse ette, et liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt iga aasta 31. maiks järgmisel aastal algavad riiklikud programmid, mille jaoks nad soovivad taotleda rahalist toetust.

| (3) | Komisjoni otsusega 2008/425/EÜ (2) on sätestatud, et teatavate loomahaiguste riiklike likvideerimis-, seire- ja tõrjeprogrammide jaoks liidu rahalist toetust taotlevad liikmesriigid peavad esitama taotluse, mis sisaldab teatavat kõnealuse otsuse I–V lisas sätestatud miinimumteavet. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsusega 2008/425/EÜ (2) on sätestatud, et teatavate loomahaiguste riiklike likvideerimis-, seire- ja tõrjeprogrammide jaoks liidu rahalist toetust taotlevad liikmesriigid peavad esitama taotluse, mis sisaldab teatavat kõnealuse otsuse I–V lisas sätestatud miinimumteavet.

| (4) | Pärast määruse (EL) nr 652/2014 vastuvõtmist tuleks täielikult läbi vaadata kõnealuse määruse artiklis 9 määratletud standardnõuded liikmesriikide poolt esitatud riiklike programmide sisu ja esitamise kohta, et viia need täielikult vastavusse kõnealuse määruse artikli 12 nõuetega. |
| --- | --- |

(4)

Pärast määruse (EL) nr 652/2014 vastuvõtmist tuleks täielikult läbi vaadata kõnealuse määruse artiklis 9 määratletud standardnõuded liikmesriikide poolt esitatud riiklike programmide sisu ja esitamise kohta, et viia need täielikult vastavusse kõnealuse määruse artikli 12 nõuetega.

| (5) | Lisaks peaksid määruse (EL) nr 652/2014 artiklis 9 määratletud standardnõuded liikmesriikide poolt esitatud riiklike programmide sisu ja esitamise kohta vastama komisjoni otsusega 2008/341/EÜ (3) kehtestatud kriteeriumidele riiklike likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide kohta. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks peaksid määruse (EL) nr 652/2014 artiklis 9 määratletud standardnõuded liikmesriikide poolt esitatud riiklike programmide sisu ja esitamise kohta vastama komisjoni otsusega 2008/341/EÜ (3) kehtestatud kriteeriumidele riiklike likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide kohta.

| (6) | Selleks, et olla kooskõlas liidu arenevate õigusaktidega ja lihtsustada vajalikke muudatusi või lisada täiendavaid üksikasju, tuleks teatavate haiguste puhul kasutada komisjoni veebisaidil esitatud elektroonilisi standardvorme. Komisjon teavitab liikmesriike alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee kaudu kõigist elektrooniliste standardvormide vajalikest muudatustest ning konsulteerib liikmesriikidega sellel teemal. Läbivaadatud elektroonilised standardvormid saadetakse kõigile liikmesriikidele hiljemalt asjaomase aasta märtsi alguses. |
| --- | --- |

(6)

Selleks, et olla kooskõlas liidu arenevate õigusaktidega ja lihtsustada vajalikke muudatusi või lisada täiendavaid üksikasju, tuleks teatavate haiguste puhul kasutada komisjoni veebisaidil esitatud elektroonilisi standardvorme. Komisjon teavitab liikmesriike alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee kaudu kõigist elektrooniliste standardvormide vajalikest muudatustest ning konsulteerib liikmesriikidega sellel teemal. Läbivaadatud elektroonilised standardvormid saadetakse kõigile liikmesriikidele hiljemalt asjaomase aasta märtsi alguses.

| (7) | Muude haiguste puhul, mille jaoks ei ole elektroonilisi standardvorme, ja vesiviljelusloomade haiguste puhul peetakse asjakohaseks kasutada riiklike programmide esitamiseks mitte-elektroonilisi standardvorme, kuna viimastel aastatel on selliseid programme vähe esitatud ja seega ei ole õigustatud nende jaoks eraldi elektrooniliste vormide väljatöötamine. |
| --- | --- |

(7)

Muude haiguste puhul, mille jaoks ei ole elektroonilisi standardvorme, ja vesiviljelusloomade haiguste puhul peetakse asjakohaseks kasutada riiklike programmide esitamiseks mitte-elektroonilisi standardvorme, kuna viimastel aastatel on selliseid programme vähe esitatud ja seega ei ole õigustatud nende jaoks eraldi elektrooniliste vormide väljatöötamine.

| (8) | Selguse huvides tuleks otsus 2008/425/EÜ tunnistada kehtetuks ning asendada käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(8)

Selguse huvides tuleks otsus 2008/425/EÜ tunnistada kehtetuks ning asendada käesoleva otsusega.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisaks määruse (EL) nr 652/2014 artikli 12 lõikes 2 sätestatud sisule peavad riiklikud programmid sisaldama käesoleva otsuse lisades esitatud teavet.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 652/2014 artiklis 9 sätestatud riiklikud programmid esitatakse interneti teel, kasutades käesoleva otsuse I-IV lisas esitatud vastavaid elektroonilisi standardvorme, või posti teel, kasutades käesoleva otsuse V lisas sätestatud vastavaid standardvorme haiguste puhul, mis ei ole hõlmatud elektrooniliste vormidega, ja käesoleva otsuse VI lisas sätestatud vorme vesiviljelusloomade haiguste puhul.

Artikkel 3

Otsus 2008/425/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse riiklike likvideerimis-, tõrje ja seireprogrammide esitamiseks aastaks 2017 ja järgnevateks aastateks.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. detsember 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  ELT L 189, 27.6.2014, lk 1.

1

(2)  Komisjoni otsus 2008/425/EÜ, 25. aprill 2008, millega kehtestatakse liikmesriikidele teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklike likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide esitamise standardnõuded ühenduse rahalise toetuse saamiseks (ELT L 159, 18.6.2008, lk 1).

2

(3)  Komisjoni otsus 2008/341/EÜ, 25. aprill 2008, millega kehtestatakse ühenduse kriteeriumid, millele peavad vastama teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklikud likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammid (ELT L 115, 29.4.2008, lk 44).

3

---

I LISA

PDF-vormid, mida tuleb kasutada riiklike programmide esitamiseks allpool loetletud loomataudide kohta, on kättesaadavad DG SANTE veebilehel:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

I.a lisa: marutaud

I.b lisa: veiste tuberkuloos, veiste brutselloos, lammaste ja kitsede brutselloos (B. melitensis)

I.c lisa: sigade klassikaline katk, sigade Aafrika katk ja sigade vesikulaarhaigus

I.d lisa: lammaste katarraalne palavik

---

II LISA

PDF-vormid, mida tuleb kasutada salmonella tõrje programmide esitamiseks, on kättesaadavad DG SANTE veebilehel:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

---

III LISA

PDF-vormid, mida tuleb kasutada transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (veiste spongioosne entsefalopaatia ja skreipi) tõrje programmide esitamiseks, on kättesaadavad DG SANTE veebilehel:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

---

IV LISA

PDF-vormid, mida tuleb kasutada lindude gripi järelevalve programmide esitamiseks, on kättesaadavad DG SANTE veebilehel:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

---

V LISA

Standardnõuded järgmiste loomahaiguste või zoonooside riiklike likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide esitamiseks:

| — | põrnatõbi |
| --- | --- |

—

põrnatõbi

| — | veiste kontagioosne pleuropneumoonia |
| --- | --- |

—

veiste kontagioosne pleuropneumoonia

| — | ehhinokokoos |
| --- | --- |

—

ehhinokokoos

| — | kampülobakterioos |
| --- | --- |

—

kampülobakterioos

| — | listerioos |
| --- | --- |

—

listerioos

| — | trihhinelloos |
| --- | --- |

—

trihhinelloos

| — | verotoksiline E. coli |
| --- | --- |

—

verotoksiline E. coli

1.   Programmi andmed

Liikmesriik:

Haigus(ed) (1):

Programmi kestus: iga-aastased/mitmeaastased

Liidu kaasrahastamist taotletakse (2):

Viide käesolevale dokumendile:

Kontaktandmed (nimi, telefon, faks, e-post):

Programmi komisjonile esitamise kuupäev:

2.   Haiguse/zoonoosi epidemioloogilise olukorra kirjeldus enne programmi rakendamise alguskuupäeva ja andmed haigus(t)e epidemioloogilise kulu kohta
   (3)
  :

3.   Programmi kirjeldus
   (4)
  :

4.   Esitatava programmi raames rakendatavad meetmed

4.1.   Programmi raames võetavate meetmete kokkuvõte:

4.2.   Teave kõigi programmis osalevate sidusrühmade
   (5)
  organisatsiooni, järelevalve ja rolli kohta:

4.3.   Programmiga hõlmatud geograafiliste ja halduspiirkondade kirjeldamine ja piiritlemine
   (6)
  :

4.4.   Programmi lõpukuupäevaks saavutatavad eesmärgid ja eeldatav kasulikkus:

4.5.   Programmi eesmärkide saavutamise hindamiseks asjakohased näitajad:

4.6.   Programmi meetmete kirjeldus
   (7):

| 4.6.1. | Haigusest teatamine |
| --- | --- |

4.6.1.

Haigusest teatamine

| 4.6.2. | Sihtloomad ja -loomapopulatsioon |
| --- | --- |

4.6.2.

Sihtloomad ja -loomapopulatsioon

| 4.6.3. | Loomade identifitseerimine ja põllumajandusettevõtete registreerimine |
| --- | --- |

4.6.3.

Loomade identifitseerimine ja põllumajandusettevõtete registreerimine

| 4.6.4. | Loomade ja karjade kvalifitseerimine (8) |
| --- | --- |

4.6.4.

Loomade ja karjade kvalifitseerimine (8)

| 4.6.5. | Loomade vedamise eeskirjad |
| --- | --- |

4.6.5.

Loomade vedamise eeskirjad

| 4.6.6. | Kasutatavad uuringud ja proovivõtukavad |
| --- | --- |

4.6.6.

Kasutatavad uuringud ja proovivõtukavad

| 4.6.7. | Kasutatavad vaktsiinid ja vaktsineerimiskavad |
| --- | --- |

4.6.7.

Kasutatavad vaktsiinid ja vaktsineerimiskavad

| 4.6.8. | Asjaomaste põllumajandusettevõtete bioohutusmeetmete haldamist ja infrastruktuuri käsitlev teave ja selle hindamine |
| --- | --- |

4.6.8.

Asjaomaste põllumajandusettevõtete bioohutusmeetmete haldamist ja infrastruktuuri käsitlev teave ja selle hindamine

| 4.6.9. | Positiivse tulemuse korral võetavad meetmed (9) |
| --- | --- |

4.6.9.

Positiivse tulemuse korral võetavad meetmed (9)

| 4.6.10. | Tapetud ja hukatud loomade omanike kulu hüvitamise kava (10) |
| --- | --- |

4.6.10.

Tapetud ja hukatud loomade omanike kulu hüvitamise kava (10)

| 4.6.11. | Programmi rakendamise kontrollimine ja aruandlus (11) |
| --- | --- |

4.6.11.

Programmi rakendamise kontrollimine ja aruandlus (11)

5.   Rahalised vahendid programmi rakendamiseks:

Hinnanguline eelarve ja allikas: avalik sektor / erasektor või mõlemad.

6.   Andmed epidemioloogilise kulu kohta viimasel viiel aastal
   (12)

6.1.   Haiguse kulg

6.1.1.   Andmed karjade kohta (13) (üks tabel aasta kohta)

| Aasta: |
| --- |
| Piirkond (14) | Loomaliik | Karjade koguarv (15) | Programmiga hõlmatud karjade koguarv | Kontrollitud karjade arv (16) | Positiivsete karjade arv (17) | Uute positiivsete karjade arv (18) | Hävitatud karjade arv | Hävitatud positiivsed karjad (%) | NÄITAJAD |
| Karjade hõlmatus (%) | Positiivsed karjad (%)
  Levimus perioodil karjades | Uued positiivsed karjad (%)
  Haigestumus |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 = (/) × 100 | 10 = (5/4) × 100 | 11 = (6/5) × 100 | 12 = (7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | | |

Aasta:

Piirkond (14)

Loomaliik

Karjade koguarv (15)

Programmiga hõlmatud karjade koguarv

Kontrollitud karjade arv (16)

Positiivsete karjade arv (17)

Uute positiivsete karjade arv (18)

Hävitatud karjade arv

Hävitatud positiivsed karjad (%)

NÄITAJAD

Karjade hõlmatus (%)

Positiivsed karjad (%)

Levimus perioodil karjades

Uued positiivsed karjad (%)

Haigestumus

1

2

3

4

5

6

7

8

9 = (/) × 100

10 = (5/4) × 100

11 = (6/5) × 100

12 = (7/5) × 100

Kokku

6.1.2.   Andmed loomade kohta (üks tabel aasta kohta)

| Aasta: |
| --- |
| Piirkond (19) | Loomaliik | Loomade koguarv (20) | Programmi raames kontrollitavate loomade arv (22) | Kontrollitud loomade arv (21) | Ükshaaval kontrollitud loomade arv (22) | Positiivsete loomade arv | Tapmine | NÄITAJAD |
| Tapetud või väljapraagitud positiivsete loomade arv | Tapetud loomade koguarv (23) | Loomade hõlmatus (%) | Positiivseid loomi (%)
  Levimus loomadel |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 = (5/4) × 100 | 11 = (7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | |

Aasta:

Piirkond (19)

Loomaliik

Loomade koguarv (20)

Programmi raames kontrollitavate loomade arv (22)

Kontrollitud loomade arv (21)

Ükshaaval kontrollitud loomade arv (22)

Positiivsete loomade arv

Tapmine

NÄITAJAD

Tapetud või väljapraagitud positiivsete loomade arv

Tapetud loomade koguarv (23)

Loomade hõlmatus (%)

Positiivseid loomi (%)

Levimus loomadel

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10 = (5/4) × 100

11 = (7/5) × 100

Kokku

6.2.   Stratifitseeritud andmed seire ja laboratoorsete analüüside kohta

6.2.1.   Stratifitseeritud andmed seire ja laboratoorsete analüüside kohta

| Aasta: |
| --- |
| Piirkond (24) | Loomaliik/kategooria | Uuringu liik (25) | Uuringu kirjeldus | Uuritud proovide arv | Positiivsete proovide arv |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Kokku | | | | | |

Aasta:

Piirkond (24)

Loomaliik/kategooria

Uuringu liik (25)

Uuringu kirjeldus

Uuritud proovide arv

Positiivsete proovide arv

Kokku

6.3.   Andmed nakatumise kohta (üks tabel aasta kohta)

| Aasta: |
| --- |
| Piirkond (26) | Loomaliik | Nakatunud karjade arv (27) | Nakatunud loomade arv |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Kokku | | | |

Aasta:

Piirkond (26)

Loomaliik

Nakatunud karjade arv (27)

Nakatunud loomade arv

Kokku

6.4.   Andmed karjade staatuse kohta iga aasta lõpus (kui on asjakohane)

| Aasta: |
| --- |
| Piirkond (28) | Loomaliik | Programmiga hõlmatud karjade ja loomade staatus (29) |
| Programmiga hõlmatud karjade ja loomade koguarv | Teadmata (30) | Haigusest mittevaba või vaba või ametlikult mitte haigusvaba | Haigusvaba või ametlikult haigusvaba staatus peatatud (33) | Haigusvaba (34) | Ametlikult haigusvaba (35) |
| Viimasel kontrollimisel positiivne (31) | Viimasel kontrollimisel negatiivne (32) |
| Karjad | Loomad (36) | Karjad | Loomad (36) | Karjad | Loomad (36) | Karjad | Loomad (36) | Karjad | Loomad (36) | Karjad | Loomad (36) | Karjad | Loomad (36) |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | | | | | | |

Aasta:

Piirkond (28)

Loomaliik

Programmiga hõlmatud karjade ja loomade staatus (29)

Programmiga hõlmatud karjade ja loomade koguarv

Teadmata (30)

Haigusest mittevaba või vaba või ametlikult mitte haigusvaba

Haigusvaba või ametlikult haigusvaba staatus peatatud (33)

Haigusvaba (34)

Ametlikult haigusvaba (35)

Viimasel kontrollimisel positiivne (31)

Viimasel kontrollimisel negatiivne (32)

Karjad

Loomad (36)

Karjad

Loomad (36)

Karjad

Loomad (36)

Karjad

Loomad (36)

Karjad

Loomad (36)

Karjad

Loomad (36)

Karjad

Loomad (36)

Kokku

6.5.   Andmed vaktsineerimis- või raviprogrammide kohta
   (37)

| Aasta: |
| --- |
| Piirkond (38) | Loomaliik | Karjade koguarv (39) | Loomade koguarv | Teave vaktsineerimis- või raviprogrammi kohta |
| Karjade arv vaktsineerimis- või raviprogrammis | Vaktsineeritud või ravitud karjade arv | Vaktsineeritud või ravitud loomade arv | Manustatud vaktsiinidooside või ravikordade arv | Vaktsineeritud täiskasvanud loomade arv | Vaktsineeritud noorloomade arv |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | |

Aasta:

Piirkond (38)

Loomaliik

Karjade koguarv (39)

Loomade koguarv

Teave vaktsineerimis- või raviprogrammi kohta

Karjade arv vaktsineerimis- või raviprogrammis

Vaktsineeritud või ravitud karjade arv

Vaktsineeritud või ravitud loomade arv

Manustatud vaktsiinidooside või ravikordade arv

Vaktsineeritud täiskasvanud loomade arv

Vaktsineeritud noorloomade arv

Kokku

6.6.   Andmed metslindude ja -loomade kohta
   (40)

6.6.1.   Metslindude ja -loomade populatsioonide hindamine

| Aasta: |
| --- |
| Piirkonnad (41) | Loomaliik | Hindamismeetod | Hinnatud populatsioon |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Kokku | | | |

Aasta:

Piirkonnad (41)

Loomaliik

Hindamismeetod

Hinnatud populatsioon

Kokku

6.6.2.   Haiguste seire ja muud metsloomade ja -lindude uuringud (üks tabel aasta kohta)

| Aasta: |
| --- |
| Piirkond (42) | Loomaliik | Uuringu liik (43) | Uuringu kirjeldus | Uuritud proovide arv | Positiivsete proovide arv |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Kokku | | | | |

Aasta:

Piirkond (42)

Loomaliik

Uuringu liik (43)

Uuringu kirjeldus

Uuritud proovide arv

Positiivsete proovide arv

Kokku

6.6.3.   Andmed metslindude ja -loomade vaktsineerimise või ravi kohta

| Aasta: |
| --- |
| Piirkond (44) | Km2 | Vaktsineerimis- või raviprogramm |
| Manustatud vaktsiinidooside või ravikordade arv | Kampaaniate arv | Manustatud vaktsiinidooside või ravikordade koguarv |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| Kokku | | | | |

Aasta:

Piirkond (44)

Km2

Vaktsineerimis- või raviprogramm

Manustatud vaktsiinidooside või ravikordade arv

Kampaaniate arv

Manustatud vaktsiinidooside või ravikordade koguarv

Kokku

7.   Eesmärgid

7.1.   Kontrollimise eesmärgid (üks tabel iga rakendamisaasta kohta
   (45))

7.1.1.   Diagnostiliste uuringute eesmärgid

| Piirkond (46) | Uuringu liik (47) | Sihtpopulatsioon (48) | Proovi tüüp (49) | Eesmärk (50) | Kavandatud uuringute arv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Kokku | |

Piirkond (46)

Uuringu liik (47)

Sihtpopulatsioon (48)

Proovi tüüp (49)

Eesmärk (50)

Kavandatud uuringute arv

Kokku

7.1.2.   Karjade ja loomade kontrollimise eesmärgid

7.1.2.1   Karjade kontrollimise eesmärgid (51)

| Piirkond (52) | Loomaliik | Karjade koguarv (53) | Programmiga hõlmatud karjade koguarv | Kontrollitavate karjade eeldatav arv (54) | Positiivsete karjade eeldatav arv (55) | Uute positiivsete karjade eeldatav arv (56) | Hävitatavate karjade eeldatav arv | Hävitatavate positiivsete karjade eeldatav osakaal (%) | SIHTNÄITAJAD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Karjade eeldatav hõlmatus (%) | Positiivsed karjad (%)
  Eeldatav levimus perioodil karjades | Uued positiivsed karjad (%)
  Eeldatav haigestumus |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 = (8/6) × 100 | 10 = (5/4) × 100 | 11 = (6/5) × 100 | 12 = (7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | | |

Piirkond (52)

Loomaliik

Karjade koguarv (53)

Programmiga hõlmatud karjade koguarv

Kontrollitavate karjade eeldatav arv (54)

Positiivsete karjade eeldatav arv (55)

Uute positiivsete karjade eeldatav arv (56)

Hävitatavate karjade eeldatav arv

Hävitatavate positiivsete karjade eeldatav osakaal (%)

SIHTNÄITAJAD

Karjade eeldatav hõlmatus (%)

Positiivsed karjad (%)

Eeldatav levimus perioodil karjades

Uued positiivsed karjad (%)

Eeldatav haigestumus

1

2

3

4

5

6

7

8

9 = (8/6) × 100

10 = (5/4) × 100

11 = (6/5) × 100

12 = (7/5) × 100

Kokku

7.1.2.2.   Loomade kontrollimise eesmärgid

| Piirkond (57) | Loomaliik | Loomade koguarv (58) | Loomade arv (59) programmis | Kontrollitavate loomade eeldatav arv (59) | Ükshaaval kontrollitavate loomade arv (60) | Positiivsete loomade eeldatav arv | Tapmine | SIHTNÄITAJAD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapetavate või väljapraagitavate positiivsete uuringutulemustega loomade eeldatav arv | Tapetavate loomade eeldatav koguarv (61) | Loomade eeldatav hõlmatus (%) | Positiivsed loomad (%) (eeldatav levimus loomade seas) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 = (5/4) × 100 | 11 = (7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Piirkond (57)

Loomaliik

Loomade koguarv (58)

Loomade arv (59) programmis

Kontrollitavate loomade eeldatav arv (59)

Ükshaaval kontrollitavate loomade arv (60)

Positiivsete loomade eeldatav arv

Tapmine

SIHTNÄITAJAD

Tapetavate või väljapraagitavate positiivsete uuringutulemustega loomade eeldatav arv

Tapetavate loomade eeldatav koguarv (61)

Loomade eeldatav hõlmatus (%)

Positiivsed loomad (%) (eeldatav levimus loomade seas)

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10 = (5/4) × 100

11 = (7/5) × 100

7.2.   Karjade ja loomade kvalifitseerimise eesmärgid (üks tabel iga rakendamisaasta kohta), kui on asjakohane

| Piirkond (62) | Loomaliik | Programmiga hõlmatud karjade ja loomade koguarv | Programmiga hõlmatud karjade ja loomade staatusega seotud eesmärgid (63) |
| --- | --- | --- | --- |
| Teadmata staatusega karjade ja loomade eeldatav arv (64) | Haigusest mittevaba või ametlikult mittevaba staatusega karjade ja loomade eeldatav arv | Karjade ja loomade eeldatav arv, kelle haigusvaba või ametlikult haigusvaba staatus on peatatud (67) | Haigusvaba staatusega karjade ja loomade eeldatav arv (68) | Haigusvaba staatusega karjade ja loomade eeldatav arv (69) |
| Viimasel kontrollimisel positiivne (65) | Viimasel kontrollimisel negatiivne (66) |
| Karjad | Loomad (70) | Karjad | Loomad (70) | Karjad | Loomad (70) | Karjad | Loomad (70) | Karjad | Loomad (70) | Karjad | Loomad (70) | Karjad | Loomad (70) |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | | | | | | | |

Piirkond (62)

Loomaliik

Programmiga hõlmatud karjade ja loomade koguarv

Programmiga hõlmatud karjade ja loomade staatusega seotud eesmärgid (63)

Teadmata staatusega karjade ja loomade eeldatav arv (64)

Haigusest mittevaba või ametlikult mittevaba staatusega karjade ja loomade eeldatav arv

Karjade ja loomade eeldatav arv, kelle haigusvaba või ametlikult haigusvaba staatus on peatatud (67)

Haigusvaba staatusega karjade ja loomade eeldatav arv (68)

Haigusvaba staatusega karjade ja loomade eeldatav arv (69)

Viimasel kontrollimisel positiivne (65)

Viimasel kontrollimisel negatiivne (66)

Karjad

Loomad (70)

Karjad

Loomad (70)

Karjad

Loomad (70)

Karjad

Loomad (70)

Karjad

Loomad (70)

Karjad

Loomad (70)

Karjad

Loomad (70)

Kokku

7.3.   Vaktsineerimise või ravi eesmärgid (üks tabel iga rakendamisaasta kohta)

7.3.1.   Vaktsineerimise või ravi eesmärgid (71)

| Piirkond (72) | Loomaliik | Karjade koguarv (73) vaktsineerimis- või raviprogrammis | Loomade koguarv vaktsineerimis- või raviprogrammis | Vaktsineerimis- või raviprogrammi eesmärgid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Karjade arv (73) vaktsineerimis- või raviprogrammis | Vaktsineeritavate või ravitavate karjade (73) eeldatav arv | Vaktsineeritavate või ravitavate loomade eeldatav arv | Manustatavate vaktsiinidooside või ravikordade eeldatav arv | Vaktsineeritavate täiskasvanud loomade eeldatav arv | Vaktsineeritavate noorloomade eeldatav arv |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | |

Piirkond (72)

Loomaliik

Karjade koguarv (73) vaktsineerimis- või raviprogrammis

Loomade koguarv vaktsineerimis- või raviprogrammis

Vaktsineerimis- või raviprogrammi eesmärgid

Karjade arv (73) vaktsineerimis- või raviprogrammis

Vaktsineeritavate või ravitavate karjade (73) eeldatav arv

Vaktsineeritavate või ravitavate loomade eeldatav arv

Manustatavate vaktsiinidooside või ravikordade eeldatav arv

Vaktsineeritavate täiskasvanud loomade eeldatav arv

Vaktsineeritavate noorloomade eeldatav arv

Kokku

7.3.2.   Metslindude ja -loomade vaktsineerimise või ravi (74) eesmärgid

| Piirkond (75) | Loomaliik | Km2 | Vaktsineerimis- või raviprogrammi eesmärgid |
| --- | --- | --- | --- |
| Kampaania käigus manustatavate vaktsiinidooside või ravikordade eeldatav arv | Kampaaniate eeldatav arv | Manustatavate vaktsiinidooside või ravikordade eeldatav koguarv |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Kokku | | | | |

Piirkond (75)

Loomaliik

Km2

Vaktsineerimis- või raviprogrammi eesmärgid

Kampaania käigus manustatavate vaktsiinidooside või ravikordade eeldatav arv

Kampaaniate eeldatav arv

Manustatavate vaktsiinidooside või ravikordade eeldatav koguarv

Kokku

8.   Programmi kulude üksikasjalik analüüs (üks tabel rakendusaasta kohta)

| Kulud seoses järgmisega: | Kirjeldus | Ühikute arv | Ühiku maksumus (eurodes) | Kogusumma (eurodes) | Raha taotlemine liidult (jah/ei) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.   Uuringud |
| 1.1. | Proovivõtu kulud |

Kulud seoses järgmisega:

Kirjeldus

Ühikute arv

Ühiku maksumus (eurodes)

Kogusumma (eurodes)

Raha taotlemine liidult (jah/ei)

1.   Uuringud

1.1.

Proovivõtu kulud

Koduloomad

| 1.2. | Analüüsikulud |
| --- | --- |

1.2.

Analüüsikulud

Ametliku proovivõtu raames teostatavad bakterioloogilised uuringud (külvid)

Vastavate isolaatide serotüpeerimine

Bakterioloogilised uuringud ruumide desinfitseerimise tõhususe kontrollimiseks pärast salmonella-positiivsete karjade hävitamist

Mikroobivastaste ainete sisalduse või bakterite kasvu pärssiva toime uuring salmonelloosi suhtes uuritud karjadest pärit loomade kudedest

Muu (täpsustage)

| 2. | Vaktsineerimine |
| --- | --- |

2.

(Kui vaktsiinide ostmiseks taotletakse kaasrahastamist, peab samuti täitma jaotised 6.4 ja 7.2, kui vaktsineerimispoliitika moodustab osa programmist)

| 2.1. | Vaktsiinidooside ostmine |
| --- | --- |

2.1.

Vaktsiinidooside ostmine

Vaktsiinidooside arv

3.   Tapmine ja hävitamine

| 3.1. | Loomade eest hüvitise maksmine |
| --- | --- |

3.1.

Loomade eest hüvitise maksmine

Loomade eest hüvitise maksmine

| 3.2. | Transpordikulud |
| --- | --- |

3.2.

Transpordikulud

| 3.3. | Hävitamiskulud |
| --- | --- |

3.3.

Hävitamiskulud

| 3.4. | Kahjum tapmise korral |
| --- | --- |

3.4.

Kahjum tapmise korral

| 3.5. | Loomsete saaduste (munad, haudemunad jne) töötlemise kulud |
| --- | --- |

3.5.

Loomsete saaduste (munad, haudemunad jne) töötlemise kulud

Loomsete saaduste (munad, haudemunad jne) töötlemise kulud

4.   Puhastamine ja desinfitseerimine

| 5. | Palgad (ainult programmi jaoks palgatud töötajad) |
| --- | --- |

5.

Palgad

Muu (täpsustage)

6.   Tarvikud ja erivarustus

7.   Muud kulud

Kokku

---

(1)  Iga haiguse kohta täidetakse üks dokument, välja arvatud juhul, kui kõiki sihtpopulatsiooni hõlmavaid programmimeetmeid rakendatakse eri haiguste seire, tõrje ja likvideerimise puhul.

(2)  Märkida aasta(d), mille jaoks kaasrahastamist taotletakse.

(3)  Esitada lühikirjeldus koos andmetega sihtpopulatsiooni kohta (liik, karjade ja olemasolevate loomade ning programmi kuuluvate loomade arv), peamised meetmed (proovivõtu- ja kontrollimise kavad, rakendatud likvideerimismeetmed, karjade ja loomade kvalifitseerimine, vaktsineerimiskavad) ja põhitulemused (esinemissagedus, levimus, karjade ja loomade kvalifitseerimine). Kui meetmeid on oluliselt muudetud, antakse teave ka erinevate ajavahemike kohta. Kõnealune teave dokumenteeritakse asjakohastes kokkuvõtvates epidemioloogilistes tabelites (mis on esitatud jaotises 6), mida täiendavad lisatud joonised või kaardid.

(4)  Programmi lühikirjeldus peab sisaldama põhieesmärki (põhieesmärke) (seire, tõrje, likvideerimine, karjade ja/või piirkondade kvalifitseerimine, esinemissageduse ja levimuse vähendamine), peamisi meetmeid (proovivõtu- ja kontrollimise kavad, rakendatavad likvideerimismeetmed, karjade ja loomade kvalifitseerimine, vaktsineerimiskavad), sihtloomapopulatsiooni ja rakendamise ala(sid) ning positiivse juhu määratlust.

(5)  Kirjeldada programmi rakendamise eest vastutavate asutuste üle järelevalvet teostavaid ja neid koordineerivaid asutusi ning kaasatud ettevõtjaid. Kirjeldada kõigi sidusrühmade kohustusi.

(6)  Märkida kõigi programmiga hõlmatud haldus- ja geograafiliste piirkondade nimi ja nimetus, nende halduspiirid ja pindala. Illustreerida kaartidega.

(7)  Kirjeldada üksikasjalikult kõiki meetmeid, välja arvatud juhul, kui saab viidata liidu õigusaktidele. Ära tuleb märkida ka meetmeid sätestavad siseriiklikud õigusaktid.

(8)  Märkida ainult siis, kui see on asjakohane.

(9)  Kirjeldatakse positiivsete loomade suhtes võetavaid meetmeid (tapmismeetodite kirjeldus, rümpade sihtkoht, loomsete saaduste kasutamine või töötlemine, kõikide nende saaduste hävitamine, mille kaudu haigus võib levida, või nende töötlemine võimaliku saastumise vältimiseks, nakatunud põllumajandusettevõtete desinfitseerimise kord, ravi- või ennetusmeetod, tervete loomade hankimise kord nende põllumajandusettevõtete puhul, mille loomad on tapmise teel hävitatud, ning nakatunud põllumajandusettevõtte ümber järelevalvetsooni loomine).

(10)  Välja arvatud BT korral.

(11)  Kirjeldada tegevust ja kontrolli, mis teostatakse programmi rakendamise nõuekohase järelevalve tagamiseks.

(12)  Haiguse kulgu käsitlevad andmed tuleb esitada vastavalt allpool esitatud tabelitele, kui see on asjakohane.

(13)  Karjad või põllumajandusettevõtted vastavalt olukorrale.

(14)  Liikmesriigi programmis määratletud piirkond.

(15)  Karjade koguarv piirkonnas, sealhulgas programmi kaasatavad ja mittekaasatavad karjad.

(16)  Kontrollivahendid, millega programmi raames uurida haiguse esinemist karjades, eesmärgiga säilitada või parandada karja tervislikku seisundit. Selles veerus ei tohi ühte karja kaks korda arvestada, kui seda on kontrollitud rohkem kui üks kord.

(17)  Karjad, kus on perioodi jooksul vähemalt üks positiivne loom, olenemata sellest, mitu korda seda karja on kontrollitud.

(18)  Karjad, mille staatus eelmisel perioodil oli kas „teadmata”, „haigusest mittevaba-negatiivne”, „haigusvaba”, „ametlikult haigusvaba” või „peatatud” ja kus sellel perioodil oli vähemalt üks loom, kellelt võetud proov osutus positiivseks.

(19)  Liikmesriigi programmis määratletud piirkond.

(20)  Loomade koguarv piirkonnas, sealhulgas programmi kaasatavad ja mittekaasatavad karjad.

(21)  Märkida ükshaaval või liitprooviga valimist kontrollitud loomade arv.

(22)  Märkida ainult ükshaaval kontrollitud loomade arv; jätta märkimata nende loomade arv, keda kontrolliti liitproovide kaudu.

(23)  Märkida nii kõigi programmi raames tapetud positiivsete loomade kui ka negatiivsete loomade arv.

(24)  Liikmesriigi programmis määratletud piirkond.

(25)  Märkida, kas uuring on seroloogiline, viroloogiline jne.

(26)  Liikmesriigi programmis määratletud piirkond.

(27)  Karjad või põllumajandusettevõtted vastavalt vajadusele.

(28)  Liikmesriigi programmis määratletud piirkond.

(29)  Aasta lõpus.

(30)  Teadmata: varasemate kontrollide tulemused puuduvad.

(31)  Haigusest mittevaba ja viimasel kontrollimisel positiivne: Karja viimasel kontrollimisel on saadud vähemalt üks positiivne tulemus.

(32)  Haigusest mittevaba ja viimasel kontrollimisel negatiivne: Karja viimase kontrollimise tulemused olid negatiivsed, kuid kari ei ole haigusvaba ega ametlikult haigusvaba.

(33)  Aruandlusperioodi lõpus peatatud, nagu on määratletud vastava haiguse puhul liidu või siseriiklikes õigusaktides.

(34)  Haigusvaba kari, nagu on määratletud vastava haiguse puhul liidu või siseriiklikes õigusaktides.

(35)  Ametlikult haigusvaba kari, nagu on määratletud vastava haiguse puhul liidu või siseriiklikes õigusaktides.

(36)  Märkida programmiga hõlmatud loomade arv osutatud staatusega karjades (vasak veerg).

(37)  Andmed esitada ainult juhul, kui loomi on vaktsineeritud.

(38)  Liikmesriigi programmis määratletud piirkond.

(39)  Karjad või põllumajandusettevõtted vastavalt olukorrale.

(40)  Andmed esitada vaid juhul, kui programm sisaldab metslindude või -loomadega seotud meetmeid või kui andmed haiguse suhtes on epidemioloogiliselt asjakohased.

(41)  Liikmesriigi programmis määratletud piirkond.

(42)  Liikmesriigi programmis määratletud piirkond.

(43)  Märkida, kas uuring on seroloogiline, viroloogiline, biomarkeri määramine jne.

(44)  Liikmesriigi programmis määratletud piirkond.

(45)  Heaks kiidetud mitmeaastaste programmide järgnevate aastate puhul tuleb täita ainult üks tabel asjaomase aasta kohta.

(46)  Liikmesriigi programmis määratletud piirkond.

(47)  Uuringu kirjeldus.

(48)  Sihtliigi ja sihtloomade kategooriate määratlus.

(49)  Proovi kirjeldus.

(50)  Eesmärgi kirjeldus (näiteks kvalifitseerimine, seire, kahtlaste juhtude kinnitamine, kampaaniate seire, serokonversioon, kustutatud vaktsiinide kontrollimine, vaktsiini katsetamine, vaktsineerimise kontrollimine jne).

(51)  Karjad või põllumajandusettevõtted vastavalt olukorrale.

(52)  Liikmesriigi programmis määratletud piirkond.

(53)  Karjade koguarv piirkonnas, sealhulgas programmi kaasatavad ja mittekaasatavad karjad.

(54)  Kontrollivahendid, millega programmi raames uurida haiguse esinemise karjades, eesmärgiga säilitada või parandada karja tervislikku seisundit. Selles veerus ei tohi ühte karja kaks korda arvestada, kui seda on kontrollitud rohkem kui üks kord.

(55)  Karjad, kus on sellel perioodil vähemalt üks positiivne loom, olenemata sellest, mitu korda seda karja on kontrollitud.

(56)  Karjad, mille staatus eelmisel ajavahemikul oli kas „teadmata”, „haigusest mittevaba-negatiivne”, „haigusvaba”, „ametlikult haigusvaba” või „peatatud” ja kus sellel perioodil oli vähemalt üks positiivne loom.

(57)  Liikmesriigi programmis määratletud piirkond.

(58)  Loomade koguarv piirkonnas, sealhulgas programmi kaasatavad ja mittekaasatavad karjad.

(59)  Märkida ükshaaval või liitprooviga valimist kontrollitud loomade arv.

(60)  Märkida ainult ükshaavalt kontrollitud loomade arv, jätta märkimata nende loomade arv, keda kontrolliti liitproovide kaudu.

(61)  Märkida nii kõigi programmi raames tapetud positiivsete loomade kui ka negatiivsete loomade arv.

(62)  Liikmesriigi programmis määratletud piirkond.

(63)  Aasta lõpus.

(64)  Teadmata: varasemate kontrollide tulemused puuduvad.

(65)  Haigusest mittevaba ja viimasel kontrollimisel positiivne: kari on kontrollitud ja viimasel kontrollimisel on saadud vähemalt üks positiivne tulemus.

(66)  Haigusest mittevaba ja viimasel kontrollimisel negatiivne: kari on kontrollitud ja viimasel kontrollimisel saadud tulemused olid negatiivsed, kuid kari ei ole haigusvaba ega ametlikult haigusvaba.

(67)  Peatatud, nagu on määratletud vastava haiguse puhul liidu või siseriiklikes õigusaktides, kui see on asjakohane, või siseriiklike õigusaktide tähenduses.

(68)  Haigusvaba kari, nagu on määratletud vastava haiguse puhul liidu või siseriiklikes õigusaktides, kui see on asjakohane, või siseriiklike õigusaktide tähenduses.

(69)  Ametlikult haigusvaba kari, nagu on määratletud vastava haiguse puhul liidu või siseriiklikes õigusaktides, kui see on asjakohane, või siseriiklike õigusaktide tähenduses.

(70)  Märkida programmiga hõlmatud loomade arv osutatud staatusega karjades (vasak veerg).

(71)  Esitada andmed ainult siis, kui see on asjakohane.

(72)  Liikmesriigi programmis määratletud piirkond.

(73)  Karjad või põllumajandusettevõtted vastavalt olukorrale.

(74)  Esitada andmed ainult siis, kui see on asjakohane.

(75)  Liikmesriigi programmis määratletud piirkond.

---

VI LISA

Standardnõuded järgmiste vesiviljelusloomade haiguste riiklike likvideerimisprogrammide esitamiseks:

| — | viiruslik hemorraagiline septitseemia (VHS) |
| --- | --- |

—

viiruslik hemorraagiline septitseemia (VHS)

| — | kalade vereloomeorganite infektsioosne nekroos (IHN) |
| --- | --- |

—

kalade vereloomeorganite infektsioosne nekroos (IHN)

| — | karpkalade herpesviroos (KHV) |
| --- | --- |

—

karpkalade herpesviroos (KHV)

| — | lõhilaste infektsioosne aneemia (ISA) |
| --- | --- |

—

lõhilaste infektsioosne aneemia (ISA)

| — | marteilioos |
| --- | --- |

—

marteilioos

| — | bonamioos |
| --- | --- |

—

bonamioos

| — | koorikloomade viiruslik valgelaiksus |
| --- | --- |

—

koorikloomade viiruslik valgelaiksus

| Nõuded / nõutav teave | Teave / lisaselgitused ja põhjendused |
| --- | --- |
| 1. | Programmi andmed | |
| 1.1. | Deklareeriv liikmesriik | |
| 1.2. | Pädev asutus (aadress, faks, e-post) | |
| 1.3. | Viide käesolevale dokumendile | |
| 1.4. | Taotluse komisjonile esitamise kuupäev: | |
| 2. | Teatise liik | |
| 2.1. | ☐ | Likvideerimisprogrammi rahastamistaotlus |

Nõuded / nõutav teave

Teave / lisaselgitused ja põhjendused

1.

Programmi andmed

1.1.

Deklareeriv liikmesriik

1.2.

Pädev asutus (aadress, faks, e-post)

1.3.

Viide käesolevale dokumendile

1.4.

Taotluse komisjonile esitamise kuupäev:

2.

Teatise liik

2.1.

☐

Likvideerimisprogrammi rahastamistaotlus

3.

Siseriiklikud õigusaktid
   (1)

4.

Kaasrahastamistaotlus

4.1.

Märkida aasta(d), mille jaoks kaasrahastamist taotletakse.

4.2.

Rakenduskava korraldusasutuse nõusolek (allkiri ja tempel)

5.

Taudid

5.1.

Kalad

☐

VHS (viiruslik hemorraagiline septitseemia)

☐

IHN (kalade vereloomeorganite infektsioosne nekroos)

☐

ISAV (lõhilaste infektsioosne aneemia)

☐

KHV (karpkalade herpesviirus)

5.2.

Limused

☐

Marteilioos

☐

Bonamioos

5.3.

Koorikloomad

☐

Viiruslik valgelaiksus

6.

Üldine teave programmide kohta

6.1.

Pädev asutus (2)

6.2.

Teave kõigi programmis osalevate sidusrühmade organisatsiooni ja järelevalve kohta (3)

6.3.

Ülevaade kõnealuse piirkonna vesiviljelustootmise struktuurist, sealhulgas tootmisliigid, kasvatatavad liigid jne

6.4.

Mis ajast on kõnealus(t)e haigus(t)e esinemise kahtlusest ja kinnitud haigusjuhtudest teatamine pädevale asutusele kohustuslik?

6.5.

Mis ajast on kasutusel kõigis liikmesriikides kasutatav varajase avastamise süsteem, mis võimaldab pädeval asutusel tõhusalt haigusuuringuid teha ja neist aru anda (4) ?

6.6.

Liikmesriiki, kalakasvatustsooni või -piirkonda toodavate kõnealuse haiguse suhtes vastuvõtlike vesiviljelusloomade liikide allikas

6.7.

Hea hügieenitava suunised (5)

6.8.

Haiguse epidemioloogiline olukord vähemalt nelja aasta jooksul vahetult enne programmi algust (6)

6.9.

Programmi hinnangulised kulud ja eeldatav kasulikkus (7)

6.10.

Esitatava programmi kirjeldus (8)

6.11.

Programmi kestus

7.

Programmiga hõlmatud piirkond
   (9)

7.1.

| ☐ | Liikmesriik |
| --- | --- |

☐

Liikmesriik

7.2.

| ☐ | Kalakasvatustsoon (kogu valgala) (10) |
| --- | --- |

☐

Kalakasvatustsoon (kogu valgala) (10)

7.3.

| ☐ | Kalakasvatustsoon (valgala osa) (11)

  Teha kindlaks kalakasvatustsooni piiritlev tehislik või looduslik tõke ja kirjeldada seda ning tõendada, et see takistab veeloomade rännet valgalast ülesvoolu. |
| --- | --- |

☐

Kalakasvatustsoon (valgala osa) (11)

Teha kindlaks kalakasvatustsooni piiritlev tehislik või looduslik tõke ja kirjeldada seda ning tõendada, et see takistab veeloomade rännet valgalast ülesvoolu.

7.4.

| ☐ | Kalakasvatustsoon (mitu valgala) (12) |
| --- | --- |

☐

Kalakasvatustsoon (mitu valgala) (12)

7.5.

| ☐ | Kalakasvatuspiirkond, mis ei sõltu ümbritsevate vooluveekogude taudistaatusest (13) |
| --- | --- |

☐

Kalakasvatuspiirkond, mis ei sõltu ümbritsevate vooluveekogude taudistaatusest (13)

Märkida ja kirjeldada iga kasvanduse veevarustus (14)

☐

Kaev, puurauk või allikas

☐

Veepuhastusseade, mis inaktiveerib asjaomase patogeeni (15)

Nimetada iga kasvanduse looduslikud ja tehislikud tõkked ja kirjeldada neid ning tõendada, et need takistavad ümbritsevate vooluveekogude veeloomade sisenemist kalakasvatuspiirkonna kõigisse kasvandustesse.

Märkida ja kirjeldada, kuidas on kasvandused kaitstud ümbritsevate veekogude vee üleujutuse ja sissetungimise eest.

7.6.

| ☐ | Kalakasvatuspiirkond, mis sõltub ümbritsevate veekogude taudistaatusest (16) |
| --- | --- |

☐

Kalakasvatuspiirkond, mis sõltub ümbritsevate veekogude taudistaatusest (16)

| ☐ | Üks epidemioloogiline üksus, mis moodustub olenevalt geograafilisest asukohast ja kaugusest teistest kasvandustest või kasvatusaladest (17) |
| --- | --- |

☐

Üks epidemioloogiline üksus, mis moodustub olenevalt geograafilisest asukohast ja kaugusest teistest kasvandustest või kasvatusaladest (17)

| ☐ | Kõik piirkonna kasvandused on hõlmatud ühise bioohutussüsteemiga (18) |
| --- | --- |

☐

Kõik piirkonna kasvandused on hõlmatud ühise bioohutussüsteemiga (18)

| ☐ | Lisanõuded (19) |
| --- | --- |

☐

Lisanõuded (19)

7.7.

Programmiga hõlmatud kasvandused või molluskikasvatusalad (registreerimisnumbrid ja geograafiline asukoht)

8.

Esitatava programmi meetmed

8.1.

Programmis kavandatud meetmete kokkuvõte

Esimene aasta

| ☐ | Kontrollimine |
| --- | --- |

☐

Kontrollimine

| ☐ | Püük inimtoiduks või edasiseks töötlemiseks






  ☐ | Kohene |
| --- | --- | --- |

☐

Püük inimtoiduks või edasiseks töötlemiseks

☐

Kohene

| ☐ | Hilisem |
| --- | --- |

☐

Hilisem

| ☐ | Kõrvaldamine ja likvideerimine






  ☐ | Kohene |
| --- | --- | --- |

☐

Kõrvaldamine ja likvideerimine

☐

Kohene

| ☐ | Hilisem |
| --- | --- |

☐

Hilisem

| ☐ | Vaktsineerimine |
| --- | --- |

☐

Vaktsineerimine

| ☐ | Muud meetmed (täpsustada) |
| --- | --- |

☐

Muud meetmed (täpsustada)

Viimane aasta

| ☐ | Kontrollimine |
| --- | --- |

☐

Kontrollimine

| ☐ | Püük inimtoiduks või edasiseks töötlemiseks






  ☐ | Kohene |
| --- | --- | --- |

☐

Püük inimtoiduks või edasiseks töötlemiseks

☐

Kohene

| ☐ | Hilisem |
| --- | --- |

☐

Hilisem

| ☐ | Kõrvaldamine ja likvideerimine






  ☐ | Kohene |
| --- | --- | --- |

☐

Kõrvaldamine ja likvideerimine

☐

Kohene

| ☐ | Hilisem |
| --- | --- |

☐

Hilisem

| ☐ | Muud meetmed (täpsustada) |
| --- | --- |

☐

Muud meetmed (täpsustada)

8.2.

Programmi meetmete kirjeldus (20)

Sihtpopulatsioon/liik

Kasutatud uuringud ja proovivõtukavad Programmis osalevad laborid (21)

Loomade liikumise eeskirjad

Kasutatud vaktsiinid ja vaktsineerimiskavad

Positiivse tulemuse korral võetavad meetmed (22)

Omanikele hüvitise maksmise kava

Programmi rakendamise kontrollimine ja järelevalve selle üle ning aruandlus

9.   Andmed haiguse epidemioloogilise olukorra/kulu kohta viimasel neljal aastal (üks tabel iga rakendamisaasta kohta)

9.1.   Andmed loomade kontrollimise kohta

Liikmesriik, kalakasvatustsoon või -piirkond (23)

| Taud | Aasta | |
| --- | --- | --- |
| Kasvandus või molluskikasvatusala | Proovide arv | Kliiniliste uuringute arv | Vee temperatuur proovivõtu ajal/kontrolli ajal | Proovivõtuks välja valitud liigid | Liigid, kellelt võeti proove | Loomade arv, kellelt võeti proove (kokku ja liigi kohta) | Uuringute arv | Laboratoorsete uuringute positiivsed tulemused | Kliiniliste uuringute positiivsed tulemused |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | |

Taud

Aasta

Kasvandus või molluskikasvatusala

Proovide arv

Kliiniliste uuringute arv

Vee temperatuur proovivõtu ajal/kontrolli ajal

Proovivõtuks välja valitud liigid

Liigid, kellelt võeti proove

Loomade arv, kellelt võeti proove (kokku ja liigi kohta)

Uuringute arv

Laboratoorsete uuringute positiivsed tulemused

Kliiniliste uuringute positiivsed tulemused

Kokku

9.2.   Andmed kasvanduste või kasvatusalade kontrollimise kohta

| Taud | Aasta | |
| --- | --- | --- |
| Liikmesriik, kalakasvatustsoon või -piirkond (24) | Kasvanduste või molluskikasvatusalade koguarv (25) | Programmiga hõlmatud kasvanduste või molluski-kasvatusalade koguarv | Kontrollitud kasvanduste või molluski-kasvatusalade arv (26) | Positiivsete kasvanduste või molluski-kasvatusalade arv (27) | Uute positiivsete kasvanduste või molluski-kasvatusalade arv (28) | Kasvanduste või molluski-kasvatusalade arv, mille loomad on hävitatud | Positiivsed kasvandused või molluski-kasvatusalad, mille loomad on hävitatud (%) | Kõrvaldatud ja likvideeritud loomad (29) | Sihtnäitajad |
| Kasvanduste või molluski-kasvatusalade hõlmatus (%) | Positiivsed kasvandused või molluskikasvatusalad (%)
  Levimus perioodil kasvandustes või molluski-kasvatusaladel | Uued positiivsed kasvandused või molluski-kasvatusalad (%)
  Haigestumus kasvandustes või molluski-kasvatusaladel |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 = | 9 | 10 = | 11 = (5/4) × 100 | 12 = (6/4) × 100 |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | | | |

Taud

Aasta

Liikmesriik, kalakasvatustsoon või -piirkond (24)

Kasvanduste või molluskikasvatusalade koguarv (25)

Programmiga hõlmatud kasvanduste või molluski-kasvatusalade koguarv

Kontrollitud kasvanduste või molluski-kasvatusalade arv (26)

Positiivsete kasvanduste või molluski-kasvatusalade arv (27)

Uute positiivsete kasvanduste või molluski-kasvatusalade arv (28)

Kasvanduste või molluski-kasvatusalade arv, mille loomad on hävitatud

Positiivsed kasvandused või molluski-kasvatusalad, mille loomad on hävitatud (%)

Kõrvaldatud ja likvideeritud loomad (29)

Sihtnäitajad

Kasvanduste või molluski-kasvatusalade hõlmatus (%)

Positiivsed kasvandused või molluskikasvatusalad (%)

Levimus perioodil kasvandustes või molluski-kasvatusaladel

Uued positiivsed kasvandused või molluski-kasvatusalad (%)

Haigestumus kasvandustes või molluski-kasvatusaladel

1

2

3

4

5

6

7

8 =

9

10 =

11 = (5/4) × 100

12 = (6/4) × 100

Kokku

10.   Eesmärgid (üks tabel iga rakendamisaasta kohta)

10.1.   Loomade kontrollimise eesmärgid

Liikmesriik, kalakasvatustsoon või -piirkond (30)

| Taud | Aasta | |
| --- | --- | --- |
| Kasvandus või molluskikasvatusala | Proovide arv | Kliiniliste uuringute arv | Veetemperatuur proovivõtu ajal / kontrolli ajal | Proovivõtuks välja valitud liigid | Liigid, kellelt võeti proove | Loomade arv, kellelt võeti proove (kokku ja liigiti) | Analüüside arv |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| Kokku | |

Taud

Aasta

Kasvandus või molluskikasvatusala

Proovide arv

Kliiniliste uuringute arv

Veetemperatuur proovivõtu ajal / kontrolli ajal

Proovivõtuks välja valitud liigid

Liigid, kellelt võeti proove

Loomade arv, kellelt võeti proove (kokku ja liigiti)

Analüüside arv

Kokku

10.2.   Kasvanduste või kasvatusalade kontrollimise eesmärgid

| Taud | Aasta | |
| --- | --- | --- |
| Liikmesriik, kalakasvatustsoon või -piirkond (31) | Kasvanduste või molluskikasvatusalade koguarv (32) | Programmiga hõlmatud kasvanduste või molluskikasvatusalade koguarv | Kontrollitavate kasvanduste või molluskikasvatusalade eeldatav arv (33) | Positiivsete kasvanduste või molluskikasvatusalade eeldatav arv (34) | Uute positiivsete kasvanduste või molluskikasvatusalade eeldatav arv (35) | Nende kasvanduste või molluskikasvatusalade eeldatav arv, mille loomad hävitatakse | Positiivsed kasvandused või molluskikasvatusalad, mille loomad hävitatakse (%) | Sihtnäitajad |
| Kasvanduste või molluskikasvatusalade eeldatav hõlmatus (%) | Positiivsed kasvandused või molluskikasvatusalad (%)
  Eeldatav levimus perioodil kasvandustes või molluskikasvatusaladel | Uued positiivsed kasvandused või molluskikasvatusalad (%)
  Eeldatav haigestumus kasvandustes või molluskikasvatusaladel |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 = (7/5) × 100 | 9 = (4/3) × 100 | 10 = (5/4) × 100 | 11 = (6/4) × 100 |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | | |

Taud

Aasta

Liikmesriik, kalakasvatustsoon või -piirkond (31)

Kasvanduste või molluskikasvatusalade koguarv (32)

Programmiga hõlmatud kasvanduste või molluskikasvatusalade koguarv

Kontrollitavate kasvanduste või molluskikasvatusalade eeldatav arv (33)

Positiivsete kasvanduste või molluskikasvatusalade eeldatav arv (34)

Uute positiivsete kasvanduste või molluskikasvatusalade eeldatav arv (35)

Nende kasvanduste või molluskikasvatusalade eeldatav arv, mille loomad hävitatakse

Positiivsed kasvandused või molluskikasvatusalad, mille loomad hävitatakse (%)

Sihtnäitajad

Kasvanduste või molluskikasvatusalade eeldatav hõlmatus (%)

Positiivsed kasvandused või molluskikasvatusalad (%)

Eeldatav levimus perioodil kasvandustes või molluskikasvatusaladel

Uued positiivsed kasvandused või molluskikasvatusalad (%)

Eeldatav haigestumus kasvandustes või molluskikasvatusaladel

1

2

3

4

5

6

7

8 = (7/5) × 100

9 = (4/3) × 100

10 = (5/4) × 100

11 = (6/4) × 100

Kokku

11.   Programmi kulude üksikasjalik analüüs (üks tabel rakendusaasta kohta)

| Kulud seoses järgmisega: | Kirjeldus | Ühikute arv | Ühiku maksumus (eurodes) | Kogusumma (eurodes) | Raha taotlemine liidult (jah/ei) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Uuringud | | | | | |
| 1.1. | Analüüsikulud | Uuring: | | | | |
| | | Uuring: | | | | |
| | | Uuring: | | | | |
| 1.2. | Proovivõtu kulud | | | | | |
| 1.3. | Muud kulud | | | | | |
| 2. | Vaktsineerimine või ravi | | | | | |
| 2.1. | Vaktsiini/ravimi ost | | | | | |
| 2.2. | Jaotuskulud | | | | | |
| 2.3. | Manustamiskulud | | | | | |
| 2.4. | Kontrollimise kulud | | | | | |
| 3. | Vesiviljelusloomade kõrvaldamine ja likvideerimine | | | | | |
| 3.1. | Loomade eest hüvitise maksmine | | | | | |
| 3.2. | Transpordikulud | | | | | |
| 3.3. | Likvideerimiskulud | | | | | |
| 3.4. | Kahjum kõrvaldamise korral | | | | | |
| 3.5. | Saaduste töötlemise kulud | | | | | |
| 4. | Puhastamine ja desinfitseerimine | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 5. | Palgad (ainult programmi rakendamiseks palgatud töötajad) | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 6. | Tarvikud ja erivarustus | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 7. | Muud kulud | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| Kokku | | |

Kulud seoses järgmisega:

Kirjeldus

Ühikute arv

Ühiku maksumus (eurodes)

Kogusumma (eurodes)

Raha taotlemine liidult (jah/ei)

1.

Uuringud

1.1.

Analüüsikulud

Uuring:

Uuring:

Uuring:

1.2.

Proovivõtu kulud

1.3.

Muud kulud

2.

Vaktsineerimine või ravi

2.1.

Vaktsiini/ravimi ost

2.2.

Jaotuskulud

2.3.

Manustamiskulud

2.4.

Kontrollimise kulud

3.

Vesiviljelusloomade kõrvaldamine ja likvideerimine

3.1.

Loomade eest hüvitise maksmine

3.2.

Transpordikulud

3.3.

Likvideerimiskulud

3.4.

Kahjum kõrvaldamise korral

3.5.

Saaduste töötlemise kulud

4.

Puhastamine ja desinfitseerimine

5.

Palgad (ainult programmi rakendamiseks palgatud töötajad)

6.

Tarvikud ja erivarustus

7.

Muud kulud

Kokku

---

(1)  Likvideerimisprogrammi rakendamise rahastamise taotluse esitamise suhtes kohaldatavad kehtivad õigusaktid.

(2)  Kirjeldada asjaomase pädeva asutuse või pädevate asutuste struktuuri, pädevusi, kohustusi ja volitusi.

(3)  Kirjeldada programmi järelevalve ja koordineerimise eest vastutavaid asutusi ja erinevaid programmis osalevaid ettevõtteid.

(4)  Varase avastamise süsteem tagab eelkõige haigusele, uuele haigusele või seletamatule suremusele viitavate kliiniliste tunnuste kiire tuvastamise kasvandustes, molluskikasvatuspiirkondades või vabas looduses ning pädeva asutuse kiire teavitamise olukorrast, et alustada diagnostilise uuringutega võimalikult kiiresti. Varase avastamise süsteem peab sisaldama vähemalt järgmist:

| a) | vesiviljelusettevõtete töötajad või vesiviljelusloomade töötlemises osalevad isikud teavad kõigist haiguse esinemisele viitavatest tunnustest, veterinaararstid või veeloomade tervise asjatundjad peavad saama väljaõppe seoses haiguse ebatavaliste esinemisjuhtude tuvastamise ja nendest teatamisega; |
| --- | --- |

a)

vesiviljelusettevõtete töötajad või vesiviljelusloomade töötlemises osalevad isikud teavad kõigist haiguse esinemisele viitavatest tunnustest, veterinaararstid või veeloomade tervise asjatundjad peavad saama väljaõppe seoses haiguse ebatavaliste esinemisjuhtude tuvastamise ja nendest teatamisega;

| b) | veterinaararstid või veeloomade tervise asjatundjad on õpetatud kahtlaseid haigustunnuseid ära tundma ja neist teatama ning |
| --- | --- |

b)

veterinaararstid või veeloomade tervise asjatundjad on õpetatud kahtlaseid haigustunnuseid ära tundma ja neist teatama ning

| c) | pädevatel austustel on juurdepääs laboritele, millel on vahendid loetletud ja uute haiguste diagnoosimiseks ja eristamiseks. |
| --- | --- |

c)

pädevatel austustel on juurdepääs laboritele, millel on vahendid loetletud ja uute haiguste diagnoosimiseks ja eristamiseks.

(5)  Kirjeldus tuleb esitada nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ (vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta) artikli 9 kohaselt (ELT L 328, 24.11.2006, lk 14).

(6)  Teave tuleb esitada käesoleva otsuse VI lisa 9. osas esitatud tabelit kasutades.

(7)  Kirjeldada tuleb nii kasu/kasulikkus, mida saavad üksikud vesiviljelusettevõtjad kui ka ühiskond tervikuna.

(8)  Esitada programmi lühikirjeldus, milles käsitletakse selle põhieesmärke, peamisi meetmeid, sihtpopulatsiooni, rakendusalasid ja positiivse juhu määratlust.

(9)  Hõlmatud piirkond peab olema selgelt piiritletud ning märgistatud kaardil, mis tuleb taotlusele lisada.

(10)  Terve valgala alates selle allikatest kuni suudmeni.

(11)  Osa valgalast alates selle allika(te)st kuni loodusliku või tehisliku tõkkeni, mis takistab veeloomade rännet valgalast ülesvoolu.

(12)  Mitu valgala koos nende suudmetega, kuna valgalad on suudme kaudu epidemioloogiliselt seotud.

(13)  Kalakasvatuspiirkonnad, mis koosnevad ühest või mitmest kasvandusest või molluskikasvatusalast, mille taudistaatus konkreetse haiguse osas ei sõltu ümbritsevate looduslike vooluveekogude taudistaatusest selle haiguse osas.

(14)  Kalakasvatuspiirkonda, mis ei sõltu ümbritsevate veekogude taudistaatusest, peab varustama veega:

| a) | veepuhastusseadme kaudu, mis inaktiveerib asjaomase patogeeni, et vähendada taudi leviku ohtu vastuvõetava tasemeni; või |
| --- | --- |

a)

veepuhastusseadme kaudu, mis inaktiveerib asjaomase patogeeni, et vähendada taudi leviku ohtu vastuvõetava tasemeni; või

| b) | otse kaevust, puuraugust või allikast. Kui selline veevarustus asub väljaspool kasvanduse territooriumi, tuleb vesi juhtida torude kaudu otse kasvandusse. |
| --- | --- |

b)

otse kaevust, puuraugust või allikast. Kui selline veevarustus asub väljaspool kasvanduse territooriumi, tuleb vesi juhtida torude kaudu otse kasvandusse.

(15)  Esitada tehniline teave tõendamaks, et asjaomane patogeen on inaktiveeritud haiguse leviku ohu vähendamiseks vastuvõetava tasemeni.

(16)  Kalakasvatuspiirkonnad, mis koosnevad ühest või mitmest kasvandusest või molluskikasvatusalast, mille taudistaatus konkreetse haiguse suhtes sõltub ümbritsevate looduslike vooluveekogude taudistaatusest selle taudi suhtes.

(17)  Kirjeldada geograafilist asukohta ja kaugust teistest kasvandustest/kasvatusaladest, mis võimaldab piirkonda pidada üheks epidemioloogiliseks üksuseks.

(18)  Kirjeldada ühist bioohutussüsteemi.

(19)  Kalakasvatuspiirkonnas asuva ja ümbritsevate veekogude taudistaatusest sõltuva kasvanduse või molluskikasvatusala suhtes kohaldatakse vajaduse korral pädeva asutuse kehtestatud lisameetmeid, et ennetada haiguste mujalt levikut. Selliste meetmete hulka võib kuuluda piirkonda ümbritseva puhvertsooni loomine, kus rakendatakse seireprogrammi, ning lisakaitse sisseseadmine võimalike patogeenikandjate või vektorite sisenemise vastu.

(20)  Kui ei ole võimalik viidata liidu õigusaktidele, tuleb esitada terviklik/kõikehõlmav kirjeldus. Märkida tuleb meetmeid sätestav siseriiklik õigusakt.

(21)  Kirjeldada diagnostilisi meetodeid ja proovivõtukavasid. Maailma loomatervishoiu organisatsiooni või liidu standardite kohaldamisel viidata nendele. Kui neid ei kohaldata, kirjeldage muid kohaldatud norme. Muude nõuete järgimisel kirjeldada neid. Märkida programmiga seotud laborid (riiklik referentlabor või määratud laborid).

(22)  Kirjeldada positiivsete loomade suhtes võetavaid meetmeid (inimtoiduks mõeldud kohene või hilisem püük; kohene või hilisem kõrvaldamine ja likvideerimine; püüdmisel, edasisel töötlemisel või kõrvaldamisel ja likvideerimisel toimuvat patogeeni levikut takistavad meetmed; nakatunud kasvanduste või molluskikasvatusalade desinfitseerimise kord; nende kasvanduste või kasvatusalade taasasustamise kord, mille loomad on hävitatud; järelevalvetsooni loomine nakatunud kasvanduse või kasvatusala ümber jne).

(23)  Liikmesriik, kalakasvatustsoon või -piirkond, nagu on määratletud VI lisa punktis 7.

(24)  Liikmesriik, kalakasvatustsoon või -piirkond, nagu on määratletud VI lisa punktis 7.

(25)  Kasvanduste või molluskikasvatusalade koguarv liikmesriigis, kalakasvatustsoonis või -piirkonnas, nagu on määratletud VI lisa punktis 7.

(26)  Kontrollivahendid, millega programmi raames uurida haiguse esinemist kasvanduses või molluskikasvatusalal, eesmärgiga säilitada või parandada kasvanduse või molluskikasvatusala loomatervishoiualast staatust. Selles veerus ei tohi arvestada ühte kasvandust/molluskikasvatusala kaks korda isegi siis, kui seda on kontrollitud rohkem kui üks kord.

(27)  Kasvandused või molluskikasvatusalad, milles on sellel perioodil vähemalt üks positiivne loom, olenemata sellest, mitu korda on kasvandust või molluskikasvatusala kontrollitud.

(28)  Kasvandused või molluskikasvatusalad, mille loomatervishoiualane staatus kuulus vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ III lisa A osale eelmisel perioodil I, II, III või IV kategooriasse ning kus sellel perioodil oli vähemalt üks positiivne loom.

(29)  Loomad × 1 000 või kõrvaldatud ja likvideeritud loomade kogukaal.

(30)  Liikmesriik, kalakasvatustsoon või -piirkond, nagu on määratletud VI lisa punktis 7.

(31)  Liikmesriik, kalakasvatustsoon või -piirkond, nagu on määratletud VI lisa punktis 7.

(32)  Kasvanduste või molluskikasvatusalade koguarv liikmesriigis, kalakasvatustsoonis või -piirkonnas, nagu on määratletud VI lisa punktis 7.

(33)  Kontrollivahendid, millega programmi raames uurida haiguse esinemist kasvanduses või molluskikasvatusalal, eesmärgiga parandada kasvanduse või molluskikasvatusala loomatervishoiualast staatust. Selles veerus ei tohi arvestada ühte kasvandust/molluskikasvatusala kaks korda isegi siis, kui seda on kontrollitud rohkem kui üks kord.

(34)  Kasvandused või molluskikasvatusalad, milles on sellel perioodil vähemalt üks positiivne loom, olenemata sellest, mitu korda on kasvandust või molluskikasvatusala kontrollitud.

(35)  Kasvandused või molluskikasvatusalad, mille loomatervishoiualane staatus kuulus vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ III lisa A osale eelmisel perioodil I, II, III või IV kategooriasse ning kus sellel perioodil oli vähemalt üks positiivne loom.

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 23.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/93 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/93

---

ELI – MOLDOVA VABARIIGI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr 1/2015,

18. detsember 2015,

ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu V jaotise kohaldamise kohta kogu Moldova Vabariigi territooriumil [2015/2445]

ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelist assotsieerimislepingut, (1) eriti selle artiklit 462,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping”) artikli 464 kohaselt kohaldatakse lepingu teatavaid osi ajutiselt alates 1. septembrist 2014. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping”) artikli 464 kohaselt kohaldatakse lepingu teatavaid osi ajutiselt alates 1. septembrist 2014.

| (2) | Moldova Vabariik on teatanud Euroopa Komisjonile, et ta suudab tagada lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) täieliku rakendamise ja täitmise kogu oma territooriumil alates 1. jaanuarist 2016. |
| --- | --- |

(2)

Moldova Vabariik on teatanud Euroopa Komisjonile, et ta suudab tagada lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) täieliku rakendamise ja täitmise kogu oma territooriumil alates 1. jaanuarist 2016.

| (3) | On asjakohane, et assotsiatsiooninõukogu vaatab lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldamise kogu Moldova Vabariigi territooriumil korrapäraselt läbi. |
| --- | --- |

(3)

On asjakohane, et assotsiatsiooninõukogu vaatab lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldamise kogu Moldova Vabariigi territooriumil korrapäraselt läbi.

| (4) | On asjakohane, et kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomitee jälgib lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldamist kogu Moldova Vabariigi territooriumil ja annab korrapäraselt assotsiatsiooninõukogule aru, |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane, et kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomitee jälgib lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldamist kogu Moldova Vabariigi territooriumil ja annab korrapäraselt assotsiatsiooninõukogule aru,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu V jaotist („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldatakse kogu Moldova Vabariigi territooriumil alates 1. jaanuarist 2016.

2.   Assotsiatsiooninõukogu vaatab assotsieerimislepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldamise kogu Moldova Vabariigi territooriumil läbi 10 kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist ja seejärel kord aastas.

3.   Kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomitee jälgib lepingu V jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) kohaldamist vastavalt lõikele 1. Ta annab assotsiatsiooninõukogule aru kord aastas või kui olukord seda nõuab.

4.   Lepingu VII jaotist („Institutsioonilised, üld- ja lõppsätted”) kohaldatakse niivõrd, kui seda kohaldatakse seoses lepingu V jaotisega („Kaubandus ja kaubandusküsimused”).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Chișinău, 18. detsember 2015

Assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

G. BREGA

---

(1)  ELT L 260, 30.8.2014, lk 4.

1

---